[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 17. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, DK.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Kezdésképpen hadd olvassak fel önöknek, kormánypárti képviselő urak, valamit: „A hivatalba lépésed óta eltelt nyolc esztendő eredményei által hazánk bíróságainak történelemkönyve aranykort hirdető újabb fejezettel folytatódott, amelynek írásában jelentős szereppel vetted ki a részed. 2012 óta a bírósági szervezet mérföldes léptekkel haladt előre, melyek nyomán a siker, az eredményesség és a fejlődés hangjait visszhangozták a magyar igazságszolgáltatás ’templomai’.”Mit gondolnak, miből olvastam föl önöknek: egy észak-koreai kormányzati köszönőlevél magyar fordításából, egy Zs kategóriás kommunizmusparódia szövegéből, vagy egy hivatalos dokumentumból, amelyben a bírósági vezetők köszönetet mondanak az Országos Bírósági Hivatal éléről távozó Handó Tündének? Igen, akik önök közül a C-re tippeltek a kormánypártok soraiból, azok az ülésteremből kifele menet át is vehetik a Vörös Zászló érdemrendjüket [[Németh Szilárd István: Munkásőrcsaládból származó!]] akik meg másra tippeltek, azokat kritikus gondolkodásuk miatt úgyis kizárják majd a Fideszből. [[Németh Szilárd István: Arra volt büszke, hogy munkásőrcsaládból származó!]] Kicsit sajnálom, hogy az „elvtárs” szó kimaradt a Handó Tündét istenítő szövegből, ahogy a „párttal azaz a Fidesszel , a néppel egy az utunk” szöveg is, mert úgy biztosan senki nem gondolta volna, hogy ez a levél komoly. De hát komoly! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Hát, idejutottunk! A 30 éve kommunistázó fideszesek az MSZMP Központi Bizottságának stílusában osztogatják egymásnak az émelyítő dicséreteket, miközben szisztematikusan kifosztják a hazát és benne a magyarokat. Mert ugyan a maguk hazug és otromba köszönőlevelében nem szerepel, de mi tudjuk: Handó Tünde a rendszerváltás utáni Magyarország bírói függetlenségének az elárulója. Egy európai országban Handó Tünde nem dicséretet érdemelne, no pláne nem alkotmánybírói széket, hanem valami egészen mást. Ő nem harcos, nem forradalmár, nem „mérföldes léptekkel az aranykor felé” haladó hős, hanem áruló. Osztogathatnak dicséreteket egymásnak, megdicsérhetik egymás lopott dolgait, hazudhatnak maguknak, hazudhatnak egymásnak [[Nacsa Lőrinc: Reggel, délben, este!]] és persze nekünk is az elképzelt sikereikről, de az igazság mégiscsak az lesz, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök ennek az országnak kifosztói és tönkretevői. Persze, nagyon jól tudjuk, hogy a Handó Tünde búcsúztatását kísérő talpnyalás az Orbán-rendszerben nemcsak a bírósági vezetőktől elvárás, hanem mindenkitől. Önök a szolgalelkűségre építették a rendszert. Elvárják a tanártól, az orvostól, a színházigazgatótól, a paptól, az iskolaigazgatótól és mindenkitől, mert aki nem felfele nyal és lefele tapos, az nem megbízható az állampártnak. Hozzászól egy fideszes képviselő posztjához egy ápoló? Kirúgják. Kritizál egy fideszes iskolaigazgatót egy tanár? Kirúgják. Leírja az igazságot egy újságíró Mészáros Lőrinc lapjában? Kirúgják. Ezek után persze nem csodálkozunk, hogy fideszes kampányrendezvényeket lehet tartani óvodában és iskolában, hogy gyerekeket lehet kivezényelni fideszes átadásokra, meg hogy a Nemzeti Választási Bizottság elnöke személyesen kér bocsánatot Orbán Viktortól, ha egyszer véletlenül megbírságolják a Fideszt. De nem szeretnék igazságtalan lenni önökkel. Vannak, akik önként választották a nyalás és a taposás nehéz kenyerét, ki pénzért, ki pozícióért, ki kitüntetésért, és van olyan is, aki beéri a gazda egy simogatásával is. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért nyugodtan mondhatjuk, hogy ez nem aranykor semmilyen szempontból. Persze, önök nem adhatnak mást, mint lényegük. Önök tényleg azt hiszik, hogy hízelgéssel, talpnyalással, törleszkedéssel, szervilizmussal mindig mindent meg fognak tudni oldani ebben az országban. Hadd mondjak valamit: amikor ez a rendszer elbukik mert el fog , akkor nem lesz vádalku, nem lesz amnesztia, és nem lesz ejnye-bejnye. Rossz hírem van, akkor nem lesz szükség a nyelvükre, csak a fenekükre, mert nem nyalni, hanem ülni fognak, és nem azért, mert baloldali Handó Tündék felelnek majd a bíróságokért, nem, éppen ellenkezőleg, azért, mert a független igazságszolgáltatás a törvény betűje és szelleme szerint fog eljárni önökkel szemben egytől egyig. Amúgy pedig, tisztelt képviselőtársaim, kellemes ünnepeket kívánok. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Vadai Ágnes képviselő asszony. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Képviselő asszonynak mindig sikerül derűs pillanatokat szerezni a jelenlevőknek, amikor például a Vörös Zászló érdemrendet emlegeti ennek a Háznak a falain belül. Az is nagyon szép, amikor különböző ilyen személyikultusz-építésről beszél, amit a DK soraiban természetesen Gyurcsány Ferenc és Gyurcsányné esetében napról napra látunk [[Arató Gergely: Hol?]] akik a megkérdőjelezhetetlen origót jelentik önök szerint a baloldalon. [[Arató Gergely: Önök szerint!]] Ezek után nagyon érdekes, hogy egy önálló hatalmi ág, a bíróságon belül való történéseket minősíti. Először szeretném tisztázni, hogy a címre is utaljak, tehát ne csak másról beszéljek, ahogy ön is tette, mit jelent elárulni valakit. Valamely ügyet, eszmét hirtelen elhagyni azt jelenti az árulás, valaminek az elárulása. Egy szervezeten belül, tehát a bíróságon belül kizárt az árulás. A belső konfliktusokat semmiképpen sem nevezhetjük annak. Handó Tündét a bírói függetlenség elárulójának nem nevezhetjük, mert a bírák nem nevezhetik magukat a bírói függetlenség elárulóinak, hiszen nem veszélyeztethetik a saját függetlenségüket. A bírói függetlenség azt jelenti, talán még nem sikerült ezt teljes egészében tisztázni, hogy a bírók mindenféle befolyástól mentesen, elfogultság nélkül dönthessenek az egyes ügyekben. Ezt a gyakorlatban úgy biztosítják, hogy nagyon szigorú alkalmassági feltételeknek kell megfelelni annak, aki bíró szeretne lenni, például nem vállalhat politikai tisztséget. Ezért is egyenlőtlen politikailag minősíteni a bíróságok működését, miután ők nincsenek vitahelyzetben, ezekben a kérdésekben nem nyilvánulhatnak meg politikai fórumokon. Ugyanakkor a bírói hivatás egyfajta életpályamodellt is jelent. A bírák a tisztségükből csak a törvényben meghatározott okból és eljárás keretében mozdíthatók el, megbízatásuk pedig a nyugdíjkorhatár végéig tart. A bírókat mentelmi jog illeti meg. Ezen a területen, talán nem tűnt fel, képviselő asszony, semmiféle változás nem történt az elmúlt években. Persze, ezek a nosztalgikus Vörös Zászló érdemrendes idők más lapra tartoznak, de talán ezekért inkább önöknek kell viselni a felelősséget. A bírói függetlenség sérelmét az jelentené, hogyha a bíróság ítéletét megkísérelné valaki befolyásolni, vagy az eljárásba beavatkozna, azzal a célzattal, hogy az eredményt meghatározza. Én nem tudok olyan konkrét esetről, sem tényleges beavatkozásról, sem kísérletről, ami tényeken alapultan valaha is megjelent volna úgy a sajtóban, hogy azt ne követte volna olyan eljárás, ami akár hatósági elítéléssel végződik. [[Dr. Vadai Ágnes: Korán reggel milyen vicceseket mond, államtitkár úr!]] [[10.10]] Ha a képviselő asszonynak tudomása van konkrét esetről ezt már többször mondtuk , akkor forduljon [[Dr. Vadai Ágnes: Hova? Polt Péterhez?]] külső utasítás szerint hatósághoz, tegyen feljelentést, nevezze meg azokat az elkövetőket, bírókat, és abban az esetben biztos lehet benne, hogy a bírói függetlenséget Magyarországon az alkotmányos szervek megvédik. A hatalmi elválasztásról már beszéltem, a törvénynek vannak a bírák csak alárendelve, és ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatók; ez nem politikai fogalom, hanem jogszabályban meghatározott követelmény, politikai érvekkel való támadása minden alapot nélkülöz. Egy országgyűlési képviselőtől különösen felelőtlenség a bírák és a bíróság függetlenségének megkérdőjelezése minden konkrétum nélkül, politikai szándékból. Ez csak arra alkalmas, hogy a bíróságokba vetett közbizalmat aláássák, de ez az önök tevékenységétől más területen sem idegen természetesen. Handó Tündéről szó volt a szakmai tevékenységét milyen alapon lehet minősíteni? Ha megnézzük, hogy az OBH megalakulását megelőző időszakhoz képest 50 százalékra esett vissza az egy bíróra eső ügyteher, és a bíróságokhoz forduló jogkereső állampolgároknak nem kell már éveket várni az eljárások befejezésére, mert a két éven túli bírósági ügyek is 50 százalékkal csökkentek, azt hiszem, ez egy kellő mérce ahhoz, hogy szakmai ítéletet alkossunk. A perek 86 százaléka döntő többségben már az első ítélkezéstől számított egy éven belül befejeződik. Minden európai eredménytábla szerint az ítélkezési hatékonyságra vonatkozó mutatók Magyarországon javultak, és az első harmadban foglalja el Magyarország a helyét. Ugyanakkor nagy átalakulások is történtek ezen a területen, gondoljunk csak a polgári perrendtartás, a közigazgatási perrendtartás, a büntetőeljárás változásaira, melyeket a bíróságok az elmúlt években végrehajtottak. Handó Tünde szakmai tevékenységét szerintem elsősorban az minősíti, hogy volt bírósági elnök. 2000 óta a Munkaügyi Bírák Országos Egyesületének első elnökhelyettese, 2008 óta a Magyar Munkajogi Társaság tagja, 2008-ban az Európai Munkaügyi Bírák Egyesületének elnöke lett. Mindezek alapján Handó Tünde személyét támadni szakmai alapon, azt hiszem, megkérdőjelezi az önök kompetenciáját. [[Arató Gergely és Gréczy Zsolt közbeszól.]] Inkább attól tartóztassák vissza magukat, hogy akár Czeglédy Csaba vagy ahogy korábban Hagyó Miklós, Tátrai Miklós vagy Császy Zsolt ügyében nyíltan támadják a bíróságok működését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából: „Aktuális ügyekről” címmel.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt hét közepén zajlott a negyedik nyugdíjasparlament itt az épületben a felsőházi teremben, és az ott elhangzottak olyan megállapításokat tettek, amelyek visszaköszönnek több szociológiai felmérésben. Az Európai Unió a közelmúltban publikált egy elemzést, amelyből az derült ki, hogy a magyar nyugdíjasok az Unióban a legelégedetlenebbek az életükkel, annál is inkább, mert az uniós átlagnál, ahogy említettem, elégedetlenebbek, sajnos az uniós átlagnál boldogtalanabbak, és az elégedettek száma Magyarországon a legalacsonyabb az Európai Unióban. Ha megnézzük, hogy mi a helyzet a nyugdíjfronton, Magyarországon néhány szociológiai tényt meg kell hogy állapítsunk. Az egyik az, hogy az idősek társadalmában az egyenlőtlenségek nőttek, ez egyértelmű, a kormányzati intézkedések következtében. Meg kell állapítanunk azt is, hogy a nyugdíjasok táborában a szegénység kétszeresére nőtt 2010 óta, ez is szociológiai tény. Ezen túlmenően meg kell hogy állapítsuk, hogy soha nem látott mértékben növekedett a milliós nyugdíjjal rendelkezőknek a száma. Megállapította a nyugdíjasparlament azt, hogy az inflációkövető nyugdíjemelés technikája egy csapda, és megállapították azt is, hogy a bérek növekedésével nem tart együtt a nyugdíjak növekedése. Ez egyértelműen hátrányos helyzetbe hozza a nyugdíjasok társadalmát. Kedves Képviselőtársaim! Ebben az évben két alkalommal is benyújtottam a Szocialista Párt kezdeményezésére országgyűlési határozati javaslatot. Nem fogom az összes pontját felemlíteni önöknek, de azt hiszem, hogy azok, amiket majd lajstromba veszek, egyértelműen azt támasztják alá, hogy az előbbi megállapításokkal pont szembemenve, ahol az egyenlőtlenségeket tudnánk csökkenteni, ahol az alacsony nyugdíjakat lehetne felzárkóztatni, ahol gátat lehetne szabni a milliós nyugdíjaknak, mind-mind benne voltak ebben az országgyűlési határozati javaslatban. A fideszes többség minden alkalommal leszavazta, tételesen leszavazta; azt sem engedték meg, hogy a parlament plenáris ülése elé kerüljön. Az első kezdeményezésünk volt az úgynevezett svájci indexálás visszaállítása. Azt hiszem, nem árulok el titkot: nyugodtan alkalmazni lehetne azt a technikát, ahol a nettó bérnövekedést 50 százalékban és az infláció tervezett mértékét 50 százalékban vesszük figyelembe a jövő évi nyugdíjak megállapításánál. A fideszes többség ezt leszavazta, ugyanis ebben a javaslatban az foglaltatik benne, hogy jövőre, 2020-ban 5,6 százalékkal kéne emelni a nyugdíjakat, és ezzel a leszavazással gyakorlatilag azt mondták, hogy elégedjenek meg a nyugdíjasok a 2,8 százalékos nyugdíjemeléssel. A második javaslatunk az volt, hogy a nyugdíjminimumot 80 ezer forintra kell emelni. A fideszesek ezzel a „nem” szavazattal azt mondták, hogy elégedjenek meg a 11 éve tartó 28 500 forinttal, sőt akik valamilyen szociális ellátásban részesülnek, mivel a technika úgy hozta, hogy hozzárendelik a mindenkori öregségi legkisebb nyugdíjhoz, az anyasági ellátástól kezdve a családi pótlékig befagyasztásra kerül, és marad a 28 500 forint. A harmadik ilyen javaslatunk volt, hogy az Alkotmánybíróság döntésének megfelelően, amely március 31-ében szabott határt annak, hogy alkossák meg a rokkantakkal kapcsolatos jogi szabályozást, mely szerint méltatlanul vették el az ellátását több százezer embernek, illetve csökkentették ellátásukat, és tegyenek javaslatot a kártalanításra, a fideszes többség, mivel leszavazta ezt az indítványt, azt mondta, hogy a rokkantnyugdíjasoknak nem jár ebben a helyzetben semmi, kártalanításról szó sem lehet. Ezt több interpellációra adott válaszban is a kormányoldal megerősítette, és ebben a javaslatban szerepelt, hogy a nyugdíjprémium jelenlegi rendszerét felül kell vizsgálni, mert 2014 óta mintegy 42 ezer forintot vettek ki a nyugdíjasok zsebéből, nem beszélve arról, hogy nem is indexálták ennek mértékét, tehát gyakorlatilag a 2009-ben megfogalmazott jogszabály értelmében közel egyharmadát elinflálta már a tíz év ennek a nyugdíjprémiumnak. Tisztelt Képviselőtársaim! A bevezetőmben azt mondtam, hogy két szociológiai vizsgálatra hivatkozom, és csak az egyiket említettem. A felszólalásom végén engedtessék meg, hogy a másikat is néhány mondat erejéig idézzem! A 65 éven felüli emberek életminőségét vizsgálta az Eurostat, és ebből kiderült, hogy Magyarországon a szegénységi arány nőtt, az idősek és a fiatalok kapcsolata romlott, a nyugdíjak nagysága olyan mértékű, hogy Európában a legrosszabb nyugdíjasnak lenni, és a szociális hálót szétszabdalták. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Korózs Lajos képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csak annyit nem tett még hozzá, tisztelt képviselő úr, a felszólalásához, hogy a nyugdíjasok megköszönték a Szocialista Pártnak, hogy elvett tőlük egyhavi nyugdíjat, kevesellték a tizenötszöri rezsiemelést, és bölcs döntésnek tartották, hogy a szocialisták nem támogatták a „Nők 40” bevezetését. Ehhez a szép tirádához, amit itt elmondott és amivel önmagát feldicsérte, tisztelt képviselő úr, már csak ez kellett volna. Azért azt ön elfelejtette elmondani, hogy nem volt még egy kormány, nem volt még egy kormányzó frakció Magyarországon a rendszerváltás óta, amely csökkentette volna Magyarországon a nyugdíjakat, csak és kizárólag önök. És nem volt túl sok másik kormány, csak a Horn-kormány és az önök kormányai, tehát a baloldali kormányok, amelyek, ha egy nemzetközi tulajdonban lévő rezsiszolgáltató azt mondta, hogy ő most kevésnek tartja a profitját, szeretne egy kicsit több profitot, akkor nem engedtek nekik teljes áremelési lehetőséget, és engedték, hogy az emberekkel fizettessék meg azokat az összességében most már utólag tudjuk több mint ezermilliárd forint értékű díjakat, amelyeket utána kivittek külföldre, és az anyacégeiknek küldtek vissza. Tisztelt Képviselő Úr! Önök ennyire tisztelték az idős embereket, nemcsak szavakban, mint ahogy Vona Gábortól és másoktól, az önök szövetségeseitől tudnánk idézeteket mondani, hogy hogyan tisztelik önök az időseket, hanem a kormányzati intézkedéseiknél is ennyire tudtak a magyar idős emberekre gondolni, hogy amikor el kellett valakitől venni, akkor önök sosem a multiktól vettek el, hanem a magyar nyugdíjasoktól, a magyar családoktól és a magyar közalkalmazottaktól. Mindig ők voltak azok, akiktől önök először elvettek, és akiknél megszorításokat hajtottak végre, és az adóemeléseket, most, amikor önkormányzatokba kerültek az ország több pontján, ugyanúgy folytatták, mint ahogy 2010-ben vagy 2006-ban abbahagyták, tisztelt képviselő úr, nem változnak a szocialisták. [[10.20]] Azt elfelejtette mondani, hogy ha az ön által most javasolt nyugdíjemelési, indexálási módszer bevezetésre került volna ahogy önök azt már évekkel ezelőtt kérték , az havi 5 ezer forintot vett volna ki a magyar nyugdíjasok zsebéből. Évi akár 60 ezer forinttal rövidítette volna meg éveken keresztül a magyar nyugdíjasokat az a számítási módszer, amiről ön beszélt, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben az általunk bevezetett nyugdíjemelési rendszer 34,2 százalékkal emeli meg 2010 óta a nyugdíjak összegét, és ez vásárlóértékében is egy több mint 10 százalékos emelkedést jelent. Önöknél csökkenés, nálunk nyugdíjemelés és vásárlóérték-emelkedés. A jövő évi költségvetés pedig a nyugdíjfedezeten kívül tartalmaz még 20,4 milliárd forintot a nyugdíjprémiumra is. Önök elvettek a nyugdíjasoktól, mi pedig nyugdíjprémiummal, Erzsébet-utalvánnyal, nyugdíj-kiegészítéssel, egyszeri juttatásokkal vagy rezsiutalvánnyal már 2016 novembere és 2019 novembere között 273 milliárd forint többletet, pluszt tudtunk adni a nyugdíjasoknak, és azért fogunk dolgozni, hogy ez az összeg évről évre emelkedjék. Amíg a Fidesz-KDNP van kormányon, ez várhatóan évről évre emelkedik, az önök idejében pedig visszaesés és csökkenés volt, a nyugdíjasok életlehetőségei romlottak Magyarországon. Ha nemzetközi példákat szeretne hallani, tisztelt képviselő úr, mert ön is azokat mondott: Magyarországon egy átlagnyugdíjas az átlagos magyar jövedelem 59 százalékát kapja meg nyugdíjként ezt hívják, nyilván ismeri ezt a szót, helyettesítési rátának , míg az Unió 27 országában ez az átlag 58 százalék. Tehát ők a fizetésük 58 százalékát kapják meg nyugdíjként, egy magyar nyugdíjas pedig 59 százalékát kapja meg nyugdíjként. Tehát Magyarországon jobb ez az arány, kevésbé jelent jövedelem-visszaesést Magyarországon munkavállalóból nyugdíjasnak lenni, mint az Unió legtöbb országában. Ön azt mondta, tisztelt képviselő úr, hogy nőtt a szegénység Magyarországon a nyugdíjasok körében. Ez az állítása valótlan. Amit számpárként felhozott, az azt mutatja, hogy nagyon nagy mértékben nőttek Magyarországon a fizetések. Ez igaz. De ez nem jelenti azt, hogy a nyugdíjasok helyzete romlott volna, hiszen az ő nyugdíjuk vásárlóértéke növekedett, s mellette szerencsére a jövő nyugdíjasai nagyobb fizetés mellett nagyobb nyugdíjjárulékot fizetnek be, és magasabb nyugdíjuk lesz majd később. Ez az a szám, amire ön utalt. Ami az Eurostat által a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatával kapcsolatos vizsgálatokat illeti: az önök kormányzása végén 21,3 százalék volt, most 14,9, akik ennek a kockázatnak ki vannak téve. A nyugdíjasok körében pedig a nélkülözéssel érintettek aránya, szintén az Eurostat alapján, 16,2 százalékról 5,6 százalékra csökkent. Ne állítson valótlant képviselő úr, a nyugdíjasok ma szerencsére nagyobb biztonságban élnek, mint éltek 2010-ben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Aktuális ügyekről” címmel Szabó Timea frakcióvezető asszony, a Párbeszéd részéről.
Tisztelt Képviselőtársaim! Önök körülbelül egy órával ezelőtt nyújtottak be egy olyan törvényjavaslatot, amely az egész kultúra szabadságát és függetlenségét készül egy csapásra kinyírni. [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] Puhítottak ugyan a törvényjavaslaton, de az egyeztetés nélküli javaslat szerint önök úgy gondolják, hogy a jövőben a politika fogja majd meghatározni, ki lehet színházigazgató és ki kaphat állami támogatást. Ha nincs megállapodás a főpolgármester és a miniszter között, akkor akár hónapokra vagy egy évre is lebénulhat a színházak támogatása és működése. Ezt az alávaló javaslatot a Katona József Színházban történtekre való álságos hivatkozással nyújtották be. Kocsis Máté egyenesen zaklatószínházról beszél, Gulyás Gergely pedig álmegdöbbent hangján azt írja Karácsony Gergely főpolgármesternek, hogy „értetlenül állok az előtt, hogy az ügyben a mai napig nem került sor a szükséges konzekvenciák levonására”. Nos, egyrészről került sor, önök ezt pontosan tudják, másrészről az a helyzet, hogy ezzel az indoklással azért van egy pici probléma. Például az, hogy azóta kiderült, hogy az önök egyik kedvenc háziszínházában, a Dörner György által vezetett Újszínházban 2016 óta próbálnak eltussolni egy zaklatási botrányt, amelyben a gyanúsított, az elkövető Mihályi Győző. Valahogy nem hallottam Kocsis Mátét ilyenkor zaklatószínházról beszélni. Remélem, majd Soltész Miklós, vagy nem tudom, ki lesz a válaszadó, követeli most gyorsan Dörner György távozását is az Újszínház éléről. De Kocsis Mátét zaklatóegyházakról sem hallottam beszélni akkor, amikor sorra derültek ki, hogy a papok hány gyereket zaklattak szexuálisan, sőt az állami támogatást sem vonták meg ezektől az egyházaktól. Ebből is látszik, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek a tervezetnek semmi köze a Katonához, ahhoz, hogy Orbán Viktor az iskolák és az egészségügy államosítása után most a színházakat akarja államosítani. Arról van szó egész egyszerűen, hogy Orbán Viktor egy totális diktatúrát álmodott meg magának, aminek szerves része a kultúra, a szabad gondolkodás kivégzése. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint Orbán Viktor szavai 2018 nyarán Tusványoson: „A harmadik kétharmad felhatalmazás egy új korszak kiépítésére, mégpedig a korszakot leginkább a kulturális áramlatok adják. Most ez a feladat áll előttünk, vagyis kulturális korszakba kellene ágyaznunk a politikai rendszert. Egy új szellemi és kulturális megközelítésre van szükség a harmadik kétharmad után, és mi tagadás, szeptembertől nagy változások előtt állunk.” A napnál is világosabb tehát, fideszes képviselőtársaim, hogy a színházak államosítása arról szól, hogy Orbán Viktor a harmadik kétharmaddal végleg be akarja betonozni magát a hatalomba, és ahelyett, hogy tanult volna az október 13-ai vereségéből, bosszút áll mindenkin, aki ellenáll a totális diktatúrát vizionáló ámokfutásának. Leginkább ott állnak önök bosszút, ahol az emberek még gondolkodnak, ahol nem dőlnek be a hazug propagandáknak, az iskolákban, a Tudományos Akadémián vagy éppen a Széchényi Könyvtáron. Azért arra jó lenne választ kapni, hogy ha a budapesti és a vidéki színházakba a tökkelütött haverjaikat teszik, akkor majd ki fog színházba járni, merthogy például a Nemzeti Színházat már sikerült szétverni. Az Orbán Viktor kebelbarátja, Vidnyánszky Attila alatt működő Nemzeti ugyanis tavaly 15 millió forintos veszteséggel zárta az évet, miközben 2 milliárd forint állami támogatást és 400 millió forint taotámogatást kapott, a nézőtér viszont üresen pangott. Jó, tudom, hogy Orbán Viktor nem jár színházba, és önöknek sincs különösebb igényük a kultúrára, de azért van még Magyarországon néhány százezer ember évente, akik nem Mészáros Lőrinc eddig kiadatlan verseit vagy Németh Szilárd megzenésített pacalreceptjeit szeretnék a színházakban hallgatni, hanem valódi kultúrára vágynak. Ehhez pedig az kell, hogy a színházak maguktól, tőlünk és minden politikai szereplőtől függetlenül működjenek. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Az iskoláknak, az egészségügynek és a kultúrának adott állami támogatás ugyanis nem a politikusok, pláne nem a kormány zsebpénze. Ez az emberek pénze, önöknek semmi közük ahhoz, hogy miket játszanak a színházban! Hadd zárjam egy idézettel: „Könnyű az állami színházaknak, mert ezeknél érvényesül leginkább, ha még nem is kellő mértékben pártunk iránymutató vezetése, nagy ideológiai segítsége ahhoz, hogy a színház valóban az új világ igazi tükrévé váljon, hogy a legmagasabb színvonalú kultúrát nyújtsa a legszélesebb tömegeknek.” Tudják, hogy mikor és hol jelent meg ez az idézet? A Szabad Nép 1949. május 19-ei számában. [[Nagy zaj.]] Pont úgy, mint ez a ma benyújtott törvény! Ebből is látszik, hogy maguk ugyanazok az elvtelen kommunisták, mint akik akkor voltak az ország vezetői. Szégyelljék magukat!
