Шановні народні депутати! Прошу заходити до сесійної зали і займати свої місця робочі, будемо продовжувати працювати. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:48]] Зареєструвалося -429 В залі зареєстровано 429 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Продовжуємо розгляд питань відповідно до розкладу засідань. Як ми й домовлялися, о 16-ій годині ми розглядаємо питання про обрання, звільнення суддів. Оголошується до розгляду проект постанови за номером 4144 про обрання суддів. Доповідач - голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Одну хвилину. По процедурі, будь ласка. Одну хвилинку, Порошенко Петро, фракція "Наша Україна", по процедурі.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! В 15.45 два роки тому 11 вересня 2001 року відбулася жахлива трагедія, до якої причетні міжнародний тероризм, організація "Аль- Каїда”- катастрофа хмарочосів в Нью-Йорку. Загинули майже 3 тисячі людей, у тому числі і громадяни України. Я пропоную вшанувати пам’ять загиблих хвилиною мовчання. Дякую.
Прошу встати, шановні колеги. Прошу сідати. Будь ласка, Сергій Петрович Головатий, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Сергій Головатий, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний пане Голово! Я взяв знову слово з процедури. В зв’язку з тим, що ми всі добре знаємо, що в Конституції у нас виписана рівність гілок влади, яку народ наділив певні державні органи. Володимире Михайловичу, я звертаюся з процедури до вас. Відповідно до усталеної практики у нас у сесійній залі є три ложі. Сидять представники народу і здійснюють законодавчу владу, є ложа уряду, і є судова ложа. Це три рівні гілки влади, вони всі практично на одному поверсі. Те, як ми призначаємо суддів, яких ми відправляємо на балкон, і депутати сидять до них спинами. Але то судді, суддя виносить рішення іменем України. І я вважаю, а зараз у судовій ложі сидить якась адміністрація, особи, які не мають відношення до судової гілки влади. Ви знаєте все-таки це є неповага до судді, неповага до третьої гілки влади: посадити на балкон і сидіти спинами. Я вважаю, що це має бути останній раз, коли судді, які ідуть на безстрокове призначення, на обрання, сидять на балконі і спілкуються з нами, бо ми до них спинами сидимо. Все-таки має бути певна культура. І ця культура свідчить про те, що вона нижче нульового рівня. Прошу вас зробити це в останній раз.
Дякую. Шановні колеги, шановні народні депутати! Така практика в нас існує. Якщо кандидати на призначення суддями безстроково або на звільнення можуть розміститися в цій ложі, ми запрошуємо в цю ложу. Але за пропозицією комітету, коли кандидатів на суддівство більше, ніж є місць у ложі, ми вимушені запрошувати на трибуну. Таким чином ми поступили і цей раз. Так що ми діємо відповідно до. Я ще раз прошу, заспокойтеся. Я ще раз прошу вирішувати це питання на комітеті. Оголошується до розгляду проект постанови про обрання суддів. Будь ласка, Василь Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні судді, які присутні в цьому залі! Десятого вересня цього року Комітетом з питань правової політики розглянуто на своєму засіданні подання Голови Верховного Суду України про обрання безстроково на посади суддів апеляційних судів Автономної Республіки Крим, Донецької, Кіровоградської, Одеської областей, місцевих судів Автономної Республіки Крим, Донецької, Закарпатської, Кіровоградської, Харківської областей і міста Києва. Список кандидатів на посади суддів було направлено в депутатські групи і фракції ще першого липня 2003 року. Вчора на комітеті ми розглядали претензії до окремих суддів. Деяких із кандидатів ми перенесли, тому що треба провести відповідну перевірку. Щодо нинішніх кандидатів, які пропонується вам затвердити, то комітет одноголосно прийняв рішення про те, що вони мають бути затверджені на сесії Верховної Ради. Але, ясна річ, останнє слово за депутатським корпусом. І дозвольте вам зараз зачитати, кого на яку посаду комітет рекомендує із суддів. Відповідно до пункту 27 статті 85 частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада постановляє [[це вам проект розданий]] : обрати на посади суддів безстроково Апеляційного суду Автономної Республіки Крим Філатову Євгенію Володимирівну; Апеляційного суду Донецької області Шапара Юрія Івановича; Апеляційного суду Кіровоградської області Олексієнко Ірину Сергіївну; Апеляційного суду Одеської області Турецького Сергія Михайловича; до місцевого Армянського міського суду Автономної Республіки Крим Кузнєцову Олену Олександрівну; місцевого Джанкойського районного суду Автономної Республіки Крим Кутанову Ганну Михайлівну; місцевого Красноперекопського районного суду Автономної Республіки Крим Андрейченко Альону Анатоліївну; місцевого Феодосійського міського суду Автономної Республіки Крим Лошакову Тетяну Анатоліївну; місцевого Амвросіївського районного суду Донецької області Ладе Валентину Романівну; місцевого Дебальтівського міського суду Донецької області Ладигіна Сергія Миколайовича і Сушко Наталію Володимирівну; місцевого Дзержинського міського суду Донецької області Андрієва Віктора Васильовича; місцевого Добропільського міського суду Донецької області Тітову Тамару Анатоліївну; місцевого Докучаївського міського суду Донецької області Клименка Віктора Петровича; місцевого Єнакіївського міського суду Донецької області Подколзіна Володимира Миколайовича; місцевого Кіровського міського суду Донецької області Волкову Наталію Юрієвну; місцевого Костянтинівського районного суду Донецької області Пітрунь Ніну Василівну; місцевого Красноармійського міського суду Донецької області Єлгазіну Ларису Павлівну; місцевого Першотравневого районного суду Донецької області Бутенка Анатолія Петровича; місцевого Калінінського районного суду міста Горлівки Донецької області Токаренка Миколу Аандрійовича; місцевого Центрального міського районного суду міста Горлівки Донецької області Лук’яненко Марію Олександрівну; місцевого Ворошиловського районного суду міста Донецька Князькова Валерія Володимировича; місцевого Куйбишевського районного суду міста Донецька Тупицького Олександра Миколайовича; місцевого Ленінського районного суду міста Донецька Хмельницьку Людмилу Іллівну; місцевого Мукачевського міського суду Закарпатської області Короп’ятник Ольгу Михайлівну; місцевого Долинського районного суду Кіровоградської області Калмикова Бориса Лазаревича; місцевого Новгородківського районного суду Кіровоградської області Сосновську Лідію Іванівну; місцевого Новомиргородського районного суду Кіровоградської області Шенюченка Сергія Вікторовича; місцевого Олександрівського районного суду Кіровоградської області Комлач Олену Федірівну; місцевого Лозівського районного суду Харківської області Помазан Вікторію Анатолієвну; місцевого Голосієвського районного суду міста Києва Хоменка Олену Леонідівну; місцевого Дніпровського районного суду міста Києва Стрижеуса Анатолія Миколайовича, Шапрана Віктора Валентиновича і Шуригу Тетяну Григорівну; місцевого Оболонського районного суду міста Києва Камбулова Дмитрія Геннадійовича; місцевого Подільського районного суду міста Києва Романа Олександра Андрійовича; місцевого Святошинського районного суду міста Києва Пізняківського Федора Миколайовича і Твердохліб Валентину Андріївну; місцевого Солом’янського районного суду міста Києва Лазаренко Владлену Володимирівну; місцевого Шевченківського районного суду міста Києва Шибко Людмилу Володимирівну. Як я сказав, вчора на комітеті претензій до кандидатів не було.
Шановні народні депутати, судячи із вашої реакції, у вас також немає застережень, запитань і претензій до. Асадчев, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я прошу виключити із загального списку, щоб потім окремо проголосувати по Святошинському районному суду Пізняхівського Федора Миколайовича. Дякую.
Зварич Роман, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні судді. Я уповноважений фракцією "Наша Україна" зложити слідуючу заяву. Фракція "Наша Україна" не буде голосувати за обрання суддів. Я би хотів пояснити причини такої позиції фракції. Причини полягають у подіях, які мали місце після виборів мера міста Мукачева, як ви знаєте, з абсолютним порушенням процесуальних норм законодавства. Справа була передана до Сихівського суду міста Львова. Практично це було замовлення, яке походило із Адміністрації Президента. Було винесено рішення, яке абсолютно не співпадає, абсолютно суперечить нормам, які закладені в цивільному, процесуальному законодавстві. Фракція наполягала на тому, щоб була створена слідча комісія. Верховна Рада України досі не прийняла такого рішення. Тому ми би дуже просили, шановні судді, щоб ви зрозуміли нашу позицію. Це єдиний спосіб, що ми можемо продемонструвати нашу принципову позицію, що має бути закріплений принцип незалежності судді. В іншому випадку, ми цього не можемо зробити. Тому, поки не буде внесено це питання у порядок денний сесії, фракція "Наша Україна" не буде приймати участі в обранні жодного судді. І ми вимагаємо від керівництва.
Мікрофон! Будь ласка, Олександр Турчинов. Я прошу дотримуватись регламенту шановних колег.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Ми солідаризуємося з "Нашою Україною" в позиції і саме констатуємо те, що після приходу Маляренка на посаду голови Верховного суду відбувається системне знищення судочинства. Маляренко працює, як помічник прокурора Піскуна, який ганьбить правосуддя в Україні. Я хочу наголосити на тому, Валерій Михайлович, що нам треба серйозно, раз уже ставилось це питання, зайнятись незалежністю нашої судової влади, яка сьогодні просто працює або під адміністраціями місцевими, в Києві під центральною адміністрацією, а за Верховний суд я вже свою позицію сказав. Тому, шановні судді, я звертаюсь до вас, придивіться до свого голови Верховного суду, який вас компроментутє, який вас принижує. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, шановні колеги, відносно Мукачева. Питання про звіт комісії, яка працювала на цьому напрямі, передбачено, воно є в порядку денному. І ми домовилися за участю всіх керівників фракцій, що ми це питання будемо розглядати. Я просив би, шановні колеги, не робити заручником наших тут процесів суддів, які пропонуються для обрання на посаду достроково. Давайте їм можливість дамо, якщо ми довіряємо працювати. Тому я ставлю на голосування, прошу уваги, пропозицію комітету про те, щоб прийняти Постанову Верховної Ради України "Про обрання суддів за номером 4144 безстроково, виключивши прізвище Пізняхівського Федора Миколайовича. Прошу голосувати. [[16:15:14]] За-247 Рішення прийнято. Так, Пізняхівський Федір Миколайович, підійдіть до мікрофону. Будь ласка, Асадчего мікрофон, які у вас застетереження є, шановний колега?
Дякую. Шановний Федору Миколайовичу, я тримаю в руках рішення, пов’язані зі справою по кооперативу "Академічний-22". Це дуже гучна справа. Зараз по неї ведеться кримінальне розслідування, і є запити у прокуратурі. Але я по всій справі не буду говорити, а тільки по конкретному одному факту, який стосується безпосередньо рішення, що приймав Пізняхівський. До суду звернувся пан Волковецький Володимир Вікторович з позовом на ЖБК "Академічний-22" про виконання зобов’язань і надання йому квартири. Пан Пізняхівський прийняв відповідне рішення і віддав йому квартиру номер 113. Але ця квартира вже була у власності пана Шаталова. Він повністю вніс всі внески, повністю її сплатив і не отримав тільки свідоцтво на право власності тому, що будинок не був зданий у експлуатацію. На превеликий жаль, суддя цього не дослідив. Коли Шаталов звернувся до Пізняхівського з цим питанням, то він виніс ухвалу про накладання арешту на виконання будь-яких дій щодо цієї квартири. Коли справа пішла у Верховний суд, який, до речі, скасував рішення районного суду, рішення Пізняхівського, якраз у цей термін Федір Миколайович бере і скасовує свою ухвалу про заборону вчиняти дії з цієї квартири. І ця квартира у третій раз продається. При чому ця вже дія робиться абсолютно свідомо. Я хочу прочитати рішення Верховного суду, який скасував дії судді Пізняхівського: "Суд постановляючи рішення, досліджуючи докази у справі не встановив [[тобто суд першої інстанції який розглядав]] належним чином всіх обставин даного спору правового статусу квартири 113. Ця помилка суду привела до порушення статті 220 ПК України, де закріплена вимога законності та обгрунтованості рішення". Я би, шановні друзі, не піднімав це питання, якщо б воно не існувало у вигляді конвеєру. Такі ж самі справи з такою ж самою оборуткою через Святошинський суд були проведені тричі. Правда у тих справах судді були інші. Був суддя Почупайло, якщо я не помиляюся, и Ясельский. Точно така ж ситуація. Позов по ЖБК. ЖБК наче говорить: да, да; і продається уже приватна квартира. І третій момент. Сьогодні розглядається кримінальна справа, коли 18 членів ЖБК платили свої внески, їх квартири були продані, і гроші отримані не були. Ця справа розглядалась в Святошинському суді і у тому числі неодноразово розглядав Пізняхівський. Останнє рішення, яке було внесено, у тому числі і Федором Миколайовичем, це просто взяти і закрити, ліквідувати Академічній 22 навіть без встановлення його правонаступника. Я не буду по всім справам спитати, я хочу спитати по конкретній, що стосується Шаталова, тому що у мене на руках є абсолютно всі рішення, підписані суддею і всі його дії.
