Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 104 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 194 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav. 5. Poslovnika Narodne skupštine. Na osnovu člana 287. Poslovnika da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje. Da pojednostavim, reč je o pitanjima poslanika. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče Narodne skupštine. Dame i gospodo narodni poslanici, svedoci smo kampanje, a ja bih pre rekao prave histerije, koja se poslednjih dana vodi protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića na raznim tajkunskim medijima, kako elektronskim, tako i štampanim, zatim raznim tim njihovim internet portalima, kao i na njihovim društvenim mrežama. To nije ništa novo na političkoj sceni Srbije, već nešto što traje godinama, ali se u poslednje vreme prosto takmiče u bizarnosti, morbidnosti i očajničkim pokušajima da iskoriste svaku, ama baš svaku moguću priliku i temu ne bi li napali Aleksandra Vučića i njegovu porodicu. U toj kampanji dominiraju brojni mediji pod Đilasovom kontrolom, „N1“, „Nova“, „Njuz Maks Adrija“, „Danas“, „Nin“, „Vreme“, „Nedeljnik“, zatim razni opskurni portali, poput onog „Direktno“, a naročito se ističu razni birnovi, cinsovi, krikovi, koji ničemu drugom i ne služe, osim za kampanju – udri po Vučiću, svuda i na svakom mestu, 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji. Iskoristili su čak i sahranu mitropolita Amfilohija da napadnu Vučića, samo zato što je iskazao poštovanje i otišao na sahranu. Zamislite, drznuo se, usudio se da ode na sahranu. Dakle, bukvalno ga napadaju samo zato što postoji jer da nije otišao na sahranu, oni bi ga napali zašto nije otišao na sahranu. Do koje mere su spremni da idu najbolje govori i tvit Sergeja Trifunovića u kome se najblaže rečeno aludira na smrt Aleksandra Vučića. Evo, kako to izgleda, da građani imaju prilike da vide. Dakle, u članku koji je objavio, gde se kaže – bilo bi dobro da je i Vučić govorio na sahrani Amfilohija. Pa, je neki ludak je na to napisao – a još bolje bi bilo da je Amfilohije govorio na sahrani Vučiću. A na to Sergej Trifunović napiše – voistinu. Dakle, on se slaže sa tim, on priželjkuje to, on podržava to. Predsedavajući, ja sad neću da ulazim u to da li je Sergej Trifunović bio možda pod uticajem nekih sredstava, možda pod uticajem nekih supstanci, jel tako. Verovatno da jeste, ali to ga ne opravda da ovakve stvari piše. Zamislite do koje mere ide ta bolest. Zamislite do koje mere ide opsesija, do koje mere ide mržnja. Niko reč da kaže, niko da osudi. To nije tema za „N1“ televiziju. Zamislite, prijatelji, da je neko iz SNS ovako nešto uradio, pa ne bi nam dali da živimo. To bi glavna tema bila nedeljama na „N1“, pravili bi reportaže, pravili bi specijalne emisije, pravili bi okrugle stolove. Danima bi dovlačili sve one njihove stručnjake i pametnjakoviće da pričaju danima kako su im ugrožena prava, kako su oni ugroženi, kako im crtamo mete na čelu, kako živimo u diktaturi, itd. Zato, kad se priželjkuje smrt Aleksandra Vučića, e to može. To je legitimno, to je demokratski, to sve može. Setite se koliko su puta do sada napadali porodicu predsednika Srbije. Setite se kako su proganjali nedeljama i mesecima Danila. Setite se šta su sve pisali za Andreja Vučića. Setite se da su pretili čak i najmlađem sinu, dakle, dete od svega nekoliko godina, pa, su i njemu pretili. Setite se koliko puta su pokušali da kriminalizuju celu porodicu Aleksandra Vučića, na svaki način da pokušaju da ih dovedu u vezu sa nekakvim tajkunima. Evo jedna slika koja govori o tome. Dakle, ovo je „Nova S“, tu su doveli neke stručnjake da nešto analiziraju, a gore ide slika cele porodice Vučić zajedno sa raznim tajkunima, ne bi li pokušali da ih nekako dovedu u vezu. Samo što su zaboravili da spomenu glavnog i najvećeg tajkuna u Srbiji, istog onog koji je zaradio 619 miliona evra na sumnjiv način, a nikada nije dao odgovor na pitanje kako si, prijatelju, zaradio 619 miliona evra za kratko vreme kada si došao u Srbiju sa 25 hiljada evra. Zato postavljam pitanje Ministarstvu kulture i javnog informisanja, kao i Savetu REM-a, da li će i kakve korake preduzeti u cilju zaštite od medijskog linča i progona svih onih koji nisu po volji lažne elite, svih onih koji se usude da drugačije misle, svih onih čija se politika razlikuje od politike Dragana Đilasa? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvaženi predsedničke. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, juče je potpisan jedan veoma važan Memorandum o razumevanju i saradnji u borbi protiv Kovid-19, između Srbije, Albanije i Severne Makedonije. Na konferenciji „mini šengen“ su putem video linka učestvovali predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer, odnosno predsednica Vlade Ana Brnabić, premijeri Albanije i Severne Makedonije, kao i ministri zdravlja naše tri države. Pandemija korona virusa koja je pogodila čitav svet izazvala je najveće posledice po čovečanstvo, rekao bih, od Drugog svetskog rata sa korona virusom. Život na celoj planeti je gotovo stao, sve se promenilo, ekonomske i socijalne posledice korone ćemo tek sagledavati u periodu koji je pred nama. Što se Srbije tiče, od samog početka pandemije Vlada Republike Srbije, Krizni štab, čitav zdravstveni sistem su do sada preduzeli sve potrebne mere za suzbijanje, ublažavanje posledica ove pandemije, o tome ćemo između ostalog, i danas i tokom narednih dana govoriti, kad je reč o izmenama i dopunama Zakona o budžetu, ali i kada je reč o narednoj sednici na kojoj ćemo imati temu zakon koji se tiče zaštite stanovništva. Veoma je važno da se stvori jedna dodatna bliža i kontinuirana saradnja, rekao bih, između naših zemalja, jer zdravlje i bolesti ne poznaju nacionalne i državne razlike niti granice. Mi time stvaramo jedno poverenje i pomažemo jedni drugima. Najavljeno je i formiranje tokom jučerašnjeg potpisivanja Memoranduma, najavljeno je formiranje posebnog tima koji će se baviti ovim pitanjem i formiranje zajedničkog sekretarijata. Danas bih iskoristio priliku i postavio pitanje predsednici Vlade Republike Srbije, gospođi Ani Brnabić – da li se u kontekstu značaja ovog oblika međunarodne saradnje o suzbijanju kovid-19 i svih ostalih zaraznih bolesti, što je i predmet juče potpisanog Memoranduma, planira proširenje ovog vida saradnje sa drugim zemljama regiona, što bi bilo od velikog značaja i opšte koristi svih zemalja, upravo zbog činjenice da ova bolest, nažalost, ne poznaje granice. Zahvaljujem predsedniče.
Zahvaljujem. Ovde više nemam prijavljenih predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa. Na osnovu člana 287. Poslovnika Narodne skupštine, koji govori o tome da predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe može ostvariti pravo da traži obaveštenja i objašnjenja od različitih državnih organa i na samoj sednici Skupštine usmeno u jednom obraćanju u trajanju do pet minuta, utorkom i četvrtkom i to odmah nakon otvaranja sednice i utvrđivanja broja narodnih poslanika, a pre prelaska na dalju raspravu. Pošto se više niko od predsednika odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Želeo bih samo da vas podsetim na vašu obavezu da se prijave svi narodni poslanici koji su sprečeni da sednici prisustvuju, pošto mi ovde u službi trenutno nemamo nijednog ko se prijavio da je sprečen da prisustvuje sednici, a prisutno je 205. Isto tako bih vas zamolio, zbog ove razlike koju sam na početku pročitao od onih koji su upisani, a to je bilo 104 na ulazu u zgradu, do 206, koliko ih sada ima, da poštujete te obaveze koje imate, jer one su i vama bitne, zbog regulisanja, između ostalog i svega onoga na šta imate pravo kao narodni poslanici. Znači, da se prijavite ako ste sprečeni da prisustvujete, i da se prijavite na ulasku u zgradu da ste došli na zasedanje. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predlog zakona iz predloženog dnevnog reda. Dostavljeni su vam zapisnici Prve sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu, Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini, i Prve posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica po članu 88. stav 5. Poslovnika. Obaveštavam vas da je proverom u službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu, održane 3. avgusta i 22. oktobra 2020. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: glasalo – 207, za – 196, nije glasalo -11 narodnih poslanika. Konstatujem da je većinom glasova Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini, održane 24. i 26. oktobra 2020. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: glasalo – 209, za – 197, nije glasalo –12 narodnih poslanika. Konstatujem da je većinom glasova Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Stavljam na glasanje zapisnik Prve posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu, održane 28. oktobra 2020. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: glasalo – 209, za – 198, nije glasalo –11 narodnih poslanika. Konstatujem da je većinom glasova Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2020. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2020. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 6. novembra 2020. godine. To je prva tačka predloženog dnevnog reda. Stavljam na glasanje ovaj predlog i molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici Zaustavljam glasanje. Glasalo je 209 narodnih poslanika, za – 200, uzdržanih – jedan, nije glasalo – osam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, koji je podnela Narodnoj skupštini 6. novembra 2020. godine. Želim samo pre glasanja da napomenem da iz proceduralnih razloga, imajući u vidu našu intenciju da budžet bude jedina tačka na dnevnom redu sednice, a imajući u vidu da je planirano da sledeća sednica bude zakazana sa ovom tačkom dnevnog reda – Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, odmah posle izglasavanja rebalansa budžeta, iz proceduralnih razloga, Vlada će ponovo uputiti ovaj zahtev i ja ću u toku današnjeg dana zakazati novu sednicu sa tom tačkom dnevnog reda. Ovo treba da imate u vidu, pred ovo glasanje. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje. Pošto sistem nije u redu, ja bih vas zamolio da još jednom ponovimo glasanje. Zamolio bih šefove poslaničkih klubova koji znaju šta smo se dogovorili, da primenimo ono što smo se dogovorili, a to znači da novu sednicu sa ovom tačkom dnevnog reda zakazujemo posle ove sednice budžeta. Znači, iz proceduralnih razloga ne prihvatamo ovaj predlog za hitan postupak. Stavljam na glasanje. Zaustavljam glasanje. Glasalo je ukupno 209 poslanika, za – 14, protiv – četiri, nije glasalo – 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština, većinom glasova, nije prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje. Glasalo je ukupno 212 poslanika, za – 203, uzdržan – jedan, nije glasalo – osam narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Druge sednice redovnog zasedanja narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2020. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2020. godinu, koji je podnela Vlada. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je pozvan da sednici prisustvuje Siniša Mali, ministar finansija, sa saradnicima, i to: pomoćnik ministra finansija – Darko Komnenić i savetnik ministra finansija – Ana Jović. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pre otvaranja načelnog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da, shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Narodni poslanik Ivica Dačić, tj. ja, predložio je duže vreme rasprave, u skladu sa našim dogovorom sa kolegijuma, odnosno da vreme za raspravu za poslaničke grupe iznosi 10 časova. O ovom predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje. Glasalo je ukupno 211, za – 191, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasalo 18 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika, po članu 96. stav 4. Poslovnika. Pre nego što predlagaču dam reč, obaveštavam vas o sledećem. Primili ste ostavku narodnog poslanika Marije Jovanović na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine povodom razmatranja ove ostavke, koji je utvrdio da je, podnošenjem ostavke, nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2) Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština, u smislu člana 86. stav 3. i stav 4. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2) i st. 3. i 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koji je izabrana narodnom poslaniku Mariji Jovanović danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Saglasno članu 157. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2020. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2020. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2020. godinu. Takođe, želim odmah da vam kažem da, poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Takođe, radi planiranja naših aktivnosti, naš dogovor sa Kolegijuma jeste da danas završimo pretres u načelu, da u četvrtak bude rasprava u pojedinostima, odnosno o amandmanima i glasanje o rebalansu budžeta i da onda nastavimo u četvrtak ili u petak novu sednicu koja bi bila posvećena Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti. Pošto smo otvorili raspravu, pitam, odnosno pretpostavljam i siguran sam da će ministar Siniša Mali u ime predlagača uzeti reč. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Dačiću, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, na današnjoj sednici imaću to zadovoljstvo da predstavim rebalans budžeta Republike Srbije, drugi rebalans u ovoj godini. Ono što želim da vas podsetim je da smo u aprilu mesecu imali prvi rebalans budžeta u martu, aprilu mesecu kada je krenula pandemija korona virusa. Tada smo brzo, efikasno, sa sve obuhvatnim programom uspeli da napravimo rebalans koji nam je dao mogućnost da izdvojimo 5,8 milijardi evra, negde oko 12,5% našeg BDP-a, da izdvojimo za program pomoći i podrške našoj privredi i građanima Srbije kako bi ublažili negativne posledice KOVID-a19. Kao što se sećate, u tom programu imali smo pet minimalnih zarada koje smo isplatili za preko miliona zaposlenih u privatnom sektoru. Imali smo pomeranje plaćanja poreza i doprinosa u periodu od četiri meseca. Takođe smo isplanirali 200 miliona evra kredita kroz Fond za razvoj, jeftinih kredita upravo za privatni sektor koji im je omogućio da prežive ovu pandemiju korona virusa. Takođe, izdvojili smo i dogovorili garantnu šemu u iznosu od dve milijarde evra sa poslovnim bankama. Ta garantna šema i dalje se primenjuje i dalje naša preduzeća dobijaju kredite za obrtna sredstva i za likvidnost kako bi ublažili negativne posledice korona virusa. Takođe smo, ako se sećate, 10% povećali zarade svim zaposlenima u zdravstvu, upravo na takav način našim herojima odajući priznanje, dajući im podršku sa naporima koje imaju u borbi protiv korona virusa. Izdvojili smo i četiri hiljade dinara, jednokratnu pomoć za naše najstarije sugrađane. Izdvojili smo i građanima Srbije dali po 100 evra, svakom punoletnom građaninu Srbije koji se javio i rekao da mu je ta pomoć potrebna. Dakle, obećanje koje smo dali sa prvim rebalansom budžeta mi smo u potpunosti ispunili. Ne kaže to ni Siniša Mali, niti bilo ko ovde ko sedi, to kaže MMF i Evropska komisija da je naš program u prvom rebalansu bio pravovremen, efikasan, sveobuhvatan i upravo zbog toga, uvaženi poslanici, Srbija nema taj crni scenario koji imaju neke druge i mnogo razvijenije zemlje od Srbije. Dakle, mi smo sačuvali naše proizvodne kapacitete. Nama je stopa nezaposlenosti u drugom kvartalu bila 7,3%. Dakle, istorijski na najnižem nivou. Nemate masovnih otpuštanja, nemate ljude koji su ostali bez posla, kao što imate u nekim mnogo razvijenim zemljama. Ovaj danas rebalans budžeta, drugi koji je pred vama će nam dati mogućnost da upravno nastavimo još jače borbu protiv korona virusa i zato u ovom rebalansu budžeta imate devet milijardi dinara koje smo izdvojili za završetak dve posebne KOVID bolnice, jedna u Kruševcu, jedna ovde u Beogradu. Za to smo izdvojili, kažem, devet milijardi dinara. Izdvojili smo i dodatna sredstva, i tu ću vam nabrojati danas, za nastavak rekonstrukcije velikog broja opštih bolnica i domova zdravlja po celoj Srbiji, za nabavku medicinske opreme, za nabavku lekova. Takođe smo izdvojili i novac da isplatimo i pomognemo našim zaposlenima u zdravstvu sa jednokratnom pomoći od 10 hiljada dinara, kao što je predsednik Vučić i obećao. Dakle, i to je u rebalansu budžeta. Ali, sa druge strane, vodili smo računa i da kapitalni projekti, da izgradnja, poboljšanje putne, železničke infrastrukture u našoj zemlji takođe nestaje, tako da u ovom rebalansu budžeta imate novac koji je neophodan i za završetak obilaznice oko grada Beograda, za nastavak radova na Moravskom koridoru, na auto-putu Preljina-Požega. Dakle svi oni infrastrukturni radovi nastavljaju i novac u rebalansu budžeta za to je obezbeđen. Kada pogledate stopu rasta naše ekonomije, veoma mi je važno da napomenem da smo mi do kraja godine po projekcijama koje imamo, najbolji u Evropi. Dakle, broj jedan smo u Evropi u ovom rebalansu budžeta. Stoga, aktivnosti koje sam nabrojao dovešće do toga da nam stopa rasta bude minus jedan ili ono što očekujemo, pošto je ovo konzervativna stopa rasta koju smo stavili u rebalansu budžeta, da će biti oko minus 0,6 ili minus 0,7%. Najmanji pad u Evropi, najbolji rezultat u Evropi, to je zasluga svih građana Srbije. Ja sam danas imao priliku da pokažem, hoću i vama pa ću samo ukratko da se osvrnem dalje na detalje oko rebalansa budžeta, da vam pokažem nešto što je za vas veoma važno, što je za građane Srbije veoma važno. Sa ovim rebalansom budžeta za koji smo inače dobili saglasnost MMF-a, taj rebalans budžeta nas usmerava i ka realizaciji projekta „SRBIJA 2025“. Kao što znate, taj projekat je podrazumevao i podrazumeva 14 milijardi evra dodatnog novca za ulaganje u infrastrukturu. Upravo glavni pokretač rasta i razvoja naše ekonomije, razvoja naše privrede, rasta našeg BDP i jesu te domaće investicije. Videćete kada budemo ovde razgovarali za par nedelja o budžetu za 2021. godinu da ćemo imati rekordan iznos kapitalnih investicija u 2021. godini. Šta to znači? Evo, pogledajte ovaj grafikon MMF, kumulativni rast Republike Srbije u odnosu na, ovde su sve zemlje Evrope, a ovo crveno, dame i gospodo, je Republika Srbija. Dakle, projektovan rast naše ekonomije od strane MMF u naredne tri godine je apsolutno najveći. Da ne kažu neki „zli jezici“ samo je MMF, evo Evropska komisija. Pogledajte sve zemlje u Evropi, kumulativni rast u naredne tri godine, opet dominira naša zemlja. Neko će reći: „Pa dobro, nemojte da gledate kumulativni rast“. Hajde da pogledamo prosečan rast koji ostvarujemo 2020, 2021, 2022. godine. Kaže MMF opet, evo ovo crveno ovde je Srbija. Opet je Srbija najbolja. Šta kaže Evropska komisija? Kaže: „Opet prosečan rast koji je projektovan u naredne tri godine apsolutno Srbija je lider u Evropi“. Zašto vam ovo govorim? Govorim zbog toga što smo, uvaženi poslanici, pokrenuli reforme, još predsednik Vučić kada je bio predsednik Vlade 2014. godine, prošlo je nekoliko teških godina, a mi smo tu fiskalnu konsolidaciju na pravi način završili. Četiri godine za redom, do kraja prošle godine imali smo suficit u budžetu. Upravo taj suficit, te teške reforme kroz koje smo prošli i dovele su nas do toga da ove godine se na pravi način nosimo sa krizom koja je izazvana korona virusom, da država Srbija najveći teret te krize preuzme na sebe. Dakle, potpuno opravdanje teških reformi kroz koje smo prošli i da danas u ovom trenutku pričamo o našoj zemlji kao lideru po stopi rasta i po projekciji i Evropske komisije i MMF, kao apsolutnom lideru za naredne dve godine. Dakle, to je veoma važno napomenuti i to pokazuje koliko je ekonomska politika koju sprovodi Vlada Republike Srbije opravdana, na pravi način definisana i usmerena upravo ka rastu naše ekonomije. Nemojte da smetnete sa uma, to nije tema za rebalans, tema je za budžet za 2021. godinu, ali nemate mnogo zemalja u svetu koje će ići sa povećanjem penzija u doba korone. Da vas podsetim, po „švajcarskoj formuli“ od 1. januara penzije u Republici Srbiji će porasti za 5,9%, minimalne zarade rastu za 6,6%. Imaćemo i povećanje zarada u javnom sektoru. Dakle, i pored korone i pored ove najveće ekonomske krize takođe razmišljamo o podizanju životnog standarda građana Srbije. Naravno, da ne zaboravimo, cilj je „SRBIJA 2025“, prosečna plata 900 evra, prosečna penzija preko 430 evra. Upravo sa ovakvim povećanjima, ni na koji način ne ugrožavajući makroekonomsku stabilnost, mi ćemo taj cilj i ostvariti. Kada je rebalans budžeta u pitanju, ukupni prihodi projektovani su na nivou od 1291,4 milijarde dinara. Rashodi u visini od 1774,4 milijarde dinara. Dakle, imamo deficit od 483 milijarde dinara. Apsolutno deficit koji ni na koji način ne ugrožava našu makroekonomsku stabilnost. Dakle, u proseku smo EU. Imate zemlje kao što je, recimo, i to ćemo tokom rasprave, podeliću te informacije sa vama, kao što je Velika Britanija, čiji projektovani deficit je 16,5%. Francuska, Španija, sve one imaju mnogo veće projektovane deficite. Za vas kao poslanike veoma je važno da taj broj, iznos, utvrdite i, takođe, uporedite sa učešćem javnog duga u BDP-u, apsolutno i projektovanim budžetom, odnosno rebalansom budžeta, taj iznos neće preći 60%. Dakle, učešće javnog duga u BDP neće preći taj Mastriht definisan nivo od 60% što znači da smo apsolutno u stabilnom finansijskom položaju, a sa druge strane, naša stopa rasta, odnosno najmanji pad u Evropi, dovoljno govori koliko su opravdane mere bile koje smo primenili. Ono što mi je veoma važno za vas, ako niste u detalje čitali ovaj rebalans budžeta, dakle, u ovom rebalansu, osim završetka i opremanja dve posebne Kovid bolnice, izdvojena su sredstva za Institut za majku i dete, za Tiršovu, za Dedinje 2, GAK Narodni front, Institut za infektivne i tropske bolesti, za bolnice u Aranđelovcu, Prokuplju, Loznici, Leskovcu, Vrbasu, Pirotu, Kikindi, Vranju, Smederevskoj Palanci, kao i za Klinički centar Vojvodine. Rebalansom ovog budžeta, takođe, dodatni novac je izdvojen za domove zdravlja Novi Sad, Valjevo, Veliko Gradište, Vrnjačka banja, Majdanpek, Mladenovac, Osečina i Ub. Dakle, kao što sam rekao na početku svog obraćanja, ovaj rebalans budžeta usmeren je ka tome da dodatno ojačamo naše kapacitete u zdravstvu, kako bi se na pravi način izborili sa pandemijom korona virusa. S druge strane, kao što sam i rekao, imamo i 10.000 dinara jednokratne pomoći za svakog zaposlenog u zdravstvu, kako bi na pravi način njih podržali u ovoj borbi. Jedan podatak od svih brojki o kojima ćemo danas diskutovati. Izdvojili smo i dodatnih 5,1 milijardu dinara za subvencije u oblasti poljoprivrede, dakle, veoma važno. Ovde čak imam i grafikon koji ću vam pokazati kasnije, kako subvencije iz godinu u godinu za naše poljoprivredne proizvođače rastu, evo, čak i u doba korone, čak kada je najveća ekonomska kriza u svetu u toku, mi smo našli mogućnost da izdvojimo onima za koje smatramo da je pomoć najpotrebnija. Dakle, pred vama je ovaj rebalans budžeta. Apsolutno smo ostvarili svoj cilj za ovu godinu, održali smo makroekonomsku stabilnost. Jedan samo podatak, razmislite i sami, kakav nam je kurs tokom ove godine, kurs dinar - evro uopšte se promenio nije, iako bi neko očekivao u doba najveće krize da imate neke poremećaje i na deviznom tržištu, upravo to je još jedan pokazatelj koliko nam je situacija stabilna i na koji način je država reagovala kada je kriza u pitanju, da ne kažem ništa i o nivou inflacije. Dakle, inflacije se pomerala nije, 1,5% do 2% u proseku, tako da smo maksimalno učinili kada je stabilnost našeg sistema u pitanju, maksimalno smo podigli, da kažem, i kredibilitet naše države. Kada je bilo najpotrebnije država Srbija, Vlada Republike Srbije bila je tu, svako obećanje koje smo dali i ispunili smo. Zato vas pozivam da podržite i ovaj rebalans budžeta, da dodatno ojačamo naše zdravstvene kapacitete, da isplatimo i ovu jednokratnu pomoć našim zdravstvenim radnicima i da nastavimo da radimo i da gradimo našu Srbiju. Hvala puno.
Hvala, gospodine ministre. Pozivam predsednike ili ovlašćene predstavnike poslaničkih grupa da se jave za reč. Da li izvestioci Odbora žele? Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, javila sam se kao ovlašćeni predlagač Odbora za finansije i kontrolu trošenja javnih sredstava, zato što smo juče imali sednicu Odbora, na kojoj je ministar izložio predlog ovog drugog rebalansa koji u ovoj godini razmatramo. Na sednici kada se razmatraju rebalansi budžeta i budžeti za sledeću godinu, pored ministra, koji je predlagač ispred Vlade Republike Srbije, prisustvuje i Fiskalni savet, odnosno predsednik i članovi Fiskalnog saveta, koji daju svoju ocenu na rebalans, odnosno na predlog budžeta. Obično su te sednice jako posećene kada su u pitanju ove teme, zato što Fiskalni savet uvek radi jednu malo dublju analizu, pri kojoj daje neka svoja stanovišta kako vidi određene pozicije u samom rebalansu, ali i kako vidi određena ekonomska okruženja. Mnogo puta smo mi na sednicama odbora imali različite stavove u odnosu na analize Fiskalnog saveta, pa se tako dešavalo i sada, a to je da, pre svega, profesor Pavle Petrović, uz dužno poštovanje, koji uvek negde pokušava da podiže lestvicu kada je u pitanju ekonomija i finansijska stabilnost Republike Srbije, negde je uvek protiv kada je u pitanju povećanja plata u državnim organima, kada su u pitanju određena davanja, za koja on ne vidi ciljano, odnosno strukturnu promenu, kao što su delovi investiranja u društvu u bilo kom segmentu. Tako je on u svojim ocenama uvek navodio da treba da ulažemo i u zdravstvo i u obrazovanje i u zaštitu životne sredine i u povećanje penzija, ali onaj deo kada kažete da država mora zaista da adekvatno odgovori na pandemiju, i to je davanje ne samo privatnom sektoru kroz minimalne lične dohotke, nego i povećanje plata u državnom sektoru i kada je bila ta mera, socijalna, koja se odnosila na 100 evra svakom građaninu Republike Srbije, onda je vrlo skeptičan i protivi se ovakvim merama. To je ono što je, u stvari, bila ideja i ministra i članova Odbora, da pokažu da ipak takve mere daju rezultate, bez obzira što negde možda kroz ta ekonomska istraživanja i te brojke, negde oni ne vide rezultate svega toga. Međutim, kada pogledate izveštaje MMF-a, Svetske banke, Evropske komisije, ipak te mere su dale adekvatne rezultate. Kada danas pogledate, recimo, izlaganje direktorke MMF-a, vodećih ekonomista Amerike, koji traže da država adekvatno reaguje, shvatili su da je kasno reagovano na pandemiju, da je u stvari Srbija jedna mala država koja je sprovela svoje ekonomske reforme i fiskalnu konsolidaciju, u datom trenutku reagovala adekvatno, odslušala potrebe građana, privrede, što je najvažnije, baš onda kada smo kao država bili zatvoreni zbog naleta pandemije korone, odnosno Kovida-19 i da je sa takvim merama dala adekvatne rezultate. Zato mi danas imamo najmanju stopu pada privrednih aktivnosti. Zato ćemo imati i najbolju stopu rasta kada su u pitanju određeni kvartali. Zato spremno dočekujemo sledeću godinu, koja treba da bude godina oporavka za sve države, ali tako i za nas. Zbog toga i ovi grafikoni koji pokazujete i koji su u stvari projekcija svih međunarodnih finansijskih institucija, zaista imaju svoj osnov. Ono što pokazuje veliku skepsu i Fiskalnog saveta i nekih opozicionih lidera o tome da se Srbija ne nalazi na nekom dobrom putu, u stvari, pokazuje da neki ljudi još uvek žive u prošlosti, ne shvataju šta je potreba društva danas uopšte, zašto je potrebno da sarađujemo i kao privreda i kao društvo na adekvatnom nivou, zašto treba slušati potrebe građana svakodnevno i zašto treba donositi ovakve mere promptno, na određeni način, u saradnji sa svim relevantnim subjektima u društvu. Zbog toga smo mi juče na sednici Odbora prihvatili ovakav predlog rebalansa budžeta, jer mislimo da je to dobro za sve građane. Hvala.
Zahvaljujem. Kao što sam pozvao predsednike, odnosno ovlašćene predstavnike da se prijave, reč ima Milorad Mijatović, SDPS. Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovani saradnici gospodina predsednika, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, mi danas raspravljamo drugi rebalans budžeta za 2020. godinu. Međutim, ja budžet za 2020. godinu, prvi rebalans i drugi rebalans gledam kao jednu celinu i odmah mogu da kažem - to je jedna konzistentna celina. Zašto? Zato što se u svakom pogledu predviđanja koja su data ostvaruju. Naravno, voleo bih da je budžet za 2020. godinu u svom početnom stadijumu i tada ne bismo govorili o deficitu budžeta. Potpuno sam siguran da bismo govorili o suficitu budžeta. Međutim, kao i sve zemlje, Srbiju je zahvatila pandemija Kovida-19 i mi smo imali prvi rebalans u aprilu 2020. godine. Gospodine ministre, želim da naglasim da je Vlada sa prvim rebalansom postigla izvanredne rezultate, dala je pravilan, efikasan odgovor na početak Kovid pandemije. Na taj način je uradila dva cilja koja su postala strateški ciljevi Vlade Republike Srbije, a to je spašavanje života građana Srbije i spašavanje ekonomije Srbije i jedno i drugo za Srbiju je veoma važno. Ono što želim da naglasim, i to ne može niko da nam ospori čak ni u zemlji, a i van zemlje, ostvarili smo veoma dobre rezultate. To se ogleda u činjenici da imamo najmanji pad BDP. On iznosi jedan ili 1,5% kako to nama predviđa MMF. Ono što je možda apsurdno jeste ovde je pad uspeh. Zašto? Zato što je to najmanji pad od svih zemalja našeg okruženja, svih zemalja Evrope i mnogih zemalja sveta. To je Srbija uspela samo zahvaljujući činjenici da smo imali konsolidovane finansije, a to je upravo ono što smo činili od 2014. do 2017. godine, to nam je dalo mogućnost da možemo dati pravovremene i efikasne odgovore na ovu krizu koja nam se desila. Da počnemo od zdravstva. Znate, niko nije predvideo ovu pandemiju i moram reći da su svi u samom početku bili zatečeni onim što se počelo dešavati. Da vam ne govorim da sam čitao mnoge analize i svi su rekli – da, to će trajati dva, tri meseca i čak jedan ozbiljan institut iz neke azijske zemlje je rekao da će poslednji slučaj Kovida u Srbiji biti 9. avgusta. Sada, molim vas je 10. novembar, mi imamo najveću stopu u trećem piku, u trećem talasu. Znate, to je ono što je sve nezahvalno prognozirati i ide velika neizvesnost. Ona neće biti samo 2020. godine, ona će biti 2021. godine i zato Vlada Republike Srbije, kao odgovorna Vlada koja vodi računa i o građanima Srbije i o svojoj ekonomiji, mora unapred predvideti sva dešavanja koja će biti u narednom periodu. To što smo pet koma nešto milijardi evra u suštini ubacili u ekonomiju Srbije značilo je da imamo najmanju nezaposlenost. Ona je 7,5% jednocifrena. Pogledajte koliko zemalja ima višecifrenu nezaposlenost, Srbija je na 7,5%. To je veliki rezultat. Drugo, redovno se isplaćuju penzije. Molim vas, bez smanjenja. Redovno se isplaćuju plate, takođe, bez smanjenja. Mnoge zemlje su to smanjile, mi to nismo uradili. Možda najveći rezultat, koji moram spomenuti, a to je da nismo smanjili kapitalne investicije. Naprotiv, u vreme ove krize Srbija, zahvaljujući onome što je uradila od 2014. do 2017. godine, je nastavila kapitalne investicije, mislim na autoputeve, mislim na železnicu i samom tom činjenicom mislimo o budućnosti, jer budućnost je nešto o čemu moramo razmišljati. Korona će proći, a Srbija mora živeti. To znači da sačuva ekonomiju i da nastavimo dalje svoj život. Znate, puno sredstava se ulagalo u zdravstvo, to je nege 0,6% BDP, opremanje bolnica, ali ja neću ići na opremanje bolnica i stvaranje novih kliničkih centara, hoću da govorim koji su troškovi lečenja i opreme za pandemiju Kovid-19. Molim vas, država Srbija je došla skoro na milion i po ljudi koji su testirani PCR testovima. To su veoma skupi testovi. To je četvrtina građana Srbije. Nađite i jednu Vladu, čak mnogo bogatijih zemalja, koja je izdvojila toliko sredstava da svi građani mogu da se testiraju, a i oni koji su bili pozitivni da se besplatno leče u bolnicama. To znači da imamo opremljene bolnice, da imamo respiratore, da imamo adekvatne lekove. To košta. Odmah da naglasim, Srbija je siromašna zemlja, nemojmo se zavaravati da imamo isuviše veliki BDP ili da imamo neki ćup iz kojeg možemo stalno vaditi sredstva. Možemo trošiti samo ono što je zarađeno i nešto što se zadužujemo. Naravno, svako zaduživanje ima i svoje granice, a o tome ću govoriti kasnije. Naime, ono što je ovog trenutka najvažnije, a to je zdravlje građana Srbije, ubrzano završavamo dve kovid bolnice, jednu u Zemunu i jednu u Kruševcu i još oprema ostalih bolnica. Znate, to iznosi negde oko 200 miliona evra, ne mala sredstva. Tačno je, zadužujemo se, zaduženje nije malo i ono je sada 57,7% BDP i to je 26,6 milijardi, ali naš budžetski deficit iznosi 483 milijarde dinara, negde je to 8,75 BDP ili opšta država ide 8,9%. Naravno, Vlada naše države, predsednik države Aleksandar Vučić, mi kao koalicioni partneri najveće stranke smatramo da je čuvanje života građana, kao i održavanje ekonomije prvi prioritet i da se ne treba uopšte zabrinjavati ako ovo zaduživanje ide ovako kako ide. Mi smo tu uveli i jednu crvenu liniju. Ta crvena linija je da imamo ograničenje da se ne možemo zadužiti više od 60% BDP. To je ona linija koju prognozira Mastriht, a moram reći da mnoge druge zemlje, znatno razvijenije od nas, se mnogo više zadužuju, to čak ide preko 100, 150%, ali mi ostajemo na ovom nivou do 60% BDP. Imali smo i ranije, ako se dobro sećam, a ja se dobro sećam, jer pratim sve naše budžete od 2012. godine vrlo pomno. Bili smo mi na 76%, a moram da naglasim da smo dobrom politikom, stabilnom politikom došli u januaru 2020. godine na 53%. Upravo tih 53% gde smo bili i sada 57,5% je taj rezultat koji smo postigli finansijskom konsolidacijom, što nam je dalo mogućnost da sada uspešno odgovorimo na ove izazove, a izazovi su kao što znate za državu Srbiju veoma veliki, veoma značajni i upravo to što mi želimo da naglasimo ovog trenutka. Ovaj rebalans, drugi rebalans, smatram kao jedan međukorak, međukorak ka budžetu 2021. godine. Taj budžet očekujemo vrlo brzo. Vi ste ga već najavili i, naravno, tu su već rečene neke stvari o kojima možemo i sad u ovom trenutku razgovarati. Lestvice za budžet 2021. godinu su visoko podignute, to moramo reći građanima Srbije. Zašto to kažem? Procenjujemo da će rast BDP biti 6% procenata. To nije malo. Pazite, mi nemamo veliki pad pa da imamo nisku osnovicu pa da bi sad mogli naglo otići gore. Srbija je uspela da taj pad BDP smanji. Neko kaže zbog strukture naše privrede. Jeste činjenica da mi imamo veliki udeo poljoprivrede, da je poljoprivreda ovog puta ove godine dobro ponela, ali tu imamo i strane direktne investicije, tu imamo onu industriju koja je počela da daje rezultate, a to je ono što smo stalno insistirali da dolaze strani investitori i te strane direktne investicije, čak i u ovo teško vreme, kada su mnoge zemlje kresale svoje budžete u prvih devet meseci, kod nas je negde 1,9 milijardi evra. Znači, mnoge zemlje veruju u Srbiju, veruju u stabilnost njene ekonomije i spremni su dalje da ulažu, a to znači da ćemo ići napred. Rast penzija je 5,9%, veliki rast. Odmah da vam kažem veliki rast. Naravno, ja sam pripadnik Socijaldemokratske partije, zalažem se da penzioneri i oni zaposleni mogu pristojno da žive od svojih plata. No, mi smo insistirali na švajcarskoj formuli. Ta švajcarska formula, iako smo imali pad u ovoj godini, daje veoma visok rast od 5,9%. To je dobro. Zašto to naglašavam? Zato što mi imamo parametre kojih se držimo da bismo imali održive finansije, jer negde penzije su sada na 10,5% BDP. Taj maksimum je 11% BDP. Znači, postoji prostor da imamo održivi penzioni fond i da penzioneri budu sigurni da će u narednoj godini povećane penzije sigurno biti isplaćivane kao i sada. Razgovarao sam sa mnogo penzionera i oni se zalažu da li je moguće da se ponovo vrati iz dva dela, ali to je stvar tehnike, a nekom i tehnika znači mnogo. Dalje, vi ste najavili rast plata u javnom sektoru. Nema procenta, ne bih ja o njemu pričao, ali bih samo molio da koliko je moguće tu bude selektivan rast i to da najviše imaju ljudi koji su u zdravstvu i oni podnose najveći teret ove krize, zatim ljudi koji su u obrazovanju i naravno sektor bezbednosti, mislim na vojsku i policiju, koji je na udaru u ovom trenutku krize Kovid 19. Plate imaju takođe svoje sidro, svoje ograničenje, to je 9%% BDP. One su trenutno na negde 9,5, dobro postoji tolerancija i ne bih ja tu baš bio suviše striktan, iz prostog razloga da ne budu 15%, tada je to znak za zabrinjavanje i za uzbunu. Ovako, mislim da to možemo izdržati. Kao socijaldemokrata i kao Socijaldemokratska stranka veoma podržavamo i pozdravljamo rast minimalne cene rada. On je 6,6% i znamo šta znači minimalna cena rada, ona povlači i druge plate naviše, jer to je ono za šta se zalažemo. Tu podržavam socijalni dijalog, razgovore između sindikata i poslodavaca i naravno očekujem, čak i ako je kriza, a krize su uvek izazov, da imamo negde taj prvi cilj, a to je da minimalna plata bude jednaka minimalnoj potrošačkoj korpi. Očekujem da ćemo u narednom periodu u socijalnom dijalogu zajedno sa sindikatima i poslodavcima doći do tog rešenja. Kažem i naglasio sam, Socijaldemokratska partija se uvek zalaže za bolji život građana, ali ne na lažnim obećanjima, ne na nečemu što se zove populizam, već na ostvarenom dohotku i da nema da se deli ono što nije zarađeno. To je veoma bitno, vi možete lako obećati mnogo toga, čak neko vreme i ispuniti, a onda se zadužiti i na kraju doći do situacije da to ne možete isplaćivati. Rekao sam 2021. godina je zaista neizvesna, teško je predvideti šta će se dešavati i oko Kovida 19 i oko ekonomije. Znajući da je Vlada Srbije odgovorna, odgovorna prema građanima, iskrena, ja očekujem da ćemo imati prave odgovore na sve izazove koji će biti u narednom periodu. Znate, Srbija nije pusto ostrvo, Srbija je deo Evrope, deo sveta i sve što se tamo dešava to se prebacuje na našu zemlju. Pozdravljam vašu odluku da vi razmišljate o provođenju Agende 2025, Srbija 2025 o rastu plata. Mi smo došli sa prosečnom platom na 500 evra. Međutim, ja bih, gospodine ministre, vas podsetio na Agendu 2030 i ciljeve održivog razvoja. Agenda 2030 je u korelacijom sa Agendom 2025 i možda u tom pogledu ja očekujem da ćete vi u budžetu za 2021. godinu odvojiti znatna sredstva i za realizaciju Agende 2030, mislim i na zaštitu životne sredine, mislim na mnoge stvari o kojima govorimo. Naravno, ima još mnogo pitanja na koja moramo dati odgovore. Nisu lagani, a ova Vlada, prethodna Vlada i prethodne vlade su se susretale sa mnogim izazovima. Jedan od tih izazova bile su socijalne karte. Predsednica Vlade je u svom ekspozeu rekla da će ova Vlada doneti socijalne karte, a isto tako bih vas podsetio i na Zakon o platama. Zašto? Znam da je to krupan zalogaj, ali to će nam dati one linije, one crvene linije kako i gde se možemo ponašati jer smo uspeli naše finansije da sredimo, da sa njima upravljamo, da nemamo više nekih iznenađenja, a kada završimo ove poslove bićemo u znatno boljoj situaciji. Želeo bih da naglasim još jednu činjenicu. Jeste da imamo nezaposlenost 7,6%, međutim, u Srbiji negde 250 hiljada ljudi radi u tzv. neformalnoj ekonomiji. Ti ljudi žive, tu pre svega mislim na slobodne umetnike, na estradu, ugostiteljstvo, one koji se bave prodaja, sindikalnim prodajama, i oni su ostali bez prihoda. Do sada su živeli, neki dobro živeli, ali su sada došli zbog ovih ograničenja u tešku situaciju. Sama činjenica kaže da smo mi u turizmu ove godine izgubili milijardu evra. To su za Srbiju ogromna sredstva. Međutim, siguran sam da ćemo mnoge izazove već uspeti da rešimo u budžetu za 2021. godinu. Pri kraju mog izlaganja pozivam građane Srbije da poštuju sve mere u vezi Kovida 19 i da naglasim da će SDPS kao koalicioni partner SNS podržati ovaj rebalans, stati iza njega, a da ćemo oko nekih pitanja koja sam i u svom izlaganju spomenuo govoriti i za budžet 2021. godine, gde ćemo zajedno razgovarati. Hvala.
Hvala. Reč ima gospodin Dragan Marković Palma.
