Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:59]] Зареєструвалися в сесійній залі 418 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Миколи Яновича Азарова. Давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо йому всіляких успіхів. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, інформую вас про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 16 грудня 2008 року. Розглянуто 13 питань порядку денного: 12 законопроектів та чотири проекти постанов. За результатами розгляду: прийнято один закон та чотири постанови, шість законопроектів прийнято за основу і два законопроекти відхилено. Водночас інформую вас, шановні народні депутати, що за результатами виступів, заяв і звернень, які прозвучали вчора від представників депутатських фракцій, направлено відповідні запити і доручення у відповідні державні інституції для належного реагування. Відповідно до статті 25 Регламенту у середу 30 хвилин відводиться для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням заяв та повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи. Відбувається запис. Прошу висвітлити на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Присяжнюк, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Сухому.
Передає право на виступ Ярославу Сухому. Будь ласка, Ярославе Михайловичу. Підготуватися Володимиру Бондаренко.
Шановні колеги! Шановні радіо-, телеслухачі! Здавалось би, ми вже давно мали б забути про так звану коаліціаду і наполегливо працювати, надолужуючи час, упущений через бютівське блокування роботи сесії та безплідні перемовини з ними стосовно створення дієвої коаліції. Але, як відомо, маленька брехня, яка супроводжувала створення старої „нової коаліції”, породжує велику недовіру. Стаття 83 Конституції. Тут один чоловік весь час носить з собою Конституцію маленьку, я вам всім нагадую, стаття 83: „У Верховній Раді формується коаліція депутатських фракцій, до складу якої входить більшість народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради України”. Що тут ще не зрозуміло? „Більшість”! „Від конституційного складу”! До складу якої? До складу коаліції входить більшість! Що ще незрозуміло? Покажіть підписи нових „старих коаліціантів”. Ви це зобов’язані зробити. Інакше уряд нелегітимний і сьогодні узурповано займають свої місця на Грушевського. Брехливість давно стала візитною карточкою політичної сили Тимошенко, основи цієї незаконно проголошеної і незаконно рожденної такої собі байстрюкуватої коритної коаліції ганьби і зради. Головна мета цього дивакувато карикатурного об’єднання очевидна. Для одних – це вожделенне крісло спікера, для других - втриматися в кріслі Прем’єр-міністра попри відверті прорахунки і нездатність працювати, для частини „нашистів”, які зрадили Ющенка, - це нормальна реакція перевертнів, котрі мають саме таким способом отримати шанс стати нардепом в послідуючому скликанні. Нагадаю вам, древньоримський історик Тіт Лівій давно попереджав: „Між царями товаришування ненадійне”. Кожен лідер, кожен із себе корчить гетьмана, і ви те, що ви зараз кричите, це свідчить одно – або у вас дійсно серйозні проблеми з головою, або вас дійсно зачепили мої слова. Тим часом, поки триває цей цирк, бездарні урядовці, опираючись на таку псевдокоаліцію, доводять економіку України до точки неповернення в розпаді народногосподарського комплексу. Як не намагався Ющенко подвигнути уряд на якісь продуктивні дії, виявилася ця виконавча влада яловою. Не мучте худобу! Я звертаюся до пастухів і до підпасків. Не мучте худобу, відпустіть її, не мордуйте народ. Смішно вже виглядають ці потуги і постійне махання руками: ціни, впадіть, економіка, піднімися. Це суцільна ганьба, а не коаліція і не уряд. Уряд у відставку разом з такими коаліціянтами!
Слово має Володимир Бондаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко. Наступним буде виступати Юрій Литвин. Зарубінському? Добре.
Володимир Бодаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, шановні телерадіослухачі! Останнім часом громадськість України і кияни стали свідками дивних речей, які відбуваються в Києві, які пов’язані з опаленням міста Києва, забезпечення його гарячою водою та газом. Ситуація полягає в тому, що банкрутство потерпіла політика Леоніда Черновецького – найпопулістичніша політика в світі, коли він вирішив прикупити приблизно третину населення Києва – це в основному люди похилого віку – своїми подачками, і цим самим заблокувати можливість нормальних, реальних виборів у Києві. Мова йде про те, що рік роздається приблизно 1 мільярд гривень на різноманітні подарунки до будь-яких світ. Дивує також те, що сьогодні пройшли зміни, абсолютно ненормальні, в системі життєзабезпечення діяльності Києві. Монопольно сьогодні в Києві володіють системами енергозабезпечення, забезпечення хлібом, банківською системою в системі міського колишнього банку „Хрещатик”, а також в земельних питаннях одна політична сила. Вона сьогодні знайшла підтримку Леоніда Черновецького, бо вони між собою зуміли ділити впливи. Мова йде про Партію регіонів, яка сьогодні виступає за те, щоб блокувати уряд, блокувати там інші установи у зв’язку з несплатою містом Києвом 414 мільйонів гривень за спожитий газ. Ну, хіба не зрозуміло, що винна в цьому тільки міська державна адміністрація і ніхто більше? І якби сьогодні неупереджено дивився на це прокурор, то давно треба було б, вибачте заплести руки тим десяткам чиновників, які сьогодні монополізували цей вплив. Сьогодні маркетинг весь, який пов’язаний з діяльністю „Київенергохолдинга” контролюється однією донецькою фірмою. Сьогодні я хотів би сказати, що те, що робить Леонід Черновецький в системі забезпечення міста, це є суцільне шахрайство, коли ніхто не знає, де береться вода і куди дівається, в якій кількості, ніхто не знає, по якій ціні находить газ, і чи він надходить по цінам для населення чи по цінам для юридичних осіб. Це сьогодні закрито таємницею. Я хотів би сказати, що я отримав відповідь і від Служби безпеки України, яка свідчить про незаконну приватизацію цього сектору економіки Києва, про те, що абсолютно викрадені десятки відсотків власності Києва „Київенергохолдингу”. Тому я закликаю сьогодні цю залу і все населення міста Києва зрозуміти, сьогодні винним в тому, що Київ терзає оця холодна лихоманка лише одна людина – Черновецький з його системою впливу через Аделаджу, через інші структури. А те, що він сьогодні робить, це є чистий популізм і профанація. Дякую.
Олег Зарубінський має слово. Підготуватися Трофименко.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ви знаєте, я просто переконаний, що десяткам мільйонів людей, які сьогодні потерпають від кризи, найменше цікаве оце скиглення щодо коаліції, яке переросло вже у волання, а сьогодні ми бачимо відверту істерику. Я не думаю, що історичні нотки і взагалі істерія з приводу важливих державних питань є те, що сьогодні потребують люди. Вони потребують реальних справ, вони потребують роботи Верховної Ради. І я думаю, що ми з вами разом всі з цим справимося. Питання, яке я хотів би підняти, стосується однієї сфери. Взагалі-то вважається, і це, очевидно, правильно, що завдання державного управління в економічній сфері-це досягнення найвищого рівня ефективності для кожної галузі. На сьогоднішній день Україна значною мірою забезпечена джерелами електроенергії. Більше того, держава навіть експортує їх на ринки сусідніх країн. Однак, як вказує низка публікацій, економічна ефективність такого продажу електроенергії лише за перші шість місяців цього року призвела до втрати 190 мільйонів доларів. Справа в тому, що через примарну необхідність збереження ринків та залучення чи збереження іноземних інвесторів монополіст у сфері експорту електроенергії „УкрІнтерЕнерго” пропонує електроенергію для іноземних компаній-імпортерів за ціною, що значно нижча від тієї, яку сплачує український споживач. Так до зростання курсу долара, в жовтні–листопаді цього року при внутрішній ціні майже сім центів за один кіловат-годин електроенергія експортувалася за цінами від 2,9 до 4,8 центів. Це при тому, що середня європейська ціна на електроенергію складає там 20–25 центів. А Україна продає за чотири центи. В результаті такої діяльності Молдова та Білорусь купують дешевше нашу електроенергію, ніж український споживач приблизно на три центи. Словаччина та Росія – на два центи, Угорщина – на 2,2 центи. Більше того, існують випадки, коли в періоди нестачі енергії на внутрішньому ринку держава вимушена закуповувати електроенергію в цих же партнерів, але за значно вищими цінами. Їм продали за 2,4 центи, а купуємо в них же нашу електроенергію за іншою ціною. Зокрема, це стосується більших, ніж передбачено договором обсягів імпорту електроенергії іншими країнами, що найімовірніше використовується для подальшого їх перепродажу за кордон. Таким чином, діяльність цього органу, який монопольно експортує електроенергію, мені здається, заслуговує на дуже серйозну увагу, в тому числі й правоохоронних органів. Відповідний запит я офіційно подам на ім’я Прем’єр-міністра України. Дякую.
Трофименко передає право на виступ Володимиру Яворівському, фракція БЮТ.
Володимир Яворівський. Шановні наші українські виборці, шановні парламентарії України, збігають буквально десь останні тижні цього високосного важкого і виснажливого року. І я скористаюся цими трьома хвилинами для того, щоб спробувати подивитися на нас самих і на мене, в тому числі, я це підкреслюю, подивитися збоку, що ми робимо дуже і дуже рідко. Я не хочу говорити про те, щоб ми подивилися на самих себе очима наших виборців, бо ми будемо тоді такими манесенькими, через те, краще просто збоку. Ось в нашій залі є люди прекрасні політики і коли ти з ним стоїш, і в перерві розмовляєш, ну такий розумний чоловік, такий якийсь добрий, такий конструктивний. Виходить на цю трибуну, міняється на очах людина, я це кажу про мого колегу Сухого, нехай потім бере репліку для цього. Ну виходить повністю помінявся чоловік, ніж той, якого ми бачили. Нас заїдає всіх тут, всіх мучить нас наша провінційність, наша містечковість, наша злість, яку ми постійно випромінюємо в суспільство. Скільки злості і з цієї трибуни, і не тільки з цієї трибуни ми викидаємо в суспільство. Сьогодні здавалося б парламент повинен спокійно, нормально перевести дух, є Голова Верховної Ради, обраний професійний, який веде засідання, незалежний можливо, не заангажований в якусь одну із політичних сил, це правда. Працює парламент, після тих якихось жахливих перерв, які ми мали, нарешті ми дали суспільству дуже добрий сигнал, подивіться, будь ласка, проголосовано дуже важливі закони, той же самий шахтарям. Ми в цей важкий час все-таки виділили сьогодні гроші і для того самого села, і поповнили наш Пенсійний фонд, здається, ми повинні щодня людям казати хоч трішки заспокойтеся, рік буде неймовірно важкий, але ось ми тут сидимо і будемо робити все, незалежно від наших поглядів, для того, щоб вам, люди добрі, жилося набагато легше, ці закони прийняті, вони вже є, ми їх приймемо ще в другому читанні. Ну здавалося б, ну чого нам телесуватися, парламент працює, є що найголовніше, ні, щодня на всіх екранах ці всі виступають люди і от: є коаліція чи немає коаліції? Есть ли жизнь на Марсе? Или нет жизни на Марсе? Ну хіба це для людей – подумайте! - тим людям, які є в селі, їм важливо, є коаліція, є там цих 226 голосів чи немає. Парламент працює. Ожив парламент після того, коли він був мертвий і фактично, цілісінький рік. Що ще потрібно? Президент наш любий, виявляється, він не підпише Закон про бюджет – найважливіший закон для життя людей, якщо там не буде рядка на вибори. Ну це так важливо!? Це голова держави, який каже, що він не підпише через те. Я переконаний в тому, все-таки процес пішов, парламент український працює, все буде добре. Україна вистоїть і виживе, менше злості і все буде нормально.
Іван Кириленко передає право на виступ Миколі Томенко, підготуватися Дейчу. Будь ласка.
Шановні колеги! Я хочу привітати весь зал і український парламент з тим, що вчора ми отримали перший підписаний законопроект, який ухвалений у цій сесійній залі після обрання Голови Верховної Ради України. Це означає, що в незалежності від того, хто голосував за зміни до бюджету і хто не голосував за зміни до бюджету, Пенсійний фонд сьогодні отримав під страховку і пенсіонери можуть бути впевнені, що вчасно отримують пенсії, шахтарі отримують свої заслужені доплати, стабілізаційний фонд буде створено. І для мене надзвичайно важливо, щоб цей темп, який ми розпочали вже другий тиждень, він утримався. Я єдине хотів би попросити своїх колег по сесійній залі, що коли ми їдемо на зустріч з виборцями, насправді, ми всі – народні депутати. Ми не представники БЮТу і Партії регіонів, ми всі там одинакові. І коли ми ухвалюємо законопроект, він не ухвалюється депутатами НУ-НСу чи депутатами БЮТу, він ухвалюється голосами парламенту. І коли я чую, що коаліційна угода, яка сьогодні надрукована в „Голосі України”, це угода, занадто, де жодного разу не згадується слово НАТО чи це угода про насильницьку українізацію, де цитується норма Конституції про підтримку української мови, я хочу сказати, друзі, заспокойтеся. Немає у нас бажання і необхідності сьогодні дебатувати про зовнішньополітичні та інші речі, коли країна у такому стані. Тому я просив би усіх сьогодні об’єднатися довкола цієї біди, треба вирішувати. Бо складається враження як мінімум на сьогоднішній ранок, що парламент ділиться на депутатів, які хочуть працювати і на депутатів, які займаються політичною арифметикою. Одні до ста вчаться рахувати. Одні рахують скільки депутатів у фракціях, а інші приймають законопроекти. Я хотів, щоб ми усі приймали законопроекти. У нас є дві альтернативи всього-на-всього. Перша альтернатива, працювати як гідна більшість і гідна опозиція або разом із Президентом найбільшій фракції нарешті написати системну дорожню карту, обрати нового голову Верховної Ради, обрати нового прем’єр-міністра, новий уряд і працювати. Інших альтернатив немає. Тому я прошу від нашої політичної команди, допомагайте працювати нам для країни або щонайменше, не заважайте нам працювати на країну. Дякую.
Борис Дейч, фракція Партії регіонів, народний депутат.
Прошу передать слово Акимовой.
Будь ласка.
Уважаемые коллеги, завтра восемнадцатого декабря будет год со дня работы правительства Тимошенко, поэтому давайте подведем очень кратко итоги. Год назад правительство Януковича оставило в наследие правительству Тимошенко растущую экономику с темпом роста ВВП более семи процентов, с темпом роста промышленности более десяти процентов, при этом инфляция была около пятнадцати процентов, а рост реальной зарплаты более двенадцати. Что мы имеем сегодня? Через год работы Тимошенко экономика стремительно падает. Резко замедлились темпы роста нашего национального продукта. Промышленность упала в ноябре на двадцать восемь процентов, а ВВП на четырнадцать процентов. В шесть раз замедлились темпы роста инвестиций. Незамедлили сказаться и социальные показатели. На сегодняшний день резко растет безработица, на пятьдесят процентов выросла задолженность по заработной плате и впервые за 8 лет бюджетникам задерживают заработную плату. Кроме того, сегодня в результате рекордного внешнеторгового дефицита мы имеем разбалансированную экономику и это спровоцировало шестидесятипроцентную девальвацию гривны. На сегодняшний день следует констатировать, Тимошенко не только провалила экономическую политику в 2008 году, она заложила условия для глубокой депрессии в 2009 году. Эксперты международные дают не утешительные цифры, падение ВВП в 2009 году минимум минус 4 процента, инфляция – 15-17 и падение реальных доходов граждан порядка 8 процентов. Это авгиевы конюшни, для которых для того, чтобы их расчистить нужен действительно Геркулес. Что демонстрировала Тимошенко в течении это года, было три главных метода: это административное вмешательство в экономику, практика меморандумов; это прямой обман, невыполнений своих обещаний и закрывания глаз на реальную ситуацию и это поиск внешнего врага, последовательно это был Президент, парламент, областных и городские администрации, местные советы и сегодня опять парламент, который как всегда мешает. Тимошенко пыталась перевести стрелки на мировой экономический кризис. Я напоминаю, что когда в Украине инфляция была 23 процента, в странах Западной Европы и Восточной Европы она составляла 3 процента. Поэтому внутренние проблемы – это проблемы правительства Тимошенко, а не мировой экономики. Случилось так, что антикризисная программа Тимошенко сама находится в глубоком кризисе, нет правительственной программы, нет бюджета, нет даже реалистичных макроэкономических показателей, о какой борьбе с кризисом на сегодняшний день можно говорить. Вместо борьбы с кризисом предлагается: введение и выплата вместо живых денег задолженности по НДС казначейскими облигациями и отсутствие какой-то реальной поддержки реальному сектору; недоверие.
Дайте завершити думку, будь ласка.
Недоверие правительству Тимошенко и её экономической политике составляет 82 процента. Возникает вопрос, зачем нам такое правительство, которому не доверяет наше население и которое способствует усилению кризисных явлений в нашей экономике. Спасибо.
Народний депутат Мироненко фракція Партії регіонів. Буде виступати Анна Герман замість Мироненка.
Шановні колеги, поскільки в нас Головою Верховної Ради є доктор історичних наук, все треба робити по книжці. Я маю дві книжки, які ми маємо всі: Конституцію України і Регламент Верховної Ради. 83 стаття Конституції України говорить про те, що коаліція депутатських фракцій формується і до складу її входять більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України, цебто 226 депутатів. 212 – це не 226. Регламент – друга книжка. В статті 61 пункті шостому говорить, текст коаліційної угоди: „персональний склад коаліції публікується в газеті „Голос України” не пізніше, як через чотири дні після офіційного оголошення про сформування коаліції”. Ось що пишуть найважливіші книжки нашого парламенту. Все решта – це політична доцільність, все решта – це топтання по закону України. А тому, виходячи з книжки, коаліції у Верховній Раді на сьогодні немає. Є парламентська більшість, до якої входять наші колеги комуністи. І якби колега зі Львову не казав, що він буде мені мститися за це, що я це говорю, я цього не боюся, я все одно буду говорити правду такою, якою вона є. І я розкажу вам сьогодні спартанську притчу спеціально для доктора історичних наук, який керує нині парламентом. Був собі спартанець, який дожив до літнього віку, і він носив довгу бороду. І питали його колеги-спартанці: чому він носить таку довгу бороду? А він відповідав: щоби кожен раз бачити свою сивину і щоб не зробити нічого такого, щоби ту сивину зганьбило. Володимире Михайловичу, або носіть, або не ганьбіть свою сивину фальшивими заявами про існування коаліції. Пробачте, що я мушу сьогодні так вам казати. А взагалі всім нам і Президенту теж би не зашкодило носити бороду, щоб бачити свою сивину. Бо коли ми сьогодні чуємо, що Президент вимагає на своє одноденне утримання у новому бюджеті 5 мільйонів гривень, за один день, то ми розуміємо, Президент справді дуже багато зробив для України, але це не коштує 5 мільйонів гривень в день. Так само Юлія Володимирівна коштує в день країні 2 мільйони гривень, вона теж дуже багато робить для України, але це не коштує 2 мільйони гривень в день.