Дякую. Пізняхівський Федір Миколайович, будь ласка, ваше пояснення.
До суду звернувся і Волковицький, і потім звертався Шаталов. Волковицький за ф’ючерсним контрактом повністю оплатив вартість квартири в ЖБК "Академічний-22". І поскільки учасниками цього судового розгляду були представник ЖБК "Академічний-22" і Волковицький, суд, дослідивши надані докази, не збираючи інших, прийняв рішення, яким визнав право за Волковицьким. Пізніше суду стало відомо про те, що згідно ф’ючерсного контракту так само і Шаталов вносив гроші в ЖБК "Академічний-22" і інвестував будівництво цієї квартири. Тому на підставі тих обставин, що було прийнято рішення про визнання права на цю квартиру за Волковицьким, суд і прийняв таке рішення.
Будь ласка, Василь Васильович, позиція комітету
Пане Асадчев, я звертаюся до вас і звертаюся, шановні колеги депутати, і до вас, тому що ставиться питання про контроль над судом. Я хотів би нагадати, що, відповідно до Конституції, відповідно до Цивільно-процесуального кодексу, немає позасудового контролю за судом. Якраз ви в своєму прикладі назвали яскравий приклад, коли рішення місцевого суду переглядалося Верховним Судом і це є нормально. У нас сьогодні в Україні розглядається більше мільйона цивільних справ. Четверта частина десь приблизно - це сотні, тисяч рішень оскаржується. І їх переглядають апеляційні інстанції або Верховний Суд. Причому те посилання, на що ви кажете, не з’ясував обставин, це чергові статті, 15-та, 30-та Цивільно-процесуального кодексу, коли в будь-якому разі, коли скасовується рішення, вищестояща інстанція посилається, що тут суд не дослідив. І це може бути, це нормально, не зовсім нормально вірніше, а я хочу сказати ось що. У когось свідки не явилися, з’явилися нові докази, і це можна подавати у Верховний Суд. Тому дорікати суддю, ось з цих обставин не можна голосувати за суддю, я би з цим не погодився. Тому комітет підтримує цю кандидатуру і прошу проголосувати.
Я прошу вас, у комітеті з’ясовуйте, будь ласка, це питання.
У комітет не поступало цих претензій.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про обрання суддею безстроково Пізняхівського Федора Миколайовича, це місцевий Святошинський районний суд міста Києва. Прошу голосувати. [[16:22:02]] За-240 Рішення прийнято. Василь Васильович, так у нас є всі підстави привітати новообраних суддів безстроково і побажати їм сумлінно служити праву, захищати права громадян насамперед. [[О п л е с к и]] Оголошується до розгляду проект постанови про звільнення судді. Це документ під номером 4145. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, мова йде про звільнення з посади суддю Вищого господарського суду України Карабаня Володимира Яковича у зв’язку з поданням ним заяви про відставку. Вам відомо, що Володимир Якович призначений указом Президента і очолює Українську судову державну адміністрацію. Він на посаді державного службовця. Ясна річ, що він не може працювати суддею. Тому є пропозиція підтримати. Ніякого впливу, тиску на його волю не було. Комітет перевіряв всі матеріали.
Шановні колеги, якщо немає заперечень, я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про звільнення судді за номером 4145. Прошу голосувати. [[16:23:24]] За-254
Шановні колеги, дозвольте ще одне питання, яке стоїть в порядку денному, розглянути, це - проект постанови про подання Генеральної прокуратури України про одержання згоди на зупинення повноважень судді місцевого суду Запорізького району Запорізької області Євсєєвої Ольги Миколаївни. Питання в тім, що Генеральна прокуратура 20 червня цього року звернулася в Верховну Раду із цим поданням. Вона зазначала, що прокуратурою Запорізької області розслідується кримінальна справа про одержання хабара, поєднаного з вимаганням головою місцевого суду Запорізького району Запорізької області Євсєєвою. І ця кримінальна справа була порушена першого квітня цього року за ознаками, передбаченими частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу. Прокуратура зазначала в поданні, що Євсєєва, розглядаючи кримінальну справу відносно Алєксєєва, зажадала від батька, як зазначено в поданні прокуратури, від батька Алєксєєва дачі хабара у розмірі 2500 доларів США, обіцяючи призначити сину покарання у вигляді семи років позбавлення волі, тобто мінімальний термін, який передбачений частиною першою статті 115 Кримінального кодексу. І як зазначає прокуратура, вина Євсєєвої в вчиненні злочину підтверджується зібраними під час розслідування кримінальної справи доказами, а саме: показаннями свідків відповідних, аудіозаписами розмов між Алєксєєвим та Євсєєвою, протоколами огляду грошових коштів, особистого обшуку, під час якого у неї вилучено 25 банкнот номіналом по 100 доларів. Зважаючи на те, що відповідно до статті 126-ї Конституції України і частини першої статті 38-ї Закону України про статус суддів повноваженні судді не можуть бути зупинені без згоди Верховної Ради України. Керуючись статтею 29-ю, Генеральний прокурор просив розглянути подання і зупинити повноваження судді місцевого суду Запорізького району Запорізької області Євсеєівої. Комітет розглядав 10 липня цього року. У вас є проект постанови. І там вноситься пропозиція про підтримку цієї позиції. Я, шановні колеги, зазначу лише одне: з невідомих причин Євсеєва сьогодні не явилася. Тому вам приймати рішення: будемо ми без неї приймати рішення чи, можливо, бажано перенести на наступний тиждень.
Так. Катеринчук, будь ласка. Фракція "Наша Україна".
Шановні народні депутати, дійсно, на комітеті ми розглядали це питання і заслуховували цю суддю, а також мали можливість вислухати подання працівників Генеральної прокуратури. Я прошу підтримати пропозицію комітету і не звертати увагу на те, що сьогодні немає в залі цієї судді і ви не маєте можливість задати їй питання особисто. Там, дійсно, є певні підозри щодо її вчинку, і хотілося б, щоб слідство розібралося. Прохання підтримати позицію комітету.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України за номером 3747 про подання Генеральною прокуратурою України про одержання згоди на зупинення повноважень судді місцевого суду Запорізького району Запорізької області Євсеєвої Ольги Миколаївни. Прошу голосувати. [[16:27:43]] За-317 Рішення прийнято. Валерій Асадчев, будь ласка.
Дякую. Ото в нас така і демократія, як Онопенко протягує суддів. Ви чудово знаєте, що людини нема хоча б однин раз треба відкласти. А може, і свідомо сюди не пустили, щоб вона правду не сказала. Значить, я ще раз хочу сказати по Пізняхівському, щоб ви знали, Василь Васильович. Я вам сказав, неодноразові випадки, карна справа розслідується, 18 постраждалих, у яких вкрали гроші і не повернули. Невже цього недостатньо, щоб хоча б ще раз на комітеті розглянути це питання? Пізняхівський свідомо приймав рішення, я вам сказав: свідомо, він знав про те, що ця квартира продана. Невже цього недостатньо? Дякую. Отака й судова влада тоді у нас.
Недостатньо, тому що не ви суддя, і не я суддя, і не нам судити. Тому я хотів би сказати, що не суди, і судимий не будеш. А відносно того, моєї позиції, кого я протягую чи не протягую, то якраз я по Євсєєвій зараз не голосував, так само, як і ви. І повідомив, що вона не з’явилася в зал судового засідання. Дякую.
Шановні народні. По процедурі Масенко, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, мені жаль, що Василь Васильович зійшов з трибуни. Я в котре звертаю вашу увагу на ненормальну практику, яка склалася у нас у питанні затвердженні суддів. Сьогодні тільки носили по залу, роздавали список тих суддів, які сьогодні будуть поставлені на затвердження. Ну, хіба такі важливі питання можна вирішувати за півдня? Я вже раз наголошував на цьому: треба мінімум за 15-20 днів давати, конкретно вказуючи, якого числа буде розглядатися та чи інша кандидатура. Я прошу, щоб сьогодні було таке доручення дано комітету, і щоб кожному депутату давали цей список.
Шановні колеги, ми прийняли Закон про порядок розгляду цього питання. Прийняли закон, правда, він заветований. Я просив би, щоб комітет прискорив розгляд пропозицій Президента, щоб ми розглянули і прийняли відповідне рішення. Щодо процедури розгляду цього питання, шановні колеги, ви добре знаєте, що комітет заздалегідь оголошення розміщує про те, які кандидатури суддів будуть розглядатися, і при бажанні можна взяти участь у засіданні комітету, обговорити кандидатури і висловити свої зауваження і претензії. Це в котре я хотів би вам підкреслити, бо ви весь час звертаєте увагу на якісь міфічні порушення. Повертаємося до розділу: повторний розгляд законів з пропозиціями Президента України. Оголошується до розгляду Закон України про третейські суди [[арбітраж]] з пропозиціями Президента України від 4.07.2003 року. Доповідач заступник міністра юстиції Пасенюк Олександр Михайлович, будь ласка. Дуже коротко, прошу вас, Олександре Михайловичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прийнятий Верховною Радою Закон України про третейські суди [[арбітраж]] не був підписаний Президентом, і він потребує повторного розгляду з таких причин. По-перше. З позиції Президента третейському суду не повинні бути підвідомчі трудові справи. Це за чинним законодавством юрисдикція Кодексу Законів про працю і Комісії з трудових спорів. У зв’язку з цим пропонується виключити слова і "трудових", і "за трудових контрактів" із пункту чотири статті 6 закону. Крім того, законом не передбачений механізм контролю з боку держави за утворенням третейських судів, а також можливість у разі порушення його вимог, вжити відповідних заходів до усунення таких порушень. З врахуванням викладеного пропонується Президентом виключити частину п’яту і шосту статті 8-ї і 9-ї закону і доповнити закон статтею 8-ю "Державна реєстрація постійно діючого третейського суду", в якій буде передбачена державна реєстрація третейських судів Міністерством юстиції, його структурними підрозділами на місцях, а всеукраїнські об’єднання громадян будуть реєструватися Міністерством юстиції. Крім того, цією статтею передбачений механізм відмови у державній реєстрації, а також механізм оскарження у судовому порядку відмови у державній реєстрації. Крім того, пропонується статтю 10-ту виключити, а доповнити статтю 6-ту після пункту сьомого новим пунктом такого змісту: "справ, коли хоч одна із сторін спору знаходиться за кордоном". Чому? Тому що у статті 10-ій закону встановлено, що міжнародний арбітраж в Україні здійснюється міжнародним комерційним арбітражним судом, морською арбітражною комісією і при Торгово-промисловій платі України та іншими третейськими судами відповідно до законодавства. Зазначена норма не кореспондується і не узгоджується з частиною четвертою, статті першої цього є закону, згідно якого сам закон, дія всього закону не поширюється на міжнародний комерційний арбітраж. Тому поступила така пропозиція Президента. Крім того, законом, зокрема статтею 40, пропонується визначити механізм забезпечення позову, який є предметом третейського суду. Тобто третейський суд приймаючи справу, розглядаючи справу забезпечує позов через загальні суди. Тому вважається, оскільки в основу процедури формування та діяльності третейського суду покладено принципи добровільності довіри сторін. І зміст цього принципу не обмежується лише правом сторін подати спір, що виник або може виникнути на розв’язанні третейського спору і в контексті цього принципу слід також розглядати довіру і згоду на всі дії, в тому числі і на забезпечення позову, який розглядається третейським судом. Крім того, Президент вважає, що передбачення законом органів третейського самоврядування для третейських судів суперечить статті 150 статті Конституції України і пропонує розділ 8 "Третейське самоврядування" виключити. Крім того пропонується виключити по тексту закону слова "арбітраж", "арбітр", "арбітражне. застереження", оскільки це дублювання українського терміну "третейський суд", тобто дублювання його іноземним терміном "Арбітраж". Прошу підтримати.
Так. Дякую. По процедурі, будь ласка. Гмиря, народний депутат. Сідайте, а що ми запитання обговорюємо?
Владимир Михайлович, мне кажется, мы сейчас новацию вводим? Целые статьи предлагает новые Президент. Он конечно имеет право на это, но в таком случае я имею, как депутат, право вносить поправки к статьям. Это - не процедура вето, это - процедура предложения нового закона. Слишком расширительно, мне кажется, толкуется в данном случае право вето. Если есть новые статьи, я могу внести к ним поправки. Как же голосовать?
За процедурою Президент якщо пропонує якісь поправки чи зміни, він повинен дати редакцію. Ця стаття 8-а була раніше, раніше була в проекті закону, потім вона була зредагована по-іншому, тому за процедурою він поступив правильно.