Köszönöm szépen, Szabó Timea frakcióvezető asszony. A kormány nevében válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! Kulturált hangvételű felszólalására a következőkkel tudnék reagálni. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön 2017-ben leragasztott szájjal tiltakozott akkor az MSZP és a Párbeszéd politikusaival együtt, amikor a szexuális zaklatások ellen akart fellépni. Most pedig egy szóval sem említette azt, hogy elítélne bármit, ami a Katona József Színházban történt. [[Taps a kormánypártok soraiban. Arató Gergely: Ez nem igaz! Ez konkrét hazugság!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Akkor azt mondta, hogy tenni kell a nőkkel szembeni erőszakkal szemben, most pedig, amikor a Gothár-üggyel kapcsolatban kérdezték, akkor összesen annyit mondott, hogy sietnie kell, és elrobogott az újságírók elől. [[Szabó Timea: Kásler Miklós miniszteri meghallgatására siettem!]] Akkor leragasztott száj, akkor azonnali cselekvés… Azt mondja, hogy a miniszteri meghallgatásra sietett? Nem volt ott! [[Szabó Timea: De ott voltam!]] Képviselő asszony, a jegyzőkönyvek szerint ön nem kérdezett és nem volt ott. Ön legfeljebb Karácsony Gergely nyugdíjas-találkozójára sietett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Én ott voltam a meghallgatás első percétől az utolsó percéig. [[Szabó Timea: Én is ott voltam, csak nem szóltam hozzá.]] Korózs Lajos ott leelvtársazta Lukács László Györgyöt, emlékszünk a jelenetekre.
Államtitkár úr, a Párbeszéddel a párbeszédet fejezzük be! [[10.30]]
Bocsánat! Gurmai Zita képviselő asszony azt nyilatkozta 2018-ban: tettestársként bátorítja az elkövetőket, aki nem nyújt megfelelő védelmet a bántalmazott magyar nőknek [[Közbeszólás a Párbeszéd soraiból.]] és még lehetne sorolni. Önök közösen egy petíciót írtak alá a Marton László-ügy kapcsán, tisztelt képviselő asszony Bangóné, Gurmai Zita, Kunhalmi Ágnes, Szabó Timea, Szél Bernadett, Vadai Ágnes és még sorolhatnám [[Arató Gergely: És ez hogyan tartozik ide?]] , hogy a hatalommal való visszaélés egyik legdurvább formája, a szexuális zaklatás következmény nélkül marad, hiszen ha valaki visszaél a hatalmával, ez a legszörnyűbb, s nem fog változni semmi az országban, ha ez ellen nem lépünk fel. Cselekedni kell, önök azt mondják, és majd ennek szörnyű következményei lesznek, ha nem cselekszünk akkor, amikor cselekedni kellett volna. [[Szabó Timea: Lisszaboni egyezmény!]] gy másik teljesen hasonló ügyben ön petíciót ír alá, mécseseket gyújt [[Szabó Timea: A színházakról beszélj!]] szájakat ragasztanak be, tisztelt képviselő asszony. És itt mi történt? Itt valahogy elfogyott a bátorság, képviselő asszony. Tizenegy hónapig hallgatnak az ügyről. A színházigazgató az üzemi tanács titoktartási nyilatkozatára hivatkozik. [[Szabó Timea: Dörner György!]] Titoktartási nyilatkozatot íratnak alá a színház dolgozóival. A közleményben nem nevezik meg az elkövetőt. Nem nevezik meg utána sem az elkövetőt. A balliberális színészek kibújnak minden kérdés alól, azt mondják, hogy a színház már kiadott egy közleményt, nekik nem kell az üggyel foglalkozni. Nincsenek petíciók, nincsenek leragasztott szájak, nem jönnek be monoklival a parlamentbe, tisztelt képviselő asszony. Azt mondják, nincs vele foglalkoznivalójuk. A darabjait továbbra is játszák, ezzel jogdíjjövedelemhez juttatják. Gy. Németh Erzsébet azt mondja, mivel nincs feljelentés, ezért lezárult az ügy. Talán még lehet, hogy ő is itt ült a karzaton monoklit festve a szemére. Vadai Ágnes, aki korábban itt volt, és a nőverők ellen akart fellépni monoklival, nem szólal meg. Szabó Tünde képviselő asszony [[Szabó Timea: Timea!]] ön sem szólalt fel. Nincs petíció, nincs monokli, nincs beragasztott száj, nincs mécses, nincsen bojkott [[Gréczy Zsolt: Mi van az Újszínházzal?]] , és nem követeli ön a főpolgármestertől, hogy azonnal indítson vizsgálatot a Katona József Színházban. És ami a Színház- és Filmművészeti Egyetemen történt, tisztelt képviselő asszony, hogy meghallgatnának egy elkövetőt, hogy számoljon be arról, hogy mi történt… És áthelyezik helyszínben, időpontban a meghallgatást, hogy a sajtó nehogy utolérje azt, akit valamilyen ilyen elfogadhatatlan cselekménnyel vádolnak?! [[Hadházy Sándor: Hoppá! Gréczy Zsolt: Most a kordonról beszélsz a parlamentben?]] A kihallgatott személy, kvázi a vádlott igényei szerint határozzák meg a meghallgatás helyszínét és időpontját, tisztelt képviselő asszony? Hol van a világon ilyen, hogy pont ő az, aki diktálhat, aki feltételeket mondhat, és önök eltussolják, falaznak neki, elrejtegetik?! Ami a törvényjavaslatot illeti, amiket ön elmondott, tisztelt képviselő asszony, az elsőtől az utolsó szóig valótlanság. Azt mondta, hogy nem volt egyeztetés. Akik kiadták a törvényjavaslat melletti támogató nyilatkozatot, a Magyar Teátrumi Társaság, a Vidéki Színházak Igazgatóinak Egyesülete [[Szabó Timea: És azokban kik vannak?]] a Magyarországi Nemzetiségi Színházi Szövetség, a Mozaik Művészegyesület, a Szabadtéri Színházak Szövetsége, a Magyar Művészeti Fesztiválok Szövetsége [[Gréczy Zsolt: Mind Fidesz…!]] tisztelt képviselő asszony. [[Gréczy Zsolt: Akkor majd nézz ki a Madách térre hat órakor!]] Semmifajta autonómiasérelem nem történik. [[Gréczy Zsolt: Gyere ki a Madách térre hatkor!]] A kormányzat továbbra is azt mondta, hogy mind a független, mind a kőszínházak tekintetében nemcsak fenntartja a támogatások mértékét a kultúra és a színházak, az előadó-művészet területén, hanem növelni fogja a támogatásokat. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Nincs csökkenő forrás, többletforrás van. [[Szabó Timea: 5 perc 23 másodperc! Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Annyi különbség van, hogy amit az állam tart fenn, ott az állam hoz döntéseket, amit az önkormányzat tart fenn, ott az önkormányzat hoz döntéseket, ahol pedig közösen fizetik a kiadásokat, ott közösen hoznak döntéseket. [[Az elnök ismét csenget.]] Csak, tisztelt képviselő asszony, ha a fővárosban Karácsony Gergely alatt nincsen kulturális diktatúra…
Köszönöm szépen.
…akkor Bán Teodórának miért nem támogatt… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját, majd visszakapcsolja.]] …mondja meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Nacsa Lőrinc: Megint szembejött a valóság! Gréczy Zsolt: Madách tér, hat óra!]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel kérem… [[Folyamatos zaj. Csenget.]] Tisztelettel kérem Rétvári Bence államtitkár urat, legközelebb… [[Dr. Rétvári Bence közbeszól. Balczó Zoltán: Ezért kitiltás jár később! Dr. Fónagy János: A kiabálás nem egyenlő az igazsággal!]] Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik részéről: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! „Te rongyos élet, bolondos élet!” [[Menczer Tamás: Jézusom!]] Fiatal felnőttként ez a film nagyon nagy hatást tett rám, és 2019-ben hasonló jeleket lát minden olyan magyar polgár, aki nyitott szemmel jár hazánkban.Eléggé elborzasztó az ugyanis, hogy az egypárti túlhatalmat kiépítő Fidesz sorra akarja elhallgattatni a magyar polgárok különböző rétegeit, pedig aztán Orbán Viktor miniszterelnök úr nem is olyan régen az Európai Unió színe előtt azt a mondatot bírta mondani, hogy ő aztán soha nem vetemedne arra, hogy a más véleményeket elfojtsa. [[Nacsa Lőrinc: Most is beszélsz!]] Hát, nézzük meg, hogy csak az utóbbi napokban és hónapokban mi történt ez ügyben! A Fidesz el akarja hallgattatni a magyar munkavállalókat, hiszen rabszolgatörvénnyel sanyargatja őket; a munkavállalók jogait folyamatosan csökkenti. Ha valaki mint például Siófokon egy rossz kommentet vagy lájkot helyez el, akkor elbocsátják a fideszes elvtársak. Tehát a magyar munkavállalókat sorban el akarják hallgattatni, és a mindenfajta bérnövekmény szempontjából pedig a végletekig kiszolgálják a multinacionális cégeket. Önök el akarják hallgattatni a magyar tudományt és az azt művelőket, mind a Magyar Tudományos Akadémiában, mind az egyetemi világban, hiszen nézzük meg, mi történt az elmúlt hónapokban a Magyar Tudományos Akadémiáról leválasztott ötezer kiváló fiatal magyar kutatót sorai között tudó kutatóhálózatban: nincs szervezeti és működési szabályzata, és mindennap, tisztelt képviselőtársaim, hagyják el hazánkat a kiválóan képzett magyar kutatók, mert nem érzik magukat biztonságban, mert nem azt kutathatják, amit ők szeretnének, mert szájkosarat raknak rájuk is. Az egyetemi világról nem is beszélek, hiszen ott látjuk, hogy a Corvinus Egyetemen egy laza kézmozdulattal az akadémiai szféra egyik legfontosabb vezetői szintjét, a karokat is meg akarják szüntetni. Önök el akarnak hallgattatni a média világában minden kritikus hangot. Nem véletlen, hogy az egyetlen tisztességes polgári hetilapot, a Magyar Hangot az önök szégyenletes rendszere miatt Szlovákiában kell hogy kinyomtassák, mert arra nem hajlandó egyetlen magyar nyomda sem, hogy kinyomtassa. Idáig jutottunk, tisztelt képviselőtársaim! Aztán önök el akarják hallgattatni természetesen a magyar kultúra művelőit is, hiszen a 2 perccel 9 óra előtt benyújtott törvényjavaslatukban a Nemzeti Kulturális Alapot, a könyvkiadást és a színházak világát tovább kívánják központosítani. Itt igazándiból a legszörnyűbb az ebben, hogy tíz év lassan, amióta a Fidesz nagyrészt kétharmaddal kormányoz a kultúra területén, és azért indítanak most kultúrkampfot, mert a jól fizetett fideszes kultúremberek nem bírtak tíz év alatt egy tisztességes művet létrehozni. Nincs nagy történelmi film, nincs semmi olyan kiemelkedő művészeti alkotás a magyar adófizető polgárok több száz milliárjaiból kitömött fideszes művészek tollából vagy komputeréből [[Nacsa Lőrinc: Ne hazudj!]] amely megérdemelné azt, hogy akár nemzetközi szinten is felfigyeljenek rá. [[Taps a Jobbik soraiban.]] Ezzel szemben a Jobbik nemzeti néppártként kiáll, és szolidáris a magyar munkavállalókkal, akiknek bérfelzárkóztatást és jogaik bővítését ígéri. A Jobbik nemzeti néppártként szolidáris a magyar tudomány művelőivel, az akadémiai szabadság és az egyetemi autonómia pártján állunk, mert mi valóban polgári és konzervatív párt vagyunk. [[Nacsa Lőrinc felnevet.]] A Jobbik nemzeti néppártként szolidáris a média azon szereplőivel, akiket ez az egypárti rendszer kiszorít abból a véleményszabadságból, amelyet 2019-ben egy magyar polgárnak igenis tisztességesen biztosítania kellene egy tisztességes kormánynak. Önök, ahogy Bod Péter Ákos, a Fidesz miniszterelnök-jelöltje elmondta, nem nemzetiek, mert egy nemzeti kormány nem lopja meg a nemzetét, tisztelt fideszes képviselőtársaim. [[Taps a Jobbik soraiban.]] A Jobbik nemzeti néppártként kiáll a kultúra szabadsága mellett, felülemelkedve minden ideológiai különbségen, szolidárisak vagyunk azokkal az emberekkel, akikre önök szájkosarat akarnak adni. De jön még 2022 legkésőbb, amikor önök odakerülnek, ahova valók, a történelem szemétdombjára. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Rétvári Bence: Lírai befejezés!]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. [[10.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Több témát érintett a képviselő úr, engedje meg, hogy reagáljak! Ami a munkavállalók kérdését illeti, az ő helyzetüket semmi nem jellemzi jobban, mint hogy 2010-hez képest több mint 800 ezerrel dolgoznak többen, és a bérek is növekednek; ami nem azt jelenti, hogy olyan mértékben növekednek, ahogy szeretnénk, még több emelkedésre van szükség, de a tendencia mégiscsak kedvező, és egyre több a beruházás is. Sajnálom, hogy azokhoz csatlakoztak, akik egy évvel ezelőtt a túlóratörvény ügyében valótlanságokat kiabáltak. Az elmúlt egy év bebizonyította, hogy semmi nem volt abból igaz, amit önök akkor itt állítottak. Ami a tudomány kérdését illeti: sajnálom, hogy azokhoz csatlakozott, akik pár hónappal ezelőtt a Magyar Tudományos Akadémia halálát kürtölték világgá, miközben bebizonyosodott, hogy ebből semmi nem igaz. [[Folyamatos zaj a Jobbik padsoraiban.]] Ami a média kérdését illeti, Magyarországon a média sokszínű, mindenki megtalálja a saját vérmérsékletének, világnézetének, ízlésének megfelelő médiumokat. Sajnálom, hogy azokhoz csatlakoztak, akiknek úgy látom, az is baj, hogy a baloldali nyilvánosság helyett jobboldali nyilvánosság is van Magyarországon. [[Dr. Brenner Koloman: Ezért kell Szlovákiában nyomtatni egy napilapot!]] Ha az önök ízlését valaki szeretné lenyomozni, akkor pedig nézze meg a kuruc.infónak az archívumát; talán a jobbikosok számára mond valamit. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiban. Dr. Brenner Koloman: Az a ti szatellitpártotok…]] Ha ön azt mondta, hogy nincsen számottevő történelmi film Magyarországon, szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy Gera Marina az Örök tél című filmben nyújtott alakításáért pár nappal ezelőtt Emmy-díjat kapott, ami a nemzetiközi Oscarnak felel meg a tévéfilmek esetében. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Innen is gratulálunk neki. [[Dr. Brenner Koloman: Tévésorozat!]] Nem tudom, hogy én közölteme ezt a tényt önnel, de alapvetően ellentmond annak az állításnak, amit ön az előbb mondott. Forgassa a sajtót, nézze meg, megírta! Mindegyik sajtótermék beszámolt róla. [[Zaj, közbeszólások. Nacsa Lőrinc dr. Brenner Kolomanra mutatva: Hazudsz! Hazudsz!]] Most az a helyzet, hogy végigültünk itt pár ülést az őszi parlamenti szezonban, de azt kell mondanom, hogy egyetlenegy olyan jobbikos felszólalásra nem emlékszem, ami kicsit is különbözött volna a Vadai-Tordai-Gyurcsány-tengely bármelyik felszólásától. [[Folyamatos zaj. Dr. Rétvári Bence: Így van! Így van!]] Egyszer önök azt mondták, hogy Gyurcsány Ferencnél lejjebb csak a pokol van. Annyiban vitatkoznék ezzel, hogy azért annál van lejjebb! [[Dr. Brenner Koloman: PISA-teszt! PISA-teszt!]] Az a hely, amit azoknak tartanak fenn, akik feladják a nemzeti elveiket [[Dr. Brenner Koloman: Fidesz! Fidesz! Így van! Taps az ellenzéki padsorokban.]] és a posztkommunisták mellé szegődnek három lyukas félkrajcárért és két polgármesteri helyért. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Ügynöktörvény! Arató Gergely közbeszól.]] Képviselő úr, önök pont ezt tették! Pont ezt tették. [[Folyamatos zaj. Közbekiáltás a Jobbik padsoraiból: Liberálisként indult, aztán kommunista lett belőle!]] És az csak mellékes körülmény, hogy a mondandóban történt összeborulás mellett stílusban és a folyamatos provokációkeresésben is elvégezték a teljes hasonulást a baloldallal. Igazi XXI. századi kisnyilas tempó! [[Felzúdulás a Jobbik padsoraiban.]] És nem volt az olyan rég, amikor vehemensen tagadtak bármilyen együttműködést. [[Arató Gergely közbeszól.]] Ehhez képest mindenhol összeálltak, nagyjából félszáz nagyobb településen. Önök támogatták Karácsony Gergelyt. Milyen érzés? [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Egy hang a Jobbik soraiból: Jobb, mint ott koszorúzni! Dr. Brenner Koloman, a jobb hüvelyk- és mutatóujjával nullát mutatva: A nullaszázalékos KDNP-vel!]] Önök nevüket adták, hogy visszajöjjenek a 2010 előtti múlt emberei, Draskovics Tiborék és az SZDSZ-es csapat. Milyen érzés? Az önök logója még Vágó István szórólapján is ott szerepelt. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Bravó!]] Milyen érzés? Milyen érzés?! [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiban. Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] 2004-ben a Jobbik még kereszteket állított advent idején. [[Folyamatos zaj. Dr. Brenner Koloman: Bolsevik! Bolsevik! Az elnök csenget.]] Gondolták volna, hogy pár év múlva összeállnak majd azokkal, akik szerint a papok Magyarországon a fő ellenségek? Ahogy Gyurcsány Ferenc felesége az Európai Parlamentben pár napja erről beszélt? [[Gréczy Zsolt: Térdre, imára, csuhások!]] 2006 környékén még azt hirdették, hogy a nemzetpolitika fontos. Gondolták volna, hogy összeállnak azokkal, akik a külhoni magyarok ellen kampányolnak, a külhoni magyar pártok ellenében? [[Folyamatos zaj, közbeszólások a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Voltál az ifjúsági tagozat tagja! Akkor még jobbikos voltál!]] Szlovák pártok mellett, és román pártok mellett?! 2006 környékén még felemelték a szavukat a rendőrattak és a szemkilövetések ügyében. [[Felzúdulás a Jobbik padsoraiban. Dr. Brenner Koloman: Jobbikos voltál, emlékszem rá! Gondoltad volna?]] Gondolták volna, hogy összeállnak azokkal, akik még ki is tüntették az akciójuk levezénylőit? Milyen érzés, tisztelt jobbikos képviselők?! [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiban. Dr. Brenner Koloman: Kiváló érzés! Mi demokraták vagyunk, ti pedig bolsevikok!]] Amikor a Jobbik megalakult, még Pongrátz Gergely volt ott az első sorokban! Gondolták volna, hogy majd összeállnak Apró Antal örököseivel? Gondolták volna?! [[Dr. Brenner Koloman: Az MSZMP-től tanulunk, barátom?! Milyen érzés, Pozsgay elvtárs?]] Nem véletlen, hogy Pongrátz Gergely testvére megtagadta önöket! Milyen érzés? Milyen érzés?! Eltelt pár esztendő, és most már mindenki érti, hogy mire gondolt Vona Gábor akkor, amikor arról beszélt, hogy elvették a Jobbik lelkét. A lélekkiárusítás eredménye is egyértelmű. Önök Gyurcsány Ferenc hátsó kertjében találták magukat, világnézeti értelemben pedig a senki földjén. [[Felzúdulás a Jobbik és a DK padsoraiban. Arató Gergely: Gyurcsány Ferenc hátsó kertjében a pokol kútja van!]] Most, így decemberben azt is mondhatnám, hogy a jobbikosok az őszödi szemkilövető segédkrampuszai lettek. Sok politikai szaloncukrot ezért ne reméljenek, de a virgács már megérkezett májusban, egy 6 százalékos választási eredmény formájában. [[Közbekiáltások a Jobbik padsoraiban. Dr. Brenner Koloman: Nulla! Nulla! Szilágyi György és dr. Brenner Koloman a hüvelyk- és mutatóujjával nullát mutatva: Nulla! – Közbeszólás a Jobbik soraiból: Kommunistából lettek liberálisok! Szilágyi György: Nulla százalék!]] Egy dolgot mondhatok: ha így folytatják, lesz ez még kevesebb is! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra következik Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP frakcióvezetője: „Selyemzsinór a kultúrának és a színházaknak” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezt a néhány percet, néhány fölszólalást hallgatva azt hiszem, ismét csak megfogalmazhatja mindenki, aki ezt követi, hogy az Országgyűlésnek igazából már nem lehet a méltóságáról beszélni. Államtitkár Úr! Miket hallottam itt néhány percben, az elmúlt néhány percben öntől? Kuruc.info, Gyurcsány Ferenc, Jobbik választási eredménye. Minden volt itt, meg hogy Gyurcsány Ferenc krampusza, és a 6 százalékos eredmény. Mit kérdezett öntől képviselőtársam? Ne haragudjon, ön nem szégyelli magát, államtitkár úr, hogy ilyen dolgokról beszél a magyar Országgyűlésben, amikor egy gyalázatos, két perccel az ülés megkezdése előtt egy gyalázatos törvényjavaslatot beterjesztenek, vagy 9 óra előtt 2 perccel, ami alapvetően felforgatja a magyarországi kulturális életet?! [[Zaj, közbeszólások. Dr. Rétvári Bence: Mit forgat fel? Dr. Brenner Koloman: Bolsevikok vagytok!]] Pontosan, erre akarok visszautalni, amit Brenner Koloman képviselőtársam elmondott, hogy önök valóban minden értéket megtagadtak már, államtitkár úr, államtitkár urak, amit egykor a zászlajukra tűztek. [[Dr. Völner Pál: Ti vagytok azok, öreg!]] Sem nem konzervatív, sem nem nemzeti, sem nem keresztény az a politikai erő, amit képviselnek önök. [[Folyamatos zaj. Dr. Brenner Koloman: Bolsevikok vagytok! Igazi bolsevikok!]] Gyakorlatilag amit elmondhatunk önökről: ez egy bolsevik politikai erő! Kicsit próbálok hangosabban beszélni, hogy legalább hallja államtitkár úr. Konkréten, Államtitkár Urak, kormánypárti Képviselőtársaim! akik néhányan ebben a kora reggeli órában megtisztelték a magyar Országgyűlést a jelenlétükkel. Önök egyébként valószínűleg már a rendszerváltás idején bolsevik mentalitást képviseltek, csak akkor még próbáltak az árral haladni, próbáltak valamiféle olyan módon látszattevékenységet folytatni [[Dr. Brenner Koloman: Akkor még Soros-pénz volt!]] , mintha demokraták lennének, de 2010-től önök már nagyon sokszor bebizonyították: önöknek kizárólag a bolsevik hatalomgyakorlási módszer az irányadó. Hosszan sorolhatnánk azokat az eljárásokat, amelyekkel önök ezt bizonyították. Beszélhetek az MTA-ról, az egyetemekről, a közmédiáról. Nem olyan régen szavaztak önök a Médiatanácsról, és megint nem engedtek be ellenzéki jelöltet. De beszélhetnék egyébként arról, hogy nem olyan régen az ügynökakták nyilvánosságra hozatalát huszadik alkalommal is leszavazták, de nem szeretném ezzel rabolni az időt, de egészen elképesztő az önök mentalitása. Most viszont egy olyan területre tévednek, amihez semmi köze nem szabadna, hogy legyen a politikának, ugye, a kultúra területére. Aczél György is büszke lehetne önökre. Ezt egészen extrém módon, extrém pofátlan módon tették meg, tisztelt képviselőtársaim. Néhány napja sajtóhírek alapján, egyébként egy kiszivárgott kormányzati előterjesztés alapján borzolja a közéletet az önök legújabb aljas terve, és megjelent 9 óra előtt 2 perccel az Országgyűlés honlapján az a bizonyos tizen-egynéhány oldalas törvényjavaslat. [[Felmutat egy iratot.]] Szeretném megkérdezni államtitkár urakat, képviselőtársaimat, tegye föl a kezét, aki elolvasta ezt a törvényjavaslatot. Kérem önöket, tegyék föl a kezüket! [[A kormánypárti padsorokból ketten jelentkeznek.]] Kettők kezet látok! Gratulálok önöknek, államtitkár úr! Gratulálok! Kettő kezet látok! [[Dr. Rétvári Bence: Nem hosszú! Elolvastuk!]] Önöknek fogalmuk sincs arról, amiről holnap vitát kívánnak majd folytatni idézőjelben , majd szerdán az előterjesztés alapján, Kásler miniszter úr indítványa alapján önök majd szavazni is kívánnak. [[Dr. Brenner Koloman: Pártunk és kormányunk!]] Ez egészen elképesztő, és nagyjából mindent elmond az önök demokráciafelfogásáról. Azt szeretném mondani, hogy önök is és minden képviselő kapott egy levelet a Független Előadó-művészeti Szövetségtől. Azt gondolom, hogy a legautentikusabb, ha ennek a szerveződésnek a gondolatait idézem legalább kivonatosan önöknek. Képviselőtársaim, hátha nem olvasták ezt a levelet, de úgy gondolom, hogy minden képviselő megkapta: „A tervezet, amennyiben elfogadásra kerül, a kulturális élet minden területén korlátozza az alkotói szabadságot, és ezen keresztül szűkítené a jelenleg olyan széles kultúrafogyasztási lehetőséget. Súlyosan korlátozná az állampolgárok szabad választáshoz való jogát, és kulturális értelemben egyoldalúvá tenné a befizetett adóforintok felhasználási céljait és lehetőségeit.” A legfontosabb elemeket ez a levél hangsúlyozza. A Nemzeti Kulturális Alap eddigi 21 kollégiumának 130 szakembere helyett egy szűk, a kulturális életet uraló grémium, úgynevezett Nemzeti Kulturális Tanács döntene az évi több mint 12 ezer pályázatról és kulturális programról. A Nemzeti Kulturális Tanács tagjait vagy az EMMI minisztere, vagy a kormány nevezné ki, és az a kulturális élet aktív szereplőiből… [[Dr. Rétvári Bence: Ez nincs benne a törvényben! Nincs benne!]] Államtitkár úr, én is meghallgattam önt. [[Dr. Rétvári Bence: Tedd hozzá, hogy ez nincs benne a törvényben!]] Ez fölveti az összeférhetetlenség kockázatát. És hasonlóan az egyik leggyalázatosabb lépés az önök tervezetében, hogy egyfajta megegyezésre kényszerítené az önkormányzatok fenntartásában lévő színházakat még az intézményvezető kinevezése szempontjából is. [[10.50]] Ugye, ez szerepel az önök tervezetében. [[Dr. Rétvári Bence: Nem szerepel!]] Talán, államtitkár úr, ön olvasta [[Dr. Rétvári Bence: Te sem olvastad!]] de a többi kormánypárti képviselő még nem olvasta ezt a javaslatot. [[Dr. Rétvári Bence: Hol van benne? Mondd már meg!]] Én már olvastam ezt a javaslatot. Azt szeretném mondani, hogy sajnos egy napirend előtti felszólalásban, öt perc alatt érdemben egy órája beterjesztett javaslatról nem tudok vitatkozni, de azt hiszem, az is gyalázatos, még az elképzelés is, hogy holnap önök erről a javaslatról mindenféle egyeztetés nélkül, az érintettekkel való egyeztetés nélkül kívánnak vitát folytatni és szerdán erről szavazni. Egyrészt önöket felszólítom, hogy vonják vissza ezt a gyalázatos [[Dr. Brenner Koloman: Így van!]] diktátumként benyújtott törvényjavaslatot, másrészt azt kérem mindenkitől [[Dr. Brenner Koloman: Szégyen!]] [[Dr. Brenner Koloman: Így van!]] diktátumként benyújtott törvényjavaslatot, másrészt azt kérem mindenkitől (Dr. Brenner Koloman: Szégyen!), hogy a ma este 6 órára meghirdetett demonstráción legyen ott. Nagyon büszke lennék, és azt hiszem, nagyon sokan büszkék lennénk, ha ez a tüntetés egy akkora pofon lenne a kormány részére, amit végre hajlandóak lennének megérezni. (Dr. Brenner Koloman: Így van!) Köszönöm szépen.