Шановні колеги, 10 секунд завершити думку.
Всі ми разом депутати Верховної Ради України коштуємо країні 2,5 мільйони гривень в день – ми багато робимо для України, але ми не коштуємо 2 мільйони гривень в день, - тому давайте так, яку пропонував лідер Партії регіонів знизимо всі видатки у 10 разів на.
Дякуємо. Петро Степанович Цибенко буде виступати, слово йому передає для цього, колега Найденов, фракція комуністів, будь ласка.
Петр Цибенко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, этими днями исполняется 70 лет с момента опубликования Указа Президиума Верховного Совета СССР об установлении высшей степени отличия в области хозяйственного и культурного строительства звания Героя Социалистического Труда. Тем самым страна, народ, государство отдавали дань уважения трудовой доблести своих сыновей и дочерей. Высшего звания Героя Социалистического Труда удостоены 21 тысяча 560 человек, из них 95 процентов – работники отраслей материального производства, 204 человека это звание получили дважды, а 16 человек трижды. На Украине этого высокого звания удостоены более семи тысяч человек. И сегодня, в преддверии этого знаменательного события, я хотел бы от имени Коммунистической партии Украины, ее фракции в Верховной Раде Украины искренне поздравить всех героев социалистического труда, проживающих на Украине, поблагодарить их за трудовой подвиг и пожелать крепкого здоровья, семейного благополучия и всего самого-самого доброго. К сожалению, нынешние труженики Украины о таком внимании со стороны государства не могут даже мечтать. В телевизионном конкурсе «Человек года», итоги которого проводятся в начале года, непременно будет лучший министр, будет лучший банкир, будет лучший политик, будет лучший предприниматель, однако, среди лауреатов его не будет лучшего токаря, лучшего строителя, лучшей свинарки или доярки, не будет среди них также лучшего учителя, врача, медсестры. Не ищите среди лауреатов и других представителей рабочих профессий, их там нет и быть не может. Это неслучайно, потому что нынешняя власть и нынешнее государство служит не человеку труда, а служит „денежному мешку”. Это абсолютно очевидно. И ко всему этому соответственно относится человек труда. Он не хочет, он не будет героически трудиться на нынешнего латифундиста, на нынешнего мистера Твистера. Помните слова классика: «Мистер Твистер, бывший министр, мистер Твистер – миллионер, владелец заводов, машин, пароходов», - и далее по тексту. Спасибо, уважаемые коллеги.
Олег Білорус, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, будь ласка, ваш виступ.
Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Сьогодні як ніколи важливим є питання про уряд. Верховна Рада самоорганізувалась, створила більшість і коаліцію. Коаліційна угода опублікована в газеті „Голос України”. Хай ті депутати, які сумніваються і які так люто лають коаліцію і Верховну Раду, спочатку прочитають уважно коаліційну угоду - і зроблять для себе висновки. Сьогодні як ніколи важлива консолідація усіх гілок влади заради порятунку України в умовах небаченої тотальної, системної, глобальної кризи: фінансової, економічної і соціальної. Тому дивно звучать шалені нападки на уряд, спроба розпустити уряд тоді, коли хата горить, коли треба тушити пожежу. Такого народ простить не може. Я не знаю, де наші колеги, які тут так р’яно виступали, брали проценти: про 82 відсотки недовіри. Я думаю, що це їх власні розрахунки. Народ України, український народ вимагає від нас порядку і стабільності. Я переконаний, що у Верховній Раді попри всі ідеологічні, політичні розбіжності, попри шалений накал політичних інтересів знайдуться досить здорових сил, які стануть на захист української держави, на захист народу, громадян України, кожної української сім’ї. Немає більш важливої задачі, ніж розробки й прийняття особливо спеціально програми уряду, плану дій, програми соціально-економічного розвитку, прийняття бюджету на 2009 рік. Тому не потрібно розхитувати човен, в якому всі ми, громадяни України, представники народу, сидимо. Ми повинні закінчити цей рік прийняттям бюджету і відповідних урядових програм. Я закликаю всіх народних депутатів, представників всіх політичних сил зважити на це і працювати на народ. Не на уряд, не на свої партії, а на народ України. Дякую.
Шановні народні депутати, виступи від народних депутатів завершено. З приводу тих питань, які були порушені у виступах і заявах, я прошу секретаріат підготувати відповідні доручення. Дозвольте буквально декілька речень у зв’язку з проблемами, що щойно тут порушувалися. Шановні колеги, Верховна Рада України з 2006 року, фактично, не працювала. Це добре чи погано? Абсолютно погано. Верховна Рада України нарешті запрацювала. Це добре? Я вважаю, це добре. Ми підхопили падаючу країну, за яку всі несемо відповідальність. І, очевидно, треба сказати всім нам, що ми не знаємо аналогів тих негативних процесів, які відбуваються у світі і які дістануть нас. Тому, шановні колеги, я закликаю всіх нас не втрачати обличчя. Якщо завтра буде запропоновано інші підходи, інша коаліція, інший Голова Верховної Ради, інший уряд, я переконаний, що це буде воля Верховної Ради України. Зараз я прошу і закликаю до одного: благати. І тут проводити історичні аналогії, я вам приведу також історичну аналогію, тому що я не дві книжки тримав у руках, дещо більше. Перше. Коли запитали Джона Енлая, як він оцінює Французьку революцію, він відповів: „Всього минуло двісті років”. Так давайте ми побачимо, як ми будемо далі працювати, минуло всього три дні. Головне, що всі хотіли, щоб Верховна Рада України працювала і всі, хто незадоволений, дивіться, будь ласка, на табло. [[О п л е с к и]] І ще один момент. Я прошу вас, шановні колеги, не слинити тему коаліції. Потрібна працююча Верховна Рада України. Що стосується там незгод з приводу документів, які підписуються, це ті документи, які були напрацьовані, за браком часу їх взяли, напрацьовані були іншими людьми. Тому я прошу одного – давайте будемо працювати, бо країна падає. І я хочу сказати, що здати країну в оренду, або дати її в управління разом з людьми, я думаю, що всі ми разом не дозволимо. Не скигліть, будь ласка. Давайте разом працювати. Все. [[О п л е с к и]] Репліка, будь ласка, Ярослав Сухий, і далі працюємо. Будь ласка, більше руки не піднімайте з приводу реплік.
Шановні колеги, ви знаєте, я всіх народних депутатів України поважав, поважаю і нікому не вдасться спровокувати мене на грубість. Стосовно того, що я міняюсь в залі, так це ж ви – бютівці мені допомогли подолати залишки романтизму й довіри до вас своїм вчорашнім голосуванням за закон про багатодітні сім’ї. Ви ще раз показали, для вас головне не діло, не якість законопроекту, а політиканство, бо автор – член Партії регіонів. Верховна Рада України не запрацювала. Це показуха. Але ви і в тексті угод допустили шахрайство і цинізм. Ваші заклики сьогодні в залі до конструктивну, до консолідованої роботи – це лише прояви цинізму і брехні. Володимире Михайловичу, ви маєте таку звичку давати Сасу слово. Дайте Сергію Сасу слово, нехай він вам зачитає статтю 61, пункт 5 і пункт 7 Регламенту Верховної Ради України. Мають бути складені списки. Вони мають бути опубліковані. Я за те, щоб працювала Верховна Рада, але не на брехні.
Шановні колеги, ми домовилися, що Верховна Рада України працює. Всі інше – це проблема політичних домовленостей. Будуть інші домовленості, будь ласка. Давайте працювати. Шановні колеги, вам роздано узгоджений розклад засідання на середу. Питань надзвичайно багато. Тому, очевидно, є всі підстави запропонувати таку пропозицію, щоб ми проект закону, реєстраційний №2256 розглядали за скороченою процедурою. Рівно це ж стосується й питання ратифікації. Немає застережень? Я поставлю на голосування цю пропозицію, щоб закон 2256, а також проекти актів щодо ратифікації ми розглядали за скороченою процедурою. Це ж саме стосується і проектів постанов 2744 і 3455. Ставлю на голосування, прошу голосувати. [[10:38:18]] За-196 Рішення не підтримано. Будемо розглядати за повною процедурою. Будь ласка, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань діяльності системи кредитної кооперації. Будь ласка, з процедури запишіться, п’ять хвилин. Шановні колеги, я перепрошую, мені підказує Олександр Володимирович, що рішення прийнято. Все, тоді переходимо до розгляду, все. Оголошується до розгляду проект Закону 2256 про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань діяльності системи кредитної кооперації. Доповідач: голова Державної комісії з регулювання ринків і фінансових послуг Валерій Борисович Альошин. Співдоповідачем буде виступати перший заступник голови комітету з питань фінансів і банківської діяльності Станіслав Михайлович Аржевітін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань діяльності системи кредитної кооперації. Проект закону має дві взаємопов’язані мети, по-перше, суттєве удосконалення державного регулювання та нагляду за суб’єктами кредитної кооперації, що стає особливо в умовах розгортання фінансової кризи, а також створення чи поліпшення законодавчих умов для подальшої реалізації схваленої урядом Концепції розвитку кредитної кооперації. Змінами, які пропонуються до цілої низки законів до двох кодексів та Декрету про валютне регулювання і валютний контроль передбачається усунення неузгодженості норм, які регулюють діяльність кредитних спілок, передбачається визначення поняття „система кредитної кооперації”, пропонується удосконалити питання створення та функціонування кооперативних банків, посилення державного регулювання діяльності кредитних спілок з питань правозастосування, бо на сьогодні ми маємо дуже парадоксальну ситуацію, коли до кредитних спілок уповноважений державний орган не може застосовувати штрафні санкції. Також пропонується врегулювати цілу низку питань щодо організації власне діяльності кредитних спілок і переважна орієнтація цих змін стосується захисту майнових прав та інтересів членів кредитних спілок, підкреслюю це особливо актуально, тому що в умовах розгортання фінансової кризи посилюється явище і зловживання службовим становищем керівників кредитних спілок, посилюється і інші речі, які приводять до серйозних порушень не лише фінансового законодавства, а є предметом розгляду правоохоронних органів.
Так, будь ласка, дайте можливість завершити. Будь ласка, будь ласка, говоріть.
Шановні колеги, надзвичайно важливим є і також кілька норм, які стосуються запровадження системи фінансової стабілізації діяльності кредитних спілок, це також те, що сьогодні цікавить надзвичайно багато людей, надзвичайно багато громадян і ми це відчуваємо по тих зверненнях, по тих скаргах в тому числі, які надходять після депутатських прийомів і надсилаються на нашу адресу народними депутатами України. Тому я просив би підтримати законопроект в першому читанні.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Народний депутат Аржевітін – перший заступник Голови комітету з питань фінансів та банківської діяльності. Прошу, Станіслав Михайлович.
Комітет з питань фінансів та банківської діяльності пропонує підтримати у першому читанні законопроект. Головне науково-експертне управління теж пропонує підтримати законопроект у першому читанні. Є декілька зауважень, які б ми хотіли підготувати до наступного читання і серед них питання про те, чи потрібно обмежувати кооперативні банки так як це записано в сьогоднішньому варіанті законопроекту, адже ми розуміємо, що кредитна кооперація зокрема, кооперація банківської системи повинна трошки бути змінена. Нас турбує тема, якщо кооперативний банк стає банком банків для кредитних спілок, які його функції, яка захищеність і таке інше. Визивають в нашому комітеті також сумніви пропозиції щодо того, щоб членами кредитної спілки були юридичні особи. Адже вам відомо, що кредитні спілки – це спеціалізована фінансова установа, яка сьогодні не сплачує податків до держави і проценти по вкладам у кредитній спілці українці теж не сплачують. Тому потрібно цю ідеологію, філософію зберегти для кредитних спілок. Також пропозиція Науково-експертного управління не включати юридичних осіб до членів кредитної спілки. Законопроектом пропонується декілька заходів впливу від відповідної державної інституції, але б ми хотіли чітко зафіксувати порядок застосування цих санкцій. Також, на наш погляд, можливо потрібно буде зняти обмеження прав кредитної спілки бути засновником і учасником юридичних осіб. А також у нашому комітеті розглядається багато питань, які ми хочемо, щоб не відбулися, адже кредитно-гарантійні установи, які теж розглядалися вони, власне, в Україні дискредитовані. Нас турбує, чому такі спеціалізовані установи сьогодні мають такі низенькі активи, адже 5 мільярдів чи 6 мільярдів активів на 800.
Завершуйте.
Адже 5 мільярдів активів на 706 кредитних спілок – це мало. 4 мільярди на депозити при 200 мільярдів у банківській системі – це теж мало. Нас турбує чи можемо ми поширити механізм захисту вкладників у кредитних спілках аналогічно так, як у банківській системі, адже, ви знаєте, що в банківській системі вкладники захищені 150 тисячами, а в кредитних спілках ця норма не діє. Отже ми пропонуємо цей законопроект прийняти за основу, а до другого читанні підготувати певні пропозиції і зміни. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, доповідь щодо законопроект і співдоповідь виголошені. Прошу записатися для обговорення два – за, два – проти. Проводиться запис. Будь ласка, на табло покажіть прізвища народних депутатів, що записалися. Народний депутат Карпук, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона".
Прошу передати слово Аржевітіну.
Народний депутат Аржевітін, будь ласка.
Шановні депутати, я пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні, адже ми знаємо, що кредитні спілки, батьківщина кредитних спілок є саме Україна, і в усіх країнах світу майже дії це наше українське ноу-хау. І сьогодні кредитні спілки в Америці є більшими за своїми активами, ніж деякі банки першої десятки у нас на Україні. Ви знаєте, що для багатьох українців на різних континентах кредитна спілка стала тим, яка дала йому нове життя. Гасло кредитних спілок: „Свій до свого по своє”. Я думаю, що ми повинні зробити все, щоб кредитні спілки сьогодні особливо для малої фермерської кооперації були хорошим інструментом. Законопроект, який ми розглядаємо, він є. вірніше, базовий законопроект, який розпочав своє життя в 93-му році дійсно потребує на вдосконалення. Цей законопроект підготувала група делегацій з п’яти чоловік, до складу якої входив і я, ми були в Америці, в Канаді, розглядали цей довід і підготували проект. той законопроект 93-го року. Тому його потрібно дійсно вдосконалити. А найголовніше, в законопроекті повинно передбачено бути певний захист і певні механізми захисту вкладників кредитних спілок, поки що в цьому законопроекті ми не маємо. Тому я пропоную підтримати. І звертаюся до депутатів подавати свої пропозиції до нашого комітету. А громадські організації, які є в кооперативному кредитному русі, теж повинні долучитись, адже громадські слухання були три роки тому. Дякую.
Народний депутат Денькович, фракція "Блоку Юлії Тимошенко"
Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" так само підтримує цей законопроект у першому читанні, хоча само собою, що він потребує вдосконалення. І я думаю, що наша фракція внесе свої пропозиції. І тому, враховуючи сьогоднішній стан банківської системи, значить, фракція підтримує і буде голосувати в першому читанні.
Дякую. Народний депутат Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко. Фракція Комуністичної партії України. Я хотів би нагадати сьогодні всім громадянам України і присутнім у цьому залі, що в Україні успішно саме діяв агропромисловий банк „Україна”, клієнтами якого було дуже багато юридичних і фізичних осіб, що проживають на селі. Сьогодні пропонується створити нову банківську структуру. Чого-чого, а банків у нас на Україні й так багато. Я хотів би сказати, що якраз до того, щоб завалити банк „Україна” доклав дуже багато зусиль той, хто заявляв, що „ці руки нічого не брали і це самі чисті руки на Україні”. Я хотів би привернути увагу всіх, хто присутній у цьому залі і хто поза межами залу, що сьогодні у народних депутатів України дуже й дуже багато скарг якраз на дії кредитних спілок, які, фактично, грабують людей України. Тому я би пропонував напевно, якщо ви і проголосуєте за створення цих структур, то необхідно, щоб засновники відповідали своїм майном і вони просто були не виїзними з України на період саме діяльності цього банку. Я також саме кажу, що сьогодні це надзвичайно сумнівний законопроект як і такий, що розданий сьогодні народним депутатам 0109, де Президент як невідкладний вносить законопроект про прийняття поправки про збереження кажанів. Кажани - це дійсно антикризовий законопроект і це просто є маразмом і люди.