Стретович. Володимир Стретович, будь ласка.
Шановний пане заступнику міністра, скажіть, будь ласка, ви дивились порівняльну таблицю, де вже комітет, розглянувши пропозиції Президента, виніс остаточну редакцію, запропоновану для голосування. Ви, як представник його, що оголошує зауваження, погоджуєтесь з тим, що запропонував комітет, чи у вас якась особлива думка? Дякую.
Дякую за запитання. Я вчора був на комітеті і я підтримую позицію Президента в повному обсязі, а позицію комітету з тих питань, це практично три позиції, які я не підтримую: це - державна реєстрація третейських судів, наявність органу суддівського самоврядування і забезпечення позову через загальні суди, - я не підтримую. Тобто я підтримую позицію Президента і не підтримую позицію комітету.
Це точніше, тому що у нас кожен буде підтримувати чи не підтримувати, то ми тоді толку не будемо мати. Будь ласка, сідайте. Микола Васильович Оніщук, позиція комітету.
Вельмишановний Голово, шановні народні депутати! П’ятого червня цього року Верховна Рада ухвалила дійсно важливий, новий інституційний закон - про третейські суди, і я маю надію, що сьогодні Верховна Рада дасть йому все-таки життя. Комітет Верховної Ради розглянув зауваження Президента, які до нього поступили. Вчора відбулось засідання, досить ретельно ми розглядали ці зауваження і дійшли до висновку, що частина зауважень Президента є слушними. Зокрема ми погодилися з тим, і про це говорив зараз заступник міністра, щоб вилучити із юрисдикції третейських судів, трудові спори, тому що вони передбачають певні гарантії захисту громадян. Це є спеціальна юрисдикція загальних судів і комісії по розгляду трудових спорів. Ми погодилися з тим, щоб вилучити із законопроекту юрисдикцію третейських судів, що стосується спорів за участю нерезидентів України. Це, до речі, протокольно необхідно буде відобразити в самому тексті поправки, це більш точно. І ми погодилися з тим, щоб внести зміни, певні зміни в порядок виконання, порядок забезпечення позовів, коли вони вчиняються в третейський суд. Що стосується інших положень, то тут варто дати окремі пояснення. Перше: що стосується державної реєстрації судів. У проекті закону, який ухвалений Верховною Радою у першому читанні, було передбачено, що третейські суди, зокрема, постійно діючі третейські суди можуть створюватися із статусом юридичної особи. І цьому статусу, третейські суди.юридичної особи, корелювала б стаття про державну їх реєстрацію, і вона була в законопроекті. Потім в результаті обговорення законопроекту в другому читанні ми прийшли до висновку разом всі з вами про те, що третейські суди повинні носити камеральний характер, тобто не мати статусу юридичної особи, а утворюватися при установах, громадських організаціях, асоціаціях. Відтак, якщо немає юридичної особи, то не може бути державної реєстрації, а здійснюється повідомчий характер. Але гарантії обліку і належного, власне, влаштування судів залишалися, тому що орган, який утворює третейський суд, повинен: а) направити повідомлення в Управління юстиції чи Міністерство юстиції; надати положення про суд; регламент; список суддів; свій статут; свідоцтво про реєстрацію. І, таким чином, держава ніскільки не втрачає від того, що ми будемо саме через повідомчий характер регулювати ці питання. Натомість, позиція Президента - ввести інститут державної реєстрації, встановити плату, встановити випадки відмови в реєстрації і багато інших положень, які можуть утруднити створення цієї важливої системи судів. Що стосується третейського самоврядування. Ви знаєте, це принципова позиція авторів законопроекту. Вона полягає в тому, що третейські суди - це недержавні суди, це органи громадянського суспільства, а, відтак, вони можуть і повинні самоорганізовуватися для організації своєї діяльності та забезпечення інтересів третейського впровадження перед державою. Тому комітет рекомендує і просить Верховну Раду ухвалити закон повторно як закон в новій редакції, яка запропонована у порівняльній таблиці. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Комітет більшу частину зауважень і пропозицій Президента врахував. А для того, щоб витримати процедуру, нам мабуть треба проголосувати по тим поправкам, які комітет пропонує відхилити. Що? Слабенко, будь ласка.
Сергій Слабенко, Волинська область. Я хотів би звернути увагу на таку обставину, що комітет, коли розглядав питання відхилення поправки 11 Президента України щодо якраз реєстрації як юридичної особи прийняв рішення - відхилити цю пропозицію. Натомість одночасно забули про поправку №10. Президент на чому наполягав? Він наполягав на тому, що якщо буде створена державна реєстрація, то початок діяльності третейського суду буде визначатися з моменту його державної реєстрації. Якщо ми приймемо поправку №10, то тоді третейські суди взагалі не запрацюють, бо 10-та поправка якраз виключає норму, що діючий третейський суд начинає діяти з моменту виконання своїх вимог, передбачених частиною 3 цієї статті. Тобто, з виконання повідомчого характеру. Я хотів би звернути увагу шановних народних депутатів, що при голосуванні треба уважно поставитися саме до цієї поправки.
Володимире Михайловичу, я думаю, що варто врахувати думку зараз народного депутата. Дійсно, поправку 10 необхідно вважати як позицію комітету відхилено поправку Президента, тому що вона корелюється із змістом поправки 11.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку №6 Президента України [[це 3-тя сторінка]]. Прошу голосувати. Комітет пропонує відхилити, але ми ж повинні голосувати її. [[16:42:13]] За-126 Я ставлю на голосування поправку №7 Президента України, яку комітет пропонує відхилити.
Це стосується самоврядування, про яке ми говорили.
Прошу голосувати. [[16:42:38]] За-115 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування поправку номер 11 Президента України.
Володимире Михайловичу, 10-ту.
10-та написано, що врахована.
Щойно ми з’ясували це питання. Будь ласка, поставте поправку номер 10 як така, що відхилена комітетом.
Є рішення комітету. Не можна зрозуміти, щоб відразу приймати якесь рішення.
Володимире Михайловичу, прохання поставити.
Мартинюк, будь ласка.
Мартинюк, фракція комуністів. Володимире Михайловичу, я пропоную в такому випадку, якщо є конфліктне, взагалі повинні голосувати кожну поправку Президента. Ви ставите зараз на голосування поправку і пропозицію Президента. І ми побачимо, якщо ми її підтримаємо, підтримана. Непідтримана - непідтримана, незважаючи на думку комітету, оскільки є колізія, що, з одного боку, вони "за", а з другого, ні. Ви ставте її як поправку Президента.
Дякую. Сергій Головатий.
Володимире Михайловичу, справа в тому, що тут Слабенко правий, і доповідач погоджується. Просто комітет учора це не побачив. Якщо комітет не побачив якусь неправильність, то це не значить, але вона логічно випливає із іншої поправки, по якій комітет прийняв рішення, бо це висхідна. То чому ви формально не ставите її на голосування? Не може бути в законі у двох статтях різні речі. А ця якраз випливає логічно з того, з чим комітет погодився принципово стосовно реєстрації. Комітет не хоче, щоб вони реєструвалися в Мін’юсті. І це логічно.
Дякую. Я зрозумів. Я ставлю поправку номер 10 Президента України, яку комітет відхиляє. Так я зрозумів?
Саме так.
Так?
Да, комітет відхиляє 10-ту поправку глави держави.
Я ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[16:44:54]] За-144 Поправка не відхилена. Я ставлю на голосування поправку номер 11 Президента України. [[16:45:19]] За-108 Рішення не прийнято. З мотивів Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Володимир Михайлович, оце просто показник рейтингу Президента у Верховній Раді і взагалі в Україні. Навіть більшість дає 148.
Виключіть мікрофон, будь ласка. Я ставлю на голосування номер 18 Президента України. Прошу голосувати. [[16:46:03]] За-154 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Я ставлю на голосування поправку номер 19 Президента України на сторінці 40. Прошу голосувати. [[16:46:35]] За-160 Рішення не прийнято. І ми пропустили ще одну поправку, я вибачаюсь. Шановні колеги, поправка номер 12 на сторінці 7 Президента України. Прошу голосувати. 6:47:02 За-167 Шановні колеги, пропозиція комітету полягає в тому, щоб прийняти його в новій редакції цей закон, частково врахувавши пропозиції Президента. Ми маємо підстави ставити на голосування таким чином.
Так ми завжди робимо, коли така процедура.
Я ставлю на голосування про прийняття Закону України про третейські суди [[арбітраж]] для прийняття у новій редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента.
Прошу підтримати. [[16:47:59]] За-235 Закон прийнято. Дякую за увагу. Оголошується до розгляду Закон України про внесення змін до Закону України про наукову і науково-технічну діяльність з пропозиціями Президента України від 09.08.2003 року. Доповідач, міністр освіти і науки Кремень Василь Григорович, будь ласка. З процедури Олександр Турчинов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! У нас була перерва, ви пам’ятаєте, на початку нашого робочого дня, і там на перерві ми звернули увагу керівництва Верховної Ради на те, що не роздані таблиці відповідно до регламенту. І зараз, зокрема, Закон про внесення змін до Закону про наукову і науково-технічну діяльність, Закон про порядок погашення зобов’язань платників податків, Закон про засади державної регуляторної політики. Тобто ми не маємо права, Володимире Михайловичу, зараз розглядати ці питання, коли грубо порушується процедура. Ми не підготувалися, тому що не мали для цього можливості. Тому я прошу забезпечити народним депутатам можливість відповідно до Конституції і закону працювати над законодавчими актами і голосувати відповідально. Дякую.
Я прошу секретаріат перевірити, але у мене є інформація і документи на руках у мене є. Я прошу перевірити, можливо це щось трапилося частково. Я тільки просто не хотів би, щоб це для протоколу весь час нагадували про грубе порушення Регламенту. У мене таке враження, що ви нагромаджуєте критичний матеріал. У кого немає документів цих? Немає? Будь ласка, доповідайте, Василю Григоровичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Було ряд зауважень Президента щодо цього проекту закону, частина із них враховані. Так, скажімо, до переліку посад наукових працівників, це стаття 22.1, внесені посади генеральних, головних конструкторів та їх заступників, головних провідних фахівців з основного напряму діяльності наукової установи. Із статті 22.3 "Стаж наукової роботи" вилучені час навчання в заочній аспірантурі, ад’юнктурі, ад’юнктурі випускникам аспірантури, ад’юнктурі за наявністю наукового ступеня та час підготовки дисертації на здобуття наукового ступеня кандидата наук. Виключена пропозиція щодо призначення з першого січня 2007 року пенсій науковим, науково-педагогічним працівникам тільки за наявності наукового ступеня. Не враховано зауваження Президента, зазначене у пункті два пропозицій Президента до закону. А саме: пунктом два розділу два прикінцевих положень закону на відміну від чинного порядку передбачається тимчасово з першого січня 2004 року до першого січня 2007 року фінансувати різницю між сумою пенсії, призначеної за законом про наукову і науково-технічну діяльність, та сумою пенсії, нарахованої відповідно до інших законодавчих актів для наукових, науково-педагогічних працівників небюджетних підприємств і організацій не лише за рахунок коштів цих підприємств і організацій, а і за рахунок коштів Державного бюджету. На засіданні Комітету Верховної Ради України з цього питання була визначеність, яка не в повній мірі відповідає тому, що пропонує Президент. І ще, Володимире Михайловичу. Уже на основі тих таблиць, які роздані, ми при доопрацюванні і при роботі з представниками комітету прийшли до необхідності певних змін. Так, скажімо, передбачається у цих документах, в останньому варіанті, що працівники недержавної форми власності навчальних закладів будуть обмежені в пенсії пенсією працівників відповідних наукових організацій Академії наук України. Це неправильно і несправедливо. Ми пропонуємо, щоб це обмеження було адекватне пенсіям відповідних працівників державних вищих навчальних закладів. Тому в статті 24, пункт 25, пропонується для керівників, заступників керівників недержавних підприємств, установ, організацій максимального розміру посадового окладу-ставки керівника, заступника керівника і далі замість слова "науково-дослідної установи Академії наук України" записати "відповідного державного вищого навчального закладу третього, четвертого рівня акредитації. І в наступному пункті, 26-му, за словами "для інших працівників максимального розміру посадового окладу, ставки" теж дати: "відповідно посад державного вищого навчального закладу третього-четвертого рівнів акредитації". Володимире Михайловичу, я хочу сказати, що ця зміна узгоджена з Комітетом Верховної Ради з науки і освіти, як з головою комітету, так і із Костянтином Меркурійовичем Ситником і іншими колегами. Прошу підтримати і проголосувати цю зміну. Дякую.
Сідайте, будь ласка. А хто буде доповідати? Кость Меркурійович Ситник є, да? Будь ласка. Чи хто буде доповідати? А, ви вже є! Кость Меркурійович, будь ласка.