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Ha itt, az Országgyűlésben szólal fel, tisztelt képviselő úr, akkor legalább a törvényjavaslat szövegéből induljon ki, ezt szeretném kérni! Ha felszólal itt, az Országgyűlésben, ne állítson olyat egy benyújtott törvényjavaslatról, ami nincs benne szövegszerűen. [[Tordai Bence: Nem volt idő!]] Tizenegynéhány paragrafust el lehet olvasni szerintem [[Demeter Márta: Államtitkár úr elolvasta?]] egy országgyűlési képviselőnek, és utána látja és tudja, hogy mi van benne [[Arató Gergely: Mi van benne?]] és mi nincs benne, tisztelt képviselő úr, mert a nagy része azoknak, amikről ön beszélt, még csak érintőlegesen sincs benne ebben a törvényjavaslatban. Könnyű úgy beszélni, hogy teljesen elszakad a szövegtől, tisztelt képviselő úr, és nagy dolgokat mondani, de azt kérdezem, mert egy országgyűlési képviselő, aki szavazni fog erről a törvényről, hogy most ön a saját beszédéről fog szavazni vagy a törvényjavaslatról fog szavazni. Arról fog szavazni, amiket a sajtóban mond róla, vagy arról fog szavazni, ami a javaslat szövegében van? Mert a kettő között láthatólag szoros ok-okozati és ténybeli összefüggés nincs. Az egyikben van egy liberális felbujtás, hogy itt aztán az autonómiának vége a kulturális életben, amiből természetesen, amit ön mondott, egy szó sem igaz, és van egy törvényjavaslat, amely ezzel köszönőviszonyban sincs. Tisztelt Képviselő Úr! Csak az elején ön elvekről, meg a pártoknak az elvek melletti kitartásáról beszélt. Hát, az önök pártját miért hagyta el az alapító elnök, Schiffer elnök úr, Szél Bernadett, Hadházy képviselő úr? Az önök pártjában már alig van [[Demeter Márta: Szeretne belépni, államtitkár úr?]] valaki, legalábbis nem tudom, vane olyan volt elnök, aki még egyáltalán tagja lenne az önök pártjának [[Dr. Keresztes László Lóránt: Államtitkár úr, ez benne van a törvény szövegében?]] mert annyira hű volt a Lehet Más a Politika ahhoz az elvhez, hogy legyen más a politika, hogy Gyurcsány Ferenc szerekét tolják jelen pillanatban. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Ez benne van ebben? Felmutat egy iratot. Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Ennyit az ön… Ön két-három percet töltött ezzel, én csak egy fél percet, tisztelt képviselő úr. Akkor pár dolgot tisztázzunk, mert úgy látom, szükséges elhatárolni pár dolgot, hogy ez a törvényjavaslat miről nem rendelkezik. Ez a törvényjavaslat egyetlenegy önkormányzatnál sem módosítja a kötelező és az önként vállalt feladatok mibenlétét. Ugyanúgy, ahogy eddig is volt lehetősége önként vállalt feladatként egy önkormányzatnak színházat fenntartani, ezután is lesz. Ebben semmifajta módosítás nincs. A másik, amit ön a Nemzeti Kulturális Alappal kapcsolatban mondott, tisztelt képviselő úr, azt is szögezzük le, hogy lehet, hogy abban a közleményben benne van, amit ön idézett, de ebben a törvényjavaslatban semmifajta olyan átszabás nincs, hogy majd más testület kezébe kerülne évi 15 ezer pályázat és sok-sok milliárd forint kulturális támogatás. Az NKA rendszerében sincs módosulás, tisztelt képviselő úr. Ön azt mondta, hogy megszüntetik, beszántják. Nem szűnik meg, nem szántják be, folytatja ugyanazt a tevékenységet. Tehát az önkormányzatokra vonatkozó szabályozás nem változik, az NKA-val kapcsolatos szabály nem változik. Az is valótlan, amit ön mondott, hogy csökkennének a források. Nem csökkennek a források. A törvényjavaslat indoklásában az szerepel szó szerint, tisztelt képviselő úr ha majd eljut odáig, kérem, olvassa el , hogy azért született meg ez a törvénymódosítás, hogy növekedhessenek mind a kulturális támogatások, mind pedig az előadó-művészeti szervezeteknek, tehát a színházaknak a támogatásai is. Ön azt mondta, hogy a független színházak innentől kezdve nem kapnak támogatást. Ezt mondták önök egy évvel ezelőtt is, amikor a taorendszert felváltotta az előadó-művészeti többlettámogatások rendszere, önök azt mondták, hogy innentől kezdve egy fillért nem fognak kapni a független színházak. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Én nem mondtam, államtitkár úr!]] Eltelt egy év, és kiderült, hogy valótlan volt az a riogatásuk is. Eltelt egy év, itt van egy törvénymódosítás, amelyben erről szó sincs, de jó alkalom arra, hogy ugyanazt a lemezt újra feltegyék, és újra elmondják azt, amit egy éve is elmondtak. Akkor sem jött be, most sem jön be, tisztelt képviselő úr. A jövő fogja önöket cáfolni. Semmifajta félelme nem lehet sem a független, sem a többi színháznak. Minden korábbi támogatás megmarad, tisztelt képviselő úr. Ami egyedül tisztázásra kerül és átlátható viszonyokat eredményez, az az, hogy ha az állam fenntart egy színházat, akkor viseli érte a felelősséget, és gyakorolja az irányítói jogokat. Ha egy önkormányzat létrehoz egy színházat, viseli érte a felelősséget, viseli a költségeit ennek, akkor gyakorolja az irányítási jogokat. Ezek teljesen tiszta helyzetek. A harmadiknál kell egyedi megállapodásokat hozni, amikor van, mondjuk, egy önkormányzatnak egy színháza, de a színház támogatásainak nagy része nem az önkormányzattól jön, hanem a központi költségvetésből, de a központi költségvetést elfogadóknak, a kormányzatnak semmifajta lehetősége nincs arra, hogy mondjuk, egy törvénytelenség esetén fellépjen. Amire azért az elmúlt hetekben igencsak volt példa. Nem anyagi összefüggésben, hanem beszéltünk a Gothár-ügyről már napirend előtt, tisztelt képviselő úr. Ebben az esetben annak, aki egyes színházak részben vagy nagyobb részben való finanszírozását biztosítja, a kormányzatnak nincs lehetősége fellépni. Ami pedig a sokszínűséget illeti, tisztelt képviselő úr, Tarlós István a maga főpolgármestersége alatt, elismerve ezeknek az embereknek a művészeti teljesítményét, bár nem mindig velük világnézetileg egyetértve, de Máté Gábort is kinevezte a színház élére, Eszenyi Enikőt is, meg Mácsai Pált is. Most pedig, tisztelt képviselő úr, amikor nem Tarlós Istvánnak, hanem Karácsony Gergelynek hívják a főpolgármestert, még Bán Teodórát sem nevezik ki. Önöknek nem sokszínűség kell, hanem liberális hegemónia kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Fónagy János: Így van! Most kiabáljatok!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt: „A 15 évvel ezelőtti nemzetellenes kampány avagy a baloldal újabb szégyenfoltja!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A legendák szerint a történelem az élet tanítómestere. De úgy tűnik, a magyar baloldal nem tanult semmit Trianonból és a kommunista diktatúra magyarellenes szellemiségéből sem. Nem tanult, mert 15 évvel ezelőtt ugyanaz a szellemiség köszöntött vissza, ugyanis az akkori kormánypártok, élükön Gyurcsány Ferenc miniszterelnökkel, mindent megtettek azért, hogy az elcsatolt területek magyarjai vonatkozásában kiírt kedvezményes honosítási népszavazás elbukjon. Elbukjon az akkori baloldali médiafölényen, mely reggeltől estig azt harsogta, hogy félre a szolidaritással külhoni testvéreink vonatkozásában, mondván, az nem számít, hogy ők elszakíttattak tőlünk, mondván, az nem számít, hogy szegényebb sorban élnek, mint mi, hanem csak az számít, hogy az ő segítésük és a határok feletti újraegyesítésük az anyaországi Magyarországgal és magyarsággal nekünk pénzbe fog kerülni. [[Dr. Vadai Ágnes: És milyen sokba a végén, mert elloptok mindent!]] gy vált Trianon után 2004. december 5e a magyar nemzet újabb sötét éjszakájává. A magyar nemzet sötétségbe került, mert elutasítva a sorsközösséget nemzettársainkkal, nem engedték ránk ragyogni Isten jelenlétének fényét. Az önzőség és az azzal járó magányosság lett a mainstream. Vagyis a világosság helyett a sötétség lett a mainstream. Ne feledjék, a világosság és a sötétség közötti küzdelem nemcsak fizikai, hanem lelki és szellemi realitás is. [[Dr. Vadai Ágnes: Azt látjuk!]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Bár a sötétség fennállása véges, mert pusztulásra van rendelve, bármily hatalmasnak tűnik is, de mégis olykor évekig, sőt akár évtizedekig is fennállhat. Ezért a kérdés az volt 2004-ben, hogy megtanulunke csöndben, közönyösen együtt élni a sötétséggel vagy küzdünk ellene. Mi az utóbbit választottuk, küzdöttünk ellene, és mindent megtettünk azért, hogy a sötétséget mihamarabb a fény váltsa fel. Így köszöntött ránk 2010 tavasza, hogy Magyarországon újra az igazságosság és a méltányosság virága nyíljon. 2010 tavaszán a sikeres választásokat követően első dolgunk az volt, hogy a magyar nemzetet a határok fölött újraegyesítettük, lemosva ezzel a szégyenfoltot [[Dr. Vadai Ágnes: Szavazatot vettetek!]] , hogy egy nemzet kormánya nemet mondott saját nemzete tagjaira. Lemostuk a szégyenfoltot, és a határokat átívelően visszahoztuk az elcsatolt területek magyarságát abba a kulturális és gazdasági környezetbe, mely a Szent István-i alapítás óta ezer éven át ősatyáiknak is már sajátjuk volt. [[11.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A világ bármily zenekara, akár filharmonikus, akár csak egy egyszerű kvintett, a szólóhegedű által adott abszolút A hangra hangol, és ezt követően tud csak a dallam tisztán csengeni. A Fidesz-KDNP 2010. évi nagy rendszerváltásának az A hangja a nemzetegyesítés volt, és a Soli Deo Gloria, vagyis az, hogy egyedül Istené a dicsőség. Kívánom, hogy az ellenzéki pártok is mihamarabb ismerjék fel a tiszta A hangot, különösen így karácsony fényében. [[Dr. Vadai Ágnes: Megadnád nekünk?]] Kívánok áldott karácsonyt határon innen és túl élő nemzettársainknak, ünnepeljük az élet felragyogását, ünnepeljük azt, hogy Jézus születése és feltámadása által megkaptuk azt a nagybetűs életet, mely dacol a bűnnel, dacol a halállal, és dacol a kárhozattal. Ne feledjék: Jézus követőinek lenni nem szertartások sorozata, nem is vallásos rítus, hanem az isteni élettel való beteljesedés. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Vejkey Imre képviselő úr. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány is, az Országgyűlés egy része is és a magyar emberek nagyon nagy többsége is nagymértékben megpróbált ahhoz hozzájárulni, hogy azokat a sebeket, amelyeket 15 évvel ezelőtt nemzet és nemzetrész között okoztak baloldali politikusok, elsősorban Gyurcsány Ferencék, azt gyógyítani tudjuk. Nyilván nem könnyű feladat, és máig beleégett sebek ezek. Teljesen természetes az, hogy akár a felvidéki, kárpátaljai, Délvidéken élő, Vajdaságban, Horvátországban, Szlovéniában élő magyar testvéreinknek és Erdélyben, Partiumban élő magyar testvéreinknek mindent megteszünk, hogy támogassuk őket elsősorban magyarságuk megmaradásában. Nyilván minden területrészen, minden országban más és más a feladat, más a hangnem sajnos egyes országok vezetőivel, politikusaival, nyilván vannak olyan helyzetek, amelyek kifejezetten jó kapcsolatokat teremtettek az elmúlt 8-9 év során, és vannak sajnos olyan helyzetek is, olyan országvezetések, amelyek kiszámíthatatlanok és sajnos elfogadhatatlanok az ott élő magyarság számára. Egy biztos és mindenhol azonos, hogy kiállunk értük, kiállunk azért, hogy segítsük őket megmaradásukban, helyben maradásukban, és ehhez minden segítséget megadunk az oktatás-nevelés, a közösségépítés, az egyházak tekintetében, és természetesen gazdasági segítséget is nyújtunk, pontosan azért, hogy helyben találjanak munkát és lehetőséget. Milyen kár, hogy az ön felszólalása alatt is Vadai Ágnes DK-s politikus erre hogy válaszol, hogy reagál: nagy kár, hiszen milyen sokba kerülnek. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem ezt mondtam, nem ezt mondtam!]] Tehát újra előjön az az őrült önzőség, amely jellemezte ezt a 15 évvel ezelőtti népszavazást és a Gyurcsány-kormánynak akkor MSZP, most pedig DK, de összességében a baloldalnak a politikáját. A másik érdekesség persze, az önzőségnek azért volt jutalma is, ha belegondolunk, hogy Bangóné Borbély Ildikó plakátarca volt ennek a kampánynak, az MSZP-ben kapott parlamenti képviselői helyet. Gyűlöletkampányát akkor elkezdte, sajnos tapasztaljuk most is, nap mint nap az emberekkel, választópolgárokkal szembeni gyűlöletét, ezt tovább hordozza 15 éve ő is és a baloldal nagy része is. És hát sajnos ki kell mondani: ez a december 5-ei, 15 évvel ezelőtti népszavazás több dologról is szólt, és a politika, ami akkor körülvette, több dologról is szólt. Ellenük uszította, a határon túli magyarság ellen uszította az itt élő magyarokat, gyűlöletet szított, ami tényleg szörnyű magyar és magyar között, ami teljesen elfogadhatatlan már csak azért is, mert azok az emberek, akik milliószámra a határon túl élnek, mit sem tehettek arról a száz évvel ezelőtti döntésről, amely ilyen helyzetbe hozta őket. És hát üzenetet küldtek egyébként a szomszédos országok nacionalista politikusai, nacionalista vezetői felé, hogy bármit megtehetnek az ottani magyarokkal. Bármit megtehetnek, aminek következtében nagyon sok olyan döntés is született, aminek a következménye most, ebben a 15 évben is tapasztalható sajnálatos módon, bármelyik országról is beszélünk. Azt kell mondanom, hogy azt hittük, hogy mindezek ellenére azért mégiscsak tanulnak ebből főleg a baloldali pártok, és megváltoztatják a politikájukat, máshogy állnak hozzá a nemzettestrészekhez, határon túli magyarokhoz. Az egy megdöbbentő dolog volt számomra is, meg sokak számára, leginkább persze határon túli testvéreink számára, hogy a Jobbik akkori elnöke, Vona Gábor nem volt jelen, vagyis a kettős állampolgárság megadásánál nem volt benn a parlamentben, nem szavazta meg. Az is megdöbbentő, hogy pont a keresztfia az erdélyi magyarság nagyobb részét azokhoz az észak-amerikai indiánokhoz hasonlította, akiket egy marék üveggyönggyel lehet megvásárolni. Ez arra egy kicsit válasz, amit frakcióvezető-helyettes úr mondott: a Jobbik nemzeti néppárt. Nem az! Ne haragudjanak, a nemzeti néppárt segíti a határon túli testvéreket. És ugyanúgy nagyon nagy baj az, hogy magukat fiatalnak mondó politikus párt legalábbis egy részét támogatja, az elmúlt hetekben, hónapokban olyan kampányrendezvényeken voltak, akár Kolozsváron, akár Felvidéken, amely szembement az ottani magyarság érdekével. Nem véletlenül kérték a Magyar Állandó Értekezlet tagjai, a következők, Kelemen Hunor és Pásztor István elnök úr is, Menyhárt József elnök úr is, hogy köszönik a segítséget, de ide hozzájuk inkább ők ne jöjjenek. Reméljük, nem fog megismétlődni ez a 15 évvel ezelőtti gyalázatos időszak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyek” címmel.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Újra egyre nagyobb migrációs nyomás van Európán, így Magyarországon is. Tudni lehet, hogy három útvonalon érkezhetnek jelenleg nagyobb számban az Európai Unió területére az illegális bevándorlók: tengeren Olaszország vagy Spanyolország felől, szárazföldön pedig a balkáni útvonalon keresztül. A Líbia felől érkezőkkel szemben a líbiai hatóságok fellépnek, azonban az új olasz kormány jelenleg engedélyezi a mentőhajók kikötését és az NGO-hajók tevékenysége is serkenti a migrációt, amivel az afrikai embercsempészek malmára hajtják a vizet.A nyugat-mediterrán útvonal menti mozgások is egyre aktívabbá váltak, nagy terhet róva ezzel Spanyolországra és Portugáliára. A helyzetet némiképpen javította a Marokkó és Spanyolország közötti megállapodás, amelynek eredményeképpen visszaesett a Földközi-tengeren át érkezők száma Spanyolország felé. Ugye, a megállapodás azt tartalmazza, hogy ha közelebb van, a marokkói kikötőbe kísérik vissza a tengeren feltartóztatott illegális bevándorlókat, bár döntő többségüket így is egyébként a spanyol határvédelem a spanyol kikötőkbe viszi. Szárazföldön, a balkáni útvonalon is egyre fokozódik a nyomás. Törökországban jelenleg 3,4 millió menekült tartózkodik, ami jelentős terheket ró az országra, illetve tovább növeli a terrorfenyegetettséget is. Törökország kiadási több tíz milliárd eurót vettek igénybe eddig a menekültekkel kapcsolatban. Ebből egyébként az Európai Unió mindössze 6 milliárd összeget biztosított. A keleti útvonalon fokozódó nyomás Törökország egyoldalú intézkedésein is múlhat, amely jelentősebb válságot is kialakíthat. A Görögországba érkezettek száma idén mintegy 20 százalékkal növekedett a tavalyi évhez képest. A balkáni útvonal még mindig aktív, ha Görögországot is beleszámoljuk, jelenleg körülbelül százezer főre teszik azokat az illegális bevándorlókat, akiket egyáltalán már regisztráltak, ebben a számban nincsenek benne azok, akiket egyébként nem sikerült regisztrálni. Az is beszédes, hogy ezeknek a migránsoknak a 90 százaléka gyakorlatilag életerős, 30 év alatti, katonakorú férfi, és tőlünk nem messze a bihácsi táborban ismétlődő tömegverekedésekről és konfliktusokról szólnak a hírek. Nem is olyan rég készült egy riport, amelyben a bihácsi táborban lévő menekülteket is meginterjúvolták. Itt tudni kell azt, hogy ez egy 40 ezres település, ahol 5-6 ezer bevándorló tartózkodik, és a helyi lakosok szerint is megszaporodtak a bűncselekmények, amióta a migrációval együtt élnek, és a lakosság nem érzi biztonságban magát. A riportban megszólaló helyi rendőrkapitány elmondása alapján a migránsok folyamatosan érkeznek, és egyébként folyamatosan pénztámogatásokat is kapnak. Azt, hogy honnan, nem lehet ellenőrizni, nyilván a migránsok szerint a saját családjuktól, bár ezt eléggé kétkedve fogadják. [[11.10]] Érdemes még megjegyezni, hogy 2016 és 2019 között 36 jelentősebb, iszlamista indíttatású terrorcselekményt követtek el Európában, amelynek több száz halottja és több ezer sérültje van. Ebben a helyzetben minden józanul gondolkodó embernek az az elsődleges gondolata, hogy az illegális migrációt meg kell akadályozni, nem pedig ösztönözni kellene. Ehhez képest olvashattuk hét végén a sajtóban, hogy egy újabb kötelező kvótát terveznek az Unióban bevezetni, méghozzá a Politico szerint ez váltaná ki a jelenlegi Dublin III. elnevezésű rendszert. A tervezetben bár nem szerepel a „kötelező” szó, de egy automatikus betelepítési kvóta ötletéről beszélnek, ami még a liberális Politico szerint sem értelmezhető másképp, mint egyébként a kötelező betelepítési kvóták ötletén alapuló új rendszernek; létrehoznának egy új európai uniós menekültügyi ügynökséget, amely vizsgálná, hogy mely tagállamokban kellene elbírálni a menekültkérelmeket, mivel 2018-ban a kérelmek 75 százalékát öt tagállamban nyújtották be. A 2016-os kvótanépszavazásban a magyarok 98 százaléka nemet mondott a kötelező szétosztásra, ennek megfelelően továbbra is elutasítjuk annak bevezetését. Azt is tudnunk kell, hogy ebben a harcban egyedül vagyunk, hiszen mind Gyurcsány, mind Karácsony és a teljes bevándorláspárti ellenzék a migránskvóta mellett áll. Három éve még azt is meg akarták akadályozni, hogy a magyar emberek erről elmondhassák a véleményüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Böröcz László képviselő úr. A kormány nevében Németh Szilárd államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! [[Közbeszólások, köztük: Nem halljuk! Nincs hang! Az elnök csenget.]]
Németh Szilárd!