Шановні народні депутати, розгляд законопроекту завершено. Прошу уваги і прошу підготуватися до прийняття рішення. Комітет пропонує прийняти проект закону 2256 за основу. Отже, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань діяльності системи кредитної кооперації, реєстраційний номер 2256, прошу голосувати. [[10:51:26]] За-235 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу уваги, у нас є наступних два проекти, це проекти постанов, які стосуються продовження терміну використання житлових чеків. Отже, у нас є всі підстави розглядати ці два законопроекти одночасно. Тобто реєстраційний номер 2744 і 3455. Я хочу пояснити про що йдеться. Шановні колеги, в одному проекті постанови пропонується продовжити до першого січня 2010 року, в іншій постанові, яка внесена Євгеном Мармазовим, нашим колегою, пропонується цей термін взагалі вилучити, бо ця проблема врегульована відповідним законом, а коли буде потрібно, ми внесемо зміни до закону. Отже, є всі підстави діяти у відповідний спосіб. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, абсолютно підтримуючи те, що ви сказали, у зв’язку з тим, що дійсно ми кожного року з вами ми приймаємо постанову, якою продовжуємо термін дії постанови. І зараз колеги наші також пропонують продовжити термін ще на рік. Мармазов та інші народні депутати пропонують більш радикальний і правильний шлях – взагалі скасувати. Тому, щоб не було так, Володимире Михайловичу, що ми зараз розглянемо перший проект постанови, ми продовжимо до 10-го року, а потім скасуємо і цю постанову у тому числі, що до 10-го року. То давайте спочатку ми все-таки почнемо розглядати з постанови 3435. Якщо вона не пройде, тоді ще на один рік продовжимо, бо буде не гарно, що ми прийняли постанову, і через 10 хвилин цю ж постанову самі зліквідували. Дякую.
Я думаю, що у цьому є логіка. Ми зараз можем проголосувати і дійсно, щоб ми не робили зайвої роботи. Михайло Папієв, будь ласка. Олександр Попов, перепрошую. І зараз визначимось голосуванням. Я сказав же, Попов. Потім Бондар і будемо приймати рішення.
Володимире Михайловичу, я хочу сказати про те, що якщо перший проект постанови 2744 підтриманий комітетом, до речі, представниками всіх депутатських фракцій, які працюють у парламенті, то 3455, зверніть увагу, він тільки сьогодні поданий у Верховну Раді і не пройшов згідно з Регламентом відповідних процедур. То моя пропозиція все-таки йти згідно з діючим Регламентом і розглянути наш законопроект сьогодні.
Народний депутат Бондар. Потім Євген Мармазов. І будемо визначатись.
Шановний Володимире Михайловичу, я хочу звернути депутатів увагу, що ще на один правовий аспект. У Конституції визначено, що правовий режим власності регулюється виключно законами. І прийняття постанов про продовження терміну чеків з 2000 року було правовим нігілізмом. І що цей правовий нігілізм припинити, треба цю постанову скасувати, як ми пропонуємо з колегою Мармазовим, і більше не повертатись до продовження чеків і не хвилювати людей кожний рік – буде продовжено чи ні? Навіщо ми цим займаємось? Абсолютно нормальна норма – скасувати постанову, яка не має права регулювати термін використання житлових чеків. Дякую.
Євген Мармазов, будь ласка, фракція комуністів.
Спасибо. Уважаемые коллеги, ну, вопрос очень простой, тут даже спорить не о чем. По сути дела, все вот эти спорные моменты предусмотрены в двух законах, и кто-то придумал, вот не понятно кто, вот это постановление, которым постоянно продлевается срок якобы приватизации, и постоянно мы нервируем население. Как заканчивается у нас этот срок, предусмотренный по постановлению, у нас ажиотаж среди людей, которые не приватизировали, не использовали свое еще право. А таких еще у нас 4,4 миллиона человек. Поэтому здесь все очень просто, все предусмотрено в законе, надуманное постановление. Кстати, вчера мы внимательно разбирали этот вопрос вместе с уважаемым Александром Павловичем Поповым, и он согласился, что ваш закон правильный, но говорит: вот давайте вначале пропустим наш, а потом вашим отменим наш. Но это же просто, товарищи, какая-то казуистика. Я считаю, что нужно принимать решение, нужно объявить, пользуясь тем, что этот вопрос рассматривается сегодня у нас на Верховной Раде, что для граждан, которые вот слушают этот вопрос, что никаких ограничений во времени для реализации.
Дайте можливість завершити думку.
что никаких ограничений во времени для реализации их прав на приватизацию жилья не существует. А если кто-то хочет внести предложение приостановить приватизацию, пусть вносит изменения в закон. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, ми маємо тут таку колізію, я просив би, щоб ми разом вдумались і прийняли розумне рішення. Справа в тім, що в Законі про приватизацію державного житлового фонду термін використання житлових чеків для реалізації громадянами права на приватизацію житла з державного житлового фонду не встановлено. А ми всупереч Закону постановами вносимо незрозумілі процеси в цю проблему. Тому цілком логічно, шановні колеги, що нам варто було б прийняти постанову – відмінити будь-які терміни, і для того щоб коли вирішується це питання, одні не керувались законом, а інші не керувалися виключно постановою Верховної Ради України. Ну це зрозуміла і очевидна істина, бо зараз є така небезпека, коли ми поставим на розгляд перший 2744 про продовження на рік, він буде проголосований, знову ці колізії будуть залишені. А як ми приймемо це рішення, ми відрегулюєм це питання. Я маю на увазі, приведемо у відповідність із Законом про приватизацію житлового фонду. Тому, якби ви не заперечили і автори законопроектів, от Валерій Баранов, можна було б поставити на голосування, щоб першим розглянути проект постанови 3455, який не пройшов комітет, але консультації показали, що він є правильним. Якщо не буде прийнято рішення, тоді повернемся до наступного законопроекту. Тому я ставлю на голосування пропозицію про те, що першим розглянути проект Постанови 3455, відступивши від Регламенту в зв’язку з тим, що він не пройшов офіційного розгляду у комітеті. Прошу голосувати. [[10:58:56]] За-408 Рішення прийнято. Для доповіді запрошується народний депутат України Євген Васильович Мармазов. Із співдоповіддю буде виступати голова Комітету з питань будівництва і містобудування житлово-комунального господарства та регіональної політики Володимир Васильович Рибак. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты! Ну я несколько подробней скажу, я уже по сути дела свою мысль сказал, что в связи с рассмотрением проекта Постановления Верховного Совета Украины относительно очередного продления срока использования жилищных чеков хотелось бы напомнить, что использование таких чеков предусмотрено статьей 4 Закона Украины «О приватизации государственного жилищного фонда» и статьей 5 Закона Украины об обеспечении реализации жилищных прав проживающих в общежитиях. Причем этими законодательными нормами не устанавливается никаких ограничений по срокам действия чеков. В соответствии с требованием Конституции Украины – это статья 92 - правой режим собственности определяется исключительно законами Украины. А согласно Конституции [[статья 41]] право частной собственности приобретается в порядке, определенном только законом. То есть никакими нормативно-правовыми актами, кроме законов Украины, не может устанавливаться, изменяться или отменяться право граждан на приватизацию жилья. Таким образом, не существует никаких правовых оснований для отказа гражданам в приватизации жилья после 31 декабря 2008 года, то есть после прекращения действия Постановления Верховного Совета Украины от 21 декабря 2000 года о продлении срока использования жилищных чеков для приватизации государственного жилищного фонда. Поэтому никакого-либо нового продления срока использования чеков не требуется. А на Верховной Раде уже пятый раз будем продлевать вот этот срок. И когда я говорил, что заканчивается этот срок, среди народа появляется нервозность. Если кто-либо действительно намерен прекратить приватизацию жилья, то пусть предлагает соответствующие изменения в закон, а не в постановление. Следует также напомнить, что в связи со вступлением в силу с 1 января 2009 года Закона Украины.
Дайте можливість завершити.
об обеспечении реализации жилищных прав проживающих в общежитиях, граждане лишь впервые приобретают право приватизации жилой площади в общежитиях на условиях и в порядке, установленных этим законом. Поэтому ни о каком прекращении приватизации жилья не может быть и речи. Рассматриваемый проект постановления [[2744]] нашей комиссией предлагается отклонить. Соответственно, такое же мнение Научно-экспертного управления Верховной Рады и Главного юридического управления. Кстати, мой коллега Попов Александр Павлович тоже согласен с этим решением был вчера. Сегодня мнение несколько изменилось. Поэтому прошу поддержать наш проект постановления. Спасибо.
Дякую. Володимир Васильович Рибак, ви з цього приводу будете виступати? Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! На комитете мы рассматривали, действительно, одну постанову – 2744, внесенную народными депутатами и приняли решение вынести для принятия решения в зал. Сейчас возник вопрос 3455, постанова. Я думаю, что оснований у нас нет, чтобы не поддержать эту постанову и продолжить приватизацию жилья, не устанавливая срок, чтобы граждане могли использовать свое право.
Володимир Васильович.Дякую, шановні колеги! Шановні народні депутати, проблема, очевидно, зрозуміла. Є необхідність обговорювати її? Немає? Тому за вашої одностайної згоди вноситься на голосування проект постанови 3455 про скасування постанови Верховної Ради України про продовження терміну використання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду. Прошу голосувати. [[11:04:11]] За-401 Рішення прийнято. Дякую вам. Відповідно до прийнятого рішення проект постанови 2744 втрачає сенс для розгляду. Оголошується до розгляду до другого читання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо черговості задоволення вимог страхувальників в разі ліквідації страховика. Реєстраційний номер 0980. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься законопроект „Про внесення змін в закони України щодо черговості задоволення вимог страхувальників у разі ліквідації страховика”. Це проект народного депутата Воропаєва, який розглядається в другому читанні. Я пропоную цей законопроект прийняти в цілому. Тут внесено всього дві поправки саме депутатом Воропаєвим. Вони враховані комітетом. І він вводить в закони нормальну, цивілізовану норму по задоволенню вимог в разі ліквідації страховика в діюче законодавство. Єдина текстуальна поправка, Володимире Михайловичу, я би просив занести їх в протокол, це підтверджує і комісія з фінансових послуг, вони можуть це сказати, що в Цивільному кодексі України не передбачається застосовувати назви законів. Там просто йде посилання на закон, не вказуючи його назву. Тому в поправці першій Воропаєва в другому пункті треба записати: „Визначається законом України”, а „про страхування” – вилучити. Це більше відповідає юридичним нормам, які застосовуються в Цивільному кодексі. Якщо можна, з цією текстуальною поправкою прийняти цей закон в цілому. Я думаю, що Олександр Володимирович це може підтвердити.
Автор поправки не наполягає на такому уточненні?
Його немає, я замість нього доповідаю.
Ага. Шановні колеги, до проекту закону на друге читання було внесено дві поправки. Вони враховані. Отже в нас є всі підстави ставити на голосування пропозицію комітету.
З редакційною правкою.
З редакційною правкою про вилучення назви закону. З урахування цього вноситься на голосування проект закону 0980 для прийняття його в цілому як закону „Про внесення змін до деяких законів України щодо черговості задоволення вимог страхувальників у разі ліквідації страховика”. Прошу голосувати. [[11:07:32]] За-389 Закон прийнято. Шановні колеги, тепер переходимо до розгляду закону з пропозиціями Президента України, це Закон про України "Про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України". Реєстраційний № 2351-1. Пропозиції Президента були викладені 13.05.2008. Доповідач: заступник глави секретаріату Президента України Андрій Іванович Гончарук. Немає. Тоді, будь ласка, співдоповідач: голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович.
Шановні народні депутати, я вам хотів нагадати, що 16 травня сталася така велика подія, Україна вступила до Світової організації торгівлі. Ми мали після того імплементувати нові ставки ввізного мита, що і зробили. Одначе парламент вирішив по деяких товарах залишити старі ставки ввізного мита до 1 січня 2009 року. Ми прийняли таке рішення, 378 голосів було віддано „за”, одначе Президент України застосував право вето до цього закону і потім нові ставки були імплементовані в законодавство доволі дивним шляхом, виданням телеграми начальника департаменту митниці. Тепер складалася парадоксальна ситуація, до нового року залишилось декілька днів, якщо ми не приймемо пропозиції Президента, тобто ввести це все з 1 січня, з моменту оподаткування, я перепрошую, то тоді ми не зможемо з вами розглянути закон про антикризові заходи для сільського господарства і для виправлення ситуації з платіжним балансом, оскільки ми не можемо законом вносити зміни до телеграми начальника департаменту митниці. Тому наш комітет повторно розглянув подання Президента щодо вето. І розуміючи, що вже немає сенсу якогось відтермінування, бо 1 січня не за горами, пропонує погодитись з цими пропозиціями, і потім розглянути особливі винятки, як ми і планували, по антикризових законах. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Нам потрібно зараз відповідно до Регламенту голосувати пропозиції Президента. Так давайте їх. Давайте називайте пропозиції Президента будемо їх ставити на голосування.
Там одна пропозиція стосується у розділі другому Закону України про внесення змін до Закону України „Про Митний тариф України” абзац другий виключити. І відповідно з абзацу першого виключити слово „крім”.
Шановні колеги.
Комітет пропонує погодитися з цією пропозицією.
Оскільки цей закон діє ще протягом декількох тижнів – до кінця цього року то, очевидно, є всі підстави враховувати і пропозицію Президента такого змісту. В розділі другому Закону України про внесення змін до Закону України „Про Митний тариф” абзац другий виключити. І відповідно з абзацу першого виключити слово „крім”. Прошу голосувати.
За. [[11:11:27]] За-228 Пропозиція Президента України врахована. Тому по фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 153, "Наша Україна –Народна Самооборона" – 55, фракція комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. Шановні колеги! Відтак, пропонується поставити на голосування рішення комітету – прийняти в цілому цей закон з урахуванням пропозицій Президента України, який знайшов підтримку. Я ставлю на голосування таку рекомендацію комітету, прошу голосувати. [[11:12:20]] За-233 Закон у новій редакції прийнято з урахуванням пропозицій Президента України. Шановні колеги, переходимо до розділу питання ратифікації. Вашій увазі пропонується проект Закону про ратифікацію Конвенції про взаємну адміністративну допомогу в податкових справах [[реєстраційний номер 0107]]. Доповідач: заступник голови Державної податкової адміністрації Регурецький Василь Васильович. Співдоповідач: голова Комітету у закордонних справах Олег Григорович Білорус.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект Закону про ратифікацію Конвенції про взаємну адміністративну допомогу в податкових справах, поданий Президентом України і визначений як першочерговий. Шановні народні депутати, проект закону передбачає набуття чинності для України конвенції, яка підписана Україною у 2004 році. Конвенція про взаємну адміністративну допомогу в податкових справах укладено 25 січня 1988 році у Стразбурзі і конвенція відкрита для підписання державами-членами Ради Європи та державами-членами Організації економічного співробітництва та розвитку. На сьогоднішній день учасниками конвенції є більшість країн Європи, Сполучені Штати Америки. Конвенцію підписала також Канада та Федеративна Республіка Німеччина. Із країн СНД членом конвенції є Азербайджан. Введення у дію Конвенції дасть змогу більш ефективно адмініструвати податки, отримувати допомогу іншим країнам для стягнення податків, які мають, суб’єкти, перед Україною. Конвенція передбачає визначення переліку податків, на які Україна може розраховувати, на допомогу інших країн. Перелік виходить із нашого внутрішнього національного законодавства і передбачає право країни отримувати допомогу у стягненні заборгованості по нарахованим податкам суб’єктів, які знаходяться на території інших країн. Конвенція передбачає прийняття ряду застережень, які може приймати країна зі свого боку, в нашому законопроекті передбачено дві умови застереження, це стосовно неприйняття допомоги іншим країнам по податкам, які не. є у переліку системи оподаткування України та заборгованості по тих податках.
Дайте можливість завершити.
Дякую.
Все у вас, да? Дякую. Олег Григорович, будь ласка, голова Комітету у закордонних справах.
Шановні народні депутати, після доповіді колеги Регурецького я від імені комітету маю честь сказати таке. Відповідно до статті 93 Конституції України та статті 9 Закону України „Про міжнародні договори України” цей законопроект про ратифікацію Конвенції про взаємну адміністративну допомогу в податкових справах спрямований на підвищення ефективності адміністрування податкових процесів. Прийняття закону та введення в дію міжнародної Конвенції дасть змогу більш ефективно контролювати правильність застосування податкового законодавства як резидентами, так і не резидентами. Відповідно до пояснювальної записки Державної податкової адміністрації України введення в дію міжнародної Конвенції не потребуватиме жодних додаткових бюджетних видатків, оскільки надання допомоги з отримання інформації можливе в рамках звичайної діяльності і співпраці податкових органів. Надзвичайні витрати пов’язані з наданням адміністративної допомоги сплачуються за рахунок запитуючої сторони відповідно до статті 26 конвенції. Головне науково-експертне управління підтримує прийняття закону про ратифікацію даної конвенції. Наш комітет уважно розглянув всі ці матеріали і прийшов до висновку, що законопроект оформлено та зареєстровано відповідно до статей 90, 92 Регламенту Верховної Ради. Прошу підтримати рекомендацію.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення: два - за, два – проти. Так, прошу висвітлити прізвища на табло. Юрій Кармазін і Ярослав Сухий. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, той закон, який зараз розглядається, надзвичайно важливий, тому що, що стосується податкових справ і що стосується оподаткування майна, яке виводиться у вигляді цінностей, валютних цінностей, придбання майна нашими громадянами, воно абсолютно не контролювалося за кордоном. Особливо це буде мати велике значення щодо того, щоби нам усвідомити, що ж відбулось зараз з банківською системою України. Куди пішли кошти, які зараз прийшли в Україну? А вони ж пішли на підтримку тих самих банків, які фактично із цих країн і походили, які надавали нам, так звану фінансову допомогу. Через те, я вважаю, що злочинним є те, що з 2004 року нам не подавали цю конвенцію на ратифікацію. Я хотів би, щоб нам пояснили чому, по яким причинам до цього час, підписана від імені України ще 20 грудня 2004 року, конвенція подається через 4 роки. Я хочу бачити поіменно перелік тих осіб, які блокували те, щоби сюди дійшла до цієї трибуни ця конвенція. Хто заважав цей проект закону? Хто не хотів, щоб воно було ратифіковано? Хто не хотів, щоб могли наші податківці подивитися, і яким чином ми будем поступати щодо податку, який ми обов’язково введемо на нерухомість? Що будемо робити з тим майном, яке зараз з’явилося у Чорногорії чи у Македонії у деяких людей, яких вербували у коаліцію? Що будем робити? Чи отримаєм ми ці відповіді, суспільство? Це питання і до Генерального прокурора також. Я запитую. Так от у переліку цих органів є тільки Державна податкова адміністрація, Митна служба, Пенсійний фонд. Очевидно, там би уповноваженим органом могли б бути і слідчі органи.