Шановні колеги, тілько-но з засідання загальних зборів академії повернулося в цей зал декілька академіків. Ці збори присвячені 80-річчю з дня народження академіка Глушкова. І коли я повертався сюди і думав про те, що я вам скажу, я подумав: як бурхливо розвивалася кібернетична наука, кібернетика і сам кібернетичний центр. Я ж повинен вам сказати, що той закон, зміни до якого я зараз вам доповідаю, в повній мірі не виконується, тобто більше не виконується, ніж те, що виконується. Більше того, я сьогодні розглядаю в основному 24-у статтю про пенсійне забезпечення, і в той же час сьогодні одержав проект бюджету, про що вже говорив Петро Порошенко, в якому сказано, що оці пенсії, про які ми говоримо, проектом знімаються з майбутнього року, і люди, вчені, професори, академіки, які працюють в вузах чи наукових закладах, не будуть одержувати в тому разі, якщо вони працюють. Що це означає? Це означає, що в периферійних вузах у нас абсолютна більшість, до 90 процентів завідуючих кафедрами сьогодні мають вік за 60. Значить, всі вони повинні будуть піти на пенсію. І це означає, що ні вчити нікому, ні готувати нові наукові кадри. Теж саме, десь половина завідуючих відділів, принаймні, в інституті, де я працюю, сьогодні три до 45-ти, всі останні за межами 60. Хто буде готувати кадри ? Таким чином, поїхала молодь за кордон, а люди, які мають досвід і мають невеликий вік, 60 років для професора , ну смішно сказати, щоб він йшов на пенсію, а не працював. Тому, я дуже прошу вже зараз, ми сподіваюсь, приймемо цей закон про зміни але дбати про те, щоб цей закон виконувався. Що до того, що сьогодні тільки-но доповідав міністр, я скажу, що я повністю підтримую ті поправки, які він вніс і оскільки все-таки вчені чекають деякі слова, то я декілька слів скажу, що ми все-таки врахували чи не врахували. В основному ми врахували пропозиції Президента, виключено з закону положення щодо зарахування часу навчання в заочній аспірантурі та часу підготовки дисертації. до стажу наукової роботи та положення щодо поширення, починаючи з першого січня 2007 року дії статті 24 закону тільки на наукових працівників, які мають науковий ступінь. Це ми врахували. Комітет не погодився частково з пропозиціями Президента щодо встановлення переліку посад наукових працівників Кабінету Міністрів України. Ми додали список, який ми подавали в першому читанні і тепер, і в тому проекті, який повернув Президент, але ми вважаємо що. , і вважає наша експертиза Верховної Ради , що це єдино правильний шлях. По всіх останніх питаннях ми в основному залишили, вірніше змінили так, як того бажав Президент. Я прошу прийняти цей закон, проголосувати за нього з тими поправками, про яку говорив міністр. І я вдячний Петру Порошенко, що він поділяє наше занепокоєння і наші почуття щодо виконання повного виконання цього закону. Дякую за увагу.
Сергій Дорогунцов. Давайте будем, шановні колеги, голосувати. Ми зараз на обговорення перейдемо. Фракція комуністів, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я маю намір сьогодні підтримувати пропозиції Президента щодо закону про наукову і науково-технічну діяльність. Своїм рішенням останнім комітет , відхиляючи пропозицію Президента про збереження переліку посад, за які призначається наукова пенсія, звузив цей перелік, виключивши з нього практично науково-технічну сферу: конструкторів, механіків, архітекторів, економістів і так далі; залишивши тільки головних і їх заступників. А провідні конструктори? В переліку вони були. Я не можу зрозуміти як Верховна Рада може звужувати право цих осіб одержувати пенсії.
Дякую. Мікрофон. Будь ласка, Станіслав Ніколаєнко. Ви піднімали руку. Мікрофон, будь ласка. Шановні колеги! Давайте конкретно.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної фракції України, голова Комітету з науки і освіти. Абсолютно серйозне питання, доля багатьох сотень тисяч людей залежить від прийняття цієї поправки. Я розумію зараз Костянтин Меркурійович чим керувався комітет і підкомітет, який він очолював, коли привносив ті чи інші зміни скаже, але я думаю, що тут все-таки можна було б знайти. і домовитися про те. що казав академік Дорогунцов. Потрібно було б сказати так. що ми все-таки дозволяємо уряду вносити ці правки. Тому що дійсно частина науково-технічних працівників можуть випасти із цього , а ми цього не повинні допустити. Тому я пропоную підтримати цей закон. А щоб зняти ту напругу, про яку каже Сергій Іванович, можна сказати те формулювання Костянтин Меркурійович, про яке ми говорили на комітеті, що дозволити уряду вносити правки, які необхідні.
Шановні колеги, на превеликий жаль, учора на комітеті не було ні голови комітету, ні Сергія Івановича Дорогунцова. Це питання обговорювалося дві з половиною години. Був присутній заступник міністра. Ми прийшли до висновку, що треба приймати саме так. Але якщо ви вважаєте, що треба, щоб інженер, який працює в інституті чи на кафедрі, і лаборант, який працює, і конструктор, який виконує креслення, а не займаються творчою роботою, були у цьому списку, голосуйте так, як ви вважаєте за потрібне. Я тільки додам, що все враховано, аби ті, справді, творчі працівники конструкторських бюро, конструкторських бюро академічних і неакадемічних одержували наукову пенсію. Якщо ж ви наполягаєте, зокрема ви, Станіславе Миколайовичу, давайте тоді запишемо так: Кабінет Міністрів може за погодженням з Національною академією та Міністерством освіти і науки вносити певні зміни до цього переліку, який у проекті тут є.
Шановні народні депутати, давайте ми ж не будемо зараз тут фантазувати, а приймемо хоча б одне якесь рішення те, яке подали вже комітети. Борис Беспалий, Станіслав Іванович Гуренко потім. Я бачу все.
Дякую. Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна", Українська народна партія. Володимире Михайловичу, я як один з авторів проекту 1258 можу сказати наступну річ. Тут настільки багато проблем, що ідеального рішення ми знайти не можемо. Разом з тим, ми не можемо залишати проблему такою, як вона зараз у невизначеному стані. Тому будь-яке рішення, яке ми можемо зараз знайти, це буде рішення компромісне. І ми не можемо залишити, дійсно, наукову еліту без тих пенсій, на які вони власне розраховували, залишаючись в Україні. Тому та пропозиція мені здається, найбільш оптимальна. Це підтримати компромісні пропозиції комітету, які є в цій таблиці, які багато чого враховують. Ми безумовно повертатися до цієї проблеми і в рамках цього закону, і загального пенсійного законодавства. І в крайньому випадку ми можемо піти, але тоді повинна бути письмово сформульована та пропозиція, яка зараз надійшла від голови профільного комітету Станіслава Ніколаєнка. І ми її повинні окремо проголосувати - не з голосу, а окремо можливим погодженням у даному випадку з Академією наук і з профільним міністерством стосовно переліку посад.
Дякую. Мікрофон, будь ласка, Станіслав Іванович Гуренко. Ми будемо розглядати і голосувати лише те, що у нас є письмово, а не з голосу.
Шановні колеги! Костянтин Меркурійович Ситник як колишній віце-президент Академії наук Української Радянської Соціалістичної Республіки добре пам’ятає той період, коли на цілому ряді підприємств були абсолютно справедливо засновані наукові проектно-конструкторські чи проектно-дослідні інститути. І там працювали люди не тільки на тих посадах, які сьогодні слід узгоджувати з Академією наук. Я думаю, що треба залишити це право за Кабінетом Міністрів із узгодженням з комітетом Верховної Ради. Тому що якщо віддати це Академії наук, до речі в Академії наук тоді теж було десь біля 80 тисяч працівників, і які далеко не всі працювали у фундаментальній науці. Я думаю, що не слід. Кость Меркурійович. Треба погодитися з такою формуліровкою, скажімо: "Кабінет Міністрів за згодою з профільним комітетом Верховної Ради".
Ігор Рафаїлович Юхновський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати! Ми справді вчора дві з половиною години обговорювали це питання. І я хочу роз’яснити депутатам, у чому стоїть справа. Науковий співробітник має право одержати у виді пенсії 90 процентів від заробітної плати. Якщо він бюджетний, з бюджетної організації, він одержує ці 90 процентів, якщо він з небюджетної організації, то 40 процентів грошей платить Пенсійний фонд, а 50 процентів цієї пенсії береться за рахунок бюджетних коштів чи небюджетних коштів, які одержує ця організація. Таким чином, чим більше ми збільшимо список людей, яким дається наукова пенсія, то тягар цієї пенсії кладеться на організацію, в якій ці люди працюють. В результаті старші люди, такі, як лаборанти, інженери і так дальше, будуть одержувати тих 50 процентів за рахунок коштів тих організацій. В результаті організації позбавляються коштів і вони не можуть прийняти молодих співробітників - це з однієї сторони. З другого боку, відомо, що Кабінет Міністрів тепер в проекті бюджету пропонує зняти цей закон, задовільнення у 2004 році. Чим більше ми включимо туди можливих людей, яким дається пенсія, тим більшу рацію буде матиме Кабінет Міністрів для того, щоб поховати весь закон у 2004 році. Тому я прошу погодитися з тим, що сказав і пропонує Кость Меркурійович.
Так, Кость Меркурійович, пропозиція. що, будемо голосувати?
Я наполегливо відстоюю те, що вирішив Комітет. Я дуже прошу депутатів, і те, що сказав Станіслав Іванович, я з ним згоден, але ніколи в академії інженери, старші інженери як допоміжних персонал не одержували наукових пенсій і сьогодні не одержують. Ми розширили список, значно розширили: конструкторів ввели туди, головних конструкторів, провідних. Але більше не можна, ну, не можна просто. Ви хочете перетворити академію в академію інженерну, підготовки інженерів? Ну, не можна цього робити. Ми і хочемо так, щоб було, як було в Українській Радянській республіці, де чистота науки, рівень науки ми завжди дуже високо несли. І я зараз відстоюю тільки це.
Дякую. Так, шановні колеги, ну треба ж голосувати. Міністр, будь ласка. Зараз, зараз, Володимир Кирилович, міністр же має слово сказать? Ви скажете зараз. Будь ласка, міністре. Василь Кремень.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати!
Володимир Кирилович, а ви підсумуєте це все діло.
Я дуже прошу проголосувати ось ту зміну, про яку я говорив, і Костянтин Меркурійович підтримав, мається на увазі стаття 24-та. Я просто ще раз хочу повторити: в пункті 25-му з тим, щоб прирівняти, обмежити пенсію, максимальну пенсію працівника вищого навчального закладу наукової установи недержавної форми власності пенсією відповідного працівника адекватну вищого навчального закладу державної форми власності. А не так, як тут позначено Національною Академією наук, тому що ми просто знищимо державні вищі навчальні заклади, бо в недержавних буде значно більш висока пенсія, тому що в Національній Академії ця пенсія значно висока. Прохання в пункті 25-му цю заміну провести і в пункті 26-му відповідно. В 25-му щодо керівників закладів, а в пункті 26-му щодо викладачів і наукових співробітників. Дякую.
Так, Володимир Кирилович Черняк.
Дякую. Шановні колеги! Ми будемо сьогодні приймати дуже важливий закон, від якого залежить доля науки, освіти в Україні. І я думаю, що ми поставимося з відповідальністю всією до цього. Больова точка законопроекту - це питання про перелік посад: яким повинен бути цей перелік посад - чи закритим, чи відкритим? Я вважаю, що він повинен бути закритим, він повинен бути чітко визначеним, максимально широким, мабуть, але якщо ми робимо його відкритим, то це завжди дає можливості для зловживань, можна придумати будь-які посади, назви, що завгодно. І я думаю, що компромісні пропозиції комітету якраз є на сьогоднішній момент найбільш правильними, адекватними. І є всі підстави нам голосувати за них. І, звичайно, в перспективі потрібно було б вирішувати проблему пенсійного забезпечення єдиним законом про пенсії, але поки цього немає, то треба підтримати комітет. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, оскільки питання, по суті справи, погоджене із урядом в особі міністра освіти і науки, і з урахуванням пропозицій, які щойно тут прозвучали, в нас є всі підстави поставити на голосування про прийняття закону у новій редакції. Якщо немає заперечень, я ставлю на голосування. Що, що? Я розумію, шановні колеги, там не враховані 2 чи 3 пропозиції Президента. Уряд практично погодив. Та потрібно нам голосувати чи ні? ________________.Ні.