Poštovani ministre, predsedniče Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj rebalans budžeta je investicioni, razvojni i socijalni. Rebalans budžeta nije izazov, rebalans budžeta je obaveza imajući u vidu da niko nije planirao da će Korona da zadesi Srbiju i da investicija u domove zdravlja, kliničke centre, oprema, ove godine je to velika cifra, a nije planirana u budžetu. Kada se planira budžet, planirate prilivnu i odlivnu stranu. Kod mene se kaže, kada neko lepo živi, a slabo radi, malo radi, ostavio mu je deda, pradeda i otac. Međutim, ovde je to drugačije, veoma je važna metodologija i parametri koji su ostavljeni još u vreme dok je bio predsednik Vlade, Vučić, a Ivica Dačić prvi potpredsednik Vlade i ministar inostranih poslova. Ove dve stvari su spojive, predsednik Vlade i inostrani poslovi. Mnogo je važno međunarodni respekt koji ima država Srbija danas i koji je imala pre sedam, osam godina, a međunarodni respekt uvek je najvažnije za međunarodni respekt, ekonomska stabilnost jedne države. Možemo da konstatujemo da je Srbija jedna od najstabilnijih ekonomskih država, ne samo u okruženju, već pojedine institucije su rekle da je Srbija vodeća u ovom kriznom vremenskom periodu. Šta je još najvažnije? Nije se zaustavila investicija stranih investitora i dolazak u Srbiju, što znači da se povećava broj zaposlenih, a kada povećavate broj zaposlenih onda se smanjuje broj korisnika od broja obveznika. Veoma je važno da bude broj obveznika mnogo veći od broja korisnika, ne mislim samo na penzionere, već i one druge koji nisu profitabilni, a vrše uslugu građanima Srbije. Takođe, veoma je važan faktor šta je rađeno za vreme Korone i Kovida 19, da, neko ko je gledao sa strane, nije mogao da kaže - u Srbiji se sada manje radi nego što se radilo 2019. godine. Radi se više i zbog tog rada mi imamo ekonomsku stabilnost, stabilan je dinar što je veoma važno za srpske proizvođače, vlasnike malih, srednjih i velikih kompanija, važno je čak i za onog običnog gospodina poljoprivrednog proizvođača koji živi na selu. Samo još malo da vidimo kako možemo tim poljoprivrednim penzionerima da povećamo penziju. Mnogo je povećana od pre šest, sedam godina, ali 12, 13 hiljada je danas prosek. Mislim da je to malo i da će država voditi računa i o njima. Ali, oni dobiju preko subvencija, ranijih godina nisu bile te subvencije. Međutim, to naš gospodin poljoprivredni proizvođač nekad ne može da vidi kada dobije 50% za priključne mašine, za sadnice od države, onda ispada da je njegov naslednik koji ga je zamenio na poljoprivrednom gazdinstvu ima mnogo više nego što njegov deda ili baka primaju penziju. To malo treba da se raščisti i da se objasni poljoprivrednim proizvođačima, oni koji su registrovali poljoprivredno gazdinstvo, da su dobili ogromna sredstva i naravno treba da dobiju i u narednom vremenskom periodu, jer poljoprivreda je veoma važna za razvoj jedne države. Imam jednu primedbu, ne na budžet, nego primedbu na cene u ovom restoranu. Ne može kafa da bude sedam dinara. Nismo mi udruženje socijalnih slučajeva. Solidne su plate da cena usluga u restoranu ostane ista za zaposlene i za novinare, a za nas narodne poslanike da se cena poveća. Ja vam to pričam kao čovek iz života, nemoj da mislite da ja sada tu nekog od vas prozivam, i za mene to isto važi, ali i u penzionerskim klubovima na selu cena kafe je 70 dinara. I, da te pare preusmerimo na socijalne slučajeve i već ne znam na šta, ali kada se to pomnoži u godini, evo ministar pije treću kafu, da je bila 80 dinara popio bi dve. Tako da, to je jedina primedba koju ja imam. Naravno, to je nasleđeno, ali nekada moramo da vodimo računa i o onima koji nas gledaju, da kažu - e, ovi ljudi se bore za nas, i da ono što se primi kao plata ne odnese se 100% kući, kao što ne odnese ni radnik koji radi u fabrici kablova ili nekoj drugoj fabrici, ja često govorim fabrika kablova zato što je to jedna od najstarijih fabrika u Jagodini. Tako da, želim posebno da pohvalim budžet i rebalans budžeta i da država Srbija se dobro borila protiv Korone, ne samo da smo se dobro borili, imamo najmanji broj zaraženih i ne vidim kada neko kaže, a nije u ovom parlamentu, kako je, ne znam, lažna slika, nije tačno da je toliko zaraženih i umrlih. Ko ima koristi da krije broj zaraženih i broj umrlih, mislim da je to samo politička propaganda koja ne stoji, a da sa druge strane, kada ti koji kritikuju, odu u klinički centar koji su oni predstavljali pre osam, devet godina, tamo je drastična razlika u izgledu i sve onog što se zove oprema i usluga, kada su u pitanju pacijenti, ne samo zaraženi od Korone. Želim da kažem da posle zdravstvenih radnika, najveću odgovornost imaju prosvetni radnici i da im čestitamo što je toliko mali broj dece zaraženo u školama, jer oni su roditelji koji su svakog dana sedam, osam sati ili pet, šest u zavisnosti koji razred pohađa dete kada ide u školu, moraju da brinu o toj deci, ti prosvetni radnici. Da vidimo ministre, ako se iznađe mogućnost kako njima da pomogne. Njima su sada mnogo veće plate nego što su bile ranijih godina, ali moramo i njih da pohvalimo, i zaposlene u vrtiću i da se poštuju mere, ali decu ne možeš da ubediš u vrtiću da nose maske, u osnovnoj školi, srednjoj itd. Ali, mi koji smo zreli, ne samo mi poslanici, nego svi ostali građani, kada vidimo nekoga bez maske, nemoj ni dobar dan da mu kažemo. Povećava se iz dana u dan sve više zaraženih i mi moramo da nosimo Koronu kao kijavicu. To jeste opasna bolest, ali mora da se radi. Moramo da idemo na posao i da ukoliko se desi da se ne odlazi na posao, nema odakle budžet da se puni, ostaće veliki broj radnika bez svojih plata, taj poslodavac će izgubiti kupce, dobavljače i ekonomski razvoj Srbije će umesto da ide na gore, da ide na dole. Znači, da se apeluje da se radi, da svako ima zaštitu i da ta zaštita spašava ne samo tog čoveka koji nosi masku, već okruženje na radnim mestima, a posebno njegovu porodicu. Ja znam šta je korona. U mojoj porodici supruga i sin su imali koronu, a i ja sam imao koronu, ali korona ima nekoliko vrsta, ako tako mogu da kažem, da ne budem ja sada političar opšte prakse. Ima neko ko nosi virus, a ne zna da ima koronu. Imamo i takve slučajeve, da je čovek otišao da se testira, ne fali mu ništa, a on je pozitivan. Posebno tamo gde su autobusi, tamo gde su restorani. Dobro je što je rekao predsednik da se ne zatvaraju restorani, kafići i bioskopi, mada je sada smanjen broj prisutnih, jer, znate šta, nije lako onim ljudima koji celog dana sede kući da gledaju kako ih mi navodno, ne mi, nego struka plaši od korone. Ukoliko se desi da ovo potraje, mi ćemo imati i psihički problem, da znate, prisutan, jer se ljudi boje svojih unuka, odnosno boje se da unuci, unuke ne dobiju virus, deca itd. Mi smo to olako shvatili februara, marta, aprila meseca, međutim, kada je počelo da se umire od korone, kada umre neko koga poznajete, vaš komšija, prijatelj, drug, nije to baš tako jednostavno, pa da kažemo – šta nas briga. Ovi rezultati su postignuti u vremenu kada Amerika bira predsednika, u vremenu kada Evropa nema saradnju kao što je imala ranijih godina, kada je Velika Britanija izašla iz Evropske unije i u toj konsolidaciji snaga… Hoćeš li ti, prijatelju, da završiš brzo sa ministrom, pošto treba da mi odgovori, ili koristiš da te uslika kamera da bi te videla supruga da si bio na sednici? Zahvaljujem. Tako da, veoma je teško u ovom vremenskom periodu realizovati budžet. Znate šta, zaduživanje na osnovu izvornih prihoda i na osnovu prihoda i plana do 2025. godine – siguran si, imaš odakle da vratiš i zašto da se ne zaduži država ako od tih para imaju koristi građani i pojedini subjekti, institucije, itd. Ja sam privrednik 39 godina, nikada nisam imao 100% novca za mašinu, pogon, ono što vredi. Znači, 10%, 15% zaradiš, radiš, vratiš, isplatiš i to je jedan domaćinski način kako radi i ova država. Svi su kritikovali Beograd na vodi, ali sada oni koji su kritikovali stavljaju maske i kačkete da obiđu i kupuju u onim luksuznim prodavnicama, kao mudžahedini, samo im se oči vide, da ih ne prepoznaju. Molim vas, kad ih prepoznate slikajte ih. Šta se bre krijete? Idete u najbolji tržni centar u Evropi, nema veze što ga vi niste pravili. Mesta za kritiku više nema, zato što je tamo radilo preko 20.000 ljudi, od tesara do vodoinstalatera, zato što će tamo raditi preko 5.000 ljudi u narednom vremenskom periodu kada se otvore svi ti objekti. Zahvaljujući Beogradu na vodi budžet ima određene prihode i od nekretnina, odnosno od izgradnje tih kula gde se plaćaju komunalije po kvadratu. Ne samo Beograd na vodi, i infrastruktura, kada je u pitanju niskogradnja, autoputevi, i oni će da donose novac, ali ako nemate dobre autoputeve vi ne možete da skrenete pažnju stranim investitorima. Ja sam prošao kroz Hrvatsku pre četiri godine, da vam kažem, tada sam bio oduševljen autoputevima u Hrvatskoj. Mi danas imamo bolje, duže i lepše autoputeve od Hrvatske koja je član Evropske unije. Ako čovek hoće da vidi kakav je, kako zarađuje, kako živi, pogledaš šta ti komšija radi, i to Hrvatska koja ima podršku najjače države Evropske unije, koja se zove Nemačka. Tako da, dame i gospodo, rebalansi kad se rade to nije ništa strašno. Zna se gde odlaze pare od rebalansa. Takvu dinamiku treba da nastavi dalje Vlada. Jedinstvena Srbija, koja nema ministre i funkcionere, podržaće, kao što smo podržavali i do sada sve što je dobro. Vidite, ja u svemu ovome našao sam samo da je jeftina kafa i to mešano meso za nas koji dolazimo ovde na posao, a sve ostalo je dobro. Kada je u pitanju izbor američkog predsednika, tu želim da kažem da niko nema pravo da kritikuje našu delegaciju na čelu sa Vučićem. Kada su bili u poseti kod Trampa, kada ih je Tramp pozvao, Tramp je pozvao jednu malu Srbiju, šta smo mi tada trebali da kažemo? Mi ćemo da glasamo za Bajdena, gde jedna ulica na Kosovu i Metohiji nosi naziv, odnosno autoput po sinu Džoa Bajdena. Čestitamo Bajdenu, znamo šta on misli o Srbiji, ali ne možemo da zaboravimo i tu ekonomsku pruženu ruku od strane Donalda Trampa i agencije koja je otvorena u Srbiji i da on nije sprečavao Srbiju u ekonomskom razvoju, da ne govorim o vojnim akcijama, da nigde za vreme četiri godine njegovog mandata nije započeo rat. Srbija poštuje volju naroda i tu ne može niko da kaže – znate šta, trebali ste da čekate još malo. Ne određujemo mi kada će velike sile da nam zakažu neki sastanak. Ali, šta je poenta na tom sastanku? Zato što ste ekonomski stabilni, zato što vam vojska više ne izgleda kao što je izgledala pre deset godina, zato što vam policija ne izgleda kao što je izgledala pre deset godina. Da kaže predsednik Vučić – molim vas, skinite desetu tačku, ne želimo da priznamo nezavisnost Kosova i Metohije. Znate šta, to samo možete da kažete ako ste samostalni, ako ste nezavisni i ako možete sami da vodite državu bez ičije međunarodne pomoći. Mi nikada nismo očekivali da nam da neko sada pare za respiratore, za poplavu itd. Ako nam nešto pruži, hvala im, ali sve smo to finansirali iz sredstava budžeta Republike Srbije. Tako da, dame i gospodo, treba da podržimo ovaj rebalans budžeta. Siguran sam da i budžet koji bude napravljen u narednom vremenskom periodu, obično je to početak decembra, da će budžet biti isto razvojni, socijalni, ekonomski i budžet koji priznaje ceo svet. Zamislite vi, MMF, to je međunarodna prodavnica para, oni prodaju pare i oni određuju vaš kredibilitet, vaš bonitet, da li vi imate ekonomsku stabilnost, kakav vam je završni račun bio prošle godine, pre tri godine, šta vam je plan za naredni vremenski period, šta su to izvorni prihodi, šta su to neki drugi prihodi koji nisu tekući, šta su to rashodi itd. Kada oni kažu – vi dobro radite, onda nema niko pravo, ne samo u Srbiji, nego u Evropi, da kritikuje Srbiju da je Srbija na nekom lošem ekonomskom putu. Na kraju želim i da čestitam ministru finansija, da čestitam novoj Vladi, Vlada je kolektivni organ i da slede ono što sam rekao, što je deda ostavio onom unuku ili sinu, način kako se realizuje budžet, šta su to prioriteti. Ja nisam video da je neki prioritet kupovina automobila za neku instituciju od 100-150 hiljada evra, kao što je to bilo ranijih godina. Čak su i prodavani automobili, smanjen broj automobila iz pojedinih resora ministarskih itd, i te pare su završile kod građana Srbije jednim domaćinskim radom, a posebno kada su u pitanju pare. Znate šta još, gde više ljudi radi sa parama, to nije domaćinska kuća. Pare su kod jednog čoveka. Taj čovek mora da bude informisan gde te pare idu, za koga te pare idu. Tu postoje i ministri, postoje i oni koji daju neke predloge, postoje i savetnici. Ali šta je interes Srbije? Interes Srbije je da budemo vojno jaki, ne da pretimo nekom da ćemo da ratujemo, ali vidite da su Tači i još nekoliko Šiptara, ubica terorista, vršili genocid na Kosovu i Metohiji i završili u Hagu. To je rezultat isto međunarodne politike koju je vodio Ivica Dačić, odnosno predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. To je rezultat. Nisu oni publikovali, desiće se tada i tada, ali se desilo i to. (Predsednik: Gospodine Markoviću, samo vreme, molim vas.) Još dve rečenice. Šta je poenta? Da vidimo kako da zaštitimo Srbe na Kosovu i Metohiji, da ti Srbi sada nemaju problem sa onima koji su ostali, a pripadaju ovim ubicama koje se trenutno nalaze u Hagu. Očekujemo da presuda bude onakva kava je u optužnici. Nemaju oni samo komandnu odgovornost, kao što su Srbima sudili za komandnu odgovornost, ima svedoka koji kažu koliko su Srba ubili, kakav su genocid izvršili, i to je kazna zatvora doživotna. Hvala.
Hvala. Selma Kučević je sledeća na listi govornika.
Poštovani predsedavajući, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, pred nama se danas nalazi jedan veoma važan zakon, zakon koji zapravo treba da odredi iznose koji će se opredeliti za pojedine oblasti društvenog života i koji zapravo treba da formuliše državnu politiku i ciljeve državnog rukovodstva. Nama se nameće jedno logično pitanje šta Vlada zapravo želi da ovim predlogom zakona postigne, da li zapravo želi da unapredi već postojeće stanje ili možda da legalizuje neko stanje. Ovo drugo rekla bih pre. Svi ovde svesni smo apsolutno negativnih efekata korona virusa i smatram da bi ovim rebalansom budžeta zaista trebalo možda više pažnje pružiti gradovima i opštinama koje su pretrpele jedne velike posledice ove pandemije. U jednom momentu to je bila opština Tutin, zatim Novi Pazar, Sjenica, Nova Varoš, danas je Prijepolje, i svi redom gradovi. Mi ne možemo da ublažimo te nedostatke, ne možemo da nadoknadimo vreme, ne možemo da vratimo živote bliskih ljudi, ali ono što možemo definitivno jeste da pokušamo da vratimo građanima tih opština veru u institucije, time što ćemo nastaviti ulaganje i unapređenje zdravstvenog sistema u ovim opštinama. Dame i gospodo, Predlogom rebalansa budžeta koji je pred nama, između ostalog, predviđeno je i smanjenje sredstava za rad nacionalnih veća. Na adrese nacionalnih saveta pristigao je dopis sada već ugašene Kancelarije za ljudska i manjinska prava kojim se nacionalni saveti svih nacionalnih manjina na teritoriji Republike Srbije obaveštavaju da će sredstva za njihov stalni rad biti smanjena za 20%. Napominjem, da ukupna sredstva za rad 22 nacionalna veća iznosi 0,002%, dakle jednu petinu promila, jednu petinu hiljaditog dela procenta budžeta Republike Srbije. Naši poslanici su u proteklom periodu više puta ukazivali na činjenicu da su nacionalni saveti zapravo i ustavna kategorija, čiji je rad regulisan zakonom. Sad ne znamo kako će Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog poslovati, ali ono što želim jeste da ovom prilikom predložim tom ministarstvu da traži da u Zakonu o budžetu, kao i u ovom rebalansu zaustavi tendencije da nacionalna veća budu tretirana kao nevladine organizacije. Dame i gospodo narodni poslanici, nacionalna veća zaista nisu nikakve nevladine organizacije, to su organi manjinske samouprave, tako kaže naš Ustav. To su organi koji će se starati o sprovođenju obrazovanja, zatim kulture, vaspitanja, upotrebe jezika i pisma. Nisu, dakle, oni nikakva udruženja građana od tri, pedeset ili 150 članova koji se formiraju po toj nekoj dobrovoljnoj osnovi, a radi promovisanja ili ostvarenja nekih sopstvenih ciljeva. Već godinama unazad nacionalni saveti se finansiraju kao udruženja građana kroz formu dotacije nevladinih organizacija i to je prvo kršenje Ustava ove zemlje. Takođe bih vas podsetila i na to da pojedini saveti nacionalnih manjina, zapravo oni koji nemaju svoje nacionalne države finansiraju se direktno iz državnog budžeta. Dakle, ako se tim nacionalnim savetima ukine finansiranje, to znači da je suspendovan Ustav, gospodo. Šta to onda treba da znači i šta to pokazuje? To ukazuje na odnos državne politike prema pripadnicima nacionalnih manjina koji zaista, iz ovog ugla gledano, jeste asimilatorska ili diskriminatorska. Još jednom vam predlažem da dobro, dobro promislite pre negoli osudite pripadnike nacionalnih manjina da sledećih pet i više meseci nemaju svoja autentična i legitimna predstavnička tela, te na taj način dovedemo u pitanje ostvarenje njihovih nacionalnih prava ili ne. Ja mislim, a nadam se da ćete se vi složiti sa tim da ovaj zakon ne treba da zadire u prava nacionalnih manjina. Zato predlažem da se, u korist manjinske politike ove države, i novoformiranom Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog u tu svrhu uvećaju novčana sredstva, najmanje u dvostrukom iznosu prvobitno planiranih sredstava. Iskoristila bih svoju priliku i pravo kao narodnog poslanika da pozovem sve kolege narodne poslanike da ovaj moj predlog podrže, a na ministarku za ljudska i manjinska prava apelujem da se založi za njegovo ostvarenje i usvajanje. Takođe, u svom obraćanju bih se nadovezala i na program povratka i održivog opstanka Bošnjaka u Priboju. Dakle, vi znate šta se zapravo dešavalo tamo i koliko je Bošnjaka bilo žrtava destruktivne politike tadašnjeg režima. Nešto što je zapravo bila neka kao trunka spasa, nešto što bi vratilo veru tim građanima zapravo jeste bio ovaj program. Međutim, od 2014. godine sve programske aktivnosti su odjednom prekinute, pa se onda pitamo – kako to da Bošnjaci ovu državu prihvate i doživljavaju kao svoju? Poštovane koleginice i kolege, ako mi želimo da imamo jednu modernu evropsku državu Srbiju koja prihvata i deli evropske standarde, onda definitivno smatram da moramo prihvatiti i princip decentralizacije, kao i regionalizacije, kao rukovodeći princip u vođenju zvanične državne politike. Stoga predlažem da se u državnom budžetu posebno pozicioniraju regioni u okviru kojih su te najnerazvijenije opštine, kako bi se nekim afirmativnim merama pokušao na neki način uravnotežiti taj izrazito ekonomski i izuzetno neuravnotežen položaj tih opština sa ostalim. Dakle, slučajno ili ne, u tim oblastima i tim opštinama žive pripadnici nevećinskih naroda sa kojima, nažalost, sudbinu istu dele i pripadnici većinskih naroda. Takođe, ono na šta bih se nadovezala u ovom govoru jeste i to da je Koordinacionom telu za opštinu Preševo, Bujanovac i Medveđu zbog posledica virusa korona oduzeto 20% budžeta, i to onog dela iz kog se finansiraju kapitalni projekti ovih opština. Zbog posledica ove pandemije i slabe realizacije lokalnih budžeta smatram da je neophodno da se što pre ovim opštinama vrate obustavljena sredstva kako bi one mogle da završe osnovne egzistencijalne projekte. Iskoristila bih na kraju svoje pravo da sve narodne poslanike pozovem da podrže ovaj moj predlog, jer on je zaista u najboljem interesu i za dobrobit svih građana ove zemlje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Javio se gospodin Šaip Kamberi, samo ne znam po kom osnovu, po Poslovniku ili replika? Izvolite.
Gospodine predsedniče, ukazujem na povredu Poslovnika, član 106. stav 1, da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda. Kao što smo do sada čuli od onoga što je ministar za finansije rekao, pred nama je tačka dnevnog reda – rebalans budžeta. Niti ja, niti bilo ko od poslanika je čuo da su Šiptari tema ovog dnevnog reda, tako da ukazujem na prethodnog govornika, da je time povredio dostojanstvo Albanaca uopšte, i nas, narodnih poslanika koji predstavljamo Albance. Taj termin koristi ne samo narodni poslanik, već i određeni ministri. Javnosti radi, Nacionalni savet Albanaca je pokrenuo sudski postupak protiv ministra Vulina, upravo zbog onoga, kako on kaže, da pežorativno tako zove Albance. Želim da se Skupština izjasni o ovoj povredi Poslovnika.
Zahvaljujem. Samo bih želeo da podsetim, a to ste vi i rekli, da ste pogrešili, jer se to odnosi na Selmu. Vi ste rekli – prethodnog govornika. U tome i jeste stvar, što ste se kasno javili za povredu Poslovnika. U Poslovniku tačno piše da imate pravo da ukažete na povredu u postupanju neposredno po učinjenoj povredi. Ali, u redu, ja sam rekao proceduralno. Ne ulazim u suštinu onoga o čemu ste vi pričali. Ako vi niste zadovoljni ovim mojim objašnjenjem, da li tražite da se izjasnimo u danu za glasanje?
Da, želim da se Skupština izjasni.
Hvala. Gospodin Marković, takođe po Poslovniku.
Član 106. Očigledno se prethodni govornik slabo razume u ekonomiju i pamćenje mu je slabo. Naime, kosovski Albanci su 100% povećali takse za robu iz Srbije koja je ranije odlazila na KiM i da je sve to vezano za ekonomski razvoj i stabilnost jedne države. Zašto sam ove ljude nazvao tako kako sam ih nazvao, ako ne veruje meni, neka uzme knjigu Dika Martija, inače, on je tužilac Švajcarac, koji je davao izveštaj u švajcarskom parlamentu, odnosno u evropskom parlamentu, u Savetu Evrope, da pročita knjigu, pa će mu sve biti jasno, da ovi danas koji se nalaze u Hagu su trebali mnogo ranije da se nađu tamo. Šta je još problem? Karla del Ponte. To je njihova i mama i tetka i ujna i strina. Kada ona kaže da se desio genocid i ratni zločin na KiM i „Žuta kuća“, pazite šta je rađeno sve u toj „Žutoj kući“, i sve to utiče na punjenje budžeta jedne države koja se zove Srbija. Lažima su predstavljali kako su Srbi onakvi ili ovakvi. Trebali su oni i pre da dobiju poziv i odu u Hag, ali su ubijali svedoke. Svedoci su se plašili. Nadam se da će ovaj epilog sada, sa ovima koji se nalaze u Hagu, biti u formalnom smislu, bez uticaja velikih država, da kažu da će biti oslobođeni i da nema materijalnih dokaza ili da su pobijeni svi svedoci. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto ste se pozvali na član 106, ne znam kako bih vam obrazložio. Da li tražite da se izjasnimo u danu za glasanje ili ne?
Ne mora Skupština da se izjašnjava.
Da li gospodin Milićević želi po Poslovniku? Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Povreda Poslovnika, član 27 – predsednik Narodne skupštine se stara o primeni ovog Poslovnika. Odmah da vam kažem na samom početku da ne želim da se Skupština u danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika. Vi ste obrazložili malo čas i to bi narodni poslanici, bar oni koji imaju staža u parlamentu, trebali da znaju, da poznaju Poslovnik o radu, da reč po Poslovniku mogu dobiti onog trenutka kada je povreda Poslovnika učinjena, ukoliko smatraju da je povreda učinjena. Malopređašnji govornik, ne mislim na gospodina Markovića, koji je govorio pre gospodina Markovića, je iskoristio povredu Poslovnika da bi replicirao. Znate, ja sam se uvek pitao ko je lider opozicije u Srbiji. Danas vidim da su to predstavnici Ugljaninove i Kamberijeve stranke. Dobro je da to znamo. Ali, malopređašnji govornik je iskoristio povredu Poslovnika, kako bi se opet bavio politikanstvom, kako bi opet prosipao nekakve političke floskule u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Znate šta, ako su oni zaspali u 90-im, to je apsolutno njihov problem. Ali, mi smo danas ovde da govorimo o izmenama i dopunama Zakona o budžetu, da govorimo o sadašnjosti, da govorimo o onome što je ostvareno i da imamo jedno ključno pitanje i jedan ključni cilj koji želimo zajedno da postignemo, a to je – kako da zaštitimo zdravlje naših ljudi. Prema Bujanovcu, Preševu, isti odnos kao i prema svim ostalim delovima Srbije ima predsednik Republike i Vlada Republike Srbije. Ne znam ko se više zalagao ako se ova vladajuća većina nije zalagala za istorijsko pomirenje Srba i Albanaca. A da li je istorijsko pomirenje i da li doprinos tom istorijskom pomirenju rade i čine oni koji odu, recimo, na neki medij u regionu i kažu da je Srbija ponovo faktor nestabilnosti na Balkanu? Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Ne tražim da se Skupština u danu za glasanje izjasni.
Hvala. Gospodine Kamberi, po kom osnovu? (Šaip Kamberi: Replika.) Na povredu Poslovnika nema replike. Reč ima Akoš Ujhelji. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovani predsedniče, predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SVM će glasati za drugi rebalans budžeta Republike Srbije za 2020. godinu, zbog više razloga. Jedan od razloga je taj što je predloženi rebalans odgovoran prema građanima, pošto je formiran tako da stvara dobru osnovu za suzbijanje pandemije izazvane virusom korona. Drugim rebalansom budžeta Republike Srbije za 2020. godinu predviđeni su ukupni budžetski prihodi u iznosu od 1.291 milijardu dinara, što je za 46 i po više u odnosu na iznose predviđene rebalansom budžeta iz aprila ove godine, a ukupni budžetski rashodi su predviđeni u iznosu od 1.728 milijardi dinara. Ukupni fiskalni deficit iznosi 483 milijardi dinara. Odgovorno vođenje ekonomske politike i dobro stanje u budžetu stvorilo je dovoljno prostora da Vlada Republike Srbije pomogne privredi u ublažavanju negativnih efekata pandemije virusa korona. Usvojen je sveobuhvatan paket mera u cilju očuvanja likvidnosti preduzeća i stanovništva, nivoa zaposlenosti te očuvanja životnog standarda. Planirana vrednost ukupnog paketa procenjena je na 12,5% BDP. Ukupan paket mera za podršku privredi i stanovništvu iznosi 551 milijardu dinara, od toga na ime mere poreske politike obezbeđeno je 110 milijardi dinara, a na ime mera direktne podrške privatnom sektoru obezbeđeno je 132,9 milijardi dinara. Ovde bih naglasio da poslanička grupa SVM podržava predlog Vlade prema kojem će svakom pojedinačnom hotelu biti isplaćeno 350 eura po krevetu i 150 eura po sobi. Naime, mere za očuvanje likvidnosti privrednog sektora obezbeđeno je sa 159 milijardi dinara. Kod ove mere posebno bih želeo da se osvrnem na kredite sa garantnom šemom. Želeo bih da vam predložim da ukoliko budete ugovarali nove aranžmane sa bankama obavezno odredite period obrade zahteva kredita da ne bude to duže od 15 dana. To je značajno kako bi preduzeća dobila kredite u što kraćem roku. Pored toga predlažem da se cena kredita spusti za barem 0,5%, odnosno da krediti koji su indeksirani u evrima od 3% plus tromesečni euribor bude spušten na 2,5% plus tromesečni euribor, a koji su u dinarima sa 2,5% plus jednomesečni belibor na 2% plus jednomesečni belibor. Sa korigovanom kamatnom stopom povećala bi se celokupna likvidnost finansijskog tržišta i skratilo vreme naplate potraživanja. Neophodno je da se namena pomenutog kredita proširi i da se omogući preduzećima da ga pored obezbeđenja likvidnosti koriste i za investiciona ulaganja. To je važno zbog toga što je pad investicija od 11,9% uticao na pad BDP-a za 2,5%. Bilo bi važno da se pored privatnih preduzeća omogući korišćenje kredita sa garantnom šemom i onim preduzećima u kojima Republika Srbija, AP ili jedinica lokalne samouprave imaju učešća u vlasništvu u preko 50%, a koja nemaju monopol na tržištu. Ovo je značajno zbog toga što su ova preduzeća zbog pandemije koja je uticala na njihovu naplatu potraživanja u veoma teškoj situaciji i bez adekvatne pomoći države. Pitanje je da li će preživeti ovu godinu. U prethodnom periodu, možda najbitnija mera je bila 10% povećanje plata zdravstvenih radnika, direktna pomoć od četiri hiljade dinara svim penzionerima i podrška poljoprivrednim proizvođačima. Jako je važno pomoći poljoprivrednicima, jer će zahvaljujući njima u ovim teškim vremenima poljoprivredna proizvodnja ipak ostvariti rast od oko 5% uz rekordne prinose pojedinih biljnih kultura što će pozitivno uticati na ukupan BDP. Složićemo se da je jako važno očuvanje zdravlja i lečenje bolesnika i zbog toga je Vlada Republike Srbije na ime medicinske opreme i lekova potrošila dodatnih 60 milijardi dinara u proteklom periodu. Prema podacima Ministarstva finansija fiskalni deficit će ove godine iznositi oko 8,9% BDP-a, ali je prema našem mišljenju, poslaničke grupe SVM, takav jednokratni deficit u potpunosti opravdan, jer bi u suprotnom pad ekonomske aktivnosti ove godine bio daleko veći, praćen smanjenjem proizvodnih kapaciteta, uključujući i smanjenje broja radnih mesta. Takođe, bez navedenih mera oporavak privrede bi u narednoj godini bio znatno sporiji. Na osnovu rebalansa možemo reći da će privredna potrošnja pasti za 1,9%, međutim, ne treba zaboraviti da je prošle godine Narodna skupština Republike Srbije usvojila leks sprecijalis za kredite u švajcarcima i na taj način pomogla zaduženim porodicama, a da to nije urađeno privatna potrošnja bi pala mnogo više u ovoj godini. Na osnovu predloženog rebalansa možemo zaključiti da će privredni rast u 2020. godini, iznositi minus 1% što je jedan od najboljih rezultata u Evropi. U evrozoni se očekuje pad BDP-a čak do 8%. U slučaju odsustva mera i podrške privredi i stanovništvu, pad BDP-a u 2020. godini, bi bio veći i iznosio bi oko 5% BDP-a. Pozdravljamo i odluke Narodne banke Srbije koja je preuzela i dodatne mere za podršku u realnom sektoru. Posebno pozdravljamo odluku o moratorijumima na kredite koju je donela u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema. Kao što je poznato Narodna banka Srbije je ove godine dva puta odredila zastoj u otplati obaveza po osnovu kredita za sve dužnike koji su to želeli. Prvi moratorijum je određen sredinom marta na 90 dana, a zatim i na dodatnih 60 dana od početka avgusta meseca. Ovim merama Narodna banka Srbije je reagovala efikasno, odlučno i pravovremeno, a o tome najviše govori i to da je preko 90% dužnika koristilo ovu mogućnost. Pored toga treba da naglasim da je smanjila i referentnu kamatnu stopu za ceo procentni poen na 1,25%, što će uticati na brži oporavak ekonomske aktivnosti. Pravovremene i koordinirane mere Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije sprečili su veći pad ekonomske aktivnosti tokom pandemije i inflacija je ostala niska, što je takođe jako važno u ovim teškim vremenima. Kolege poslanici, želim da naglasim da ćemo glasati za drugi rebalans budžeta, jer omogućava realizaciju kapitalnih projekata, koji su za nas od posebnog značaja, kao što je i nastavak izgradnje Narodnog pozorišta u Subotici. Izgradnja Narodnog pozorišta je započela davne 2007. godine, a u 2011. godini, je zbog nedostatka sredstava zaustavljena. U 2014. godini je izmenjen glavni projekat i nastavila se izgradnja zahvaljujući koaliciji Saveza vojvođanskih Mađara i Srpske napredne stranke, a prošle godine je završen stari deo objekta i prvi put vidimo svetlo na kraju tunela. Jako je važno da se zgrada Narodnog pozorišta završi u 2021. godini, jer su uslovi za rad u zakupljenim objektima veoma teški, a glumci, radnici pozorišta i građani Subotice su zaslužili da uživaju u predstavama u novom pozorištu. Drugim rebalansom je za nastavak izgradnje pozorišta predviđeno 218 miliona dinara. Rebalansom je predviđen i nastavak izgradnje spa centra i akva parka na Paliću, što je jedna od najznačajnijih investicija u Subotici i njena realizacija će mnogo značiti za celu našu privredu i sve građane u regionu. Prva faza je okončana, trenutno je u toku druga faza radova koja predviđa kompletnu realizaciju ovog projekta. Za poljoprivrednika je jako važna izgradnja dva nadvožnjaka kod Kelebije, jer bi u suprotnom morali voziti više kilometara traktorom kako bi došli do svoje zemlje. Izgradnjom nadvožnjaka povećava se bezbednost učesnika u saobraćaju. Vrednost investicije iznosi 500 miliona dinara. Vršiće se rekonstrukcija i modernizacija železničke pruge između Subotice i Segedina. Radi se o važnom projektu, pošto se njegovom realizacijom skraćuje zadržavanje na graničnim prelazima smanjuje se emisija CO2 i razvija se prekogranična saradnja. Ovaj projekat je važan i zbog toga što veliki broj građana na Severu Vojvodine radi u županiji Čongrad i svaki dan putuju sa kolima na posao i nazad kući, a nakon izgradnje pruge moći će da putuju i vozom i neće čekati puno na graničnim prelazima. Moram da napomenem da će se vršiti rekonstrukcija i dogradnja graničnog prelaza Horgoš-Reske, koji je takođe važan projekat za naše sugrađane koji putuju u EU. Poslanička grupa SVM će podržati drugi rebalans budžeta, jer u sebi sadrži izgradnju važnih infrastrukturnih i vodnih projekata, kao što su na primer, izgradnja auto-puta između Beograda i Zrenjanina, izgradnja saobraćajnice između Novog Sada i Rume, izgradnja druge faze postrojenja za prečišćavanje vode za piće u Kikindi, i unapređenje uslova za prevođenje brodova u okviru brane na Tisi kod Novog Bečeja. Poštovani narodni poslanici, poštovani ministre, na kraju bih želeo još jednom da kažem i nekoliko reči o članu 2. Zakona o budžetu. Naime, u članu 2. ste naveli da potrebna sredstva za finansiranje budžetskog deficita planirate obezbediti zajmova domaćih i međunarodnih komercijalnih i multilateralnih finansijskih institucija, inostranih Vlada kroz emitovanje državnih hartija. Znamo da građani naše zemlje trenutno mogu kupovati državne papire na veoma komplikovan i skup način. Naš predlog je da pojednostavite kupovinu državnih obveznica kroz Trezor sa minimalnim troškovima i bez poreza našim građanima, koji su spremni da finansiraju javni dug. Naime, ako je većina javnog duga u rukama naših građana, onda to obezbeđuje stabilnije finansijsko tržište i za vreme ekstremnih događaja, kao što je i sadašnja pandemija. Sa druge strane, mišljenja smo da je bolje platiti kamatu našim građanima, koji veruju u državu i kupuju državne papire, i koji će ih potrošiti u zemlji nego inostranim spekulantima. Glasaćemo za rebalans, jer Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti, pomaže privredi u cilju očuvanja likvidnosti i ublažavanje pada zaposlenosti, odnosno očuvanje životnog standarda i likvidnosti stanovništva i dalje posvećuje posebnu pažnju na kapitalna ulaganja. Hvala na pažnji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ceo svet se suočava sa krizom kakva do sada nije viđena i čiji se kraj, nažalost, ne nazire. U takvim okolnostima sa sigurnošću mogu reći da Srbija vodi jednu žestoku borbu i da ostvaruje izvanredne rezultate u toj borbi. Naravno, mislim u ekonomskom planu i na ekonomskom polju. Kao što smo govorili tokom rasprave o ekspozeu i izboru Vlade Republike Srbije, ovo je, nažalost, neko novo vreme u Srbiji, novo vreme u svetu i nije ovo ni prilika, ni šansa za politički populizam, političke monologe i političke pamflete i nema ovde više referendumskom pitanja da li smo za ili smo protiv. Prosto, nemamo vremena za to. Za Srbiju se ne sme gubiti dragoceno vreme. Danas je važna solidarnost i jedinstvo i Srbija je uvek bila jaka onoliko koliko je jedinstvena. Pred čitavim društvom, pred svima nama, pred Vladom je jedan veliki izazov, da sa daleko više energije, sa daleko više entuzijazma svi zajedno, ponavljam, radimo na ekonomskom oporavku naše zemlje u ovom izuzetnom teškom trenutku i ako to uradimo, bićemo sigurno najbolji u Evropi, najprepoznatljiviji u Evropi po ekonomskim pokazateljima, ali sve to u ovom trenutku zavisi od nas samih. I Međunarodni monetarni fond, kao što je rekao gospodin ministar, i Svetska banka i Evropska banka za obnovu i razvoj kažu, nisu to naše projekcije, to su njihove projekcije, da možemo biti prva zemlja po privrednom rastu u Evropi, ali opet to zavisi od nas. Ekonomska situacija u Srbiji nije laka, ali je daleko bolja u odnosu na neke druge države u regionu i države u Evropi. Državno rukovodstvo, rekao bih, u periodu koji je iza nas, pa i danas, naravno, pokazuje svu sposobnost, stručnost i znanje da upravlja krizom, da upravlja kriznom situacijom. Dakle, sistem funkcioniše i onda kada je teško i ne samo da funkcioniše, već ostvaruje jako dobre rezultate na ekonomskom planu. Šta je prioritet? Sačuvati, pre svega, privredu, ali sačuvati i teško stečena fiskalna dostignuća do kojih smo došli upravo zahvaljujući reformskom kursu Vlade Republike Srbije, čiji su temelji postavljeni 2014. godine. To jesu tada bili nepopularni politički potezi, ali hrabri i odlučni potezi koji su doveli do toga da danas imamo zdrav sistem koji je zasnovan na zdravim osnovama. Dakle, cilj je sačuvati ta teško stečena fiskalna dostignuća, na pravi način koristiti benefite od svega toga u budućnosti, ali prihvatiti i sve one podsticaje i inicijative koje vode ka rastu i razvoju. Mere Vlade Republike Srbije o kojima ste govorili, ministre, tokom uvodnog izlaganja, rekli ste preciznu cifru koja je izdvojena, su u potpunosti opravdane i mislimo da su blagovremene, da su adekvatne, ali ne bi došli ni do tih mera da nemamo fiskalnu stabilnost i da nismo ekonomski snažni kao država. Mere Vlade su usmerene ka onim najosetljivijim kategorijama i zato ih u potpunosti podržavam. Šta su ciljevi koji su se želeli postići i postignuti su? To je, pre svega, zadržati nivo zaposlenosti, životni standard i egzistencija građana, ali, naravno, kao što sam rekao, i sačuvati privredu. Pre svega, akcenat je i na privatnom sektoru i to takođe u potpunosti podržavamo, jer privatni sektor je budućnost. Privatni sektor je krvotok. Privatni sektor je važan i za privredu, ali važan je i za državu. Važan je za privredu, jer otvara nova radna mesta. Važan je za državu, jer država upravo živi od poreza i dažbina koja ubira iz privatnog sektora. Kada je reč o rebalansu budžeta ili izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2020. godinu, ovaj predlog oslikava sadašnje stanje i kreira, najavljuje budućnost, pravi, rekao bih, pravac i put u budućnosti, koji je trasiran upravo sa ekspozeom koji je čvrsto utemeljen na šest ključnih tačaka, šest ključnih principa koje je definisao predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Rebalans je realan. On nije spisak lepih želja i ne treba ga sagledavati kao političku proklamaciju. Dakle, Vlada je, po našem mišljenju, na pravi način realno sagledala ono što jesu problemi danas i dala odgovore na ključna pitanja koja se postavljaju. Mislimo da je ovo najpravednija i najrealnija preraspodela finansijskog prostora u ovom trenutku. Znate, budžet treba sagledavati kao život. Ako imate nerealan budžet, imate i nerealan život. Na takav neodgovoran i neozbiljan način ova vladajuća koalicija se nije ponašala od 2012. godine. Dakle, vodi se računa o interesima građana, vodi se računa o javnim interesima, ali, kao što sam rekao, pokušavaju se sačuvati ona teško stečena fiskalna dostignuća do kojih se došlo upravo zahvaljujući reformskom kursu Vlade Republike Srbije. Ono što je jako važno, ne vidimo strah od povlačenja nekih odlučnih poteza, već hrabrost da se Vlada suoči sa problemima, da ide u susret problemima i da ponudi odgovore na aktuelne probleme. Ponoviću ono o čemu smo govorili tokom ekspozea. Dakle, mi smatramo i ubeđeni smo da je ovo reformska Vlada, Vlada koja će odgovoriti na izazove i teškoće sa kojima se Srbija suočava danas i sa kojima će se suočavati u periodu koji je pred nama. Pitanje broj jedan kada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o budžetu je borba protiv korona virusa. Odobrena su sredstva, kao što ste rekli, za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih usled pandemije izazvane korona virusom, opredeljena sredstva za obnovu kovid ambulanti, kovid bolnica, za izgradnju bolnica u Kruševcu i u Beogradu, za nabavku lekova i sanitetske opreme, povećane su isplate Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje za nabavku neophodne opreme i lekova i sve u jednom cilju – da se zaštiti i sačuva zdravlje naših građana. Rekao bih da je naš zdravstveni sistem, a o tome je već bilo reči, kada sagledamo ovaj period koji je iza nas, period korone i danas, naravno, položio je ispit, rekao bih, sa najvišom mogućom ocenom, da je pokazao svu sigurnost, stabilnost, fleksibilnost, odgovornost, ozbiljnost, ažurnost, prilagodljivost trenutnoj situaciji. Srbija ima mnogo eksperata i stručnjaka kada govorimo o zdravstvenoj oblasti i oni jesu heroji Srbije danas i pozdravljam odluku Vlade Republike Srbije i predsednika Srbije da kao jedan vid i znak poštovanja prema zdravstvenim radnicima u Srbiji za 120.000 zdravstvenih radnika bude upućena jednokratna pomoć od 10.000 dinara, a da u januaru 2021. godine, kada budemo govorili o budžetu za 2021. godinu, dakle, prioritet prilikom povećanja plata upravo imaju zdravstveni radnici. Rekli ste, ministre, u uvodnom izlaganju da imamo budžetski deficit. To je tačno, ali imamo budžetski deficit ne zato što je vođena loša ekonomska politika, imamo budžetski deficit zbog korone, ali imamo i izvanredne rezultate i to je pokazatelj da Srbija može i brže i bolje i više. Srbija je danas po stopi rasta u Evropi prva, nešto što nije bila nikada ranije. Dakle, imamo, kao što ste rekli, kontrolisan deficit, imamo projekciju javnog duga u odnosu na BDP ispod 60% i u potpunosti se držimo onih projektovanih parametara koji nam garantuju da ćemo imati uravnotežen i razvojni budžet u 2021. godini. Ulaganje u kapitalne investicije. Znate, kada govorim o ovome, ja se uvek konsultujem sa mojim uvaženim kolegom Mrkonjićem. Od njega smo nekako svi naučili da bez kapitalnih investicija i infrastrukturnih projekata nema ekonomskog razvoja, ali na taj način Srbija ne ulazi samo u ekonomski oporavak, već pomaže i privatnom sektoru, jer privatni sektor će imati posla. Sa druge strane, zaduživanje. Zaduživanje, Srbija suštinski ne ostavlja obaveze generacijama koje dolaze. Mi ulažemo u putnu infrastrukturu, a od toga će svakako imati koristi svi u periodu koji je pred nama. Dakle, grade se auto-putevi, rekonstruišu se pruge. Takođe, u okviru plana „SRBIJA do 2025. godine“, koliko je meni poznato, planirana je izgradnja kanalizacione i vodovodne mreže, ali o tome ćemo govoriti kada budemo razgovarali o budžetu za 2021. godinu. Dakle, dobro je da je produženo sprovođenje programa mera ekonomske pomoći. Tu pre svega mislim na podsticaj u poljoprivredi, ali mislim i na hotelsku industriju, jer ovo je jedan podatak, vi me ispravite ako grešim, mislim da je krajem, ovo podatak koji se odnosi na kraj prethodnog meseca, 312 hotelskih objekata je podiglo pomoć u iznosu 1.229.484.059 hiljada dinara. Na taj način pomoglo se hotelijerima da zadrže zaposlene, da prevaziđu ovaj težak period kada rade sa daleko umanjenim, daleko smanjenim kapacitetima. Sa druge strane, kada govorimo o direktnim podsticajima u poljoprivredi, dakle mi smo govorili da nažalost ovaj period koji je iza nas je pokazao da onda kada je teško možete da se oslonite na ono što jesu sopstveni resursi i odnosi sa tradicionalno prijateljskim orjentisanim državama. Da u ovom trenutku spoljnu politiku ostavimo po strani, ali dobro je da se akcenat stavlja na poljoprivredu, jer to su sopstveni resursi. Poljoprivreda je realna razvojna šansa Srbije, selo je prehranilo Srbiju onda kada je bilo najteže i svaki dodatni podsticaj jeste mogućnost da se ljudi vrate da žive na selu i da se bave proizvodnjom hrane. Dakle, mislim da ove izmene i dopune Zakona o budžetu pokazuju da je Srbija sposobna da sačuva stabilnost, ali kao što vidimo i danas ima onih koji nam drže predavanja, i danas ima onih koji su spremni da nam upute kritike i to nije sporno, znate? Ali, treba samo jedno istaći, ne želim njima previše da se bavim, ali treba samo jedno istaći, oni su Srbiju doveli do finansijskog kraha i finansijskog bankrota jedinu stabilnost koju su sačuvali je stabilnost u svojim privatnim firmama. Nije sporno da mi saslušamo sugestije i predloge, mi smo to slušali i ovde od predstavnika, istih tih, nazovite, političkih opcija kada su bili parlamentarni. Danas su vanparlamentarni jer nisu imali snage da izađu na parlamentarne izbore i pokažu koliko vrede, ali opet smo spremni da sagledamo sugestije i predloge. Znate, kada govorimo o budžetu uvek se postavlja, o budžetu i rebalansu budžeta, uvek se postavlja jedno suštinsko pitanje – postoji li alternativa? Šta je predlog? Postoji li neki drugi put i pravac kojim Srbija treba i može da ide, a da taj put i pravac bude garant za realizaciju ciljeva koje je definisala Vlada Republike Srbije, koji svakako jesu interes Srbije, interes građana Srbije, koji se tiču budućnosti Srbije i koji se tiču budućnosti svakog građanina Srbije. Ako ne postoji, a nikada ga nismo čuli ni u ovom parlamentu, ni van parlamenta, onda to imamo samo kritiku zarad kritike. Samo pokušaj da se na taj način dođe do jeftinih političkih poena. Ne dolazi se do političkih poena takvim kritikama, već kroz konkretne rezultate i konkretne pokazatelje, ali te kritike smo slušali 2014. godine kada smo postavljali zajedno temelj ovde u parlamentu reformskog kursa Vlade Republike Srbije. Tada su spočitavali da otimamo plate i penzije, pa i nama socijalistima kako možemo da glasamo za to. Pa mi jesmo socijalisti, ali ne možemo da budemo socijalisti utopisti, ne možemo glasati protiv nečega što nije interes Srbije i nije interes građana Srbije. Slušali smo te kritike i kada smo govorili o, mislim da, ispravite me gospodine ministre, pretprošle godine nije bilo rebalansa, prošle godine smo imali rebalans budžeta, ali tada smo slušali kritike jer smo imali suficit u budžetu. Dakle, nismo mi govorili o rebalansu jer imamo rashod, već smo imali suficit i tada smo rekli stavljamo tačku na proces fiskalne konsolidacije, otvaramo jednu novu fazu, jednu novu etapu, vršimo preraspodelu finansijskog prostora, fiskalnog prostora. Jedan deo usmeravamo ka životnom standardu građana, ka povećanju plata i penzija, a drugi deo usmeravamo ka rastu i razvoju. I, tada smo trpeli kritike, ali, dobro. Na takav način se ne dolazi do političkih poena. Do političkih poena, zapravo do poverenja građana, neću da govorim političkim rečnikom i političkim vokabularom, ali do poverenja građana se dolazi kroz ekonomske pokazatelje rezultate, a rezultati su sledeći. Prosečna plata neto u dinarima avgusta 2020. godine je 58.513,00 dinara. Godine 2019. je bila 54.919 dinara, da se ne vraćam nekoliko godina unazad. Prosečna penzija u dinarima 2019. godine je 26.343 dinara, a januar i jul 2020. godine 27.769 dinara. Stopa nezaposlenosti u Srbiji, vi ste to pomenuli, gospodine ministre, 2020. godine u drugom kvartalu 7,3% i to je metodologija koja je ustanovljena od 1995. godine. Tada je stopa nezaposlenosti, mislim, bila od 12 do 15%, a onda dolazi do jednog sunovrata na tržištu rada, do jedne katastrofe od 2003. do 2012. godine. Danas imamo 7,3%, a 2013. godine smo imali, recimo, nezaposlenost 25,9%. O BDP ste govorili. Kada je reč o minimalnoj ceni rada, 2020. godine je 172,5 dinara. Godine 2019. je bila 155,3 dinara, a od 1. januara 2021. minimalna cena rada se povećava za 6,6%, tj. za oko dve hiljade dinara, tako da će nova cena rada biti 183,93 dinara. Javni dug, rekli smo, strane direktne investicije i pored toga što je težak period i pored toga što smo suočeni sa korona virusom, strane direktne investicije za period od januara do avgusta 2020. godine iznosile su jedna milijarda 663 miliona evra. Srbija je napredovala za četiri mesta na Duing biznis listi Svetske banke za 2020. godinu i zauzima 44 poziciju među 190 rangiranih zemalja. Dakle, ovo su činjenice, ovo su pokazatelji. Do ovih pokazatelja, do ovih rezultata se došlo kroz ogroman trud, rad, energiju i posvećenost i nikakve kritike i nikakvi fabrikovani podaci ili nekakve afere ne mogu umanjiti ove rezultate. Naravno da ćemo u danu za glasanje podržati predložene izmene i dopune Zakona o budžetu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Aleksandra Tomić, ovlašćeni predstavnik SNS.