Ярослав Михайлович Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, ратифікація цієї конвенції, як на мою думку, має виконати головне завдання, а саме, спонукати українську владу, всі гілки влади, законодавчу і виконавчу, до розробки Податкового кодексу. От тут сидить один із авторів Податкового кодексу, чомусь у залі немає. Я пам’ятаю, як розроблялися інші податкові кодекси, їх також у залі немає. Ми з вами у цьому сесійному залі неодноразово ратифіковуємо наші домовленості з партнерами Європи, у тому числі з Росією, де давним-давно все законодавство податкове кодифіковане. Нарікання наших бізнесменів, нарікання наших інвесторів полягають саме у тому, що такої кодифікації немає. Тому і може бути таке свавілля, як зараз, коли 12 мільярдів гривень на додану вартість заборгованості уряду перед підприємствами не повертається. Це нікуда не годиться. І ще одне. Я вважаю, що Конвенція про взаємну адміністративну допомогу у податкових справах має сприяти і має спонукати владу до вдосконалити податкового законодавства. До речі, до відома тих політичних сил, які сьогодні знервовано відреагували на мій виступ. Мій виступ і наші виступи опозиції – це також спонукання до вас, до тої коаліції. Ви тільки сказали, що вона є, консолідуйтеся, згуртовуйтеся, розбирайтеся, перестаньте нападати на нас і шукати ворога там, де його немає. І ви сказали, що ви коаліція. Дуже прошу, покажіть, що ви коаліція – опублікуйте в газеті „Голос України” угоду, аби я знав, що в Бердянську скоро на березі Азовського моря появиться пам’ятник Степану Бандері, пісающему в Азовське москальське море.
Шановні народні депутати, шановні народні депутати! Розгляд документу завершено. Я прошу не створювати підстави для конфліктів, будь ласка. Всі шановні люди, будь ласка. Олег Григорович, комітет, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги – народні депутати! Вже вп’яте на сесіях, на погоджувальних радах, на засіданнях комітету в присутності представників уряду і Адміністрації Президента я наголошую на те, що у нас в державі склалась практика зволікання з ратифікацією дуже важливих документів. Складається враження, що в цьому хтось зацікавлений. Коли така міжнародна конвенція не ратифікується п’ять років, то виникає питання: кому це вигідно і кого треба шукать? Тому ми радимося в комітеті з вами, і, очевидно, Верховна Рада повинна прийняти рішення про нормативні строки проходження процедури ратифікації в уряді, в Секретаріаті Президента і в нас. В комітеті нема жодних проблем, комітет засідає кожної середи регулярно. У нас немає ніяких політичних конфліктів. Ми працюємо на професіональній експертній основі. Це питання треба вирішить. Я вважаю, що ми з колегою Кармазіним подамо поправки Закону про міжнародні договори, до Регламенту, щоб знять цю болючу проблему.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Закону про ратифікацію Конвенції про взаємну адміністративну допомогу в податкових справах. Реєстраційний номер 0107. Прошу голосувати. [[11:25:11]] За-253 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 54, фракція комуністів – 26, „Блок Литвина” – 19. Шановні колеги, рішення прийнято. Відносно критичних зауважень, які щойно прозвучали, і вони стосуються затягування, тривалого затягування і зволікання з внесенням до Верховної Ради відповідних документів на ратифікацію, я просив би комітет разом з секретаріатом Апарату Верховної Ради проаналізувати динаміку надходжень цих документів, терміни і підготувати відповідний матеріал для народних депутатів, а також листи до Президента і до уряду з цього приводу. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Рішення про внесення змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених Рішенням Ради глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року. Реєстраційний номер 0052. Доповідач: перший заступник голови Державної митної служби Гутник Анатолій Євгенович. Співдоповідач: перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас В’ячеславович Чорновіл. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні депутати! Запропонований до розгляду вам законопроект розроблено Держмитслужбою України на виконання Постанови Кабінету Міністрів України від 7 травня 2008 року № 430 „Про подання на ратифікацію Верховної Ради України рішення про внесення змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених Рішенням Ради глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року”. Правила визначення країни походження товарів від 30 листопада є невід’ємною частиною угоди про створення зони вільної торгівлі країн СНД і ратифіковані Верховною Радою України 20 вересня 2001 року. За цей період рішенням глав урядів СНД та економічної ради СНД було внесено низку змін і доповнень до Правил походження, які стосуються в тому числі і технічних питань, і заповнення сертифікату походження форми „СТ-1”, що видається уповноваженими органами країни експорту, як правило Торгово-промислової палати, для надання тарифних преференцій країні імпорту. Одним із таких рішень є рішення Економічної ради СНД від 3 грудня 2004 року, яким вносяться зміни і доповнення до пункту 12 Правил у частині заповнення граф сертифіката про походження товару форми „СТ-1”, а саме: перше – доповнюються графи 5 та 12 сертифіката відомостями про дублікат сертифіката, який видається уповноваженим органом у разі втрати або пошкодження оригінала сертифіката; друге – форма сертифіката доповнюється графою 9, „Критерії походження”, в якій зазначаються наступні критерії походження: п – товар повністю вироблений у країнах СНД, д – товар підданий достатній обробці, переробці. Зазначені критерії відображаються у пунктах 1, 2 та 4 Правил. Запровадження зазначеного рішення надасть можливість забезпечити гармонізацію національного законодавства країн-учасників Співдружності Незалежних Держав, посилити контроль за правильністю визначення походження товарів, що переміщуються на умовах вільної торгівлі. Прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тарас В’ячеславович Чорновіл, перший заступник голови Комітету у закордонних справах.
Шановні колеги – народні депутати, Комітет у закордонних справах як головний розглянув проект Закону про ратифікацію даної угоди. Розглянувши 12 листопада 2008 року, ми прийняли одностайне рішення: рекомендувати Верховній Раді провести ратифікацію і підтримати даний закон. Попередній доповідач дуже детально виклав суть цієї поправки, яка йде. Вона, дійсно, реально допомагає зняти ряд проблем при оформленні товарів при переміщенні, і вона дещо знімає проблеми, які виникали у зв’язку з певними контрабандними спробами. Прийняття цієї поправки допоможе врегулювати цілий ряд проблем і узгодити наші митні процедури з процедурами, які діють в СНД, і в даному випадку десь і наблизити їх до загальноприйнятих в Європейському Союзі, оскільки ці норми в загальних рисах відповідають. Підтриманий даний законопроект щодо ратифікації і Головним науково-експертним управлінням, і профільним Комітетом Верховної Ради України з питань економічної політики. Тому жодних застережень щодо його підтримки ніде не було висловлено. Я від імені комітету прошу ратифікувати. І в останні секунди я все-таки хочу ще сказати один нюанс: підписана угода щодо цієї поправки третього грудня 2004 року. Порахуйте, скільки років наші митні служби змушені діяти в різнобій з іншими структурами митних служб інших країн СНД. Скільки років! Через те, що знову, як ми вже говорили не перший раз, не подавався на ратифікацію даний проект закону, у нас знову відкривалися певні вікна для недобросовісного оформлення товарів і для певних корупційних дій. Я думаю, що нам з цим треба навести порядок, і щоб нарешті ці речі вже були усунуті. Від 2004 року до кінця 2008 року, фактично, проект лежав. Комітет його розглянув в найкоротший термін після надходження. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, проблема зрозуміла. І оскільки в нас іще є на сьогодні 13 таких документів, якщо ні в кого немає заперечень, можна було б одразу поставити на голосування. Немає? Ставиться на голосування проект Закону про ратифікацію Рішення про внесення змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених Рішенням Ради глав держав глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року, реєстраційний номер 0052. Прошу голосувати. [[11:31:35]] За-250 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Рішення про внесення доповнень та змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених Рішенням Ради глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року. Реєстраційний номер 0053. Доповідач – перший заступник голови Державної митної служби Анатолій Євгенович Гутник, а співдоповідачем буде також виступати перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас В’ячеславович Чорновіл. Прошу коротко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Запропонований до розгляду законопроект розроблено на виконання Постанови уряду від 7 травня 2008 року номер 431 „Про надання на ратифікацію Верховною Радою України рішення про внесення доповнень та змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених рішенням ради глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року”. Правила визначення країни походження товарів від 30 листопада є невід’ємною частиною Угоди про створення зони вільної торгівлі країн СНД і ратифіковані Верховною Радою 20 вересня 2001 року. Правилами визначені критерії достатньої переробки, зміна класифікаційного коду товару. товарів, перелік виробничих та технологічних операцій, необхідні для визначення походження товару у випадку, якщо у виробництві товару беруть участь дві або більше країн. Рішенням ради глав урядів СНД, яке підписано Україною у місті Мінську 24 листопада 2006 року, розширено перелік операцій, які не відповідають критеріям достатньої переробки товару [[пункт 5 правил]]. В основу переліку операцій, які не відповідають критеріям достатньої переробки товару, покладено правила преференційного походження товарів країн Європейського Союзу. Необхідність деталізувати перелік операцій, які не відповідають критеріям достатньої переробки товару, виникла у зв’язку із збільшенням обсягу ввезення напівфабрикатів м’ясних готових, морожених, виготовлених із м’яса свійських тварин та свійської птиці шляхом обсипки їх частин спеціями. Технологічний процес виробництва зазначених товарів складається з простих операцій, пов’язаних із змішуванням компонентів між собою та їх подальшим пакуванням. У результаті цих операцій відбувається зміна коду товарної позиції, та товар набуває статусу походження з тієї країни, де такі операції мали місце. Діюча редакція пункту п’ять правил не дозволяє визнати такі операції простими. Зазначені товари виготовляються з використанням сировини, походжених з третіх країн, ввезення яких на загальних підставах оподатковуються ввізним митом у значних розмірах. Імпорт таких товарів наносить значну шкоду.
Дайте завершити, будь ласка.
Також цим рішенням вносяться зміни і доповнення до пункту 12 правил у частині заповнення граф сертифікату походження товару форми СТ-1. У графі п’ять сертифікату вилучено запис „кумуляція СНД”. У зв’язку з проставлянням кумулятивного принципу в графі 9 сертифіката передбачено рішенням ради глав урядів СНД від 25 травня 2006 року. Графу 5 сертифіката доповнено порядком видачі сертифіката форми „СТ1” на товари, які виготовлені до набуття чинності Правил визначення країни походження товарів від 24.09.1993 року. Товари, виготовлені в колишніх республіках СРСР. Запровадження зазначеного рішення забезпечить гармонізацію вдосконалення зовнішньоекономічної діяльності країн – учасниць Співдружності Незалежних Держав. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Анатолію Євгеновичу. Тарасе В’ячеславовичу, прошу вас.
Шановні колеги – народні депутати України, Комітет у закордонних справах як головний розглянув запропонований вам проект Закону „Про ратифікацію угоди в рамках СНД” щодо відповідної зміни. Так само розглянутий цей проект закону в Комітеті Верховної Ради України з економічної політики і розглянутий, Кармазін, можна трішечки тихше, і розглянутий так само Головним науково-експертним управлінням. Всі підтримують. Додаткових витрат коштів з державного бюджету прийняття цього закону не потребуватиме. Від імені комітету просимо вас підтримати даний законопроект, оскільки він не тільки знімає ряд проблем при оформленні товарів, не тільки знімає ряд проблем при митному проходження, але він носить ще одну, дуже суттєву і значну функцію – він допомагає в захисті прав споживачів на отримання адекватної продукції, чіткої фіксації, що саме безпосередньо споживач отримує. Оскільки під видом товарів, які нібито приходять з других країн, реально в Україну до цього часу, до ратифікації цього закону можуть попадати відповідні товари, які пройшли тільки символічну, абсолютно поверхову обробку. І таким чином губляться кінці і щодо генетично модифікованої продукції і тому подібне. Тому в даному випадку прийняття цього закону знімає цілий ряд проблем і, крім того, що допомагає нам наблизити наші норми до вже прийнятих норм СНД, так само допомагає зняти ряд проблем, які виникають в адаптації нашого законодавства до норм Європейського Союзу. Бо тут є приклад, як безпосередньо принципи норм в СНД абсолютно повністю узгоджуються з нормами Європейського Союзу саме для цього і відносилась дана поправка. Її доля дещо легша від попередньої – вона пролежала на полицях всього-на всього два роки, а не чотири як попередня. Я прошу від імені комітету підтримати ратифікацію даної угоди.
Шановні колеги! Позиція комітету доведена. Немає заперечень, якби ми, чи хтось наполягає на виступі, поставили на голосування. Немає? Виходячи з вашої одностайної згоди, вноситься на голосування проект Закону про ратифікацію рішення про внесення доповнень та змін до Правил визначення країни походження товарів, затверджених рішенням Ради глав урядів СНД від 30 листопада 2000 року. Реєстраційний номер 0053. Прошу голосувати. [[11:38:12]] За-248 Рішення прийнято.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 150, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 51, фракція комуністів – 26, "Блок Литвина" – 20. Оголошується до розгляду Проект Закону реєстраційний номер 0072 про денонсацію Угоди між Урядом Союзу Радянських Соціалістичних Республік і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування доходів та майна громадян. Доповідач: заступник міністра фінансів Фудашкін Денис Олександрович. І співдоповідачем буде виступати перший заступник голови комітету у закордонних справах Тарас В’ячеславович Чорновіл. І поясність нам яке відношення Україна має зараз до цієї проблеми.
Доброго дня, шановні народні депутати, шановний пане головуючий! Кабінет Міністрів пропонує денонсувати Угоду між Урядом Союзу Радянських Соціалістичних Республік і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування, яка на сьогоднішній день розповсюджується на зобов’язання України. Причиною такого внесення пропозиції є втрата актуальності цієї угоди в зв’язку з суттєвою зміною системи оподаткування між Радянським Союзом і системою оподаткування України. Фактично на сьогоднішній час це не угода про уникнення від подвійного оподаткування, а угода про уникнення від оподаткування, бо жодні доходи по цій угоді не оподатковуються взагалі, а це такі доходи, прямі доходи як дивіденди, проценти, роелті, доходи від відчуження майна. Причому не зважаючи на зміни, які відбулися у податковій системі Кіпра, оподаткування прямих доходів там вкрай низьке. Так, податок на прибуток складає 10 відсотків, але доходи від дивідендів, процентів, роелтів не оподатковується взагалі. Це створює безпрецедентні можливості для встановлення спеціальних схем, які дозволяють резидентам України взагалі не сплачувати прямі податки. Так за 2007 рік майже мільярд доларів було сплачено в вигляді таких доходів на користь резидентів Кіпру без сплати жодної копійки податку. Хочу відзначити, що починаючи з 1997 року велись переговори з Кіпром по укладанню нової Угоди, яка би передбачала стандартні ставки оподаткування по таким угодам, які Україна застосовує з іншими країнами. Але Кіпр не зацікавлений у підписанні угоди, яка на сьогоднішній день парафована і має стандартні ставки оподаткування. Парафована зі сторони Кіпру і схвалена урядом Кіпру, і схвалена урядом України, але ця угода з різних причин постійно відкладається її підписання, бо Кіпр дуже зацікавлений в існуванні саме цієї угоди, яка передбачає відсутність оподаткування прямих податків.
Дайте можливість завершити, будь ласка.
У зв’язку із цим, прошу підтримати проект про денонсацію угоди із Кіпром. Після цього буде підписана нова угода із Кіпром, яка буде передбачати звичайні ставки оподаткування для таких угод. Хочу відзначити, що такої безпрецедентної угоди Кіпр також не має з жодною країною світу. Дякую.
Будь ласка, позицію комітету, тоді будемо голосувати. Тарасе В’ячеславовичу, будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, комітет на своєму засіданні розглянув дане питання. Більшістю голосів питання про денонсацію було підтримано, хоча була висловлена окрема думка з приводу того, що будь-яка денонсація є досить скандальним варіантом, якщо не виноситься відразу інший варіант угоди, про що я зобов’язаний донести, оскільки тоді на комітеті я взяв на себе ці зобов’язання. Інші комітети, які розглядали, підтримали дану угоду, Науково-експертний теж підтримав. Від імені комітету більше всього голосів було запропоновано провести денонсацію. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити.
Будь ласка. Немає!?
Немає. Тоді ставлю на голосування Проект Закону про денонсацію Угоди між Урядом Союзу Радянських Соціалістичних Республік і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування доходів та майна, реєстраційний номер 0072. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:42:51]] За-211 Рішення не прийнято. Будь ласка, по фракціях, будь ласка, чому не голосуємо? Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 58, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 1. Тобто це я проголосував, виходить. Шановні колеги, я поставлю на голосування про повернення до розгляду. Ну, будь ласка, запишіться.
Не литвиновці, а Литвин. Це я дав один голос. Я прошу, шановні колеги, голосувати. Будь ласка, запишіться з мотивів 5 хвилин. З мотивів запишіть, з процедури, з яких мотивів. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Володимир Михайлович, ми зараз говоримо багато про вихід із кризи, ми багато говоримо про те, що йде десь, кудись йде валюта, в основному вона і йде на Кіпр, в основному якраз там і зареєстровані всі офшорні зони куди зараз йшли кошти і із банків також. І це покаже слідча комісія, якщо вона буде створена. Але, сьогодні треба вийти з правової колізії, була Угода Радянського Союзу, яка дозволяла уникати від оподаткування. Наша Україна ще не уклала такої угоди, бо ми не дали їй можливості такої. Тому я просив би зараз всіх зрозуміти, що цю угоду треба денонсувати. Хтось може не зрозумів? Я прошу дати оголошення, щоб всі прийшли сюди і пропоную потім опублікувати результати в „Голосі України”, тому що мова іде про колосальні кошти. Це бюджет всієї охорони здоров’я, які виводяться за межі України. Дякую.
Терен, фракція „Блоку Тимошенко”.