Мартинюк, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Я щиро поважаю міністра. Йому, дійсно, доручив Президент представляти законопроект. Але в мене є великі сумніви, що будь-хто, той, хто представляє законопроект Президента, по ходу може від імені Президента змінювати свою позицію. Це перше. Друге. Відповідно до рішення Конституційного Суду ми в першу чергу повинні голосувати пропозиції Президента. Після того, коли ми проголосуємо пропозиції Президента і вони не наберуть підтримки, ми будемо голосувати пропозиції профільного комітету. Оскільки зараз зал не знаходить підтримки, що він готовий голосувати за пропозиції комітету, значить ми наполягаємо голосувати пропозиції Президента. Дякую.
Ті, які відхилені, так? Я ставлю на голосування пропозицію під номером 1 Президента України, яка відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[17:11:41]] За-287 Поправка прийнята. Я ставлю на голосування пропозицію № 2, яка врахована. Прошу голосувати. [[17:12:05]] За-329 Пропозиція врахована. Я ставлю на голосування пропозицію №3. Прошу голосувати. Це вже пропозиція народних депутатів, вони фактично, це. пропозиції Президента. ________________.Но вони збігаються тут, вже. Ці вже, ми голосуємо, як комітети. [[17:12:28]] За-302 Пропозиція врахована. Шановні колеги, якщо пропозиції тут є народних депутатів, вони враховані, так давайте проголосуємо пропозиції тільки Президента. Ну, це ж пропозиції народних депутатів, вони враховані. Я ставлю на голосування поправку 4. Прошу голосувати. Це пропозиція народного депутата Дорогунцова. [[17:12:59]] За-234
За - 204. Прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію № 5, народного депутата Ситника, прошу голосувати. Ну, що ні? ________________. Ну, ми ж не приймаємо президентський.
Шановні народні депутати, я тільки щойно запропонував голосувати лише пропозиції Президента, а не голосувати пропозиції народних депутатів. ви заперечили щойно ж мені. Я же ж пропонував вам Адам Іванович. Я ставлю на голосування поправку номер вісім Президента України. Прошу голосувати, вона врахована комітетом, прошу голосувати. __________________. Комітет підтримує, можна голосувати п’яту поправку. [[17:13:59]] За-319
За - 319. Прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію номер дев’ять Президента України, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[17:14:22]] За-353 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування поправку номер 12 Президента України. Її комітет відхиляє. Прошу голосувати. [[17:14:44]] За-263 Поправка прийнята. Я ставлю на голосування поправку номер 19 Президента України, яку комітет пропонує врахувати. Прошу голосувати. [[17:15:11]] За-349 Всі пропозиції враховані. Я ставлю на голосування про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України про наукову і науково-технічну діяльність з пропозиціями Президента, по суті справи, у новій редакції. Правильно? Там же є і пропозиції народних депутатів, які враховані. Прошу голосувати. [[17:15:52]] За-384 Закон прийнято. З мотивів, будь ласка, Юхновський Ігор Рафаїлович - мікрофон, будь ласка.
Юхновський, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! Ми не повинні йти на поводу "чим гірше, тим краще". Ми допустили можливість безмежно збільшувати список осіб, яким за рахунок організації буде виплачуватися додаток до пенсії. І таким чином, наукові організації будуть знищуватися. Ми ставимо міністерство в вкрай важке положення із тим списком. Тому я хотів просити вас, я хотів просити міністерство, щоб список, яким допускаються люди до одержання наукових пенсій, був той, який запропонував комітет. Іншого виходу у нас немає. А шановних комуністів я просив би все-таки на майбутнє. Для того, щоб зробити гірше, не треба так сильно старатися.
Заспокойтесь. З мотивів. Вже досить з мотивів. Зварич і все. Шановні колеги! Ну заспокойтесь, вже рішення прийняли, все. Ви прийняли рішення, закон з пропозиціями Президента України. Всі проголосували. Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, мені незручно вам про це говорити, але сьогодні це вже другий випадок, де уповноважений Президентом представник по ходу міняє позицію не свою, а Президента України. Я би все ж таки просив, щоби ви у таких випадках привертали увагу шановним представникам позиції Президента України, що вони можуть це робити лише у тому випадку, що вони уповноважені Президентом робити такі зміни у його позиції, а не в їхній позиції.
Дякую. Давайте приймемо до відома і будемо слідувати цій пропозиції, вона слушна. Оголошується до розгляду закон України про внесення змін до деяких. Що? У кого? Гмиря, будь ласка.
Уважаемый Игорь Рафаилович, вы только что, обращаясь к коммунистам, сказали: для того, чтобы делать плохо, не нужно сильно стараться. Я не совсем согласен с вашим утверждением на основании вашей деятельности в течение последних лет. Вы очень старались и от вашей старательности становилось все хуже и хуже нашей науке. Спасибо.
Шановні колеги, давайте будемо толерантно один до одного ставитись. Я ще раз хочу сказати. Ну, я ж закликаю вас, повинен я це робити? Ще раз хочу підкреслити, що ми прийняли закон з пропозиціями Президента України. Я ще хочу раз підкреслити це для протоколу, що ніяких інших віянь і пропозицій там немає. Оголошується до розгляду Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань професійно-технічної освіти з пропозиціями Президента України від 29.07.2003 року. Доповідач: перший заступник міністра фінансів Ярошенко Федір Олексійович. Будь ласка, тільки дуже коротко, у нас уже обмаль часу і так. Прошу підготуватися Станіславу Миколайовичу Ніколаєнко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Пропозиції Президента полягають у наступному. По-перше. Запровадження передбаченого у законі положення про організаційно-правові засади з добування професійно-технічної освіти спричинять звуження існуючого обсягу прав громадян для здобуття професійно технічної освіти, доступність і безоплатність якої гарантована статтею 53 Конституції України. По-друге. Системі професійно-технічної освіти передбачається надання ряду пільг. Це спричинить не лише зменшення податкових надходжень та ускладнить адміністрування податків, але може також призвести до численних зловживань, направлених на ухилення від сплати податків. Тому пропонується виключити пункти 6 і 7 з розділу 1 закону. Передбачене законом надання пільг державним професійно-технічним навчальним закладам щодо звільнення від сплати штрафних санкцій у випадку перевищення обсягів спожитої електричної енергії суперечить статті 13 Конституції України. Тому пропонується пункт 8 розділу 1 закону виключити. По-третє. Законом, який стосується безпосередньо питань професійно-технічної освіти, здійснено спробу урегулювання деяких питань, обумовлених інших законодавчими актами. Так законом пункт 9 розділу 1 пропонується викласти в новій редакції положення Закону України "Про загальний військовий обов’язок і військову службу". Тому цю норму пропонується вилучити. Четверте. Крім того законом запропоновано підняти нижню вартісну межу, починаючи з якої проводяться торги для закупівель товарів, що повністю або частково здійснюються за рахунок державних коштів з 2 до 5 тисяч євро. Це положення суперечить законодавству ЄС і нормам СОТ. Тому пропонується пункт 1 пункту 10 розділу 1 закону виключити. Наступне. Запропоновані зміни передбачається внести щодо Державного бюджету України. Це також не відповідає вимогам статті 95 Конституції України. Тому пункт 11 розділу 1 закону пропонується виключити. Наступне. Пунктом 4 розділу 1 закону пропонується внести зміни до Бюджетного кодексу України, зокрема скасувати заборону здійснювати впродовж бюджетного періоду видатки на фінансування державних професійно-технічних навчальних закладів одночасно з різних бюджетів. Цю норму також пропонується виключити. І всі ці положення також можуть негативно вплинути на ефективність контролю за цільовим і раціональним втручанням бюджетних коштів, невиправдане ускладнення формування державного замовлення на фінансування професійно-технічної освіти. Тому прошу врахувати пропозиції Президента України до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань професійно-технічної освіти". Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Станіслав Ніколаєнко, комітет, будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! У цьому залі немає жодної людини, народного депутата, який би не виступав на підтримку професійно-технічної освіти. Кожний з нас буває в цих навчальних закладах і бачить той ганебний стан, в якому перебувають сьогодні ці інженерно-педагогічні колективи і в якому приниженому стані знаходяться діти. Ми сьогодні виділяємо на одного сироту в профтехосвіті три гривні на день, 20 копійок на день на харчування одного майбутнього робітника і надіємося, що у нас буде потужна велика держава. Сьогодні десятки профтехучилищ відімкнуті від струму, взимку їх буде сотні. Якщо Федора Олексійовича перевести з позиції президента на нормальну людську мову, що він сказав, а він сказав таке: коштів в бюджеті на професійно-технічну освіту немає і не буде, а те, що пропонуєте ви - надати їм змогу самим заробити, самим працювати, це все не по закону. Діти голодні - по закону, холодно в профтехосвіті - по закону, а якщо це ліквідувать, то це порушить усю систему, якщо ми 5-6 млн. направимо на цих дітей. Тому Комітет з науки і освіти пропонує тут підійти не огульно, а, як кажуть, виважено. Ми підтримуємо чотири пропозиції Президента, це першу пропозицію щодо обмеження, там дійсно обмеження було до вступу до вищих професійно-технічних училищ, ми знімаємо це. Ми пропонуємо підтримати пропозицію Президента про зняття взагалі, ми не міняємо сьогодні оті екю на закупівлю за державні послуги, розмір, ми його не трогаємо. Ми підтримуємо Президента про впорядкування служби в Збройних силах, надання відстрочки - ми підтримуємо. І щодо Земельного кодексу, там упорядкування ми також підтримуємо. Решту, те, що говорили сьогодні, якщо професійно-технічне училище відімкнуте від струму, ми пропонуємо, як і населенню, не нараховувати штрафні санкції, бо це ж з бюджету треба ці штрафні санкції платити, ми ж не можемо чотири рази платити. Друге. Сьогодні викликає дискусію, що в Бюджетному кодексі ми дозволили в разі того, якщо виконує, скажімо, той чи інший бюджет, скажімо міста Києва, дозволили дати кошти сиротам профтехосвіти. Це зруйнує, - дехто каже, - бюджетну систему. Люди добрі! Ми кажемо: якщо він виконує бюджет. Сьогодні Омельченко каже: я готовий дати по 100 гривень сиротам. Він не може дати, тому що ми заборонили. Тому я пропоную і, скажімо, виробляється продукція в майстернях. Ми вносимо зміни до закону про оподаткування прибутку. Якщо на уроці, під час навчального процесу в рамках статутної діяльності виготовлений виріб - чи верстат, чи табуретка - навіщо його оподатковувати? Діти ж ніколи цього робити не будуть, бо вони ж неконкурентноздатні. Тому є пропозиція, Володимир Михайлович, така: піти по поправкам Президента, я від імені комітету буду говорити, що ми просимо, як голосувати.
Шановні колеги, поправка номер 1 Президента України, вона врахована комітетом. Я ставлю на голосування поправку номер 1.
Так. Єдине, ми знімаємо тут одну фразу: "якщо вперше отримує спеціальність". А якщо в другий раз отримує в профтехосвіті? Окрім цієї поправочки.
Поправка врахована, прошу голосувати.
Прошу голосувати за. [[17:26:58]] За-345
Рішення прийнято. Поправка номер 2 на сторінці 11, вона відхилена.
Є пропозиція, я просив би не підтримувати.
Я ставлю на голосування поправку номер 2 Президента України, прошу голосувати.
Це те, що ми даємо людям. з бюджетів різних рівнів фінансуватися. Не голосуємо за. [[17:27:24]] За-148
Поправка не прийнята.
Третю поправку комітет пропонує підтримати.
Поправка номер 3 Президента України. Комітет її врахував. Ставлю на голосування. Прошу голосувати.
За. [[17:27:50]] За-346
Поправка прийнята. Поправка номер 4 Президента України, комітет її відхилив.
Комітет просить не підтримувати, оскільки мова йде про оподаткування навчальних машин. Не можна їх оподатковувати.
Ставлю на голосування поправку номер 4, прошу голосувати. [[17:28:12]] За-75 Поправка не прийнята. Я ставлю на голосування поправку номер 5 Президента України, вона відхилена комітетом.
Це оподаткування навчальної продукції. Пропоную не підтримувати. [[17:28:35]] За-99 Не прийнято. Я ставлю на голосування поправку номер 6 Президента України. Комітет її відхилив.
Це мова про відключення і нарахування пені. Не можна цього підтримувати.
Прошу голосувати.
Електрострум. [[17:28:57]] За-53
Не проходить поправка. Ставлю на голосування поправку номер 7. Комітет врахував її, прошу голосувати.
"За" голосуємо, абсолютно слушна поправка. [[17:29:20]] За-368
Рішення прийнято. Поправка прийнята. Поправка номер 8 ставиться голосування, комітет пропонує її врахувати.
Підтримати.
Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[17:29:43]] За-366 Поправка прийнята. Поправка номер 9 ставиться на голосування. Комітет пропонує її відхилити.
Це, щоб залишити кошти від оренди цим закладам, щоб вони могли витратити на свої потреби.
Прошу голосувати. [[17:30:07]] За-85 Поправка не прийнята. Пропозиція комітету, будь ласка, сформулюйте.