Uvaženi predsedniče, poštovani ministri, kolege poslanici, nakon prvog rebalansa budžeta koji smo usvojili u prethodnom sazivu Narodne skupštine, koji je u stvari predstavljao 44 uredbe koje je Vlada Republike Srbije 2020. godine morala da usvoji da bi jednostavno država funkcionisala u vreme najveće pandemije, kada je Srbija zaustavila kompletnu ekonomiju i život i kada je zaista država brinula o građanima Srbije na najbolji mogući način, što se pokazalo sada kao jedna od pravilnih odluka, pokazala je da u stvari su mere koje su potpadale pod onaj deo, kad kažem onaj ne samo zdravstvenih mera, nego odluka da se donesu određene ekonomske mere u vreme kada niko nije reagovao, gde su sve zemlje bile u šoku zbog toga što se dešava i nisu odgovorile na adekvatan način, Vlada Republike Srbije je zaista odgovorila promptno. U decembru mesecu, podsetiću vas, kada je usvojen i budžet Republike Srbije za 2020. godinu i kada je napravljen plan „SRBIJA 2025“ mi smo doneli određene odluke da zaista krenemo punom snagom u razvoj Republike Srbije, u infrastrukturne projekte, u sve lokalne samouprave, do svakog građanina da bi upravo dostigli te ciljeve koje smo rekli – prosečna plata 900 evra, prosečna penzija 440 evra. Mislili smo na standard građana Srbije, mislili smo na razvoj. Mislili smo i na obrazovanje i na zdravstvo, mislili smo i na zaštitu životne sredine, ali onda je jednostavno došlo do razvoja pandemije, odnosno virusa Kovida-19, koji je bio nepoznat za sve zemlje sveta. To se sada pokazalo da je to bila nepoznanica i za EU i za Kinu i za Ameriku i za Rusiju. Svi smo počeli da se bavimo zdravljem ljudi i kako organizovati društvo da možete na adekvatan način da odgovorite ovakvom jednom stanju koje je zadesilo sve države. Kada ljudi oboljevaju od do sada nezapamćenih virusa, kada jednostavno zdravstveni sistemi nisu mogli da odgovore na adekvatan način, kad pored broja zaraženih prvo niste imali ni mogućnosti da vidite koliki je broj ljudi, u stvari, i od čega sve boluju građani vaše države, mi smo odreagovali zaista zahvaljujući odgovornoj spoljnoj i unutrašnjoj politici Republike Srbije, predsedniku Vučiću, koji je, zaista, prihvatio odluke Kriznog štaba, koji su činili svi lekari u ovoj državi koji znaju da se nose sa ovakvim teškim temama u društvu i prihvatio na sebe najveći deo odgovornosti za tako nešto. Prvim rebalansom budžeta, koji je usvojen 25. aprila 2020. godine, smo u stvari obezbedili da 183.000 preduzeća, koja su iz privatnog sektora podneli zahteve da su zainteresovani da im država pomogne sa minimalnim ličnim dohotkom u naredna tri meseca, su pokazali u stvari da država ima snage i mogućnosti da se brine o njima. To je jedan bio pozitivan glas, kojim je trebalo, u stvari, da svim građanima Srbije pošaljemo poruku i optimizam da je država preuzela na sebe veliki deo odgovornosti za sve ono što se dešava kao posledica pandemije u ekonomiji jedne države i da samim tim kroz tu podršku želi da smanji sve negativne efekte koji su nas zadesili. Tim prvim rebalansom, podsetiću vas, smo odobrili i ovde u parlamentu verifikovali taj prvi rebalans, 1,3 milijarde evra viška od onoga što smo planirali krajem 2019. godine za 2020 godinu. U tih 1,3 milijarde, 933 miliona su u stvari deo ekonomskih mera, upravo koje su se odnosile i na jednokratnu pomoć najugroženijim socijalnim kategorijama i penzionerima, i onaj deo koji se odnosi na povećanje plata zdravstvenim radnicima i na taj deo koji smo rekli, koji su minimalni lični dohoci, koje je država dala kao podršku privrednim subjektima koji nisu mogli da se nose jednostavno sa ekonomski teškim posledicama, jer nisu radili mesec i po dana. Kada smo došli do toga da smo 12,5% BDP-a, odnosno 5,8 milijardi evra utrošili da bi zaustavili ekonomski pad Srbije, danas kada se nastavio život posle završetka tog vanrednog stanja, videli smo da je ekonomija zaista jednim punim zamahom krenula, tako da smo mi u trećem kvartalu doživeli jako velike stope rasta unutar ove 2020. godine, što je pokazalo, u stvari, da je naša ekonomija, zaista, tzv, kako ekonomisti kažu, žilava. To znači da sektori kao što su poljoprivreda, kao što su energetika, kao što su saobraćaj, su negde sa tim svojim privrednim aktivnostima, kao što je naravno i sama proizvodnja, koja je nastavila da radi, pokazala da je sposobna da očuva mnoga radna mesta. Naravno, bez podrške države to ne bi bilo moguće. Danas vidimo, u stvari, imamo priznanje svih međunarodnih finansijskih organizacija, da mere koje je Republika Srbija donela su bile efikasne, dobro ciljane i sveobuhvatne. Znači, ova tri prideva, koje nam stalno daju za našu ekonomiju u ovoj godini, pokazuju suštinski da smo zaista na krajnje odgovoran i adekvatan način odgovorili svim napadima koje nam je pandemija zadala. Danas kada imamo drugi rebalans, pokazujemo da je, u stvari, ovo rezultat upravo tih mera koje je Republika Srbija i Vlada u prethodnom mandatu, a i parlament u prethodnom mandatu koji je doneo, su pokazali da su bili jako dobri, da smo, pre svega, danas kada pričamo o ovom drugom rebalansu, imamo tu podlogu za dobro do sada vođenu ekonomsku politiku u vreme pandemije Kovida-19. Zatim, Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije zaista zahteve svih građana Srbije je negde pokušala da kroz ovaj drugi rebalans valorizuje i ono što je najbitnije, da mi imamo formiranje nove Vlade sa tačno definisanim novim ovlašćenjima, odnosno novim ministarstvima. Znači, rebalans se inače radi i kada se glasa nova Vlada koja ima nova ministarstva, jer je potrebno definisati određene finansijske pozicije za nova ministarstva, ali i ova nova ministarstva su definisana na osnovu šest strateških ciljeva o kojima smo razgovarali ovde u Skupštini kada je bila tema izbor Vlade Srbije i kada je bio Zakon o ministarstvima. Ono što je jasno tada rečeno, to je da nas očekuju novi izazovi. Nismo dugo čekali, videli smo da ti izazovi idu kroz broj zaraženih i bolesnih ljudi kada je u pitanju pandemija korona virusa i kada je u pitanju deo koji se odnosi na ekonomske posledice, uvek kada ta pandemija raste. Svaka država je u dilemi kada je u pitanju ekonomija i pandemija, da li ona ide i ili, da li ćemo se opredeliti samo za pandemiju ili ćemo se opredeliti samo da sačuvamo ekonomiju. Taj balans i tu ravnotežu mislim da je Ministarstvo finansija, u saradnji sa svim novonastalim ministarstvima negde kroz ovaj rebalans dala i pokazala, u stvari, da ovaj rebalans ima tu socijalnu kategoriju i ima tu razvojnu kategoriju. Socijalna se odnosi na pandemiju, odnosno na pozicije u budžetu, koje obuhvataju opremu, lekove, bolnice i kompletno zdravstvo, kao i onaj deo koji se odnosi na same plate zdravstvenih radnika, koje za nas predstavljaju jedan stub i poverenje svih građana Srbije da ćemo prevazići ovu pošast, odnosno ovaj težak period kroz koji prolaze sve zemlje sa najmanjim, odnosno najlakšim posledicama, ako to tako može da se kaže. I ekonomija koja ne sme da stane u svom punom kapacitetu, već mora da funkcioniše u novonastalim okolnostima. Ta ekonomija, da bi išla i imala svoj veći zamajac, ona mora da da svoj puni doprinos kada je u pitanju infrastruktura, kad su u pitanju infrastrukturni projekti, kada su u pitanju izgradnja bolnica, izgradnja puteva, kada su u pitanju objekti vezani za zaštitu životne sredine i to je ono što je podloga. Za gotovo dve nedelje raspravljaćemo o budžetu za 2021. godinu. Znači da plan „Srbija 2025“ u stvari predstavlja, i ovaj rebalans, jednu podlogu za donošenje novog budžeta. Kada govorimo o prihodima kroz ovaj rebalans, videćete da su oni povećani za 46,5 milijardi, odnosno za 3,7%, ali da rashodi koje povećavamo, a u okviru su onog javnog duga koji je definisan Mastrihtom, znači, 56,7% kao u ovom trenutku, rashodi idu više za 148,6 milijardi dinara, što je 9,1%, odnosno ta razlika koja se javlja od 483 milijarde je taj deficit koji je veći za 8,8%. Znači, on je trebalo da bude zaista stručno ciljan onoliko koliko je taj deficit u odnosu na sve druge države koje su države EU i mi negde, bez obzira što nismo članice EU, očito se ponašamo krajnje odgovorno i pratimo kako to rade razvijene države unutar EU, iako, priznaćete, su imali mnogo lošije rezultate kada je u pitanju borba sa pandemijom Kovid19, kada pogledate broj zaraženih, kada pogledate broj umrlih, kada pogledate pritisak na zdravstveni sistem, iako su oni za sebe govorili da imaju mnogo razvijenije zdravstvene sisteme u državi. Evropska unija se danas bori, verujte mi, sa konceptom, koji da primeni da bi usaglasila sve ekonomije 27 članica EU. Recimo, bilo je ideja da se uvedu tzv. Kovid obveznice, gde se Nemačka žustro protivi takvim predlozima. Zatim, preko 450 milijardi evra je njihova Centralna banka dala subvencija i podrške takvim državama. Ono što je ministar jako dobro odgovorio na Odboru za finansije Fiskalnom savetu, mi smo svoj problem i svoju podršku kompletnoj privredi i subvencije države privredi su bile iz naših sredstava. Znači, nisu išla kroz prekomerna zaduživanja, kroz štampanje para, kroz povećanje inflacije, što se dešavalo, priznaćete, i bili su odlika nekih ranijih vlada pre 2008. godine, a gde su pričali o izazovima u privredi i svetskoj ekonomskoj krizi, pa su ubrzano štampali pare, pa su šticovali kurs koji je išao od 86 dinara do 123 dinara za jedan evro. Time su, u stvari, trošili supstancu, odnosno imovinu svoje države. Tako se naša država nije neodgovorno ponašala, već je iz svojih resursa, iz svojih prihoda koje je povećavala jednostavno ulagala, pre svega u tzv. javne investicije, i vi ćete videti, ono što smo čuli na odboru, da je priliv stranih direktnih investicija od 1,9 milijardi evra, 65% predstavljaju državne investicije. To znači da su privatne nekih 35%. Pokazalo se da i ove mere koje su donošene, koje su možda kritički nastrojene, kada je u pitanju tih 100 evra bilo građanima, u stvari pokazalo da modele koje koriste svetski priznati ekonomisti, tzv. helikopter metode su išle u direktnu potrošnju naše privrede i zato, nakon otvaranja Srbije, nakon vanrednog stanja, smo mi imali toliki ekonomski rast. Upravo zbog toga. Ona kritika da te mere možda nisu bile dobro targetirane ne stoje. Zato što ovi rezultati o rastu Srbije, koja pokazuje i na kraju ove godine i projekcije za sledeću godinu, da ćemo mi imati te najveće u stvari stope rasta, odnosno najmanji pad od svih država, u stvari su rezultat svega toga. Zbog toga mislim da je deficit od 102,1 milijarde, gde to predstavlja 8,8% BDP, odnosno bruto društvenog proizvoda, zaista opravdan. Ta ulaganja koja idu sada ubrzano kao što vidite u infrastrukturu, kada je u pitanju zdravstvo, pokazuju da u stvari bez obzira kako vi projektovali određeni budžet kao što smo mi to radili u decembru, na nepredviđene situacije morate krajnje odgovorno, brzo i efikasno da reagujete. Da nije bilo takve reakcije Vlade, da nije bilo takve reakcije države, mi bismo danas imali velike probleme i imali bi, ne pad od minus 0,6% ili 0,7 ili 0,1 za koju realizaciju mi mislimo da smo postavili sebi ciljeve, već bi imali minus 6%, kao što će imati države u regionu, a neke najrazvijenije ekonomije će ići čak na minus 12%. Prema tome, mislim da je pokazatelj u stvari ovaj rebalans da se dobro i odgovorno nosimo sa ovom pandemijom, da ne odustajemo od programa "SRBIJA 2025", već je ovo podloga za budžet za 2021. godinu gde ćemo realizovati zaista jako dobre infrastrukturne projekte koje smo zacrtali, da stvaramo jednostavno osnove gde ćemo za sledeću godinu imati deficit 3%. To su projekcije, ne samo naše, nego i MMF-a, koji nam kaže da ćemo ići do nivoa javnog duga 60%, da ćemo imati visok stepen kapitalnih ulaganja i, ono što je najvažnije, da će naš ekonomski rast u odnosu na ovu 2020. godinu, 2021. godinu biti visoka stopa rasta 6%, što znači da ćemo otvoriti mogućnost za primenu švajcarske formule gde će povećanje penzija ići za naše penzionere na 5,5%. Znači, ovaj rebalans je osnova za ovo što nas očekuje već od 1. januara 2021. godine, a toga ne bi bilo da zaista nismo imali odgovornu politiku i predsednika države i premijera i ministra finansija i na kraju krajeva i ovde svih poslanika koji su pokazali visok stepen odgovornosti time što su podržali ovu Vladu Srbije i što su dali zaista podršku za borbu za sve izazove koji nas očekuju. Zato ćemo u danu za glasanje, kao SNS i poslanici sa liste Aleksandar Vučić - Za našu decu, podržati ovaj predlog rebalansa. Hvala.
Zahvaljujem. Ovde na mom ekranu nema više prijavljenih predsednika ili ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa. Prelazimo na listu prijavljenih narodnih poslanika za reč. Prvi na listi je narodni poslanik Muamer Zukorlić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, u principu, a i u našem slučaju, rebalans budžeta se ne dešava iz hira ili iz neke posebne želje vlasti, već zato što je to nužnost kojoj se mora pristupiti, pogotovo kada u jednoj godini imate da po drugi put pristupate rebalansu budžeta, a to znači da imate izuzetno vanredne okolnosti, opšte poznate, zbog pandemije Kovida-19. Posledice sa kojim se treba suočiti su, između ostalog, i akcija rebalansa budžeta. U tom pogledu, u takvim situacijama je jako važno da predstavnici svih političkih stranaka, bez obzira na različite ideološke i programske osnove, pokušaju maksimalno staviti po strani ono što bi trebalo biti njihovo političko, marketinško poentiranje, već se usredsrediti na ono što je strateški bitno kako bi građani što manje trpeli ekonomsko-finansijske posledice. Mislim da treba podržati predlog ovoga zakona, svakako nastojati, tokom ovih rasprava i danas i u danu za raspravu u pojedinostima, doraditi ono što je moguće i popraviti predloge koje smo dobili. Svakako da su fokus i ovog predloga dve ključne teme, a to je nastojati, koliko je to moguće, zaštiti one najosetljivije grupe u privredi i pomoći im, kao što smo imali dosadašnje intervencije, do kraja godine očekujemo slične programe, jer je od izuzetne važnosti očuvati što veći broj privrednih subjekata kako bi zapravo mogli nastaviti funkcionisati i posle ove krize. Drugi paket mera ili fokus intervencije ovim budžetom treba da bude i jeste sektor zdravstva koji odvlači jako puno novca. Jedan značajan deo toga je moguće predvideti, ali svakako da nije moguće sve predvideti, jer nije moguće predvideti talase, njihovu žestinu, njihovo trajanje. Kao što vidimo, prosto se dese, ne onako kako očekujemo i ne znamo još koliko će. Svakako, mi koji smo u Novom Pazaru i u Sandžaku pretrpeli najteži udar Kovida pre nekoliko meseci imamo to iskustvo i želimo upozoriti sve građane ove zemlje i sve faktore koji mogu uticati na posledice ovakvog udara da se radi o izuzetno ozbiljnoj stvari koja se ni na koji način ne sme potceniti. U takvim situacijama je potrebno da svi ljudi, svi politički subjekti, bez obzira na sve razlike, budu jedna strana i da se klonimo, koliko je to moguće, stranačko-političkih stavova na ovim temama. Naravno, sa druge strane, to ne bi smelo biti sa razlogom da se zapostave oni koji su odgovorni za određene propuste, a kada je u pitanju Novi Pazar takvi se nalaze i u lokalnoj vlasti i u medicinskom centru, jer toliko stotina mrtvih ljudi za tako kratko vreme ne može biti tema preko koje se može tek tako preći, ali kažem, do kraja lišeno bilo kakvog politikanstva, već isključivo objektivno i uz argumente. S druge strane, ono što mi je iskustvo iz protekla dva meseca za lokalnu vlast recimo u Sjenici, gde sam imao prilike izvršiti uvid u stanje te opštine nakon 20 i više godina nakon vladavine jedne stranke koja je potpuno opustošila tu jednu inače siromašnu opštinu i gde smo zapravo zatekli preko pet miliona evra duga u budžetu, recimo, opštine Sjenica, što predstavlja preko dve trećine tog duga. Zamislite sada pod kovidom i svim udarima, koji su posledica kovida, kako je toj opštini nositi se. Zato očekujem od Ministarstva finansija kroz budžet, ali i kroz druga van budžetska finansiranja da takvim slučajevima pokaže pažnju i da izađe u susret da pomognemo kako i ti siromašni krajevi ove zemlje mogli prebroditi izazove i prebroditi ovu krizu. Svakako ne zaboraviti kriminal i korupciju koje se svakako pominju na najvišem nivou, ali ne zaboraviti i ostale delove zemlje u tom pogledu. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Vladan Glišić. Da li želi reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani ministre, ja ću glasati protiv ovog predloga rebalansa budžeta. Vi kao ministarstvo i kao Vlada jednostavno ste izašli iz jedne većine koja je u ovoj Skupštini i koja je ostvarila veliku podršku naroda, a ja smatram da narod ne greši. U tom smislu i mnoge stvari koje ste ovde predvideli su stvari koje se, naravno, mogu podržati, vezane su za normalnu reakciju na ono što se desilo sa epidemijom Kovida 19 i ekonomskim posledicama, pa je ovo, eto, već drugi rebalans budžeta ove godine. Najlepše se vidi na strani 237. to koliko tu ima stvari koje bi mogle da se podrže, kao što je na kraju tabele – izdaci za nabavku finansijske imovine u cilju sprovođenja javnih politika, koji su ovde u ovom trenutku i 15 milijardi dinara veći, ali znamo da se oni odnose na podršku privrednim subjektima da bi ostvarili likvidnost u trenucima ekonomskih posledica Kovida 19. Tu imamo i izdatke za nefinansijsku imovinu koja je čak 50 milijardi dinara znači, ali i to je u redu, jer znamo da na taj način podižete te dve značajne bolnice u Beogradu i Kruševcu. To bi ja podržao, da su samo ovakve stvari ovde. Međutim, na istoj strani u vrhu tabele imamo rashode za zaposlene koji su povećani za 3,5 milijarde dinara. Ti rashodi, bez obzira što u odnosu na prethodne cifre ne izgledaju veliki, oni su veliki kada se razmišlja o budžetu i o džepu naših poreskih obveznika, a oni su za novo zapošljavanje kod korisnika javnih sredstava. Mi znamo da je SNS stranka koja sprovodi masivne, masovne kampanje pritiska na birače u svojim izbornim ciklusima i da oni koji su njihovi aktivisti na terenu imaju obavezu da određen broj kapilarnih glasača donesu. Pošto je to težak i naporan posao, pošto ste vi masovna stranka koja masovno vrši pritisak na birača, jednog dana te aktiviste treba da nagradite. U redu je da ih nagrađujete od svojih članarina, ali nije u redu da ih nagrađujete na ovaj način kroz korišćenje budžeta onog dela naroda koji za vas nije glasao ili onog dela naroda koji glasao ni za vas ni za opoziciju, jer više ne veruje niko u ovom sistemu, ali, ovo je budžet koji pripada svima njima. To su stvari koje u ovom budžetu pokazuju da vi, bez obzira na to što radite i neke korisne stvari za ovu državu, jer ste na vlasti, imate ogroman kolač vlasti, ovako monolitna vlast davno u Srbiji nije postojala, pa samim tim morate uraditi nešto dobro za ovaj narod, ali provlačite svoje partijske interese kroz ovaj budžet i na taj način pokazujete da i ovakvim budžetom Vlada podržava jedan partijski monopol u Srbiji. Stvari zbog kojih sigurno neću glasati za ovaj rebalans budžeta i koje su tako očigledne jesu u članu 3. na strani 35. Javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ vodi projekat za male hidroelektrane i za to će odvojiti 12 miliona 140 hiljada 379 evra. Da li su to one male hidroelektrane koje su napravile onakav haos prethodnih godina po Srbiji, gde su mnogi ljudi ustali zbog ekoloških katastrofa koje su izazvale, gde su neki privatnici svoj interes zaklonili i dobili podršku države? Toliko je u javnosti bilo pobune zbog svega toga da sam ja mislio da se sa ovim više nećemo sretati, a vi im odvajate preko 12 miliona evra. Član 3. strana 8. – Koncertna dvorana, 12 miliona evra, a Srbija će dati garancije Banci za razvoj Saveta Evrope za projekat izgradnje koncertne dvorane u iznosu od 120 miliona evra. Naravno da kada ide dobro i kada se ostvaruju rezultati treba graditi koncertne dvorane, ali upravo smo Sava Centar prodali, a odvajamo ovolike pare za građenje koncertne dvorane u trenutku kada Vlada ne može da pomogne ugostiteljima koji zapošljavaju preko 50.000 ljudi u Srbiji, a nisu dobili nikakvu podršku, ne računajte tu hotelijere, u ovim situacijama, već ih neprekidno neko proziva i neprekidno im zatvarate radna mesta. Ono što je očigledno i problematično najviše je član 3. na strani 10. – Nacionalni stadion, 250 miliona evra. U vreme ovakvih teških situacija, u vreme kada te pare treba uložiti u ljude vi pravite nacionalni stadion. Nisam protiv sporta, nisam protiv nacionalnog stadiona, ali znam da je to takođe proizvod jednog nakaradnog modela, jedne masovne stranke koja svog predsednika stranke pretvara u kult ličnosti, a kada imate kult ličnosti onda imate grandiozne spomenike, grandiozne stadione, pa i onda kada im za to nije vreme. Pravite, gospodo, te nacionalne stadione kada prođe ovo vreme, a nemojte sada ovolike pare da ulažete u to. Hvala vam.
Pravo na repliku, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani kolega, nismo mi masovna stranka. Mi smo SNS koja je dobila visok procenat glasova i poverenje građana Srbije. Prema tome, priča o zapošljavanju stranačkom na kontu toga što se podiže stavka zapošljavanja u stvari pokazuje koliko želite da iskoristite ovaj rebalans u političke svrhe. To povećanje stavke govori o povećanju plata zdravstvenim radnicima i to povećanje plata podrazumeva i plate i poreze i doprinose i zbog toga te stavke moraju da budu povećane. Vi govorite o nekoj zloupotrebi zapošljavanja stranačkih kadrova kod zdravstvenih radnika u vreme pandemije. To su jednostavno apsurdi. Ljudi su već dugo umorni, već dugo rade u sistemima sa zaraženim ljudima, već dugo su pod velikim pritiskom i zbog toga smo smatrali kao država da treba da se tim ljudima zaista da određena finansijska podrška. To je to povećanje. Što se tiče mini hidroelektrana i vaša priča o tome da ta stavka treba da se ukine, znate, ugovore koji postoje u fiding tarifi, koji datiraju od prethodnih sedam godina, pošto fiding tarifa traje sedam godina, vi kao država ste obavezni da platite svima onima koji su skupili određenu dokumentaciju, dobili dozvolu za to, jer u protivnom oni mogu da tuže državu i da traže naknadu štete. Prema tome, pravna sigurnost u ovoj državi mora da postoji. Svi ugovori koji postoje moraju da se poštuju. Naravno da se država uhvatila u koštac sa mini hidroelektranama koje nisu dobile dozvolu i saglasnost, jednostavno, ljudi koji žive u tom kraju, i one ne mogu da budu plaćene iz budžeta jer ne postoje ugovori sa državom. Nemojte da zamenjujete teze i ovde da dezavuišete javnost sa ovakvim temama na osnovu određenih stavki u ovom rebalansu. Hvala.
Hvala gospođo Tomić. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Hvala uvaženi predsedavajući. Moram da kažem da sam slušao razne pridike zato što je prodat Sava Centar. Neki političari su nam govorili kako je prodat za male pare, pa mi nije jasno zašto oni koji su prijavili da imaju sopstvenu imovinu 25 miliona evra pričaju kako je Sava Centar prodat za male pare. Što ga oni nisu kupili? Dok je taj gospodin bio na mestu gradonačelnika Beograda mogao je makar malo da uloži u taj isti Sava Centar pa da postane atraktivan, pošto nam kažu kako je to simbol grada Beograda. Ne, ljudi, taj koncept tako, takve kongresne sale su nekada možda bile grandiozne u vreme druga Tita, danas to već nije više tako i ja sam surovi pristalica kapitalizma po tom pitanju. Smatram državu lošim vlasnikom. Uvek je bolje da bude privatnik, ali onaj pravi privatnik koji poštuje zakone, ne ovo što smo imali od 2000. godine, divljački kapitalizam, kada smo bukvalno imali pljačkanje preduzeća. Zato ja želim da pozdravim što je prodat Sava centar, zato što je to nešto što je dobro za Beograd i dobro za državu i konačno ćemo dobiti objekat koji će imati neku svoju svrhu i neki svoj smisao i da će privatnik svakako ulagati novac da bi zaradio. To je logika valjda privatnog kapitala. No, ne bih o tome. Rebalans budžeta, moram da priznam, ne volim što se radi, ali pandemija je upropastila čitavo čovečanstvo, pa je upropastila svakako i nas, to treba otvoreno reći, s tim što moram da priznam, sa rezervom gledam na taj Kovid i sve ovo što se primenjuje. Zamolio bih vas, gospodine Mali, vi ste ministar, lično bih zamolio Krizni štab da prekinu sa širenjem panike. Razumem opasnost od Kovida, nisam neko kao ovi na ekstremno desnom polu koji će reći da je zemlja ravna ploča, koji će reći da Kovid ne postoji, itd. Da, on postoji, jeste opasan, ali širenjem panike kako umiremo, kako će nas to sve osakatiti, kako će nas sve poseći itd, pa mi suštinski ubijamo našu ekonomiju, ljudi. Ispašće na kraju, ako ne umremo od Kovida, umrećemo zato što neće imati ko šta da radi. Mislim da je tu Tramp čak bio potpuno u pravu, kada je rekao – ljudi, više ljudi će umreti od recesije, odnosno uništenja ekonomije, nego što će umreti od pandemije. Moramo da vodimo računa o ekonomiji, ovde ljudi moraju da rade. Mi ovde stalno pretimo kako će biti zatvaranja. Kakvog bre, crnog zatvaranja? A, izvinite, od čega neko da primi platu? Taj budžet se puni od tih ljudi koji rade, od tih ugostitelja, tih hotelijera. Šta, svaki dan ćemo da im pretimo kako ćemo da ih zatvorimo? Moram da priznam, veoma sam rezervisan prema Zakonu o zaštiti koji će ovde doći, pri tom zato što sa pravnog aspekta ima jako velikih rezervi imam prema njemu, Zakon o zaraznim bolestima. Zamolio bih da se o tome i te kako razmisli. Podižimo svest koliko je Kovid opasan, a nemojmo pretiti ljudima kako ćemo ih kažnjavati, kako ćemo sankcije da uvodimo nekome, jer ova zemlja mora da radi, i ekonomija je nešto što je najbitnije. Znate, uzmite samo sledeću situaciju, šta recimo ako ovo potraje 20 godina? Hoćemo 20 godina da zatvorimo škole, hoćemo 20 godina svaku kulturnu instituciju da zatvorimo, pozorište, stadione, itd? Uzgred, budi rečeno, potreban je stadion novi da se gradi, zato što taj stadion privlači druge investicije. Danas više nisu stadioni samo za igranje fudbala, nego se tu odvija apsolutna ekonomija u mnogim drugim oblastima, od ugostiteljstva, od raznih prodaja usluga itd, i nova naselja se grade oko tih stadiona. Pogledajte stadion, recimo Totenhema, milijardu i 100 miliona funti su uložili u taj stadion. Znate li koliko je Totenhem eksplodirao i koliko je taj kvart tamo eksplodirao? Svaki veći engleski klub je uložio i napravio veliki stadion. Zato što to privlači razne druge grane privrede i zato je to veoma važno. Verujem da će Surčin, ukoliko bude tamo, koliko sam razumeo, stadion eksplodirati u smislu ekonomije, zato što će brojni investitori ići tamo, postaće najatraktivnije naselje i najatraktivniji možda deo Beograda. Zato je potrebno tako nešto izgraditi, uzgred, budi rečeno, da kažemo da naši klubovi ne mogu više da igraju na ovim stadionima. Evropska takmičenja zahtevaju neka nova pravila, novi stadion. Ne mogu više ni Zvezda, ni Partizan da igraju na ovakvim stadionima kakve imaju danas. To je tako, neminovno, svet se razvija, svet se menja. S druge strane, želim da vam čestitam kako ste vi u eri pandemije i apsolutnog širenja panike održali našu ekonomiju, gospodine Mali. To na kraju krajeva priznaje čitav svet i tu moramo da kažemo - svaka čast. Samo vas molim da se dalje ulaže u infrastrukturu, u puteve, u nove fabrike, da se dovode novi investitori. Ništa lepše nema nego kad prolazite Srbijom i vidite dimi se dimnjak negde, i radi negde neko, ide na posao ujutru. Znate, u njihovo vreme ljudi nisu išli uopšte na posao. Zašto? Zato što nisu imali gde da rade. Uništili su svaku fabriku, plaćali su ljudima da ne rade. Mi smo imali državne firme koje su propale, ali onda da bi se kupovao socijalni mir, davali su novac u bunar bez dna ljudima koji nisu nigde radili. Danas ljudi rade, danas su ljudi zaposleni, idu na posao, proizvodi se nešto i izvozimo. Mi ljudi danas izvozimo u odnosu na njihov period kada ništa nismo izvozili. Bili smo u potpunoj propasti. Želim zaista da vam čestitam, na kraju krajeva čestita vam čitava Evropa, čitav svet vam čestita. Sve međunarodne institucije kažu da ćemo imati najmanji pad. Strašno je kada moramo da kažemo da ćemo uopšte imati pad, ali mi ćemo imati najmanji pad i najveću šansu da se oporavimo. Pogledajte zemlje u regionu, u potpunom ekonomskom kolapsu. Ali ovde je neko vodio računa o ekonomiji i zato vas molim kao nekog ko pre svega vodi računa o našim finansijama, apelujte da ništa ne zatvaramo. Nemojte ljudi da zatvaramo nikoga, ni da sankcionišemo, ni da kažnjavamo. Dajte da ekonomija radi, a ovo ćemo izgurati. Na kraju krajeva, vidimo da je taj Kovid u najmanju ruku, reći ću politički zloupotrebljen u čovečanstvu. Jer, kao što vidimo, odjednom posle izbora u Americi pojavila se vakcina. Pre izbora da je neko najavio, verujem da bi ove Bajdenove demokrate naredile bombardovanje te fabrike, samo da se ne bi pojavila ranije. A sada, kada vidimo da mediji proglašavaju pobednike, kada vidimo da mediji uspostavljaju ko će negde vladati, vidimo da odjednom ima i vakcine. Vrlo zanimljivo, ne bih da ulazim u teorije zavere, ali je krajnje onako simptomatično. Kada smo već kod medija, znate, mi danas imamo jednu nenormalnu situaciju. Danas jedna politička opcija, zapravo sa jednom gospođom ide ispred jedne televizije da demonstrira zato što je neki pevač u emisiji izvređao ili šta je već radio novinarku, urednicu jedne televizije. Kako se tako nisu setili kada su pretukli baš pristalice te političarke što ide tamo da protestuje, kako se nisu setili da demonstriraju kada su prebili Gordanu Uzelac na primer? Ili Maru Dragović? Kako tada nisu išli da demonstriraju? Kako to odjednom kada imaju svoje projektovane novinare koji moraju da budu zaštićeni kao beli medvedi, kojima valjda niko ništa ne sme da kaže, e onda idu i drže proteste. Inače sam apsolutno protivnik svih mogućih uvreda i bilo čega, ali znate šta, svi smo javne ličnosti, kada linčuju porodicu predsednika Vučića, to je valjda sasvim normalno. Kada mu sina prikažu kao kriminalca, to je valjda sasvim normalno. A zamislite kada bismo se mi organizovali da odemo da protestujemo ispred N1 televizije. Nama bi rekli – sram vas bilo, pritiskate nezavisne medije, ne znam šta radite, ali zato je sasvim normalno da oni dođu ispred jedne televizije i da prave protest. Vidite ljudi, to je ono što je zastrašujuće. Mi danas imamo podobne i nepodobne medije i jedni mediji mogu da proglašavaju pobednike na izborima, da uspostavljaju vlade, da ruše druge vlade, a valjda ovi drugi nemaju pravo da dovedu ni gosta, niti bilo koga koji će negde nešto da kaže, što je suprotstavljeno mišljenju tih „mein strim“ medija. Ne želim da živim u takvom čovečanstvu, želim da se borim protiv toga, zato što to nije normalno. Ne želim da mi mediji uspostavljaju predsednike, ne želim da mi mediji diktiraju koga ću da izaberem, to građani rade na izborima. Iskreno se nadam da ćemo se sa tim izboriti da ovde zaista prava demokratija vlada, a ne ono što mediji požele, bar ne ti „mein strim“ mediji. Što se tiče samog rebalansa budžeta, voleo bih da se što manje sredstava odvaja, posebno preko ministarstva kulture za razno razne besmislene projekte upravo što su te neke nevladine organizacije i mediji davali. Inače sam veliki protivnik bilo kakvog finansiranja medija od strane države. Ako si na tržištu ko te gleda i ko te prati, tako zarađuj, a ne da tražiš od države, ali kako god, nadam se da će se to jednog dana urediti. Uglavnom, želim da vam čestitam što se tiče održanja ekonomije još jednom i nastavite samo ovako. Sve pohvale, svakako ću glasati za ovaj rebalans. Hvala.
Hvala gospodine Đukanoviću. Sledeća prijavljena za reč Danijela Veljović. Izvolite.
Poštovani ministre, poštovani predsedavajući, dame i gospodo poslanici, da bih govorila o rebalansu budžeta, ne mogu a da se ne osvrnem na godinu, koja je evo gotovo već iza nas, ali i da pokušam da stvorim sliku onoga što nas tek čeka. Godina 2020. je definitivno godina Korone, koja nas je potpuno izbacila iz koloseka. Ne samo nas, nego i čitav svet i ma koliko smo se trudili da u početku budemo optimisti, realno stanje stvari je bilo takvo da optimizam baš i nije pomogao, već brzo, efikasno i pragmatično delovanje. Tokom 2020. godine već polovinom marta, država je uspela da se konsoliduje i organizovano odgovori na pandemijsku krizu. Nestašica osnovnih životnih namirnica nije bilo, vrlo brzo su se rešili i problemi oko nabavke hemijskih i dezinfekcionih sredstava i maski. U toku pandemijske krize veliki broj mladih lekara, zdravstvenih radnika i medicinskog osoblja je dobilo zaposlenja. Država je pomogla mnogobrojnim preduzećima u vidu olakšica koje se tiču odlaganja plaćanja poreza i doprinosa, kao i poreza na dobit. Banke su građanima dale mogućnost moratorijuma na otplatu kredita. Svi punoletni građani Republike Srbije dobili su jednokratnu pomoć u visini od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti i mislim da je ova mera i te kako, pre svega, imala taj pozitivan psihološki uticaj na građane. Jedina zamerka je ta što, nažalost, dugoročno gledano, nije došlo do uklanjanja posledica krize na onaj siromašniji sloj stanovništva. U trenucima zatvaranja sveta, domaći turizam beleži rast, i to zahvaljujući odličnom rešenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija u vidu vaučera, odnosno subvencionisanog putovanja po Srbiji. Tokom vanrednog stanja, prvim rebalansom budžeta opredeljeno je dve milijarde dinara za dodatno subvencionisanje, od toga je izdvojeno 900 miliona za pomoć gradskim hotelima. Ono što verovatno većina nas nije očekivala, da će pandemijska kriza ovoliko trajati. Nažalost, kraj se još uvek ne nazire. Tako da, ma koliko je sada važno govoriti o prevenciji širenja virusa, mislim da je još važnije da govorimo o načinima kako da spasimo i sačuvamo našu ekonomiju i privredu. Novim rebalansom budžeta predviđeni su ukupni prihodi od jedne milijarde 294 miliona dinara, rashodi od jedne milijarde 774 miliona dinara, odnosno deficit od četiri milijarde evra. Predloženi rebalans pokazuje da će i 2021. godina biti godina izazova. Najvažniji izazov koji nas svakako čeka jeste da sprečimo i da zaustavimo rast javnog duga i da ispravimo određene nepravilnosti u budžetu. Prema oceni Fiskalnog saveta, nove mere trebalo bi da budu selektivne i privremene. Prema izveštaju Vlade, koji smo dobili, prioriteti su ovim rebalansom budžeta dalje ulaganje u zdravstvo i zdravstvenu zaštitu, izgradnja novih kovid bolnica. Završena je rekonstrukcija Kliničkog centra „Niš“. U toku je rekonstrukcija dela Kliničkog centra „Srbije“ i Kliničkog centra „Vojvodina“. Radovi na rekonstrukciji Kliničkog centra „Kragujevac“ se čekaju. Sigurna sam da je veoma važno ulaganje u zdravstvo, naročito sada, ali i tome treba pristupiti planski, gledajući dugoročne efekte. U skladu sa tim, takođe smatram da je od državne važnosti da se završi izgradnja Centra za izvrsnost u Kragujevcu, jer znate da je genetika budućnost medicine, to govore mnogi stručnjaci koji su u toj oblasti, i da korišćenje matičnih ćelija u lečenju mnogobrojnih bolesti i stanja je nešto čemu treba da se teži. Takođe, ulaganje u inovativnost je nešto čime Srbija treba da se ponosi. Tako je značajan projekat Univerziteta u Kragujevcu, Centra za biohemijski inženjering, gde je mladi tim naučnika, na čelu sa svojim profesorima, napravio softver za praćenje virusa i vrlo inovativno rešenje za pravljenje respiratora na 3D štampaču. Taj respirator ima istu svrhu kao i komercijalni, ali je deset puta jeftiniji. Kada govorimo o ulaganju u zdravstvo, onda na listi prioriteta sigurno treba da bude i ulaganje u ekologiju. To je još jedan važan izazov koji je na Ministarstvu za zaštitu životne sredine, da osmisli kako da uloži u inovativna rešenja u borbi protiv aerozagađenja. Zdrav vazduh mora da bude prioritet, jer sve ono što se dešava sada, a odnosi se na kvalitet vazduha koji udišemo, ostavlja, sigurna sam, trajne posledice na zdravlje ljudi, ali i budućnost zemlje. Prema oceni Fiskalnog saveta, pad BDP-a biće manji od većine evropskih zemalja, zahvaljujući strukturi domaće privrede, koju čini proizvodnja hrane. To je i pokazatelj da se mora nastaviti sa još većim ulaganjem u poljoprivredu. Izazov je svakako i na Ministarstvu rada i Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, kako da adekvatno odgovori na probleme sa kojima se suočavaju turistički radnici, turističke agencije i ugostitelji, na njihove zahteve koji se uglavnom odnose na smanjenje PDV stope, otpisa jednog dela poreza i doprinosa, dobijanje garancija na buduća putovanja. Značajna uloga države, smatram da je i ta da stane na put selektivnoj primeni epidemioloških mera u gradovima u Srbiji, jer ukoliko do toga ne dođe, sigurna sam da će ekonomija i privreda još više trpeti u budućnosti nego što je to danas. U toku izlaganja više puta sam pomenula reč – inovativnost i zaista mislim da tu leži jedan deo rešenja problema. Stezanje kaiša – da, ali tamo gde ima prostora i gde ima mogućnosti. Ali, kada je reč o ulaganju u inovativnost, u inovacije, u investicije, verujem da to može dovesti do smanjenja deficita u 2021. godini, što i jeste cilj odgovorne fiskalne politike. Znate kako je rekao jedan mudar čovek – investiranje u znanje donosi sigurnu kamatu. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća prijavljena za reč je Nadije Bećiri. Izvolite.