Віктор Терен „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, ситуація дуже проста. Нещодавно наша парламентська делегація, я був в її складі, були на Кіпрі. Так от, 5 мільярдів доларів, 5 мільярдів доларів щороку інвестує Кіпр в економіку України. Це звідси, друге місце по інвестиціях після Німеччини. Тобто, звідси з банків вивозиться, а потім іде сюди. І таким чином на цьому нагріваються дуже сильно, скажімо так. І це перше, і це є одна з тих причин, що дехто тут не хоче голосувати, скажемо правду. І друге. Мені наприклад не зрозуміло інше. Те, власне, не було відповіді на питання Володимира Михайловича. Яке має відношення Україна, поясніть мені, будь ласка, до цієї угоди? Чому? Тому що денонсувати угоду може той, хто її вкладав. Угоду вкладав Радянський Союз. Україна її не вкладала. Це могла б ще денонсувати Росія, яка оголосила себе правонаступницею Радянського Союзу. І тому поясніть мені, будь ласка, бо це запитував і спікер Верховної Ради, і відповіді на це питання ми не почули.
Адам Мартинюк фракція комуністів.
Дякую. Мартинюк фракція комуністів. Шановні колеги, які хочуть зробити ганьбу для України і денонсувати угоду. У вас є набагато простіший і легший шлях. Будь ласка, усі олігархи з ваших двох фракцій нехай не вивозять туди капіталу і не треба нічого буде денонсовувати. Ви ж можете мудріше поступити. Це перше. Друге. Ми не можемо голосувати, тому що ми абсолютно підтримуємо ту позицію про яку доповідав перший заступник голови комітету профільного, що половина комітету абсолютно правильно і чітко заявила. Це буде перша денонсація в нашій історії. Якщо є в уряді, якщо є в інших бажаннях щось інше заключити, будь ласка, заключайте. Але не розривайте, щоб зовсім нічого не було, спочатку щось народіть, а потім будете денонсовувати. Комуністи поза всяким сумнівом не можуть голосувати, бо це угода Радянського Союзу, комуністи не можуть голосувати, бо там президент також комуніст.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Я думаю, що зараз попередні виступаючий, мій друг, комуніст, я його поважаю, він дуже вірно сказав, що коаліції, як такої нема без комуністів. І якщо тільки рішення проходить, значить тільки з участю комуністів. І це, я думаю, що вірно, тому що комуністи сьогодні при владі, багато комітетів очолюють.
Я прошу вас по суті питання виступати. Я вимушений буду вимкнути мікрофон, ви зловживаєте.
Ні. Тому я закликаю комуністів підтримувати дану коаліцію, тому що без вас їй просто життя немає. І тому треба серйозно брати відповідальність на себе перед українським народом і відповідати. Ви пообіцяли, що взяли з помаранчевими, комуністи і „Блок Литвина”. Давайте голосуйте. Чого ж ви не голосуєте? Треба ж голосувати, не затягувати даремно час у Верховній Раді.
Князевич, фракція „Нашої України”, Руслан Князевич.
Дякую, Володимире Михайловичу. Руслан Князевич. Володимире Михайловичу, я хочу абсолютно вас підтримати. Насправді, ті люди, які не проголосували, очевидно, не зрозуміли про що йде мова. Якщо дозволите, кілька слів буквально – історія. Насправді ця Угода була ратифікована, точніше підписана Радянським Союзом вже на зорі, коли Радянський Союз закінчував своє існування, - це кінець 80-х років. Це період, коли активно і масово з Радянського Союзу виводились капітали в офшорні зони. 18 рік української незалежності – це рік боротьби за те, щоб скасувати підписану угоду. На превеликий жаль, цього не траплялося, кілька разів навіть під час дії сесії парламенту воно виносилось і дружньо валилося під час голосування. Я розумію, чому це відбувається, багато аргументів було наведено. Особливо у цей період часу той, хто. свої капітали і зараз вивів людей на вулиці, жодного бажання трішечки поділитися жирком і поверну хоча б частинку доходів, щоби люди могли прожити якийсь період часу, не має жодного бажання, перекинувши всю відповідальність, в тому числі соціальну, на плечі держави. Тому негайно треба це робити, але треба питання комплексно вирішувати, бо не тільки на Кіпрі знахо.
Дякую. Шановні колеги! Будь ласка, Олег Білорус – голова комітету. Я прошу дуже коротко.
Шановні колеги, прошу заспокоїтися! При розгляді, вирішенні цього питання не потрібна зайва політизація і психоз. Я повторю інформацію, що Російська Федерація давно відмінила, денонсувала це, і Україна, Україна в цій частині являється таким же правонаступником СРСР, як і Російська Федерація. І тому ми повинні прийнять відповідальне рішення на користь наших громадян. Кіпрська сторона чекає від нас такого рішення. Ми посилали парламентську делегацію, вона спробувала розібратись. Зараз знову кіпрська сторона запросила нашу парламентську делегацію на чолі з головою Комітету в закордонних справах. Ми повинні туди привезти те, що вони чекають. Я закликаю всіх повернутися до голосування і прийнять рішення відповідно до національних інтересів України.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги! Було декілька пропозицій. Ну, перша пропозиція – відкласти розгляд, оскільки, ви зверніть увагу, коли одностайно рішення приймає комітет, і Верховна Рада одностайно голосує, можна було піти таким шляхом, щоб комітет ще раз розглянув. Друге, одну хвилиночку, друга пропозиція – поставити на голосування до повернення до розгляду, і третя пропозиція – доручити негайно підготувати угоду між Україною і Кіпром, і це було б правильне рішення. Тому в порядку. Будь ласка, представник. Шановні колеги, отакі три. Прошу уваги! Перша пропозиція – просто відкласти розгляд для того, щоб було результативне голосування, друга пропозиція – повернутись до розгляду питання в разі підтримки Верховної Ради, і третя пропозиція – доручити уряду підготувати відповідний проект, підписати відповідну угоду в стислі терміни і подати на затвердження Верховній Раді України, щоб це Україна і Кіпр були учасниками, суб’єктами цього процесу. Ці три пропозиції є. Зараз представник уряду, Мінфіну, і ми приймемо рішення шляхом голосування. Все.
Хочу зазначити, що Конвенція про уникнення подвійного оподаткування , нова редакція повністю готова. Вона порахована ще в 2006 році. Вона схвалена урядом Янукович, і вона схвалена урядом Кіпра. Кіпр відмовляється її підписувати, бо в даному випадку пропонуються загальні ставки, які передбачені в усіх інших міжнародних договорах. Він не підпише її до того часу, поки не буде денонсована ця угода. Як тільки вона буде денонсована, ми готові підписати в будь-який момент. Вона повністю схвалена урядом і Кіпра, і України. тільки факт підписання. Дякую.
Шановні колеги, є три пропозиції і викладено бачення Кабінету Міністрів цього процесу. Тому я поставлю на голосування першу пропозицію: запропонувати комітету ще раз повернутись, підготувати аргументацію і на наступну середу винести на розгляд, щоб було одностайне рішення. Друга пропозиція, якщо не буде підтримана перша, полягає в тому, щоб повернутися до розгляду цього законопроекту. І третя – доручити Кабінету Міністрів внести на розгляд Верховної Ради відповідний документ. Але тут є застереження, про які щойно сказав заступник міністра фінансів. Немає заперечень проти такого підходу? Шановні колеги! [[Ш у м у з а л і]] Ну я прошу вас, заспокойтесь. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги! Я ще раз вас. я ще раз вас прошу, давайте не порушимо ту рівновагу хитку, яка є у Верховній Раді України. Тому перша пропозиція ставиться на голосування. Прошу уваги: про доручення комітету ще раз розглянути цей законопроект і наступний пленарний тиждень в середу винести його для остаточного прийняття Верховною Радою України. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:54:58]] За-23 Рішення не прийнято. Тому я ставлю на голосування другу пропозицію: про повернення до розгляду проекту закону реєстраційний номер 0072. Прошу голосувати. Ну, я прошу: голосуйте, будь ласка! [[11:55:24]] За-221 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування третю пропозицію. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 153, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 63, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 5. Шановні колеги, і третя пропозиція. Ставлю на голосування про доручення Кабінету Міністрів прискорити розгляд і підготовку відповідної Угоди між Україною і Кіпром. Прошу голосувати. Я вас прошу, шановні колеги! Я хочу зробити все, щоб ми ж якесь рішення прийняли. І голосую за всі рішення особисто. [[11:56:12]] За-29 Немає. 29. Залишається перша пропозиція: комітету в наступну середу винести на розгляд цей документ. [[Ш у м у з а л і]] Ну, давайте таким. Шановні колеги, прошу заспокоїтись! Прохання до комітету: ще раз вивчити це питання. Має комітет? Ну, тоді „ні” – значить, не будемо розглядати. Все. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Королівства Норвегія про реадмісію осіб, реєстраційний номер 0074. Доповідач - міністр закордонних справ Володимир Станіславович Огризко. Олег Григорович буде виступати від комітету. Шановні колеги, тепер нам треба порадитися, у нас має бути о 12-ій годині перерва. У нас залишилося десь із 10 документів на ратифікацію. [[Ш у м у з а л і]] Одну хвилиночку! Шановні колеги, якби таку пропозицію поставити на голосування – відступити від відповідних норм Регламенту і проголосувати за те, щоб ми працювати без перерви і закінчили розгляд цих документів. Немає заперечень поставити на голосування таку пропозицію? Я ставлю на голосування про те, щоб не оголошувати перерви, завершити роботу з розглядом ратифікаційних документів. Прошу голосувати. [[11:58:07]] За-207 Рішення не прийнято. Оголошено питання. Одну хвилиночку! Оголошено питання до розгляду, тому продовжуємо зараз на 15 хвилин, а потім відповідно продо вжимо перерву. Немає застережень? Будь ласка. Оголошено питання, не можна переривати розгляд. Я вас прошу.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд подається проект Закону України "Про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Королевства Норвегія про реадмісію осіб”. Цей законопроект розроблено відповідно до вимог чинного законодавства України, зокрема, до положень Конституції України та Закону України "Про міжнародні договори України”. Практичне значення і цільова спрямованість проекту закону полягають у тому, що у разі його прийняття буде виконана внутрішньодержавна процедура, пов’язана із набуттям чинності угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Королівства Норвегія про реадмісію осіб, яка була підписана 13 лютого цього року у місті Осло. Реалізація угоди дозволить визначити процедури приймання та передачі осіб, які перебувають на територіях договірних сторін нелегально. Угодою визначається, що на основі взаємності швидкі та ефективні процедури ідентифікації та безпечного і організованого повернення осіб, які не виконують умов, передбачених для в’їзду та перебування на території України або Королівства Норвегія, а також процедури транзитного перевезення таких осіб до країн їхнього походження. Стосовно громадян третіх країн та осіб без громадянства, то механізм їх приймання і передачі у рамках зазначеної угоди буде застосовуватися через два роки після набрання угодою чинності. Хотів би вас проінформувати, шановні народні депутати, що проект закону погоджений без зауважень усіма причетними міністерствами та відомствами: МВС, Мінфін, Мінекономіки, СБУ, Державна прикордонна служба, а також пройшов експертизу у міністерстві юстиції. Реалізація цього закону не призведе до додаткових фінансових або матеріальних витрат з української сторони.
Дайте завершити, будь ласка.
Ратифікація зазначеної угоди, шановні народні депутати, створить правові передумови для спрощення візового режиму з Норвегією для громадян України. Вона відповідає інтересам України та українських громадян і сприятиме розвитку двосторонніх українсько-норвезьких відносин. Виконання угоди з українського боку покладено на Міністерство внутрішніх справ та Державну прикордонну службу, а також МЗС України. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, сідайте, Володимире Станіславовичу. Олег Григоровичу, будь ласка, думка комітету і позиція комітету.
Шановні народні депутати, Комітет у закордонних справах уважно розглянув проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Королівства Норвегія про реадмісію осіб. Комітет рекомендував його Верховній Раді до ратифікації. Як уже ви чули з доповіді міністра, ця угода визначає швидкі і ефективні процедури ідентифікації і безпечного організованого повернення осіб, які порушили умови перетину кордону і перебування на території України або на території Королівства Норвегії. А також процедури транзитного перевезення таких осіб до країн їхнього походження. Це важливо. Реалізація положень угоди за висновком компетентних органів не приведе до додаткових фінансових, матеріальних, в тому числі з державного бюджету. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України також вважає ратифікацію зазначеної угоди доцільною. І ми просимо підтримати рекомендаційне рішення комітету про ратифікацію даної угоди. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Два за, два проти, будь ласка. Прошу записатися. На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, які записалися. Народний депутат Камчатний, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Камчатний, "Блок Юлії Тимошенко", Харківська область. З метою забезпечення парламентської підтримки, необхідних для діяльності уряду і нашої країни, держав, я як керівник групи дружби міжпарламентської, Українського і Норвежського парламенту закликаю підтримати це рішення. Дякую.
Юрій Кармазін. Будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати, цей проект, який ми розглядаємо, базується на угоді, яку підписали 13 лютого 2008 року. Тобто на сьогоднішній день це найновіша угода, яка є. Цікаво, що вона передбачає термін дворічний, перехідний так званий. Але те, що її треба ратифікувати, в мене немає жодного сумніву. Вона має бути ратифікована. В мене тільки величезний, величезний сум, що сьогодні повідомлять інформаційні агенції з приводу голосування по проекту 0072 „Про денонсацію Угоди між Радянським Союзом і Урядом Кіпру про уникнення подвійного оподаткування доходів і майна”. Я не знаю, що будуть повідомляти, що де ховається золото якої партії. Я хотів би, щоб ми усвідомили, що ми в кризовій ситуації даємо можливість і далі вивозити з України валюту, вивозити, уникати від оподаткування в такій ситуації, коли наша Україна, наша країна обезкровлюється. І сьогодні я просив би вас зробити зараз в перерві засідання фракцій: комуністів, "Блоку Литвина", регіоналів, - і подивитися хто вам ближчий ті олігархи, які вивозять майно туди і всі кошти вивозять, чи ближче все-таки український народ. Я хотів би, що розділилися у вашій особі депутати і бізнесмени. Я хотів би, щоб розділилися ті, хто щось перераховує фракції чи партії і ті, хто голосують. Тому, шановні друзі, першу ту, що зараз доповідав пан Огризко, ситуацію треба ратифіковувати. Але я переконаний, що йому буде соромно потім відповідати на це питання десь в інших країнах, коли скажуть, що наші депутати власні чомусь непатріотичні. Я хотів би, що ми повернулися до цього питання.
Дякую. Народний депутат Волинець, фракція комуністів. Петро Степанович Цибенко, мікрофон ввімкніть.
Фракція комуністів Петро Цибенко. Шановні колеги! Фракція Компартії України, на відміну від деяких інших колег, намагається бути в своїх діях абсолютно послідовною. Свого часу, коли голосувалась у залі засідань Верховної Ради базова угода щодо реадмісії, ми, по-перше, не голосували за неї. А по-друге, попереджали колег про те, що голосуванням за цей документ ми утворимо на території України величезну відстойну яму. На превеликий жаль, деякі наші колеги, які кнопки натискали, за голосуючи. Сьогодні на телеканалах розповідають, яке це велике зло. А я хочу нагадати громадянам України про те, що в разі, якщо особа іноземна потрапила незаконно на територію Європи, вона повертається тепер уже до України, до таборів із переміщених осіб і на територію України вона вже знаходиться на законних підставах. І Україна має витрачати свої кошти на їх утримання, на їх облаштування і багато чого іншого. А ті казочки про спрощений режим отримання віз, пане міністре іноземних справ, ми чуємо уже кілька років, але наші громадяни України приходячи до чергового зарубіжного європейського посольства отримують постійно облизня. Тому я хочу ще раз наголосити, фракція Компартії України абсолютно свідомо, абсолютно послідовно не буде підтримувати цього документу. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка, фракція „Блоку Литвина”.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я виступав і виступаю проти того, що такими Угодами порушуються національні інтереси України. Тезово. Угоди про реадмісії з Білоруссю і Російською Федерацією в України немає. Тобто тих території, тих країн, через які транзитом до Європи, до Норвегії у тому числі, і транзитують нелегальні мігранти. Що це значить? Це значить, що Україна бере на себе матеріальні витрати. Було сказано головою комітету чи представником комітету, ну не правда була сказана, що це не призведе до матеріальних витрат. Як це не призведе до матеріальних витрат? Україна не тільки, що колега Цибенко правильно сказав, має за свої гроші утримувати цих людей, які набувають законного статусу, вона за свої гроші переміщає цих людей на місце їхнього проживання, а це, уявіть собі, скільки це авіаційний квиток коштує в Бангладеш, Шрі-Ланку, в Індію, Китай і в інші країни, тобто це потребує серйозних матеріальних витрат. Наступне. Було сказано міністром, що це створює передумови для спрощення візового режиму в Норвегії. Ми вже маємо навіть не передумову, а спрощений режим з Європейським Союзом. І, до речі, тоді коли ми паралельно розглядали Угоду про реадмісію з країнами Європейського Союзу, то ми тоді одночасно фактично ратифікували і Угоду про спрощений режим. А тут нам навіть цього не пропонується. Нам кажуть, що це будуть передумови, що Норвегія колись з нас спросить візовий режим. Мені здається, це просто не відповідає інтересам України, у всякому разі на сьогоднішній день Україна несе ключовий тягар з приводу відсутності Угоди про реадмісію з Білорусією і Росією і наявності Угод з реадмісію з країнами Європи. Дякую.
Дякую. Будь ласка. Шановні колеги, ми виступили 2 за – 2 проти, з цього приводу до мене підходив народний депутат Смітюх, говорить, що в нього є проект закону комплексний, який має унормовувати процеси в Україні з цього питання. я просив би, якщо немає заперечень, він пройшов комітет, щоб ми його невідкладно розглянули і прийняли відповідне рішення. Володимир Станіславович Огризко міністр закордонних справ. Будь ласка. Мікрофон увімкніть.