Ми пропонуємо прийняти закон з доповненнями, які ми врахували від Президента, як закон новий в цілому.
В новій редакції.
В новій редакції, да.
Я ставлю на голосування про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань професійно-технічної освіти для прийняття в новій редакції. Це документ під номером 3216.
"За" голосуємо дружно. [[17:30:51]] За-383
Закон прийнято.
Велике спасибі всім, дякую.
Оголошується до розгляду Закон України про внесення змін. З мотивів Кармазін, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни, “Солідарність”, “Наша Україна". Шановні народні депутати, щойно ви проголосували першу поправку Президента України, яка чітко порушує статтю 53 Конституції України, де йдеться про державне забезпечення доступності і безоплатності освіти усіх рівней у державних і комунальних навчальних закладах. Тобто в державних і комунальних закладах освіти можна навчатися безоплатно, в приватних - за плату і ми з вами сьогодні встановили всупереч Конституції спробу узаконити платну освіту в державних і комунальних навчальних закладах. Що не можна погодитись і я сьогодні вам говорю, що те, що ми не мали змогу сказати, коли голосували цю поправку, я піднімав руку, я це говорю своїм колегам, які сидять тут недалеко і говорять, кричать, що вони голосують за Президента, я говорю :”Шановні, ви голосуєте проти українського народу", це обмежує конституційне право громадян на безоплатне навчання у державних і комунальних навчальних закладах, профтехосвіти.
Дякую. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України". З пропозиціями Президента України від 9.08.2003 року. Доповідач Перший заступник Міністра фінансів України Федір Олексійович Ярошенко. Підготуватись Сергію Терьохіну. Дуже коротко, прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Пропозиція Президента України в основному стосується змін до Закону України "Про податок на додану вартість" і заключається в наступному. По-перше. Президент визначає, що відміна пільг по операціях з продажу лікарських засобів і виробів медичного призначення спричиняє підвищення цін на ліки, зменшує їх доступність і так далі. Якщо далі виписувати цю ситуацію, і у контексті слід відзначити, що досвід Росії, запровадження 10-відсоткової ставки ПДВ на лікарські засоби виявив ще ряд негативних наслідків - це ріст тіньового ринку і масштабів фальсифікації. Краще вчитися на чужих помилках, ніж на своїх. По-друге. У законі включені положення, які можуть бути предметом правового регулювання виключно Кримінального кодексу. Третє. Визначення платником податку уповноваженого державного органу, що здійснює продаж конфіскованого майна, протирічить положенням Закону про виконавче впровадження. Четверте. Потребують узгодження окремі норми закону щодо зменшення ставок податку на додану вартість з 20 до 15 відсотків. П’яте. Президент застерігає, що заснування векселя платником податку на додану вартість при ввезенні товарів, надання дозволу на розрахунки податковими векселями при імпорті товарів для будь-яких потреб на митну територію України призведе до відстрочення грошових надходжень до бюджету. І також нечітке визначення норм закону, в яких пропонується замінити термін, продаж товарів і продаж послуг на "поставка товарів", "поставка послуг" на практиці неминуче призведе до неоднозначного часом помилкового використання таких норм. Тому вношу пропозицію щодо підтримки пропозицій Президента до Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Дякую.
Сідайте, будь ласка. Сергій Терьохін, заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Дякую. Сергій Терьохін, "Наша Україна", місто Київ. Шановні народні депутати! Дуже коротко було озвучено першим заступником міністра фінансів, які пропозиції. Дев’ять всього було пропозицій Президента надано. З них комітет узгодив сім, а дві не узгодив. Я пропонував би залу для того, щоб пришвидшити цю роботу, зупинитися на двох неузгоджених комітетом пропозиціях і проголосувати, або підтримавши позицію зауважень Президента, або підтримавши пропозицію комітету, і потім проголосувати в цілому. Це буде, я думаю, швидше, ніж загальний порядок. Тому я хотів би, щоб. А, між іншим, я хотів би зазначити, що наше Науково-експертне управління не погодило 6 пропозицій Президента і пропонувало їх не враховувати, одначе це дуже важливий закон для питань адміністрування, наведення ладу в податку на додану вартість і тому для того, щоб не виникла загроза, неврахування його перед початком бюджетної процедури ми погодили віднести ці питання на розробку наступного закону, який, ви пам’ятаєте, ми з вами прийняли рішення Верховної Ради, має бути розглянутий десь в листопаді цього року. Там сукупний закон про зміну правил відшкодування податку на додану вартість, розгляд пільг і так далі, і так далі. Тому, у всіх є табличка, я просив би звернути увагу на сторінку 2 правку 3 Президента України. Суть цієї правки. Президент України пропонує залишити пільгу, яка полягає в неоподаткуванні податку на додану вартість конфіскованих товарів. Ви знаєте, що продаж конфіскатів сьогодні став великим бізнесом від чиновництва; що сьогодні, щоб не сплачувати податки при розмитненні товарів, треба тільки домовитися з корумпованим митником і домовитися з корумпованим державним виконавцем. І взагалі не платити жодних податків. Зрозуміло, що ми не можемо підтримати пропозицію залишити податкову шпарку, яка діє сьогодні, і залишити спокусу корупції контролюючих органів митних і податкових. Тому комітет пропонує не підтримувати правку №3 Президента України. Я просив би зал визначитися з цього питання.
Сергій Головатий, будь ласка.
Шановний Сергій Анатолійович! І в мене до вас питання як до доповідача, і я думаю, воно має цікавити Володимира Михайловича.Скажіть, будь ласка, до яких пір у нас в парламенті існуватиме неприйнятна і ніде неіснуюча у європейських парламентах практика, коли закон не має предмету регулювання, а коли містить у назві своїй тільки процедурну річ: внесення змін до деяких законодавчих акті. Подивіться, це єдиний закон, який не містить предмету регулювання. Навіть вищий закон, що ми тільки що схвалили, то вони хоч називають деякі законодавчі акти з питань професійно-технічної освіти. Зрозуміло, що пошук, коли ти йдеш, входиш в Інтернет, ти хоч можеш знайти питання професійно-технічної освіти. А тут деякі законодавчі акти. От і шукай потім, а які ж це? Чи це не є лазівка? Та коли щось ховається, запитайте депутатів, а які це законодавчі акти, який предмет регулювання? Таблиця відпаде, а у назві залишиться це, це просто така практика у нас існує. Але я просто хочу звернути увагу, щоб цього більше. Треба дати доручення комітетам, щоб закон мав назву, де був би предмет регулювання цього закону.
Я дякую за запитання, але воно не тій персоні поставлено. Тому що це є предмет юридичного оформлення. Ви можете побачити, що Президент не надав зауважень з приводу назви цього закону. Одначе, сенс у тому, що Сергій Петрович сказав, є, і треба намагатися чітко у законі прописувати, про що іде мова.
Шановні колеги, комітет пропонує тільки проголосувати ті поправки, які не узгоджені. Не буде заперечень у вас? Підтримаєте цю ідею? Я ставлю на голосування поправку номер 3 Президента України, яка відхилена комітетом. Прошу голосувати.
Комітет не підтримує звільнення від оподаткування конфіскатів. [[17:39:58]] За-127 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування поправку номер 4 Президента України, яка відхилена комітетом.
Я перепрошую, дозвольте мені прокоментувати її дуже коротко.
Будь ласка.
Значить, правка номер 4 стосується уникнення випадків подвійного оподаткування однієї тої ж самої митної бази, якщо товар поставляється не до кордону, а на склад виробництва. Що зараз відбувається. Митна ціна згідно з діючим законодавством як ціна власне товару плюс всі витрати на транспортування до внутрішньої митниці, там, де цей товар розмитнюється. Тому витрати на транспортування вже входять в митну ціну для цілеоподаткування ПДВ на кордоні. Після того, коли імпортер платить транспортній організації за її послугу, вона ще раз на цю базу нараховує ПДВ. Для того, щоб такого не було, ми застосували загальноєвропейський принцип поставки товару до пункта першого призначення, тобто до фактичного вручення імпортеру, незважаючи на те, яка база була визначена на митному кордоні. Дзеркальна ситуація з експортом, коли можна два рази отримати нуль за ту саму митну вартість. Тому пропозиція не підтримувати позицію, правку Президента, і підтримати нашу, економічно зрозумілу і нормальну пропозицію.
Я ставлю на голосування поправку номер 4 Президента України, яка відхилена комітетом, прошу голосувати.
Комітет не підтримує правку Президента. [[17:41:48]] За-117
Поправка не прийнята. Тобто є всі підстави поставити на голосування прийняття в новій редакції закону. Будь ласка, Матвієнков.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Сергей Анатольевич, пункт номер 5 отмена хождения векселя. Мы опять возвращаемся то, к чему мы говорим. Если мы оставляем этот пункт, мы сводим на нет весь этот законопроект и всю тут работу, которая проводилася. То есть при ввозе импортируемого товара, если ты имеешь, как экспортер, задолженность по невозврату НДС, отдай живые деньги из оборота, а когда ты их получишь, непонятно. Мы все время рассчитывались векселем. Нельзя эту норму скасовуваты, поэтому я прошу на сегодняшний день заострить внимание и нельзя ни в коем случае голосовать этот законопроект без этой поправки.
Ще раз, який пункт?
5-та поправка.
П’ята правка Президента стосується оподаткування лікарських засобів. Про що йде мова? Сьогодні. Якщо йде мова стосовно правки Президента, стосовно векселя. ГОЛОС З МІСЦЯ. Яка?
9-та. То сьогодні залишається та сама ситуація, яка є. Я вам поясню зараз. Ми написали в нашому законі, що вексель може надаватися не тільки для власних виробничих потреб, як зараз трактує митниця, але й для будь-яких потреб, які захотіло підприємство. Правка Президента стосувалася забрати будь-які потреби з цього тексту, тобто залишити зараз те, що є на сьогодні, - тільки для власних потреб. Ми з цим погодилися, хоча, відверто кажучи, економіки тут мало в пропозиціях Президента. Уявіть собі: якщо підприємство купує запаси, а після того стає щось на ринку, їм не треба ці запаси. Ну тут хтось, я не знаю, знімає заказ. Одначе Президент це запропонував, і ми погодились.
Дякую. Асадчев, будь ласка.
Сьогоднішня система залишається. Читайте уважно.
Володимире Михайловичу, цей закон дуже серйозно вплине на бюджет. Бюджет сформований з урахуванням того, що закон ще не введений в дію. І я б дуже хотів, щоб Міністерство фінансів зараз сказало свою точку зору, тому що якщо ми зараз приймемо, введемо в дію, повірте мені, що доходи бюджету впадуть. Дякую.
Будь ласка, Міністерство фінансів. Перший заступник міністра Федір Ярошенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Позиція Міністерства фінансів полягає в тому, що введення в дію цього закону, воно буде збалансованим з точки зору інших статей закону, яким передбачається збалансування доходної частини по цьому виду податку. Тому прохання - не міняти інші статті закону, а підтримати його так, як це запропоновано. Дякую.
Дякую. Адам Мартинюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Сергій Анатолійовичу! Будь ласка, нас дуже цікавить питання, пов’язане із лікарськими. Сергій Анатолійович!
Да, я слухаю, слухаю.
Нас дуже цікавить питання і від цього залежатимуть результати, я думаю, голосування: яка зараз залишається норма щодо лікарських препаратів, про що не один раз і з трибуни, і тут виступав Іван Олександрович і турбувався, бо це стосується великого кола ветеранів?
Залишається відповідно до пропозицій комітетів існуюча сьогодні практика звільнення лікарських засобів і лікарських послуг від ПДВ.
Так, у вас питання було? З’ясували вже? Я ставлю на голосування, шановні колеги, про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України в новій редакції. Прошу голосувати.
Комітет просить підтримати. За. [[17:46:17]] За-367
Закон прийнято.
Я всім дякую.
Оголошується до розгляду Закон України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності з пропозиціями Президента від 09.08.2003 року. Доповідач - міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович. Дуже коротко, прошу вас, Олександр Володимирович, якщо всі поправки тут враховано.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Враховуючи, що проект закону, який розглядався комітетом з зауваженнями Президента, має повне погодження, і всі зауваження Президента підтримані профільним комітетом, оскільки вони стосуються конституційних обов’язків, які покладені на главу держави, є пропозиція підтримати пропозиції Президента і прийняти закон в новій редакції.