[[Hangosítással.]] Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm, hogy ezt a témát napirend előtt felhozta itt az Országgyűlésben. Tényleg úgy van, ahogy ön is tapasztalja, illetve mindenki, akinek van szeme a látásra és füle a hallásra, hogy egyre nő a feszültség a magyar határszakaszon, egyre nagyobb a migrációs nyomás a magyar határkerítésre. Azt is tapasztaljuk, hogy jól szervezett formákban érkeznek a migránsok. 2015-höz hasonló helyzet alakult ki, még akkora számban nem ostromolják ugyan a magyar határt, de az jól kivehető, hogy az embercsempész bandák megszervezik azokat, akiket rászabadítanak a magyar határkerítésre, ellátják őket jogi munícióval, felvilágosítják őket, odaadnak nekik mindenféle technikai eszközt. A következő technikai eszközöket kobozták el az előállítások során a hatóságok: egyszer használatos okostelefon-kártyákat okostelefonokkal együtt, bankkártyákat, hőkamerákat, éjjellátó eszközöket, drónokat, talajvizsgáló eszközöket és olyan szerszámokat, amivel a kerítés átvágható. Azonkívül jól detektálták a szolgálatok a Facebook-használatot, az internethasználatot, amit egyébként a kommunikációban és a szervezésben használnak a magyar határra érkezők. Sőt, olyan a hálózat, hogy egész Nyugat-Európáig elér, hiszen Nyugat-Európából Magyarországra a már ott egyébként európai állampolgárságot kapott szervezők átjönnek, és itt várják a határon át érkezőket. És vannak az úgynevezett sétáltató emberek, akik meg a határ túloldalán ezt egyébként a szerbiai magyar önkormányzatok is megerősítik utaztatnak át, egészen a magyar határig. Ezért van az, hogy például Szerbiában a magyar határ melletti települések, Horgos, Martonos és Magyarkanizsa azok, amelyek leginkább ki vannak téve ennek a felélénkült veszélynek. Adatokkal is alá tudom támasztani, amit képviselő úr mondott, hiszen ha csak az elfogásokat nézzük, akkor a 2018-as évben 6506 volt teljes egészében, akiket elfogtak. Ez 17 fős napi átlagot jelent. Ez november 31-éig 2019-ben 12 538. Ez meg 37 fős átlagot jelent, de úgy, hogy például a szombat-vasárnapi, a tegnap-tegnapelőtti jelentés arról szól, hogy 108, illetve 91 határsértőt fogtak el. Tehát ez parabolikusan emelkedik, nem pedig kiegyenlített az emelkedése ezeknek az elfogásoknak. Egyébként az ideérkező migránsok próbálkoznak mindennel, földön, föld alatt, vízen, kerítésen átmászva, kerítés alatt átbújva, alagutakat építve, vonatra fölkapaszkodva. Azokat a képeket, amelyekhez mi csak Calais-nél, a brit-francia határnál voltunk hozzászokva, láthatjuk ma a magyar határnál, ugye, ott állnak a kamionosok végig a magyar határszakaszon, és őket lefizetve vagy megfenyegetve, vagy egész egyszerűen csak feltörve a kamionokat megpróbálnak rajtuk keresztül bejutni az Európai Unióba. Mi akkor, amikor elhatároztuk, hogy a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet fenntartjuk; amikor elhatároztuk, hogy Magyarország déli határait kerítéssel védjük meg; és amikor elhatároztuk, hogy a magyar rendőrök mellett a magyar honvédeket is határőrizeti feladatokkal látjuk el, és feljogosítjuk őket arra, hogy védjék a határt, akkor ezt mi nagyon jól tettük. Egyébként ez a műszaki és jogi határzár, amiben Magyarország egyedüliként döntött Európában, ez működik, és ez garantálja ma a magyar emberek biztonságát, Magyarország függetlenségét, a magyar emberek szabadságát. És a jogi határzárat ki kell külön hangsúlyoznom, hiszen itt a képviselő úr is a mondandója végén elmondta, hogy nem tettek le a bürokraták, nem tettek le a bevándorláspártiak, nem tettek le azok, akik a Soros-tervet teljesíteni akarják, a kötelező kvótáról, de nekünk ebben is úgymond szerencsénk van, hiszen a magyar Országgyűlés 2018-ban az emberektől kapott kétharmados felhatalmazás után alkotmányba foglalta, hogy Magyarországon a kötelező kvótát nem lehet alkalmazni. Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Németh Szilárd államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Köszönöm, elnök úr. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Hajdu László, DK; Sebián-Petrovszki László, DK; Fülöp Erik, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Lu-kács László György, Jobbik; Hoppál Péter, Fidesz.A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter; Tóth Bertalan, MSZP; Szabó Timea, Párbeszéd; Jakab Péter, Jobbik; Demeter Márta, LMP; Gyurcsány Ferenc, DK; Harrach Péter, KDNP; Zsigmond Barna Pál, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barcza Attila, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Lukács László György, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Fazekas Sándor, Fidesz; V. Németh Zsolt, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 205. §-a alapján a miniszterelnök javaslatára Kis Miklós Zsoltot, az Agrárminisztérium államtitkárát megbízatása alól 2019. december 3-ai hatállyal felmentettem. Budapest, 2019. december 2. Üdvözlettel: Áder János” [[11.20]]
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság múlt heti ülésén azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés a 2019. december 10-i, keddi ülésnapján úgy térjen el a házszabály rendelkezéseitől, hogy Ritter Imre nemzetiségi képviselő a napirend előtti felszólalások végén, „Az első kisebbségi önkormányzatok megválasztásának 25. évfordulója” címmel a házszabály 18. § (5) bekezdése alkalmazásával ötperces időtartamban felszólalhasson. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/8408. számon a honlapon is megismerhetik. [[Mozgás.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem, foglalja el a helyét, aki még telefonálgat, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Felhívom figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott házszabálytól való eltérésnek megfelelően Ritter Imre nemzetiségi képviselő napirend előtti felszólalására a holnapi ülésnapon a napirend előtti felszólalásokat követően kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Előtte, tisztelt Országgyűlés, bejelentem, hogy Bősz Anett képviselő asszony a mai napon arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjához csatlakozott. [[Taps a DK padsoraiból. Moraj a kormánypárti oldalon.]] Ennek figyelembevételével a bizottsági jelentések és összegző módosító javaslatok vitáinak időkeretei a DK és a Párbeszéd képviselőcsoportja tekintetében változtak. A DK képviselőcsoportjának 7 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 5 perc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most kivételes eljárásban történő tárgyalásról döntünk. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló T/8441. számú előterjesztést. A kivételességi javaslatot T/8441/1. számon a honlapon megismerhették. [[Arató Gergely: Szégyen, gyalázat!]] A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség; az összevont vitára a keddi ülésnapon utolsó napirendi pontként, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a szerdai ülésnapon kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazata szükséges Tisztelt Országgyűlés! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/8441. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 124 igen szavazattal, 46 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Arató Gergely: Szégyen, gyalázat!]] Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 14 óra 25 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy hogy a 2019. december 10-i, keddi ülésnapon a pénzügyi közvetítőrendszert, valamint az államháztartást és a gazdasági stabilitást érintő egyes jogszabályok módosításáról szóló T/7842. számú törvényjavaslat esetében a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitájára a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló T/8021. számú törvényjavaslat bizottsági jelentései és az összegző módosító javaslat vitáját követő napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában, az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Választási Iroda elnökének beszámolója az Európai Parlament tagjainak 2019. május 26-án megtartott választásával kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról” című, B/8393. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 122 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett a határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Választási Iroda elnökének beszámolója a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2019. október 13-án megtartott választásával kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról” című, B/8394. sorszámú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 123 igen szavazattal, 41 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett a határozathozatalra felkérte. [[11.30]] Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáira kerül sor. Soron következik a Magyarország Alaptörvényének nyolcadik módosításáról, az önálló közigazgatási bíráskodás megszüntetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Szabó Timea, Burány Sándor, Kocsis-Cake Olivio, Mellár Tamás és Tordai Bence, Párbeszéd, képviselők által benyújtott T/7991. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Mielőtt megadom a szót Herczeg Tamásnak, a bizottság előadójának, kettőperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet. Az elnök csenget.]] Tehát a vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország Alaptörvényének nyolcadik módosításáról, az önálló közigazgatási bíráskodás megszüntetéséről szóló T/7991. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd öt országgyűlési képviselője nyújtott be javaslatot az önálló közigazgatási bíráskodás megszüntetéséről és ezzel összefüggésben az Alaptörvény nyolcadik módosításáról, a kormány pedig meghozta azon döntését, mellyel nem kívánja bevezetni a szervezetileg elkülönülő közigazgatási bírósági rendszert. Éppen ezért az előttünk fekvő tervezet legfőbb célja, ahogyan ez a november 18-ai ülésnapon a törvényjavaslat általános vitája során is elhangzott, az, hogy a nemzeti jogrendszer koherenciájának biztosítása érdekében az önálló közigazgatási bíráskodás fel nem állítása jegyében módosítsa az Alaptörvény rendelkezéseit. A Ház asztalán fekvő javaslat visszaállítja az Alaptörvény 25. cikkének normaszövegét a hetedik alaptörvény-módosítást megelőző állapotába, ezzel alkotmányi szinten is konstituálva, elvégezve az önálló közigazgatási bíráskodásról rendelkező részek hatályon kívül helyezését. A módosítás értelmében és az egységes bírósági rendszer jövőbeni megtartása végett az Alaptörvény szövegéből törlésre kerül minden, a közigazgatási felsőbíróságra, valamint annak elnökére, illetve az önálló közigazgatási bíróságokra vonatkozó rendelkezés. A javaslatot, ahogy a felszólalás elején említettem, a Törvényalkotási bizottság múlt heti ülésén egyhangúlag támogatta a jogrendszer koherenciájának biztosítása érdekében. Tehát különös tekintettel arra, hogy az összegző módosító javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges, mindenképpen és egyértelműen mindannyiunk számára támogatandónak gondolom. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, az előterjesztők közül kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Már az általános vitán részletesen kifejtettem, hogy véleményünk szerint miért volt szükség a közigazgatási bíróságok kiemelésére az Alaptörvényből, mennyire ment szembe a jogállammal ez a javaslat a bírói kinevezés gyakorlata miatt, mennyire ment szembe a fékek és ellensúlyok rendszerével. Erről egy hosszas vitát folytattunk itt, úgyhogy ettől most megkímélem a képviselőket. Nyilván, hogyha majd a vitában elhangzik valami, akkor zárszóban majd reagálok.A jelen javaslat a kormány döntésével összhangban az Alaptörvény bíróságokra vonatkozó rendelkezéseinek az Alaptörvény hetedik módosítását megelőző állapottal megegyező tartalmú módosítását célozza. Ennek értelmében törlésre kerülnek az önálló közigazgatási bíróságról szóló részek, ugyanakkor nem kerülnek vissza a különbíróságok létrehozásának lehetőségére utaló korábbi alaptörvényi rendelkezések sem. Az összegző módosító javaslatban szereplő módosításokat, egyeztetve a kormánnyal, a Párbeszéd-frakció nyújtotta be. Az eredeti változathoz képest néhány nyelvhelyességi, technikai módosítás történt. A törvényjavaslat célját illetően nem történt változás, így a Párbeszéd-frakció befogadta, támogatja a módosításokat, és a jelen javaslat megszavazására kéri a tisztelt Házat és a képviselőket. Remélem, hogy így is fog történni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Elnézést kérek képviselő úrtól, de nem tájékoztattam, hogy a vitában történő felszólalására, az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 10 perc áll rendelkezésére. Ebből elfogyasztott 1 perc 40 másodpercet, tehát marad a zárszóra 8 perc 20 másodperc.Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében nem látok jelentkezőt. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Kocsis-Cake Olivio jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8016. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló T/8016. számú törvényjavaslatot. [[11.40]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat folytatja az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény koncepciójában megfogalmazott azon célkitűzések megvalósítását, melyek fő célja, hogy a hatósági eljárás megindulása és az abban hozott anyagi jogerős bírósági döntés meghozatala között a lehető legrövidebb időtartam teljen el. Az Ákr. hatálybalépése óta rendelkezésre álló adatok alapján indokolt a járási, valamint a kerületi hivatali hatósági eljárásokhoz kapcsolódó jogorvoslati rendszer felülvizsgálata eredményeként egyfokú hatósági eljárási modellt kialakítani. A jogorvoslati rendszer hatékonysága pedig csak úgy biztosítható, ha a közigazgatási perek fórumrendszere egyszerű és átlátható. Az egyszerűség és az átláthatóság mellett az egységes, valamint az Alaptörvénnyel összhangban álló joggyakorlat is első számú követelmény, amit a Kúria döntéseinek kötelező ereje hivatott biztosítani. Ennek megfelelően a bíróságok pedig kötelesek a Kúria jogértelmezését követni. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslat egy új jogorvoslati eszközt kíván bevezetni, az úgynevezett jogegységi panasz intézményét arra az esetre, ha a feleknek már nem áll rendelkezésre további jogorvoslat. Ezek a módosítások egyebek mellett megszüntetik a közigazgatási és a munkaügyi bíróságokat is. A javaslat alapján a járásbíróság törvénykezési helye a járásbíróság szervezeti egységeként működhet a jövőben, amelyet igazságügyi alkalmazott csoportvezető vezet. A módosítások döntő többsége csupán terminológiai, technikai jellegű, a céljuk az ágazati törvények és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény koherenciájának megteremtése. Az elhangzottakra tekintettel kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Salacz László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy a bizottsági előadó is elmondta, lényegi módosítások azok, amelyek a bizottsági módosítóval kerültek be. Én még egyet emelnék ki, a bírói és az ügyészi illetményrendezés is tárgya ennek a módosításnak, amelyet remélem, hogy a tisztelt Ház teljes egésze támogatni fog. Köszönöm.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen a lehetőséget, tisztelt elnök úr. Tisztelt államtitkár úrra szeretnék röviden reagálni a vita ezen szakaszában. Az illetményemelést természetesen támogatjuk, ez egy nagyon régóta húzódó fontos lépés volt, ugyanakkor és sajnálom, hogy ezt nem tudom igazságügy-miniszter asszonynak közvetlenül mondani a törvényjavaslat a beterjesztetthez képest a módosításokat követően még inkább távol került attól, hogy az számunkra támogatható legyen.Az általános vita során mi részletesen elmondtuk a fenntartásainkat, azért én szeretném aláhúzni, és ez mindenképpen egy nagyon súlyos kritika a nem oly rég megválasztott igazságügy-miniszter asszony részére, hogy még a törvény által előírt egyeztetési közzétételi lehetőségre, közzétételre sem került sor a törvény beterjesztését követően, és hogy nagyon olyan rohamtempóban történt a beterjesztés, tehát konkrétan a kihirdetés és a hatálybalépés között nagyon-nagyon kevés idő fog eltelni, ez konkrétan lehetetlenné teszi a felkészülést. Az egyfokú közigazgatási rendszer kapcsán is megfogalmaztuk már a kritikákat, hogy ez sokkal nehezebb helyzetbe fog minden érintettet hozni. A legfontosabb kritika volt itt nemcsak tőlünk, ellenzéki képviselőtársainktól is az a bizonyos rendelkezés, hogy az alkotmánybíróvá történő megválasztás során 30 napon belül lehet kérelmezni a bírói kinevezést, ez még meg is változott, tehát még ez a 30 napos előírás is kikerült a rendszerből. Úgyhogy nagyon röviden csak azt tudom mondani, hogy az LMP benyújtott módosítókat, azokat nem támogatta a többség, ezek közül néhányat fenntartottunk, ugyanakkor összességében nemet fogunk mondani erre a törvényjavaslatra. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra.
Igen. Köszönöm a szót, elnök úr. Csak elhangzott egy megállapítás, szeretném megnyugtatni a képviselő urat, hogy a jogalkotási törvény előírásait betartottuk, az érintett szakmai szervezetekkel az egyeztetések lezajlottak. Magáról a törvényről annyit, hogy a közigazgatási bíróságok mint különbíróságok nem jönnek létre, ez a tartalma. Tudjuk, ennek 2020. január 1-je lett volna a bevezetése. Ezt korábban elfogadta a Ház, tehát más dátummal nagyon nehéz lett volna a módosításokat hatályba léptetni, mint ezzel, mert némi zavarokat okozott volna, ha elindulunk a közigazgatási bíróságokkal, majd utána térünk vissza erre a dologra.Tehát csak azt szeretném hangsúlyozni, hogy az a rendszer is megfelelt a jogállami kritériumoknak, nemzetközi nyomásra, különböző hisztériakeltések miatt a kormány a kompromisszumkészség jegyében ettől visszakozott. Ezek után szerintem inkább azt kellene keresni, hogy ha mi a kompromisszumot és a konszenzust kerestük, akkor talán önöknek is ezt kellene keresni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most pedig soron következik az egyes törvényeknek a Nemzeti Filmintézet Közhasznú Nonprofit Zrt. létrehozásával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8037. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a nemzeti Filmintézet Közhasznú Nonprofit Zrt. létrehozásával összefüggő módosításáról szóló T/8037. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett elfogadta. A jelen törvényjavaslat célja, ahogyan az a törvényjavaslat általános indoklásában is szerepel, az államilag támogatott mozgóképágazat egységesítése oly módon, hogy több sikeres, minőségi mozgóképtartalom készüljön, amelyek kulturális értéket teremtve erősítik a nemzeti identitást. A javaslat szerint a Nemzeti Filmintézet 2020. január 1-jével jönne létre a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. alapjaira épülve. Az új intézet a támogatásokkal összefüggő feladatokat ellátó Televíziós Film Mecenatúra és a Televíziós Filmkollégium jogutódja lesz. A Nemzeti Filmintézet az elkészült tartalmakat a lehető legszélesebb közönséghez juttathatja majd el egységes terjesztési elvek alapján. Az új intézményi rendszer célja továbbá, hogy kiszámítható, folyamatos munkalehetőséget biztosítson a filmipar szereplőinek. Fontos szempont emellett, hogy a Nemzeti Filmintézet egységes szakmai kontrollt biztosít mind a tartalom, mind a forgalmazás terén. Az új intézmény kiküszöböli a párhuzamosságokat, így azonos költségvetési forrással hatékonyabb működést lehet elérni. Az sem mellékes szempont, hogy így a nézők több platformon keresztül főképpen a fiatalabb generációkra gondolok juthatnak el az elkészülő új tartalmakhoz. Tisztelt Képviselőtársaim! A Nemzeti Filmintézet létrehozása egységes rendszert biztosít a mozis és televíziós forgalmazásra szánt alkotások támogatására, biztosítva annak átláthatóságát és a felhasználási módok közti átjárhatóságot. Ennek eredményeképp még több sikeres, minőségi magyar alkotás készülhet a jövőben, valamint az intézet létrehozásával a magyar film érdekképviselete és nemzetközi versenyképessége is erősödhet. Kérem a tisztelt Házat, támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Herczeg Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dömötör Csaba: Igen.]] Igen. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A tárgyalt törvénytervezet célja az, hogy a magyar mozgóképipar szintet lépjen. Ez egyrészt jelenti azt, hogy még több minőségi alkotás szülessen, és ez még több embert érjen el, s nemcsak idehaza, hanem külföldön is. A 2010 előtti időszakot az összevisszaság jellemezte, aminek csak az egyik oldala az eladósodás. Ezért volt az a feladat, hogy új alapokra helyezzük a mozgóképszakma támogatását. Az elvégzett munka eredményei már látszanak, többek között több száz rangos nemzetközi díj formájában. [[11.50]] A legutóbbi vita óta még több okunk van a büszkeségre, mert Gera Marina elnyerte a tévéfilmes Oscarnak tartott Emmy-díjat az Örök tél című filmben nyújtott szerepéért. Innen is nagyon gratulálunk a művésznőnek és mindenkinek, aki a film létrejöttében fontos szerepet játszott. A sors érdekes összjátéka az, hogy ezt a rendkívül rangos díjat a Gulag áldozatainak emléknapján kapta meg, s egyébként ez az elismerés is azt jelzi, hogy több színvonalas történelmi alkotás születik Magyarországon. Szeretnénk, ha ez a jövőben is így lenne. Az előttünk álló törvénytervezet elfogadásával létrejönne december 31-ével a Nemzeti Filmintézet. Ez a filmintézet egységesítené a támogatási formákat, megszüntetné a párhuzamosságokat, így azonos költségvetési ráfordítással nagyobb hatékonysággal lehetne működni. Szeretnék ezzel kapcsolatban három fontos körülményt kiemelni. A törvénymódosítást először is a megváltozott fogyasztói szokások is indokolják, különös tekintettel a legfiatalabb generációkra. Az a cél, hogy a jövőbeni alkotások az újfajta digitális platformokon is megjelenjenek, és az újfajta terjesztési csatornákon is. Másodsorban: kiemelt cél az, hogy még több történelmi témájú film szülessen. Azt szeretnénk elérni, hogy a filmek rólunk, rólunk is szóljanak, egyébként is ez adja az európai filmek értékét és mélységét. Nem bárhol játszódjanak ezek a filmek, hanem valahol, lehetőleg itt, és a mi történelmünkről szóljanak, s akarjanak mondani valamit arról a helyről, amelyről szólnak. Történelmi tetteink mellett művészeink élete, munkássága és gazdag irodalmunk is kiváló ihlető alapanyagot adhat mindehhez. Harmadsorban, nagy reményeink vannak a közép-európai együttműködésben. Komoly reményeket fűzünk a koprodukciós alkotásokhoz, amelyek az eddigiekben talán kisebb hangsúlyt kaptak. Közös történelmi és kulturális örökségünk itt, ebben a térségben elég erős talapzat ahhoz, hogy az eddigieknél markánsabban szóljunk az itt élő 150 millió emberhez. Ismerjük meg jobban egymást, ha már a politikai együttműködés is erősebb, mint az elmúlt harminc évben bármikor! Szeretnék köszönetet mondani minden képviselőtársamnak, aki a vita különböző szakaszaiban elmondta a véleményét. A javaslatba beépült módosítások alapvetően jogtechnikai jellegűek, ilyen például az, hogy a Nemzeti Filmintézet már idén december 31-én létrejön. Tisztelt Ház! Mindent összefoglalva egy olyan törvényjavaslatról van szó, amely jól szolgálja a magyar filmipar érdekeit, a nézők igényeit, nem mellékesen tovább erősítheti a magyar kultúrát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az előterjesztő, Dömötör Csaba államtitkár úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Dömötör Csaba: Köszönöm, nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7690. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/7690. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat értelmében a vezetői engedély igényléséhez, kiállításához, érvényességének meghosszabbításához kapcsolódó ügyintézési folyamatok egyszerűsítése és elektronizálása érdekében a hazánkban első jogosítványt szerző, új vizsgakategóriát teljesítő vagy az orvosi alkalmasságot meghosszabbító személy a szükséges feltételek teljesítését követően szinte rögtön rendelkezhet jogosítvánnyal, mindemellett annak igénylése és gyártása automatikusan és illetékmentesen fog történni. A vezetői engedély kiállításához szükséges arcképmásfelvétel és aláírás automatikusan átvételre kerül a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból vagy az útlevél-nyilvántartásból, amennyiben legfeljebb hároméves arcképmásfelvétel rendelkezésre áll. Ha nem vehető át arcképmásfelvétel, akkor mobiltelefonos applikáció vagy böngészőből futtatható alkalmazás segítségével történhet meg az arcképfelvétel feltöltése, vagy a vizsgát követően a legközelebbi okmányirodában automatikusan foglalt időpontban történik az arcképmás-felvételezés és aláírás. Előremutató elgondolásként fogalmazódik meg, hogy a születési vagy egyéb viselt névtől eltérő, a házassági névhez kapcsolódó okmánycserék automatikusan valósuljanak meg. Így hivatalból is kiállításra kerülhet állandó személyazonosító igazolvány, valamint személyazonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány annak a polgárnak, akinek a névadata a házasságkötéssel egyidejűleg változott meg. Másik területet is említenék: az újszülöttek okmányellátásával és az alanyi jogon járó családtámogatásokkal összefüggő módosítások terén a javaslat szerint az intézetben születettek esetében a születést követően az egészségügyi szolgáltató elektronikus úton haladéktalanul elindítja az okmányok kiállításához szükséges adatokat, amelyek eljutnak az illetékes hatóságokhoz, ahonnan a születést anyakönyvező anyakönyvvezetőhöz kerülnek az elkészült okmányok, aki gondoskodik azok megfelelő kézbesítéséről. A negyedik terület, amit említenék, az az, hogy a halálozással kapcsolatban szükséges állami ügyintézés esetében célként fogalmazódik meg az eljárás racionalizálása, az elhalt hozzátartozói adminisztrációs terheinek a csökkentése, valamint az elektronizálás kiterjedése révén a kapcsolódó eljárások gyorsítása és tehermentesebbé válása. Ideértendő többek között a halottvizsgálati bizonyítvány elektronikus dokumentumként történő továbbítása az érintettek részére, a hozzátartozók bejelentési kötelezettségeinek csökkentése, a közüzemi szolgáltatók értesítése, valamint a halál tényére vonatkozó adat automatikus továbbítása a hagyatéki eljárás megindítása végett. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat figyelemre méltó és példaértékű elképzeléseket tartalmaz a magyar állampolgárokat érintő elektronikus eljárások egyszerűsítése, valamint az őket terhelő adminisztrációs terhek csökkentése érdekében. Mindezekre tekintettel a benyújtott javaslatot támogatandónak ítélem. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Herczeg Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Pogácsás Tibor: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[12.00]] Megkérdezem, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. [[Pogácsás Tibor jelzésére:]] Igen, jelzi az előterjesztő, Pogácsás Tibor államtitkár úr, hogy tízperces időkeretben kívánja elmondani gondolatait.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A Ház előtt lévő törvényjavaslat célja az egyes eljárások elektronizálása és egyszerűsítése, továbbá az egyéb informatikai fejlesztések kialakításához és alkalmazásához szükséges jogszabályi háttér megteremtése.Az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása tekintetében a tervezet a következőkre tesz javaslatot: vezetői engedély kiadásával kapcsolatos eljárások, újszülöttek okmányainak kiadásával kapcsolatos eljárások, házasságkötést követően szükséges okmányok kiadásával összefüggő eljárások egyszerűsítése, elhalálozást követő államigazgatási eljárások automatizálása, a Navasz keretében a személyiazonosítóigazolvány-kérelemkezelő szakrendszer megújításához szükséges jogszabályi környezet, valamint a Navasz mobilalkalmazás fejlesztése. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A törvényjavaslathoz módosító javaslatok nem kerültek benyújtásra, a részletes vita folyamán jogtechnikai, kodifikációs pontosításokat kell átvezetni a törvényjavaslat szövegén. Külön kiemelném, hogy a Belügyminisztérium a törvényjavaslat tárgyalása során hétpárti egyeztetést is tartott, ahol a résztvevők a törvényjavaslatot egyértelműen támogatták. Mindez arra enged következtetni, hogy a törvényjavaslatot a legszélesebb körben, az ellenzéki pártok támogatásával is elfogadhatja az Országgyűlés. Összességében egy olyan törvény születhet, amely hozzájárul az állampolgárok hatósági ügyintézésének egyszerűsítéséhez, a lakosságbarát e-kormányzáshoz, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogassa. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a zárszót, Pogácsás Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a családvédelmi akciótervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8013. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a családvédelmi akciótervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/8013. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §a alapján 26 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat olyan módosításokat tartalmaz, amelyek érintik többek között a gyermekvédelmi szakellátást, az idősgondozást, a rehabilitációs szolgáltatást és a családpolitika területét is. A módosítás egyik fő célja az európai uniós jognak és jogharmonizációs kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása, másrészt az egységes jogalkalmazás megteremtése, végül az adatvédelmi szabályok pontosítása. A törvényjavaslat a kormány 2010 óta fennálló társadalmi céljait szolgálja, azaz a gyermeket nevelő családok helyzetének javítását, a valóban rászorulók megsegítését, valamint a nagyszülői gyermekgondozási díjban részesülő munkavállalók védelmét. A családvédelmi akciótervnek köszönhetően a kormány sikeresen nyújt segítséget a gyermekvállaláshoz, a gyermekneveléshez, és a továbbiakban is a kormány feladata, hogy minden segítséget és támogatást megadjon a családoknak. Erre pedig azért van lehetőség, mert a magyar gazdaság jól teljesít. Tisztelt Ház! Kiemelt célunk, hogy folyamatosan javítsuk a magyar családok helyzetét, ezért fontosnak tartjuk a további családvédelmi akciótervvel összefüggő egyes törvények módosítását és minden olyan változtatást, ami segítséget nyújt a magyar családoknak. Mindezek tükrében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne reagálni. [[Dr. Rétvári Bencze jelzésére:]] Most nem, majd a zárszót kívánja elmondani.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások követeznek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselőnek, az ülés vezetését pedig átadom Jakab István alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Megnyugtatnék mindenkit, hogy távolról sem fogom kitölteni a rendelkezésre álló időkeretet, főleg azért, mert az általános vitában ismételteket még egyszer ismételni teljesen fölösleges lenne. Szeretnék ugyanakkor figyelmeztetni arra, hogy bár mi támogatni fogjuk ezt a csomagot, igazán értelme a nagyszülői gyed intézményének akkor lenne, ha nyugdíj mellett is igénybe lehetne venni ezt a juttatást, és olyan helyzetbe lehetne hozni a fiatalabb korban lévő vagy még energiájukkal takarékosan gazdálkodó nagyszülőket, hogy érdemi segítséget nyújthassanak. Nem látok továbbá egy nagyon fontos módosítást, amire szeretném felhívni a kormányzat figyelmét: egymáshoz közel eső települések tekintetében nem látom, hogy kezelte volna a kormányzat azt a problémát, és államtitkár úrhoz fordulok ezzel, hogy egy gödi nagyszülő egy dunaharaszti család és gyermek életében nagyon-nagyon könnyen be tud segíteni, ugyanakkor mivel különböző közigazgatási egységben élnek, ezért a rájuk érvényes kedvezmények tömege enyhén szólva szűkített. Az általános vitában volt szó arról, hogy rendezzük ezt a kérdést, én nem látom ennek nyomát a későbbiekben. Nagyon remélem, hogy még valamilyen úton-módon bele tudja csempészni a kormányzat mindezt. Értem én a győzelmi jelentést, amit az összegző módosítóhoz kapcsolt fideszes képviselőtársam, miszerint a gazdaság hasít, a családvédelmi rendszer hasít. Én ezen szeretnék segíteni, tehát ha a gazdaság mozgástere valóban megengedi, akkor bővítsék azokat a lehetőségeket, amelyek a demográfiai adatok valós fordulása felé mutatnak. Sajnálatos módon most mindegyik demográfiai mutató tekintetében elvérzett Magyarország, az utóbbi három évben még a termékenységi arányszám is befagyott, minimális csökkenést is mutat. Éppen ezért kapacitáljuk önöket arra, hogy ezeket a programpontokat a lehető legszélesebb kör számára tegyék elérhetővé, a nagyszülői gyedet nyugdíjasok számára is. Ugyanígy a nagycsaládosok számára biztosított autóvásárlás lehetőségét is akkor látnánk a legszívesebben, ha használt, bár megfelelő műszaki paraméterekkel rendelkező gépkocsi esetében is igényelhetővé tennék. És tudnám sorolni a további pontokat: a CSOK használt lakás esetében való teljes kedvezménytömegének az odaadásától kezdve rengeteg olyan lehetőség lenne ebben a rendszerben, amely, ha valóban hasít a magyar gazdaság, elérhetővé válna. Éppen ezért nem értem, hogy az előttünk fekvő csomagban a maguk mélységében ezek miért nem szerepelnek. Ettől függetlenül természetesen támogatni fogjuk azt, ami előttünk fekszik. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki a képviselőtársaim közül felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én is köszönöm mindenkinek a támogató hozzászólásait. Azt hiszem, a nagyszülői gyednek, gyermekgondozási díjnak a bevezetése mindnyájunk számára egy jól felfogott cél, a kormány ezt a miniszterelnök úr évértékelő beszédében már meg is hirdette. Azt hiszem, ez egy olyan lehetőség azért a magyar családok számára, amilyen lehetőség talán nincs is az Európai Unió más országában. Mi arra törekszünk, hogy minél rugalmasabbá tegyük a szabályozást, minél több család minél többféle igényéhez tudjon igazodni a magyar családtámogatási rendszer, rugalmasabb legyen a bölcsődei ellátás, minél több helyen legyen óvodai ellátás, minél hamarabb vissza tudjon menni egy édesanya, ha hamar szeretne visszamenni, és minél tovább a gyermekkel is maradhasson, ha a gyermek hároméves koráig szívesen otthon maradna a gyermekkel. De ha a családban nem az édesapa vagy az édesanya, hanem valamelyik nagyszülő marad otthon, aki még fiatal, és érzi magában az erőt, hogy tud az unokáról gondoskodni, akkor legyen meg ennek is a lehetősége, és emellett akkor szintén hamarabb tudnak visszamenni a szülők dolgozni, de a gyermek mégis családi közegben tud napközben nevelkedni, épülni és gyarapodni. Tehát minden módosításunk a családok igényeihez igazodik, és a családokból indul ki, a családok újabb és újabb élethelyzeteiben igyekszünk segíteni. Nem volt 2010 óta olyan esztendő, amikor ne bővült volna minden évben az előző évhez képest a családtámogatások rendszere, és nem lesz ez másként 2020-ban sem, hiszen több intézkedés, így a nagyszülői gyed vagy a négygyermekes édesanyák élethosszig tartó személyijövedelemadó-mentessége, mind-mind a jövő évtől lépnek hatályba. Fontos módosítás még ebben a törvényjavaslatban a kisgyermekes anyák rugalmasabb foglalkoztathatósága is. [[12.10]] Bízunk benne, hogy ezzel is tudjuk a családokat segíteni; illetve van egy szociális oldala is a törvényjavaslatnak, amely a látássérült személyek számára nyújtandó elemi rehabilitációs szolgáltatás törvényi szintű szabályozására került kidolgozásra, és szintén a héten el tudja fogadni az Országgyűlés. Új ellátási forma jön létre, az időskorukra önmaguk ellátásáról gondoskodni kívánó, de jelen pillanatban gondozási szükségletük alapján idősotthoni elhelyezésre még nem jogosult idősek szabályozott keretek közötti ellátási módjára, amely szintén az időskori biztonságnak egy újabb szeletét mozdítja elő, csökkenti a várólistákat a bentlakásos szociális intézményekben, nyugdíjasotthonokban úgy, hogy emellett a már ott lévőknek vagy a szociális helyzetüknél, egészségi állapotuknál erre törvény szerint jogosultaknak egyébként a helyzetét nem rontja, de a későbbiekben másoknak is ellátási formát ad, átlátható, világos, törvényes keretek között. És az is fontos, hogy a gyermekeknek a törvény módosításával jövő év július 1-jétől a gyermekvédelmi szakellátás és a javítóintézeti ellátás területén a munkafolyamatokat támogató új informatikai rendszer bevezetésére kerül sor, illetve a gyermekvédelmi ellátásban részesülő gyermekek elhelyezésére a nevelőszülői gondozás mellett támogatott lakhatásban is sor kerül. Ez a javaslat tehát mind a családok igényeihez igazodik, mind pedig a szociálisan nehéz helyzetben lévők számára, akár gyermekről van szó, akár időskorúról van szó, akár látássérült emberről van szó, újabb és újabb lehetőségeket biztosít, pontosan azért, mert Magyarországon ezt a gazdaság eredményei már lehetővé teszik; nem volt ez így 2010 előtt, akkor szűkültek ezek a lehetőségek, most bővülnek. Arra kérem a képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt; a felszólalásokból úgy tűnt, hogy erre jó esély van. S arra is fogjuk önöket kérni, hogy amikor jövő esztendőben a láthatólag a gazdaság izmosodását, élénkülését fenyegető veszélyek miatt, amelyek mind az USA-Kína, Európa-USA vagy Európán belüli viszonyokból már most is láthatók, és ez a fenyegető veszély egyre több országba már begyűrűzött Európában nulla százalék körüli német gazdasági növekedésről és más ilyen példákról is beszélhetünk , akkor teremtsük meg ennek a gazdasági növekedésnek Magyarországon a további bővülési lehetőségeit, pontosan azért, hogy ilyen és hasonló családvédelmi, családtámogatási intézkedésekhez a kellő fedezet biztosított legyen mindig Magyarországon, és mindig a gyermekek és mindig a család legyen az első a kormányok számára. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés H/8030. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem Németh Szilárd István államtitkár úrtól, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a későbbi szakaszban kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Megkérdezem, hogy kíváne valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pedig nagyon fontos témáról van szó, azt gondoltam, hogy a képviselőtársaim is hozzászólnak ehhez a kérdéshez, hiszen nem ismeretlen előttünk ez a téma, harmadszor kerül sor arra, hogy meghosszabbítsuk a kurdisztáni missziónak a szerepét, mégpedig 2021. december 31-éig. A napirend előtt is szó volt a fenyegető migrációról, amely hazánk déli határszakaszán tapasztalható. Gyakorlatilag 2015-ös jeleket látunk, és ebben a helyzetben nagyon fontos, hogy beszéljünk a migráció és a terrorizmus kapcsolatáról, a globális terrorizmusról, hiszen ennek a kurdisztáni missziónak is az a szerepe, hogy részt vegyen abban a nemzetközi koalícióban, amelyik fellép a globális terrorizmus terjedése ellen. Ma már ott tartunk, hogy a NATO múlt heti csúcsértekezletén kimondták azt, hogy az egyik legnagyobb kihívás és a legnagyobb veszély, amellyel a NATO mind a harminc tagállamának szembe kell néznie, az illegális migráció és a migrációs folyamatokhoz kapcsolódó terrorizmus. A NATO már többször figyelmeztetett arra, hogy Európa biztonsága mennyire függ a Nyugat-Balkánon kialakult helyzettől, ezért is láthatjuk azt, hogy míg a NATO a nyugat-balkáni országokat integrálni tudta vagy NATO-tagállamként, vagy békepartneri rendszerben való együttműködőként a NATO országaival, addig erre a Juncker vezette Európai Unió egyáltalán nem volt képes, sőt egyre távolabb kerül ezeknek az országoknak az európai uniós integrációja. Ezért van az, hogy nemcsak ennek a missziónak a meghosszabbítását vállalta Magyarország a NATO keretében, illetve a nemzetközi együttműködés keretében, hanem 499 főről 669 főre, 170 fővel emeltük a NATO másik két missziójában részt vevő katonáinknak a számát. Az egyik pont a Nyugat-Balkán erősítésére szolgál, hiszen itt a szomszédban, Koszovóban fog emelkedni a magyar kontingens létszáma, a másik pedig Afganisztánban, Afganisztán veszélyesebb nyugati részén, ahonnan a terroristák az Európába irányuló támadásaikat is szervezik. Én arra szeretném kérni a tisztelt Országgyűlést, hogy ehhez a kurdisztáni NATO-misszió meghosszabbításához, amelyben 165 katonával veszünk részt, járuljon hozzá Magyarország hírnevének erősítése, jobbítása érdekében, illetve a magyar emberek biztonsága érdekében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8033. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló indítványok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes vagyongazdálkodási tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről szóló T/8033. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat alapvető célja, hogy a jogalkalmazói tapasztalatok alapján az egységes jogértelmezés érdekében szükséges módosító rendelkezéseit megalkossa, valamint az elmúlt időszakban a nemzeti vagyont, a vagyongazdálkodás szereplőit érintően bekövetkezett változásokat a javaslatban szereplő jogszabályokon átvezesse. A törvényjavaslat a vasúti telekalakítási eljárás részletes szabályait fekteti le, valamint módosítja a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvényt is. A javaslat több, a vagyonkezelői jogviszonyra és a nemzeti vagyon használatára vonatkozó szabályt is módosít, melyek legfőbb célja az adminisztratív terhek csökkentése. Egyebek mellett a törvényjavaslat a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter ellenőrzési kötelezettségének teljesítését segíti, valamint törvényi szinten rögzíti a gyakorlatban alkalmazott nyilvántartási értéken történő elszámolást az állami vállalatok átalakulása esetén, megalkotja a vagyonjogi szabályokat a központi költségvetési szervek által a feladatellátási kötelezettség és az ahhoz szükséges vagyon gazdasági társaság általi, jogutódlással történő átvételéhez. [[12.20]] Tisztelt Ház! Mindössze néhány elemét említettem meg az előttünk fekvő törvényjavaslatnak, melyek azt gondolom, pozitív és előremutató rendelkezések, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Dr. Fónagy János: A végén, elnök úr, köszönöm szépen.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, időkeretes tárgyalás van, kétperces hozzászólalásra nincs lehetőség. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Már feladtam abbéli törekvéseimet, hogy megértessem a kormánnyal, hogy a szerencsejáték-szervezéstől a MÁV-on át a különböző hitéleti kérdésekig nem érdemes egy salátába beleszuszakolni mindent, hiszen az egyszeri ellenzéki képviselő találni fog benne olyat, amivel nem tud azonosulni, de elengedtem ezt a törekvésemet, hiszen látjuk a végleges verzióját ennek a javaslatnak. Én az időkerettel nem visszaélve egyetlen kérdést szeretnék államtitkár úrnak feltenni, ez pedig az, hogy a 2010-ben ígért nemzeti vagyonleltárt mikor láthatjuk. Tudja, ez ilyen becsípődés nálunk itt a Jobbikon belül, de jó lenne valamilyen konkrétummal szembesülni azt illetően, hogy ebben a ciklusban számíthatunk-e, még egyszer mondom, erre a 2010-ben megígért, üdvözölt, leegyeztetett valamire, ami nélkül az ilyen viták lefolytatása az ön számára is sokkal körülményesebb, úgy gondolom, ebben egyetértünk. Tehát egy konkrét céldátum sokat segítene a döntésben számunkra. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat azt a célt szolgálja, hogy a nemzeti vagyonra, ezen belül elsődlegesen az állami vagyonra, valamint a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási körben létrejöjjön az állami feladatok ellátása során és a gazdasági-társadalmi viszonyok keretében jelentkező szabályozási igényeknek megfelelő jogi környezet. A törvényjavaslat országgyűlési tárgyalása során a következő módosító indítványokat fogalmazták meg képviselőtársaim. A benyújtott törvényjavaslatnak a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényt érintő módosító rendelkezései közül elhagyandók a jegyzői hatáskörbe tartozó, üzletbezárást érintő szabályok, ugyanakkor a jegyzők a hatályos rendelkezések alapján továbbra is jogosultak lesznek a Szerencsejáték Felügyelet erre vonatkozó jelzése alapján az engedély nélkül pénznyerő automatákat üzemeltető üzletek bezárására. A törvényjavaslatnak a vasúti közlekedésről szóló törvényt érintő rendelkezései, konkrétan az idegen ingatlan használatáról szóló módosító rendelkezések köréből elhagyandó a termőföldet érintő szabályozás, mely módosítás a termőföld Alaptörvényben biztosított, kiemelt védelmét szolgálja. A bizottsági módosító javaslatok között megfogalmazott módosító pontok érintik a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és az egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló törvénymódosító egyes rendelkezéseket is. E pontosítások célja alapvetően a szövetkezeti hitelintézetek intézményvédelmének fokozott biztosítása. Az intézményvédelem megvalósulásának előmozdítása érdekében indokolt, hogy a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős miniszter vagy az általa kijelölt személy részt vegyen az integrációs szervezet közgyűlésén, továbbá ezen személyek jóváhagyásához kötött az integrációs szervezet közgyűlésének a törvényben meghatározott valamennyi döntése, ami az állami kontrollt biztosítja az integrációs szervezet vonatkozásában az állam által rendelkezésre bocsátott vagyonra tekintettel. A módosítás emellett az integrációs szervezet felügyelőbizottságának üléséről történő értesítésre vonatkozó szabályokat is egyértelműsíti. A törvényjavaslat a parlamenti döntéshozatal során kiegészült egy, az állam tulajdonában álló érdi ingatlan önkormányzati tulajdonba adására vonatkozó rendelkezéssel. Ez a tulajdonátruházás segítheti majd a kedvezményezett önkormányzat településüzemeltetési és víziközmű-szolgáltatási feladatainak az ellátását, valamint a helyi lakosok tekintetében megnyugtató módon rendezhetők lesznek a tulajdonviszonyok a fennálló birtokviszonyoknak megfelelően. Az érdemi módosító indítványokon túl több, a normaszövegben nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgáló kodifikációs, nyelvhelyességi pontosításokat is befogadott az előterjesztő. Ezúton is köszönöm a bizottságok szakmai támogató munkáját, mellyel hozzájárultak a törvényjavaslat szövegének egyértelműsítéséhez, pontosításához s annak szakmai szempontú kiegészítéséhez. A képviselő úr most elhangzott kérdésére válaszolva engedje meg, hogy rámutassak arra, és egy további konzultáció lehetőségét is felkínáljam, ugyanis a vagyonleltár és az országleltár fogalma között van hosszú évek óta egy egymás mellett való elbeszélés. Az országleltárra vonatkozóan van normaalapja ennek, míg a vagyonleltár létrehozására vonatkozóan szóbeli ígéretek, meghallgatáskori nyilatkozatok hangzottak el, de annak norma szerinti alapja nincs. Megítélésem szerint az országleltár az, aminek a folyamatos vezetése, lehetőség szerint a szakmai adottságoknak megfelelően naprakész nyilvántartása, hiszen abban a képviselő úr, gondolom, egyetért, hogy ez nem egy statikus rendszer, ez egy folyamatos rendszer, ahol mindig az előző évi tényadatoknak a tárgyévet követő folyóévbe való beépítése nyilvánvalóan időt vesz igénybe, és ez több hónapos időbeli elcsúszást jelent. Tehát a lényeg az, hogy az országleltár egyébként a honlapon megtekinthető, de én úgy gondolom, hogy a kormánynak is érdeke, hogy a két fogalom használatából fakadó polémiát elkerüljük, úgyhogy ennek a megvitatására én készen állok, és alkalomadtán konzultációs lehetőséget is felkínálok. Ami az előterjesztést illeti: meggyőződésünk, hogy a törvényjavaslat által kitűzött szabályozási célok egyrészt előmozdítják a nemzeti vagyonnal való gazdálkodás további racionalizálását, hozzájárulnak a nemzeti pénzügyi szolgáltatások fejlesztéséhez. Mindezek alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a T/8033. számú törvényjavaslatot és az azt összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Figyelmüket köszönöm. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, a mindenre kiterjedő, részletes válaszait.Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8017. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/8017. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya a közigazgatás- és közszolgáltatás-fejlesztési stratégia 2014-2020 programtervvel célul tűzte ki, hogy korszerű és ügyfélbarát eljárásrenddel mindenki számára elérhető és professzionális módon, versenyképes szolgáltatási díjakkal, valamint rövid ügyintézési határidőkkel biztosítsa az emberek bizalmát élvező szolgáltató állam intézményét, melynek kiemelt szereplői a fővárosi és megyei kormányhivatalok, hiszen az állami szervek közül a legközelebbi kapcsolatban ők állnak az állampolgárok és a vállalkozások közösségével. [[12.30]] A kormányhivatalok jelenlegi hatósági eljárásainak túlnyomó többsége lassú és körülményes engedélyezési eljárás keretei között működik. A javaslatnak köszönhetően ezen eljárások fokozatosan bejelentésköteles eljárásokká alakulnak. A törvényjavaslat a szabálysértési feladatok ellátása keretében a kisebb súlyú szabályszegéseknél nagyobb súlyt kíván adni az állam eljárásának úgy, hogy a járási hivatalok helyett a rendőrség kerül kijelölésre általános szabálysértési hatóságként. Az osztott hatáskörű, elsőfokú építésügyi hatósági rendszer megszüntetésre kerül, az eddigi, a járásszékhely települési önkormányzat jegyzőjénél, a fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjénél, illetve a fővárosi főjegyzőnél lévő általános építésügyi hatósági hatáskör pedig kormányhivatali szervezetrendszerbe kerül integrálásra. A fővárosi és megyei kormányhivatalok hatósági eljárásainak egészét érinti a fellebbezési eljárás lehetőségének kizárása a járási, fővárosi, kerületi hivatalok döntései esetében, így az ügyfelek jogorvoslati jogukat a járási hivatalok esetében is közvetlenül a bíróságnál gyakorolhatják. Végezetül a törvényjavaslattal megszüntetésre kerül a megyeszékhely járási hivatal kategória, a megyeszékhelyeken ellátott feladatok ily módon visszakerülnek a megyei kormányhivatalokhoz. Tisztelt Ház! Az adminisztratív terhek csökkentése, valamint a hatékony és gyorsabb ügyintézés megteremtése érdekében a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kérdezem, kíváne valaki élni képviselőtársaim közül e lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy képviselő úr is jelezte, a törvénymódosító javaslat nagyon sok mértékben változtatja az eddigi kormányhivatali feladat- és hatásköröket, jobb és hatékonyabb ellátásra tesz javaslatot. Pontokba szedem, összefoglalva, hogy miket tartalmaz mindez.A fővárosi és megyei kormányhivatalok jelenlegi hatósági eljárásainak túlnyomó többsége engedélyezési eljárás keretei között működik az általános közigazgatási rendtartás szabályozása szerint. Ugyanakkor ez a merev szabályozás lassú és körülményes volt, ennek következtében változtatni kell, nem szolgálta az állampolgárok és a vállalkozások érdekét, így a törvényjavaslat számos hatósági eljárás engedélyezéséből bejelentésköteles eljárássá változtatására tesz javaslatot. Mindez segíti a jogbiztonságot, ugyanakkor felgyorsítja azoknak az ügyeknek az intézését, amelyek az ügyfeleket érintik. A második nagyobb változtatás a fővárosi és megyei kormányhivatalokat érinti a hatósági eljárásainak egészét érintően, a fellebbezési eljárás lehetőségének kizárása járási, fővárosi, kerületi hivatalok döntései esetében. Az intézkedés eredményeképpen az ügyfelek a jogorvoslati jogukat a járási hivatalok esetében is közvetlenül a bíróságnál gyakorolhatják, hasonlóan a fővárosi és megyei kormányhivatalokhoz, ahol ez a döntés már korábban megszületett. A harmadik változtatás, jelentősebb változtatás, hogy a törvényjavaslat rendelkezése értelmében a kormányhivatali szervezetrendszer átalakítása keretében egy egységesebb, letisztultabb kormányhivatali szervezet kialakítására kerül sor. A kormányhivatali szervezetrendszer átalakítása keretében megszüntetésre kerül a megyeszékhely járási hivatal kategória. A megyeszékhelyeken ellátott feladatok visszakerülnek a megyei kormányhivatalokhoz. Mindezzel a járási, fővárosi, kerületi hivatalok kizárólag járási szintű ügyekkel foglalkoznak majd, a megyei szintű ügyeket ugyanakkor a fővárosi és megyei kormányhivatalok látják el. Következő változtatás: az osztott hatáskörű elsőfokú építésügyi hatósági rendszer megszüntetésre kerül, az eddig a települési önkormányzat jegyzőjénél lévő általános építésügyi hatósági hatáskör a kormányhivatali szervezetrendszerbe kerül integrálásra. Az átalakítás célja a hatósági szervezetrendszer egyszerűsítése, az adminisztratív terhek csökkentése, a hatásköri átfedések, ütköztetések kiküszöbölése. Következő változtatás: a szabálysértési feladatok ugyanakkor a járási, fővárosi, kerületi hivataloktól a rendőrséghez kerülnek átadásra. Az állampolgárok által elkövetett kisebb súlyú szabályszegések esetén nagyobb hangsúlyt adna az állam eljárásának, ha a rendőrség kerülne kijelölésre általános szabálysértési hatóságként. Az általános szabálysértési hatósági hatáskör rendőrséghez történő telepítésével a szabálysértési hatósági ügyekben eljáró ügyintézők egy része átkerül a rendőrséghez, jogviszonyuk rendészeti igazgatási alkalmazotti jogviszonyra változik. A módosítási javaslat biztosítja számukra a korábbi illetményük megtartását. A következő változtatás az állampolgárok számára zaklató jellegű intézkedések megszüntetése. A törvényjavaslat számos olyan intézkedés megszüntetését tartalmazza, amelyet az állampolgárok feleslegesnek, sok esetben már-már zaklatónak tartanak. Így például megszüntetésre kerül a megváltozott munkaképességű személy esetében a rehabilitációs terv, vagy segítve a szociálisan rászorult állampolgárokat, az alanyi közgyógyellátásra való jogosultság kettőről négy évre, a normatív közgyógyellátásra való jogosultság egy évről kettő évre megállapítása. Következő változás: az eseti gondnokok és eseti gyámok nyilvántartásának vezetéséhez hasonlóan a gondnokoltak nyilvántartásához az Országos Bírósági Hivatal kerül kijelölésre. Következő változtatás: a kulturális örökség védelméről szóló törvény módosítása lehetővé teszi, hogy kiemelt nagyberuházások esetén a jogszabályban kijelölt örökségvédelmi szerv szakmai megfontolásai alapján határozza meg, hogy mely szervezet von be régészeti feladatai ellátásába a törvény alapján régészeti feladatellátásra jogosult szervek közül a korábbi törvényben meghatározott sorrendiség helyett. Ha a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal élelmiszerlánc-biztonsági, illetve erdészeti igazgatási döntésével szemben közigazgatási per megindítására kerül sor, úgy a közigazgatási perben kizárólagosan a Fővárosi Törvényszék lesz illetékes. Következő változás, hogy az egyéni vállalkozói igazolványok 2020. január 1-jén érvénytelenné válnak. Az egyéni vállalkozóknak az igazolványt az állami adóhatóság helyett a járási hivatalokhoz kell leadniuk bevonása érdekében. Továbbá, ha az egyéni vállalkozó az igazolványt nem adta le, vagy nem küldte meg, azt is a járási hivatal vonja vissza. Továbbá az egyéni vállalkozói tevékenység bejelentésével, illetve törlésével kapcsolatos feladatok az eredeti tervekkel ellentétben csak 2020. július 1-jével kerülnek át a járási hivataloktól a Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz. A fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló javaslatban a kormány olyan szabályokat kíván megalkotni, amelyek biztosítják a kormányhivatali feladatok és hatáskörök jelenleginél hatékonyabb ellátását, garantálják az ügyfelek számára hatósági eljárásai könnyebb és egyszerűbb intézését, valamint lehetővé teszik a kormányhivatali szervezet egységesebb, letisztultabb kialakítását. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvénymódosítást támogassák. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény, valamint az egyes törvényeknek a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvénnyel kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[12.40]] A kormány-előterjesztés T/8019. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény, valamint egyes törvényeknek a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvénnyel kapcsolatos módosításáról szóló T/8019. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat mind a létszámgazdálkodás, mind a kormányzati jogviszonnyal kapcsolatos szabályozás tekintetében a törvény alkalmazhatóságának könnyebbé tételét kívánja szolgálni. Ily módon szervezetgazdaságossági és hatékonysági szempontok alapján lehetővé teszi, hogy a Miniszterelnöki Kormányiroda, valamint a minisztériumok esetében közös hivatali szervezet legyen létrehozható. Ennek legfőbb indoka, hogy a központi kormányzati igazgatási szervek esetében a funkcionális feladatok ellátása, mint például a pénzügyi, jogi és koordinációs tevékenységek, nagyban hasonló munkamegosztási és szervezeti keretek között működnek. A módosító javaslat 2020. január 1. napjától megszünteti a területi és a központi kormánytisztviselőkre vonatkozó szabályozás kettősségét. Ezzel a kormányhivatalok dolgozóira is kiterjesztésre kerül a kódex által bevezetett illetmény- és elismerési rendszer, felváltva a szenioritás elvére épülő előmeneteli rendszert. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat olyan megoldásokat tartalmaz, amelyek hatékonyabbá, egyszerűbbé és egységesebbé teszik a kormánytisztviselők foglalkoztatását meghatározó törvényi szabályozást. Mindezekre tekintettel kérem a benyújtott javaslat támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az államtitkár úr jelezte, a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek közben, mivel időkeretes tárgyalás van, kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Kérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormányzati igazgatásról szóló törvény 2019. január 1-jén lépett hatályba, amely bevezette az álláshelyalapú létszámgazdálkodást, amely paradigmaváltást eredményezett a kormányzati humánerőforrás-gazdálkodásban. A 2019 márciusának közepéig tartott átmeneti időszak során a kormány, a miniszterelnök javaslatainak figyelembevételével megállapította a kormányzati igazgatási szervek alaplétszámba tartozó álláshelyeinek számát és besorolását. Az álláshelyekkel kapcsolatos eljárások során szerzett tapasztalatok indokolttá tették a törvény létszámgazdálkodásról szóló részének módosítását annak érdekében, hogy gyakorlati kihívásokra jobban reagáljon. Ezen túl más javaslatok is idekerültek, sokak által vitatott kérdések is, amelyre még külön ki fogok térni. A törvényjavaslat kiegészül azzal tehát, hogy az ifjúságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumban helyettes államtitkárként kinevezhető az a büntetlen előéletű, az országgyűlési képviselők választásán választható személy is, aki a kormányzati igazgatásról szóló törvényben előírt szakképzettséggel nem rendelkezik, de annak megszerzésére irányuló képzésben vesz részt, feltéve, hogy a helyettes államtitkár feladatkörébe tartozik az ifjúságüggyel kapcsolatos feladatok ellátása. A következő változtatás. Hatályon kívül helyezi az indítvány a kormányzati igazgatásról szóló törvény mellékletéből azon rendelkezést, ami alapján a közszolgálati alapnyilvántartás részét képezi az érdekképviseletben betöltött tagságra vonatkozó adatok nyilvántartása. A következő változás. A fővárosi, megyei kormányhivatalok kormánytisztviselőire a központi kormányzati igazgatási szervek kormánytisztviselőire irányadó szabályokat kell a törvényjavaslat hatálybalépését követően alkalmazni. A kormányhivataloknál alkalmazandó szolgálati elismerési és végkielégítési szabály azonban továbbra is hatályban marad, ami kedvezőbb, mint a központi kormányzati igazgatási szervek foglalkoztatottjaira vonatkozó szabály. Mivel szolgálati elismerés a kormányhivataloknál már húsz év szolgálati jogviszony után jár míg a központi szerveknél 25 évnyi jogviszony után , míg a központi szerveknél 20 év szolgálati után már nem nő a végkielégítés mértéke, a kormányhivataloknál még 25 év után kéthavi illetménnyel magasabb végkielégítés jár, mint a központi hivataloknál. A következő változtatás. Kiegészül a kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti szabadságok köre egy újabb pótszabadsággal. Minden olyan kormánytisztviselő, aki az 50. életévét betöltötte, és nem jogosult gyermekek után járó pótszabadságra, illetve vezetői pótszabadságra, évente 3 munkanapnyi pótszabadságot vehet igénybe az alapszabadságán és az álláshely besorolásához igazodó pótszabadságon felül. A következő változtatás. Megteremti annak lehetőségét a módosítás, hogy a Honvédelmi Minisztériumban, valamint a Belügyminisztériumban a kabinetfőnököknek hivatásos szolgálati jogviszonyban álló, a honvédek jogállásáról szóló törvény szerint a minisztériumba vezényelt vagy kirendelt személy, illetve a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerint a minisztériumba vezényelt személy is kinevezhető legyen. Szintén a Honvédelmi Minisztériumot érintő változás, hogy a szervezeti egységhez nem rendelt álláshely lesz létrehozható a Magyar Honvédséggel való kapcsolattartás, valamint a kiemelt gazdálkodási feladatok koordinálása céljára. Az államtitkári illetményekre a következő vonatkozik. Az államtitkár illetményére vonatkozó szabályokat oly módon differenciálja a módosító indítvány, hogy azok az államtitkárok, akik egyidejűleg országgyűlési képviselői mandátumot is betöltenek, továbbra is a jelenleginek megfelelő mértékű illetményre jogosultak, míg a többi államtitkár a közigazgatási államtitkári illetménynek megfelelő illetményre jogosult, melynek a törvény szerinti illetménysávon belüli összegét a miniszter állapította meg. A következő változtatás: az ombudsman és a nemzeti adatvédelmi intézet, információs hivatal elnöke jelenleg miniszteri illetményre és 50 százalékos pótlékra jogosult. Ezt a benyújtott törvényjavaslat akként módosítaná, hogy a közigazgatási államtitkári illetménysáv felső határának megfelelő összegre legyenek a jövőben jogosultak. Ezt a módosító indítvány úgy módosítja, hogy az ombudsman és az adatvédelmi, információs hivatal elnöke az országgyűlési képviselői tiszteletdíj két és félszeresére lesz jogosult havonta. Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala főtitkárának illetménye a törvényjavaslat szerint a helyettes államtitkári illetménysáv felső határának megfelelő összegű lesz. A módosító indítvány szerint a Nemzeti Emlékezet Bizottságának elnöke a törvény szerinti közigazgatási államtitkári illetmény felső határának megfelelő illetményre lesz jogosult. A módosító indítvány bevezeti a Magyar Diplomáciai Akadémiában folytatott képzés támogatására, valamint a diplomataképzés rendszerében történő tanulmányok támogatására, illetve a külügyi és külgazdasági szakmai ismeretek ágazati szintű fejlesztésére és elsajátítására a külpolitikáért felelős miniszter által működtetett külügyi szakmai ösztöndíjprogramot. Tisztelt Országgyűlés! Visszatérnék az első változtatásra, mégpedig azért, mert nagyon fontos kiemelni, hogy aki ifjúsági ügyért felelős helyettes államtitkár lesz, és akinek a lehetősége megadatik fiatalként államtitkárként dolgozni, mindenképpen fontos arról tudni, hogy csak ezen a területen igaz ez a változtatás. Én csak az ellenzéki média, az ellenzéki képviselők felé szeretném jelezni, hogy eközben van egy 16 éves lány, úgynevezett Greta Thunberg, aki mindenféle zagyvaságot kiabál a világba, de mégis felemelik a legmagasabb szintekre, és ő akarja befolyásolni a világot, mindenféle képzettség nélkül. [[12.50]] Vagy volt egy Nagy Blanka nevezetű hölgy, akit trágárságról ismertek meg, és önkormányzati képviselő akart lenni; hála istennek, megbukott. Vagy volt egy olyan politikus az Európai Unióban, úgynevezett Martin Schulz, aki érettségi nélkül idézőjelben joghallgató az Európai Parlament elnöke, a szocialisták vezetője volt, és a mai magyar baloldalnak nagyszerű jóbarátja. Hiába neki sem volt érettségije sem, és így is vezette az Uniót. Mindamellett pedig hozzá kell tennem sajnos, hogy nem minden az, hogyha valakinek van végzettsége. Itt volt Gyurcsány Ferenc, itt volt Draskovics Tibor, hiába voltak közgazdászok, ők maguk mondták: majd’ beledöglöttem, hogy másfél évig úgy kellett tenni, mint hogyha kormányoztunk volna, ehelyett hazudtunk reggel, éjjel meg este. És tönkre is tették az országot. Hadd térjek ki a Jobbik gyakornoki programjában lévő fiatalokra is! Biztos jó szándékú, jó célt szolgált volna, de érdekes volt, hogy képviselőjük, Stummer képviselő úr azt mondta, felszámoljuk a Jobbik gyakornoki programjának prostitúciós jellegét. Én elhiszem, hogy sok-sok jó ötlettel tudnak önök előállni abban a tekintetben, hogy miért ne legyen ez a fiatal hölgy ifjúságért felelős helyettes államtitkár. De majd meglátjuk; Novák Kata, aki államtitkárként nagyon jól vezette a családügyet is, biztos vagyok benne, hogy itt is jó döntést hoz. Köszönöm szépen a figyelmüket, és kérem az Országgyűlés többségét, hogy segítse ennek a módosító indítványnak az elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8020. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló T/8020. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott javaslat egy új törvény megalkotását tűzte ki célul, melynek rendező elve az egymással hasonlóságot mutató szervek létszámgazdálkodásának és foglalkoztatottaik jogviszonyainak egységesítése. Az előttünk fekvő javaslat az autonóm államigazgatási szervek és az önálló szabályozó szervek közös elnevezéseként bevezeti a különleges jogállású szerv kategóriát, megteremtve ezzel a kormányzati igazgatási szervek és az önkormányzati igazgatási szervek mellett a közigazgatási szervek harmadik típusát. A létszámgazdálkodás az álláshelyre épül, azzal az eltéréssel, hogy a különleges jogállású szervek a rendelkezésükre álló költségvetési keret figyelembevételével maguk határozzák meg az alaplétszámukat, és a kormánynak nincs hatásköre az álláshelyekkel kapcsolatosan. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat olyan megoldásokat tartalmaz, melyek folytatják a 2018-ban megkezdett, közszolgálati tisztviselők munkajogi körülményeit szabályozó jogszabályok reformjait, és hozzájárulnak a magyar jogrendszer egységességéhez. Mindezekre tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatásul közlöm, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek keretében kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság által elfogadott módosításokra a következőket szeretném mondani. A benyújtott törvényjavaslat szerint az Országgyűlési Őrségre és az általuk foglalkoztatott köztisztviselők jogviszonyára kiterjedt volna az új jogállási törvény hatálya. A módosító indítvány szerint azonban kikerül a törvényjavaslat hatálya alól az Országgyűlési Őrség. Marad továbbra is az eredeti álláspont, illetve az eredeti jogszabály. Rögzítésre kerül, hogy a különleges jogállású szerv vezetője és annak helyettese a különleges jogállású szervet létrehozó törvényben meghatározott mértékű pótszabadságra jogosult. A törvényjavaslat 15 nap pótszabadságot állapított meg, de mivel a szakmai felső vezetők álláshelyével és illetményével kapcsolatos szabályok is elhagyásra kerültek a tervezetből, indokolt, hogy a pótszabadságokról nem itt rendelkezünk. A szabadságmegváltás fordulónapja 2019. december 31e helyett 2020. április 30. lesz. Kiegészíti a módosító indítvány a törvényjavaslatot azzal, hogy az érintett 2020. január 1-je és 2020. április 30-a között a 2020. évi szabadságnak törvény szerinti időarányos részére jogosult, míg 2020. május 1-jétől 2020. december 31-éig terjedő időszakra a törvény szerinti alapszabadságnak és pótszabadságnak időarányos részére lesz jogosult. Alkotmányos aggályokra tekintettel elhagyásra kerül azon korlátozás, amely értelmében a törvény hatálya alá tartozó különleges jogállású szerveknél csak olyan szakszervezet működhetne, amelynek tagjai kizárólag a törvény hatálya alá tartozó szerveknél foglalkoztatott személyek közül kerülne kiválasztásra. Elhagyásra kerül a törvényjavaslat 3. mellékletéből, hogy a Közszolgálati Alap nyilvántartásának részét képezi az érdekképviseletben betöltött tagságra vonatozó adatok nyilvántartása. Tisztelt Országgyűlés! Zárógondolatként ismételten hangsúlyozom, hogy a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvényjavaslattal a kormány újabb lépést kíván tenni a családcentrikus foglalkoztatás megteremtésére. Az előttünk fekvő törvényjavaslat folytatja a megkezdett szabályozást, kialakítja az egymással hasonlóságot mutató szervek létszámgazdálkodására vonatkozó szabályokat, amely különösen tekintettel van a szabályozással érintett szerveket jellemző sajátosságokra. Az egymással hasonlóságot mutató szervek foglalkoztatottainak anyagi elismerése és a gyermeket nevelő és családot alapító alkalmazottak nagyobb megbecsülése a törvényjavaslat egyik fő célja. Hangsúlyozni kell, hogy az egységes szabályozásra való törekvés mellett meg kell említeni még azt is, hogy e különleges jogállású szervek működését külön törvények szabályozzák, ezért a törvényjavaslat csak a legfontosabb keretszabályokat állapította meg. A fentiekre való tekintettel kérem az Országgyűlést, hogy a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvényjavaslatot támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés működését és a képviselők jogállását érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kocsis Máté, Fidesz; Böröcz László, Fidesz; Bajkai István, Fidesz; Vejkey Imre, KDNP; Halász János, Fidesz; Harrach Péter, KDNP; Hende Csaba, Fidesz; Nacsa Lőrinc, KDNP; Bányai Gábor, Fidesz; Csenger-Zalán Zsolt, Fidesz; Boldog István, Fidesz; Nagy Csaba, Fidesz; Szatmáry Kristóf, Fidesz; Héjj Dávid Ádám, Fidesz; Riz Gábor, Fidesz; Koncz Ferenc, Fidesz; Czunyiné Bertalan Judit, Fidesz; Salacz László, Fidesz, képviselők által benyújtott T/8044. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Mátrai Márta képviselő asszonynak, az Országgyűlés háznagyának, a bizottság előadójának. Háznagy asszony, öné a szó. [[13.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az Országgyűlés működését és a képviselők jogállását érintő egyes törvények módosításáról szóló T/8044. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő javaslat a részletszabályok szakmai alapú pontosítását, az eljárások zárt és koherens rendszerének megerősítését tűzte ki elsődlegesen céljául. A közelmúlt eseményei, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága, az Alkotmánybíróság, továbbá a Velencei Bizottság e tárgykörben hozott elvi jelentőségű megállapításaira figyelemmel vált indokolttá a fegyelmi jogi szabályok rendszerének módosítása, melynek prioritást élvező célja az Országgyűlés jogállami kritériumként is megkövetelt hatékony és zavartalan működésének biztosítása, továbbá az Országgyűlés tekintélyének és méltóságának megőrzése. A javaslat az egyes magatartások körében az alkalmazható szankció mértékét és fokát differenciáltan kívánja szabályozni, mégpedig mindezt a jogsértés súlyához igazítva. A javaslat külföldi parlamentek példáját követve bevezetni szándékozik a kizárás és a kitiltás jogkövetkezményét. A kizárt képviselő az üléstermet a vele szóban közölt döntést követően haladéktalanul köteles elhagyni, és amennyiben ennek nem tesz eleget, vele szemben kitiltás is alkalmazhatóvá válik. A kitiltás jogkövetkezménye a hatályos szabályozás szerinti képviselői jogok felfüggesztését váltja fel, azonban attól eltérően csak az Országházban és az ahhoz tartozó épületekben való fizikai jelenléthez kötődő egyes képviselői jogok gyakorlásának felfüggesztésével jár. Szeretném megemlíteni, hogy a javaslat rendelkezik a megbízott útján történő szavazás intézményéről is, melynek értelmében a kitiltás időtartama alatti nyílt szavazás során a kitiltott képviselő helyett és annak nevében az általa megbízott képviselőtársa eljárhat. Titkos szavazások esetén a személyes joggyakorlás lehetősége továbbra is fennáll. A Ház asztalán fekvő javaslat részletes rendelkezéseket alkot a vele párhuzamosan benyújtott határozati házszabályi módosítással egyetemben a képviselői távollét szabályozására, melynek célja a képviselői jelenlét garantálásán túl az Országgyűlés és bizottságai feladat- és hatáskörei gyakorlásának elsődleges feltételét jelentő határozatképesség biztosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, az Országgyűlés hatékony, zavartalan és demokratikus működésének, valamint a Ház méltóságának megóvása végett támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, háznagy asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Itt egy olyan jelentőségű jogszabályról van szó, illetve két jogszabálytervezetről, amihez a vita ezen szakaszában is mindenképpen szükséges hozzászólni. Ugyanakkor rövid leszek. Nyilván erről a kérdésről, a két javaslatról egy nagyon hosszú, mondhatni maratoni vita folyt az Országgyűlés falain belül, és egyébként hozzáteszem, hogy a Törvényalkotási bizottságon is a szokásoshoz képest igen hosszú és részletes volt ez a vita.Nyilván az sem véletlen, hogy ehhez a hirtelenjében beterjesztett javaslathoz a kormánypárt részéről is érkeztek módosítók, ugyanakkor az ellenzéki pártok is egyébként egy viszonylag komoly konszenzust felmutatva 13 módosító javaslatot terjesztettek be. Ugyanakkor ezek egyike sem épült be a végleges javaslatba, ami előttünk fekszik, és ez komoly aggályokat ébresztett bennünk, tehát nemcsak az LMP frakciójában, hanem úgy tapasztaltam, az ellenzéki képviselőcsoportok mindegyikében. Ezekről szeretnék egy picit beszélni, hogy milyen módosító javaslatokat terjesztettek be, illetve melyek azok a módosító javaslatok, amelyeket fenn is tartottunk a szavazásra a későbbiekre nézve. Teljesen világos volt az általános vitában is, én magam is felhívtam erre a figyelmet, és a Törvényalkotási bizottságban folytatott vitában is, hogy nem állja meg a helyét az az indokolás, amivel néhány kormánypárti képviselő ezt a javaslatot előterjesztette. Itt az Országgyűlés tekintélyéről beszéltek és az Országgyűlés működési rendjének a megőrzéséről. Ugyanakkor az a bizonyos eset, amire reakcióképpen a kormánypárti képviselőtársaim ezt a javaslatot előterjesztették, még azon események kapcsán sem éltek a már meglévő, a házszabályban már meglévő lehetőségekkel. Tehát a házelnök úr, aki egyébként azt a bizonyos ülést vezette, nem élt a lehetőségekkel, és igazából csak várta, hogy mi fog történni. Ez mindenképpen szimbolikus. Hasonlóképpen olyan javaslatok, olyan elemek is bekerültek ebbe a javaslatcsomagba, amiknek aztán semmi köze ehhez. Például a tárgysorozatba-vételi vita kikerül a plenáris ülésről, és menne a Törvényalkotási bizottság elé, vagy éppen az ellenzéki képviselők ellenőrzési jogainak korlátozása. Semmi köze ahhoz, hogy az Országgyűlésben hogyan, milyen módon lehet az ülés során fenntartani a rendet. Itt a hosszú-hosszú vita során mi számtalan konkrét problémára felhívtuk a figyelmet. Hende Csaba az előterjesztő képviseletében végig részt vett ezen a hosszú-hosszú vitán, és én akkor konkrétan soroltam neki, hogy melyek azok a pontok, amelyek aggályosak, tehát adott esetben egy olyan lehetőséget jelentenek itt az előttünk fekvő szabályozás alapján, ami nagyon erőteljesen megnehezítené vagy éppen lehetetlenné tenné az Országgyűlés megfelelő működését. Végül Hende Csaba itt a vita vége felé a délutáni órákban gyakorlatilag elmondta, hogy nem tud magyarázatot adni ezekre a felvetésekre, és ezt nem tudta megismételni, nem tudott magyarázatot adni a Törvényalkotási bizottság ülésén sem. Akkor mi és én személyesen arra a következtetésre jutottam, hogy ha elfogadják az előterjesztők, hogy vannak problémás, hibás elemek a javaslatban, akkor azokat ki kellene venni, vagy módosító javaslatokat kellene benyújtani. Na, ezekre a kérdésekre nyújtottak be ellenzéki frakciók módosító javaslatokat, és ezeket szeretném viszonylag gyorsan végigvenni. Egyébként arra szeretnék utalni, hogy a kormánypárti képviselőtársaim szintén több módosító javaslatot benyújtottak. Ezek közül talán a legjelentősebb az, hogy a bizonyos kitiltás esetén a szavazati jog átruházását a frakcióvezető felé kellene átruházni, tehát ha adott frakcióból kitiltanak egy képviselőt, akkor a frakcióvezetőnek lehet adni egy ilyen megbízást, hogy a szavazatot leadja. Ugyanakkor arra már nem volt válasz a Törvényalkotási bizottságban sem, hogy mi történik akkor, ha a frakcióvezetőt is kitiltják vagy éppen a frakcióvezetőt tiltják ki. Tehát ez is egy viszonylag gyakran előforduló, vagy akár a lehetőséget megadja ez a két javaslat, hogy gyakran előfordulhat ez az esemény. A jegyzői feladatkört érintően kerültek módosítások a kormánypárti javaslatba. Erre fölhívtuk a figyelmet a vita során is, hogy az Országgyűlés jegyzője nem rendfenntartó, tehát semmiképpen nem indokolt ezt bevezetni, úgyhogy erre is módosító javaslatot nyújtottunk be. De idekapcsolódnak a jegyzői funkció elvesztésére vonatkozó esetek, hogy ha adott esetben, ha jól emlékszem, két kitiltás esetén ez érvényesül az Országgyűlés jegyzője esetében, akkor elveszítené a funkcióját. Ezt is teljesen elfogadhatatlan döntésnek tartjuk. Megvan annak a rendje és módja, hogy miképp lesz valakiből az Országgyűlés jegyzője. Itt említettem már, hogy az országgyűlési képviselők különböző intézményekbe való belépési jogának a lehetőségét is korlátozza ez a javaslat, tehát előzetes egyeztetés kellene. Sokszor elhangzott a vitában, nem ismétlem, hogy ez éppen az érdemi ellenőrzés lehetőségét veszi el. A távolmaradás szabályaira háznagy asszony utalt is. Szimbolikus az is, hogy legtöbbször a fideszes képviselők inaktívabbak, nem szólnak hozzá, esetleg távol maradnak ülésekről, és rengeteg olyan bizottsági ülés volt, képviselőtársam is, Nacsa képviselő úr, ahol kormánypárti képviselők nem jelentek meg bizottsági ülésen, ezért nem is volt lehetőség bizottsági ülést tartani. Rengeteg ilyen esetet lehetne sorolni. Az önök javaslatában nincs erre megoldás, hogy miképpen lehetne ezt a problémát orvosolni. Indokolatlan a hiányzás szabályainak megváltoztatása. A legsúlyosabb intézkedés a képviselők kitiltására vonatkozik, ugyanis ez nemcsak itt az Országház épületére vonatkozna, az innét való kitiltásra, hanem az egyéb más országgyűlési épületekre is, Irodaház s a többi. Ez tulajdonképpen lehetetlenné teszi, hogy akár egy képviselő, akinek munkáltatóijogkör-gyakorlási feladatai vannak, gyakorolja ezeket a feladatokat, kötelességeket, illetve adott esetben arra a bizonyos szavazásra, mondjuk, a munkatársaival, szakértőivel való konzultáció nyomán felkészüljön, amire egyébként ez a bizonyos helyettesítés adna lehetőséget. Semmilyen módon nem látjuk, és erre sem kaptunk választ az előterjesztőtől, hogy technikailag mégis hogyan lehetne ezt a bizonyos szavazási helyettesítést kialakítani akkor, hogyha mondjuk, egy frakcióból több képviselőt kitiltanak, adott esetben megvalósulhat, hogy egy kormánypárti képviselőnek kell szavazati jogot adni. [[13.10]] Ráadásul a szavazások kapcsán rengetegszer alakul olyan helyzet, amikor bizonyos elágazás van, és egy szavazás egy későbbi szavazást meghatároz ilyen szempontból is. Ezek az aggodalmak mindenképpen megalapozottak, és ezért tartották fenn az ellenzéki frakciók ezeket a javaslatokat, 13 darab javaslatot. Ezért azt kérem a kormánypárti képviselőtársaimtól, hogy ezeket támogassák. Azt viszont el tudom mondani, hogy ennek ellenére is az LMP nemmel fog szavazni ezekre a gyalázatos javaslatokra. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, kíváne válaszolni mint előterjesztő. [[Dr. Vejkey Imre: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A parlamenti fegyelmi és rendészeti jog a törvényhozás zavartalan működését hivatott biztosítani olyan jogi eszközökkel, amelyek alapvetően a plenáris, illetve a bizottsági ülések rendjének fenntartását segítik, a rend megsértése esetén pedig szankcionálják azokat. Ezen jogosítványok többsége az ülést vezető elnök, házelnök kezében van. A fegyelmi jog célja kettős: egyrészt biztosítani a parlamenti munka zavartalanságát, másrészt megőrizni a parlament tekintélyét és méltóságát. Az Országgyűlés elnökének feladata az Országgyűlés tekintélyének megóvása és rendjének fenntartása. E jogkört az ülést vezető alelnökök is gyakorolják. A feladatkör a plenáris ülésen kívül kiterjed a bizottsági ülésekre, az Országház, valamint az Irodaház rendjének fenntartására is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A rendszerváltást követő csaknem negyedszázadban a magyar parlamenti jogban alulszabályozott volt a fegyelmi jog, ezért rendkívül időszerű volt annak idején, 2012-ben az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény megalkotása, mely jelentős változást hozott a fegyelmi jog területén. Az országgyűlési törvényben oly módon maradt meg a szómegvonás és a rendreutasítás lehetősége, hogy egyidejűleg szélesedett és szigorodott a szankciók köre, lehetővé téve büntetésként a képviselők ülésről való kizárását, továbbá a tiszteletdíj csökkentését is. Napjainkra újra szükségszerűvé vált az országgyűlési törvény hatályos szabályozásának széles körű felülvizsgálata a parlament működésének fenntarthatósága és méltóságának megóvása érdekében. A vonatkozásban, amit Keresztes László Lóránt képviselőtársunk az imént említett, arra térnék ki, hogy részletesen megtárgyaltuk TAB-ülésen a 13 módosítást, és frakcióvezető úr azt mondta, hogy nem kapott választ még TAB-ülésen sem arra a kérdésre, hogy mi van akkor, ha a frakcióvezetőt, akinek a kizárt képviselők adták a meghatalmazást, megbízást, hogy helyettük szavazzon, mi van akkor, ha a frakcióvezető urat zárják ki vagy bármelyik frakcióvezető urat. Erre azt tudom mondani, képviselőtársam, hogy a törvényjavaslat akként rendelkezik, hogy a frakcióvezetőknek ki kell jelölni egy frakcióvezető-helyettest, aki ezeket a képviseleti jogosultságokat szintén el tudja látni. Tehát azt tudom mondani, hogy akkor abban az esetben a frakcióvezető által kijelölt frakcióvezető-helyettes jogosult ezeket a feladatokat ellátni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslat vitája. A Kocsis Máté, Böröcz László, Bajkai István, Fidesz; Vejkey Imre, KDNP; Halász János, Fidesz; Harrach Péter, KDNP; Hende Csaba, Fidesz; Nacsa Lőrinc, KDNP; Bányai Gábor, Csenger-Zalán Zsolt, Boldog István, Nagy Csaba, Szatmáry Kristóf, Héjj Dávid Ádám, Riz Gábor, Koncz Ferenc, Czunyiné Bertalan Judit, Salacz László, Fidesz, képviselők által benyújtott H/8042. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok az informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Mátrai Márta képviselő asszonynak, az Országgyűlés háznagyának, a bizottság előadójának. Háznagy asszony, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. december 5-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat módosításáról szóló H/8042. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Mint ahogy a határozati házszabály megalkotása, úgy módosítása során is kiemelt célkitűzés, hogy az általános jelleggel a gyakorlatban gyakran alkalmazott működési szabályok elsősorban házszabályi szintre emelt rendelkezés formájában érvényesüljenek. A benyújtott javaslat a minőségi jogalkotás jegyében korlátozni kívánja a Törvényalkotási bizottság eljárásának gyorsítási lehetőségét, valamint a bizottság döntéshozatali eljárásának egyszerűsítése érdekében számára is megteremti azt a lehetőséget, hogy a módosító javaslatokat változtatásokkal fenntartsa. A bizottság feladat- és hatásköre bővül továbbá a tárgysorozatba-vételi viták és a határozathozatalok lebonyolításával, amely rendelkezések célja az Országgyűlés plenáris ülésének tehermentesítése. A javaslat az országgyűlési képviselők általános választásán kifejtett választójogi akaratot jobban megtestesítő viszonyokat szándékozik teremteni a frakcióalakítás során. Mindez azt jelenti, hogy a jövőben mandátumot szerző képviselő megbízatását annak a pártnak a színeiben vagy függetlenként láthatja el, ahogy azt a választópolgároktól elnyerte. A módosítás szerint megszűnik tehát a képviselőcsoporthoz utóbb történő csatlakozás lehetősége az Országgyűlés megbízatásának ideje alatt azon képviselő számára, aki egyéb frakció megalakításában nem vett részt, valamely frakcióból kilépett vagy pedig onnan kizárták. Szintén e körben említendő meg, hogy a képviselőcsoport kizárólag a jelölő szervezettel megegyező elnevezéssel alakulhat meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslatban szereplő módosítások a bizottságok működését, illetve a kormány ellenőrzését szolgáló már létező jogintézmények kiüresítése nélkül csupán azok könnyebb alkalmazását kívánják biztosítani a teljesebb körű képviselői joggyakorláson keresztül. A Ház asztalán fekvő javaslat megfelelő alapul szolgál arra, hogy Magyarország legfőbb népképviseleti szervének zökkenőmentes, hatékony és Alaptörvényben megkövetelt működését biztosítsa. Egy demokratikus alapokon nyugvó jogállamban ez kiemelt alkotmányos érdek. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Tisztelt képviselőtársaim, köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, háznagy asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat, hogy a vita e szakaszában vagy a későbbiekben kíván szólni. [[Dr. Vejkey Imre: Tisztelt elnök úr, majd a végén szeretnék szólni.]] Köszönöm szépen, képviselő úr.Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, a kormány részéről kíváne felszólalni.