Poštovani građani, uvažene dame i gospodo narodni poslanici, poštovani prisutni, s obzirom da se na ovoj sednici diskutuje o rebalansu budžeta, želim da vas upoznam sa trenutnom situacijom u opštini Bujanovac, odnosno finansijskim gubicima budžeta lokalne samouprave usled pandemije zaraznom bolesti Kovid 19. Uslužne delatnosti su veoma slabo ili nikako poslovale. U najvećoj meri su pogođeni ugostiteljski objekti, a samim tim njihovi, a i prihodi lokalne samouprave, su svedeni na minimum iz oblasti gastronomije. Rebalansom budžeta koordinacionog tela Vlade Republike Srbije planirana sredstva su za 20% smanjena za opštinu Bujanovac, Preševo i Medveđa. Prvo što bih vas zamolila je da se pomenuta sredstva vrate rebalansom budžeta na nivo pre smanjenja, što za opštinu Bujanovac, Preševo i Medveđu iznosi 50 miliona dinara. Prema mom saznanju, na kraju svake budžetske godine određeni deo sredstava se izdvaja iz budžetske rezerve i dodeljuje lokalnim samoupravama. U slučaju opštine Bujanovac uvek je bio mali deo sredstava u odnosu na potrebe, ali i u odnosu na druge lokalne samouprave iz iste grupe razvijenosti i sa istim ili manjim brojem stanovnika. Primera radi, prošle godine po ovom osnovu iz budžetske rezerve dodeljeno je opštini Bujanovac 10 miliona dinara, a nekim opštinama sa manjim brojem stanovnika i do pet puta više. S obzirom da sam čula na prethodnim sednicama da se vodi računa o sagledavanju potreba nerazvijenim opštinama sa mešovitim stanovništvom, koristim ovu priliku da vas upoznam da je opština Bujanovac prosledila zahtev Ministarstvu finansija da iz budžetske rezerve izdvoji potreban iznos za likvidnost. To je moje javljanje da sada odobrite taj zahtev i da zajedničkim snagama, kroz izradu kvalitetnog rebalansa budžeta, pomognemo prevazilaženju ove teške godine, kako u zdravstvenom smislu, tako i u svim drugim sferama. Iako smo se izjasnili protiv, naš konačan stav će zavisiti od ishoda naših amandmana. Zahvaljujem.
Sledeća po prijavi za reč jeste Ana Beloica.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, čast mi je i zadovoljstvo što imam mogućnost da se danas po prvi put obratim u ovom visokom domu i naravno iskoristiću priliku da se zahvalim gospodinu Aleksandru Vučiću i SNS što su mi tu čast i ukazali. Ne smem da izostavim jednu bitnu stvar, koju čini mi se da nije pomenuo niko od mojih mlađih kolega, a to je da sam ja zajedno sa dvadesetak mladih ljudi koji sede u ovim skupštinskim klupama bila polaznik prve generacije Akademije mladih lidera, a koja je nastala kao rezultat ideje gospodina Vučića da u politički život uvede mlade ljude. Tu smo da uvedemo novo znanje, novu energiju, duh i da se borimo za našu zemlju, za našu ekonomiju i za budućnost naše dece. Apropo te borbe, smatram da je Vlada Republike Srbije ostvarila izuzetne rezultate u proteklom periodu. Uspeli smo da ostvarimo najveću stopu ekonomskog rasta u Evropi. To je jedan istorijski momenat za Srbiju, to moram da podvučem. To je istorijski momenat za Srbiju, jer se nikada nije desilo da Srbija po nečemu, barem pozitivnom, bude prva u Evropi. Takođe, bez obzira što je svuda širom sveta dolazilo do opadanja privredne aktivnosti, mi smo zahvaljujući merama države uspeli da sačuvamo našu ekonomiju, da sačuvamo radna mesta i da ostvarimo rekordno nisku stopu nezaposlenosti od neverovatnih 7,3%. Ono što je možda najvažnije od svega jeste da smo tokom perioda korona krize uspeli da sačuvamo živote i zdravlje naših građana i naravno celokupan zdravstveni sistem naše zemlje. Za sve to bilo je potrebno dobro vođenje javnih finansija u proteklom periodu, kao i mere fiskalne konsolidacije koje su sprovedene 2014. godine, onda kada je Srbija bila na rubu bankrota, a kada u reforme nažalost niko nije verovao. Danas možemo da se pohvalimo stabilnim javnim finansijama koje mogu da zadovolje potrebe svih naših građana i naravno da obezbede adekvatne i kvalitetne uslove života. Pred nama je rasprava o rebalansu budžeta Republike Srbije, koji ću podržati, naravno, sa ostatkom svoje poslaničke grupe, jer smatram da sadrži sve neophodne mere koje su potrebne da bi se pružila pomoć onima kojima je najpotrebnija, pogotovo kada govorimo o ovom periodu korona krize. Povećani su, kao što smo mogli videti, izdaci za medicinsku opremu i lekove, kako bi smo pružili adekvatnu zdravstvenu zaštitu našim građanima, s jedne strane, a s druge strane povećana su i kapitalna ulaganja, da bismo mogli da damo dodatni impuls za rast BDP-a, kako bismo zadržali to prestižno mesto, prvo mesto po stopi ekonomskog rasta u Evropi. Naravno, ovako definisan rebalans budžeta predstavlja i prvi neophodni početni korak, tako da se izrazim, za realizaciju šest osnovnih ciljeva koje smo nedavno postavili pred novu Vladu Republike Srbije, a to su svakako: borba za očuvanje života i zdravlja naših građana, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, borba za očuvanje nezavisnosti, za sprovođenje reformi, za zaštitu vitalnih srpskih interesa na teritoriji Kosova i Metohije i borba za ekonomski prosperitet i napredak. Zato sa ovog mesta pozivam poslanike svih poslaničkih grupa da podrže rebalans budžeta Republike Srbije, kako bismo mogli da nastavimo borbu za našu ekonomiju, za naša radna mesta, za nove investicije, za zdravlje i živote naših građana i sve ono što je najbolje za nas, jer samo ono što je najbolje je za Srbiju dovoljno dobro. Živela Srbija! Zahvaljujem.
Zahvaljujem i čestitam na vašem prvom izlaganju u Narodnoj skupštini. Sledeći prijavljeni je Đorđe Kosanić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu ili rebalansu za 2020. godinu i poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržaće pomenuti predlog zakona. Želim da kažem da su prvenstveno pred Srbijom veliki izazovi, borba protiv pandemije korona virusa, zatim ekonomija u doba pandemije, borba za veće plate, veće penzije, infrastrukturni projekti samo su neki od izazova koji Srbiju čekaju u narednom periodu. Srbija, ministre, ide krupnim koracima napred još od 2012. godine. Za to je zaslužan Aleksandar Vučić, Ivica Dačić, ali moram da kažem i Dragan Marković Palma, koji je pokazao sa jedne strane da neko ne mora biti ni ministar, ni visoki funkcioner Vlade, da bi tako uspešno predstavljao Srbiju u svetu. Koju god zemlju da je obišao u prethodnom periodu, gradio je dodatno mostove prijateljstva sa tom zemljom i dodatno širom otvarao vrata dalje saradnje Srbije sa tom zemljom. Kada kažem još jednom – Srbija ide krupnim koracima napred, mnogi parametri govore u prilog tome. Najpre, ceo svet je suočen sa pandemijom korona virusa, mnoge ekonomije beleže velike padove, a Srbija u borbi protiv ove opake bolesti pokazala se kao stabilna država, koja misli o svakom građaninu svoje zemlje, a naši lekari, naš čitav zdravstveni sistem se pokazao kao uspešniji od mnogih evropskih zemalja koje su na lestvicama bile mnogo bolje rangirane što se tiče zdravstvenog sistema. Sa druge strane, kada govorimo o Vladi Republike Srbije, ona je u prethodnom periodu pokazala veliku odgovornost prema populacionoj politici, sa druge strane prema migracijama. Ministre, moram da vam kažem, džaba nam svi ovi dobri rezultati koje Srbija postiže u prethodnom periodu ako nemamo uspešnu populacionu politiku. Ova Vlada ide tim smerom napred isto tako. Moram da kažem da se porodica stub svakog društva i moramo još većim merama da podstaknemo rađanje prvog, drugog i svakog narednog deteta. Vi, ministre, znate da je Jagodina dobar primer, da jedna lokalna samouprava mora da uzme stvari isto u svoje ruke što se tiče ovoga. Oni su nizom populacionih mera došli do toga da svake godine imamo po dva odeljenja više u Jagodini. Zatim, ono što je zaista značajno za nas jeste i zaštita interesa srpskog naroda na Kosovu i Metohiji. Kada to kažem, mislim na ono što je potpisano 2013. godine, to je zajednica srpskih opština, a sa druge strane ogromnom diplomatskom aktivnošću Ivice Dačića i predsednika Aleksandra Vučića čak 18 zemalja je povuklo priznanje kvazidržave, samoproglašene države Kosovo. U ovom trenutku, od 193 zemlje koje su članice Ujedinjenih nacija, čak 96 zemalja ne priznaje tu lažnu tvorevinu, s druge strane 92 priznaje, a pet zemalja je u nekom da kažem fluidnom stavu, ne glasa za tu da kažem lažnu državu. Isto tako, ono što je najvažnije, što je važno za nas, Vojska Srbije i policija su u poslednjim godinama znatno modernizovane i Vojska Srbije predstavlja značajan odvraćajući faktor za svakog onog koji pomisli da može da izvrši agresiju na našu zemlju. Kada kažem modernizovana, briga o svakom vojniku, briga o svakom policajcu, ali ono što je za nas značajno, da čak od 1970. godine nismo imali jedan moćan PVO sistem, a sada smo dobili Pancir-S1, zatim eskadrila MIG-ova 29, helikoptere, ali i dostignuća naše namenske industrije. Kada to kažem, „Lazar“, „Miloš“, „Oganj“ itd. Vratiću se na ekonomske teme, ministre, da kažem da se nalazimo u doba teške ekonomske krize koja je zahvatila ceo svet. Evo, vi me ministre ispravite, a po onome što je MMF ovih dana istakao, ceo svet što se tiče svetske trgovine na kraju godine 2020. biće iznad 10%, ili tačnije 10,4%. Najviše će biti pogođena automobilska industrija, zatim elektroindustrija, a sa druge strane i sektor usluga u koje spada i turizam, koji zbog smanjene potražnje neće imati očekivani nivo. Dakle, rekli smo, zbog ovog korona virusa, velike ekonomije imaće ogromne padove, ali ne i mi. Imaćemo, da kažem, prvo mesto što se tiče Srbije. Naš privredni rast ili pad biće na minus 1%, a koliki je to rezultat govori i činjenica da mnoge mnogo veće ekonomije će ići čak i do minus 12%. Sa druge strane, naš javni dug ovde govorimo da je u ovom trenutku 5,7%, ministre, ali čini mi se da smo o tome razgovarali na kraju godine, to će biti negde oko 59%. Je li tako? Ali ja ću vas vratiti samo u vreme 2016. godine, nismo čini mi se o tome na odboru dobro govorili, da je javni dug Srbije bio 84%. To je nivo koji je otprilike sa zemljama u okruženju u ovom trenutku. Ali moramo da kažemo da neke mnogo jače ekonomije imaju preko 70%, pa čak jedna Grčka preko 200%, je li tako, ako se ne varam. To sve govori u prilog tome koliko Srbija ide krupnim koracima napred i gde smo mi u ovom trenutku u odnosu na sve ostale zemlje i za one neverne Tome koji pričaju malo drugačije, možda se i ne razumeju najbolje. Isto tako, ono što je za mene značajno u drugom kvartalu imali smo 7,3% nezaposlenosti i tu bih vas svratio u neko prošlo vreme gde smo imali 26% nezaposlenosti. Znači, pogledajte sa 26% i 7,3% gde je Srbija u ovom trenutku. Imamo stabilnu monetarnu politiku, imamo fiskalnu politiku stabilno, bićemo jedina zemlja u svetu, da kažemo u ovom trenutku koji na ovo vreme krize kada mnoge ekonomije padaju, imaćemo povećanje plate i penzija, i to kada govorimo o penzijama, rast će biti 5,9%. Ono ministre što je značajno imaćemo sigurne penzije u idućoj godini. Možda za naše starije sugrađane koji ovo gledaju treba reći šta znači taj švajcarski model, svi pričaju o njemu, znači, da će se penzije usklađivati sa 50% inflacije i 50% rasta prosečne zarade. To je ono što nas čeka u narednoj godini ali od 2022. godine, imaćemo drugačiji način, da kažem, povećanja penzija. Taj drugačiji način, znači, da će nam biti veće penzije i idemo ka onome što ste vi malopre rekli ka 2025. godini, kada će projektovano plate biti 900 evra, a penzije negde preko 400 evra. To je ono što je Srbija i što Srbija ide, kažem, krupnim koracima napred. Sa druge strane, i u ovoj godini, i u prošloj godini značajno je na ovakve rezultate Srbije je uticao i rast poljoprivrede, i ona je dodatno pogurala Srbiju napred. Ono što je isto važno kada kažete da nema jake Srbije, nema jake zemlje ako nema jaku ekonomiju. Moram da kažem da u ovom trenutku Srbija privlači čak, ako se ne varam ministre, ispravite me, 60% investicija što se tiče regiona čitavog, ili malo pre smo čuli jeste to 1,9 milijardi u ovom trenutku, ali do kraja godine te investicije će biti na 2,5 milijarde. To je ono što nas čeka na kraju godine. Ministre, čini mi se da ovde na samom kraju niko nije to pomenuo, a ja bih morao da kažem da veoma značajna stvar za Srbiju, ali i za čitav region je regionalno udruživanje, ili kako mi kažemo „mini Šengen“. Šta to znači praktično? Da prema procenama Svetske banke i onom istraživanju koji su oni radili, kaže se, da bi u slučaju osnivanja „mini Šengena“ neke uštede usled trgovine, znači, usled onoga što bismo radili bile čak do 14%, pa vidite šta bi to značilo ne samo za našu ekonomiju nego za čitav region ovde. Naravno, na samom kraju da kažem da iz svega ovoga što sam rekao vidi se da Srbija ide napred, vidi se da u svakom segmentu napredujemo i naravno poslaničke grupe JS u danu za glasanje i podržaće rebalans budžeta. Hvala puno.
Hvala. Reč ima Emeše Uri. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovani gospodine ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Republike Srbije, poslanička grupa SVM podržaće drugi rebalans budžeta jer smatramo da je dostupnih izvora sredstava usmereno na one ključne tačke koje su najbitnije za suzbijanje pandemije, odnosno na obezbeđenje neophodne opreme za zdravstvene ustanove, ali i za obnovu i izgradnju kovid bolnica. Nemojmo zaboraviti i uvećanje plata zdravstvenih radnika. Ova pandemija je na svetskom nivou napravila jednu novu situaciju, jer su pokleknule zdravstveni sistemi mnogo bogatijih država koji su imali mnogo veće resurse materijalne nego što naša država ima. To nas na neki način naginje na razmišljanje. Dozvolite mi da kao lekar, kao rukovodilac zdravstvenom ustanovom kažem, da ovu borbu protiv pandemije nećemo uspeti dobiti samo zahvaljujući materijalnim ulaganjima u opremu, u infrastrukturu, potrebni su nam ljudi. Znači, mnogo je važnije da imamo motivisane radnike i zbog toga je vrlo bitno da je došlo do povećanja plata zdravstvenih radnika za 10%. Bitno je da je posao na neodređeno dobilo 3300 zdravstvenih radnika, pretežno lekara i medicinskih sestara. Većina njih je već radilo pri zdravstvenim ustanovama na neko određeno vreme. Vrlo je bitno da 120 hiljada zaposlenih u zdravstvu će dobiti 10,000 dinara do kraja godine i opet napominjem, neophodna ulaganja u infrastrukturu, u opremu su bitna da bi zdravstvene ustanove funkcionisale na pravi način. Međutim, smatramo da je jako bitno da se poboljša pozitivan profesionalni imidž zdravstvenih radnika, da život mladih lekara koji su najduže na studijama, nemojte zaboraviti studije jednog lekara traju šest godina, to su osnovne studije. Nakon tih šest godina ili pri kraju studija ovi mladi budući lekari već počinju da uče nemački, engleski, u Vojvodini mađarski, da bi krenuli trbuhom za kruhom. Mislim i mi u SVM mislimo da je mnogo važnije da se u ovoj državi osigura neka budućnost za te mlade kadrove, da bi oni svoj porodični i profesionalni život mogli da osmisle, da ostvare, da krenu u ovoj državi. Da se vratimo na pandemiju, pandemija je pokazala da ovaj naš zdravstveni sistem koji pokreće mnogo manje materijalnih sredstava nego što je to na zapadu ipak uspeva da odoli i to zahvaljujući jednoj dobro organizovanoj mreži primarne zdravstvene zaštite, odnosno mreži domova zdravlja. To je sistem koji smo mi još nasledili iz stare Jugoslavije i nismo dopustili da se uruši. Nemojte zaboraviti da izabranog lekara, odnosno nadam se ubuduće porodičnog lekara imate u svakoj maloj sredini najbliže moguće svakom našem građaninu. Koliko su kovid bolnice bitne da se oporavi oboleli pacijent toliko je bitno da u jednom datom momentu što pre dođe do trijaže, do otkrivanja bolesti i to su preuzeli uglavnom domovi zdravlja, odnosno kovid ambulante. Smatramo da je važno u tom pravcu i dalje razvijati dijagnostičke mogućnosti domova zdravlja, znači, što više stvari da se uradi na prvobitnom, na prvom kontaktu, na primaru, da se što više lečenja završi, okonča na primaru jer ova pandemija je pokazala koliko je bitno da napravimo trijažu, toliko se sve više dijagnostičkih terapeutskih postupaka vratilo na domove zdravlja, jer postoji bojazan, unošenja infekcije u bolnicu. U tom pravcu treba i dalje razvijati domove zdravlja. Znači, one mogu biti i za skrininge i za trijažu i za dijagnostiku i za lečenje, prvenstveno i najbitnije. Međutim normativi koji regulišu, zakonski normativi koji regulišu broj izabranih lekara, znači, onih malih lekara koji su tu oko nas je zastareo. Znači, on je predviđen na 1600 odraslih stanovnika, međutim naše stanovništvo je sve starije, sve bolesnije, sve više imamo samačkih staračkih domaćinstava ne samo u malim sredinama, naročito u Vojvodini i na jugu Srbije, nego je to slučaj i u gradovima. Tako da treba razmišljati u tom pravcu da se taj sistem unapredi, osavremeni, da se pogledaju kadrovski planovi, normativi i da se uskladi sa potrebama. Mi ispred SVM smatramo da ćemo na taj način uspeti unaprediti život u malim sredinama. Te male sredine mogu biti na neki način podsticaj unapređenju života i u velikim gradovima, jer ja pretpostavljam da ni stanovnici Beograda ne mogu baš uvek kod svojih izabranih lekara zbog gužvi. Znači, taj broj na primarnom nivou svakako treba promeniti. Pristupačnost zdravstvenim uslugama je merilo dobrobiti, merilo kvaliteta i na tome treba raditi, unaprediti sistem. Mnoga, nekada vitalna, naselja u Vojvodini su izgubila svoje stanovništvo, ostarelo je stanovništvo, palo ispod normativa ispod 1.600 odraslih ljudi, te da bi lokalne samouprave ipak osigurale jednog celog doktora u tim naseljenim mestima, potrebno je da dotiraju svojim sredstvima taj kadar. Na taj način gube se novci i ne ulaže se u infrastrukturu, ne kupuje se oprema. To je još jedan razlog zašto treba ovo rešiti na državnom nivou. Takođe, ovom prilikom bih želela da istaknem i da ukažem na značaj i priznanje i vrednovanje nemedicinskog kadra koji radi u zdravstvenim ustanovama. Svi pričamo o lekarima, o sestrama koje su danonoćno radili. Nemojte zaboraviti, ništa se ne bi moglo odraditi bez vozača, bez spremačica, bez kuvarica, bez nosača i bez administrativnih radnika, a oni dobijaju, kad se uporedi sa privredom, mnogo manji iznos na kraju meseca nego što je slučaj u privredi. Na kraju samo da potvrdim da će SVM podržati Predlog rebalansa budžeta. Hvala.
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović.
Hvala. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege, pre svega, hteo bih da kažem da će SPS podržati u danu za glasanje Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2020. godinu. Podržaćemo ovaj zakon zato što smatramo da je reč o jednom dobrom zakonu na koji se na objektivan, pravi način reaguje na sve ono što se dešava širom sveta, a i u Srbiji, da je to jedna reakcija dobra Vlade na pandemiju Kovida-19 u svetu i na njegove efekte ovde kod nas u Srbiji. Naime, ako posmatramo šta se sve u svetu dešavalo od januara meseca ove godine, pa do današnjeg dana, možemo bez nekog velikog razmišljanja reći da je osnovna karakteristika širenja Kovida i posledica koju je on ostavio svuda u svetu i u odnosu na one ocene koje su izrekli svetski zvaničnici od Svetske zdravstvene organizacije, pa do ostalih pojedinačno zemalja, da je osnovna karakteristika nepredvidljivost. Znači, gotovo se sa sigurnošću može reći da sve one ocene koje su davane u februaru, martu, aprilu ili tokom kasnijih meseci nažalost se nisu pokazale tačnim i opravdanim. To ne važi samo za Svetsku zdravstvenu organizaciju, nego važi i za ostale zemlje. Evo, na današnji dan, 10. novembar 2020. godine, u svetu je zaraženo Kovidom-19 51.345.000 ljudi. Nažalost, preminula je milion i 271 osoba. To govori o jednom nekontrolisanom širenju Kovida i nemogućnosti zemalja da na pravi način odgovore na sve ono što je pandemija prouzrokovala, a posledice su višestruke i nažalost negativne, i na globalnom planu i na lokalnom planu. Kad se posmatra globalni plan, zaustavljanje kretanje robe, ljudi, prouzrokovala je i zastoj u ekonomskoj aktivnosti države i na međunarodnom planu i pojedinačno i brojne druge negativne mere. Brojne industrijske grane su jednostavno zaustavljene i imale su svoje negativne efekte, ne samo prekid proizvodnje, nego nažalost gubljenje radnog mesta, prekid poslovanja, nemogućnost države da isplati određene obaveze prema svojim građanima, odnosno pokazale su da mnogo države sveta nisu u situaciji da ispune sve one navode koji stoje u dokumentima, koji praktično uređuju život ljudi, Ustav i ostala pravna akta. Moram reći da Republika Srbija… Postavlja se jedno logično pitanje, zašto mi drugi put u toku ove godine vršimo rebalans budžeta. Mislim da je Srbija našla pravu meru u odnosu na sve ono što nam se dešavalo od početka godine. Iako smo mala zemlja u svetskim razmerama, čini mi se da smo vrlo pametnom politikom reagovali i u martu mesecu i u aprilu i celom ovom periodu do sada, a kada se pogleda struktura ovog rebalansa budžeta i ono što je govorio ministar ovde u svom izlaganju, ali i prethodnih dana, predstavljajući ovaj rebalans budžeta, očigledno da Republika Srbija ima plan i šta dalje u 2021. godini. Ako bi hteli da podvučemo samo jednu crtu i da kažemo opšte brojke, možemo reći da je rebalansom budžeta predviđeno 1.291 milijarda dinara prihoda, 1.774 milijarde rashoda, da će deficit iznositi 483 miliona dinara ili 8,70%, umesto nekih ranije planiranih 0,7%. Ovo kažem kako je bilo planirano, jer je Republika Srbija u međuvremenu preduzela brojne korake da spreči posledice Kovida-19. Trebamo se setiti svega onoga što je prvi paket mera, koji je Vlada Republike Srbije preduzela u aprilu mesecu, tada primenjeno na nivou Republike Srbije. Moram to da pomenem jer je sve to deo budžeta i deo ove današnje naše priče, pet minimalnih zarada koje su isplaćene za preko milion zaposlenih u privatnom sektoru, pomeranje plaćanja poreza i doprinosa u periodu od četiri meseca, 200 miliona kredita kroz Fond za razvoj i jeftini krediti upravo za privatni sektor koji, naravno, svim ovim merama kojima je omogućeno da se preživi pandemija virusa Kovid-19. Trebamo se, takođe, podsetiti da je za 10% povećana zarada svim zaposlenima u zdravstvu, jer je na taj način država odala priznanje onim ljudima koji su bili najviše angažovani u suzbijanju širenja Kovida-19 i u pomoći građanima Republike Srbije da sačuvaju zdravlje i pomoć, koja je izdvojena, od 4.000 dinara jednokratne pomoći za sve naše najstarije sugrađane. Naravno, i svi građani punoletni, koji su to želeli, dobili su i po 100 evra pomoći da se prevlada postojeće stanje. Sve je to objektivno uticalo i na ekonomiju zemlje. Trebamo se setiti da je u prvom kvartalu ove godine rast BDP-a u Srbiji iznosio 5,1%. Tada se još uvek nisu posledice kovida mogle osetiti, ali takođe u drugom kvartalu, zbog svega onoga što se dešavalo od marta meseca, pa na dalje, usledio je pad BDP-a za 6,4%. Naravno, na svetskim razmerama kriza još uvek traje i to ima posledice i po nas. Kada se pogleda ovaj rebalans budžeta, njegovi glavni ciljevi jesu briga za zdravlje ljudi, nastavak investicionog ciklusa i pomoć preduzećima i privredi da isplate zarade zaposlenima. Ako glavnim ciljevima dodamo i ostale elemente koji podrazumevaju redovnu isplatu svih obaveza države prema nižim nivoima vlasti uz socijalna i druga davanja i realizaciju već ranije započetih infrastrukturnih i drugih projekata, onda se može razumeti da Srbija dobro radi, da preduzima mere u vreme pandemije. Naravno, ne bi to bilo moguće da Vlada Republike Srbije nije u godinama pre veoma uspešno radila. Mi smo imali četiri godine suficit u budžetu Republike Srbije. Ove godine, zbog ovoga što se dešavalo, a to sam već spomenuo, nažalost, situacija je drugačija. Ima još jedan element koji ipak govori o snazi naše ekonomije, a to je činjenica da je, prema podacima, 1,9 milijardi evra stranih investicija za devet meseci investirano u Republici Srbiji i podatak koji je, čini mi se, pomenuo ministar, da je nezaposlenost u drugom kvartalu iznosila 7,2%, sve to ipak govori da Vlada preduzima dobre mere i jednostavno da veoma uspešno reaguje na posledice Kovida-19. Ono što mene lično raduje jeste što se u ovom rebalansu budžeta za 2020. godinu, dve oblasti života, ako mogu reći, predviđaju kao one oblasti u kojima će biti dodatno investiran novac, pre svega to je zdravstvo, a druga oblast je infrastruktura. Kada govorimo o zdravstvu, čuli smo danas podatak da se prave dve Kovid bolnice – jedna u Kruševcu i druga ovde u Beogradu i da je za te namene izdvojeno devet milijardi dinara. Mislim da je to veoma važno, ne samo zbog činjenice da je virus prisutan, ne znamo koliko će trajati, ne znamo kad ćemo dobiti vakcinu, ne znamo koje će količine vakcina biti dostupne na svetskom tržištu, jer, poštovane koleginice i kolege, nije nepoznato da taj jedan mali broj država u svetu je u mogućnosti da proizvede vakcinu, ostali će morati da čekaju. Znam da je Vlada na vreme preduzela poteze da obezbedi sve one vakcine koje budu prošle svu stručnu proveru i koje budu verifikovane kao kvalitetne da ćemo dobiti, ali se postavlja pitanje koje količine i slično. Sasvim je logično da pravimo dve nove Kovid bolnice, ali dobar potez ulaganja u zdravstvo jeste što se planira i rekonstrukcija velikog broja opštih bolnica i domova zdravlja po celoj Srbiji za nabavku medicinske opreme, za nabavku lekova. Ne treba zaboraviti, nažalost ima ljudi koji boluju od drugih bolesti, ne treba zaboraviti da su i oni predmet zdravstvene zaštite naše države. Ne treba zaboraviti da i oni zaslužuju apsolutno isti nivo zdravstvene zaštite kao i drugi. Izgradnja jedne Kovid bolnice može osloboditi neke druge prostore, odnosno neke druge zdravstvene ustanove i delove tih ustanova za lečenje i za negu ovih ljudi i sutra kada Kovid prestane da bude opasnost ovde u Srbiji, onda Kovid bolnice mogu, da kažem, dobiti drugu namenu. Ovo govorim iz razloga što je naša država i naše zdravstvo pokazalo veliku vitalnost u ovim mesecima borbe protiv Kovida i pokazalo jednu dobru organizaciju, vitalnost, kompetentnost i zaslužuje stvarno najviše ocene. Mislim da je dobro što država ulaže ovoliko sredstava u zdravstvo i kroz ove izmene i dopune Zakona o budžetu za 2020. godinu. Druga stvar je infrastruktura. Mislim da je dobro što država izdvaja ovoliko novca za infrastrukturu, za poboljšanje putne, za poboljšanje železničke infrastrukture. Planiran je završetak, povećanje se odnosi i na drumski transport, na bezbednost saobraćaja, povećana su izdvajanja za JP „Putevi Srbije“, za „Koridore“, predviđen je projekat za rehabilitaciju puteva i drugih ne finansijskih preduzeća. Naravno povećan je ovde ishod. Ovo pominjem, nekom može to izgledati suvoparno, ali vrednost onoga što Vlada radi izdvajanjem novca za realizaciju ovih infrastrukturnih projekata može se videti ako, naravno, obezbeđuje se lakši transport, ali on pomaže i razvoju trgovine i drugih privrednih delatnosti i ima svoj viši cilj. Takođe, izgradnja autoputa Obrenovac-Ljig i izdvajanje sredstava. Poštovane koleginice i kolege, mislim da izmene i dopune Zakona o budžetu za 2020. godinu potvrđuju i od strane ovog ministarstva i od strane Vlade posvećenost realizaciji ciljeva koje je pomenuo i predsednik Vučić, ali koje pomenula i predsednica Vlade u svom ekspozeu ovde pre nekoliko dana. Ja ću izdvojiti samo ova prva dva, to je optimalna zaštita za stanovništvo od Kovid 19 i nastavak ekonomskog razvoja i ubrzanog privrednog razvoja zemlje. Kada se pogleda struktura ovih izmena i dopuna Zakona o budžetu za 2020. godinu ove reči koje sam ja pomenuo, ali još više ono što je sadržano u dokumentu o kome danas raspravljamo, jer tu ima vrlo detaljno je navedeno za šta su izdvojena sredstva, onda se da razumeti da ovaj zakon, odnosno njegovo usvajanje apsolutno garantuje ispunjavanjem ovih postavljenih ciljeva. Ako pogledamo, odnosno ne ako pogledamo, nego čuli smo ministra da je najavio da će budžet za 2021. godinu biti izdvojena velika novčana sredstva za kapitalne investicije, za podsticanje domaćeg razvoja i potrošnje i da je projekcija da imamo deficit od, da bude 3% i da bude ispod 60% učešća u javnom dugu. Onda to govori o jednom odgovornom ponašanju i Ministarstva finansija i planiranju Ministarstva finansija i Vlade Republike Srbije. Ako tome dodamo sve one aktivnosti koje država radi na regionalnom i drugom planu, da se kroz „mini Šengen“ omogući veća prohodnost, da kretanje ljudi, robe, kapitala, onda je logično očekivati da će to pomoći i poboljšanju naše ekonomske situacije. Naravno, ima tu sjaset drugih, da kažem, i projekata i mera koje se primenjuju, ali sve to zajedno govori da Vlada Republike Srbije zna šta radi u vreme pandemije, da na adekvatan način nalazi odgovore na izazove sa kojima se suočava, a izazovi nisu mali, nisu brojni. Uzmite bilo koju oblast koja se ne tiče samo pitanja novca, nego i pitanja organizacije, videćete da primenjujemo dobre mere. Nedavno me je jedan kolega pitao, recimo, za mere vezano za oblast obrazovanja, a ja sam naveo sjaset zemalja po svetu koje primenjuju slične mere koje primenjujemo mi. Hoću da kažem, svaka zemlja se snalazi na svoj način uzimajući u obzir kapacitete, da kažem, i administrativne i edukativne i sve ostale i naravno sposobnost da reaguju u nekoj situaciji. Mislim da je Srbija dobro ispunila te ciljeve, da je dobro položila ispit. Mislim da se sve to vidi i kroz ovaj Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetu i zato će naša poslanička grupa SPS u Danu za glasanje podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Samir Tandir.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, pred nama je rebalans budžeta drugi u ovoj godini. Zašto je drugi već smo čuli. Ministar je u obrazlaganju bio jako detaljan. Pred nama je jako detaljan i sadržajan materijal i ono što ja hoću posebno da istaknem, lider naše stranke, akademik Muamer Zukorlić je već istakao da ćemo u Danu za glasanje glasati za ovaj rebalans. Zašto ćemo glasati jeste, pred izazovom sa kojim smo se suočili mi i čitava planeta i svo društvo, osim borbe za zdravlje, što je prioritet broj jedan, prioritet broj dva svakako je bila borba za radna mesta. Paket, set ekonomskih mera koje je sprovela Vlada Republike Srbije je nešto što svakako moramo pozdraviti, prvenstveno kada se tiče najosetljivije grupe našeg društva, to su naši penzioneri, kada se tiče podrške svim građankama i građanima u iznosu od 100 evra. Posebno, ono što želim da istaknem jeste povećavanje ličnih dohodaka ljudima koji su zaposleni u zdravstvu, koji su zaista suštinski naši heroji, koji su ovu borbu izneli i dan danas se bore sa ovom pošasti sa kojom se naše društvo i čitava planeta suočava. Ono što takođe hoću da istaknem kao jednu jako pozitivnu stvar jeste set mera podrške ljudima koji su zaposleni u turizmu, ugostiteljima, hotelijerima jer to je zaista branša od koje dosta živi građanki i građana u Republici Srbiji, a koja je zaista pogođena krizom koja je pogodila naše društvo. Ovaj set mera im je zaista neophodan da bi oni preživeli. Ono što moram da istaknem i sa čim nisam saglasan jeste smanjenje sredstava nacionalnim savetima nacionalnih zajednica. Smatramo da je to dokaz demokratije, dokaz vladavine prava, dokaz odnosa i Vlade i države prema manjinskim narodima koji žive u Republici Srbiji. Umesto smanjenja budžetskih sredstava, tu moramo da radimo jednu suštinsku kontrolu. Ne znam koliko ministar, koliko Vlada znaju da su određeni nacionalni saveti postali partijski servisi, gde se budžeti usvajaju, budžetska sredstva troše, a da članovi, većnici Nacionalnog saveta apsolutno ne znaju na koji način da se oduzimaju mandati, da se opozicionim odbornicima u pojedinim nacionalnim savetima ne uplaćuju doprinosi koji su po Zakonom o nacionalnim savetima obavezni. Možete misliti šta bi se desilo da nekom poslaniku ovde u Skupštini Republike Srbije neko ne uplaćuje doprinose. Ono što hoću posebno da istaknem jeste da ovde imamo u rebalansu tretirane pojedine ustanove, kao što su GAK, kao što su „Dedinje“, kao što su „Narodni front“ i to je dobro zašto izdvajamo sredstva za te ustanove koje svima nama u ovoj državi trebaju. Ali, hoću da istaknem da treba posebnu pažnju da posvetimo bolnicama i domovima zdravlja u Sandžaku, pogotovu u Prijepolju, Priboju, Novoj Varoši, jer imamo maćehinski odnos Zdravstvenog centra Užice prema tim bolnicama, a prema statističkim podacima u ovom trenutku sada, najviše zaraženih po glavi stanovnika od Kovida 19 imamo u tim opštinama, znači da se direktno tim bolnicama i domovima zdravlja pomogne. O situaciji u Novom Pazaru i potrebi izgradnje kliničkog centra više puta sam u prethodnim diskusijama govorio. Takođe, ono što hoću da istaknem, spomenuli smo u ovom rebalansu i određene gradove i opštine. Ne sumnjam da je njima finansijska pomoć iz budžeta kroz rebalans neophodna, ali ono nešto što nismo tretirali ovim rebalansom, moramo tretirati novim budžetom. To su takođe opštine i gradovi u Sandžaku, to su većinom opštine i gradovi koji su devastirana područja. Svi građani i građanke koji na tom prostoru žive, jako teško žive. Isticali smo problem opštine Sjenica gde dug opštine Sjenica u ovom trenutku je skoro dve trećine budžeta. Znamo kako su tamo oštre zime, kako se jako teško živi i ukoliko ne budu imali podršku Vlade Republike Srbije i Ministarstva finansija, jako je veliki izazov sa kojim se oni suočavaju kako će tu zimu građani koji žive na Pešteru da izdrže. Ista je situacija i kada govorim o opštinama Prijepolje, Priboj i Nova Varoš. To su devastirane opštine i Ministarstvo finansija prema njima mora da ima poseban tretman. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća prijavljena za reč, Sanja Jefić Branković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, analizirajući Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2020. godinu, stiče se utisak da se njegovim donošenjem stvaraju uslovi za sprovođenje zadataka javnih finansija u Srbiji. Najpre, u uslovima pandemije koja u svim segmentima društva izaziva negativna ekonomska kretanja kako na globalnom, tako i u našoj zemlji, rebalans svakako omogućava lokaciju sredstava kojima se obezbeđuje nesmetano finansiranje, pa mogu slobodno reći, borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi. Drugi, ne manje važan zadatak, jeste umanjenje negativnih posledica po privredu i život građana koji u najneposrednijoj meri, ukoliko se ne reaguje blagovremeno, mogu osetiti sve negativne efekte koje pandemija virusa izaziva. Kao što vam je poznato, početkom aprila ove godine, Vlada Srbije je usvojila program ekonomskih mera za smanjenje negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom kako bi se očuvao standard i likvidnost privrede i stanovništva, sve sa ciljem ostvarivanja pozitivnog efekta na pokretanje jedne sveobuhvatne privredne aktivnosti u našoj zemlji. Činjenica je da ekonomska kriza u ovom trenutku pogađa čitav svet i nikako ne dovodi u pitanje osnovni model kapitalističkog privređivanja, odnosno tržišnu ekonomiju. Međutim, moram da pomenem to da socijaldemokratski model privređivanja podrazumeva da tržište često samo po sebi nije dovoljan samoregulišući mehanizam i da država, naročito u uslovima krize koju imamo danas, mora da posebne za korektivnim instrumentima. Upravo je rebalans budžeta o kome danas govorimo jedan od njih. Način na koji država interveniše kako bi se predupredili negativni efekti pandemije odgovaraju programskim načelima Socijaldemokratske partije Srbije, a ideja koja stoji iza jedne takve intervencije jeste da se pomogne što većem delu, pre svega privatnog sektora da opstane, tako da trenutni pad poslovne aktivnosti koji imaju, koji se očekuje ne dovede vremenom do trajnog i prekovremenog gašenja radnih mesta, ogromne štete za građane, privredu, pa i na kraju i za same javne finansije. Da li će ovako snažna državna intervencija imati uspeha, pre svega, zavisi od tri činioca: prvo, da sve mere budu ekonomski racionalne, drugo, da se na vreme obezbedi njihovo finansiranje i treće, da njihovo sprovođenje bude efikasno i pravovremeno, odnosno bez kašnjenja. Suštinu rebalansa budžeta treba tražiti u razlozima, odnosno uzrocima koji su uslovili potrebu za njegovim donošenje. Ako je to pa makar i delimično saniranje ekonomskih posledica izazvanih pandemijom, što opet sa druge strane, stvara uslove za realno planiranje budžeta, a to nas vrlo brzo očekuje, rukovodeći se parametrima koje smo u ovoj godini imali, e onda mislim da tu uopšte ne postoji razlog za negativno posmatranje i analiziranje ovog predloga budžeta. Iako je rast ekonomske aktivnosti može se reći bio solidan tokom prvog kvartala ove godine, već u aprilu beleži se snažan pad privredne aktivnosti najpre u sektorima turizma, saobraćaja i rekreacije, i to je logično, ako uzmemo u obzir da su preduzete mere zdravstvene zaštite direktno uticale na njih i njihovu sferu poslovanja. Takođe, sa velikim problemima suočile su se i kompanije u onim delatnostima koje imaju značajnu uvoznu komponentu, imajući i vidu poremećene lance snabdevanja, pa se tako vremenom dvocifreni rast izvoza koji smo imali u januaru i februaru preokrenuo u dvocifreni pad tokom naredna tri meseca. Prema trenutno raspoloživim podacima, procenjuje se da bi pad BDP u 2020. godini mogao biti oko 3%. Naime, relativno visoki rast BDP u prvom kvartalu projektovan je u tom trenutku u sladu sa očekivanim pozitivnim efektima u okviru uslužnih delatnosti, ali i u oblastima trgovine, saobraćaja i turizma. Međutim, u tom trenutku se još uvek nisu mogli videti uticaji krize na privredu. To znači da bi u preostalom delu godine realno i mogli očekivati niži, odnosno veći pad BDP-a. U kontekstu napred navedenog, pomenula bih i to da se ovim rebalansom pruža direktna podrška hotelijerskom sektoru, odnosno rebalansom su dodatno obezbeđena sredstva namenjena hotelskoj industriji u gradovima Srbije, i to, pre svega, kroz jednokratnu direktnu subvenciju svakom pojedinačnom hotelu u iznosu od 350 evra po ležaju i dodatno još 150 po smeštajnoj jedinici. Složićete se sa mnom da svakako na ovaj način treba posmatrati vid izlaska iz jedne krize u kojoj se sektor turizma nalazi. U prilog napred navedenom, treba pomenuti i to da je i pored svih teškoća i nepoznanica koje sa sobom nosi period pred nama, Fiskalni savet Republike Srbije je ocenio da Srbija trenutno ima sasvim dovoljno kapaciteta da izdrži tekuću krizu bez nekih značajnih makroekonomskih stabilnosti. Dozvolite mi da svoje izlaganje zaokružim uverenjem da je pandemija korona virusa postavila pred ekonomsku politiku naše zemlje velike izazove, pre svega u cilju očuvanja ekonomske aktivnosti, očuvanja radnih mesta i standarda stanovništva. I zato je veoma važno na ovaj način pažljivo izabranim merama ekonomske politike blagovremeno odgovoriti na svaki od njih. Mislim da sa ovim rebalansom budžeta to i čini. I zato će SDPS u danu za glasanje podržati predlog ovog zakona. Hvala.