Дякую. Одна невеличка довідка. Угода про реадмісію з Російською Федерацією набула чинності 21 листопада 2008 року. Сьогодні і завтра в МЗС України проходять консультації з білоруською стороною стосовно укладення Угоди про реадмісію. Білоруська сторона наполягала на тому, що спочатку треба, щоб була ратифікована і набула чинності Угода про реадмісію з Російською Федерацією після цього наступає період білоруської сторони, що ми зараз і робимо. Наступне. Минулого року нам було виділено 30 мільйонів євро з боку Єврокомісії для облаштування ну, так би мовити, місць для перебування нелегальних мігрантів. На превеликий жаль, жодної копійки з цього не використано. На цей рік нам пропонують 130 мільйонів євро, якщо ми будемо робити так само, то ми так само їх не використаємо. Тому залежить, шановні колеги, від нас зможемо і захочемо зробити, то зробимо. Дякую.
Шановні колеги, вносить на голосування Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Королівства Норвегія про реадмісію осіб, реєстраційний номер 0074. Прошу голосувати. [[12:11:52]] За-214 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Тимошенко” – 147, „Наша Україна-Народна Самооборона” – 47, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12 годин 43 хвилин, а потім – продовження продуктивної роботи.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання. Розглядається проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Народної Республіки Бангладеш про торговельно-економічне співробітництво. Номер 0091. Доповідає: заступник міністра економіки Бойцун Наталія Євгенівна. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати. Проект закону розроблено з метою виконання внутрішньодержавних процедур необхідних для набрання чинності угоди між Урядом України та Урядом Народної Республіки Бангладеш про торговельно-економічне співробітництво. Вона була підписана в червні 2007 року. Прийняття зазначеного закону є необхідною передумовою набуття чинності угодою, яка стане правовою основою для розвитку двосторонніх торговельно-економічних відносин, сприятиме розвитку перспективних напрямів співробітництва між двома країнами і активізація зовнішньо-торгівельного обігу. Угодою передбачається взаємне надання договірними сторонами режиму найбільшого сприяння стосовно мит зборів, що застосовуються до імпорту та експорту, процедур митного контролю, оформлення та транспортування товарів. Крім того, взаємне надання недискримінаційного режиму щодо застосування кількісних обмежень до товарів, які походять з території держави однієї договірної сторони і призначена для території держави іншої договірної сторони. Взаємне забезпечення торговельним суднам режиму, що є не менш сприятливим ніж той, що надається власним торговельним суднам кожним з договірних сторін. Угодою також передбачено створення спільної комісії з питань торговельно-економічного співробітництва. Прийняття закону стане підставою для набрання чинності Угодою і це дозволить безпосередньо реалізувати її положення в двосторонніх відносинах, імплементувати їх у національне законодавство. Це створить сприятливі можливості для співробітництва на довгостроковій основі у галузі машинобудування, легкої і хімічної промисловості, сільського господарства, транспорту. Реалізація зазначеного закону не потребуватиме додаткових видатків з Державного бюджету. Прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Угоди між Урядом України і Урядом Республіки Бангладеш. Дякую за увагу.
Дякую, Наталя Євгненівна, сідайте, будь ласка. Білорус Олег Григорович.
Шановні народні депутати, комітету у закордонних справах на своєму засіданні розглянув проект Закону України про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Народної Республіки Бангладеш про торговельно-економічне співробітництво. Комітет після важної дискусії рекомендував Верховній Раді ратифікувати цю двосторонню угоду. Проект Закону про ратифікацію угоди розроблено з метою виконання внутрішньодержавних процедур необхідних для набуття чинності зазначеної угоди. Вона спрямована на створення найбільш сприятливих умов для подальшого розвитку співробітництва з тією великою державою з додержанням норм міжнародного права, рівноправного і взаємовигідного торговельно-економічного співробітництва. Угода передбачає взаємне надання Україною і Бангладеш режиму найбільшого сприяння у сфері експорту та імпорту товарів відповідно до принципів, процедур Світової Організації Торгівлі. Прийняття закону і його реалізація не потребуватиме додаткових фінансових витрат із Державного бюджету України. Головне науково-експертне управління також вважає доцільною ратифікацію угоди. Прошу підтримати рекомендацію комітету про ратифікацію даної угоди.
Записуємося на обговорення. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, розглядаючи цей законопроект стосовно ратифікації Угоди з Бангладеш, цілком зрозуміло, виникає питання, і було би непогано почути у виступі чи в доповіді, адже мова йде про режим найбільшого сприяння на основі принципів Світової організації торгівлі. Я хочу народним депутатам України пригадати, як важко ішли ці законопроекти стосовно вступу України до Світової організації торгівлі. І вже маємо на завершенні 2008 рік. Було би непогано почути, яким чином, наприклад, ця ратифікація відрізняється від тих ратифікацій інших, коли Україна не була в Світовій організації торгівлі і не співпрацювала з іншими державами, особливо у сфері економічній, торговельній, науково-технічній і на принципах Світової організації торгівлі. Тому режим найбільшого сприяння у сфері експорту та імпорту товарів відповідно на принципах Світової організації торгівлі, безумовно, буде потребувати в подальшому свого вдосконалення стосовно ратифікації інших законопроектів в цьому сесійному залі, які ми будемо тут розглядати. Дякую.
Дякую, Ярослав Михайлович. Всі бажаючі виступили при розгляді цього законопроекту. Я. А ви не встигли записатись? Будь ласка, народний депутат Сулковський.
Дякую. Шановні колеги, скільки б ми не приймали рішень у Верховній Раді, і постанов, і проектів законів стосовно ратифікації, без винятку всі країни світу не хочуть мати справу з такою владою, помаранчевою владою, яка на сьогоднішній день в Україні. І приклад тому, що навіть Верховна Рада попередній проект закону, який доповідав міністр закордонних справ пан Огризко, також не підтримала. Це що говорить? Це говорить про те, що цей пан міністр куди не поїде, він тільки провокує ситуацію проти України. І ніби б’є себе в груди, що він захищає національні інтереси, а на самому. в самом деле він тільки наносить шкоду державі. Ось це приклад і сам показав у Верховній Раді голосуванням. Тому я вважаю, що поки буде „помаранчева” при владі, ніякі країни співпрацювати не будуть з Україною.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування ухвалення проекту Закону 0091 про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Народної Республіки Бангладеш про торговельно-економічне співробітництво. Прошу визначатися. [[12:51:12]] За-253 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про ратифікацію Рамкової угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво в дослідженні та використанні космічного простору в мирних цілях [[номер 0096]]. Доповідає: генеральний директор Національного космічного агентства Алексєєв Юрій Сергійович.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемые президиум! На рассмотрение выносится Закон про ратификацию Рамочного соглашения между правительством Украины, правительствомСоединенных Штатов Америки о сотрудничестве. в мирном космосе. Мы прошли все стадии согласования. Это по сути дела второй документ, который продлевается после подписания первого раза. Первый документ истек в 2001 году и вот многолетняя работа между. с космическим агентством Украины иNASA американским привели к тому, что это соглашение сегодня выносится вам на ратификацию. Это соглашение было подписано по поручению правительства мною лично и со стороны американской стороны послом Америки в Украине. Это по сути дела подводит правовую базу для сотрудничествапотенциальных контрактов и договоров наших ракетно-космических предприятий с представителями ракетно-космических предприятий Соединенных Штатов Америки. Сейчас этот процесс, я считаю, идет в нормальной стадии, порождается наращивание этого сотрудничества, поэтому прошу рассмотреть и подписать это соглашение. Спасибо за внимание.
Дякую, Юрій Олексійович. Будь ласка, Чорновіл Тарас В’ячеславович.
Шановний головуючий, шановні колеги – народні депутати України! комітет на своєму засіданні, Комітет у закордонних справах розглянув даний проект Закону щодо ратифікації. Було прийнято одностайне рішення: підтримати ратифікацію даної угоди. Ми розглянули цю угоду, для того щоб не було потім якихось сумнівів будь-кого з членів комітету, незалежно від політичних позицій. Розглянули її постатейно, у всіх абсолютно деталях. Повністю в усіх питаннях ця угода вигідна українській стороні, українській державі. Вона допомагає нам розвинути наукоємні напрямки промисловості української і так само сприятиме розвитку наукової сфери. У даному випадку ми більше здобуваємо переваг саме завдяки цій угоді, і тому в нас жодних запитань з цього приводу не виникло. Угода комітетом підтримана абсолютно одноголосно. Так само Комітет з бюджету, бюджетної політики розглянув на своєму засіданні – і підтвердив, що дана угода не вимагає витрат з Державного бюджету. Угода є рамковою, відкриває шлях для нормальних дальших процесів по укладанню безпосередніх угод по кожному конкретному питанню, допомагає забезпечити вивчення в користь обох сторін: космічної галузі вивчення і дослідження і так само в дослідженнях атмосфери, - дає поштовх для розвитку української економіки, української науки. Комітет звертається до вас з проханням підтримати ратифікацію цієї угоди. Жодної політики тут немає, тут є тільки розвиток економіки і старт певний для розвитку науки. І так само є висновок позитивний головного науково-експертного управління, яке теж підтримує ратифікацію. Дякую за увагу.
Запрошую записатись на виступи. Народний депутат Зарубінський, будь ласка.
Шановні колеги! Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. На мою думку, ратифікувавши цю рамкову угоду, ми дамо можливість одній із галузей економіки України, яка на сьогоднішній день є на рівні, фактично, світових стандартів, світовому рівні розвиватися. У нас Україні не так багато є галузей промисловості, економіки, які можуть конкурувати, конкурувати з західними, з російськими і таке інше. В даному випадку, мені здається, що ми даємо простір для розвитку космічної галузі. А вона тягне за собою. він, цей розвиток, тягне за собою нормальні процеси і в суміжних галузях. Мені здається, що якщо от поділити аркуш на дві частини і подивитися плюси і мінуси, я не бачу жодного мінусу у цієї угоди. „Блок Литвина” буде голосувати за ратифікацію цієї угоди. І ми пропонуємо, щоб наші колеги теж дали можливість розвиватися цій важливій галузі. Дуже дякую.
Смітюх Григорій Євдокимович.
Смітюх, Партія регіонів. Шановні колеги, безперечно, що співпраця в такій важливій галузі як космічна галузь для української промисловості – це дуже важлива співпраця з любою країною, яка дає додаткові робочі місця або дає розвиток цієї галузі. І безперечно, що таку угоду треба підтримувати. Але наряду з тим, завжди треба керуватися національними інтересами. Що я маю на увазі? Ви знаєте всі, що під час розпаду Радянського Союзу Україна отримала своє право, в тому числі працювати, аби освоїти космічний простір. Маючи на увазі в частині того, що Україна отримала три відправних точки, де могла би освоїти запускати штучні супутники для своїх потреб. На жаль, на цьому шляху незалежності України протягом 17-ти років на якомусь етапі Україна на дві таких позиції своє втратила право. Як це відбулося, по якій причині, хто за це несе відповідальність – на сьогоднішній день ніхто не піднімав це питання. Але я достовірно знаю, що з трьох можливостей, які Україна мала можливість запустити супутник сьогодні чи в майбутньому, дві з них втратило. Що це означає? Що цим правом хтось з інших держав скористався. І на жаль, на сьогоднішній день мені не відомо, чи Україна отримала кошти за це право, якщо воно комусь передано, чи не отримала, і хто поніс за це відповідальність? Безперечно, я ще хотів, щоб Юрій Сергійович відповів на це питання. Але скорочена процедура не дає можливості задати, на жаль, питання по такій важливості. Тому, Олександре Володимировичу, я просив би змінити саме порядок розгляду цього питання, і хай Юрій Сергійович пояснить мені і всім українцям, як це питання відбулося у цій частині, хто до цього має відношення або мав відношення, і по якій причині.
Дякую. Євген Валерійович Волинець, будь ласка.
Прошу передать слово Александровской.
Уважаемые коллеги, очень серьезный вопрос нам предложено рассмотреть и ратифицировать так называемое рамочное соглашение. Мне жаль, что я буду выступать против того, чтобы мы ратифицировали это соглашение, потому что всю свою жизнь я работала на «Харттроне», предприятии, которое непосредственно занималось деятельностью в сфере разработке систем управления для ракетно-космических комплексов. Сотрудничать нужно, но на каких основах? К сожалению, рамочное соглашение не говорит нам о том, какие конкретно программы будут выполняться в рамках этого соглашения, и на что мы с вами будем тратить деньги. А здесь четко говорится: мы ратифицируем это соглашение, потом определяются конкретные исполнители, определяются не правительством, и дальше идут отдельные уже соглашения на уровне исполнителей. Какие решения будут принимать исполнители, какие программы они посчитают необходимым поддержать, нам с вами непонятно. И мне кажется, что вообще нужно уйти от такой практики, когда парламент Украины утверждает документы, которые являются очень документами серьезного уровня, уровня международных отношений, и мы не понимаем, что дальше будет происходить. Всем вам известно такое определение, как технологии или аппаратура двойного назначения. Вы знаете о чем идет речь. У меня возникает вопрос: а те программы, которые будут реализовываться под этим рамочным соглашением, они не могут быть отнесены к программам или разработкам двойного назначения, я в этом далеко не уверена. И финансовый вопрос здесь тоже обошли стороной. Здесь четко говорится, что стороны берут на себя обязательства финансировать соответственным образом эти программы, эту совместную деятельность. И не известно, сколько это будет стоить, и под чем мы с вами сегодня подписываемся? Поэтому я считаю, что хотелось бы, чтобы это соглашение было более конкретное, носило конкретный характер и была понятна реальная ответственность сторон за то, что они на себя берут. И последнее.
Завершуйте, будь ласка.
Здесь говорится в третьей статье «сфера сотрудничества». Здесь говорится, конечно, космические операции, космическая наука и так далее, и так далее. Но, здесь еще есть, программы могут осуществляться с помощью: полетов эмиссий с использованием самолетов и так далее. Какие-то другие сферы совместной деятельности - нам не понятно что это. Поэтому я обращаюсь к тем, кто подписывали это соглашение предварительно, доработать это соглашение, внести в него конкретные программы, предварительно расчет экономический, сколько это будет стоить и с какими целями мы эти программы будем выполнять, и после этого внести в зал на ратификацию. Спасибо за внимание.
Дякую. Юрій Сергійович, ви маєте, що відповісти на питання, що поставлене народним депутатом Смітюхом? Там включається мікрофон.
Я единственное могу сказать, что это по сути дела соглашение, дающее правовое поле для сотрудничества наших сотрудников, космических фирм Украины и Америки. И поэтому вносить тот перечень программ, по которым мы сегодня работаем с NASA, это ненормально, это не уровень этого кабинета. У нас есть сегодня несколько определяющих программ. Есть программа «. », по которой мы пять ракет изготовляем ежегодно для пусков с платформы. У нас есть программа «Ленг лонж», где мы вместе с Россией, с Америкой пускаем ракеты с Казахстана. У нас есть много отдельных элементов программ, которые вместе с Россией, Америкой мы делаем на Международной космической станции. Поэтому это по сути документ, который дает право работать нашим предприятиям, защищенным на уровне законодательства Америки и Соединенных Штатов. Это все по поводу Александровской. То что сказал Смитюх, действительно, при разделе Советского Союза Украина получила какое-то энное количество точек не геостационаре, это прерогатива государства. Это сегодня я обязательно доложу отдельно, потому что это прерогатива сегодня эти вопросы, это прерогатива Министерства транспорта и связи. Украина получила какие-то точки, что-то потеряла. Сегодня мы имеем точку одну единственную, куда мы готовим запустить свой аппарат и вопросы такие решать если надо более глубже, мы в письменном виде предоставим этот вопрос. Но то, что были точки, а их сегодня стало меньше, это согласен.
Дякую. Я ставлю на голосування про схвалення проекту Закону 0096 про ратифікацію Рамкової угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво в дослідженні та використанні космічного простору в мирних цілях, прошу визначатися. [[13:03:45]] За-229 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 151, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 61, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 16. Розглядається проект Закону про ратифікацію Протоколу про привілеї та імунітети Парламентської Асамблеї Чорноморського Економічного Співробітництва, номер 0105. Доповідає міністр закордонних справ України Огризко Володимир Станіславович, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, на ваш розгляд подається проект Закону України про ратифікацію Протоколу про привілеї та імунітети Парламентської Асамблеї Чорноморського Економічного Співробітництва, ПАЧЕС, який передбачає гарантування недоторканності приміщень ПАЧЕС, надання імунітетів архівам, власності, активам цієї організації, а також привілеїв та імунітетів представникам парламентів держав-членів та персоналу міжнародного секретаріату ПАЧЕС. Надання таких привілеїв та імунітетів відповідає існуючій практиці функціонування міжнародних організацій. Реалізація зазначеного закону не потребуватиме додаткових витрат з Державного бюджету. Проект закону узгоджений з Міністерствами юстиції, фінансів, економіки, внутрішніх справ, Державною податковою адміністрацією, Державною митною службою, адміністрацією Державної прикордонної служби, Службою безпеки. Прийняття цього закону забезпечить виконання Україною міжнародних зобов’язань, належну роботу ПАЧЕС, дотримання принципів свободи слова та незалежності представників парламентів країн-членів ПАЧЕС при виконанні ними своїх службових обов’язків та сприятиме подальшому розвитку Чорноморського економічного співробітництва. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Білорус Олег Григорович, будь ласка.
Як головний комітет по цьому питанню, Комітет в закордонних справах також розглянув проект Закону про ратифікацію Протоколу про привілеї та імунітети Парламентської Асамблеї Чорноморського Економічного Співробітництва. Комітет рекомендує Верховній Раді прийняти цю ратифікацію. За це рішення голосувало більшість членів комітету. І норми, які зафіксовані в цьому комітеті не викликають ніяких сумнівів, нема тут нічого, крім міжнародних загальноприйнятих стандартів. Відповідно до заключення компетентних органів прийняття цього закону і його реалізація не потребуватиме додаткових фінансових витрат здержавного бюджету України. Головне науково-експертне управління також вважає доцільною ратифікацію протоколу про привілеї та імунітети ПАЧЕС у Верховній Раді. Прошу підтримати рекомендацію комітету.