Köszönöm szépen, egy rövid felszólalást szeretnék tenni, tisztelt elnök úr.Egyrészt a kormány támogatja ezeket az indítványokat, az előzőt is. Sajnálom, hogy az előbb az utolsó pillanatban nyomtam meg a gombot, amikor már nem volt lehetőség arra, hogy szót kapjak. Csak Keresztes László Lóránt LMP-s képviselő úrnak annyit szeretnék jelezni ebben a témában, hogy amikor azt mondja, hogy „az a bizonyos eset”; tehát az a bizonyos eset, amiről a két törvényjavaslat és a módosítás szól, az anarchista eset volt, és nem fordult elő évtizedek óta ilyen a parlament történetében. [[13.20]] 36 képviselő kapott büntetést azért, mert olyan módon akadályozták meg az Országgyűlés munkáját, amire még nem volt példa, és olyan módon viselkedtek, amire nemcsak hogy nem volt példa, hanem azt kell mondanom, hogyha ezt tenné egy iskolai csoport bárhol is az iskolában, akkor teljesen jogosan büntetnék meg őket a pedagógusok vagy az igazgató. Vagy ha bárhol az országban egy munkahelyen így viselkedne valaki, teljesen jogosan mondanának föl neki. A mostani szigorítások arra tesznek lépést, hogy mindenki gondolja meg, hogy viselkedik a parlamentben, milyen módon tiszteli meg ezt a csodálatos Országházat, amibe ha betérnek a vendégek, betérnek a látogatók, akkor mind-mind olyan szemmel néznek rá, mint az ország legnagyobb tekintélyű házára. Ez a két javaslat tehát ezt szolgálja, és köszönöm szépen az előterjesztőknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben, ennek során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak az előterjesztők képviseletében. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Mátrai Márta háznagy asszony által részletesen elmondottakkal teljes mértékben egyetértek a határozati házszabály módosítása kapcsán, azt megismételni nem kívánom, de kiegészíteném. S természetesen egyetértek a kormány képviseletében felszólaló Soltész Miklós államtitkár úr által elmondottakkal is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nemzeti minimum. Nemzeti minimum az, hogy az Országgyűlésnek meg kell adni a kellő tiszteletet. Ahogy államtitkár úr mondta, honpolgárok jönnek ide és megadják az Országgyűlésnek a tiszteletet. Ha a honpolgárok megadják, akkor úgy gondolom, hogy az itt dolgozó képviselőknek is meg kell adni. És ezt én nemzeti minimumnak tartom. Aki nem adja meg, az, úgy gondolom, alkalmatlan arra, hogy Magyarország országgyűlési képviselője legyen. A magyar parlamentben tehát nem lehet helye úgymond ocsmány beszédnek, obszcén szövegek felmutatásának, de éppúgy nem lehet helye agressziónak vagy provokációnak sem. A fentiek kimondása okán valóban valódi szankciókra van szükség, olyanokra, amelyek preventív, megelőző erővel bírnak a méltatlan és agresszív cselekedetekkel szemben, valamint az újabb provokációkkal szemben. Bízom benne, hogy a H/8042. számú határozati javaslat, ami most a tisztelt Ház előtt van, ezt a preventív jelleget be fogja tölteni. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egy nyílt levéllel szeretném kezdeni. „Tisztelt Polgármester Asszony! Tisztelt Polgármester Úr! A MÁV Start Zrt. 2019. december 15-étől módosítja a vasúti menetrendet. Ez az új menetrend jelentősen csorbítja a 140. számú Szeged-Kecskemét-Budapest-útvonalon közlekedők utazási lehetőségét. Naponta kétszer kettő intercityjárat nem állna meg a közbeeső megállókon, csak Szeged-Budapest- és Budapest-Szeged-útvonalon közlekedne, megállás nélkül. Információink szerint az új menetrendet nem vonják vissza, hanem kísérleti jelleggel a jövő év közepéig utasszámlálást tartanak. Ez teljességgel elfogadhatatlan és érthetetlen számunkra. Tiltakozván az érintett települések nevében a Kecskeméti Szövetség, a Hírös Városért Egyesület egy online petíciót indított el. Jelen pillanatban közel 3500-an írták alá. Ez azt mutatja, hogy tennünk kell valamit az ügy érdekében. 2019. december 10-én, kedden a hátrányosan érintett települések képviselőivel vonatra szállunk és elvisszük Budapestre a MÁV Start Zrt.-hez a tiltakozó aláírásokat, valamint a felháborodott utazóközönség üzeneteit. A járat 11 óra 45-kor indul Szegedről. Szeretnénk, ha ezen a megmozduláson ön, vagy akadályoztatása esetén valamelyik helyettese részt venne, ezzel is nyomatékosítva az ügy fontosságát. Kecskemét, 2019. december 6.” Azért olvastam fel ezt a nyílt levelet, mert múlt héten volt Palkovics miniszter úr meghallgatása a Gazdasági bizottságban, ahol feltettem neki azt a kérdést akkor is már több ezren írták alá ezt a petíciót , hogy mit kívánnak tenni, figyelembe veszike annak a több ezer embernek a jelzését, amit a menetrendváltozás kapcsán észleltek a munkába járók, a diákok, vagy akik egyáltalán Szegedről Budapestre, Budapestről Szegedre akarnak utazni. A történet arról szól, hogy 19 perccel rövidebb lesz ennek az intercityvonatnak a menetideje, de nem fog megállni több településen, például Kecskeméten és Kiskunfélegyházán, ahol eddig megállt. Ez teljesen elfogadhatatlan. Miniszter úr persze jelezte, hogy lesznek majd mentesítő járatok, ami azt jelenti, hogy gyorsvonatokat fognak indítani, amely viszont meg fog állni ezeken a településeken. Csak lényegében azt felejtik el elmondani, hogy ezek a járatok Budapest Kőbánya-Kispestig fognak közlekedni, nem jönnek be a Nyugati pályaudvarig. Azt pedig mindenki tudja, hogy Kőbánya-Kispesten metrófelújítás zajlik, ráadásul azt is hallhatjuk, hogy sokkal később lesz a felújítás befejezése, mint ahogy eredetileg tervezték, és Kőbánya-Kispestről metrópótló buszokkal lehet bejönni a belvárosba. Így sokkal hosszabb ideig tart a beutazás a központba, mint ahogy az eddig metróval lett volna, vagy ha a vonat bejönne a Nyugati pályaudvarig. Elfogadhatatlannak tartom azt a választ, amit a miniszter úr adott a feltett kérdésemre. Ő azt mondta, hogy tudnak a problémáról, köszöni a kérdést, de ez a menetrend fél évig érvényben lesz, és ha fél év múlva beigazolódnak azok az állítások, amiket az utasok jeleztek, vagy amiket én konkrétan felvetettem, akkor fél év múlva visszaáll az eredeti menetrend. Ezt azért is tartom felháborítónak, mert aki mindennap használja a MÁV járatait, az érzékeli azokat a problémákat, amikről én már itt többször interpellációban, azonnali kérdésben, napirend utáni felszólalásban vagy törvényekhez való hozzászólásban beszéltem. És egyre súlyosabb a helyzet. S felháborítónak tartom, hogy bár több ezer ember jelzi ezt a problémát, aki nap mint nap használja ezeket a járatokat, de a kormányzat nem foglalkozik vele. Fél évre fogja ezeknek az embereknek a napi ingázását úgy ellehetetleníteni, hogy előre tudjuk, hogy be fognak jönni azok a dolgok, amikre jelzéseket tettünk. Azért olvastam fel ezt a nyílt levelet, hogy holnap jöjjön oda a kormány részéről valaki, amikor ezek az emberek Szegedről jönnek fel Budapestre s persze Kecskemétről és Kiskunfélegyházáról is , és hallgassák meg őket. 15-éig, vasárnapig még van ideje a MÁV-nak és a kormánynak ezt a menetrendet visszavonni, az utasok érdekeit figyelembe venni és végre olyan menetrendet előkészíteni, ami az utasoknak is jó. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „Újpest 70 éve csatlakozott az akkor jogilag formálódó Nagy-Budapest koncepcióhoz” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. A választókerületem egy része átnyúlik Újpest területére, ezért gondoltam, hogy napirend után élek a szólás lehetőségével. Újpest a főváros északi kapuja. Újkori története az 1830-as évektől kezdődik, amikor gróf Károlyi István a területet szőlőművelőknek adta bérbe. Vincellérek Újmegyer néven hegyközséget alakítottak, 1840-ben pedig iparosok, kereskedők betelepülésével már önálló községi szervezet működött itt. [[13.30]] Az Új-Pest elnevezés első bírájától, elbírálójától, Lőwy lzsáktól származik, aki bőrgyáras volt az akkori településen. A település ipartelepítésre kiválóan alkalmasnak mutatkozott igazi földrajzi környezete miatt, a főváros közelsége és a kiváló közlekedési összeköttetés folytán. Itt haladt át a Pest és Vác között, 1846-ban átadott első magyar vasútvonal. Tímárok, asztalosok telepedtek le, bőr-, textil- és bútoriparának fejlődése folytán egyre nagyobb gazdasági jelentőségre tett szert. Az 1870-es évek végére Újpest az ország legnagyobb lélekszámú nagyközségévé vált. Városi rangra 1907-ben emelkedett, első polgármestere a lokálpatrióta dr. Ugró Gyula lett. Ekkor már megépült a Széchenyi kezdeményezte kikötő, a városalapító Károlyi család segítségével pedig lett önálló postahivatala és kórháza. Ma, több mint száz év után Újpest elszánt küzdelmet folytat éppen azért, hogy e kórházat, amelyet nemrégen bezártak, újranyithassák. A város látványos fejlődésnek indult. Tűzoltólaktanya és vágóhíd épült, kövezett útjai jelentek meg, villannyal voltak megvilágítva, vezetékes vízzel látták el, kiépült a szennyvíz-, csatornahálózat, de lett rendőrsége, bírósága, sőt színháza is. Gyors ütemben épült ki a gyáripar: a bőrgyártás, az asztalosipar és az elektromosgép-gyártás több ezer munkást foglalkoztatott. Ekkoriban alapították az Izzót, a mai Tungsramot, a Chinoint, a Magyar Pamutipari Rt.-t is. 1910-re ipari termelését tekintve a hazai városok sorában Budapest, Pozsony és Temesvár után a negyedik helyet foglalta el. Az első világháború az ipar nagy részének további föllendülését jelentette. Az 1929-ben bevezetett közigazgatási reform révén Újpest elnyerte a megyei város címet. Járásbírósága, villamos erőműve, takarékpénztára, sportlétesítményei, oktatási intézményei, zeneiskolája, számos bejegyzett egyesülete, kereskedelmi egysége és 38 iparvállalata volt, közülük több is nagy. Ilyen a Wolfner Bőrgyár, a Chinoin vagy az Egyesült Izzó, országos jelentőséggel bírtak. Nem feledkezhetünk meg a perifériára szorultakról, és a fogyatékossággal élőkről sem. Gyermekkórházat, vakok otthonát, szegényházat és szociális konyhát is fenntartottak. 1945-ben a háborús pusztítás és veszteség mellett még árvíz is sújtotta a várost. Az 1940-es évek végére itt is lezajlott az államosítás, mint másutt az országban. A város 70 éve veszítette el önállóságát. Az 1950-ben hatályba lépett a Nagy-Budapestről szóló törvény, a fővároshoz csatolta, önálló közigazgatási egységként ezzel megszűnt létezni. Újpest lakossága mindmáig nosztalgiával gondol arra az időszakra vissza, nem fogadták el igazán azt, hogy Budapesthez tartoznak, noha közigazgatásilag ez nem lehet kétséges és jogilag sem, azonban Újpest az Újpest, és nagyon ritkán használják azt a szót, hogy ők budapesti lakosok. Tisztelt Parlament! A 130 ezer lakosú Újpest, amely akkor 65 ezres lélekszámmal bírt, amikor Budapesthez csatlakozott, a legnagyobb város volt tulajdonképpen a csatlakozók közül, ezzel a történettel van ma Nagy-Budapest részeként. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sebián-Petrovszki László képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „Az emberi jogok ügye nem „szépelgő handabanda” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A holnapi napon, december 10-én az emberi jogok világnapjaként emlékezünk arra, hogy 1948-ban az ENSZ elfogadta az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát. Biztos sokan vannak itt a teremben is meg a termen kívül is, akik a világnap, emléknap kifejezéstől ásítanak egyet; az emberi jogok emlegetése meg valami elvont, mindennapi életet nem érintő kifejezést jelent számukra. Van nagyjából négy és fél percem arra, hogy ráébresszek mindenkit, hogy ez mennyire nem így van, ugyanis az emberi jogok érvényesülésénél, biztosításánál kevés aktuálisabb ügy van manapság. Gyakorlatilag minden közéleti, politikai történés mögött ott bújik meg ez a témakör. Az emberi jogok ugyanis mindannyiunk, minden emberi lény elidegeníthetetlen jogai, tekintet nélkül nemre, fajra, vallásra, nyelvre, nemzetiségre, szexuális orientációra, vagyoni helyzetre vagy éppen politikai véleményre. Ma már ezt úgy értelmezik széles körben, hogy az emberi jogok sokféle egyéni helyzetnek az elismerését jelentik a szabadság és az egyenőség általános keretei között. Ma sajnos az a helyzet, uraim és nagyon kevés hölgyeim, hogy emberi jogok terén Magyarországon drámaian rosszul állunk. Sorolom. Hogyan is beszélhetnénk a sajtó és a szólás szabadságáról, amikor Mészáros Lőrinc, álnéven Orbán Viktor megvette az összes megyei napilapot, vagy amikor megszüntették az egyik fő fideszest leleplező cikket megjelentető Népszabadságot? Hogyan beszélhetnénk vallásszabadságról, amikor az egyházi iskolák előnyöket, több támogatást élveznek, mint az államiak? [[Dr. Hoppál Péter: Nem igaz!]] Hogyan beszélhetnénk emberi jogok érvényesüléséről ott, ahol ugyan unalomig halljuk az akadálymentesítés kifejezést, mégsem tudják például a 3-as metrót teljes egészében használni a fogyatékkal élők, vagy, amikor az otthonápolási díjat politikai taktikai okokból adja meg és csak egyes csoportoknak a kormány? Hogyan beszélhetnénk a kényszermunka tilalmáról, amikor egy éve a kormány szorgalmazására született meg a dolgozókat rosszabb munkahelyzetbe hozó rabszolgatörvény? Beszélhetünke az oktatás szabadságáról kérdezem én , amikor a kormány elüldözi a nemzetközi szinten is elismert CEU-t, amikor a Fidesz megszünteti a szabad tankönyvválasztást, vagy például, amikor ellehetetlenítik a különös nevelési igényű gyermekek oktatását? Hogyan beszélhetnénk kulturális szabadságról, a kultúrához való egyenlő hozzáférésről épp akkor, amikor a mai napon a kormány benyújtja javaslatát, hogy a neki be nem hódoló színházakat szorosabb pórázon tartsa? A civil szervezetek elleni kormányzati fellépés már odáig jutott, olyan súlyos szintet ért el, hogy emiatt kötelezettségszegési eljárás indult Magyarország ellen. Ha esetleg sikerül egy tüntetést a változó szabályoknak megfelelően bejelenteni, akkor még mindig lehetséges egész városrészeket hermetikusan lezárni külföldi állami vendég látogatására hivatkozva, vagy netán új és újabb emlékművekkel megakadályozni például a Kossuth téri tüntetéseket. Magyarország az az ország, hölgyeim és uraim, amely akár napokig éhezteti a tranzitzónába terelt menekülteket. Értik?! Éhezteti az embereket a XXI. században. Az emberi jogok kapcsán beszélhetnénk a hajléktalanok bebörtönzését célzó törvényjavaslatokról; arról, hogy az ennek megfelelő rendőrségi vegzálások mit okoznak, vagy a közterületekről történő kitiltásukról. A nemek közötti egyenlőség egy álom ma Magyarországon, mintha a MeToo-mozgalom nem is létezne, mintha a kormányt nem különösebben érdekelné, hogy a 15 évnél idősebb magyar lányok és nők mintegy egyharmadát éri valamilyen erőszak, szexuális vagy fizikai erőszak élete során. Ezek ellen tett intézkedésekről nem hallunk. És hadd ne mondjam az isztambuli egyezmény ratifikálásának sztoriját! Egyenlő bánásmódról a romák már nem is álmodoznak a mindennapi rasszizmust érzékelve. És utolsóként, de nem utolsósorban, felnőtt, meleg férfiként meg kell említenem az LMBTQ-közösség jogfosztottságát és számos területen megmutatkozó hátrányos helyzetét is. Sorolhatnám akár a ciklus végéig a Fidesz és az Orbán-kormány emberi jogok ellen elkövetett tetteit és bűneit. A Fidesz úgy tesz, mintha ez valami elvont, távoli, liberális mesebeszéd lenne, ahogy a címét is adtam ennek a felszólalásomnak: szépelgő handabanda, ahogy Orbán Viktor két éve az emberi jogokat titulálta. Az emberi jogok fogalma azonban se nem elvont, se nem távoli, nincs köze semmi ilyesmihez. Noha számomra megtisztelő, hogy első képviselői felszólalásomban az emberi jogok fontosságáról beszélhetek, de valójában szégyen, hogy mára oda jutottunk, hogy arról kell beszélnünk, hogy a magyar kormány a mindennapokban hogyan sérti meg ezeket az emberi jogokat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[13.40]]
Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik képviselő úr, független képviselő: „Határozottabb kormányzati fellépést az állatvédelem területén” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Engedjék meg, hogy az elmúlt 30 évről vonjak egy mérleget.
Képviselő úr, jó lenne, ha rögzítené a mikrofonját! Beszámítom az időkeretet. Próbálja meg, mert annyira zavaró, hogy a rádióhallgatók ezt képtelenek követni. Köszönöm.
Elnézést, elnök úr, megpróbálom. Kicsit nehéz. [[Felcsatolja mikrofonját.]] Így lehet hallani?