Hvala. Još jedno izlaganje u ovom delu sednice, narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Hvala. Čuo sam, ministre, od svojih profesora na ekonomskom fakultetu da Srbija ima problem sa 500, 500 dinara, 500 maraka, 500 evra. Kažu kad god Srbija u istoriji dođe do 500 nečega, desi se rat, kriza, unutrašnja, spoljna i vratimo se kao nesrećna nacija na negde 200, 300 evra i uvek se to desi. Ekonomija je istovremeno i istorija, a mi smo ovde u Skupštini Srbije pozvani da pišemo, menjamo i stvaramo istoriju Srbije, da Srbija izgleda drugačija zemlja, ne onakva kakvom smo je nasledili i da nova generacija živi u ekonomski razvijenoj državi. Dame i gospodo, poštovani ministre, budžet je najznačajniji pravni i ekonomski akt koji se donosi u jednoj fiskalnoj godini za jednu fiskalnu teritoriju, ali budžet Republike Srbije je mnogo više. To je budžet Republike Srbije i srpskog ekonomskog prostora, odnosno svih Srba koji žive na ovom prostoru. Budžet je urađen poštujući dinamičke i statičke principe. I nema javne rasprave, zato što budžet Republike Srbije u ovom trenutku, a ja znam da govorim o rebalansu, ali rebalans je budžet za 2020. godinu, govori o snazi srpske ekonomije. Srbija je država sa najvećim ekonomskim potencijalom na zapadnom Balkanu i mi toga ne treba da se stidimo. To što nekada nismo koristili tu šansu, to je naš problem. Rad, disciplina i odgovornost, a i budžet za 2020. godinu su dokaz da možemo da budemo lideri na zapadnom Balkanu i toga ne treba da se stidimo. Godine 2014, kada smo ušli u fiskalnu konsolidaciju, mnogi su pričali o fiskalnoj konsolidaciji. Ja sam sa malo ljudi govorio da u stvari menjamo ekonomski poredak Srbije, da jednu unesrećenu ekonomsku naciju, koja ima ogromne potencijale, vratimo tamo gde jeste. Imali smo viziju, donosili smo odluke, činili smo dela i učinili smo da Srbija danas izgleda drugačije. Bilo je tu predsednika Vlada, bilo je tu ministara, bilo je tu narodnih poslanika iz skupštinskih saziva i svi su oni dali svoj doprinos, ali bez Aleksandra Vučića Srbija danas ne bi izgledala ovako kako izgleda. Godine 2015, 2016, 2017. stavili smo temelj za ovaj rebalans budžeta za 2020. godinu i budžet 2020. godine. Slaba Srbija, kakva je bila u ekonomskom smislu, nikada ne bi mogla da preuzme teret odgovornosti od pet milijardi i 800, koliko smo preuzeli u ovoj godini da spasimo socijalne prilike u Srbiji. Sve mere su usmerene na socijalnu politiku, da li direktno ili indirektno, preko privrede, stanovništva, ali suštinski kao država jaka preuzimamo teret socijalne odgovornosti u teškim ekonomskim vremenima. Jaka ekonomska država uspela je da spasi makroekonomske parametre 2020. godine. Jaka i uspešna država treba to da učini i 2021. i 2022. godine, i to je manje –više dovoljno. Kenzijanska teorija, principi i pravila, to je ono što Srbija danas, Vlada Srbije radi u ekonomskoj politici. Primenjujemo pravila iz 1934. godine bez bilo kakve kritike monetarista o poreklu novca. Ja znam da se mi razlikujemo po ulozi multiplikatora, ali to je ono što nas čini različitim, sa jasnom vizijom da imamo zajednički isti cilj. Kriza je ekonomska, velika je i tek smo na početku. Ja ne mislim da je kriza izazvana korona virusom. Kriza je ugrađena u funkcionisanje globalne ekonomije od 2016. godine. Od 2006. godine, kaže MMF, Evropska unija je bila na piku produktivnosti, sve druge ekonomije su otprilike tu negde. Kada imate manje investicija, kada imate manje radne snage, onda se nađete u ekonomskoj krizi iz 2008. godine. Ekonomska kriza iz 2008. godine rešava je primarnom emisijom i deficitima. To nije održiva teorija. Ako imate deficit od tri hiljade bilijardi, ako imate hiljade milijardi štampanog novca, suštinski vi kažete da ne važi Sejev prvi zakon u ekonomskoj teoriji. Kvanta teorija novca ne postoji, ako se to prihvati. U stvari, ne postoji klasična ekonomska teorija, neoklasična ekonomska teorija, u stvari ne postoji ekonomska sloboda, a ekonomska sloboda je skopčana sa slobodom. Ona je direktno povezana sa ljudskom prirodom. Ekonomska kriza, nažalost, pogađa i Srbiju. Mi ne možemo da se ogradimo od posledica ekonomske krize, ali prvi put u istoriji mi nismo za državu Srbiju učinili da smo izazvali ekonomsku krizu. Ekonomska kriza je nasleđena, ona je posledica činjenice da se globalne stvari dešavaju tako kako se dešavaju. Godine 2018. i 2019. crpeli smo efekte fiskalne konsolidacije zato što smo imali ekonomski rast koji je bio fantastičan. Nadamo se da ćemo 2021. i 2022. godinu preživeti i učiniti da Srbija i dalje zadrži taj trend. Naravno da imamo deficit u budžetu. Naravno da je deficit sasvim normalna posledica ekonomske krize i naravno da ja, kao i u martu, kažem da nije bitno da se držimo Mastrihta i da nam javni dug bude na 60%. Mi ne možemo da ograničimo sebi pravo da nam raste privreda i ekonomija držeći se Mastrihta od 60%, jer to više niko u Evropi ne čini. Sve ekonomije su mnogo više zadužene. Sve države imaju mnogo veće deficite. Nema razloga da Srbija ne ide preko 60% zaduženosti i svesni smo da to moramo da činimo odgovorno i svesni da taj dug nekad moramo da vratimo, ali ne trebamo sebi da stvaramo barijeru od 60% javnog duga. Danas imate MPL-ove koji rastu u svim zemljama EU, imate jednu ogromnu neizvesnost i Srbija pokazuje svojim primerom, odgovornom politikom koju vodite vi, ministre finansija, i predsednik države Aleksandar Vučić kako Srbija stvara novi model, kao ono kada smo 2014, 2015, 2016. i 2017. godine slušali u MMF-u da smo ispisali istoriju i, vraćam se ponovo na ekonomu, istoriju, kako fiskalna konsolidacija može da bude jedinstvena u svetu. Danas nisam govorio o ekonomskim klasifikacijama, nisam govorio o ekonomskim pozicijama, jer sam suviše dugo o tome pričao. Veliko mi je zadovoljstvo, gospodine ministre, kada pogledam pravnike, doktore, lekare kada govore o ekonomiji. To je jedna stvar koju smo mi učinili fiskalnim promenama, zainteresovali smo ljude da govore o ekonomiji i nekako nama uskratili zadovoljstvo da imamo ekskluzivnu teoriju o ekonomiju, a u suštini učinili nas srećnim da ostvarimo jedan svoj cilj, a to je da zainteresujemo sve da je ekonomija suština funkcionisanja. Ne mogu, gospodine ministre, a da vas ne podsetim na sopstvene prihode Univerziteta u Beogradu i drugih univerziteta. Pričali smo o tome pre godinu dana i rekao sam da ću se za svaki rebalans budžeta i svaku priču oko budžeta vraćati na uvaženu, časnu rektorku Beogradskog univerziteta koja nam ni danas nije rekla gde je 130 miliona sopstvenih prihoda i kako se troše na univerzitetu. Da vas podsetim, 95% tih prihoda su prihodi studenata koji se školuju, a 48 do 82% završe u prihodima za koje ne znamo kakvi su i da li su transparentni. Dame i gospodo, poštovani ministre, ovaj budžet ne treba da stvori lažnu sliku da će u ekonomiji Srbije i sveta biti ekonomski lako i da nećemo biti povređeni ekonomskim dešavanjima, bićemo, ali ovaj budžet, kao fiskalne mere i monetarna politika koju smo činili u 2020. godini govori da ćemo iz ekonomske krize, zahvaljujući Vladi Republike Srbije, izaći sa vrlo malo oštećenih ekonomskih parametara. Zato nama ne ostaje ništa drugo nego da glasamo za budžet 2020. godine.
Zahvaljujem, gospodine Kovačeviću, kao i uvek, na efektnom izlaganju. Dame i gospodo narodni poslanici, sada određujem pauzu u trajanju od 60 minuta i sa radom nastavljamo u 15.15 časova.
Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručena vam je odluka RIK-a o dodeli mandata narodnih poslanika radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, uručen vam je Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnim poslanicima sa predlogom da Narodna skupština shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Oliveri Ognjanović, izabranoj sa izborne liste „Aleksandar Vučić - Za našu decu“ i narodnim poslanicima Nini Pavićević i Vojislavu Vujiću, izabranim sa liste Ivica Dačić – „Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija“ - Dragan Marković Palma. Na osnovu odluke RIK-a, izveštaja i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Oliveri Ognjanović, Nini Pavićević i Vojislavu Vujiću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru i molim da se pripreme za polaganje zakletve. (Predsednik čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI". Molim narodne poslanike da potpišu teksta zakletve, i dozvolite mi da u ime Narodne skupštine i u svoje ime čestitam na izboru i poželim uspešan zajednički rad u tekućem mandatnom periodu. Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Marija Jevđić ima reč.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, pažljivo sam slušala vaše današnje izlaganje, gospodine ministre, odnosno obrazloženje zbog čega je bitno da danas, odnosno u danu za glasanje usvojimo predloženi rebalans budžeta Republike Srbije i iz tog objašnjenja, ali i iz današnje diskusije mojih kolega vidi se da Vlada želi da preusmeri novac u što bolje ublažavanje posledica nastalih usled Kovid-19, ali i da sačuva ekonomsku stabilnost naše zemlje. Jedinstvena Srbija podržava napore Vlade i poslanici JS u danu za glasanje podržaće predloženi rebalans budžeta. Usvajanje novog rebalansa nije ništa neuobičajeno, pogotovo imajući u vidu dosta nesigurne procene ekonomskih kretanja pod uticajem zdravstvene situacije, a s obzirom da je i kraj godine, moguće je jasnije videti kakvi je prvi uticaj krize na privredu kao i na celo društvo. Kada smo u decembru prošle godine u Skupštini raspravljali i usvajali budžet za 2020. godinu, niko od nas nije mogao ni da pretpostavi sa kakvim ćemo se izazovima sresti tokom 2020. godine i budžet je tada planiran kao razvojni, izbalansiran, i usmeren na dalje podizanje životnog standarda i investicije. Nažalost, pandemija koja je zadesila ceo svet pa i našu zemlju je uticala na to da u aprilu imamo prvi rebalans budžeta, kojim su bile obuhvaćene ekonomske mere koje bi sačuvale makroekonomsku stabilnost sa jedne strane, a sa druge strane omogućila pomoć onima koji su bili najviše pogođeni pandemijom. Država je odgovornom politikom u teškim vremenima pokazala da je prioritet sačuvati zdravlje i život ljudi i umanjiti negativne ekonomske posledice pandemije po privredu i građanstvo. Kada već govorimo o prethodnom rebalansu budžeta, moram da spomenem kao poslanika koja dolazi iz Raške oblasti, odnosno iz Kraljeva, da je tim rebalansom budžeta izdvojeno 3,3 milijarde dinara za nastavak izgradnje Moravskog koridora. Više puta sam u ovom visokom domu spominjala koliko je bitna izgradnja tog koridora, ne samo za Kraljevo i za Raški okrug, već i za Zlatiborski, Rasinski, Moravski okrug. To je dugoročna investicija koja će ovom delu Srbije omogućiti da se ubrzano razvija i da građani koji gravitiraju u ovoj oblasti obezbedi opstanak u svojim gradovima, čime polako decentralizujemo Srbiju i centar razvoja pomeramo iz Beograda i na taj način motivišemo, ne samo građane, nego i lokalne samouprave da rade na unapređenju svojih okruga. Navela bih primer Jagodine koja je sama uredila svoj grad i postala tako atraktivno mesto za ulaganje i sami su inicirali dovođenje novih investicija i sledeći taj primer mnoge lokalne samouprave mogu da se ugledaju i verujem da imaju i šta da ponude i da privuku ne samo strane investitore, nego da ohrabre i lokalne preduzetnike da se razvijaju i da proširuju svoja poslovanja. Naravno, sve ovo ide u prilog uvećanju lokalnih budžeta i došla sam do jednog zanimljivog podatka. Pratila sam jedno istraživanje koje je pokazalo da čak 84% građana Srbije ne zna ništa o lokalnom budžetu ili nisu dovoljno upućeni. Eto jedne ideje, gospodine ministre, da se ljudi na lokalu što više animiraju i informišu o načinu na koji se kreira budžet i šta su prioriteti i potrebe lokala i mislim da će na taj način i razumeti kreiranje i potrebe republičkog budžeta pa bi možda i sve neosnovane kritike, ako postoje, mogle biti konstruktivni predlozi. Da se vratim na današnju temu i na ono što nam donosi predloženi rebalans. Primećuje se da Vlada želi da u najboljoj mogućnoj meri odgovori potrebama građana i da kroz dodatna sredstva ublaži posledice nastale usled pandemije izazvane korona virusom. Odvojena su sredstva za izgradnju Kovid bolnica u Beogradu i Kruševcu i videli smo u prethodnim mesecima i u mesecima koji nam dolaze da je bitno da imamo razvijeni zdravstveni sistem, pre svega mislim na bolnice u svim delovima Srbije, ali da treba i više ulagati u ljudske resurse u zdravstvenom sistemu. Znamo da su i lekarima i medicinskom osoblju povećane plate, ali treba neprestano ulagati i negovati sve elemente koji čine jakim zdravstveni sistem jedne zemlje. Povećane su isplate Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje u cilju nabavki neophodne opreme i lekova, a radi sprečavanja širenja bolesti i obezbeđenja što kvalitetnije zdravstvene zaštite za sve građane. Mislim da je Srbija jedna od retkih zemalja koja može da se pohvali besplatnom primarnom zdravstvenom zaštitom. Rebalansom budžeta su opredeljena i sredstva za kapitalne projekte, održavanje državnih puteva, izgradnju saobraćajne infrastrukture. Ohrabrujući je podatak koji ste danas izneli, gospodine ministre, da će investicioni projekat „Srbija 2020-2025“, kojim je planirano 14 milijardi evra da se uloži u infrastrukturne projekte, a sa ciljem da se podigne životni standard naših građana i da mladi ostaju u Srbiji, nesmetano da se razvija. Da bi nastavili sa daljim razvojem naše zemlje, moramo biti istrajni i nastaviti sa kapitalnim investicijama, ali i dalje ulagati u infrastrukturu, naročito u saobraćajnu i više ulagati u zdravstvo, kako u zdravstvenu strukturu, tako i najvažniji deo zdravstva, a to su ljudi koji rade u zdravstvenom sistemu. Zahvaljujući njima zdravstveni sistem danas funkcioniše u ovim teškim vremenima. Mogu slobodno reći da smo jedni od retkih zemalja koji su u ovom teškom vremenu, koje je zadesilo i Srbiju i ceo svet, odgovorili sa visokom ocenom, mogu slobodno reći – deset, što se tiče zdravstvenog sistema. I celog, ali ja posebno stavljam akcenat na zdravstveni sistem, jer sam imala priliku da razgovaram, ne samo u svom gradu, nego i u drugim gradovima sa zdravstvenim radnicima koji su bili angažovani bukvalno 24 sata u prethodnim mesecima kako bi na što bolji način odgovorili svim onim izazovima koji su zadesili našu zemlju, a sve u cilju da se sačuvaju ljudski životi, jer to je prioritet i Vlade i nas samih kao narodnih poslanika. Na kraju, ja se nisam bavila statistikom, već realnim životom i direktnim uticajem mera na sve segmente života i kao što sam i rekla na početku poslanička grupa Jedinstvene Srbije podržaće predloženi rebalans budžeta Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po prijavi, reč ima gospodin Arpad Fremond.
Poštovani predsedavajući, poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u toku današnje rasprave mogli ste čuti stavove poslanika SVM u Predlogu zakona koji se nalazi na dnevnom redu. Dozvolite mi da u preostalom vremenu naše poslaničke grupe govorim o temi poljoprivrede, u kontekstu rebalansa za 2020. godinu. Iz Predloga se jasno vidi da je planirano znatno više sredstava za poljoprivredu. Uprava za agrarna plaćanja će dobiti više od pet milijardi dinara, zahvaljujući čemu će do kraja godine moći da se isplati preostali dug Ministarstva za subvencije, što je izuzetno značajno za naše poljoprivrednike, a moći će se uvesti i nove mere, prvenstveno za naše mlade poljoprivredne proizvođače. Skoro da nema dana a da mi se ne obrati neko od poljoprivrednih proizvođača i ne pita kada će da se nastavi isplata subvencija i šta je sa rezultatima konkursa za mlade poljoprivrednike. Po Predlogu budžeta, subvencije za poljoprivredu su 46,8 milijardi dinara, revidiraju se u iznosu od 5,6 milijardi, što je skoro više od 14%. Od ovih sredstava subvencije za ruralni razvoj su najveće, skoro tri milijarde dinara, a povećavaju se sredstva i za Upravu za veterinu i za kreditnu podršku. Usled epidemija korona virusa naši poljoprivrednici su se suočili sa raznim teškoćama. Po našoj proceni su, bez obzira na nove izazove, poštovali mere i poljoprivredna godina je uspešno realizovana. Dobro se sećam koliki broj poruka smo dobili u prvoj polovini godine od naših poljoprivrednika, koliko pitanja je bilo, i to najviše u vreme zabrane kretanja, što pokazuje kako su naši poljoprivrednici disciplinovani, vredni i njima je posao uvek na prvom mestu. Pre par dana smo od ministra Nedimovića mogli čuti da je u ovom ciklusu stiglo znatno više zahteva za subvencije nego ranije. I to pokazuje da je sistem dobro funkcionisao i za vreme vanrednog stanja. Povećan je broj zahteva za subvencije u oblasti mlečnog govedarstva i nabavke genetike. Čuli smo i najavu bespovratnih sredstava u novom paketu mera za mlade poljoprivrednike do milion i 500 hiljada dinara, što poslanička grupa SVM apsolutno podržava. Kroz ovaj program se posebno insistira na stočarstvu, povrtarstvu i voćarstvu. Poljoprivreda je jedna od stvari koja je povezana sa skoro svakim domaćinstvom. Moramo da investiramo i tu granu privrede jer to rade i sve zemlje. U ovoj teškoj situaciji se vidi koliko je proizvodnja hrane važna. Izuzetno je značajno što mi nismo imali problema sa nestašicom hrane. Ministar Nedimović je pre par dana govorio o penziji poljoprivrednih proizvođača, odnosno o njihovom penzijskom i invalidskom osiguranju. Ovo je jedna kompleksna tema koja nije pipnuta od 1986. godine. Naravno, ova tema je vezana i za budžet, pošto dugove poljoprivrednika vodimo kao prihode naše države. Mi, poslanici Saveza vojvođanskih Mađara, godinama pratimo situaciju sa penzijsko-invalidskim osiguranjem poljoprivrednih proizvođača. U više navrata smo govorili o tom problemu. Imali smo dobru saradnju po ovom pitanju sa prošlom vladom i gospodinom ministrom, međutim, do konačnog rešenja još uvek nije došlo. Prisutni smo na terenu i verujte mi, nema tribine, odnosno sastanka sa poljoprivrednicima, gde ova tema nije prisutna. Svi pitaju, svakog poljoprivrednika interesuje kad će da se reši u celosti ovaj problem? Prošle godine sam pitao i premijerku o ovom problemu. Rekla je da se vode razgovori sa Svetskom bankom i da će se razgovarati i sa MMF-om, kao i da će se ovi problemi rešiti do kraja 2020. godine. Naravno, u tom trenutku niko nije znao šta nas čeka u 2020. godini i da ćemo imati problem sa pandemijom korona virusa i zbog nastale situacije se, naravno, sve prolongira. Znamo da je ovo jedno interresorno pitanje, da moramo u rešavanje uključiti Ministarstvo finansija, Ministarstvo za rad, kao i Ministarstvo poljoprivrede. I mi, poslanici SVM, se već godinama bavimo ovim problemom svih poljoprivrednika u Srbiji koji gazduju na manjim površinama i koji nemaju od čega da plate penzijsko-invalidsko osiguranje. Ovi poljoprivrednici imaju vrlo skromne prihode i nemaju od čega da plate PIO ni zdravstveno osiguranje koje na godišnjem nivou iznosu oko 100 hiljada dinara. Naravno, ako gledamo visinu doprinosa, može se reći da je ovo jako malo, najmanje što postoji u Srbiji, ali moramo biti svesni toga da poljoprivrednik koji obrađuje, na primer, dva hektara, jednostavno nema od čega da plati ove iznose. Moram da naglasim da je prethodnih godina dosta urađeno po ovom pitanju. Smanjen je broj članova gazdinstva koji su u obavezi da plaćaju ove doprinose, formirana je i radna grupa u okviru Ministarstva poljoprivrede, imali smo i reprogram 2014. i 2016. godine, što je izuzetno značajno. Međutim, ostao je još jedan problem vezan za iznos samog doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, kao i dugovi, koji su veliki problem svim proizvođačima i, naravno, vide se u budžetu Republike Srbije. Rešavanje ovog problema stoji i u koalicionom sporazumu između SNS i SVM i nadamo se da ćemo ovo pitanje u toku 2021. godine konačno i rešiti. Svakome je jasno da poljoprivrednici doprinose treba da plaćaju u srazmeri sa prihodima koje ostvaruju i veličinom zemljišta koje obrađuju, a ne da svi plaćaju iste iznose, i oni koji gazduju na tri hektara i oni koji gazduju na 300 hektara. To, jednostavno, nema smisla. Izuzetno je važno da omogućimo reprogram u toku 2021. godine. Bilo bi značajno da taj reprogram traje više meseci i ako može čak i godinu dana. Ono što je takođe važno je da kroz taj reprogram omogućimo svim poljoprivrednicima koji žele da plate glavnicu da plate odmah, ako su u stanju da to urade, i onda posle toga da im se otpišu kamate. Naravno, ovako bi se punio budžet Republike Srbije. Trenutno je ogroman problem što je poreska uprava svim proizvođačima koji imaju dugove stavila pod hipoteku poljoprivredno zemljište i naravno to poljoprivredno zemljište ne može ni da se proda, ni da se prepiše. Moramo da vodimo računa o najmanjim poljoprivrednim proizvođačima. Moramo napraviti razne kategorije po našem predlogu, kao što je to i u planu. Oni koji gazduju na manjoj površini nikako nemaju dovoljno prihoda i zbog toga moramo da uradimo ovu kategorizaciju. Smatramo da će rešenje ovog pitanja biti dobro za državu, jer se trenutno ne puni budžet, niko ne plaća ove iznose, odnosno jako mali broj poljoprivrednika plaća ove iznose ili vrlo teško uplaćuju poljoprivrednici. Ako rešimo ovaj problem, onda država može samo da dobije znatno više nego što bi izgubila. Naravno, gospodine ministre, vi to dobro znate, prethodna Vlada Srbije je već neko vreme radila na ovom pitanju. Siguran sam da ste i vi bili uključeni i sa Svetskom bankom i sa MMF-om i naravno Ministarstvo finansija ima ključnu ulogu u rešavanju ovog problema. Znači, Vlada ima model kako bismo to mogli da uradimo i po kojoj dinamici. Paralelno sa tim treba da radimo i na rešavanju dugova i pravljenju novog sistema u zavisnosti od prihoda koje ostvaruju poljoprivredna gazdinstva. Nažalost, trenutak dug iznosi oko dve milijarde evra što je jako puno i to su značajna sredstva. Važno je da u ovom sistemu napravimo red i to što pre. Kako sada stvari stoje, nadamo se da ćemo u 2021. godini konačno rešiti ovu situaciju. Na kraju, želim da zaključim da poslanička grupa SVM će podržati rebalans. Očekujemo i predlog zakona o budžetu za 2021. godinu, kroz koji se nadamo da ćemo rešiti u nekom delu i problem poljoprivrednika sa plaćanjem doprinosa za PIO. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima ministar.
Hvala puno. Samo da zahvalim na izlaganju. Dakle, potpuno jesam svestan problema sa kojima se suočavaju poljoprivrednici kada su te penzije u pitanju. Ja sam sa gospodinom Nedimovićem imao već par razgovora, tako da sam siguran da ćemo tokom naredne godine imati definitivno rešenje. Neće to biti jednostavno rešenje, ali moj stav je da moramo da završimo tu priču jedanput za svagda, jer ovako kraja nema. Tako da, znam u čemu je problem, već sam od gospodina Nedimovića dobio predlog s njegove strane, analiziramo mi u Ministarstvu finansija, vrlo brzo ćemo se videti i na kraju krajeva zajedno proći kroz to. Siguran sam da rešenje postoji. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Snežana Paunović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, uvažene kolege, građanke i građani Srbije, čuli smo već nekoliko puta, raspravljamo o rebalansu budžeta, jednoj od najvažnijih tema kada je u pitanju Skupština Srbije, pošto je samo budžet važniji od rebalansa. Uvaženi ministre, i vi i ja sedeli smo u ovoj sali i kada smo donosili budžet za 2020. godinu, ni pod pretpostavkom da ćemo se sresti sa nečim što se zove „Kovid 19“, odnosno korona virus, posle koga, sasvim je jasno, svet više nikada neće biti isti. Kako se Srbija snašla u momentu prvog udara pandemije, govorile su moje kolege u nekoliko navrata. Zaista, možemo samo da pohvalimo ulogu Vlade i države kada je u pitanju taj prvi talas koji nas je zatekao, iznenadio ili bio neočekivan, ili kako god, srpski je potpuno bilo da mi ne verujemo baš da možemo biti izloženi jednom takvom smrtonosnom virusu koji je zaustavio maltene ceo svet. Međutim, to se ipak dogodilo. Izazvalo je naveće posledice posle Drugog svetskog rata u globalnoj ekonomiji. Nekako, prvi na udaru bili su upravo oni sektori na koje smo mi planirajući budžet negde primarno i računali, a to je sektor turizma, ugostiteljstva, saobraćaja, rekreacije, zabave i, naravno, privrednih subjekata. U nekoliko talasa je Vlada Republike Srbije pomagala ugroženim kategorijama i ja se neću u ovom trenutku baviti setom mera koji su iza nas. O tome ste govorili i u svojoj uvodnoj reči, a govorile su i moje kolege, iako je uvek dobro podsetiti javnost da smo ostali grubo rečeno na nogama, bez obzira što taj udarac uopšte nije bio mali. Kada uzmemo u obzir činjenicu da je usled korona virusa u jednom trenutku život potpuno stao, onda bi samo zluradi komentari danas mogli biti da je naš deficit ko zna kako strašan, ko zna kako tragičan. Jeste, da, veći je od onoga što smo projektovali, ali kao što ste i sami rekli i pokazali tabele, daleko je bolji od svih zemalja u okruženju i od ozbiljne većine u Evropi. Ono što želim da kažem, jeste da me raduje najpre činjenica da ste kroz ovaj rebalans obezbedili dodatna sredstva za Ministarstvo privrede koja, koliko sam razumela u obrazloženju, idu upravo u ovom trenutku javnom sektoru, kome se opet mora pomoći. Ali, ima još jedna stavka koja je apsolutno za svaku pohvalu, a to je podrška turističkim agencijama, ljudima koji su zaista bili izloženi i na ozbiljnom udaru kada je u pitanju korona virus. Nisu to najugroženije kategorije, ali posle mene će svakako govoriti moje kolege, suludo bi bilo da ja objašnjavam koliko je pretrpela kultura ako u poslaničkoj grupi imam Jelicu Sretenović ili u kakvom je problemu bio naš zdravstveni sistem ako imam doktorku Vesnu Ivković. Svako će govoriti iz svog resora o tome koliko je korona ostavila traga, koliko smo uspeli da se izborimo i koliko je tek pred nama. Ono što ću reći svakako, gospodine ministre, jeste da ćemo se brzo ponovo sresti kada budemo donosili budžet za 2021. godinu. Ja nam zaista svima želim da ta 2021. godina bude godina koja će rešiti problem korona virusa nekom vakcinom koja će umiriti pandemiju i vratiti svet bar delimično na staro. Međutim, ukoliko se to ne desi, čini mi se da je naša prednost u činjenici da ćemo još racionalnije moći da isplaniramo budžet za 2021. godinu. Slažem se, akcenat uvek mora biti pre svega na privredi, pre svega na onim delatnostima koje Srbiju održavaju i u tom smislu podržavam diskusiju kolege koja se ticala poljoprivrednih proizvođača i svih subvencija koje se tiču poljoprivrede. Srbija je ipak zemlja u kojoj bi poljoprivreda morala da ima najveći primat, ali čvrsto verujem da ćete najpre vi, a onda i sve vaše kolege ministri i novi saziv Vlade, kod budućeg projektovanje, odnosno projektovanja budžeta za 2021. godinu setiti se i još po nekih kategorija koje su možda ili jesu sigurno i ovim rebalansom, pa čak možda i budžetom koji smo doneli delimično bile oštećene. Moramo svi zajedno da prepoznamo poruku koju nam je nekako ostavila korona u 2020. godini. Ono što nas je naučila, ili nas je odučila od onoga što smo mi uvek imali kao definiciju, pre svega kao srpski narod, odnosno uopšte balkanski narodi, a to je okupljanja, srdačnosti, naučila nas je da mora da postoji distanca, ali bi bilo dobro i da ne podlegnemo do kraja toj distanci i ne zaboravimo da ipak jedni drugima moramo pružiti ruku. Zašto sve ovo kažem? Zato što i kod rebalansa budžeta mi imamo diskusije koje su subjektivne krajnje, nisu čak ni subjektivne, opet su pokušaji zloupotrebe. Ne postoji rebalans budžeta koji ne može biti kritikovan, kao što ne postoji ni jedan koji ne može biti hvaljen. Tu je samo ugao gledanja užasno važan. Ali, jako je važno ne zloupotrebljavati ovakvu situaciju da bi se prikazala jedna slika koja ne stoji, a to je slika da je bilo koji deo teritorije Republike Srbije ovim rebalansom oštećeniji u odnosu na drugi. Zaista ne vidim da je rebalans budžeta imao, odnosno da je bilo ko u Vladi imao takav pristup, tako da su neke diskusije od jutros, koje su probale da nam objasne kako su ugrožene opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, samo još jedna potvrda onoga čega se grozim i jako plašim, a to je tog secesionističikog pristupa svemu, pa i budžetu Republike Srbije. Eto, mi ćemo i na taj način probati da opet nešto čupnemo ili pokažemo kako smo dobili manje. Dakle, ako u sred korone o rebalansu treba da razgovaramo na način što ćemo to meriti svako iz svog sela ili atara, onda smo neozbiljni. Ako pogledamo sve što je pred nama, ponovo kažem, neću vam čestitati, to je vaš posao, zato smo vas birali, ali mi se čini da ste uradili najbolje što ste mogli. Čvrsto verujem da i ako ima nedostataka u ovom rebalansu, koji se sada, opet kažem, usvaja neposredno pre usvajanja budžeta, i to je ono što nas je korona naučila, a to je da može da se dogodi i da imamo vrlo brzo razmatranje i rebalansa budžeta za tekuću godinu i usvajanje za sledeću, onda čvrsto verujem da ćete sagledati sve eventualne mane koje ovde postoje i da ćete to u budžetu za 2021. godinu kvalitetnije predvideti, raspodeliti i učiniti sve za dobrobit građana Srbije. Završiću na način što ću reći da ćemo svakako podržati rebalans budžeta kao poslanička grupa SPS, ali i uz napomenu da zaista pre svega želim da verujem kao čovek da smo negde blizu rešenja ove kovid krize, da smo kao čovečanstvo naučili lekciju i zaslužili da dobijemo neku vakcinu koja će zaustaviti divljanje ove pandemije, jer brojke jesu zastrašujuće. Moglo bi da se o rebalansu govori i duže i šire i sa podacima i sa brojkama, ali vodeći računa i o tome da se treba najpre sačuvati i brzo uraditi sve ono što zavisi od svakog od nas, ovde ću završiti svoju diskusiju. Zahvaljujem se vama na obrazloženju, zahvaljujem se na strpljenju da saslušate sve nas, jer svi imamo svoj ugao gledanja, ali je važno da znate da parlament u ovom trenutku apsolutno stoji uz svoju Vladu kojoj je dao poverenje. Hvala vam.
Zahvaljujemo se i mi vama. Sledeća je koleginica Jasmina Karanac.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre Mali, koleginice i kolege narodni poslanici, ovo je drugi rebalans budžeta za ovu godinu i možemo slobodno reći da ga donosimo u poprilično izmenjenim okolnostima. To bi bilo neobično da zdravstvena kriza nije pogodila domaću ekonomiju mnogo više nego što je bilo ko mogao da pretpostavi. Zato su dodatni rashodi za ublažavanje posledica pandemije virusa korona i logični i neophodni, jer niko čak ni u svetu nije mogao ni da približno prognozira razmere pandemije, a samim tim i da planira sredstva za pokriće troškova antikriznih mera. Država Srbija je brzo i efikasno reagovala na zdravstvenu krizu i to ne mogu da joj ospore ni najveći kritičari. Ogromna sredstva usmerena su na borbu protiv pandemije, najpre za nabavku neophodne opreme i izgradnju i unapređenje zdravstvene infrastrukture, a potom i za oporavak privrede i stanovništva. Čak dve stotine miliona evra vanrednih troškova izdvojene su za nabavku lekova, aparata, izgradnju i opremanje kovid bolnica. Naš zdravstveni sistem se i pored ogromnih priliva pacijenata u tri navrata do sada pokazao kao odličan i efikasan, i to u velikoj meri zahvaljujući lekarima i medicinskom osoblju. Zato im moramo odati zahvalnost i priznanje, ali ne samo kroz povećanje plata, već pre svega insistiranjem na poštovanju mera i odgovornim ponašanjem i države i građana, podizanjem kolektivne svesti u međusobnoj solidarnosti, svesti o teškom položaju zdravstvenih radnika u ovim uslovima, jer samo timski udruženi i zajedno možemo držati epidemiju pod kontrolom. Moramo svakoga trenutka biti svesni da je pred nama težak period, najpre u zdravstvenom smislu, na šta nam svakodnevno ukazuju brojke zaraženih i obolelih, ali nas takođe čekaju i veliki izazovi da sve troškove stavimo pod kontrolu i uvedemo u red javne finansije. Ono što naglašava i Fiskalni savet, a što ne može niko da ospori je što u vreme krize nisu umanjene javne investicije u infrastrukturu, kao što sam već rekla, bolnice, ali i održavanje državnih puteva, izgradnja autoputeva, železnica. I ovim rebalansom javne investicije su znatno povećane i u odnosu na prethodni rebalans koji smo imali u aprilu i u odnosu na budžet za ovu godinu. Ono što je važno istaći, kada se uporede prognoze MMF-a, Svetske banke i Evropske komisije, Ministarstva finansija i Fiskalnog saveta, je da se privredna aktivnost oporavljala brže od očekivanja. U vremenu krize Srbija ništa ne zaostaje od drugih evropskih ekonomija u oporavku i saniranju, slobodno možemo reći, velikog udara na budžet, koji niko nije mogao ni da predvidi. Moram da napomenem i to da je pad BDP-a Srbije u 2020. godini znatno manji nego u većini zemalja Evrope. Prema najnovijoj projekciji koju su izradili Evropska banka i MMF, Srbija beleži najmanji pad u Evropi i on iznosi 1,5%, dok poređanja radi neke zemlje beleže u proseku pad i do 10%, Hrvatska 9%, Crna Gora 12%, Slovenija 7%. To što Srbija beleži najmanji pad rezultat je ne samo strukture domaće privrede, kako ocenjuju pojedini ekonomisti, oni navode da najveći pad beleže zemlje sa najvećim učešćem turizma u BDP-u i one zemlje koje su najviše pogođene pandemijom. Moram da istaknem da je i u Srbiji, pored zdravstvenog sistema koji je pretrpeo daleko najveći udar, i turizam jedna od grana koja je najviše pogođena. Zato je izdvojeno 150 miliona dinara, koliko je rebalansom odobreno za subvencije premija polisa osiguranja turističkim agencijama učinjen važan korak za pomoć turističkom sektoru, a posebno manjim organizatorima putovanja, koji su najviše pogođeni tokom pandemije. I ovo nije jedina mera. Omogućeni su i povoljni krediti za likvidnost, kao i sredstva iz posebnog programa Fonda za razvoj, ali i značajne subvencije za podršku rada hotelskoj industriji. Ovako nizak pad BDP-a zasniva se na tome što se naša ekonomija u velikoj meri oslanja na proizvodnju hrane i prehrambenih proizvoda. Zbog toga je neophodno podstaći i razvijati poljoprivredu i zato je ovim rebalansom predviđeno znatno više sredstava za subvencije u poljoprivredi. Ministar Nedimović je obećao da će u narednih mesec dana biti isplaćen novac po osnovu zahteva za subvencije, kojih je tokom pandemije prispelo znatno više nego ranije i mi ga, naravno, držimo za reč. Zahvaljujući svim ovim merama koje su rezultat odgovorne politike koju je do sada vodio predsednik i Vlada Republike Srbije, a nema razloga da ne verujem da će i aktuelna Vlada nastaviti kontinuitet prognoze MMF-a i Evropske komisije za naredne dve godine predviđaju oporavak srpske ekonomije. Međutim, i pored svega moramo biti svesni da ovo nije kraj, da kriza nije završena, pogotovo imajući u vidu da se epidemiološka situacija u svetu ponovo pogoršava, da svakim danom raste broj zaraženih, da se povećava udar kako na zdravstveni sistem, tako i na ekonomiju. Evo, danas imamo novi neslavni rekord u Srbiji – 2.823 zaražena i nažalost 14 preminulih. Zato, u iščekivanju vakcine, kao slamke spasa, svi moramo biti odgovorni i poštovati epidemiološke mere. Moramo biti solidarni, pokazati da brinemo jedni o drugima i o svojim zdravstvenim radnicima. Da bi zdravstveni sistem izdržao i da bismo mogli da se lečimo i od drugih bolesti koje nisu korona, nosimo maske, izbegavajmo okupljanja, držimo distancu. Nije teško, a znači život. Zato će poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije Rasima Ljajića, kao socijalno odgovorna i solidarna, podržati i ove mere koje su pre svega usmerene na borbu protiv korona krize, ali i sve buduće predloge koji će se odnositi na zaštitu stanovništva i držanje epidemije pod kontrolom. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Vesna Marković.
Hvala. U svom izlaganju osvrnula bih se na sve ono što nam se dešava poslednjih nekoliko meseci, a to je naravno pandemija korona virusa, jer pandemija korona virusa utiče na sve segmente našeg života i mi smo na neki način prinuđeni da se prilagođavamo tim novim uslovima. Ceo svet se zapravo suočava sa situacijom koja je potpuno nepoznata i bori se sa ovom opakom bolešću. Svi mi pronalazimo nove načine funkcionisanja, kako bi naše ekonomije trpele što manje posledica i kako bi pokušali da sačuvamo svako radno mesto. Međutim, iskoristiću ovu priliku da apelujem na sve naše građane, počev od onih najmlađih do najstarijih, da poštuju sve propisane mere jer se ne radi o bolesti koja je bezazlena, bolest je smrtonosna i moramo da budemo odgovorni, pre svega prema sebi, prema svojoj porodici, prema prijateljima. To je jedini način da u ovom trenutku sprečimo širenje ovog virusa. Logično je da u ovakvim okolnostima na prvo mesto stavljamo zdravlje naših građana. To smo pokazali rebalansom ovog budžeta, ali naravno i ulaganjima koja smo imali u zdravstveni sistem prethodnih godina. Ovim rebalansom su predviđena ulaganja u dve kovid bolnice u Kruševcu i Beogradu u iznosu od devet milijardi evra, kao i dodatna sredstva – 2,8 milijardi dinara kojima je obuhvaćena nabavka neophodnih lekova i opreme za lečenje od ove bolesti. Naravno, obezbedili smo građanima kvalitetniju zdravstvenu zaštitu, dostupniju, naravno, i ojačali smo naš zdravstveni sistem. Međutim, da nismo ulagali u zdravstveni sistem i pre pojave korona virusa, sada bismo bili u mnogo težoj situaciji. Zahvaljujući tome uspeli smo da održimo naš zdravstveni sistem, i to u okolnostima u kojima su pucali sistemi u zemljama koje su mnogo razvijenije od Srbije i u kojima se mnogo ulaže u zdravstvo. Poslednjih nekoliko decenija zdravstvo je bilo potpuno devastirano u Srbiji. Moram da pohvalim ovom prilikom i rad ministra Lončara, celog njegovog tima, i to ne samo u ovim okolnostima pandemije korona virusa, već i tokom celog perioda obavljanja dužnosti ministra zdravlja, jer nema delova Srbije u kojima nisu pokrenuta ozbiljna ulaganja u zdravstvo. Sigurna sam da će se to nastaviti, i to smo pokazali i ovim rebalansom, prethodnim koji je bio ove godine takođe, a takođe ćemo to učiniti i budžetom za narednu godinu. I zdravstvo i obrazovanje su zapravo dva najvažnija segmenta razvoja našeg društva, tesno su povezani, jer u svim ovim ustanovama o kojima govorim, ustanovama koje su, recimo, sada predviđene da budu kovid bolnice, kasnije će to biti neki zdravstveni centri za lečenje od drugih bolesti, potrebni su, naravno, lekari i obrazovano medicinsko osoblje. Uverena sam da ćemo nastaviti da jačamo položaj zdravstvenih radnika povećavanjem plata koje je najavljeno, jednokratnom pomoći takođe od 10.000 dinara koju je ministar pomenuo danas. Naravno, na kraju posebnu zahvalnost svi mi građani Srbije dugujemo zdravstvenim radnicima, dugujemo lekarima, medicinskim sestrama, koji su sve vreme podnosili najveći teret u ovim zaista nekim novim i teškim okolnostima. Verujem da ćemo se i ubuduće i sa ovim sadašnjim talasom korona virusa nositi uspešno kao što smo to radili do sada. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Vesna Ivković.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, svedoci smo vremena kada se celo čovečanstvo zbog globalne pandemije Kovida-19 nalazi na prekretnici koja menja smer budućnosti, menja ekonomsku, socijalnu i zdravstvenu sliku čovečanstva. Ako hoćemo da nam ta budućnost bude izvesna, a ne neizvesna moramo se boriti za svakog građanina Republike Srbije, kako u prvim redovima u zdravstvenim ustanovama i čitavom zdravstvenom sistemu, tako i u donošenju dobrih zakonskih rešenja u ovom visokom domu kojima se omogućava prvovremeni i adekvatan odgovor na sve izazove koje ovaj opasan virus nosi. Iz tih razloga su novim rebalansom ovogodišnjeg budžeta predviđena dodatna sredstva za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih usled posledica izazvanih korona virusom, a korona nije ostavila posledice samo po zdravlje već i po ekonomiju svih zemalja sveta. Najvažniji faktori koji su doveli do izmene u visini i strukturi budžetskih prihoda u Srbiji, a što se iz rebalansa vidi jesu između ostalog kraći i blaži efekti delovanja najtežih epidemioloških mera, odnosno zabrana kretanja i obavljanja određenih aktivnosti i brže uspostavljanje unutrašnjih i međunarodnih ekonomskih tokova blaži pad privredne aktivnosti u odnosu na predviđen sa značajnim izmenama u strukturi BDP-a, mada je on daleko bolji u zemljama u regionu i u odnosu na druge evropske zemlje, izostanak tranzitnog saobraćaja, drastičan pad broja inostranih turista i drugo. Što se tiče epidemioloških mera tu ću se zaustaviti sa par komentara. Prvo, moram priznati da nam je dosada u ovoj borbi sa pandemijom jako dobro išlo, bar u prvom i drugom talasu čak mnogo bolje zemljama u okruženju u Evropi, podsetiću na hodogram dešavanja. Prvi slučaj Kovida-19 registrovan je u Srbiji 6. marta 2020. godine. Uvođenjem policijskog časa, koji se pokazao opravdanim na samom početku, sačuvali smo ne samo našu stariju populaciju i hronične bolesnike, već i dobili na vremenu da opremimo bolnice, kako smeštajnim kapacitetima, tako i aparatima, trakama za testiranje i zaštitnim sredstvima. Sve ovo sam navela radi podsećanja o opravdanosti uvođenja ovih epidemioloških mera čime smo izbegli neke loše scenarije poput onog u Italiji. U aprili mesecu usvojen je prvi rebalans budžeta za 2020. godinu. Program ekonomskih mera omogućio je neometano finansiranje borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi i umanjenje negativnih ekonomskih posledica pandemije po privredu i građane. Vlada Republike Srbije je na vreme reagovala merama vrednim oko 5,8 milijardi evra za sprečavanje negativnih ekonomskih posledica korona virusa što je 12,5% našeg BDP-a. Prema najnovijim vestima Srbija je najbolja u Evropi što se tiče pada BDP, što su zvanično pokazala najnovije prognoze MMF-a i Evropske komisije. Naime, Srbije beleži pad od samo 1,5%. Drugim rebalansom budžeta za 2020. godinu, o kome upravo diskutujemo, predviđeni su ukupni budžetski prihodi za 46,5 milijardi dinara više u odnosu na iznose predviđene rebalansom budžeta iz aprila meseca. Toliko o brojevima i neću se više baviti njima, već su moje kolege dovoljno o brojevima pričale, već ciljevima koje treba da ispuni usvajanje ovog rebalansa. Rebalansom budžeta obuhvaćena je i planirana pomoć i podrška zdravstvenom sektoru. Povećani su transferi Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, za nabavku neophodne opreme i lekova u cilju sprečavanja širenja bolesti i obezbeđena kvalitetnija zdravstvena zaštita za sve građane Republike Srbije. Ne zaboravimo povećanu potrošnju sredstava za dezinfekciju, ličnu zaštitnu opremu, opremanje kovid bolnica, ishranu bolesnika, izgradnje bolnice u Kruševcu i Beogradu, sredstva za rekonstrukciju Kliničkog centra Srbije, kao i opremanje i renoviranje mnogih zdravstvenih ustanova. Obuhvaćeno je i povećanje plata zdravstvenim radnicima, kao i planirana isplata jednokratne novčane pomoći zdravstvenim radnicima u iznosu od 10.000,00 dinara. Prijem u radni odnos oko 3.300 zdravstvenih radnika, zbog povećanog obima posla u zdravstvenom sektoru, zahteva i povećan obim sredstava za njihove plate, kao i prevoz do radnog mesta što nije bilo planirano budžetom za 2020. godinu. Moram da naglasim da mi je posebno drago, kao zdravstvenom radniku, što je premijerka u svom ekspozeu navela kao najvažniji od šest prioriteta nove Vlade jačanje zdravstvenog sistema Republike Srbije što govori u prilog tome da shvatamo značaj jakog zdravstvenog sistema za zdravlje nacije. Ispravnost ulaganja u zdravstvo i zdravstvenu infrastrukturu pokazala se opravdanom više nego ikada tokom ove pandemije protiv koje se Srbija bori uspešnije nego mnoge bogatije i razvijenije zemlje. Zdravstveni sistem Republike Srbije pokazao je spremnost, profesionalnost, stručnost na koju svi mi treba da budemo ponosni. Naši zdravstveni radnici širom zemlje bore se danonoćno bez predaka za svaki život stručno i posvećeno i požrtvovano. Zato koristim priliku da se zahvalim svim svojim kolegama, medicinskim tehničarima, pomoćnom osoblju i ostalim medicinskim radnicima koji su heroji ne ove godine već ovog veka. Raduje me podatak da će jedan od apsolutnih prioriteta Vlade pored uvećanja plata zdravstvenim radnicima biti i ulaganje značajnih sredstava za edukaciju, medicinsku opremu kao i poboljšanje uslova u kojima zdravstveni radnici rade. Ulagaće se i dalje u zdravstvenu infrastrukturu u koju se u zadnjih par godina značajno ulagalo. Širom Srbije grade se i obnavljaju domovi zdravlja, opšte bolnice i zdravstveni centri koji će povećati naše zdravstvene kapacitete. Podsećanja radi podaci Svetske banke nam pokazuju da je nivo potrošnje za zdravstvo u Republici Srbiji na mnogo višem nivou od zemalja u regionu, čak i iznad nivoa razvijenih evropskih zemalja. Nameće se zaključak da se ne može reći da se u naše zdravstvo ne ulaže dovoljno. Da može bolje, naravno da može, jer funkcionalno zdravstveni sistem za koji se odvaja dovoljno novca svakako će se suočiti sa svim zdravstvenim izazovima sa mnogo manje problema kada ima dovoljno sredstava za nesmetano funkcionisanje. Nadam se da će i posle korone vrednosti značaja našeg zdravstvenog sistema kao i to da ćemo naučiti da promenimo prioritete i životne navike. I ovo će proći, ali da bi prošlo potrebno je da svi mi građani Republike Srbije poštujemo mere i sačuvamo svoje zdravlje kako fizičko tako i mentalno, time čuvamo i sebe i zdravstveni sistem koji treba da brine ne samo o kovid bolesnicima već i pruža zdravstvene usluge druge vrste ako se za tim ukaže potreba. U danu za glasanje poslanička grupa SPS podržaće ovaj predlog zakona. Zahvaljujem.