Будь ласка, Юрій Іванович. Дякую вам. Голова Комітету з питань промислової політики і підприємництва Єхануров Юрій Іванович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет з питань промислової політики і підприємництва на своєму засіданні 2 вересня розглянув пропозиції Президента України, погодився з ними, вважає, що це є доповненням до закону, нормальним доповненням до закону і пропонує їх підтримати. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку вважає, що переважна більшість можна погодитися, і особливих проблем немає. Головне юридичне управління зауважень до підготовленої комітетом нової редакції закону зауважень не має. Тому велике прохання, шановні колеги, дуже важливий закон, погодитися з усіма пропозиціями Президента і проголосувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, якщо немає заперечень, я поставлю на голосування про прийняття Закону "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" з пропозиціями Президента України. Прошу голосувати. [[17:48:25]] За-385 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оскільки у нас залишилося обмаль часу, я прошу прослухати уважно. Може, ми проголосували б, прийняли б рішення з обговорених питань, для того щоб комітети могли працювати? А? Тут не багато, ми їх обговорили. Це ж прийняти за основу, якщо там не викликають заперечень які питання. Немає заперечень? Немає заперечень. Ну, є заперечення, значить, йдемо тоді по розкладу засідання. Оголошується до розгляду проект Закону про молоко і молочні продукти. Повторний розгляд. Доповідач - Терещук Сергій Миколайович. Ми його розглядали. Ви знаєте, не набрали там маленької кількості голосів. Давайте, може, проголосуємо і приймемо його за основу, а потім будемо тоді розбирати? Я ставлю на голосування: про прийняття за основу проекту Закону "Про молоко та молочні продукти". Це документ під номером 3076. Прошу голосувати. [[17:49:46]] За-255 Рішення прийнято. Я дякую вам. Оголошується до розгляду проект Постанови "Про внесення змін до статті 3.2.1 Регламенту Верховної Ради України" [[повторний розгляд]]. Сас Сергій Володимирович, перший заступник голови комітету. Є? Хто буде від комітету? Адам Іванович, може, ви від комітету виступите?
Шановні колеги, я можу зрозуміти, і ви можете підтверджувати і говорити, що є серед нас такі, як кажуть, гіганти мислі, які можуть досконало пам’ятати те, що півроку тому відбувалося, і як відбувалося це обговорення. Але погодьтеся, що таких тут дуже і дуже мало. Ще одна причина. Ми з вами кожного четверга, який повинен бути чисто технологічний, витрачаємо досить багато часу на те, щоб пригадати про що ми з вами говорили тоді, коли обговорювали цей законопроект. Ще один момент. Ми кожного четверга, маючи дуже багато законопроектів, порушуємо Регламент, коли обговорюємо проблеми пов’язані із пропозиціями Президента, а ми їх повинні не тільки слухати, ми ці пропозиції Президента повинні заслухати, два доповідача, повинні обговорити за повною програмою і приймати відповідні рішення. А давайте згадаємо, як ми з вами приймаємо закони про ратифікацію. Це взагалі ставить нас, парламентарів, зовсім у незручну ситуацію. Ми їх абсолютно не розглядаємо, а голосуємо, бо у нас цейтнот-час. І тому, завершуючи, я вас переконливо прошу, аби у нас було менше вето, а у нас їх дуже багато, аби у нас була більш виважена законотворча робота, аби ми з вами усвідомлено голосували за закони, я прошу підтримати пропозицію про те, щоб повернутися до попередньої норми Регламенту, аби голосування з прийнятих законопроектів відбувалися щодня після їх обговорення. Дякую.
Шановні народні депутати! Будь ласка, Сергій Головатий.
Володимире Михайловичу, я думаю, що це якраз чудова нагода всім депутатам, особливо тим, хто поставив свої підписи під законопроектом про конституційні зміни, довести, що вони є прихильники парламентської республіки. Адже ніде в європейських парламентах не існує такої процедури голосування, яка у нас встановлена. І, Володимире Михайловичу, ви ж не Медведчук, правда? А ви знаєте, що цю процедуру встановив Медведчук, це сталося після в період січня 2001 року. Встановлена диктатура більшості. Тому, щоб дійсно перейти на парламентську форму правління, на те, щоб парламент перейшов від кількості у якість, я думаю, що якраз президентські фракції сьогодні доведуть свою принциповість і повну підтримку Президента стосовно його зміни до Конституції. Треба за це голосувати.
Дякую. Так, будь ласка, Турчинов. Зараз будемо голосувати. Прошу уваги.
Шановні колеги! Я хочу звернутися до кожного з вас. Тут в залі нема жодного депутата - жодного, я підкреслюю - який в четвер прочитав всі закони, за які ми голосуємо. Жодного нема, шановні колеги, коли ми будемо відвертими один перед одним. Я прошу вас, шановні друзі, за кожним законом стоїть доля людей. Ми відповідальні перед ними. Тому я прошу вас підтримати цю постанову і повернутися до нормальної процедури, коли кожен депутат буде знати за що він голосує. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Матвієнков, будь ласка.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги, я предлагаю успокоиться и спокойно взвесить, оценить ситуацию. Все познается в сравнении. Уважаемый Адам Иванович, я хочу вам напомнить и вторую сторону той "медали", о которой вы говорили. Полупустой зал, по 5, по 7 раз ставится вопрос на голосование. Важный законопроект, но людей в зале нет , и мы не можем его проголосовать, потому что людей в зале нет. И мы по несколько раз ставим эти вопросы на голосование, и протаскиваем, и протаскиваем, и протаскиваем. Я хочу вам привести вторую сторону "медали", когда мы каждая фракция перед голованием способна собраться, взвесить, оценить каждый законопроект, сделать его анализ и сознательно проголосовать, зная его и структуру, и анализ, и последствия. В то время, когда при таком голосовании, о котором вы говорите, можна было в пятницу просунуть все, что угодно. И под шум волны проходили такие вещи, которые вообще не должны были проходить. Поэтому сложившаяся система имеет свои позитивные моменты, которые позволяют нормально работать парламенту. Девайте не будем ее ломать. Спасибо.
Я дозволю собі.
Юрій Кармазін.
Володимире Михайловичу! Я дозволю собі відповісти. Шановні колеги! Давайте будемо говорити правду і нехай люди почують. Чому ті, хто зараз і в тому числі шановний мною Сергій Анатолійович, який, до речі, постійно присутній у сесійному залі, захищає тих, хто прогулює. У чому справа? У четвер збираються лише для того, щоб проголосувати, решту днів зал порожній, Сергію Анатолійовичу. Так кого ви захищаєте?
Юрій Кармазін. Все, шановні колеги, зараз будемо голосувати. Досить. Час вичерпаний.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні наші радіослухачі. Я стверджую на репліку пана Турчинова, що ніхто у нас не читає законопроекти, що ось переді мною сьогодні чотири папки лежать. Умови у нас не дозволяють ці папки. Я всі їх прочитав до одного. Я стверджую це Турчинову. Це перше. І друге. Але треба зробити голосування так, як пропонує Адам Іванович. Це підвищить авторитет Верховної Ради, Володимире Михайловичу. І ви у своїй доповіді, коли починали сесію, говорили про підняття авторитету Верховної Ради України. Коли сьогодні ходять, лобіюють десь питання і не можуть у цей час знаходитись, це інше питання, голосувати. Я пропоную проголосувати зараз свідомо за це. І це дозволить, дійсно, підняти законотворчий процес на інший рівень і підняти авторитет Верховної Ради України. Дякую.
Шановні народні депутати, всі вже висловилися і за, і проти. Аргументи, я думаю, будуть повторюватися. Тому я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до статті 3.2.1 Регламенту Верховної Ради України, це документ під номером 2584. Давайте голосуванням визначимося і приймемо рішення. [[17:59:36]] За-207 По фракціях, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, я прочитаю, зараз одягну окуляри. Одну хвилинку, не кричить, будь ласка. Я прошу продовжити роботу на 15 хвилин, є бажання працювати. Наша Україна - за 97 Фракція комуністів - 56 Регіони України -1 Партія промисловців і підприємців і Трудової України - 0 Соціал-демократичної партії об’єднаної - 0 Демократичної ініціативи - 2 Євровибір -1 Соціалістичної партії України -20 Блоку Юлії Тимошенко - 18 Народовладдя - 0 Аграрної партії - 6 НДП - 0 Народний вибір - 2 Позафракційні - 4 Шановні колеги, давайте, я прошу вас, з цим питанням, ми ще повернемося на Погоджувальній раді. Я прошу вас, шановні колеги. Давайте приймемо деякі рішення. Нам потрібно з питань, які ми обговорили. Немає заперечень? Я прошу вас, шановні колеги. Проект постанови про хід виконання постанови Верховної Ради від 15 травня 2003 року про інформацію Кабінету Міністрів України про дотримання органами виконавчої влади вимог законодавства при проведенні комплексу весняно польових робіт та заходи по забезпеченню виконання законодавства при підготовці до збирання врожаю 2003 року та його проведенні і про баланс продовольчих і фуражних ресурсів на період 2003-2004 років та заходи Кабінету Міністрів України щодо забезпечення продовольчої безпеки. Доповідач - перший заступник голови комітету Калінчук Василь Антонович. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! За дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з аграрної політики та земельних відносин вчора розглянув на своєму засіданні проект постанови Верховної Ради, відпрацював проект постанови Верховної Ради з зазначеного питання. Враховуючи пропозицію суб’єктів права законодавчої ініціативи, що надійшли до комітету, а також значну частину положень альтернативних проектів. Я хочу сказати про них, це реєстраційний номера 4099-1 та 4100-1, а також проекту постанови Верховної Ради, реєстраційний номер 3753, Степана Богдановича Гавриша комітет вносить на розгляд Верховної Ради України доопрацьований проект постанови Верховної Ради. Ми вважаємо, що в цьому проекті, я не буду його зачитувати, хоча він носить досить великий обсяг, великий об’єм, але ми в цьому законопроекті даєм оцінку роботі Кабінету Міністрів з зазначеного питання і визначаємо її, як недостатню. В той же час, члени комітету рекомендують Кабінету Міністрів здійснити цілий ряд заходів, в тому числі і при підготовці, обговоренню і прийняттю бюджету. Там записаний цілий ряд конкретних цифр бюджету. Але я хотів би зразу попередити шановних народних депутатів, що ці цифри не взяті спонтанно або не обраховано, вони взяті із тих законів, які уже раніше прийняті Верховною Радою. Ну наприклад, закон про стимулювання соціального розвитку села або закон про стимулювання сільськогосподарського виробництва. Тобто це ті цифри, які були передбачені раніше в прийнятих нами законах, крім одного, який не має безпосереднього відношення до сільського господарства, але має безпосереднє відношення до забезпечення продовольчої безпеки держави. Ми пропонуємо виділяти півтора мільярди гривень для здійснення Держкомерезервом державних закупівель для стабілізаційного фонду стратегічно важливих продуктів харчування. Я хотів би відзначити, що комітет, члени комітету в своєму відпрацюванні цієї постанови просять все-таки народних депутатів для подальшого розгляду і подальшої підготовки бюджету, закону про Державний бюджет на 2004 рік прийняти цю постанову в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, у нас на руках три постанови, проекти постанови щодо цього питання. Давайте таким чином - щодо часу надходження почергово. Який перший надійшов проект постанови?
Я ще раз хочу сказати, я ще раз повторюю, що ми взяли в цей проект постанови всі. Ну, як це? Основні положення всіх трьох законопроектів. Ми взяли в цю постанову, і зробили одну постанову.
4099.
4099 зробили як одну постанову із трьох постанов.
Добре. Мельничук, будь ласка, мікрофон Мельничука.
Шановний Геннадію Андрійовичу! Оскільки від фракції Соціалістичної партії депутати внесли постанову, я прошу надати слово мені, слово від авторіп по даній постанові для того, щоб ми могли аргументовано прокоментувати і народним депутатам, і радіослухачам нашу позицію, позицію фракції Соціалістичної партії України.
Я пропоную таким чином. Вносили представники Комуністичної партії, фракції Компартії України. Я пропоную таким чином: давайте ми проголосуємо те, що запропонував комітет, за часом вони перші подали, шостого цього місяця, а потім будемо рухатися далі. Голосуємо, якщо не проходить - далі. Будь ласка, мікрофон Петру Миколайовичу. Симоненку, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановний Василю Антонович! Я хотів би привернути вашу увагу, що врахувавши наші пропозиції проекту 4099-1, а ви, практично, врахували, є одна суперечка - відносно оцінки діяльності уряду. Ми виходимо, ще раз кажу, не відокремлюємо аграрно-промисловий комплекс і блок в уряді, а говоримо про загальну політику в державі. І комуністи засуджують таку політику. Ми у вчорашніх виступах довели, що якраз сьогоднішню політику не можна продовжувати. Тому я запропонувати хочу, Геннадій Андрійович, наступне: проголосувати оцінку і визначитися щодо оцінки діяльності уряду, а не блоку, бо блок, в принципі, приймає заходи, але загальна політика в державі не дає можливості реалізувати професійні навички якраз самого блоку, керівників. А потім вже перейти до підтримки того проекту, який ви зробили як узагальнений, враховуючи і наші пропозиції, фракція комуністів. Дякую.