Записуйтесь на обговорення. Народний депутат Шкіль, будь ласка.
Дякую. Ну, звичайно це дуже важлива асамблея. Тут ми маємо парламентську делегацію в складі цієї Асамблеї Причорноморського Співробітництва, економічного співробітництва, але тут мова ведеться про привілеї та імунітети. От я хотів би наголосити, що, бачите, без привілеїв і імунітетів не може працювати навіть ПАЧЕС [[Парламентська Асамблея Причорноморського Союзу]]. Це, в принципі, до відома тих, хто хотів зробити з Верховної Ради посміховисько. Шкода, що немає ініціатора подібного законопроекту нині у стана Верховної Ради, але тим не менше. Щодо цієї ратифікації. Звичайно можна ратифіковувати, просто що питання вартує ширше висвітлювати для того, щоб пересічний український громадянин розумів, що імунітети, які діють на представників законодавчої влади, не потрібні для того, щоби від когось приховатися і щось приховувати, а для того, щоб якісно, п повноцінно виконувати свої обов’язки. На цьому я хотів наголосити і для цього брав слово. Я вважаю, що це проста ратифікація, вона, я думаю, пройде більшістю голосів, але тим не менше висвітлити саму позицію вартує. Тому все залежить від якості роботи парламентарів, не те, які вони мають привілеї [[це я про український парламент кажу]] і імунітети, а те, як вони працюють. Чим гірше вони працюють, тим більше звертають уваги на їхні привілеї і імунітети; чим краще, тим менше на це уваги звертає суспільство. Тому я вважаю, що можна голосувати за цю ратифікацію, але потрібно пам’ятати, щ такі заходи потребують всі парламенти світу – це основа і підвалини демократії, і всі парламентські асамблеї світу. Дякую.
Чорновіл Тарас В’ячеславович.
Шановні колеги народні депутати України, я теж закликаю підтримати цю ратифікацію. Перше. Зайве говорити наскільки вигідна і потрібна Україні діяльність Чорноморського Економічного Співробітництва, і, зокрема, наскільки активна там діяльність нашої парламентської делегації в ПАЧЕС. Ми активно беремо участь у всіх без винятку акціях, у всіх без винятку нарадах і засідання, наша делегація відстоює принципи, які необхідні Україні і, зокрема, те, що стосується окружної чорноморської дороги, яка має велике значення мати для України, як для транзитної держави. Тепер що стосується конкретно сенсу самої угод, до якої Україна має приєднатися. Для нас ця угода не несе якихось навантажень, оскільки штаб-квартира, всі органи, секретаріат тощо знаходяться в Туреччині, в Стамбулі. Відповідно ми на себе берем зобов’язання тільки по одному -. сектору. Якщо якісь певні наради будуть перебувати, відбуватися у нас, на території України, ми гарантуємо відповідні імунітети і привілеї для представників Парламентської асамблеї, які будуть приїжджати в Україну на ці наради. Це дуже обмежене коло зобов’язань, але воно є традиційним і класичним в міжнародній практиці. Окрім всього іншого, ще хочу застерегтися, що в всіх інших країнах – членах ПАЧЕС теж так само ратифікуються зараз відповідні угоди. І українські представники, в першу чергу коли приїжджаєш в штаб-квартиру в Туреччині, в Стамбулі, чи в інших країнах користуються в більшості випадків вже цими привілеями. Там, де вони ще не введені, згідно з нашими даними, в найближчі місяці ці привілеї будуть встановлені. Це достатньо технічне питання, яке практично не викликає жодних тут заперечень.
Я ставлю на голосування питання про схвалення проекту Закону про ратифікацію Протоколу про привілеї та імунітети Парламентської Асамблеї Чорноморського Економічного Співробітництва номер 0105. Прошу визначатися. [[13:11:42]] За-231 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду наступного проекту Закону - про приєднання України до Страсбурзької угоди про Міжнародну патентну класифікацію, номер 0087. Доповідає: заступник міністра освіти і науки Стріха Максим Віталійович. Будь ласка.
Вельмишановний Перший заступнику Голови Верховної Ради України, вельмишановні народні депутати України! Проект Закону України про приєднання України до Страсбурзької угоди про Міжнародну патентну класифікацію розроблено і вноситься урядом України зокрема на виконання Постанови Верховної Ради України про рекомендацію парламентських слухань „Захист прав інтелектуальної власності в Україні” від 27 червня 2007 року. Ідеться про те, що для міжнародних патентних відомств необхідна уніфікована класифікація, яка полегшує пошук патентів, яка полегшує роботу заявників, яка нарешті робить потужний імпульс для розвитку науки і техніки. На сьогодні до Страсбурзької угоди приєдналося 90 держав, в тому числі Російська Федерація. Приєднання України до цієї угоди дасть нам змогу брати активну участь в удосконаленні патентної класифікації, можливості відстоювати наші інтереси, покращить становище українських дослідників, українських винахідників, українських раціоналізаторів. Ухвалення закону не потребує додаткових видатків з Державного бюджету України, оскільки вступний внесок при цьому поглинається внеском України до міжнародної. до Всесвітньої організації інтелектуальної власності, до якої Україна приєдналася раніше і вже його сплачує. Відтак дуже прошу народних депутатів України підтримати проект закону, внесений урядом України. Дякую за увагу.
Дякуємо, Максим Віталійович. Я запрошую Володимира Миколайовича Вечерко до співдоповіді.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Страсбурзька угода 1971 року засновує Міжнародну патентну класифікацію, що необхідно для пошуку патентних документів з метою дослідження рівнів техніки. Такий пошук потрібен як патентним відомствам, що видають патенти на винаходи, так і потенційним винахідникам науково-дослідним організаціям, причетним до нових розроботок та їх використання. На сьогодні Міжнародну патентну класифікацію використовують патентні відомства понад 90 країн світу, а також 4 регіональні патентні відомства і Міжнародне бюро Всесвітньої організації інтелектуальної власності. З метою підтримання Міжнародної патентної класифікації на рівні сучасних вимог вона постійно переглядається і кожні 5 років публікується нова її редакція. Приєднання України до зазначеної угоди сприятиме і тісному міжнародному співробітництву у сфері прав інтелектуальної власності, а також гармонізації національного законодавства з міжнародним правом у сфері охорони прав на винаходи. Комітет Верховної Ради України з питань європейської інтеграції розглянув на своєму засіданні проект Закону України про приєднання України до Страсбурзької угоди про Міжнародну патентну класифікацію і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в цілому. Таке рішення комітету узгоджується з висновками Головного науково-експертного управління апарату Верховної Ради України, а також Комітету у закордонних справах та Комітету з питань бюджету. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Прошу записуватись на обговорення. Чорновіл Тарас В’ячеславович, будь ласка.
Шановні колеги, я теж хочу наголосити, що Комітет у закордонних справах як другий комітет розглядав проект Закону про ратифікацію Страсбурзької угоди. Ми одностайно прийняли рішення підтримати її, оскільки ця угода, дійсно, необхідна Україні. І тут питання не тільки престижу, приєднання до таких угод – це є норма для будь-якої цивілізованої країни. Але це є особливо потреба саме для української економіки і української науки. У нас високотехнологічні галузі економіки, і тому приєднання до Страсбурзької угоди спрощує для нас цілий проблем по доступу до патентної документації, допомагає розвивати наукові дослідження і захищає наших науковців в питанні захисту також і авторських прав. Решту часу я хочу виділити на ще один момент, пов’язаний теж з міжнародними угодами в сфері науки. Приєднання до міжнародних організацій в науковій сфері і приєднання до угод – це є престиж країни і це є розвиток, поштовх для розвитку науки. У нас, на превеликий жаль, загальмувалася договірна база. І, на превеликий жаль, я можу сказати, що тут проглядається позиція Міністерства фінансів, і зокрема, на жаль, діючого міністра. Позиція про те, що це йдуть кошти українського бюджету на участь у відповідних міжнародних організаціях, не витримує жодної критики. Участь в будь-якій організації, яка займається розвитком як фундаментальної, так і прикладної науки, дає незрівнянно більший прибуток, більшу користь для країни. Сьогодні загальмовано процес підписання ряду відповідних угод, не ратифікацій, а саме підписання через те, що Міністерство фінансів не дає погодження на те, щоб ми включалися в ті організації, де є незначні, ще раз кажу, незначні фінансові внески. Тому я зараз звертаюся до Міністерства фінансів з проханням розблокувати цей процес, інакше ми відійдемо на маргінес світового економічного розвитку. Дякую за увагу.
Я ставлю на голосування проект Закону про приєднання України до Страсбурзької угоди про міжнародну патентну класифікацію, номер 0087. Прошу визначатися. [[13:18:36]] За-260 Рішення прийнято. Переходимо до наступного проекту Закону про приєднання України до Локарнської угоди про заснування Міжнародної класифікації промислових зразків. Доповідає заступник міністра освіти і науки Стріха Максим Віталійович. Будь ласка.
Вельмишановний перший заступнику Голови Верховної Ради України, вельмишановні народні депутати України! Я дуже вдячний за підтримку попереднього законопроекту. Цей законопроект значною мірою взаємопов’язаний з ним, його так само розроблено, зокрема, на виконання рекомендацій парламентський слухань „Захист прав інтелектуальної власності в Україні”. І його прийняття так само скероване на подібну мету – це інтеграція України в міжнародну патентну систему, зміцнення захисту прав інтелектуальної власності. Зокрема, згідно з нормами Локарнської угоди патентні відомства країн-учасниць повинні зазначати в кожній публікації, в офіційних документах стосовно реєстрації прав на промислові зразки відповідні індекси міжнародної класифікації промислових зразків, що полегшує їхній пошук і покращує, знову таки, дає потужний стимул для розвитку. науково-технічної сфери України. Так само, як і в попередньому випадку, приєднання України до цієї угоди дає змогу активно впливати на політику в рамках формування міжнародної класифікації промислових зразків, по-перше, чого Україна гостро потребує, оскільки у нас як розвиненої наукової держави є тут свої власні інтереси і пропозиції. І, по-друге, так само це не потребує жодних додаткових внесків з Державного бюджету України. Прошу підтримати законопроект, внесений урядом України. Дякую.
Дякую. Запрошую до співдоповіді Володимира Миколайовича Вечерка. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Від вирішення питання про створення повноцінного функціонування системи інтелектуальної власності залежить міцність фундаменту інноваційної моделі розвитку України, її модернізації, підвищення конкурентоспроможності в світовій соціально-економічній системі. Від вирішення цього питання залежить також зростання перспективи створення робочих місць у нових галузях економіки 21 сторіччя. Приєднання України до Локарнської угоди про застування Міжнародної класифікації промислових зразків якраз і дозволить Україні забезпечити повноцінне функціонування системи охорони інтелектуальної власності на рівні розвинутих країн світу. Комітет Верховної Ради України з питань європейської інтеграції розглянув на своєму засіданні проект Закону України про приєднання України до Локарнської угоди про застосування Міжнародної класифікації промислових зразків і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в цілому. Таке рішення комітету узгоджується із висновком Головного науково-експертного управління апарату Верховної Ради України, а також Комітету у закордонних справах та Комітету з питань бюджету. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Записуймося на обговорення. Бажаючих взяти участь у обговоренні немає. Я ставлю на голосування проект Закону 0086 про приєднання України до Локарнської угоди про заснування Міжнародної класифікації промислових зразків. Прошу визначатися. [[13:22:55]] За-258 Рішення прийнято.
По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" - 152, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 60, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 19. Розглядається Проект Закону про приєднання України до Конвенції про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень. Доповідає: заступник міністра транспорту та зв’язку Давидов Олександр Миколайович.
Шановний головучий! Шановні народні депутати! На ваш розгляд представляється проект Закону України про приєднання України до Конвенції про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень. Конвенція про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень підписана 28 травня 1999 року в місті Монреалі. На цей час учасниками Монреальської конвенції є 86 держав світу. Слід зазначити, що транспортування пасажирів і вантажів повітряним транспортом характеризується масовістю і ритмічністю, і достатньою складністю, коли пасажир здійснює міжнародний авіапереліт і користується послугами декількох послідовних авіакомпаній. У зв’язку з цим необхідно встановити чіткий, сучасний правовий базис для здійснення таких перевезень. Правові механізми та обов’язки всіх учасників міжнародного повітряного перевезення і саме головне – визначитись відповідальність за договором перевезення пасажирів і вантажів. Монреальська конвенція визнає, визначає всі ці аспекти і її положення відповідають найкращій світовій практиці, що складається у сфері міжнародних повітряних перевезень. Приєднання до Монреальської конвенції буде сприяти підвищенню рівня безпеки польотів в України та стимулювати заходи з боку авіаперевізників щодо уникнення будь-яких тілесних або матеріальних пошкоджень пасажирів та їх багажу. Підвищиться захист з боку держави життя людини. Також варто відмітити, що проект акту був погоджений без зауважень Адміністрацією державної прикордонної служби України, Міністерством оборони України, Міністерством економіки України, Службою безпеки України, Міністерством фінансів, Міністерством закордонних справ, Державною митною службою України, Державним комітетом України з питань регуляторної політики та підприємництва. Підсумовуючи все, вище згадане, хочу ще раз підкреслити, що приєднання України до Монреальської конвенції, забезпечить приведення до міжнародних стандартів національного законодавства щодо захисту інтересів користувачів повітряного транспорту. Прошу підтримати проект Закону України „Про приєднання України до Конвенції про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень”. Дякую за увагу.
Співдоповідь – Вечерко Володимир Миколайович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з європейської інтеграції на своєму засіданні 12 листопада 2008 року розглянув проект Закону та прийняв рішення рекомендувати його до прийняття Верховною Радою України за основу та в цілому. Позитивне рішення щодо законопроекту прийняв також комітет у закордонних справах. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 7 жовтня 2008 року також підтримує приєднання України до Конвенції. Конвенція, що була підписана у 1999 році, у Монреалі, модернізує та зміцнює міжнародно-правовий режим, встановлений Варшавською Конвенцією про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень 1929 року та іншими документами у сфері повітряних перевезень. Встановлює рівень однакових та передбачуваних правил щодо міжнародного перевезення пасажирів, багажу та вантажу. Розробка законопроекту була передбачена планом заходів щодо виконання у 2006 році загальнодержавної програми адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу. Таким чином його прийняття означатиме на практиці запровадження стандартів, що діють у Європейському Союзі у сфері міжнародних повітряних перевезень, сприятиме реалізації державної політики європейської інтеграції України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Записуємося на обговорення. Бажаючих виступити в обговоренні немає. Я ставлю на голосування проект Закону про приєднання України до Конвенції про уніфікацію деяких правил міжнародних повітряних перевезень , 0099, прошу визначатися. [[13:28:22]] За-260 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду проекту Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України та Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії щодо обміну та взаємної охорони інформації з обмеженим доступом у сфері оборони. Доповідає міністр закордонних справ України Огризко Володимир Станіславович.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України та Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії щодо обміну та взаємної охорони інформації з обмеженим доступом у сфері оборони. Зазначений документ розроблено на виконання доручення Кабінету Міністрів України з метою поглиблення співробітництва між Україною і Великою Британією в оборонній та оборонно-промисловій галузях. Він забезпечує виключно рівноправний, партнерський характер взаємовідносин у процесі інформаційного обміну, не надає будь-яких переваг тій чи іншій стороні, зобов’язує сторони вживати необхідних заходів щодо охорони отриманої у ході співробітництва інформації з обмеженим доступом. За своїм змістом цей документ повністю відповідає міжнародній практиці. Компетентний органом, відповідальним за організацію діяльності у сфері реалізації зазначеного меморандуму з української сторони є Служба безпеки України. Визначений у меморандумі порядок обміну інформацією надає Службі безпеки України та Міністерству оборони Великої Британії можливість забезпечувати належний державний контроль за дотриманням суб’єктами співробітництва вимог національного законодавства. Ратифікація меморандуму не тягне за собою корегування існуючих або прийняття нових законодавчих актів України. Витрат з державного бюджету не передбачається. Проект закону розроблено Службою безпеки України, як я вже сказав, та погоджено з МЗС, Міноборони, Міністерством економіки, Міністерством фінансів та Міністерством юстиції України. Прошу підтримати.
Дякую. Тарасюк Борис Іванович, співдоповідь.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань європейської інтеграції розглянув на своєму засіданні 12 листопада цього року проект Закону про ратифікацію Меморандуму між Урядами Великобританії і України щодо обміну та взаємної охорони інформації з обмеженим доступом в сфері оборони. Нагадаю, що даний Меморандум було підписано у вересні 2004 року. Комітет з питань європейської інтеграції прийняв рішення рекомендувати його до прийняття Верховною Радою за основу та в цілому. Такий же самий висновок міститься в рішенні комітету у закордонних справах, який розглянув цей законопроект на своєму засіданні 3 грудня. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради також відповідно до свого висновку рекомендує до ратифікації зазначений меморандум. Меморандум є рамковим міжнародним договором, положення якого визначають порядок передачі інформації з обмеженим доступом та зобов’язання сторін щодо охорони такої інформації, принципи, згідно яких здійснюється допуск до інформації з обмеженим доступом, порядок здійснення візитів, встановлюють відповідність між грифами обмеження доступу до інформації. Слід зазначити, що Верховна Рада України ратифікувала вже більше десятка таких угод з іншими країнами. Ратифікація Меморандуму створить правові засади для обміну інформацією з обмеженим доступом у процесі співпраці між Україною та Сполученим Королівством у сфері оборони. Таким чином ратифікація Меморандуму сприятиме підвищенню ефективності та оперативності в процесі обміну інформацією з обмеженим доступом між нашими країнами. Прошу підтримати.
Записуємося на обговорення. Народний депутат Геращенко, будь ласка.