Reč ima Adrijana Pupovac.
Poštovani ministre, kolege poslanici, prvenstveno cenjeni građani, dolazim iz grada u kome se nalazi jedan od najvećih rudnika bakra u Evropi, dolazim iz Bora. Debitant sam u Skupštini Republike Srbije ali i ne u lokalnom parlamentu. Godine 2004. bila sam najmlađi odbornik u Borskoj skupštini, 2008. godine jedan od osnivača SNS u Boru, zatim i direktor, pomoćnik predsednika opštine, ali moja najvažnija uloga koju obavljam u životu i sa kojom se ponosim jeste uloga majke. Zato mi je posebna čast i zadovoljstvo da predstavljam zajedno sa ovim divnim ljudima poslaničku grupu koja apostrofira upravo ono što je za mene najsvetije, a to je budućnost naše dece. Srbija poseduje ogromne rezerve rude bakra, olova, cinka, izuzetno mnogo uglja. Moram da naglasim i to da nigde u svetu država ne finansira otvaranje rudnika, pa ne može ni Republika Srbija. Iz ovog proizilazi i činjenica da je strateški partner neminovnost. Strane investicije su važne za Srbiju tek 2016. godine zahvaljujući Aleksandru Vučiću one su prešle nivo BDP-a iz predkrizne 2008. godine. Sećanja radi, moram napomenuti i to da je 2009. godine Srpska banka bila na kolenima. Spoljni dug je ubrzano rastao, bila je eksplozija javnog duga, povećana nezaposlenost, povećana inflacija, uvoz usporen, ali danas, tj. na kraju 2019. godine, javni dug opšte države je iznosio 52,9% BDP-a, što znači da, zahvaljujući našem predsedniku, premijerki, ali i ministru Siniši Malom, imamo izuzetno izbalansiran, tj. uravnotežen budžet ali razvojni, zahvaljujući kome su se u doba pandemije sredstva usmeravala racionalno i efikasno, a ne selektivno i to poštujući princip pravičnosti i konstantne interakcije, tj. međusobnog delovanja ljudi u privredi. Napominjem i to da se čak i 60% javnog duga BDP-a smatra održivim, po mastrihtskim pravilima koje i propisuju granicu da 60% zaduženosti BDP-a, što pokazuje da je naša zemlja najbolja ne samo u regionu, nego i šire. Kako se obnavlja prijateljstvo i savezništvo između dve države, upravo je pokazao naš predsednik Aleksandar Vučić dolaskom kineske kompanije Srbija Ziđin koper d.o.o Bor, normalno je da strateški partner koji ulaže svoj kapital ima i većinski udeo, ali moram napomenuti i to da je država uspela da zadrži kontrolni paket u iznosu od 37%. Od dolaska strateškog partnera kompanije „Ziđin“ za pohvalu je to što kada se prođe pogonima bivšeg RTB-a nema gde se ne gradi. Gradi se nova flotacija u Boru i Majdanpeku, gradi se nova elektroliza, proširuje se topionica, proširuju se površinski kopovi, zatim se prave zelene oaze, asfaltiraće se i put Bor-Selište, a ono što je najbitnije za naš Borski Okrug jeste to da će se realizacijom kapitalnog projekta autoputa Vožd Karađorđe povezati istočna i centralna Srbija. Iz tog razloga zahvaljujem se i predlagaču koji me je predložio da budem član Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, koji vodi izuzetna žena i političarka Katarina Rakić. Dolaskom kineske kompanije ulazi se i dublje u jamu, povećava se proizvodnja kako bakra, tako i zlata. Bolje rečeno, dogovoreno se i ostvaruje. Već u sledećoj godini proizvodnja će biti udvostručena. Bitno je naglasiti da je za ovih godinu i po dana u bivšem RTB Bor, sada „Ziđinu“, zaposleno oko 500 novih ljudi, uglavnom mladih iz Bora i okoline. Moram ponoviti, 500 novozaposlenih, to je jedna fabrika. Bitno je reći da su neto primanja zaposlenih, tj. njihove plate u proseku 85.000 dinara, što je iznad državnog proseka. Ovako velika primanja nisu rezultat samo teških poslova, jer kažu da je rudarski hleb, hleb sa devet kora, već rezultat odgovornog ponašanja menadžmenta kompanije, Vlade Srbije i priznanje trudu koji je uložio naš predsednik Aleksandar Vučić, prijatelj države Kine i iznad svega čovek koji brine o rudarima, metalurzima i drugim teškim zanimanjima. Ovo možemo potkrepiti činjenicom da ovi poslovi nisu teški od juče ili od dana kada je Aleksandar Vučić preuzeo mesto predsednika Vlade i predsednika države, već su i ranije imali istu težinu, i u vreme kada je DS bila na vlasti, ali su tada prosečna primanja bila samo 28.000 dinara, što znači tri puta manja. Ne mogu a da ne kažem, iza ovoga mogu zastati, jer mi to pričaju isti oni rudari koji imaju ova primanja, ja to moram priznati, jer sam bila mlada, tvrde da su plate primane od prodaje preduzeća. Rudarsko-topioničarski basen Bor je tada u svom sastavu imao 22 preduzeća i 22.000 radnika. Osamnaest je prodato, 16 na kraju uništeno, a od para su isplaćivane zarade. Danas su samo tri preduzeća, tj. tri rudnika ali radnici zarađuju sopstvena primanja i to, ponavljam, na zavidnom nivou, 85.000 dinara prosečno. Treba li navoditi činjenice, ali mislim da ne treba, da je predsednik Aleksandar Vučić, čineći vanljudske napore postigao i postiže vanprosečne rezultate? Možda i nisam trebala ovoliko da govorim, ali izuzev ministra finansija, verujem da niste skoro svi bili u Boru. Kako je demokratska vlast vodila državu, našu vodeću kompaniju i naš grad, svedočili su natpisi na izlaznim tablama u Boru i Majdanpeku, na kojima je pisalo: „Ko poslednji izađe neka ugasi svetlo“. Danas, zahvaljujući odgovornoj politici Aleksandra Vučića, Bor je grad sa 48 hiljada stanovnika, multikulturni grad u kome živi 27 nacionalnih manjina i, verovali ili ne, 25 hiljada registrovanih automobila. I ovo mogu reći. Posle prve Skupštine i boravka u Beogradu, vraćajući se u Bor, jednog trenutka sam se zapitala da li sam u Boru ili u Beogradu. Na kraju, u ime stanovnika borskog okruga i u svoje lično ime, Srpskoj naprednoj stranci i njenim koalicionim partnerima poželela bih mnogo uspeha u daljem radu. Hvala najlepše.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dijana Radović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, tema koja je obeležila 2020. godinu u čitavom svetu i koja je promenila sve segmente društva definitivno jeste i bez sumnja pandemija Kovida – 19. Uticaj virusa nije zaobišao ni našu državnu kasu. Naime, drugi put ove godine Vlada Republike Srbije morala je da menja budžet, a predlog najnovijih izmena i dopuna Zakona o budžetu za 2020. godinu danas je pred nama. S obzirom da dolazim iz zapadne Srbije, predela koji je izrazito brdsko-planinski, ali koji je i poljoprivredni kraj, osvrnula bih se na sektor poljoprivrede, razdeo 24, za koji je rebalansom budžeta izdvojeno dodatnih četiri milijarde dinara. O važnosti sela suvišno je govoriti iz istorijske perspektive u ovoj situaciji kada je svaki građanin Republike Srbije tokom pandemije lično osetio na svom primeru da nam bez sela nema opstanka. Krenimo od toga da smo jedna od retkih zemalja koja je i tokom najveće krize bila dovoljno snabdevena osnovnim životnim namernicama. Nijednog trenutka nam nije nedostajalo hrane. Ne samo da je bilo dovoljno namernica za građane Srbije, već smo imali dovoljno i da izvozimo za zemlje u okruženju i na taj način im pomogli. Velikim delom zahvaljujući i srpskom seljaku, srpskom poljoprivredniku, koji tokom vanrednog stanja nije prestajao da radi, nije prestajao da proizvodi, iako su vanredne okolnosti i te kako uticale na sam plasman robe. Ne zaboravimo da su nakon zatvaranja pijaca mnoge porodice koje su se bavile isključivo poljoprivredom ostale privremeno bez prihoda, ali naš poljoprivredni proizvođač se i tokom izazova koji nas je zadesio, uspešno snašao i deo svoje prodaje preselio na internet, a bez interneta ne bi bio moguć ni rad od kuće, koji je za većinu poslodavaca bio jedino rešenje tokom zdravstvene krize. Ipak, kuća u koju borave mnogi tokom godine, zamenili su ovog puta zaboravljenim imanjima širom sela u Srbiji. Po ko zna koji put selo nas je podsetilo koliko nam je važno, ali i opomenulo je da moramo da ga čuvamo. Iako podaci nisu ohrabrujući, svako četvrto selo u Srbiji je u fazi nestajanja. U našim selima je na hiljade praznih kuća, a nažalost naši mladi čekaju priliku da odu iz sela. Ono što je naš zadatak jeste da ih motivišemo i da im damo mogućnost da ostanu u selu. Šta je ono što će ih zadržati na selu? Jeste mogućnost da žive od svog rada. Ova Vlada je to prepoznala i rebalansom znatno uvećala iznose za subvencije poljoprivrednim proizvođačima, preko uprave za agrarna plaćanja za podsticaje poljoprivredi i ruralnom razvoju, rebalansom se izdvaja preko 41 milijarda dinara što je za oko pet milijardi više nego što je predviđeno budžetom za ovu godinu. Od toga je preko 26 milijardi dovedeno za direktne podsticaje u poljoprivredi koji obuhvataju stočarsku i biljnu, ali i organsku proizvodnju. Preko devet milijardi usmereno je za mere ruralnog razvoja. Takođe, ono što je ovim rebalansom izdvojeno jeste i sredstva u iznosu od milijardu i 450 miliona za podršku poljoprivrednim proizvođačima, koji su namenjene za otklanjanje posledica Kovida 19 u ovom sektoru. Da država vodi računa o poljoprivredi i da želi da uveća njen udeo u privrednom rastu rekla nam je i premijerka tokom izlaganja ekspozea u istom ovom domu. Potrebno je da nastavimo sistemska i strateška ulaganja u poljoprivredu kako bi nam se poljoprivreda modernizovala, a poljoprivrednike naučili da budu i privrednici. Zato je pred nama zadatak da u narednom periodu usvajamo one mere koje će uvećati vrednost naše poljoprivredne proizvodnje. Tu pre svega mislim na izvoz koji je izuzetno dominantan, a odnosi se na izvoz gotovih proizvoda. Vreme je da se usmerimo na izvoz proizvoda višeg stepena prerade, odnosno gotovih proizvoda, a ne sirovina. Najjednostavnije rečeno jeste zašto bismo malinu ili bilo koje drugo voće izvozili u zamrznutom stanju kada možemo da izvozimo džem, sok ili neke druge gotove proizvode. Ono što je posebno važno jeste da ne smemo da zaboravimo i to da poljoprivrednik nije samo čovek koji proizvodi hranu, on je čovek koji mora da ima dostojan život i mogućnost makar približno onima koji imaju stanovnici u gradovima. To je jedan od osnovnih zadataka novog Ministarstva za brigu o selu, da oni koji odluče da u selu žive, moraju da imaju dobre puteve, moraju da imaju ambulante, sportske i kulturne sadržaje, prodavnice i sve drugo. Suština problema mladih u ruralnim područjima jeste nedostatak telekomunikacionih usluga. Kako govoriti recimo o nastavi na daljinu, poslovima na daljinu ili jednostavno osnovnim socijalnim potrebama, ako u mnogim selima ne postoji signal mobilne telefonije ili signal za internet? To su realni problemi koji muče žitelje našeg sela i koje mi moramo da rešavamo. Tokom proteklih osam godina agrarna politika Srbije pokazala je da je spremna da točak seoskog razvoja pokreće napred i da sve više sredstava, kao što ste i vi ministre rekli, izdvajamo svake godine u budžetu za subvencije poljoprivredne proizvodnje. Takvom agrarnom politikom postižemo ono da se o malom poljoprivrednom proizvođaču jednako pomaže kao i velikom proizvođaču. Ali, da bi rezultati bili još bolji i da ih na svojoj koži osete ljudi koji žive na selu, potrebno je, osim aktivnosti, dva resorna ministarstva, a to je Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva i Ministarstvo za brigu o selu, potrebno je i da se uključe i koordiniraju svi ostali sektori. Tu pre svega mislim na Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, preko omladine i sporta, zatim lokalne samouprave, zdravstvene zaštite i prosvete. Jedino tako stanovnici sela mogu da osete kvalitetan život i jedino tako neće po svaku cenu želeti da odu iz grada. Selo je uvek čuvalo Srbiju, a sada je vreme da Srbija sačuva selo, jer bez zdravog i razvijenog sela nema ni prosperitetne Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Nataša Jovanović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre Mali, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, na prethodnoj sednici smo izabrali novu Vladu i ono što je zanimljivo da nije bio intenzivna debate u javnosti oko premijerke kao prošli put. Oni koji su je žučno osporavali i podsmevali se, ovog puta su se ućutali, jer premijerka Ana Brnabić i njen tim imaju opipljive i neosporne rezultate. Zbog tih rezultata ušla je u klub premijera sa duplim mandatom. Zaista sam srećna što takođe je ministar Mali ponovo ministar finansija jer je čovek od znanja i iskustva i dokazano da bilo na kojoj funkciji se nalazi, posao radi maksimalno uspešno. Ponosno može da se kaže svima da je Srbija napredovala u svim domenima i u svim sferama društva, od začelja je došla do lidera u regionu. Sa dolaskom SNS na vlast, iz godine u godinu se napredovalo, počevši da je ubrzan privredni rast, zatim da smo uveli reforme u državnu upravu, zatim je urađeno puno infrastrukturnih projekata, vraćeno je poverenje i ugled u strane investicije. Ali, vremena su izuzetno teška. U svom životu teško vreme pamtim kada je bilo bombardovanje i tada smo se plašili neprijatelja odozgo. Sada ne znamo sa koje strane neprijatelj vreba. Dobili smo pomoć od naših prijatelja iz sveta, ali i mi smo pomagali onima koji su imali manje od nas. Dok su se zdravstveni radnici borili, ne pitajući da li je bolesnik koje političke pripadnosti i da li ima socijalno osiguranje ili nema, drugi su za to vreme u izuzetno teškom vremenu za ceo svet opstruirali sve dobro, opstruirali sve pozitivno i ponovo želeći da nas vrate u blato. Kad pomislite da nema dalje i da je sve iscrpljeno, vidite da ima, tako da su pokušavali čak i sopstvenu decu, da im služe kao politički poeni. U Srbiji su sva deca jednaka i svom snagom ćemo se boriti da im osiguramo bolju budućnost, kao što ćemo se argumentima boriti protiv svih onih koji lažu i koji žele da nas vrate deceniju unazad. Za takve imam poruku - Nije sve u politici, nije sve u ideologiji, ali nešto je u ljudskoj pristojnosti i etici. Kod nas nije bilo nestašice ni hrane ni lekova, kao što svi znate, a pandemija i dalje traje i niko ne zna dokle. Sve ovo iscrpljuje i ekonomski našu zemlju. Samim tim napredak u ovim vanrednim okolnostima nije kao što smo planirali, tako da ovo je drugi rebalans, prvi je bio u aprilu mesecu, u pravo vreme kada je epidemija i počela i mi smo ispunili sva obećanja koja smo dali građanima, i to i prema pojedincima i prema privredi. Što se tiče stanja u regionu, kod nas je sada -1% BDP, u Hrvatskoj je -9%, u Bosni i Hercegovini - 6,5%, u Crnoj Gori - 12% BDP. Vidimo da u regionu zaista smo daleko bolje prošli mudrom i pametnom politikom naše Vlade. Takođe po procenama MMF, a što se tiče i Evropske komisije, MMF na primer predviđa da će kod nas stopa rasta sledeće godine 2021. biti 5%, a dok će u 2022. godini biti 6%. Evropska komisija je malo tu skromnija, tako da prognozira rast od 4,8% u 2021. godini i nešto manji 3,8% u 2022. godini. U budžetu, kao što smo čuli na početku ministrovog izlaganja, je projektovano 483 milijarde dinara deficita. Veći je, naravno, nego u 2012. i 2014. godini, ali isključivo zbog pandemije, koja je opasnost za celo čovečanstvo. Vreme je pred nama gde nas očekuju veliki izazovi, ali mislim da je ova Vlada zaista više nego bilo koja prethodna dorasla tim izazovima. Sve smo to postigli isključivo napornim i vrednim radom predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije i želje da iz ovako velike krize izađemo kao pobednici. Ovo je naš način da kažemo svim građanima da će uvek, i u ovako teškim i izazovnim vremenima, moći da računaju na pomoć svoje države. Takođe, zahvalila bih se ministru Malom na svemu što je učinio za ovu zemlju, što je blagovremeno reagovao i sprečio kolaps finansija, što nije slučaj u mnogim zemljama. Imam poverenje u vas da sve što budete učinili u budućnosti, da je to najbolje za Srbiju u datom trenutku. Zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Jelica Sretenović.
Hvala. Poštovani ministre, drage kolege poslanici, zamislite jedno veliko more i na tom moru jedan dosta neodržavan brod koji se zove kultura. Plovi naš brod, reklo bi se mirno, ali monotono. Odjednom, uspenuša se more, smrači se nebo, sevnuše munje, dunuše vetrovi i počeše da bacaju naš brod na hridi i grebene. Voda je već stigla do palube. Šta će kapetan? Šalje poziv SOS, apel za pomoć brodu kultura. U pomoć pristiže najbliži brod, po imenu ministarstvo i počinje da spašava putnike sa broda kultura, čitavo ljudsko blago, i muzičare i kompozitore, dirigente, operske pevače, baletske igrače, glumce i reditelje, pisce i pesnike, slikare, vajare i još, još i još. Kada su bili na sigurnom, priveza brod ministarstvo brod kulturu, uplovi u Crno more, pa u Dunav i dođe u zemlju Srbiju, a na obali stoje ljudi suncem obasjani, srećni. Vratio se brod kultura u Srbiju, treba ga popraviti, ali tu je. Odjednom je besmisao dobio smisao. Eto, ja bih volela da je to tako. No, mi brod ne možemo ni popraviti, jer je ulaganje za kulturu smanjeno za skoro dve milijarde dinara. Ne mogu da verujem da nije bilo moguće napraviti neki balans i ne ugroziti još više onaj već neodržavani brod. Razumem da smo u koroni i da je teško, ali vas molim da za sledeću godinu iznos ne bude isti kao u rebalansu. Uzmimo se u pamet, SOS za kulturu. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Marijana Krajnović.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, velika mi je čast što imam priliku po prvi put da vam se obratim. Moram, pre svega, da vam kažem da me jako raduje sve veće učešće žena u politici, a u prilog tome govori i činjenica da u radu ovog parlamenta učestvuje 40% žena, kao i da polovinu Vlade Srbije čine žene, što je našu zemlju svrstalo među prvih 10 zemalja u svetu po rodnoj ravnopravnosti, kada je reč o izvršnoj vlasti. Iskreno se nadam da će ubuduće učešće žena u političkom životu Srbije biti još veće. Kada već spominjem Vladu, da se podsetimo samo da su joj prioriteti dalji rast srpske ekonomije, borba protiv korona virusa, odnosno briga o zdravlju građana, očuvanje interesa u vezi sa Kosovom i Metohijom, borba protiv mafije i organizovanog kriminala, očuvanje nezavisnosti i samostalnog odlučivanja Republike Srbije, kao i ubrzane reforme. Sve ovo navedeno predstavlja zapravo odgovoran nastavak politike SNS i predsednika Aleksandra Vučića, a SNS brine o svakom čoveku i radi na rešavanju problema građana. Jedan od velikih problema sa kojim se naši građani suočavaju poslednjih meseci jeste pandemija korona virusa. Ova pandemija je promenila ceo svet, uništila mnoge ekonomije. Međutim, Srbija se pokazala kao uspešna zemlja. A, kako govorimo o rebalansu budžeta, moram da podsetim da je Srbija u pravom trenutku, tačnije u aprilu ove godine, usvojila već jedan rebalans budžeta, kojim je pomogla kako privredu, tako i fizička lica i na taj način izbegla strašne scenarije koji su se mogli viđati svuda u svetu, u mnogo razvijenijim zemljama, gde je veliki broj ljudi ostao bez posla. Evo šta je stabilna i zdrava ekonomija omogućila našim građanima. U prvom navratu su isplaćene tri minimalne zarade preduzetnicima i pravnim licima, dok su u drugom paketu mera izdvojene još dve u visini od 60% direktnih davanja. Pored ovih mera, imali smo jednokratnu pomoć penzionerima u iznosu od 4.000 dinara, zatim, 100 evra u dinarskoj protivvrednosti svakom punoletnom građaninu koji se za to prijavio. Potom smo imali odlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade, moratorijum na vraćanje kredita i povećanje plata zdravstvenim radnicima u iznosu od 10%. Dakle, ni u jednom momentu nismo imali smanjenje plata i penzija, naprotiv, plate i penzije kontinuirano rastu. Prosečna neto plata sad iznosi nešto preko 500 evra, što govori u prilog tome da je Srbija danas finansijski i ekonomski stabilna zemlja. Reagovali smo na pravi način. Nismo imali zatvaranje fabrika u državi. Imamo najmanji pad BDP-a u Evropi, najnižu stopu nezaposlenosti 7,3%, a na to su sve uticale prethodno navedene mere pomoći. Ovaj rebalans je od izuzetne važnosti, jer omogućava opremanje i završetak Kovid bolnica u Batajnici i u Kruševcu. Veliki novac se ulaže u zdravstveni sistem. I ono što je za pohvalu jeste jednokratna novčana pomoć zdravstvenim radnicima u iznosu od 10.000 dinara, jer zdravstveni radnici su podneli najveće žrtve, zajedno sa svojim porodicama i najmanje što možemo da učinimo za njih i na neki način im olakšamo jeste da se ponašamo odgovorno kada je u pitanju epidemija korona virusa, da poštujemo epidemiološke mere i na taj način pomognemo u borbi protiv Kovida. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milenko Jovanov.
Hvala, gospodine Tvrdišiću. Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, mnogo toga je već rečeno i pokušaću da ne ponavljam stvari koje su rečene, prosto, nema ni potrebe, a želim da budem korektan i prema kolegama koje još žele da govore, pa ću svega nekoliko stvari napomenuti. Prvo pitanje koje se tiče ovog rebalansa i koje se u javnosti pojavilo jeste pitanje deficita. Postavlja se pitanje – odakle deficit u budžetu? Dakle, nije ovaj deficit proizvod lošeg planiranja od strane Vlade, niti je ovaj deficit posledica preteranog trošenja. Ovaj deficit je zapravo rezultat toga što se Vlada Republike Srbije borila u okolnostima svetske pandemije za očuvanje života i očuvanje privrede, dakle, da se sačuvaju životi i da ljudi nakon pandemije nastave da žive, da privređuju, da rade itd. I u tome se uspelo. Postoje dve dodatne kritike koje se često spominju i koje vidim da je i Fiskalni savet naveo. Kažu – nije trebalo usmeravati novac prema građanima, pre svega onih 100 evra koje su išle. Ali, tu se postavlja jedno ključno pitanje – ali, zašto radimo sve ovo onda? Zašto smo imali reforme? Zašto podižemo privredu? Zašto podižemo ekonomiju? Pa, valjda zbog građana. Valjda to ne radimo zbog statistike i zbog brojeva, pa da kažemo – statistika tako kaže, nego je poenta da ljudi osete da bolje žive, a u ovom slučaju da ljudi osete da njihova država stoji uz njih kad im je teško i kada im treba pomoći, da je država tu da pomogne, i građanima i privredi. Zato je to bio dobar potez. Zato ne da nije za kritiku, nego je za pohvalu. Drugo pitanje, mnogo se ulagalo u zdravstveni sistem, a moje pitanje - zašto se ulagalo u zdravstveni sistem? Mi na dnevnom nivou slušamo kritike i pridike onih koji su imali prilike da taj zdravstveni sistem od temelja do krova poprave. Zar nije logično da su oni nešto uradili i ostavili iza sebe, kad već toliko kritikuju? Ispada da nisu uradili ništa. Imali ste bolnicu u Pančevu, tu je koleginica Božić, pa neka me ispravi ako grešim, u kojoj niste imali prozore, gde su golubovi uletali u bolnicu. To su ostavili iza sebe. Zato se ulagalo u zdravstveni sistem, i to je bila borba za živote građana. Na kraju, ne treba se mnogo obazirati na kritike koje se tiču samog deficita kao takvog, jer mi smo prethodne četiri godine imali suficit, pa ni to nije valjalo, kritikovali, izgovorili – šta će vam suficit u budžetu, pa to treba da se potroši, ne možete tako da se ponašate, morate da date zamajac. Da li je tako bilo? Imali smo jednu godinu, čini mi se, koja je bila bez rebalansa, pa su rekli i to ne valja. Znači, apsolutna izbalansiranost prihoda i rashoda. Ni to nije valjalo. Tako da šta god da se desi, ne bi valjalo, oni bi našli razlog za kritiku. Suština je u rezultatima. Rezultat rada vas, gospodine Mali, Vlade Republike Srbije, predsednika Republike Srbije, jer to sve gledam kao jedan tim, a o tome je govorila i predsednica Vlade, je taj da će Srbija imati najmanji pad BDP u Evropi i da ćemo u narednoj godini i onoj tamo imati i rast privrede. Faktički se vraćamo na ono što je redovno stanje. Dakle, kad je redovno stanje u Srbiji, Srbija ima rast BDP. To pokazuje da su sve mere koje su preduzete bile dobre, da su dale rezultate, da smo sačuvali ekonomiju, da smo se borili i sačuvali živote i trudili se da sačuvamo što je moguće više života, i pokazuje da su sve te mere bile, kažem, vrlo dobro osmišljene na korist građana Srbije. Na kraju, kao poslanik iz Kikinde, a budući da ste govorili o tome da će i bolnica u Kikindi da se renovira, koja nije ozbiljno renovirana od kada je izgrađena, imam i kao član stranke koja podržava ovu Vladu i kao poslanik koji dolazi iz grada, koji će dobiti faktički novu bolnicu, nove aparate, bolju zdravstvenu uslugu, apsolutno ću podržati rebalans koji ste predložili, jer vam verujem. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Nenad Filipović.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, kada pogledamo ovaj rebalans budžeta u fokus pažnje nam je ukupan deficit koji iznosi oko 483 milijarde dinara ili nekih malo više od četiri milijarde evra. Podsetio bih vas da pogledamo izvorni budžet 2020. godine, kojim je deficit bio planiran na 20 milijardi dinara i ako znamo da je Vlada Republike Srbije dala 5,8 milijardi evra kao mere podrške privredi i građanstvu, onda lako možemo da dođemo do zaključka da bi na kraju, da nema ove pandemije, ovaj budžet iz 2020. godine možda bio u suficitu, kao i prethodnih nekoliko budžeta. Ovoliki deficit je odgovor Vlade na taj ekonomski uticaj pandemije korona virusa, i to produženim sprovođenjem mera ekonomske pomoći. Te pomoći i mere smo čuli, a neke bih napomenuo i gde su te pare. Znači, mere poreske politike, koje iznose oko 110 milijardi dinara, direktna podrška preduzetnicima, to su ona tri meseca isplate neto minimalne zarade i još dve dodatne po 60% minimalne zarade, što iznosi oko 130 milijardi dinara, direktna podrška hotelijerstvu, sektoru hotelijerstva 350 evra po krevetu i 150 evra po sobi i više od 300 hiljada turističkih vaučera, da ne zaboravimo, kao i druge mere, da sad ne nabrajam sve mere. Ukupan paket mera je bio oko 491 milijardu dinara. Ako tu dodamo medicinsku opremu i lekove, to je oko 550 milijardi dinara. Ove mere, da ne zaboravimo, ne bi mogle biti donete da u prethodnom periodu nije bilo makroekonomske i fiskalne stabilnosti i suficita budžeta u prethodnih nekoliko godina koji je to sve definisao. Da li su ove mere dale rezultate? Ako poslušamo šta je rekao MMF, Evropska komisija i Svetska banka, vrlo lako dolazimo do zaključka da su dale rezultate. Hajde da vidimo šta piše u ovim izveštajima. Znači, ako uporedimo prvi rebalans iz aprila 2020. godine i ovaj današnji, vidimo da dolazi do postepenog oporavka ekonomske aktivnosti. Ako pogledamo, aprila meseca imali smo snažan pad privredne aktivnosti od 13,4% zbog vanrednog stanja iz 15. marta 2020. godine, ali postepenim otključavanjem ekonomije pad privrede u maju je zaustavljen, a u junu se ekonomija vratila na putanju pozitivnog rasta. Da ne bi ovo bila prazna priča, opet pogledajmo kroz brojke koje govore da na prihodovnoj strani, kaže se, ukupan budžetski prihod je uvećan za 46,5 milijardi dinara od prethodnog rebalansa budžeta, poreski prihodi uvećani su skoro 26 milijardi itd. Znači, sve ove cifre govore da se ekonomija vratila na putanju pozitivnog rasta što je vrlo bitno. Takođe, drago mi je da javna ulaganja tj. kapitalne investicije, koje podrazumevaju ekonomski razvoj zemlje, od 85 milijardi dinara idu na 102 milijarde, znači 27 milijardi. (Predsedavajući: Vreme.) Još jednu rečenicu. Pomenuo bih tu Ministarstvo životne sredine koje je nastavilo izgradnju glavnog kolektora za pročišćavanje otpadnih voda u Leskovcu, a koje je počelo još 2008. godine i zato mi je drago što je Vlada dala ovaj novac i da napokon 2020, 2021. godine ovo završimo. Iz svega rečenog se vidi da će poslanička grupa JS podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, vaš posao kao ministra finansija u Vladi Republike Srbije je da napravite Zakon o budžetu, odnosno rebalansu budžeta koji treba da odgovara ekonomskom stanju u državi, a sada u vanrednim okolnostima i zdravstvenom stanju. Treba da napravite Zakon o budžetu koji će da omogući zdravstvenom sistemu Republike Srbije da zaštiti živote i zdravlje građana Republike Srbije. Treba da napravite Zakon o budžetu koji treba da u ovim, ne baš lakim, vremenima omogući privredi i realnom sektoru da funkcioniše. Osim što morate takav budžet da napravite, da predložite Narodnoj skupštini i osim što morate da budete ubedljivi da je to zaista najbolje što je Republika Srbija mogla da ponudi narodnim poslanicima, narodni poslanici kada donose svoje odluke treba da se rukovode i mišljenjem jednog posebnom savetodavnog tela koje treba da predstavi narodnim poslanicima šta to Vlada Republike Srbije i vi kao ministar radite. Zato je nekim Zakonom o budžetskom sistemu utvrđeno da to treba da bude Fiskalni savet. Srbija unazad, od kada je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, a tada predsednik Vlade Republike Srbije, pokrenuo reforme, čini mi se da, Fiskalni savet nije dorastao zadatku koji je imao. Vreme je da mi možda u Narodnoj skupštini postavimo pitanje – šta to naš Fiskalni savet radi? Projekcije koje mi dobijamo, kao narodni poslanici, i prema kojima treba da se odlučimo hoćemo li da glasamo za Zakon o budžetu ili rebalansu budžeta, svejedno, izveštaji koje dobijamo od Fiskalnog saveta, svi do jednog, ama baš svi do jednog, su bili netačni i sve do jednog ih je vreme demantovalo. Zato postavljam pitanje – šta radi predsednik Fiskalnog saveta, šta radi jedan član, jer drugi je podneo ostavku? O tome ćemo malo kasnije. Kakve to izveštaje mi, kao narodni poslanici, dobijamo na osnovu kojih odlučujemo da li ćemo da glasamo za vaš Zakon o budžetu ili ne? Evo, kad god uzmem da čitam izveštaj Fiskalnog saveta, postavim pitanje – ko je ovo pisao? Da li je izveštaj pisao Fiskalni savet, odnosno njegov predsednik, Pavle Petrović, ili je pisao možda vlasnik tabloida Brkić, ili glavni i odgovorni urednik NIN-a, Milan Ćulibrk? Znači, verujte, kad čitam, ne vidim nikakvu razliku u onome što je napisano. Jedan sa šifrom, drugi je samoprozvani ekonomski stručnjak, po meni najobičnija neznalica, i treći je navodno profesor ekonomije, koji se neuspešno bavi politikom, umesto da se bavi onim zbog čega ga je Narodna skupština postavila, odnosno imenovala da bude predsednik Fiskalnog saveta. Pogledajmo šta piše u tom izveštaju, na osnovu koga mi treba da se odlučimo da li ćemo da podržimo vaš Predlog zakona o budžetu. Između ostalog, piše da ne treba ulagati u odbranu i policiju. Sad ja postavljam jedno pitanje – a ko radi u toj odbrani i policiji? Jel su to neki ljudi koji nisu građani Republike Srbije? Jel oni ne treba da postoje? Da li treba da funkcionišemo po principu komuna i bezakonja? Da li se ulaže u zarade tih zaposlenih? Hoćemo li policijsku patrolu koja ide na uviđaje, recimo, u najobičnijem saobraćajnom malom udesu, nećemo o velikim tragedijama da pričamo, u zimskom periodu da idu ili pešice ili u automobilima sa letnjim gumama ili da nemaju goriva? Da li nam takvu Srbiju predlaže Fiskalni savet? Da nam, recimo, naši predstavnici organa unutrašnjih poslova budu u pocepanim uniformama? A tako smo ih zatekli 2012. godine, u uniformama starim po deceniju i više. Da li Fiskalni savet želi da se vratimo u ta vremena? Oni to predstavljaju kao da je to neki trošak koji je potpuno državi nepotreban, kao da, recimo, vojska i policija samo uvoze opremu i naoružanje, kao da to nije jednim dobrim delom i naša domaća privreda, čak najvećim delom, pretežno velikim delom, u kojoj rade naši radnici koji imaju svoje kooperante u svom radnom procesu i u realnoj privredi. Pa, šta, i te ljude treba da ostavimo bez posla? Sad ide nešto najbezobraznije što sam mogao da pročitam u ovom mišljenju Fiskalnog saveta – da su oni nas opominjali kako umesto u vojsku i policiju treba da ulažemo u zdravstveni sistem Republike Srbije. To nije tačno. I još piše u ovom izveštaju kako je naš zdravstveni sistem maltene na nivou s kraja 19. veka. Pa bih pitao gospodina predsednika – je li Klinički centar u Nišu završen, prvi klinički centar koji je završen otkad Srbija postoji, pre pandemije, pre korone? Ali, to predsedniku Fiskalnog saveta nije bitno, jer on se valjda informiše iz tabloida ili NIN-a. On to valjda čita. To su ti podaci koje on uzima. To sam video onda u onom njegovom naučnom radu, koji je prezentovao na biznis forumu na Kopaoniku, pod nazivom – Stopa nezaposlenosti nije se desila bez rasta bruto-društvenog proizvoda. Evo, posle četiri ili pet godina taj isti predsednik Fiskalnog saveza kaže – pa, jeste, sad je stopa nezaposlenosti rekordna, na 7,3%. I onda izmišlja razloge zašto, ne može on na nas poslanike više da utiče, naučili smo mi na njega, nego da bi prezentovao ljudima koji se ne razumu toliko u javne finansije, zašto Predlog zakona o budžetu nije dobar. Pa, između ostalog, navodi da smo mi trošili sredstva od davanja koncesije Aerodroma „Nikola Tesla“. Vi ste mu ponovili na Odboru, a i rečeno mu je na sastancima prilikom izrade budžeta, da su ta sredstva već bila opredeljena pre godinu dana za otplatu nekih kredita i da je samo jedan manji deo ostao deponovan na računima trezora Republike Srbije. Ako je to znao, a napisao ovo, ja njemu ne verujem više u njegove dobre namere, jer je svesno hteo sve da nas dovede u zabludu. Ili ona čuvena rečenica, isto ima ovde napisano – zašto se „Er Srbiji“ daje 35 miliona evra subvencija? Na stranu mnoge stvari koje ste vi izneli, gospodine ministre, za koje ste bili potpuno u pravu, i da je taj „Er Srbija“ dovozio respiratore i medicinska sredstva i skafandere za vreme pandemije i da bi morali da klečimo, kumimo, molimo da nam neko drugi to doveze, „Er Srbija“ koja je vraćala naše građane koji su bili svuda po svetu, a maltene više nikakvog avionskog saobraćaja više nije bilo, sve je to vratila „Er Srbija“ i samo dokazala da nama nacionalni avio-prevoznik jeste potreban. Ali, jedno drugo pitanje – zašto Fiskalni savet konačno ne kaže, nek naprave jednu analizu – koliko poslovanje „Er Srbije“ u normalnim okolnostima doprinosi BDP Republike Srbije? Da li je to 35 miliona evra? Ja tvrdim da nije. Neki koji su pesimisti kažu da je 1%. Neki koji su optimisti kažu da je 3%. Ne znam, ne ulazim u to, možda je istina negde na sredini. Ali, kad pogledate sve kooperante koji rade u sistemu „Er Srbija“, to je ozbiljan broj ljudi koji radi, koji zarađuje svoju platu, koji uplaćuju doprinose, koji pune naš budžet. E, onda to smeta nekom Pavlu, da kaže – nama ta „Er Srbija“ ne treba. Drugo, stalno se prebacuje i to godinama unazad traje, da mi imamo određena državna odnosno javna preduzeća koja su neefikasna, da imaju prevelik broj zaposlenih. Čak su o tome pravili određene analize. Zbog toga je Republika Srbija imala prilikom svakog zaključenja ugovora sa MMF problema, baš zato što je Fiskalni savet, radeći u korist određenih finansijskih institucija, da prevedem – banaka, tražio da se sprovede reforma Elektroprivrede Srbije, a ta reforma je značila prodaju Elektroprivrede Srbije, ništa drugo. Pitanje je sada – koliko oni zaista vode računa o građanima Srbije? Zato što to naše javno preduzeće posle svega onoga što su građani Srbije prošli za vreme i ratova i sankcija i jedne štetadžijske vlasti za vreme DOS-a i svih njegovih mutacija i kloniranja koja je u finansijskom smislu bila gora nego ratovi, tim istim građanima treba da naplaćujemo struju kao što je u zemljama EU gde radnici imaju najveća primanja. Valjda je to njima cilj i tome bi nepovratno i vodila privatizacija kakvu bi oni sprovodili EPS. Najviše vam se gospodine ministre prebacuje, tih čuvenih 100 evra svakom punoletnom građaninu Republike Srbije. Ne znam zašto to ubacuje i ovaj izveštaj, to je već završeno. Mi smo taj rebalans izglasali. Taj novac je dat građanima Republike Srbije. Jako je teško objašnjavati – ej, ljudi, država ne postoji radi sebe, ne postoji ni radi tajkuna, postoji valjda zbog tih građana, valjda oni treba da uživaju, dobiju nešto od te države i objašnjavati im da je to bila potreba stanovništvu, ne samo sa one ekonomske strane, nego i sa one psihološke strane, da je bilo vanredno stanje, da je pandemija itd. Sa one ekonomske strane, znali smo i vi i ja tada, da turističkih putovanja van Srbije neće biti i taj novac koji je davan građanima je iskorišćen najviše da završi u domaćoj potrošnji jednim dobrim delom u onom sektoru koji je najviše bio pogođen za vreme vanrednog stanja, a to je ugostiteljstvo i hotelijerstvo. Pa sada, hoćemo li vlasnicima hotela i ugostiteljskih objekata da poklanjamo novac i da oni ništa ne rade ili ćemo da damo građanima koji će da troše novac, da ovi rade, zarađuju plate i naravno svi oni koji su u nizu pružanja takvih usluga da imaju neku korist, ali to je jako teško objasniti predsedniku Fiskalnog saveta, Pavlu. Zašto? Evo, taj Fiskalni savet je postojao od kada je i Dragan Đilas bio na vlasti, i evo sada se polemika vodi oko 700 miliona evra koji su dati građanima Republike Srbije, Zakonom o rebalansu budžeta, a koje je dala Skupština Srbije, odnosno koja je izglasala. Nisam čuo ni jednom predsednika Fiskalnog saveta za vreme prethodnog režima da kaže Đilasu da ne krade i ne ukrade 700 miliona evra od građana Republike Srbije. Pazite, on je ukrao od svakog građanina 100 evra, punoletnog, ali Pavle je tada ćutao. Sada ne znam da li on radi za građane ili radi za tajkune? Sve ovako kako radi mene ubeđuje da ne radi u interesu ni građana, ni Srbije, nego u interesu tajkuna, jer zaista dok su oni bili na vlasti, bivši režim, ja nisam čuo ni jednu ozbiljnu kritiku Fiskalnog saveta, ne na način kako su trošili novac, nego kako su krali državne i narodne pare. Tako da, gospodine ministre, nećemo se opredeliti da glasamo, bar ja, na osnovu izveštaja Fiskalnog saveta i njihovog mišljenja, nego na osnovu naših iskustava kakve zakone u budžetu predlaže Vlada Republike Srbije, zato što imaju kontinuitet sa onim prvim budžetima od 2014. godine i što se drži onog kontinuiteta koje je postavio tada predsednik Vlade, a sada predsednik Republike Aleksandar Vučić.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Nevena Đurić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, javila sam se da danas diskutujem i podržim tačku dnevnog reda koja se odnosi na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu. Na samom početku istakla bih da je rebalans budžeta nešto što je očekivano i neophodno, s obzirom na pandemiju Korona virusa i s obzirom na činjenicu da su dodatna sredstva opredeljena, a da nisu planirana prethodnim budžetom iz aprila ove godine. Opredeljena su dodatna sredstva za novozaposlena lica u zdravstvenim ustanovama, za jednokratnu pomoć zdravstvenim radnicima, za sav potrošni materijal koji se koristi u zaštiti i borbi od Korona virusa, a ono što takođe smatram značajnim jesu institucionalna ulaganja u zdravstvene ustanove i tu pre svega mislim na dve kovid bolnice od kojih se jedna nalazi u mom rodnom gradu, u Kruševcu, ali i obnova, rekonstrukcija i izgradnja domova zdravlja i bolnica koja je i ranije bila planirana, od koje se nije odustalo i koja u ovom trenutku predstavlja imperativ. Kao neko ko je poslovno orjentisan ka privredi, tačnije ka Privredinoj komori Srbije, regionalnoj Privrednoj komori Kruševac i koja je u stalnoj komunikaciji sa privrednicima sa teritorije Rasinskog okruga, a najintenzivnije za vreme trajanja vanrednog stanja, ja odlično znam koliko su im značile sve mere koje su dobili od strane države. Srbija je uspela da privredi pruži brzu, efikasnu i efektivnu pomoć u neočekivanom naletu korona virusa, jer smo zahvaljujući ozbiljnoj i odgovornoj politici mi imali jaku ekonomiju i dalje imamo jaku ekonomiju i stabilne finansije. Faktički smo imali dobru polaznu osnovu da damo hrabar odgovor na izazov koje se zove Korona virus. Mi smo jedna od malobrojnih zemalja sveta koja više od 10% svog BDP-a izdvojila za podršku ekonomiji, a ukupan obim ekonomske pomoći i privredi i stanovništvu iznosi 12,5% našeg BDP-a. Prvim paketom mera pomoći privredi mi smo sačuvali kičmu i stub naše ekonomije, a svim ostalim merama smo se osigurali da sutradan kada sve ovo prođe uhvatimo jedan snažan zamajac oporavka. Zahvaljujući politici i teškim reformama koje je 2014. godine inicirao predsednik Aleksandar Vučić, a koje su građani Republike Srbije prepoznali i podržali, mi smo danas u prilici da se uspešnije borimo sa Korona virusom. Te reforme su nas i pripremile na ovu krizu i lično smatram da je sreća u čitavoj ovoj nesreći koja nas je zadesila što je pandemija nastupila u trenutku kada država raspolaže ekonomskim resursima i kada ima novca na državnim računima. Zamislite šta bi se dogodilo da je pandemija nastupila 2009. ili 2010. godine u vreme prethodne vlasti čija je politika sama po sebi imala dalekosežne negativne posledice. U vreme onih koji su nam zatvarali fabrike, koji su samo u Kruševcu desetine hiljada ljudi ostavili bez posla, koji umesto da ulažu u zdravstvene ustanove, ulagali su u svoje privatne biznise, a umesto da se brinu o građanima Republike Srbije, brinuli su se isključivo samo o sebi i o svojim bankovnim računima. Kao mladoj osobi posebno me raduje što su ovim rebalansom predviđena dodatna sredstva u okviru programa - "Moja prva plata" za mlade ljude bez radnog iskustva starosti do 30 godina. Zbog svega što sam sada navela, ali i zbog većine o čemu su kolege koje su pre mene govorile, ja ću još jednom ističem, podržati ovaj predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Andrijana Avramov.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovani građani, uvažene kolege poslanici, novim rebalansom ovogodišnjeg budžeta smo omogućili dodatna sredstva za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih usled pandemije izazvane Korona virusom. Pandemija ovakvih razmera niko nije očekivao u svetu, ali smatram da se uspešno borimo sa gubicima koje je zadesio ceo svet, kako u zdravstvenom smislu, tako i u ekonomskom. Slobodno mogu reći da sam ponosna što su opredeljena sredstva izdvojena pre svega za dodatno opremanje kovid bolnica, posebno za izgradnju novih kovid bolnica u Beogradu i u Kruševcu čija vrednost izgradnje iznosi 9 milijardi dinara, sa ciljem da uspemo da omogućimo svakom lekaru i medicinskom radniku adekvatne uslove za rad i isto tako svakom građaninu adekvatnu negu kao i do sada. U ovako teškim uslovima uspeli smo da obezbedimo jednokratnu pomoć našim herojima medicinskim radnicima u iznosu od deset hiljada dinara, s tim da ih od januara očekuje i dodatno povećanje plata. Važno je reći da smo navedenim rebalansom opredelili sredstva i za kapitalne projekte koji će se i dalje razvijati, jer samim tim to doprinosi otvaranju novih radnih mesta, a neprekidno se borimo da se naši mladi vrate i ostanu u Srbiji, da sačuvamo svako postojeće radno mesto i da dostignemo nivo plata u iznosu od 900 evra kako smo i obećali na osnovu programa - "SRBIJA 2025". Turizam i ugostiteljstvo su oblasti koje su pretrpele najveće gubitke. Hotelijeri su od države dobili subvencije u iznosu od 1,2 milijarde dinara koje su koristili ukupno 314 hotelskih objekata, jer da nismo to uradili desio bi se gubitak od čak deset hiljada radnih mesta. Rebalansom navedenog budžeta se i dalje nastavlja sa sličnim merama podrške. Što se turizma tiče, predviđena je pomoć u iznosu od 150 miliona dinara za podršku turističkim agencijama zbog velikih poteškoća sa kojima se suočavaju i planiramo i dalje da se borimo za očuvanje navedene delatnosti i očuvanje radnih mesta zaposlenih u tom sektoru. Rebalansom budžeta uspeli smo da uvećamo i budžet Ministarstva privrede za 13 milijardi dinara, da bi mogli da nastavimo da subvencionišemo državna preduzeća i ostala kako državna, tako i privatna. To samo govori da smo na pravi način sproveli reforme, jer smo sad u mogućnosti da od 1. januara naredne godine povećamo plate zdravstvenim radnicima, da omogućimo našim penzionerima veće penzije i da povećamo minimalne zarade. Smatram da je današnji rebalans budžeta koji se nalaze pred poslanicima usmeren na jačanje ekonomije i BDP-a, kao i jačanje napora u borbi protiv korona virusa. Na kraju, da bi ostavila vreme i drugim kolegama poslanicima, dovoljno je reći da će Srbija po stopi rasta biti najbolja u Evropi i na osnovu relevantnih projekcija MMF-a. Srbija će, uprkos svim poteškoćama zbog pandemije, imati najveći kumulativni rast u naredne tri godine, što je po meni apsolutno za svaku pohvalu. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Pre sledećeg govornika, želim da vas obavestim, kako smo i najavili danas, da sam zakazao narednu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije za četvrtak, u 12.00 sati, sa tačkom dnevnog reda koja je stigla po hitnom postupku iz Vlade, Predlog izmena i dopuna Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti. Imajući u vidu, kako me je služba izvestila, da ima samo jedan amandman na Predlog rebalansa budžeta, očekujem onda da ujutru brzo završimo raspravu u pojedinostima, a i ukoliko se produži imamo poslovničku mogućnost da vreme početka te sednice odložimo, a sve sa ciljem da u četvrtak završimo i raspravu o tom novom zakonu u načelu i da, ukoliko ima amandmana, u subotu završimo raspravu u pojedinostima i izglasamo predlog izmena i dopuna zakona. Sledeći narodni poslanik je Janko Langura.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, pre svega, želeo bih da pohvalim Ministarstvo finansija i ministra, gospodina Sinišu Malog, na izuzetno vrednom i predanom radu u osnaživanju ekonomskog sistema Srbije i na paketu mera pomoći privatnom sektoru i našim građanima. Ono što me posebno raduje u ovom rebalansu budžeta je to što će Republika Srbija nastaviti da ulaže u zdravstvo, infrastrukturu i poljoprivredu. Pored kovid bolnica koje gradimo, kako u Kruševcu, tako i u Beogradu, moram da istaknem i činjenicu da će svakom zdravstvenom radniku Republika Srbija uplatiti jednokratnu pomoć u iznosu od 10.000 dinara do kraja godine. Svi se moramo složiti i te kako znamo da su medicinski radnici ti koji čine stub odbrane od ove pošasti koja je zahvatila ceo svet, a koja se naziva Kovid-19. Ja im se sa ovog mesta najiskrenije zahvaljujem u ime svih građana. Pored teške finansijske situacije u kojoj se nalazi kako ceo svet, tako i naša zemlja, Opština Gornji Milanovac može se pohvaliti jako stabilnim budžetom, može se pohvaliti i nikad većim i nikad boljim investicijama. Pored rekordnog broja asfaltiranih puteva, otvorili smo i aerodrom u Pranjanima, izgradili smo i otvorili smo najnoviji i najmoderniji tržni centar koji zapošljava preko 200 ljudi, čime smo nezaposleno sveli na istorijski minimum, a to je ispod 4%. Dobra ekonomska politika kojom smo se vodili, a uz ogromnu pomoć predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije, mi u Gornjem Milanovcu možemo da nastavimo da sprovodimo plan Srbija 2025, koji smo obećali našim građanima i na koji smo izuzetno ponosni. Želeo bih samo da ukažem na još jednu jako malicioznu stvar. Naime, tajkun Dragan Đilas je preko svojih medija svakodnevno kritikovao ekonomske mere koje je donela i sprovodila Vlada Republike Srbije. Radi se o tome što su u vreme njihovog bahaćenog vođenja ove zemlje i njihove bahate vlasti oni navikli da sav novac koji je pripadao građanima Republike Srbije na kraju završava u njihovim džepovima i u džepovima njihovih poslušnika. Još bezobzirnije je to što oni svakodnevno preko tih istih medija iznose najgnusnije laži na račun predsednika Aleksandra Vučića i na račun njegove porodice. Jedini razlog oni vide u tome što Aleksandar Vučić postoji. Jedini razlog vide u tome što Aleksandar Vučić već kontinuirano povećava plate i penzije, gradi nove auto-puteve, smanjuje nezaposlenost, otvara nove fabrike. Aleksandar Vučić je danas lider kog svi rado pozivaju u goste, a on je to stekao isključivo svojim vrednim, poštenim i marljivim radom. Srbija je napokon postala zemlja koja se ceni u svetu. Samim tim iz tog razloga Aleksandar Vučić danas uživa poverenje više od dva miliona građana, a to je ono o čemu tajkun Dragan Đilas može samo da sanja. Iz tog razloga pretpostavljam i dolazi poziv na ubistvo predsednika Aleksandra Vučića od strane Đilasovog poslušnika Sergeja Trifunovića, koji je u tom trenutku, svi mi vrlo dobro znamo, verovatno bio pod dejstvom nekih jakih opojnih droga. Drago mi je što pristojna Srbija više nikad neće dozvoliti da se nađe u kandžama tajkuna Dragana Đilasa, njegovih poslušnika i njegovih tajkunskih medija. Jer, znate, jedino što ti ljudi poznaju je politika sticanja ličnog bogatstva i njihove lične moći i trgovinom uticaja. Hvala vam najlepše. Živeo Gornji Milanovac, živela Srbija!