Я можу коротку репліку? Я абсолютно підтримую Петра Миколайовича, що нам треба визначитись по оцінці. Ми, комітет, вважаємо недостатньою роботу. тому уряду, уряду. А в тому проекті постанови, що надала фракція Комуністичної партії України, там вважається незадовільною. Давайте визначимося голосуванням. Я підтримую.
Добре. Давайте підсумуємо. Що стосується фракції Соціалістичної і Комуністичної партії, вони пропонують визнати роботу незадовільною. Що стосується профільного комітету, пропонується визнати недостатньою. Таким чином, якщо ми зараз проголосуємо, що стосується оцінок і потім перейдемо до тексту. Мікрофон Мельничука, будь ласка.
Шановні, Геннадій Андрійович. Я дуже прошу, йде акцентація на тому: чи задовільно чи незадовільно. Петро Миколайович пояснив нашу ситуацію. Взагалі незадовільно те, що довели сьогодні аграрний комплекс. Мова йде про інше: що в нашій постанові є те, чого немає, те, що конче потрібно сьогодні в АПК. Ми знову наступаємо на граблі. Фракція Соціалістичної партії України на минулих обговореннях питання про ситуацію на селі внесла постанову. Більшість її відхилила. Сьогодні було б знято багато проблем, якби була прийнята та постанова. Тому я прошу від авторів надати мені слово до 3-х хвилин, аби я прокоментував цю постанову. І не робити акцентацію на: задовільно чи ні. Бо сюди треба Кінаха притягнути, треба й інших "козаченків" притягнути і сказати хто працював як. Дякую.
Добре. Будь ласка, Михайле Васильовичу. Будь ласка.
Я репліку ще. Михайло Васильович, з вашого проекту постанови включили майже всі, за виключенням знову ж оцінки і там, де ви рекомендуєте кадрові питання.
Нічого, все влаштується, все буде гаразд.
Ми можемо бути поруч, тому що ми однаково володіємо ситуацією.
Василь Антонович, сядьте, будь ласка, на хвилинку.
Шановні народні депутати, мова йде про те, що вчора я на засіданні комітету, як народний депутат і член комітету не мав права робити правки своїх колег, тому що я з ними не погодив деякі питання. Тому я говорю про те, задовільно чи ні. Давайте ми зробимо слідуючу оцінку. Чи потрібно сьогодні дотувати Україні два-три види хліба, яки були би доступні для всього населення чи ні. Потрібно чи ні? Потрібно. Ми це ставимо в постанові. Чи потрібно пролонгувати ті кредити на три роки, хоч би, щоб взяв товаровиробник під урожай цього року? Потрібно. Ми це вносимо пропозиції, цього немає в їхній постанові. Чи потрібна Антимонопольному комітету сьогодні розглянути дії нафтотрейдерів на ринку нафти? Потрібно. Але ж скажіть, будь ласка, скажіть будь ласка чи не буде такий же висновок, як про зернотрейдори? Тому фракція Соціалістичної партії України наполягає, аби дати жорстку і принципову оцінку діям не тільки цього уряду, а взагалі всім реформам. Ми сьогодні дамо оцінку кучмівським реформам, до чого довели село? Уряд був один не хороший, уряд був другий. Міністрів міняли кожен рік. Ситуація погіршувалась, тому ми наполягаємо на то, щоб постанова за № 4100 була проголосована в цьому залі. Дякую.
Петро Миколайович, у вас буде що сказати? До обгрунтування.
Я одну репліку тільки скажу. Шановний Михайло Васильович, так як ви виступали від імені фракції, я хочу вам довести, що ваші пропозиції тут вже є в цій постанові. Вони ж є. Вжити невідкладних заходів, наприклад ваша пропозиція -"Вжити невідкладних заходів щодо насичення ринку нафтопродуктів , стабілізації цін на них". Є. Внести до першого жовтня 2003 року на розгляд до Верховної Ради України проекти законів про внесення змін до статті 7-ї Закону України про державне регулювання імпорту сільськогосподарської продукції, щодо продовження дії терміну закону до 1 червня 2004 року. І так всі за виключенням оцінки і там, де.
Василю Антоновичу, достатньо. Петро Миколайовичу, в обгрунтуванні буде що сказати? Будь ласка, мікрофон Симоненка Петра Миколайовича.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Під час розгляду на попередніх слуханнях цієї проблеми, а були у нас парламентські слухання щодо ситуації в агропромисловому комплексі, у постанову ми включили дуже багато якраз цінних, з погляду фракції комуністів, пропозицій - це і кредитування, це і паритет у цінах. Все це ми включали вже. Тому, коли ми хотіли удосконалити сьогодні законодавчу базу для діяльності якраз агропромислового блоку, то ми у першу чергу привернули увагу, що в цілому діяльність уряду, це всі міністерства і ті, хто повинні сприяти покращанню ситуації у нас в агропромисловому комплексі, вони винні, а не напряму ті, хто сьогодні займаються агропромисловим виробництвом. Тому ми і визначили, що треба визначити роботу Кабінету Міністрів, уряду в цілому, який проводить політику не розвитку агропромислового комплексу, а знищення. І додати, що сьогодні слід було б законодавчо врегулювати такі питання про кооперацію в агропромисловому комплексі. Це надасть можливість якраз сьогодні правильні форми господарювання вживати, використовувати, бо все решта - це від лукавого, це знищення можливості ті, хто володіє паями якраз нормально працювати на землі. Закон про фінансово-кредитну систему забезпечення агропромислового комплексу - це якраз ті пріоритети, які дадуть можливість обігові кошти мати селянину, купувати техніку, мінеральні добрива, запасні частини, паливно-мастильні і багато чого іншого. Третє. Про систему матеріально-технічного забезпечення АПК. Це також державна політика, як ціноутворення, так і технічного забезпечення машинами, комбайнами, тракторами, навісним обладнанням все, що сьогодні буде забезпечувати нормальний сівооборот і обробку землі, технологію обробки землі. І четверте. Про наукове і про наукове і кадрове забезпечення АПК. Це проблема з проблем сьогодні. Знищено ж практично наукове забезпечення села. У нас сьогодні амброзія вища, ніж соняхи на Кіровоградщині, на Дніпропетровщині, і це якраз є наслідками того, що у нас гербіциди неможливо придбати, мінеральні добрива неможливо купити. Сьогодні наукове, кадрове забезпечення відсутнє практично і село молодь не їде. От чому ми, комуністи, послідовно до раніше прийнятих постанов відносно удосконалення діяльності агропромислового комплексу запропонували 4 конкретні закони і оцінку, яку слід сьогодні дати, щоб виключити повторення подібних помилок і прорахунків на майбутнє. Дякую.
З мотивів Черняк. Давайте і будемо голосувати.
Шановні колеги! Проектом постанови передбачено виділення значних коштів сільському господарству. І це правильно. Але є ще один аспект питання - яким чином будуть використані ці кошти. Чи вони будуть цільово використані, ефективно, чи вони дійдуть до сільського господарства, чи вони будуть розкрадені по дорозі до нього, чи буде прозорість фінансування? Ми повинні звернути увагу на цей бік справи, не тільки на той, щоб кошти дати. І другий момент. Відносно того, що треба дещо змістити акцент. Потрібно створити умови, при яких би сільське господарство могло заробляти кошти, паритет цін, зокрема, і інші питання, перерозподілу прибутку на користь виробника, а не переробника і торгівлі. Ці питання повинні бути присутні в проекті постанови. Дякую.
Таким чином, за часом надходження ставиться на голосування постанова від комітету. Надійшла 6-го вересня і доопрацьована внесена 10-го. Визнати роботу уряду недостатньою. Петро Миколайовичу, ну так же не можна! Мікрофон Симоненка, будь ласка.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Я хочу исключить ошибку, которую мы можем совершить. Постановление в принципе вбирает в себя то, что мы говорили: и коммунисты, и другие фракции. Одна только есть розбіжність, и фракция коммунистов будет голосовать, вначале вызначиться щодо оцінки, а далі ми за повне проголосуємо. Ось у чому розбіжність. И я хотел бы исключить просто ошибку, потому что нормальное постановление, мы можем сейчас не проголосовать, а потом вы не поставите на повторное голосование.
Добре. Голосуємо щодо оцінки, а потім будемо далі з’ясовувати. Таким чином, перше ставиться питання. Будь ласка, мікрофон Олександру Олександровичу Морозу.
Геннадій Андрійович, спасибі за довіру. Справа у тому, що ми вносили проект постанови від фракції, могли брати участь в обговоренні, і Михайло Васильович Мельничук свою позицію висловив. Ми не будемо наполягати там на оцінках персональних, тому подібне, але те, що говорив Петро Миколайович, треба на це зважити. Давайте проголосуємо оцінку незадовільну, бо це характеристика. Ну, як ми можемо говорити позитивну оцінку, коли така ситуація з хлібом і не тільки з хлібом. А оскільки у проекти постанови є багато корисних пунктів, які треба підтримати Верховною Радою, давайте разом з цією оцінкою незадовільною голосуємо всю постанову.
Таким чином, перше, пропонується проголосувати, визнати роботу уряду по забезпеченню продовольчої безпеки держави недостатньою, це пропозиція профільного комітету. Голосуємо про визнання роботи недостатньою. [[18:18:32]] За-136 Рішення не прийнято. Фракції Комуністичної, Соціалістичної партії пропонують визнати роботу уряду з цього питання незадовільною. Голосуємо. [[18:19:00]] За-164 Рішення не прийнято. Нам нічого не залишається, як відправити три постанови на доопрацювання, узгодити і внести постанову. Будь ласка, Петро Миколайовичу.
Уважаемые коллеги! Вопрос действительно серьезный в отношении оценки и заслуживает правительство негативной оценки, но мы бы хотели, коммунисты, предложить двигаться вперед - первый пункт не голосовать, исключить его сейчас. А для того, чтобы далее правительство работало над конкретными вопросами, что очень важно для села, началась посевная, надо, так скажем, сберечь урожай, выделить срдества и многое другое, проголосовать остальные пункты и таким образом дать возможность правительству работать.
Якої постанови? Там три їх. Якої постанови? ГОЛОС З МІСЦЯ. Номер 99.
Добре. Так ось, є пропозиція така. Олександр Олександрович, будь ласка.
Шановні депутати, в принципі, Петро Миколайович правий, можна пропустити перший пункт, а можна навіть в тій редакції, в якій зробив комітет. Ми говоримо про ці речі не тому, що ми задоволені оцінкою уряду, а тільки тому, що у проекті постанови є ті норми, які треба реалізувати обов’язково. Тому давайте проголосуємо, але уряд хай знає, що працює він погано у цьому напрямку.
Спасибі. Валерій Асадчев, будь ласка. І будемо голосувати.
Геннадію Васильовичу, ну я не розумію, чому ви тільки чуєте одну сторону. Я пропоную визнати роботу уряду відмінною, відмінною для цього уряду.
Вносьте, будь ласка, постанову, будемо розглядати.
Тому що вони могли бути набагато гірші, на краще вони не здатні. Тому давайте визнаємо її відмінною для цього уряду. Дякую.
Вносьте, будь ласка, постанову. Луценко, будь ласка. Я надаю слово тим, хто вносив постанови. Будь ласка. Ми підтримуємо номер 99.
Добре.
Шановний Геннадію Андрійовичу, я прошу вас найперше закликати депутатів ставити свої картки для голосування, бо урядова фракція "Регіони" вже зібрала їх і не збирається взагалі розглядати ситуацію на селі. Я думаю, це недостойно фракції, яка висунула свого Прем’єр-міністра. Я думаю, що сьогодні ситуація на селі така, що питання не до політичних оцінок, ми і так, опозиція, впевнені, що уряд на чолі з віце-прем’єром Кириленком завалив ситуацію на хлібному ринку своїми авантюрними діями. Але зараз питання не політичних оцінок - треба рятувати село. І тому просимо проголосувати і "Регіони" також. Той варіант, який вносить комітет.
Добре, таким чином, ми виключаємо пропозиції визнати чи то незадовільною чи то. Ми виключаємо цей пункт. А все інше комітет. З оцінкою? Ставиться на голосування постанова номер 4099 в редакції профільного комітету. Будь ласка, включіть систему, голосуємо. [[18:22:25]] За-175 Рішення не прийнято. Таким чином, давайте. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 32 Комуністи - 56 "Регіони України" - 1 Партія промисловців, підприємців і "Трудової України" - 2 СДПУ(о) - 0 Демініціативи - 0 Євровибір - 4 СПУ - 20 Пропонується ще раз проголосувати? Будь ласка. Сідайте, будь ласка, на свої місця, будемо голосувати. Шановні колеги, вгамуйтеся, будемо голосувати. Будь ласка, включіть систему, голосуємо [[18:23:34]] За-196 Рішення не прийнято. Три постанови повертаються в комітет, допрацьовуємо і потім будемо голосувати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошується закритим. Завтра о 10-й годині відбудеться ранкове засідання.