„Наша Україна-Народна Самооборона”. Наша фракція, безумовно, підтримає цей законопроект, як такий який відповідає міжнародним зобов’язанням України, але я хочу також звернути увагу всіх виборців на дії сьогодні Партії регіонів України, які за жоден законопроект не голосували в залі Верховної Ради. Верховна Рада України щодня отримує від платників податків мільйони гривень на своє утримання. І це дуже за дороге задоволення, коли Партія регіонів, яка налічує 170 людей, діє за принципом „назло маме отморожу уши” і не голосує за важливі для країни закони тільки тому, аби нашкодити своїм же виборцям. Ми вважаємо, що така поведінка є безвідповідальною. Наша фракція буде завжди голосувати за будь-які законопроекти поданні опозицією, якщо вони будуть працювати на державу, І ми закликаємо опозицію в обличчі Партії регіонів так само не діяти за принципом „ми не робимо це, тому що це подано від уряду і від коаліції”, а підтримувати те, що є доцільним. Дуже смішно виглядає, коли з трибуни представники Партії регіонів говорять, що комітет підтримав, що вони особисто вважають, що ці закони є важливими, а потім сідають і просто не натискають кнопки. Ганьба такій поведінці народних депутатів!
Народний депутат Чорновіл.
Шановні колеги, народні депутати України! Стосовно цього проекту закону щодо ратифікації міжнародної угоди, я підтверджую Комітет в закордонних справах розглянув його і одностайно підтримав. Але я повинен зробити невеличке уточнення з цього приводу. Міністр закордонних справ України, представляючи закон представив його не зовсім точно. Він його подав в такому представлені при якому, я думаю, одностайного голосування в нашому комітеті би не було. Насправді цей закон не обговорює питання співпраці у військовій сфері, співпраці у військово-технічній сфері – це є сфера дії інших законів. Цей закон визначає захист секретної інформації, яка вже існує, яка так чи інакше по різних каналах і сьогодні передається між Великою Британією і Україною. І сьогодні не має належного рівня захисту. Тобто ми фактично проводимо технічну процедуру введення належного захисту інформації, яка сьогодні може бути відкрита і сьогодні це зможе завдати безпосередньо загрози національній безпеці української держави. Я маю по цьому закону єдине що – одне застереження. Всі інші закони з цього приводу, які ми представляли, вони носять більш широкий характер, в них передбачено захист всієї таємної і конфіденційної інформації, в цьому законі вона звужена. Я думаю, що є з ініціативи британської сторони, а вона звужена до військової сфери. Тому нам треба пропрацювати з британцями, щоби все ж таки розширити у подальшому договірну базу, щоби питання з цивільних справ, з консульських справ користувалися таким самим захистом, як і в тих угодах, які приймали і з Норвегією, і з Індією, по-моєму, і ще з півтора десятка інших країн. А щодо важливості, я наведу, з цього конкретно випадку я наведу один єдиний приклад. Ми будемо теж, очевидно, підключатися до військового захисту суден у територіальних водах Сомалі, штаб-квартира у Лондоні, інформація буде йти між Києвом і Лондоном, захист цієї інформації необхідний.
Гордієнко Сергій Володимирович.
Сергій Гордієнко, фракція Комуністичної партії України. Я думаю, що ні у кого немає у цьому залі сумнівів, що певна інформація, якийсь її відсоток має бути захищеним і повинен захищатися у міждержавних відносинах. Але я хотів би сказати про інше. Ми вже настільки зробили захищеною інформацію, що прості люди нічого не знають про те. що роблять уряди і керівники наших держав. Я хотів би акцентувати увагу, що якраз захист інформації і втаємничення її під час грузино-осетинського конфлікту, а точніше агресії Грузії проти невеликого осетинського народу і ми, весь український народ, не знали про те, що на стороні агресора приймає участь українська зброя, приймають участь українські найманці і дуже, і дуже багато того, що принесло таку велику шкоду нашій зовнішній політиці. Виходячи із того, що цей законопроект носить також саме чітко направлену НАТОвську орієнтацію, фракція Комуністичної партії України не буде голосувати за його підтримання.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Кабінетом Міністрів України та Урядом Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії щодо обміну та взаємної охорони інформації з обмеженим доступом у сфері оборони. Реєстраційний номер 0103. Прошу визначатися. [[13:38:46]] За-239 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду проекту Закону про ратифікацію Європейської конвенції про транскордонне телебачення, номер 0095. Доповідає перший заступник голови Державного комітету телебачення і радіомовлення Мураховський Анатолій Леонідович.
Покажіть, будь ласка, голосування по фракціях останнього законопроекту. Доповідайте, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про ратифікацію Європейської конвенції про транскордонне телебачення. Європейська конвенція про транскордонне телебачення, яка набула чинності в 89-му році, покликана сприяти транскордонній трансляції телевізійних програм, гарантуючи свободу прийому та ретрансляції цих програм на території договірних сторін. Конвенція реалізується через дотримання договірними сторонами мінімального обсягу принципів щодо змісту програм, права відповіді, реклами, спонсорства. Положення конвенції стосовно юрисдикції доступу до важливих публічних подій, реклами та телеторгівлі були в значній мірі переглянуті у додатковому протоколі від 9 вересня 98 року, який набув чинності 1 березня 2002 року. На сьогодні сторонами Конвенції є 31 країна. Європейська конвенція про транскордонне телебачення підписана від імені України 14 червня 96 року у Страсбурзі. У законопроекті пропонується ратифікувати Європейську конвенцію про транскордонне телебачення зі змінами, внесеними протоколами від 9 вересня 98 року з такими заявою та застереженнями: до статті 19 „органами, які. покладаються повноваження щодо співробітництва між сторонами Конвенції є Національна рада з питань телебачення і радіомовлення” і до статті 32 України відповідно до пункту 1 статті 32 Конвенції залишає за собою право обмежувати на своїй території ретрансляцію програм, що містять рекламу алкогольних напоїв у частині, що не відповідає національному законодавству. Що дає Україні приєднання до Конвенції? Передусім це можливість безперешкодного поширення вітчизняних програм на території країн, що приєдналися до Конвенції. Прийняття закону та його впровадження сприятиме інтеграції України до європейського телерадіоінформаційного простору, виконанню „План дій Україна-ЄС” у 2008 році; створить додаткові можливості для вітчизняних мовників брати участь у міжнародному обміні програми їх спільному виробництві. Прошу підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Анатолій Леонідовичу. Я запрошую до співдоповіді Андрія Віталійовича Шевченка.
Всім доброго здоров’я, панове! Комітет підтримує ідею ратифікації Конвенції. Загалом скажу, що тим самим Верховна Рада віддасть дуже старий і давній борг, оскільки Конвенції уже близько 12 років. Конвенція виписана в інтересах глядача, і як журналіст скажу, що в ній є дуже здоровий професійно виписаний баланс, який гарантує, з одного боку, редакційну незалежність та свободу слова, а з іншого боку, описує гарантії відповідальності журналіста перед суспільством. Загалом в Європі називають цей документ конституцією щодо вільного обігу інформації у Європі. Тому позиція комітету – підтримати ратифікацію цієї Конвенції.
Записуємось на обговорення. Народний депутат Геращенко.
Шановні колеги, так само наша фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” підтримує голосування за конвенцію, тому що, дійсно, вона працює на встановлення зрозумілих правил гри не тільки в питанні свободи слова, а й в питанні щодо спонсорства і реклами на телебаченні. І зараз мені особисто також буде дуже цікаво подивитися на голосування Партії регіонів, тому що саме там знаходяться головні захисники каналів, яких начебто неправомірно Нацрада відключала, там, чи забороняла їм трансляцію. Хоча насправді мова йшла саме про те, що в нас не була прийнята конвенція, і через це порушувалися права українських телеканалів в питанні спонсорства і реклами. Так ось, якщо ви є захисниками тих питань, про які ви так любите говорити на всіх ток-шоу, то підтримайте, будь ласка, цю конвенцію не словом, а ділом. Тому що сьогодні ми бачимо насправді дуже дивну поведінку наших колег по парламенту, коли на каналах кричиться на захист цих питань, а насправді голосується абсолютно інша позиція. Дякую.
Народний депутат Шкіль, будь ласка.
Дякую. Я хотів би підтримати колегу Геращенко з приводу того, що от потрібно бути послідовними. Ми там пам’ятаємо одну виборчу кампанію, там казали: „Тому що послідовний”, тому що ще якийсь. І от тут тільки послідовність витримати в даній ситуації. Ратифікація ця необхідна для того, щоб ми мали можливість гарантії. Ми і так зараз, я думаю, маємо достатньо непоганий рівень свободи слова на українському телебаченні: всі ж можуть висловити свою позицію, - але тим не менше треба провести певні гарантійні речі, які будуть зафіксовані міжнародними угодами. Насправді ця міжнародна угода передбачає, в принципі, чіткі можливості і розмежування редакційної політики і роботи журналіста. Але не це головне. Я вважаю, що тут попередній виступаючий, представник комітету, який закликав нас голосувати „за”, але сам голосував проти, тобто не підтримував відповідні законопроекти. І тому зараз, я думаю, можна було б проявити одностайність - і всією Верховною Радою з відповідальністю підтримати ратифікацію. Тому що, ну, справді ми віддаємо борг там дванадцятий, це вже тринадцятий рік, Слава Богу, минає з того часу, як ми мали би ратифікувати цю угоду. Інші причини – небажання мати свободу слова в Україні стримували ратифікацію цієї угоди. Зараз, я думаю, таких стримуючих факторів немає ні у кого, і в першу чергу, у тих, які є послідовними і послідовно відстоюють свободу слова. Тому я закликаю проголосувати за цю ратифікацію. Дякую.
Народний депутат Колесніченко.
Уважаемые коллеги! Перед тем, как рассмотреть вопрос по ратификации, действительно, очень важного документа, я бы хотел обратить ваше внимание на то, что уже говорили наши коллеги: лживые представители лживого органа под названием «Нацсовет по телевидению и радиовещанию» в течение двух месяцев вещали, что они запрещают кабельное вещание российских каналов именно потому, что Украина якобы ратифицировала данный документ. Еще раз хочу сказать, что это – лживая и наглая ложь. А по-украински «брехня». И сегодня, я считаю, мы не вправе ратифицировать данный документ, потому что так есть очень замечательная приписка, в которой опять отдается этому лживому органу право для того, чтобы определять, кто здесь что-то может, а кто чего нет. Поэтому я считаю: сначала надо разогнать этот орган инквизиции, этот орган русофобии под названием «Нацсовет по телевидению и радиовещаю», и только после этого мы можем говорить о свободе слова, о демократии и о правах человека, потому что под вопросами якобы защиты прав человека, под вопросами якобы права нашего государства защитить свое информационное пространство, по моей оценке, происходит просто-напросто коррупционный сговор и национал-фашисты хотят поднять голову. Поэтому, дорогие коллеги, призываю сегодня, пока существует этот орган инквизиции, не голосовать за данный документ, а параллельно рассмотреть вопрос о немедленном отсчете и розпуске данного органа, которыей мешает нашему государству воспевать свободу слова, демократию и равенство. Спасибо.
Народний депутат Кармазін, будь ласка.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Абсолютно хороший закон, абсолютно хороша конвенція. Європейська Конституція про транскордонне телебачення, яку ми давним-давно маємо зробити. Але я звертаю вашу увагу на особливий цинізм, який зараз був вжитий: використовуючи нашу свободу слова в порушення рішення Конституційного Суду України про порядок застосування державної мови органами влади. Я звертаю увагу головуючих на сесії. Для вас рішення Конституційного Суду є обов’язковим. Будь ласка, або забезпечте переклад, або забезпечте виступи українською мовою в українському парламенті. В Російській Федерації українців понад десяток мільйонів, і жоден не виступає в Державній Думі чи ще десь українською мовою. Чому? Я вимагаю від вас виконання української мови і закликаю, давайте ми зараз проголосуємо „за”. І називати.
Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу вашу на професійний бік справи. Тут жодної політики немає з 1996 року. І як голова Комітету з питань свободи слова провів десятки заходів, де ми аналізували загрози і небезпеки для українського медійного простору у зв’язку з ратифікацією такої конвенції. На сьогоднішній день я не знаю жодного фахівця в галузі медіа, який сказав би, що це буде погано для України, бо 4-6 років назад, коли ще ми не міцно стояли на ногах, ми не ризикували ратифікувати таку конвенцію. Насправді, тільки Національна рада з питань телебачення, радіомовлення має повноваження цією сферою займатися. Ми лише завтра будемо розглядати питання і Закону про Нацраду, і, я думаю, стане питання звіту Нацради. Наприклад, мені не подобається Президент, я ж не наполягаю на те, щоб зняти слово „Президент” з усіх законів України. Друзі, давайте ж не переходити якісь межі здорового глузду. Тому, я думаю, що ми повинні прийняти цю ратифікацію. Інша справа, що вона покладає на нас обов’язок і, зокрема, сьогодні ми будемо говорити Закон про рекламу. Наприклад, в бік жорстких обмежень на рекламу ліків, заборону рекламувати взагалі ліки, які, наприклад, виписуються виключно пацієнту за рецептом, більш жорсткі вимоги по інших видах рекламування. До цього ми дійдемо, коли будемо приводити у відповідність, зокрема, рекламне законодавство з даною ратифікацією. Але ще раз хочу сказати, політики тут жодної немає. І я думаю, що парламент зобов’язаний ратифікувати даний документ.
Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Європейської конвенції про транскордонне телебачення, реєстраційний номер 0095. Прошу визначатися. [[13:50:20]] За-260 Рішення прийнято. Розглядаємо Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу". Реєстраційний номер 3081. Доповідає перший заступник голови Державного комітету телебачення і радіомовлення Мураховський Анатолій Леонідович. Будь ласка, по фракціях на табло.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про рекламу” якраз базується на прийнятому щойно рішенні. Я пропоную цей законопроект вашій увазі. В законопроект пропонується внести зміни до Закону „Про рекламу”, тим самим привести його у відповідність до Європейської конвенції про транскордонне телебачення. Зміни до Закону „Про рекламу” передбачають доповнення понятійного апарату новим терміном „телепродаж”. Удосконалення загальних вимог до реклами на радіо і телебаченні, реклами щодо дітей, встановлення заборони спонсорування теле- і радіопередач із використанням назв лікарських засобів та конкретних медичних послуг, які надаються та розповсюджуються лише за принципом, за приписом чи рецептом лікаря, телепродажу лікарських засобів медичної техніки методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації. Прошу підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Шевченко Андрій Віталійович, співдоповідь, будь ласка.
Колеги! Позиція комітету в цьому питанні – підтримати законопроект у першому читанні. Це логічний крок після ратифікації конвенції, Європейської конвенції про транскордонне мовлення. Водночас, при розгляді цього законопроекту в комітеті виникли деякі питання, які стосуються термінології, певних понять, формальних речей. А також того, як введення цих змін позначаться на телевізійному ринку в Україні. Очевидно, ці речі можуть стати предметом обговорення при підготовці цього законопроекту до другого читання. Позиція комітету – підтримати у першому читанні.
Записуємося на обговорення. Народний депутат Геращенко, будь ласка.
„Наша Україна - Народна Самооборона”. Так само наша політична сила буде голосувати за цей законопроект в першому читанні, тому що це логічне продовження після ратифікації Конвенції, яку ми голосували хвилиною тому, але дійсно, цей законопроект в умовах фінансової кризи, він є для телеканалів України, та можуть виникнути питання відносно спонсорства, відносно певних медичних препаратів і це може бути певною втратою рекламних бюджетів для наших телеканалів. Тому ми закликаємо, щоб комітет профільний якомога швидше розглянув в другому читанні на своєму засіданні цей законопроект, прийняв відповідні зміни, щоб ми могли в другому читанні його прийняти і телеканали отримали цей законопроект уже до прийняття своїх бюджетів, над якими вони сьогодні працюють. Дякую.
Народний депутат Ляшко.
Олег Ляшко „Блок Юлії Тимошенко”. Ми так само голосуватимемо за ратифікацію цього закону, але я хотів би звернутися до профільного комітету, який доопрацьовуватиме цей закон у другому читанні з проханням під час доопрацювання його в другому читанні, передбачити заборону на рекламу алкоголю і тютюну, зовнішню рекламу. От їдемо на роботу до Верховної Ради і кожен з нас має можливість бачити якісь там „насолоди тютюнові”, реклама горілки та інших алкогольних напоїв. Я навіть десь бачив уже рекламуVIP-саун, де голі дівчата і такі лозунги стоять прямо на обочині траси, до речі траса, по якій щодня їздить і Адам Іванович Мартинюк. Мартинюк! Ви на дачу в Кончу-Заспу їздите? Там стоїть реклама оця. Тобто я думаю, що ви так само голосуватимете проти, за те, щоб прийняти цю рекламу з наших українських доріг, рекламу тютюну, рекламу алкоголю і рекламу голих дівчат на українських трасах. Треба негайно ці речі поприбирати. Дякую.
Обговорення завершено, я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу", прошу визначатися. [[13:55:27]] За-236 Рішення прийнято. Будь ласка, з мотивів голосування Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, я інформую вас усіх, що був період, коли ми активно працювали і я сподіваюся, він повернеться. Так от, Верховна Рада України абсолютною більшістю голосів ухвалила зміни до закону „Про рекламу”, яким із 1 січня 2009 року повністю забороняється реклама алкоголю і тютюну на носіях зовнішньої реклами. І я радію з того, що ми це зробили. Так само на телебаченні з 1 січня 2009, коли денна реклама брендів забороняється озвучування брендів алкогольних і я думаю, що Верховна Рада далі буде наступати на телерадіопростір у частині обмеження рекламування алкоголю, бо реклама тютюну повністю заборонена. Тому я думаю, сьогоднішнє голосування у першому читанні ознака того, що парламент діє у правильному напрямку.
Шановні народні депутати, порядок денний ранкового пленарного засідання вичерпаний. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим. Бажаю, щоб була ефективна робота у комітетах у другій половині дня. Завтра о 10-ій годині ранку чергове пленарне засідання. На усе добре.