Zahvaljujem. Narodni poslanik Vladimir Marinković.
Hvala. Uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine Dačiću, ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, ono što smatram kao najbitniji deo ovog rebalansa budžeta o kojem danas govorimo jeste ono što će definisati nivo stranih direktnih investicija u našu zemlju u 2021. godini. Juče smo razgovarali o tome na Odboru za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Ono što jeste najveći rezultat i ono što može da nam bude jedan veliki pokazatelj šta će se dešavati u narednoj godini ako budemo uspeli da se izborimo sa pandemijom, to je da će taj nivo stranih direktnih investicija drastično porasti i to govori cifra od 14 milijardi dinara koja je namenjena upravo kao jedna vrsta, kako bi to Amerikanci rekli - incentives, odnosno pomoć, podsticaji stranim direktnim investitorima da investiraju u našu zemlju, da zapošljavaju ljude i, naravno, da ulažu u nove pogone, novu opremu i nove tehnologije. To je ono što kvalifikuje ministra Sinišu Malog za jednog od najboljih ministara finansija u Evropi. To je ono što je SNS definisala kao kondicio sine kvan non svoje politike, a to je rezultat, to je semafor koji mi želimo na kraju svake godine da prikažemo građanima i da kažemo – da, evo, ovo je urađeno u Srbiji, toliko smo izgradili kilometara autoputeva, toliko smo otvorili radnih mesta, toliko smo privukli stranih direktnih investicija, toliko je stranih kompanija otvorilo fabrike i pogone u našoj zemlji, toliko je domaćih kompanija napravljeno i formirano u Srbiji tokom jedne godine. To je ono što je jako važno i za budućnost, a to je da smo uspostavili jedan meritorni karakter vladanja i upravljanja državom, koji u svakom slučaju pokazuje da svaki građanin Republike Srbije može na konto tih jasnih rezultata da oceni kako jedna vlast vlada, kako se ponaša jedna vlada i koliko ona brine o građanima. U ovim vrlo izazovnim vremenima, u vremenima kada neke zemlje koje su mnogo modernije, mnogo razvijenije, mnogo ekonomski snažnije od nas, imaju stopu nezaposlenosti od 20ak procenata, kada mnoge zemlje pribegavaju „lok-daunu“ i ponovnom zatvaranju, ja ću samo napomenuti Izrael, najavu da će se i Austrija zatvarati i neke mnoge evropske zemlje, kada imamo globalne izazove u domenu borbe protiv globalnog terorizma, dakle jednu veliku krizu koja nije samo ekonomska nego i svake druge vrste, mi uspevamo kao jedna mala zemlja da nastavimo sa investiranjem, da nastavimo i povećamo kapitalne investicije, da nastavimo sa izgradnjom i uspevamo da u Beogradu na vodi imamo zgrade u kojima apartmani i stanovi vrede 9000 evra po kvadratu, koje kupuju, naravno, stranci, ljudi koji hoće da dolaze u Srbiju, koji hoće da ulažu u našu zemlju, koji hoće da zapošljavaju ovde, koji investiraju u nove tehnologije, koji investiraju u nove opreme, koji donose novo znanje. Dakle, to je jedan sasvim novi kvalitet i modernizacija naše zemlje. To je ono što će nas i opredeljivati kada budemo glasali za ovaj rebalans budžeta i kada budemo određivali kako će se državna politika, odnosno politika Vlade Republike Srbije kako će izgledati u narednim godinama. To je ta politika podsticaja investicija, ta politika koja je posle gotovo 30 godina dovela do toga da mi više nemamo veći broj onih preduzeća koja se ugase na godišnjem nivou od onih koja se otvaraju. Mi, ljudi, u poslednjih nekoliko godina, od kada su sprovedene ekonomske reforme, od kada je sprovedena fiskalna konsolidacija, od kada je predsednik Vučić hrabro ušao u taj projekat modernizacije zemlje i definisanja Srbije kao jedne snažne ekonomije, kao jedne vrste ekonomskog lidera i ekonomskog haba u našem regionu, faktički imamo mogućnost da nastavimo u 2021. godini sa rastom od 6% koji predviđa MMF, koji predviđa Svetska banka, koji predviđaju mnoge druge međunarodne institucije. Dakle, to su one institucije koje nemaju nikakvog razloga da se dodvoravaju političkoj vlasti u Republici Srbiji, nego imaju razlog da rade i da uvažavaju Srbiju kao dobre partnere i kao zemlju koju treba preporučiti za nova ulaganja svim kompanijama širom sveta. To pokazuje ovaj izveštaj agencije i Privredne komore Republike Srbije i RAS-a i Ministarstva privrede, da mi tokom 2020. godine imamo ulaganja iz različitih zemalja EU, SAD, Narodne Republike Kine, u jednom velikom procentu radi se u automobilskoj industriji, radi se o građevinskoj industriji, metalurgiji, obradi metala, rudarstvu i energetici. Dakle, jedan sasvim diversifikovani aspekt i nivo ulaganja u našu zemlju i našu privredu koji će pomoći da, na kraju krajeva, zaposlimo što više mladih ljudi iz različitih oblasti, posebno onih koji studiraju i koji će završavati najviše moguće škole, fakultete i univerzitete u oblasti tehničkih nauka, gde ćemo moći na taj način da obezbedimo ono što i jeste bila vizija predsednika Aleksandra Vučića, da obezbedimo uslove za naše mlade ljude, za našu decu ovde, da mogu da ostanu, da mogu da realizuju ovde svoje privatne inicijative, svoje preduzetničke inicijative. Gradimo jedno preduzetničko društvo, ali društvo u kojem je moguće raditi u velikim, dobrim i kvalitetnim kompanijama i pokazati sve svoje znanje, sposobnost i umeće koje su upravo ti mladi ljudi stekli kroz svoje obrazovanje. To je, dakle, ono što ćemo raditi u narednim godinama. Naravno, puna podrška ministru finansija Siniši Malom na svemu onome što je uradio kada je u pitanju suočavanje sa izazovima ove krize, ali prvo hvala mu ne samo na znanju i na onome što je primenio kada je u pitanju pomoć privredi, kada je u pitanju održavanje privredne aktivnosti u našoj zemlji i ona, dame i gospodo narodni poslanici, građani Republike Srbije, ta pomoć, te mere još uvek traju, to se nije završilo. Znači, pre nekoliko dana je isplaćena pomoć turističkoj privredi. Pre nekoliko dana je isplaćena pomoć, kako je bilo rečeno turističkim agencijama, hotelskoj industriji, hotelijerima, dakle, veoma važnom sektoru koji je jako važan našoj zemlji. Time pokazujemo da bez obzira koliko su u teškoj situaciji brinemo o svima. I da tu završim, pomoć od 100 evra svakom građaninu, koja je bila najupitnija za Fiskalni savet, koji umesto da motiviše, koji umesto da pomogne u tome da u ovoj teškoj situaciji stvaramo dobar ambijent za investicije, stvaramo dobar ambijent za ekonomiju, taj Fiskalni savet, ti ljudi iz svojih kabineta, a uz svo poštovanje njihovog znanja, njihovog obrazovanja, govore o tome kako je to potpuno bespotrebna mera. Znate, nekome ko ima platu, ko radi u fabrici, ko radi osam sati dnevno, ko dobije platu konačno sad ovih 500 evra, 510 evra, da budem tačniji, prosečne zarade koju smo stigli, sa 300 i nešto koja je bila pre samo nekoliko godina, tih 100 evra je možda bilo život, možda je bila mogućnost da plate svom detetu školovanje, da plate neke časove, da plate dodatno obrazovanje, da kupe hranu, da nešto urade važno za svoje porodice. Ne može se voditi politika iz kabineta i to je ono što nas razlikuje od svih onih koji na taj način žele da vode Srbiju. Dosta nam ih je i dosta su vladali, jer su za 12 godina gotovo upropastili privredu ove zemlje, da bi u vreme pandemije, da ne bi imali toliko skrupula, kada ljudi umiru, kada gradimo kovid bolnice, izgradili smo u Batajnici, u Kruševcu, na Karaburmi, izgradiće se u Nišu, izgradiće se u Novom Sadu, što ne kažete i što ne kažu ti kritizeri, ta vajna opozicija da je u Hrvatskoj za proteklih 20 godina, članici Evropske unije, napravljena jedna bolnica? Ovde za nekoliko meseci napravimo tri, plus dve će biti gotove za nekih šest meseci, dakle pet bolnica. O čemu se radi? Radi se o dobrom i kvalitetnom kriznom menadžmentu, zahvaljujući predsedniku države, zahvaljujući njegovoj odlučnosti, zahvaljujući političkoj volji, zahvaljujući političkom timu, zahvaljujući dobroj i jakoj političkoj volji i ovde u parlamentu da se suprotstavimo svemu onome što ide nasuprot nacionalnim i svim drugim interesima Republike Srbije. Vidim da im je zapalo za oko i 25 miliona evra u tom rebalansu budžeta za aerodrom u Trebinju. Pa naravno, kao što smo pomogli da se pomogne fabrika u Federaciji Bosne i Hercegovine u Drvaru, gde živi naš narod. Pa normalno je da ćemo, tako se brane nacionalni interesi. Nećemo valjda da stavljamo dodatne granice i dodatne prepreke prema našim ljudima, prema Srbima i u Republici Srpskoj i u Hrvatskoj i u Severnoj Makedoniji i u Crnoj Gori, gde god oni žive? To je patriotizam, ekonomski patriotizam. Na taj način pomažemo i na taj način branimo budućnost naše zemlje. Na taj način branimo budućnost naše dece, što ćemo na isti način voditi računa i o Trebinju i o Srpskom Goraždu i o Foči i o Višegradu i o Istočnom Sarajevu, ali i svim onim gradovima gde živi naš narod. Doživeli smo nešto što je stvarno nezapamćeno. Pogledajte samo, dajem vam jednu komparaciju sa izborima u Americi gde se još uvek vodi ogromna bitka između dva predsednička kandidata gotovo na život i smrt. U svoj ovoj teškoj situaciji za našu zemlju, gde se naš predsednik, gde se naša većina ovde bori za svako radno mesto, za svaku fabriku, za svakog čoveka, za svakog lekara, za svaku medicinsku sestru, ljudi iz opozicije, na jedan najprizemniji način, pokušavaju da dezavuišu sve ono što je dobro i kvalitetno urađeno, ne tokom ovih prethodnih nekoliko meseci, nego u toku prethodnih nekoliko godina, i to na kakav način, želeći i prizivajući smrt predsednika, prizivajući i lažno ga prozivajući da je uzimao neke lekove, ja ne znam, ne mogu ni da izgovorim ime i ono što je izgovoreno, od nekoga ko je akademski građanin, od nekoga ko je bio narodni poslanik, ko je bio ambasador, ko je predstavljao ovu zemlju, gospođa Sanda Rašković Ivić. Ako od nekoga to nisam očekivao, to je ona, jer je njoj ova država sve dala, jer je sve što je mogla od Srbije da uzme uzela i dobila, što kaže moj kolega Milenko Jovanov, i više od toga. Da bi u ovoj situaciji kada nam umiru ljudi, kada se borimo za ekonomiju, kada se borimo za svakog našeg čoveka, na najgori i najprljaviji mogući način napala i stavila meto na čelo predsedniku Republike, nemajući, naravno, drugi argument, nemajući ideju kako da pomognu ekonomiji, kako da pomognu u vezi radnih mesta, kako da pomognu u vezi zdravstvenog sistema. Pa ona je lekar, valjda je položila neku zakletvu. Pa valjda ima neko kućno vaspitanje i neku osnovnu pristojnost. Bila je poslanik, ovde sa nama je sedela. Pa valjda su to neke stvari koje vas definišu kao nekoga ko ne može da se ponaša kako hoće. (Sandra Božić: Mogu da pomognu.) Ne, neće, koleginice Božić, oni da pomognu, nego očigledno da su plaćeni da odmognu i da im je misija da odmognu i da im je jedina misija da Aleksandar Vučić ode i da sve ono što smo mi uradili ovde tokom proteklih nekoliko godina oni preuzmu, jer njih ne zanima Srbija. Oni nemaju obraz, njih zanima njihov džep, njih zanima kako da se oni obogate, jer samo oni mogu da vode državu. Samo oni valjda umeju da uđu u avion, umeju da uđu u voz, samo oni govore, valjda, neki strani jezik ili su završili fakultet, samo oni valjda imaju sve zube. E, pa, draga gospodo, gadno ste se prevarili, ovo je jedna ozbiljna stranka sa svojim koalicionim partnerima, sa ozbiljnim liderom, koji ima jasnu viziju, ne kako će ova zemlja da izgleda za narednih godinu dana, dve godine, nego kako će da izgleda za 20 ili 50 godina. Zato ćemo mi glasati za ovaj rebalans budžeta, zato ćemo glasati za budućnost Srbije i zato ćemo glasati za sve one predloge koje definiše predsednik naše zemlje gospodin Aleksandar Vučić, imajući u vidu najviše moguće nacionalne interese naše zemlje i naših građana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Bratimir Vasiljević. Izvolite.
Gospodine predsedniče, poštovani ministre, dame i gospodo poslanici, poštovani građani Srbije, javio sam se za reč povodom Zakona o rebalansu budžeta, a ponukan time što sam čuo dosta disonantnih tonova od ljudi koji bi trebalo na jedan drugačiji način da predstavljaju državu Srbiju. Pored egzaktnih podataka koji su dovoljni parametri koji određuju kako se jedna ekonomija i u kom pravcu ona ide nađu za shodno da jednostavno negiraju sami sebe nekim svojim kvazi-podacima, a sve ono što je viđeno i što se dešavalo u funkcionisanju države Srbije i funkcionisanju Ministarstva za finansije su jasni pokazatelji ne samo od strane naših institucija, nego i od strane svetskih, kao što je MMF i kao što je Evropska komisija. Dakle, iz tog razloga sam se javio. Jednostavno, ne može da se prenebregne i da se kaže da neće bruto proizvod države Srbije biti na kraju godine između 0,6% i 0,7%, što je jedan od najboljih rezultata u Evropi, ako ne i šire od toga. Kada pominjemo suficit u budžetu Srbije koji ovde cirkuliše, imamo u vidu da mnogo razvijenije zemlje sveta imaju duplo veći suficit u svom budžetu, a to je proizvod onoga što niko nije mogao da očekuje kako će pandemija, u kom pravcu će da se razvija i ne samo danas što ne znamo, ne znamo ni ova dokle će da traje i kako će to u daljem postupku da se manifestuje. Kada je u pitanju rebalans budžeta, jasno nam je za šta su sredstva namenjena i za šta su ona opredeljena, jednostavno za izgradnju i nastavak izgradnje kapitalnih objekata i kapitalnih investicija, ono što je Srbiji potrebno i ono što čini bruto proizvod Srbije većim, da bi rezultat bio bolji. Kada je u pitanju rebalans budžeta, jasno znamo da se trenutno grade dve kovid bolnice, a da ne pominjemo koliko je planirano do kraja godine da se revitalizuje ili izgradi ili izradi ili opremi domova zdravlja, bolnica i svega onoga što je potrebno za zdravlje stanovništva, a nikad se ne zna koliko će nam tih objekata biti i u budućnosti potrebno. Ono što sam hteo da istaknem da je Srbija i ove godine ima u budžetu stranih investicija preko milijardu i 900 stotina miliona evra, što je jedan dobar pravac i jedan dobar put kojim Srbija ide. Ne mogu da se otrgnem, a da ne podsetim i da se ne vratimo malo unazad, pa kad pomenemo 2014. godinu, znamo tačno gde se Srbija tada nalazila. Hteo bih da podsetim one neverne Tome, one koji žele da minimiziraju na svaki način ono što je Republika Srbija, što je naš predsednik države i naša Vlada radili u prethodnom periodu i samo bih vas podsetio da je država Srbija bila na samoj ivici bankrotstva. Samo hrabrom i mudrom politikom koju je tada predvodio gospodin Aleksandar Vučić, jednostavno je potezima koji su povučeni, Srbija danas hiljadama milja daleko od bankrotstva. E, to su veličine i to su mudrosti. Samo bih još podsetio da je naš javni dug prema inostranstvu bio blizu 80%, danas smo ispod 60% i nadamo se da će tako i u budućem periodu da se nastavi. Nezaposlenost 2014. godine je bila 26,7%, pa danas je to 7,3%. Zar to nije vidljivo svima, zar to nije pokazatelj u kom pravcu se država Srbija razvija. Kada se radi o BDP-u koji se planira, odnosno očekuje za 2021. godinu, svedoci smo da ćemo biti opet među prvima, ako ne i prvi u Evropi kako je projektovan rast BDP za 2021. godinu. Na kraju, da ne zaboravim, prošli put nisam bio u prilici da govorim o ministarstvu koje je novoformirano, Ministarstvu za selo. Usudio bih se da kažem da je to ministarstvo revolucionarno, nešto što je predsednik države i naša Vlada uradila jer je krajnji momenat da se posveti pažnja selu u Srbiji. Znamo za maksimu, nema bogate Srbije bez bogatog sela, a znamo i kako nam stvari stoje. Samo ću na kratko, obzirom da sam rođen u okolini Kuršumlije, to je jedina opština koja sa graničnom linijom sa Kosovom ima preko 105 kilometara zajedničku liniju. Od postojećih sela na tom prostoru danas sigurno ne postoje preko 20, nema nijednog žitelja, nema nijednog stanovnika. Krajnji je momenat da Ministarstvo za razvoj sela posveti pažnju upravo takvim pograničnim prostorima gde je nekada bilo življa u izobilju. Ja bih slobodno mogao da iskoristim taj rečnik, a obzirom da sam bio predsednik gradske opštine Pantelej i tu situaciju odlično poznajem, od 12 sela na teritoriji opštine Pantelej svega u tri se stanovništvo ne seli, odnosno mladi ljudi ostaju na selu. Treba se posvetiti mnogo više kako bi i ovih devet sela, devet ili deset sela ostali mladi ljudi jer im treba dosta pratećih sadržaja koji bi ih zadržali na selu. Samo bih napomenuo jedan problem koji je akutan i koji traje godinama, kada su u pitanju zadružni domovi ili domovi kulture, kako god hoćete, jednostavno su nekom volšebnom politikom u to vreme postali sadržaj stečajnih upravnika koji godinama, rekao bih 15 godina nikakvu brigu o tome ne vode, a jednostavno ti objekti koji su velelepni propadaju, a građani, odnosno mladi ljudi, na kraju krajeva i penzioneri nemaju gde da se okupe, nemaju gde da se sastaju. Tu bih zamolio ministra da prvi potez vuče u tom pravcu. Na kraju dugujemo veliku zahvalnost našem predsedniku, našoj Vladi na hrabroj i odgovornoj politici u vođenju naše države. Ujedno veliku zahvalnost dugujemo našim zdravstvenim radnicima koji se danonoćno bore za živote naših građana. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Tomić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Skupštine, uvaženi ministre, kolege i koleginice narodni poslanici, građani Srbije, pred nama je tačka dnevnog reda koja se odnosi na rebalans budžeta. Ovo je, kao što smo čuli, drugi rebalans budžeta po redu u ovoj godini. Hteo bih da kažem da je ovaj rebalans dokaz da sve mere koje je Vlada Republike Srbije preduzela u prethodnom periodu u borbi protiv Kovida 19 da su donele rezultate koji su očekivani, čak su ti rezultati nadmašeni. Dokazali smo time da zapravo država građane i interese građana stavlja na prvo mesto. Pored, naravno, borbe za očuvanje zdravlja našeg stanovništva, puno toga je učinjeno i na očuvanju naše ekonomije. Imali smo prilike da čujemo i brojne kritike kada su u pitanju mere koje su tada preduzete, posebno vezano za ovih 100 evra što su građani dobijali, ali zapravo mogu samo da kažem – svaka čast na preduzetim merama, jer kao ekonomista mogu da kažem da je važno održati cirkulaciju ekonomije, važno je održati da točkovi ekonomije funkcionišu, a ova mera je dvostrukog efekta. Prvo, direktno se uticalo i pomoglo samim građanima koji su, potrošnjom ovih sredstava, indirektno pomogli našu privredu, naše proizvođače, naše ugostitelje, naše turističke objekte i agencije. Da su mere dale rezultate pokazuju naravno i makroekonomski pokazatelji. Vidimo da će zapravo do kraja godine Srbija biti lider kada je u pitanju rast BDP-a, odnosno on će iznositi minus 1%, što je dobra osnova za narednu godinu, kada je očekuje oporavak i da Srbija ostvari znatno veći procenat rasta i od onoga što i Fiskalni savet projektuje, koji su pesimistički zapravo pogledi. Smatram da je 5% do 6% nešto što realno može da se očekuje. Naravno, za pohvalu su i drugi aspekti, kao što je održanje niske inflacije od 1,7%, kao što je očuvanje stabilnog deviznog kursa, što su jako bitni segmenti kada je u pitanju poslovanje i rad naše privrede. Ono što je, takođe, za pohvalu kod samog ovog budžeta jeste što, za razliku od nekih drugih država, Srbija nije odustala od kapitalnih projekata, već ulaže još više novca. Vidimo ovim rebalansom budžeta da se još više sredstava opredeljuje za subvencije, kada je u pitanju privreda, kada je u pitanju poljoprivreda, kada je u pitanju infrastruktura, pre svega putna. Izgradnja puteva, izgradnja infrastrukture je osnov za ekonomski razvoj, za dolazak novih stranih direktnih investicija i kao osoba koja dolazi iz Rasinskog okruga, mogu da kažem da sam ponosan što konačno ćemo dobiti autoput, odnosno Moravski koridor koji će biti najsavremeniji autoput u Srbiji i regionu. Mogu da kritikuju ovi koliko god hoće, što tvrde da treba izgraditi put od četiri trake. Oni su taj put do sada 44 puta mogli da izgrade, da su želeli, ali zapravo njima nije u interesu ono što je u interesu građana Srbije. Njima su u interesu njihovi lični interesi i zbog toga dok je trajala sama sednica imao sam prilike na društvenim mrežama da vidim njihove kritike koje, mogu slobodno da kažem, su kritika radi kritike. Govore neke paušalne analize koje iznose, govore kako, eto, ne znam, u proseku će se građani dodatno zadužiti, itd. Pa, za razliku od njihovog perioda, kada su zaduživali građane zarad sopstvenih interesa, ovo što mi danas radimo je zapravo borba za očuvanje zdravlja građana, borba za našu ekonomiju i ovaj način finansiranja realizacije projekata je zapravo nešto što će nam se vratiti i moći ćemo da vratimo ta sredstva i da smanjimo javni dug, kao što smo u prethodnom periodu, pre pojave korone, radili na tome. Sve čestitke na tome što će zaista taj javni dug ostati ispod mastritskih 60% i što po samim tim kriterijumima smo mnogo bolji i u odnosu na brojne zemlje EU. Ono što takođe želim da kažem je da je odlično što država ulaže i u razvoj zdravstvenog sistema. Nije da se nije ulagalo, ulagalo se i te kako. Izgrađen je Klinički centar u Nišu, obnovljeni su brojni domovi zdravlja, bolnice. Sada se to intenziviralo i zahvaljujući reformama koje su započete 2014. godine i u kontinuitetu politike koje sprovode vlade nakon Vlade Aleksandra Vučića zapravo stvorili su uslove da smo mi mogli pravovremeno da reagujemo na pojavu korone koja je jedan novi izazov ne samo za nas, već za čitav svet i zbog toga smo uspeli da očuvamo i zdravlje građana i da se izborimo da naš zdravstveni sistem ne padne, već da može da odoli svim ovim iskušenjima koja postoje. Danas čitam u lokalnim novinama „Pobedi“, ova bolnica u Kruševcu, kovid bolnica se završava. Završiće se u svim rokovima koji su predviđeni i građani Kruševca su imali prilike da vide fotografije kako ona izgleda sada u trenutnoj fazi izgradnje. Mogu da kažem da je zaista ovo jedan veliki poduhvat i ponos, kada je u pitanju građevinarstvo, jer zaista se nikada u istoriji nije desilo da smo uspeli ovakve objekte i kapitalne projekte za tako kratak vremenski period da završimo, što inače i predsednik Vučić govori. Na kraju samo želim da kažem da sam siguran da sve projekcije koje smo mi dobili, kada je u pitanju ovaj rebalans budžeta, da su i te kako ostvarive i, kao što su kolege rekle, ispunili su i statičke i dinamičke kriterijume, kada je u pitanju izrada budžeta i siguran sam da će ovo biti odličan osnov za izradu budžeta za 2021. godinu, koji će omogućiti da naša ekonomija dalje napreduje i da se vrati onom trendu daljeg razvoja. Svakako, i napori koji se čine od strane državnog rukovodstva, kada je u pitanju realizacija ideje o „mini Šengena“, o povezivanju regiona, o ukidanju barijera i granica koje će doprineti da čitav region može dalje da napreduje i da smo promenili svest i shvatili da jedino ako smo složni, ako sarađujemo možemo svi da napredujemo i da uspešno se izborimo sa ovom koronom su zapravo dokaz da sve ove projekcije koje dobijamo od strane i Vlade i ministarstva su i te kako ono na čemu trebamo bazirati naše odluke, a ne na osnovu drugih spoljnih faktora. Kao narodni poslanik SNS i ostali poslanici podržaćemo ovaj Predlog rebalansa sa zadovoljstvom. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, rebalans budžeta koji smo razmatrali i koji razmatramo na ovoj sednici je nastavak kontinuiteta koji smo započeli, pre svega, prvim rebalansom i koji je pokazao da je ova država spremna da reaguje i u najtežim situacijama, a nema potrebe da objašnjavamo koliko je teška ova godina i koliko je kovid uspeo da, ne na nivou države Srbije, ne samo Evrope, nego i celog sveta, napravi ozbiljne promene i te ozbiljne promene su prouzrokovale velike i ozbiljne probleme. Upravo država Srbija je uspela da odreaguje na najbolji mogući način i da svojim potezima zaštiti i građane i ekonomiju i budućnost naše dece. Ne možemo da prenebregnemo činjenicu da svi u okruženju, ali i u Evropi su koristili modele koji su bili preslikani ili bili kopija nekih drugih modela, ali modele koje je Srbija primenila su upravo jedinstveni i dali su najbolje moguće rezultate. Ovaj drugi rebalans nastavak je prvog i nastavak je kontinuiteta koji će obezbediti sigurnost građanima, koji će obezbediti, pre svega, sa jedne strane zaštitu za naše građane, najbolji mogući odgovor na opasnost koja sa kovidom dolazi, ali sa druge strane zaštitiće i ekonomiju, zaštitiće i investicije, zaštitiće i budućnost naše dece, ali zaštitiće i ono što je najbitnije, a to je stabilnost države i stabilnost svakog pojedinca. Rebalans budžeta je rebalans svih građana i kada kažemo ko je odgovoran za ovakav budžet i za ovakav rebalans, pre svega je odgovornost na predlagaču i predlagač je u ovom slučaju Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije i njihova odgovornost je svakako velika. S druge strane, moramo imati u vidu da je odgovornost i na onima koji taj budžet razmatraju i koji taj budžet treba da odobre, a to su upravo poslanici ovog visokog doma. Znači, nikada niko iz skupštinske većine. kojoj ja pripadam od 2012. godine na ovamo, nije se skrivao iza odluka i nikada niko nije bežao od odgovornosti. Tako nećemo ni bežati od odgovornosti za ovaj budžet i za ovaj rebalans. Kritičari rebalansa nemaju nikakve realne razloge, niti imaju bilo kakve prihvatljive predloge za bolji budžet i za bolje odluke koje bi unapredile državu i koje bi unapredile našu ekonomiju. Šta oni kažu? Njihovi argumenti faktički i ne postoje, izmišljeni su i jedino što mogu to je da osporavaju Aleksandra Vučića i da za sve u Srbiji, i ne samo u Srbiji nego i u Evropi i celom svetu, krive Aleksandra Vučića. Imaju jedan veliki problem ti kritičari Aleksandra Vučića, a to su rezultati koje Aleksandar Vučić, zajedno sa Vladom, sa Skupštinom, postiže i ti rezultati su glavni argument u odgovoru lažnim kritizerima i lažnim demokratama. Njihova demokratija se svodi na jedno, a to je mrzim Vučića i mrzim Vučića i mrzim Vučića. Imaju problem, vole ga građani, voli ga Srbija, i što je najbitnije, vole ga Srbi i unutar Srbije i van granica Srbije i vole ga Srbi gde god oni živeli. Rebalans budžeta Vlade predviđa i zaista je jako bitno i to hoću da napomenem, predviđa ponovo poljoprivredu, ulaganja u poljoprivredu, ulaganja u selo i što je najbitnije, nastavlja i podržava plan države Srbije 2020/2025 koji je vratio osmeh na lice svih u Srbiji. Taj projekat 2020/2025 garancija je da sve ono što je rađeno od 2012, 2014. godine na ovamo, da će biti nastavljeno. Kritizeri i oni koji negiraju i ovaj rebalans i sve ono što radi Vlada Republike Srbije i Aleksandar Vučić neka izađu na auto-put, pa, neka kažu da taj auto-put ne postoji, neka odu do Kliničkog centra u Nišu ili bilo koje druge izgrađene bolnice, pa neka kažu da upravo taj klinički centar ne postoji. Neka dođu u Šabac, pa neka kažu da nije počela izgradnja mosta i auto-puta od Rume do Šapca, neka dođu u Šabac i neka kažu da ne postoji kompanija „Jazaki“ koja je zaposlila više od tri hiljade građana Šapca. Neka odu u bilo koji deo Srbije i neka kažu da ne postoje fabrike i investicije. Neka objasne ljudima koji su počeli da rade da oni ne idu ujutru na posao kada ustanu i neka kažu kako je neko uspeo sa nezaposlenošću od 27% da tu nezaposlenost spusti na 7%, i neka kažu kako je reagovao odgovoran i ozbiljan i pre svega maksimalno posvećen građanima predsednik države, a to je Aleksandar Vučić, u kriznoj situaciji. Odreagovao je jako odgovorno, odreagovao je snažno i odreagovao je onako kako je svaki Srbin očekivao, a to je da zaštiti, da učini sve što je u njegovoj moći, u moći ove države da svaki građanin Srbije se oseća zaštićeno i sigurno. Ekonomija u vreme pandemije nije jednostavna stvar, ali u uslovima u kojima ovakva Vlada radi moguća je i pre svega, zahvaljujući Aleksandru Vučiću, ali i Vladi Republike Srbije i Ministarstvu koje vodi upravo ovaj čovek ovde, koga neko može da voli ili da ne voli, ali ne može da ospori da upravo taj Siniša Mali radi i da radi u interesu Srbije i da radi u interesu građana i da njegovi predlozi, njegovi metodi i ono što njegovo ministarstvo predlaže, donosi rezultat, donosi nova radna mesta i donosi najbolje moguće ekonomske posledice po sve građane u Srbiji. Ovakav odgovoran rebalans budžeta mora biti podržan od svih onih koji misle dobro Srbiji, a ja spadam u te i poslanička grupa kojoj mi pripadamo, svakako spada u te, a pozivam i one druge, neverne Tome, neka razmisle, neka pogledaju napolje, neka porazgovaraju sa komšijama i prijateljima, pa neka pitaju da li i koliko podržavaju ovo što radi ova Vlada i ovo što donosi ovaj rebalans budžeta. Hvala najlepše.