Tökéletes! Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Engedjék meg, hogy az elmúlt 30 évvel kapcsolatban húzzak egy politikai mérleget az állatvédelem területén. Sajnos ki kell hogy jelentsük, hogy sem a balliberális kormány, sem pedig a Fidesz-kormányzat nem kezelte méltóképpen az állatvédelmet és az állatok jogait. Éppen ennek köszönhető, hogy sajnos napjainkban is egymást érik a brutális állatkínzásokkal kapcsolatos hírek, nemcsak a közösségi médiában, hanem különféle internetes oldalakon, sőt, hogy megdöbbentsem a jelenlévőket, még a kereskedelmi csatornáknak a késő esti, kora esti híradójában is brutális állatkínzásokról számolhatnak be. A Mi Hazánk Mozgalom természetesen állatvédelem területén is radikális megoldásokat szorgalmaz, attól függetlenül, hogy sem a baloldali kormányok, sem pedig a Fidesz-kormány ezt nem kezeli kellőképpen méltóan. Mi úgy gondoljuk, hogy igenis vannak az állatoknak jogai, amelyekért nekünk, embereknek harcolnunk is kell. Mivel az elmúlt évtizedekben ez a terület nem lett méltóképpen szabályozva, így egyfajta társadalmi önrendelkezésként, védekező reflexióképpen egy nagyon erős civil bázis alakult ki Magyarországon, több száz állatmentő, állatbarát és állatvédő egyesülettel, alapítvánnyal, nonprofit civil szervezettel az élen, amelyeknek a tagjai között több tízezer lelkes önkéntes van, aki nap mint nap az állatok jogaiért küzd és harcol, és természetesen több százezer, sőt egyes becslések szerint majdnem kétmillió olyan magyar állampolgár van, aki önmagát állatbarátként nevezi meg, és éppen ezért minden ilyen nemes ügyért tenni is akar. Nagyon sajnálom, hogy a tavalyi évben mindösszesen 53 millió forint összeget szánt a magyar Országgyűlés állatvédelem címszó alatt erre a területre, és az idei évben sem változott sokkal jobban a helyzet, hiszen 69,7 millió forinttal próbálja honorálni ezeknek a szervezeteknek a működését a magyar állam. Ez az összeg, kijelenthetjük, hogy rendkívül megdöbbentő és egyúttal nevetséges is, és ez szinte semmire sem elég, hiszen ezek az állatvédő szervezetek, ez a több tízezer civil állatbarát, ez a több tízezer civil önkéntes az, aki gyakran a hatóságok munkáját is elvégzi, leleplezi az állatkínzókat, felszámolják a szaporítótelepeket, mindemellett mentik a bajba jutott, beteg és sérült állatokat, gondoskodnak ezeknek a kórházi kezeléséről és természetesen a későbbiekben az örökbefogadásukról. A Mi Hazánk Mozgalom teljesen elképesztőnek tartja tehát, hogy ezt a nagyon-nagyon széles körű civil bázist nem karolja fel sem a magyar Országgyűlés, sem a parlamentben lévő magyar pártok. Éppen ezért én szemléltetésképpen és ezen szervezetek melletti szolidaritás- és kiállásképpen vettem fel az egyik legnagyobb állatmentő, állatvédő szervezetnek, a „Szurkolók az állatokért” mozgalomnak a pólóját. Míg a nemzetközi tendencia az, hogy jelentősen erősödnek az állatvédelmi törvények, több országban állatrendőrséget vezetnek be, az Amerikai Egyesült Államokban például kiemelt súlyú szövetségi bűncselekménnyé vált minden állatok ellen elkövetett atrocitás, addig sajnos hazánkban ez pont hogy a visszájára fordult, hiszen nevetséges büntetési tételekkel próbálja meg a jelenlegi bírói gyakorlat visszaszorítani az állatkínzás eseteit. Nem beszélve arról, hogy az állatokkal fajtalankodásnak semmiféle jogi következménye nincsen. És meg kell itt említenem azt is, hogy megdöbbentő módon az illegálisan vagy féllegálisan működő szaporítótelepek Magyarországon ezrével, tízezrével ontják a beteg, sérült állatokat, amelyeket elsősorban külföldön értékesítenek. A Mi Hazánk Mozgalom éppen ezért sürgeti a teljes, átfogó felülvizsgálatát az állatvédelmi törvénynek, a Btk. szigorítását kezdeményezzük, és természetesen módosító javaslatot fogunk benyújtani, amellyel az állatokkal történő fajtalankodást büntetőjogi tényállássá szeretnénk emeltetni. És mindemellett minden szaporítótelepet szeretnénk betiltatni. Én bízom benne, hogy ebben az Országgyűlés is partner lesz, és minden parlamenti párt kapcsolódik majd ezekhez a kezdeményezésekhez. Legvégül pedig engedjék meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hogy itt a törvényalkotás padsoraiból a bírói ítélkezési soroknak is üzenjek. Szeretnék felkérni minden olyan bírót, aki állatvédelmi ügyekben ítélkezhet, hogy legyen bátor, álljon ki a több millió magyar ember igazságérzete mellett…
Képviselő úr!
…és letöltendő börtönbüntetést szabjon ki az állatkínzókra. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Legyen bátor betartani az időkeretet! Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Advent idején elvárható, hogy egy kicsit máshogy álljon hozzá egy országgyűlési képviselő a társadalmi sorskérdésekhez. Éppen ezért fájlalom azt, hogy a devizahitel-károsultak elképesztő kálváriájához egy-egy képviselőtársam akár csak bekiabálások formájában… KDNP-s képviselőtársam kiáltotta át múlt héten, hogy de hát kilakoltatási moratórium van, miért foglalkozunk most ezzel a problémával, amikor elvileg egy átmeneti mentesség vonatkozik a károsultakra. Ezzel szemben az a nagy helyzet, hogy erre a hétre vonatkozóan újabb tervezett kilakoltatásról kaptunk riasztást, és ezen riasztás értelmében most, advent idején a saját otthonából távolítanának el egy olyan családot gyermekkel együtt, teszem hozzá [[Szilágyi György: Szégyen!]] , amely évtizedek óta az adott ingatlan jogszerű használója. És a legújabb végrehajtói és visszaélésekkel tarkított technikák szerint ezeket az embereket, akik, hangsúlyozom, évtizedek óta saját otthonuk lakói, önkényes lakásfoglalónak nevezik. Ily módon kikerülnek a moratórium hatálya alól, hiszen önkényes lakásfoglalókat ki akarna megvédeni jogaikban. Hozzáteszem, ha valaki valódi önkényes lakásfoglaló, elveszi használat céljából más tulajdonát, én sem tudom és nem is akarom támogatni, de kikérem magamnak, hogy egy olyan családot nevezzenek önkényes lakásfoglalónak, amely jogszerűen használja a saját otthonát évek, évtizedek óta, aztán egy kialakult jogvita adott esetben közepén bekövetkezik egy végrehajtási cselekmény, és oly módon akarják ezeket az embereket eltávolítani a saját, adott esetben generációk óta birtokolt otthonukból, tulajdonukból, mint közönséges bűnözőket. Idejutott tehát a családok évében és utána Magyarország. És még undorítóbb, még aljasabb technika talán az, amikor már nem is a végrehajtó megy ki rendőrsereg kíséretében a helyszínre, hanem egészen egyszerűen odaküldi maga előtt jól szabott öltönyében az új tulajdonost, aki bekopogtat egy olyan családhoz, amely adott esetben tíz-húsz-harminc éve ott lakik a jogszerűen használt ingatlanában, és megkérdezi ez az új tulajdonos, hogy két vagy három nap alatt tetszenek távozni ebből az ingatlanból. Még egyszer mondom, ezek az események a kilakoltatási moratórium alatt történnek, napjainkban történnek. Ebben a Házban egyetlen képviselő sem fordíthatja el a fejét, nem tehet úgy, mintha ezek a jelenségek nem léteznének, és ne lennének a mindennapjaink részei. És azt kell hogy mondjam ahogy ma reggel egy televízió stúdiójában a műsorvezető is meglepődött azon, hogy ilyen előfordulhat Magyarországon , sokszor azáltal, hogy ezeket a híreket elzárják a mindennapi médiafogyasztók elől, mi magunk is meglepődünk azon, hogy ilyen elképesztő visszaéléseket helybenhagy a Fidesz-KDNP Magyarországon. Én kettő javaslattal igyekeztem csillapítani ezt a helyzetet. Az egyik javaslat a kilakoltatási moratórium határidő nélkül való meghosszabbításáról szól. Valódi moratóriumot akarok, ahol senkit nem rakhatnak ki az otthonából, aki jogkövető állampolgár, egészen addig, amíg ezt a problémát meg nem oldják. Az Igazságügyi bizottság arról szavazott múlt héten, hogy egyáltalán vitatkozhassunke erről a kérdésről itt a Ház előtt. Az Igazságügyi bizottság fideszes többsége vita nélkül utasította el a vitát, és kétharmados többségével nemmel szavazott arra még csak nem is egy udvarias tartózkodást gyakorolt , hogy ezen emberek sorsáról egyáltalán vitázzon itt a Házban. A szavazás azóta keresztülment erről a javaslatról. Javaslom Fidesz-KDNP-s képviselőtársaimnak, hogy csekkolják a Jobbik hivatalos Facebook-oldalát, és nézzék meg azt az elérésszámot és azokat a kommenteket, hozzászólásokat, amelyek az önök tevékenységével kapcsolatosak, azt illetően, hogy mi a véleményük a magyar embereknek a kilakoltatási moratórium meghosszabbításának elutasításáról. [[13.50]] De holnap önöknek van lehetőségük korrigálni, még akár holnapután is, van ugyanis egy másik javaslatom, amely a végrehajtói túlkapásoknak igyekszik gátat szabni. Önök is tudják, hogy egy hitelkárosult vagy kilakoltatás előtt álló ember sokszor próbál dolgozni. Az egyik közelünkben lévő hölgy éjszakánként leltározik egy multicégnél, és a kis pénzükből, fizetésükből igyekeznek lépéseket tenni az eredeti állapot helyreállítása, az életük visszaszerzése felé. Mi történik ezután? Jön egy vagy több végrehajtó banda, tisztelet a kivételnek, biztos van közöttük tisztességes, de többnyire jellemző az, hogy 33 vagy 50 százalékát ennek a kis jövedelemnek elveszik, levonják, letiltják ezek a bandák és csapatok. Ezért a javaslatom lényege, hogy az alapvető létfenntartáshoz szükséges keresetet, kisnyugdíjat, bevételt, fizetést ne lehessen ilyen letiltásoknak kitenni. Nemcsak kérem, de elvárom mindenki segítségét ebben a Házban, hogy ebből az elképzelésből valóság legyen, hogy ezek az emberek legalább a szalmaszálat visszakapják az életükbe, mert az életlehetőség és a remény mindenkit megillet, a jövendő pedig nem lehet ellenzékben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A térképről letörölve” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizony, a térképről letörölve, így érzik magukat ott nagyon sokan Dél-Somogyban, annak a megyének a perifériává nyomorított részén, amit sokan úgy neveznek, hogy a Dunántúl Borsodja, és nem véletlenül. Ugyanis az a gazdasági-társadalmi pusztítás, amin ez a térség keresztülment az elmúlt évtizedekben, előrevetíti ennek a térségnek, ennek a tájegységnek a szomorú sorsát. Újabb dolgok borzolták az ott élő emberek kedélyét, és kérem szépen, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, nem mindenféle sorosista békaemberek hozták fel a Dráván, ürgebőrbe kötözve, azokat a diverzáns terveket, amelyek mondjuk, a nagyatádi kórház tervéről szóltak, hanem ez egy nagyon komoly, kidolgozott kormányzati munkaanyag volt. Szóval, amikor ezt az ellenzéki sajtó napvilágra hozta, akkor az ott élő emberek, a Nagyatádon és a környéken élő emberek teljes joggal érezték úgy, hogy ez a kormányzat le akarja őket törölni a térképről. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Úgy van!]] Ennek a területnek a kálváriája tulajdonképpen a végéhez érne azzal, ha ezt a nagyon fontos intézményt ilyenformán még tovább nyomorítanák. Valamikor ’76 végén nyitotta meg kapuit a nagyatádi kórház, 702 ággyal, 800 dolgozóval, aztán nemcsak a mostani, hanem az előző kormányzat is gondoskodott arról, hogy ebből valamit lefaragjanak, hiszen 2007-ben is osztálybezárásokkal sokkolták az itt élő embereket, majd 2012-ben is. E helyett hospice-t hoztak létre, ami egyébként valóban nagyon fontos dolog, illetve a geriátriát fejlesztették, de ez is előrevetíti ennek a térségnek a jövőbeli sorsát, hiszen egy elfekvővé változtatnák ilyenformán az egész dél-somogyi térséget, amiből az itt élő emberek jelentős része azért, köszöni szépen, de nem kér. Itt akarnak élni, itt akarnak boldogulni, ehhez pedig az kell, hogy ez az egészségügyi intézmény, amelyik valóban nagyon fontos szerepet tölt be, megkapjon minden olyan támogatást, amit megérdemel, hiszen az itt élő emberek ezért megdolgoznak, befizetéseikkel ők is gyarapítják a költségvetést. Ezzel szemben milyen hírek jönnek? Hiába kéri a település polgármestere, egyébként ellenzéki, illetve független polgármestere azt, hogy a magyar költségvetés találja meg a módot arra, hogy finanszírozzák az ottani CT járóbeteg-ellátását, ezt rendre visszautasítják. Visszautasította a kormánypárti többség az én költségvetési módosító indítványomat is. És arra az írásbeli kérdésre, amit ezzel kapcsolatosan tettem föl, szintén egy semmitmondó válasz érkezett; menjenek a nagyatádi és a környékbeli polgárok Kaposvár mellé, Toponárra, az ottani CT-re, húzzanak majd sorszámot, és adott esetben, nagyon súlyos betegséggel is, de várakozzanak heteket, adott esetben hónapokat arra, hogy ez a vizsgálat elkészülhessen. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Szégyen!]] Ez egy embertelen hozzáállás, és nem is fogadjuk el. Nincs ennek racionális magyarázata, hiszen ha azt mondják, hogy forráshiány miatt nem tudják ezt a jogos igényt támogatni, akkor ki kell mondani, hogy ez egy nettó hazugság. Abban az országban, ahol Orbán Viktor hobbijára, a focira majdnem 800 milliárd forintot el tudtak verni 2011-2018 között, elutasítani egy ilyen polgármesteri és állampolgári igényt, hogy végre a nagyatádi polgárok hozzájuthassanak a megfelelő CT-vizsgálatokhoz Nagyatádon, és ez ne csak a kórház fekvőbetegeire vonatkozzon, ez valóban egy nagyon-nagyon szélsőséges, embertelen hozzáállás. Így, advent idején én is csak arra tudom kérni tisztelt kormánypárti képviselőtársaimat, hogy legyen bennük egy kis emberség, figyeljenek oda a dél-somogyi térség panaszszavára, és találják meg annak a módját, hogy végre ne csak a fekvőbetegek és ne csak azok juthassanak hozzá ennek a modern képalkotó diagnosztikai eszköznek a jótéteményéhez, akik belenyúlnak a zsebükbe, és finanszírozni tudnak adott esetben, mondjuk, egy-egy ilyen vizsgálatot, annak több tízezer forintos költségét, hanem azok a környékbeli kisfalvakban élő szegény, öreg, beteg, nyugdíjas emberek is, akik bizony nagy szükségét érzik annak, hogy gyógyuljanak, mert szeretnének még néhány évet, mondjuk, az unokákkal eltölteni, lehetőség szerint egészségben, betegségükből felépülve. De ha minden így megy tovább, akkor ez csak álom marad, és a nagyatádi és a környékbeli polgárok joggal kérdezik továbbra is önöket, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy miért nem figyelnek oda rájuk, miért utasítják el ezeket a kéréseket. Én azt szeretném, ha így, advent idején valóban elgondolkodnának ezeken a dolgokon, és megadnák azt, ami ennek a térségnek megjár. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Ilyen volt a 2019-es év” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mögülem hangzik a kérdés, hogy milyen is volt ez a 2019. év. Rövidesen választ kaphatunk rá, hogy politikai értelemben milyenre sikerült az év, ugyanis minden évnek a végén talán érdemes egy összegzést, egy számvetést tartani arról, hogy mi is történt abban az évben, mi az, ami politikailag rosszul sikerült, vagy mi az, ami jól sikerült; mik voltak az érdekesebb események; és milyen trendet, mégis milyen közéleti vonulatot lehet belőlük kirajzolni. A 2019. év politikai-közéleti értelemben meglehetősen forrón, időjárásilag hidegen kezdődött. A forróságot az adta, hogy folytatódott az a tüntetéssorozat, amely 2018. december 11e utántól datálható, és amelyek a rabszolgatörvényt és a törvény elfogadását övező közéleti események voltak. Rögtön az év első napjaiban éltük az utózengéjét annak, amikor a képviselők talán mindannyian emlékeznek, képviselőtársaim, de a tévénézők, illetve a videót nézők is az MTVA-ba próbáltak bejutni, és érvényt szerezni a hangjuknak, abba a közintézménybe, ahova előtte sajnos őket a saját véleményüket elmondani sose hívták meg. Nem volt lehetőség rá, hogy ott az ellenzéki képviselők más módon megjelenjenek. De a tüntetések tovább folytatódtak, és a január lényegében arról szólt, hogy a kormánynak egy rendkívül elhibázott jogszabálya, egy törvénymódosító javaslata és egy rossz felfogás ellen egy egységes fellépés volt, egyébként nemcsak a parlamenti pártok, hanem a társadalom nagy egésze részéről is. Aztán következett még egy hasonló ügy, ott nem az MTVA, hanem az MTA volt a kérdés, tehát a Magyar Tudományos Akadémia, ugyanis a kormány megint erőből próbált megoldani egy olyan kérdést, amelyet sokkal inkább kellett volna ésszel, sokkal inkább a szakmának a hangját meghallva megoldani. Itt lényegében semmi más nem történt, mint a magyar tudományos élet átgondolatlan szétzilálása kezdődött meg. Mindannyian tudjuk, az egyik következmény az MTA kutatóhálózatainak tönkretétele vagy az arra tett kísérletek után az lett, hogy most is tucatjával hagyják el azok a tudósok, azok a kutatók Magyarországot, és keresnek máshol kutatási helyet, kutatási területet, akiknek bizony itt lenne Magyarországon a helye. Arról persze vitát nyithatunk, hogy miként lehet hatékonnyá tenni a magyar kutatási hálózatot és a kutatás-fejlesztést, de azt erőből, fentről, ahogy egyébként sajnos mostanában megszoktuk, nem lehet megtenni. Szintén érdekes eseménye volt, és ellenkező tanulságokat vonhattunk le belőle, az a két választás, amiket ebben az évben tartottunk, az európai parlamenti választás, illetve az önkormányzati választás; kinek-kinek a szája íze szerint különböző előjellel végződtek. Egy biztos, világosan látszik az adatokból, hogy egyre aktívabban, egyre jobban figyelnek a magyar választók, egyre jobban figyelnek a magyar közélet iránt érdeklődők arra, hogy mi történik az országban, és egyre jobban részt vesznek azokban a helyi döntésekben, különösen az önkormányzati választáson, amelyek az életük alakítására szolgálnak. Érdekes téma volt, és szintén jól mutatja, hogy milyen volt a 2019. év, a várbeli bérlakások ügye. [[14.00]] Ez egy nagyon pici szelet, de nagyon jól beleillik abba a buborékba, amelyet maga körül a kormány és a kormányzati média alkotott. Itt lényegében pofátlanul alacsony bérekért voltak bérlők, nemcsak luxuscégek luxuséttermeivel, de nagyon sokszor kormányzati szerepet, akár miniszteri pozíciót betöltő személyek is vagy egyébként csak a politikai hatalmat kiszolgáló bizalmi emberek. A következő nagy vonulata az évnek, ez is most már évek óta elkísér minket, az az egészségügy tragikus állapota és az arról sorra jövő tanulmányok voltak. Gyakorlatilag tavasz óta nem volt olyan hónap, hogy ne jött volna elő egy lesújtó jelentés Magyarországról, amelyet nem számunkra vagy hozzánk rossz szándékkal közelítő szervezetek, hanem igenis, olyan nemzetközi kutatóműhelyek magyar adatszolgáltatás alapján nemzetközi összehasonlításban hoztak elő, amelyek alapján nem lehet elvitatni azokat a szomorú eredményeket, amelyeket mutatnak. Képviselőtársaim, sőt talán a videónézők is ismerik már azt az adatot, hogy Magyarországon egy Szekszárd nagyságú város hal meg csak úgy, hogy a halálozásuk elkerülhető lett volna, ha az egészségügy megfelelően működik, 38 ezer honfitársunkról beszélünk. De ehhez hasonló adatok jöttek elő azzal is, hogy Magyarországon a rákos megbetegedésekkel kapcsolatos mutatók európai uniós szinten a legrosszabbak. Sőt, abban is Magyarország a lista végén van, hogy nekünk kell a legtöbbet költeni saját zsebből az egészségügyi költésekre, tehát hogy kipótoljuk azt, amit az állam nem fizet. Így összességében és ennek a felszólalásomnak a holnapi napon folytatása lesz azt láthatjuk, hogy rendkívül sok probléma feszítette a közéletet. Az egyik probléma a rátelepült erőszakos kormányzati politika volt, a másik oldala pedig az, hogy ez az erőszakos vagy rátelepült politika nem volt hajlandó meghallani azokat a valódi problémákat, amelyekkel szemben tenni kellett volna. Meg is jöttek rá a válaszok, ilyen például a Borkai-ügy; de hogy ezekről később beszéljünk, a holnapi napon, köszönöm szépen a mai figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hoppál Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Antidemokratikus fordulat a pécsi és komlói ellenzéki többségű városvezetések gyakorlatában” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Lezajlottak az önkormányzati választások október 13-án, ezt követően október 31-ével megalakult Baranya megye székhelyén Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata. Komlón nem sikerült ilyen gyorsan önkormányzati testületi alakuló ülést tartani, hiszen az ellenzék megtámadta az eredményeket, a választási eredményt, és egy szavazókörben ismételni kellett. Az ismétlés eredményét is megtámadták, de erre már nem adott lehetőséget a bíróság. Így végül december 5-én ott is megalakulhatott a képviselő-testület.Tisztelettel szeretnék egy áttekintést adni az Országgyűlésnek arról, hogy azok az önmagukat civilnek beállító szervezetek, akik mind a két városban egyforma forgatókönyv szerint, már jól ismert helyi politikai arcokként civil szervezetbe tömörülve indultak el a választásokon, hogyan mutatták ki a foguk fehérjét már az alakuló ülésen vagy azt követően hamarosan. Pécs városában a Mindenki Pécsért névre hallgató egyesület egyébként már az alakuló ülésen pártfrakciókra bomlott, tehát lehullott a civilség álarca már az alakuló ülésen. Kiderült róluk, hogy az antidemokratikus érzékeik sokkal erőteljesebbek annál, mint amiket ígérgettek a választások során. Tehát már az alakuló ülésen bizonyították, hogy alapvetően ők a hatalmat akarták, és semmiféle demokratikus érzékükről nem tesznek tanúbizonyságot ebben a hatalomgyakorlásban. Mi is történt konkrétan? Az SZMSZ módosításában Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése arról döntött ellenzéki többséggel, hogy megszűnt a napirend előtti hozzászólások lehetősége. Kérdezem itt a parlamenti többségtől és a kisebbségtől, az ellenzéktől, hogy bárki is ezt demokratikus eszköznek tekinti-e. Továbbá megszüntették a bizottsági alelnöki tisztséget is. Mind ez idáig, amikor nem nyert egyetlen körzetet sem Pécs városában az ellenzék az elmúlt ciklusokban, akkor is a kormányzó többség biztosította az ellenzék számára, hogy minden bizottságba delegálhatott alelnököket. Ezt most elvették, és megszüntették a kisebbségbe szorult kormánypárti képviselők alelnöki ellenőrző funkcióját. Továbbá a levezető elnök, magyarul a polgármester részvételét a vitában lehetővé tette az új módosítás. Ez egy olyan demokratikus norma volt, hogy a levezető elnök levezető elnök volt, korábban a vitában nem vett részt. Még maga Toller László is és a későbbi polgármesterek is tiszteletben tartották ezt a szabályozást. Az új polgármester ezt már kidobatta az SZMSZ-ből. Továbbá hevenyen hangoztatta az ellenzéki pécsi többség, hogy a város a polgármester által aláírt átadás-átvételi jegyzőkönyvvel szemben, amelyben az szerepel, hogy tartalékai, milliárdos tartalékai vannak a városnak, egyes megítélések szerint 4 milliárd feletti, más megítélés szerint 7 milliárd feletti tartalék, saját aláírását az új pécsi polgármester áthúzva már arról kiabáltak egy héttel az átvétel után, hogy több tíz milliárdos hiány van, és a csőd szélén áll a város. A csőd szélén álló Pécsett ugyanakkor ezzel egyidejűleg mesés ügyvédi átvilágítási díjakat helyeztek kilátásba, és minden önkormányzati cégnél milliós tételeket, esetenként többmilliós vagy tízmilliós tételeket fognak bezsebelni a város vezetéséhez közel álló ügyvédi irodák. Megjegyzem, a kampányban azt ígérte a polgármesterjelölt, aki most polgármester, hogy ingyenes lesz majd ez az átvilágítás, nem kerül pénzébe a pécsieknek. Erről is, úgy tűnik, hogy hazudtak. Továbbá utolsó megjegyzés, hogy a saját fizetésüket is felemelték az alakuló ülésen és azt követően. Tehát a bizottsági részvételt és a bizottsági elnöki részvételt ma sokkal nagyobb fizetéssel díjazzák a mai többségi ellenzéki politikai erők, mint amilyen mértéktartó volt az elmúlt tíz évben a fideszes városvezetés idején az akkori önkormányzati tiszteletdíj. Magyarán, miközben politikai tisztogatásokat tartanak, nemcsak intézmény- és cégvezetőket váltanak le, hanem referenseket is, aközben saját fizetésüket emelik. Komlón sem alakult másképpen a helyzet. Ott az eddigi kilenc év alatt kialakult gyakorlat szerint, mely szerint egy alpolgármester volt a város polgármestere mellett, a fideszes polgármestert most arra kényszeríti a többség, hogy két alpolgármester legyen, illetve nagyon elegánsan az eddigi 80 ezres bizottsági elnöki, frakcióvezetői fizetést, amit a Fidesz 80 ezer forintban határozott meg korábban, most 300 ezer forintra emelik. Tehát Komlón is és Pécsett is, miközben a saját fizetésük megemelése, politikai kifizetőhellyé történő önkormányzati lezüllés zajlik, mindezzel egyidejűleg antidemokratikus fordulatot látunk. Reméljük, hogy a választók ezt is jól látják. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.