Hvala. Narodni poslanik Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi ministre, pred nama je danas drugi rebalans budžeta, koji je samo potvrda da se nalazimo na istom onom odgovornom kursu koji je trasirala prethodna Vlada. Prethodna Vlada suočila sa jednom neviđenom krizom do sada u svetu na koju je država Srbija imala i te kako dobar odgovor. Ako pogledamo rezultate, ako pogledamo brojke, videćemo da danas sa ponosom možemo da kažemo da je Srbija prva u Evropi po rastu ekonomije, odnosno imali smo najmanji pad ekonomije od svih ostalih država. To nije slučajno, to je rezultat i svih prethodnih vlada, koje je naravno, vodio i naš predsednik Aleksandar Vučić, koji su na pravi način napravile jedan ambijent da mi možemo da dočekamo ovu krizu potpuno rasterećeni, obzirom da imamo veliki suficit u budžetu. Prema tome, kada sagledamo brojke, one su jasne. Dakle, 550 milijardi dinara ova Vlada, odnosno prethodna Vlada usvojila je i donela jedan ozbiljan paket mera podrške našoj privredi kojom smo mi sačuvali likvidnost, kojom smo sačuvali radna mesta u Srbiji. Zato danas možemo da govorimo o ovim i te kako dobrim rezultatima. Nije bilo lako. Država je subvencionisala minimalne zarade za mikro, mala i srednja preduzeća. Na taj način sačuvali smo radna mesta, sačuvali smo naše ljude, sačuvali smo zaposlenost u Srbiji i omogućili svima da rade i da ipak opstanemo u svim tim teškim uslovima koji su Srbiju zadesili. Kada govorimo o drugim merama, 100 evra koje je svaki punoletni građanin Srbije dobio takođe je mera koja je na pravi način pokazala, rekao je jedan kolega, imala je tu jednu psihološku dimenziju, da ljudi vide da postoji država koja stoji iza njih, koja će da u svakom trenutku odgovori izazovima i da svakom pojedincu pomogne zato što se mi upravo ovde nalazimo zbog našeg naroda, zato država i treba da postoji. Svi oni koji kritikuju taj paket mera, neka se zapitaju zašto su onda svi građani, zašto smo svi prosto bili suočeni sa tim da smo i te kako imali priliku da vidimo da su se prijavljivali ljudi. Dakle, očigledno da je taj potez države bio dobar i da je to imalo smisla. Takođe, jednokratna pomoć penzionerima svakako da je bila značajna i svakako da smo i na to veoma ponosni. Kažu nam iz Fiskalnog saveta kako eto nismo bili, nije baš pametno što smo neselektivno delili novac svim preduzećima. Eto, navode primer Francuske i Engleske gde su se delili paketi pomoći samo onim preduzećima koja su beležila pad od 50% prometa. Mi valjda treba da budemo ponosni što smo imali novca da pomognemo svakom preduzeću kome je bilo potrebno, a ne samo onima nekim privilegovanim koji bi bili eventualno bliski nekim vlastima. Dakle, pokazali smo da nam je bitno da svima damo novac, da na pravi način pokažemo da postojimo tu zbog građana. Što se tiče rezultata činjenica da smo u drugom tromesečju bili jedina država u ovom delu Evrope koja je zabeležila pad ekonomije od svega 1,5%, za razliku od nekih koji su obeležili 10, 15, 20% pada ekonomije. Dakle, činjenica da su sve ove mere i te kako imale dobar odjek i da smo na kraju krajeva dobili priznanje od MMF, Svetske banke, svih relevantnih međunarodnih adresa. Kada je reč o ovom rebalansu, on na pravi način pokazuje da ćemo i dalje imati sluha da se bavimo pravim pitanjima koja će biti na dnevnom redu. Dakle, ulagaćemo i dalje novac u domove zdravlja, u kliničke centre, dve nove Kovid bolnice. Dakle, imaćemo i te kako načine da se i dalje borimo sa posledicama krize izazvane korona virusom. Kada je reč o subvencijama za poljoprivredu, mi pokazujemo da ćemo i dalje da dajemo novac za poljoprivredu, da nećemo smanjivati te subvencije, već ćemo da ih povećamo što se ovim rebalansom vidi. Svakako da je dobra stvar što se nastavlja ulaganje u infrastrukturu, odnosno u auto-puteve, železničku infrastrukturu, u svo ono što je potrebno danas građanima Srbije, a to je da imamo kvalitetan život i pokazujemo da bez obzira što je kriza uticala na mnoge aspekte života i ovde i u svetu, mi pokazujemo da dalje nastavljamo na pravi način, da dajemo odgovor na celu ovu krizu i da ćemo, siguran sam, i naredne godine beležiti dobre rezultate, a to smo pokazali da možemo. Rako da, još jednom, glasaćemo za ovaj rebalans budžeta i nastavićemo da budemo na pravom putu i nadam se da ćemo sledeće godine imati još bolje rezultate. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Predrag Rajić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Gospodine predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo poslanici, uvaženi gospodine ministre, velika je čast biti narodni poslanik, velika je čast ali je i velika odgovornost. Ta odgovornost biva još veća u kriznim periodima. Često smo skloni tome da kažemo kako su vremena teška, a istini za volju ona nikada i nisu bila laka, samo je veliko pitanje koliko smo zapravo mi jaki da podnesemo baš taj teret koji nam je Bog namenio. Srbija se, kao i čitav svet, suočila sa nevidljivim neprijateljom, a znamo da su takvi neprijatelji uvek najpodmukliji. Dodatan problem u tome jeste i to što i stručna međunarodna javnost zapravo nije znala sa čime se suočava kada je do epidemije korona virusa došlo. Ipak, država Srbija je uspela da nađe adekvatan odgovor. Sasvim sam siguran da ga ne bi našla da na svom čelu nema Aleksandra Vučića koji je, odgovorno to tvrdim, najbolji srpski vladar sasvim sigurno od kneza Mihajla Obrenovića na ovamo, verovatno i duže. Odgovorno to tvrdim zato što je Aleksandar Vučić reformator u mirnodopsko vreme i on je borac i zaštitnik u vreme krize, a u jedno i u drugo vreme on je uporan zaštitnik države Srbije, onaj koji nas vodi napred, koji nam svojim primerom i svojim pregalaštvom pokazuje kako možemo i moramo dalje. Baš zbog toga mi koji smo po prvi put narodni poslanici ne treba da budemo opijeni slavom. Treba da shvatimo koliko je ovaj put težak zapravo i da smo na svoja leđa sada preuzeli jedan veliki teret. Siguran sam, gospodine ministre, da se suočavate sa velikim problemima i sa velikim izazovima, ali moram sa ovog mesta da vam čestitam zbog dve stvari. Prva je stvar što imate neverovatnu energiju da pratite predsednika Vučića koji ima još veću energiju i sasvim sigurno da to nije lako. Drugo, suočavate se, sasvim sigurno, sa neverovatnim zahtevima sa svih strana. Jednostavno, kada se kreira budžet, uvek će biti onih koji su nedovoljno zadovoljni. Međutim, vi ste uspeli u tome, kao deo tima koji predvodi predsednik Vučić, da od Srbije u ovoj krizi napravite novu Poljsku. Zbog čega to govorim? U prethodnoj svetskoj ekonomskoj krizi, pre 10-ak godina, Poljska je bila jedina država u Evropi, ne u Evropskoj uniji, nego u Evropi, koja nije pala u recesiju. Država Srbija je danas jedna od najboljih u Evropi po tom pitanju. Imamo najmanji pad, a moguće je čak da ga nećemo imati uopšte. Ako neko misli da je to bilo lako, neka se zamisli i neka na to pitanje odgovori ponovo. U vreme kada velike svetske ekonomije, poput Amerike, koja donosi 25% svetskog BDP, padaju u ozbiljnu krizu, u vreme kada velika kineska ekonomija, koja je najbrže rastuća na svetu, pada u ozbiljnu krizu, u vreme kada ruska ekonomija pada u ozbiljnu krizu, Srbija je uspela u tome da ostane na površini. I ja vam zbog toga, gospodine ministre, zahvaljujem. Zahvaljujem vam u ime svih nas ovde, koji ćemo glasati za ovaj predlog, zahvaljujem u ime svih građana Srbije zbog toga što smo uspeli da gotovo neoštećeni, neokrnjeni, izađemo iz prvog dela ove krize koja i dalje traje i zbog čega moramo da čuvamo stabilnost. Mi moramo da čuvamo stabilnost iz još jednog razloga. Srbija se nalazi u veoma teškoj geopolitičkoj poziciji. To nam je bog namenio. Tu smo gde smo, izgradili smo kuću na raskršću puteva, suočavamo se sa raznim problemima stalno. Jedna smo od država koja ima najviše različitih država u svom okruženju, najviše različitih graničnih prelaza sa drugim zemljama. I to nije lako. To je, s jedne strane, šansa, kada imate one koji su vam dobronamerni u okruženju, ali to je i pretnja kada imate one koji vam baš i nisu dobronamerni. Uz sve to, mi se suočavamo sa interesima različitih velikih svetskih sila koji se ovde preklapaju i koji često umeju da budu međusobno suprotstavljeni. Predsednik Vučić je uspeo u tome da navede te sile da se takmiče međusobno na takav način što će više investirati i što će želeti da se na takav način bore za našu naklonost. Uspeo je da nas spasi od sirijskog scenarija, gde bi se neki drugi preko naših leđa sukobljavali i pravili ovde proksi ratove. Opet ću reći – ako neko misli da je to bilo lako, neka se zamisli i neka na to pitanje odgovori ponovo. Srbija je nasledila bezbroj problema. Srpski faktor je nasledio bezbroj problema. Ali, meni je drago što mi napokon i ovde u domu Narodne skupštine govorimo o srpskom faktoru, što se ne zaustavljamo kada je reč o pravu Srba samo na avnojevskim granicama. Mi nikome ne pretimo. Mi ne želimo da ugrozimo ni jedne granice ni jedne druge međunarodno priznate države. Mi samo želimo da pomognemo Srbima, ma gde oni živeli. I držimo se slova zakona, držimo se slova sporazuma, istih onih čiji je Srbija garant. Drago mi je zbog toga što danas kada odem i u BiH, kada odem i u Crnu Goru, mogu da vidim da Srbi u Beogradu vide svoju prestonicu, da Srbi u Beogradu vide svog ktitora, svog zaštitnika. Dugo to nismo imali. To je veliki napredak. Kada kažem da moramo da čuvamo stabilnost, mislim i na to što će ova pozicija koju imamo biti dodatno usložnjena dogodine. Kao što znamo, 20. januara iduće godine doći će do promena u Beloj kući. Kao što znamo, imamo različite države, sa različitim aspiracijama, koje su u međuvremenu dodatno ojačale i žele da ostvare svoj interes. Ti se interesi nama mogu i ne moraju sviđati. Mi ih možemo smatrati manje ili više legitimnim. Ali, na ovom svetu često vlada ono pravilo da sila boga ne moli, iako bog nju ne voli. Mi moramo da vodimo ovaj srpski brod na način na koji to radi predsednik Vučić. I moramo da ga pratimo na tom putu. Moramo da mu stvorimo uslove da može da nas vodi. Jer, ukoliko se predsednik Vučić bude bavio internim problemima ovde i ako mi ne budemo bili u stanju da sačuvamo stabilnost države Srbije, on neće moći da se suočava sa svim onim problemima koji nam prete i sa svim onim kontekstima u koje možemo upasti, a koje mogu biti vrlo negativne. Plašim se da toga nisu svi dovoljno svesni u našem društvu. Neki nisu dovoljno svesni, a neki su svesni ali svesno rade protiv interesa ove države. Fenomen kvazi drugosrbijanske elite nema niko u regionu. Nećete ni u jednoj jedinoj prestonici naći tako nešto. Nećete naći takvu samozvanu elitu auto-šovinista koji mrze predsednika Vučića najviše zbog toga što je preporodio Srbiju ovih osam godina. To je prvi razlog što ga oni mrze. Da smo mi doživeli kolaps u ekonomskom smislu, u političkom smislu, da smo nastavili da uništavamo našu vojsku, oni bi mu aplaudirali prvi. Oni bi prvi bili uz njega. Ne mrze oni nas zbog toga što podržavamo predsednika Vučića, oni nas mrze zbog toga što podržavamo predsednika Vučića, najvećeg srpskog reformatora u poslednjih 200 godina. To je njihov problem. A posao svih nas mladih koji smo ušli u dom Narodne skupštine jeste da uz svoje iskusnije kolege se izborimo upravo za to da dođe do te smene elita, da napokon nazovemo stvari pravim imenom, da ne ćutimo kada kvazi intelektualci i kvazi naučnici pokušavaju da oblate ljude i s njima predsednika Vučića na taj način što će izmišljati nekakve plagijate. A onda kada ti isti koji su to radili budu uhvaćeni u plagijatu, ta elita ćuti. Ako oni ćute, mi ne smemo. Jer, oni su kvazi elita a mi moramo da budemo prava srpska elita. Mi moramo da vodimo ovaj narod na koji to čini predsednik Vučić, mi moramo da mu pomognemo na tom putu. A za to se moraju zasukati rukavi. Moramo svi da radimo svoj posao i ne smemo da potcenjujemo posao onog drugog, jer sve je važno, od zdravstvenih radnika koji se bore po kovid bolnicama, preko putara koji prave nove kilometre auto-puteva koje nismo imali do sada u istoriji, pa sve do onih koji se bave analitikom geopolitičkih procesa. Svaki posao je bitan. I nijedan posao ne može biti zapostavljen. Ni jedan posao ne može biti marginalizovan. Moramo biti ujedinjeni. Moramo sačuvati stabilnost. Moramo opravdati poverenje koje su nam građani dali. Ja sam siguran da ćemo u tome uspeti. Za kraj bih želeo da poručim nešto i građanima koji gledaju ovaj prenos. Ovo je Dom Narodne skupštine, ovo je saziv Narodne skupštine u kom je preko 50% lica koja su po prvi put dobila tu čast i tu odgovornost da obavljaju ovu veliku dužnost. Molim građane da budu kritični prema nama. Molim građane da otvoreno i jasno kažu kada im se ne sviđa. Molim građane da budu iskreni u onim momentima kada ovaj saziv bude ostvarivao velike uspehe. Samo na taj način, ako se budemo gledali u oči i jedni drugima govorili istinu, mi ćemo uspeti da istrajemo na ovom putu, na putu koji nam je utro predsednik Aleksandar Vučić i na putu koji od nas očekuju naši potomci i koji su nam zavetovali naši preci. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković.
Poštovani predsedniče, predstavništvo, uvaženi ministre, koleginice narodne poslanici i kolege narodni poslanici, pa nakon velikog broja izlaganja prethodnih kolega, ostalo je malo toga da se doda, kaže nešto novo ili da se napravi neki osvrt dodatni na rebalans budžeta, ali to ne znači da moramo da se stidimo ili da ne ponovimo ono što je dobro. Neko od prethodnih govornika, mojih kolega, istakao je jednu jako bitnu stvar kojoj se nismo dovoljno posvetili, a to je činjenica da o rebalansu i o novcu koji danas postoji u budžetu naše zemlje ne bi govorili da nije došlo do onih, moramo priznati, bolnih reformi koje su se dešavale 2014. godine. Moramo priznati da za uspeh i Vlade, i same Republike Srbije najodgovorniji su građani Srbije, koji su te 2014. godine izneli najveći teret, a među njima penzioneri kojima smo i danas zahvalni za svu onu žrtvu koju su podneli u tom periodu. Da tada nismo napravili zaokret u našoj ekonomiji, doživeli bi kolaps i pitanje je da li bismo imali danas o čemu da raspravljamo. Nešto na šta moraju građani Srbije da obrate pažnju i da se zamisle u jednoj sekundi jeste i činjenica da samo vratimo vreme i da pomislimo kako bi se država borila protiv korone da se ona desila 2012. godine ili 2013. godine? Da li bi bila ovako uspešna i koliko bi žrtava imali da nam se to ne daj Bože desilo 2012. godine ili 2013. godine, kada je zemlja Srbija u svakom pogledu i svakom smislu bila na kolenima. Ono što smo danas čuli ovde jeste samo dokaz jednog kontinuiteta koji ima Vlada Republike Srbije, kontinuitet politike SNS koju je trasirao predsednik Aleksandar Vučić i najbolje dokazuje i pokazuje da i kada smo slušali ekspoze premijerke gospođe Ane Brnabić i kada smo usvajali predlog da se osnuju tri nova ministarstva, smo dobili danas potvrdu kada vidimo za šta se i gde usmerava novac putem ovog rebalansa. Da pričamo sada o tome da smo odvajali 100 evra svakom punoletnom građaninu kako bi pomogli da se što lakše prebrodi ova kriza, mislim da je suvišno jer je više puta ponovljeno. Ali, ponoviću još jednom da je to samo pokazatelj da država ume da stane iza svojih građana onda kada je to najpotrebnije i kada je najteže. Smatram da sve ono što smo danas čuli i što je ovlašćeni predlagač, moja koleginica Aleksandra Tomić pričala i što je govorio gospodin Siniša Mali najbolji su dokaz kako može da se odvoji novac kada se domaćinski vodi ministarstvo, kada se domaćinski vodimo novcem svih građana Srbije. Ono što moramo da napomenemo i što je najbolji osvrt na sve ono što se dešava danas, jesu činjenice i samo da pogledamo period kako je bilo nekada ranije, a kako je danas i danas smo više puta čuli, ali mislim da je to nekako govoreno bez nekog posebnog osvrta. Dakle, ljudi imamo činjenicu da je do 2012. godine ili 2013. godine nezaposlenost bila 24%. Danas je nezaposlenost na rekordnih 7,3%. Ako ćemo da pričamo o tome da li su to građani osetili u svom džepu, pa naravno da jesu, jer je prosečna plata tada bila negde oko 350 evra, dok je danas preko 510 evra. I to nije dovoljno i mi se na tome nećemo zaustaviti. Zato je u programu „Srbija 2025“ predviđeno da prosečna plata bude iznad 900 evra, i nikada nećemo stati uljuljkani poverenjem koje nam daju građani. Ove stvari moramo uvek da podvlačimo iz prostog razloga što smo svi zajedno kao predstavnici SNS, ali pre svega predsednik Aleksandar Vučić, a zatim i vi gospodine ministre, ovih dana izloženi jednom vrstom linča i torture gde vas na najprizemniji način prozivaju oni koji su Srbiju bacili na kolena. Indirektno i direktno oni su krivi zašto je naša zemlja bila 2012. godine i 2013. godine na ivici bankrota. Neverovatna je doza licemerstva da danas ljudi koji su sve činili da upropaste našu zemlju, a da paralelno sa tim od sebe naprave multimilionere danas drže slovo i kritikuju ljude koji prave evidentne rezultate. I prosto mi je neverovatno danas kada čujem da najgori gradonačelnik u istoriji Dragan Đilas kritikuje bilo koga za bilo šta. Vi ste imali i tu priliku i bili ste gradonačelnik Beograda, sećate se kakvu ste situaciju zatekli, o kasi i ne želim da govorim, jer kase faktički nije ni bilo, ostavljen vam je dug od milijardu i 200 miliona evra. Ostavljena su vam rasturena preduzeća, ostavljen vam je javašluk i sa time je bilo neophodno da se neko izbori. I dan danas se vraćaju ti dugovi i dan danas se rešavaju repovi koje nam je Dragan Đilas ostavio, ali je neverovatno da neko ko je direktno upropastio grad Beograd po direktnom odgovornošću, danas pretenduje da bude, ne znam predsednik Vlade, predsednik Republike i sve predstavljajući sebe kao neko novo lice, kao da nikada nije imao priliku da za nešto odlučuje i da se za nešto pita. I prosto čovek mora da se zapita da li on stvarno toliko smatra da su ljudi ovde u Srbiji zaboravni, da patimo svi od neke kolektivne amnezije i da smo svi zaboravili kako je on u periodu dok je bio na vlasti od jednog propalog preduzetnika sa 74 hiljade evra, došao do bogatstva od 25 miliona evra samo u nekretninama. Ne želim da pričam o 619 miliona evra koje su njegove firme zaradile trgujući državnom televizijom dok je on bio vlast, dakle, dok je on bio država, ali moramo svi zajedno da sagledamo neke stvari i da pogledamo realno da danas najveći kritizeri i ovog rebalansa i svake odluke koju donosi Vlada republike jesu upravo oni ljudi koji su našu zemlju upropastili. To je vrhunac licemerja i uvek i na svakom mestu te stvari moramo da ponavljamo iz prostog razloga što i u narednom periodu, uzimajući u obzir da Korona virus će potrajati, donosićemo i teške mere, uveren sam da će biti i nekih situacija za koje će oni pokušati kao i svako da iskoristi za svoje neko sitno politikanstvo, bićemo izloženi i vi i mi i svi zajedno jednoj vrsti linča, kao i svaki put do sada. Izdvojili ste jednu jako bitnu stvar, da smo četiri godine zaredom imali suficit i složio bih se sa nekim od prethodnih govornika, Srbija je u prethodnom periodu evropske i svetske rezultate na najvišem nivou beležila u sportu. Beležili su i neki naši naučnici, mladi, pametni ljudi, ali u ekonomiji smo se uvek stideli negde i bili smo u kraju. Sada kada smo po svim relevantnim mišljenjima na prvom mestu i dalje ta slika bivšeg režima DS pokušava da nas ubedi da eto i taj MMF su SNS botovi, svako ko nas pohvali i to su bodovi, a svako ko nas kritikuje to su najpametniji ljudi na svetu. I tu vidite koliko ti ljudi su više izgubili svaki dodir sa zdravim razumom. Ono o čemu ste vi gospodine ministre pričali jeste najbitnije što se tiče ovog rebalansa, a i biće samo uvod u budžet za 2021. godinu, a to je dodatno jačanje naše ekonomije i dodatno jačanje borbe protiv Korona virusa. Ovde su kolege pomenule i zaista je na ponos činjenica da se grade kovid bolnice i u Kruševcu i u Beogradu, činjenica je da pored opšte krize u svetu, mi ne odustajemo od bitnih projekata, od investicija, ne odustajemo od infrastrukture i time pokazujemo da sve ono što smo štedeli i što smo pravilno rasporedili u prethodnom periodu sada dolazi kao plod za sve naše građane. Mislim da je jako bitno istaći ovo što se napomenuli takođe u svom izlaganju, to je činjenica da subvencionišemo za 5,1 milijardu dinara poljoprivredu i mislim da je to jako dobro, jer je ovo samo nastavak naše brige za selo i otvaranja ako možemo tako reći, novog ministarstva koje će se baviti tim pitanjima. Gospodin Nedimović, uveren sam da će zajedno sa novim ministrom uspeti da naše selo dodatno ojača i uzimajući u obzir da imam i prijatelje i rodbinu na selu, ova vest ih je jako obradovala. Tako da i potražnja za tim subvencijama je mnogo veća nego u prethodnom periodu. Smatram da je to jako dobro. Ono na šta još moram da se osvrnem i sa time ću završiti uvažavajući, da i ostale kolege imaju još mnogo toga da kažu, novca ima onoliko koliko se štedi i koliko se pametno taj novac ulaže i investira i kada se misli o svakom dinaru. Da su se neke prethodne vlasti ponašale prema budžetu Republike Srbije kao prema svom kućnom budžetu, ne bi imali tolike probleme 2013, 2014. godine ili 2015. godine. Da su vodili računa o svakom dinaru, a ne da vode računa kako će im svaki drugi ili treći završiti u svom džepu, ne bi mi bili u tako teškoj situaciji. Mislim da ste tu u pravu gospodine ministre, kada ste rekli kada se vodi računa o svakom dinaru i da on ne ode na stranu i da se ne proneveri, onda novca ima. Kako su oni vodili računa, čuli ste na primeru grada Beograda, ali najdrastičniji primer je i sa time ću završiti, jeste primer opštine Stari Grad. Đilasov kandidat za gradonačelnika Marko Bastać, koji se proslavio koje kakvim aferama švercovanja od 13.000 evra, preko granice, preko onog da se i ne vraćam na kuma, zlostavljanja kuma, dok je vodio opštinu Stari Grad, u periodu od 2016. do 2020. godine, pazite sad, za razno razne agencije je izdvorio 1,7 miliona evra. Dakle, jedna opština je za četiri godine izdvojila 1,7 miliona evra za razno razne agencije koje su služile samo za ispumpavanje novca građana Starog Grada, građana Beograda. Te agencije su pare dobijale na razno raznim tenderima, a onda su te agencije na ruke isplaćivale taj novac aktivistima ili funkcionerima Đilasovog saveza. De fakto, građani Starog Grada su plaćali one ljude koji su se tukli ovde sa saobraćajnim znacima, koji su napadali ovaj dom pokušavajući da ga sruše, da ga zapale, de fakto je su svi građani plaćali aktiviste Dragana Đilasa, Marka Bastaća, Vuka Jeremića i Boška Obradovića da se ponašaju kao huligani po gradu Beogradu. To nam najbolje oslikava kako oni doživljavaju državnu imovinu i državna sredstva. Da ne govorimo o tome da je u opštini Stari Grad bila Televizija Šabac, da ne shvati neko pogrešno, nemam ništa ni protiv jednog medija, ali samo mi objasnite kakva je logika da Televizija Šabac ima prostoriju u opštini Stari Grad. Dok se cela zemlja i svaka opština u Srbiji i ceo grad Beograd borio da olakša život građanima, da im izađe u susret u nabavci sredstava za dezinfekciju, za čišćenje, maski, rukavica, opština Stari Grad, pazite sad, u doba Korone, krize opšte, izdvaja više od 14 miliona dinara za kupovinu računara u opštini Stari Grad. Ljudi moji, jel moguće da su vam najpreči poslovi bili kupovina računara u opštini Stari Grad. Na 75 zaposlenih koliko ih je bilo u toj opštini, izdvojili su više od šest miliona dinara za kancelarijski materijal. Ljudi moji, šta će da rade sa šest miliona dinara za kancelarijske potrebe na 75 zaposlenih? I to vam najbolje oslikava kako su oni doživljavali kasu, a da je prevedemo, ako je još nekom to teže da shvati, dakle, kao plen koji treba poharati na sve moguće načine nameštene tendere i ostale kombinacije kako bi oni rekli, te pare izvući, staviti u svoje džepove, dati aktivistima i onda njih pustiti da se bore za njihov lični interes i za to da Dragan Đilas opet sedne u fotelju. Kako bih sa tim završio, previše sam govorio, nisam očekivao da će ovako vreme brzo proleteti, poštovani ministre, ja ću vas zamoliti u ime svih građana Srbije da nastavite sa ovom odgovornom politikom ulaganja sredstava svih građana Srbije, da dosledno sledite politiku Aleksandra Vučića koja je započeta još 2014. godine i da svi zajedno, kao i Skupština, kao Vlada, kao jedan veliki tim sa našim građanima, od naše Srbije činimo još lepše i još bolje mesto za život, jer mi drugu zemlju nemamo i prečeg interesa od boljeg života naše dece i svih građana u Srbiji nemamo. Hvala vam i živela Srbija.
Zahvaljujem. Narodni poslanik, Nebojša Bakarec. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani kolege poslanici, poštovani ministre finansija, i poštovani građani, naravno da smo ponosni zbog nove projekcije MMF-a i Evropske komisije, i po stoti put treba da ponovimo, ponosni smo zbog toga što Srbija ima najmanji pad BDP-a u Evropi, samo 1,5%. A zbog čega smo mi šampioni? Zbog toga što nismo podeljeno društvo, vidimo ovih dana Amerika je podeljeno društvo. Znači, mi smo složni, imamo sposobnu vlast, idemo složno u jednom najboljem pravcu. U Srbiji vlada meritokratija, to je vladavina najboljih i najsposobnijih, a do 2012. godine u Srbiji je vladala žuta ohlokratija. Još jednom, zbog čega smo prvaci? Pa, zato što imamo najboljeg ministra finansija, Sinišu Malog, zbog toga što imamo najbolju premijerku, Anu Brnabić i zbog toga što imamo najboljeg predsednika Aleksandra Vučića. Najveći izazov u ovoj godini, najveći problemi jesu ekonomija i pandemija, ali najveći izazov nije to, najveći izazov je mržnja agresivne manjine prema vlasti koja je prepolovila Srbiju, širenje lažnih vesti i vođenje specijalnog rata u doba epidemije protiv sopstvene zemlje. Setimo se samo, danas smo u Skupštini, napada na Skupštinu, koji je trajao pet dana tokom jula. To ne samo da je bio specijalni rat, to je bio pravi rat protiv ove države koji je sprovela, to je ta agresivna manjina, 500 do 1.000 fašista. Teško je boriti se na dva fronta. Znači, prvi front je naravno borba protiv virusa, borba za ekonomiju, borba za društvo, a drugi front je borba protiv dezinformacija, borba protiv lažnih vesti i svega što čini peta kolona virusa Korona koja deluje preko Đilasove, Jeremićeve i Obradovićeve stranke i još nekih i preko medija TV „N1“, TV „Nova“, „Danas“, „NIN“, „Vreme“ i njihovi portali, ima jedno 24 ta mikromedija koji čudo, ima ih toliko puno, a koji uticaj imaju, pa imaju uticaj na 5% stanovništva. Nalogodavci su naravno Đilas i Šolak. Cilj je da se rastrese i sruši vlast u Srbiji, da se destabilizuje Srbija, osporavaju se, pazite, to smo bili svedoci od marta, sve epidemiološke mere. Znači, čak i stručnost medicinskih eksperata naših junaka koji su naravno izloženi bestijalnoj satanizaciji. Setimo se samo iz marta kako su podlo Dragan Đilas i Nikola Jovanović predložili da penzioneri idu u one smrtonosne šetnje. Morali smo da kažemo - ne. Setimo se kako su lažnim vestima pokušavali da unište Klinički centar Vojvodine, jer su govorili da je tamo haos, da je pred rušenjem. Bila je odlična situacija u kliničkom centru. Tada je u Vojvodini, u Novom Sadu najmanja zaraza. Naša vlast je podigla strašno mnogo bolnica, 90 domova zdravlja i ambulanti, gradi se još šest. Gradi se i obnavlja 20 bolnica za 200 miliona evra. Gradi se još kliničkih centara za 300 miliona evra. Izgrađen je naravno Klinički centar Niš. U odnosu na 2012. godinu plate lekara specijalista su povećane za 57%, a plate medicinskih sestara za 67% i u doba Korone medicinski radnici su primili 10% više i od januara, koliko znam, primiće još povećanja. Znači, stabilizovane su javne finansije, nezaposlenost je na minimalnom nivou, prosečna plata, čuli smo to, ali treba da ponovimo sto puta, je preko 500 evra. Stvoreno je 200 hiljada radnih mesta. Izgrađeno je 320 kilometara autoputeva više nego za prethodnih 40 godina i gradi se još 290 kilometara autoputeva. Imamo nisku inflaciju, imamo rast plata i penzija, i pobedili smo Koronu već u dva navrata, pobedićemo je. Iduće godine će sigurno doći vakcina. "Zvezdama ćemo pomeriti pute, suncima zasut seljenske stude da u sve kute zore zarude, da od miline dusi polude, Santa Maria dela Salute". Živela Srbija.
Zahvaljujem. Narodna poslanica, Ivana Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, predsednica Vlade gospođa Ana Brnabić je pre nekoliko dana kada je govorila o programu rada Vlade, istakla šest ciljeva o kojima je takođe detaljno govorio predsednik Aleksandar Vučić, koji su ključni za budućnost naše zemlje, a i budućnost rada ove Vlade. Pre nego što nešto više kažem o jednom od tih ciljeva, želim da istaknem da je SNS, predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem, dobila ogromnu podršku na prethodnim izborima. Mi, poslanici izabrani sa liste Aleksandar Vučić - Za našu decu, dali smo čvrsto obećanje predsednici Vlade da ćemo biti dobri saradnici za sve ono što Vlada namerava da uradi u narednom periodu, a što je predstavljeno u programu. Iza sebe imamo rezultate, a ispred sebe moramo imati snažnu borbu, jer imamo jasne ciljeve i imamo plan - "SRBIJA 2025" o kome ste i vi govorili jutros, jer budućnost svoju i budućnost svoje dece građani Srbije su nama dali u ruke. Prvi cilj i prioritet svih prioriteta jeste borba protiv virusa Kovid 19 i očuvanje zdravstvenog sistema, izgradnja i opremanje kovid bolnica, opšta obnova bolnica, domova zdravlja, pomoć zdravstvenim radnicima. Sve su to pokazatelji koji govore da ispravnost ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu je pozicioniralo Srbiju tako da se ona u odnosu na neke mnogo bogatije zemlje u Evropi i u svetu izbori bolje. Posebno zahvaljujući našoj fiskalnoj stabilnosti i ekonomskoj snazi uspeli smo da obezbedimo novac za lečenje, za opremu, ali smo imali kontinuitet, imali smo nastavak izgradnje puteva, škola, vrtića, imali smo i povećanje plata zdravstvenim radnicima, imali smo jednokratnu pomoć za naše penzionere. Ovim rebalansom danas govorimo i o isplati jednokratne pomoći i za zdravstvene radnike. Mnoga velika sredstva uložena su i u privredu. Građani vrlo dobro znaju kako se malo zemalja u svetu posvetilo povećanju životnog standarda građana, a kako se to ovde radilo i to je upravo obezbedila odgovorna politika i domaćinsko ophođenje prema budžetu, prema novcu naših građana u prethodnom periodu. Možemo samo zamisliti kakav bi scenario bio da je ova pandemija zadesila Srbiju u 2012. godine. Za naše građane danas važno je da čuju da ćemo mi početkom naredne godine imati povećanje plata, da ćemo imati povećanje penzija, da ćemo imati povećanje minimalne zarade. Takođe, za naše građane je važno da čuju da Srbija nije zastala kada je u pitanju dolazak stranih direktnih investicija i da mi danas, kada govorimo o rebalansu ovog budžeta, takođe dajemo podršku i za dolazak stranih investicija. Jako nam je važan nastavak otvaranja novih fabrika, jako nam je važan nastavak otvaranja novih radnih mesta. Moramo da obezbedimo budućnost za generacije koje dolaze. Obećanja koja smo imali u prvom rebalansu smo ispunili, a danas ovim drugim rebalansom mi stvaramo mogućnost za jaču borbu sa korona virusom. Ovu godinu završavamo kao lider u Evropi po stopi rasta. Pored svega ovoga i pored svakodnevne borbe predsednika Aleksandra Vučića, mi sa druge strane imamo svakodnevne i maliciozne izjave, napade i uvrede i to se više ne gleda da li je u pitanju predsednik, da li su u pitanju njegova deca, da li je Krizni štab, da li je struka, bilo ko, to dolazi od strane onih koji nemaju program, koji nemaju nikakav rezultat. Slobodno mogu i Đilas i svi njegovi saradnici da izađu pred građane Srbije, kada već imaju toliko prostora u svojim medijima, da kažu što su oni ostavili iza sebe i kako bi se oni, neka daju ideju, neka daju program kako bi se oni borili sa ovom pandemijom koja je zadesila celi svet. Poštovani ministre, sigurna sam da će se u Srbiji nastaviti izgradnja i puteva i škola i bolnica i vrtića, da ćemo imati stabilne finansije, da će biti povećanje plata i penzija. Takođe, sigurna sam da će se nastaviti ravnomerni razvoj naše zemlje, ali pre svega, što činimo i danas ovim rebalansom, važno nam je da očuvamo zdravlje i živote naših građana. Želim vam puno uspeha u radu. Hvala.
Zahvaljujem, koleginici Nikolić. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo.
Na samom početku, pre svega, da pozdravim predsedavajućeg i sve uvažene kolege, kao i javnost koja prati ovaj prenos. Da pohvalim našeg ministra finansija koji, evo, već osmi sat sedi ovde. Mi smo svi izlazili, nešto smo i pojeli, otišli smo u toalet, a on sedi ovde, sluša i uredno beleži sve ove diskusije i apsolutno da sve ovo što mi zajedno ovde radimo je sprovođenje jednog programa koji smo i najavili. Upravo ovaj rebalans, kada pogledate ekspoze koji smo prošli put imali priliku od strane premijerke gospođe Brnabić da čujemo, vidimo da je i ovaj rebalans koji danas imamo pred sobom usklađen sa ekspozeom. Ono što je, takođe, mnogo važno jeste da je on usklađen i sa planom „Srbija 2025“. To su mnogo važne stvari, a u smislu procena koje je prilikom prvog rebalansa ovde takođe ministar Siniša Mali predstavljao. Vidi se da su te procene bile izuzetno dobre i da smo na neki način čak bili malo više pesimisti u odnosu na ono što je realna situacija koja je predstavljena ovde ovim drugim rebalansom. Šta smo zaboravili? Zaboravili smo u kojoj se godini nalazimo i da je ovo godina, nažalost, koja je na izmaku, a koju će obeležiti korona virus, velika svetska zaraza koja je na neki način, kao što piše ovde u rebalansu, uticala ne samo na ekonomiju Srbije, već i na ekonomiju čitavog sveta. Mi se ne možemo izolovati od toga, kao što ne možemo da se izolujemo od činjenice da je Srbija praktično bila zatvorena, zaključana, sakrila se od te zaraze u martu, aprilu mesecu, u prvoj sedmici maja i da je ekonomija neupitno u tom periodu morala da stagnira da bi sačuvali ono što je prioritet i jedan od ovih šest prioriteta koji imamo sada i u novoj Vladi i novom sazivu, a to je borba protiv korona virusa, borba za bolji i kvalitetnije zdravlje, za što manji broj obolelih u Republici Srbiji. To je ono što je suština. Mi smo u redu prioriteta stavili, u tom momentu kada smo svi pokušavali da se snađemo, zdravlje našeg stanovništva na prvom mestu, kao što ga stavljamo i danas. Ali, ekonomija, privreda mora da živi, mora da se razvija, mora da raste. Kada pogledate sve ove mere, da ponovo građane Republike Srbije ne opterećujem statističkim podacima, jer teško je statistikom koja se danas čita i predstavlja, što je potpuno argumentovano da danas govorimo o tome, nahraniti građane Srbije, ali ne predstavljamo mi ovu statistiku da bi pričali o statistici, mi sve što smo obećali smo uradili. Hajdemo zato konkretno, onako kako je ministar govorio da ponovimo stvari koje je Republika Srbija, koje je ovo Ministarstvo finansija, koje je ova Narodna skupština, ova Vlada Republike Srbije, čiji je predsednik kao lider predstavio kako će pomoći njenim građanima u situaciji koja je zadesila čitav svet, pa tako i našu voljenu otadžbinu. Pa, kada pričamo redom o tome, hajde da se podsetimo na ono što je bilo izuzetno važno za privredu. Od svih ovih danas dušebrižnika koji kažu da Vlada Republike Srbije ne brine o privrednicima, da li su svi u paketu dobili pet minimalaca? Vidim da ima kritičara koji kažu da je trebalo praviti neku klasifikaciju po tom pitanju, kriterijume uvoditi, a ne vode računa o tome tamo gde je onaj privrednik najmanji, koji zapošljava jednog radnika. Jeste, da, naravno, ovo što je i gospodin Marinković govorio, jeste, ekonomski patriotizam je jedno novo radno mesto, svaki dan, svaki sekund, svaki minut ako je moguće da se kroz mere koje se obezbeđuju, kroz zakonodavni okvir, kroz podzakonske akte, kroz atmosferu, kroz ambijent, kroz poruke koje dolaze iz institucija da nisu zaboravljeni. Nisu sigurni bili zaboravljeni ako su dobili pet minimalaca. Istina, ova dva, da budemo potpuno precizni, 60% iznosa minimalca. Ali, takvu podršku, u smislu bilo male, srednje ili velike privrede, kako god da je nazovemo, nije niko dobio u regionu. Navedite mi primer u okruženju gde su privrednici koji se isto sada prevrću ovih dana i gledaju kako da obezbede, da zatvore ovu godinu, da pošalju završne račune, kako da izađu iz ove godine, koja je to država, budžet, narodna skupština, vlada, vlast imala hrabrosti da povuče takav potez, ili koja je imala hrabrosti da povuče potez, kako je obećano, da svakom građaninu koji se prijavio isplati 100 evra? Zar to nije upravo ono što je jedna od osnovnih definicija ekonomskog oporavka bilo koje zemlje, a to je stimulacija potrošnje? Pa, ko je tih 100 evra u ovoj eri pandemije otišao negde vani i potrošio? Većina ili najveći broj građana ih je potrošio ovde u Republici Srbiji. Takođe, odmah su uplaćeni indirektni porezi, pa direktni porezi. Neko je dobio platu od toga i otišao svojoj kući i nahranio svoju decu. Kada su se završile ove mere izolacije i svega onoga što smo morali da prođemo, poslao je tu decu u vrtić, u školu i nastavio da radi i da se bori. E, sada oni zagovornici koji su ovde protestvovali pred Narodnom skupštinom Republike Srbije da se ne uvodi policijski sat, sada oni pozivaju na to da se zatvaraju lokali, da se privreda zaustavlja. Sada zagovaraju stvari potpuno drugačije od onoga što su govorili u onom periodu. Dakle, sada treba sve zaključati, sada ne treba ništa da radi, sada treba da stane privreda i sada očekujemo, kao što možemo da vidimo ovih dana od tih dušebrižnika kako se oni ponašaju kroz njihove portaloide, kroz njihove kvazi medije koje su instalirali da samo truju svojim kontaminiranim vestima koje isključivo imaju za cilj ne urušavanje kredibiliteta ili rejtinga Aleksandra Vučića ili SNS koja stoji na istorijskom maksimumu, već na urušavanju institucija Republike Srbije, jer znaju ako se uruši poverenje u institucije Republike Srbije da će se urušiti i njene javne finansije. Nema stabilne Srbije bez stabilnih finansija i hvala ovom čoveku ovde koji vodi računa svakodnevno o tome kako i na koji način da se usmeravaju svi prihodi koje imamo, pazeći i vodeći računa kako i na koji način rashodi koje pravimo ne idu u onom smislu rashoda, već da to budu primarno investicije koje će sutra u budućnosti otvoriti nova radna mesta i da to ne budu rashodovane stavke, već da to budu investicione, iako danas možda po potrebi i po nekim budžetskim grantovima moraju tako i da se stave. Ono što je mnogo važno u svemu ovome reći, takođe da smo mi u ovom periodu brinuli o onima koji su najviše brinuli o građanima, a to su zdravstveni radnici. Ne treba zaboraviti da smo obećali i da smo dali, odnosno imali povećanje od 10% zdravstvenim radnicima i da se sada ovim novim merama najavljuje i ova simbolična, ali jaka poruka u iznosu od 10.000 dinara koja će ići svim zdravstvenim radnicima. Nismo zaboravili penzionere. Penzioneri su dobili tu jednokratnu pomoć od 4.000 dinara. Bili su u kategoriji kao i svi drugi građani od 100 evra i, ono što je najvažnije za svakog penzionera, i sa ove govornice ovde je to ministar danas ponovio i svi mi ponavljamo, a to je stabilnost isplate svih javnih davanja u budućnosti. Mi smo danas mogli da čujemo, ono što je najveće olakšanje danas u ovoj eri pandemije, što je ipak privilegija, a to je sigurnost isplate i plata i penzija u Republici Srbiji. To je danas veliki uspeh i svaki nastavak koji bi išao u tom pravcu, da možemo da povećamo za 1%, 2%, 5%, 10% u budućnosti je velika stvar, velika stvar, ako govorimo realnim jezikom. Ako govorimo jezikom populizma, ako govorimo o tome da je ljudima teško, ako govorimo o tome da na ljudskoj nesreći, na ovoj zdravstvenoj nesreći koja je zadesila čitav svet, pokušavamo da uberemo političke poene, nemajući bilo kakav plan drugi, osim da kritikujemo, onda je jasno da je ovde loša namera upravo usmerena u tom pravcu da se institucije uruše i da se uruši poverenje u institucije. To ne treba dozvoliti. Iz tog razloga, mi smo sve ovo što smo do sada govorili i ispunili, upravo iz razloga, kako je to rekao ministar, da smo protekle četiri godine, iako su mnogi i tu imali primedbi, imali suficit. Mi smo dobrim i predanim radom koji smo imali u proteklom vremenskom periodu, ne mogu reći tu reč, bili spremni za ovakav izazov, jer niko u svetu nije bio spreman, ali smo spremno dočekali i uhvatili se u koštac i, kao što vidite, upravo iz tog razloga mi u ovom momentu možemo imati ovakve grafikone i ovakve predispozicije koje relevantne međunarodne finansijske institucije govore da imamo u ovom momentu – najviši ekonomski rast i da ćemo u budućnosti imati najviši ekonomski rast. Zlonamernici bi rekli da taj ekonomski rast ne znači ništa, da je to paušalan podatak, pa se valjda mi trebamo, kao oni što se ovih dana raduju, povećanom broju obolelih u Srbiji, tome da treba da se zatvara i da na neki način sve ono što smo imali ovih dana kao ružne vesti u Srbiji proširi. Nema sreće na tuđoj nesreći. Nema sreće i političkog uspeha na tome da svoju kritiku gradite isključivo na onim stvarima koje se odnose na to da govorite bez razloga određene stvari, ne znajući šta bi vi sutra da se nađete u toj poziciji uradili, ali ste spremni isključivo iz tog razloga da kritikujete. Da završim, mi ne vodimo ovde bitke u Narodnoj skupštini. Mi smo svoju političku bitku dobili i pobedili smo na ovim izborima i dobili smo legitimitet i legalitet. Mi sad vodimo bitku za građane Republike Srbije, da ispunimo sve ono što smo u našem programu definisali i da bi građanima Republike Srbije bilo bolje. Mi sa njima bitku ne vodimo, oni vode bitku sa nama. Mi vodimo bitku da sačuvamo našu ekonomiju, da izgradimo još novih kilometara auto-puteva, Bogu hvala, jednim krakom i prema mojoj Republici Srpskoj i da nas ima više. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Mladenović.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre finansija gospodine Mali, cenjeni građani i građanke Republike Srbije, čitajući ovaj rebalans budžeta stekao sam utisak da on predstavlja nastavak upravo one priče koju smo mi, poštovane koleginice i kolege, ovde u ovoj sali toliko puta izgovorili kada smo birali novu vladu gospođe Brnabić, a to je da ova vlada treba da nastavi kontinuitet prethodnih vlada, politiku koja podrazumeva ravnomerno ulaganje u svaki deo naše zemlje, u svaki grad, u svaku opštinu, u svako selo. Ne mogu da se oduprem utisku da smo mi kao odgovorna vlast u ovim teškim vremenima uspeli da ovim rebalansom budžeta, ali i planom koji je u okviru ovog rebalansa predviđen za naredne dve godine odvojimo značajna sredstva za velike kapitalne projekte, nastavljamo politiku ulaganja, politiku velikih infrastrukturnih projekata. Tu pre svega mislim na projekte u saobraćajnoj infrastrukturi, dakle, na izgradnju novih auto-puteva, novih brzih saobraćajnica, ali i na projekte u komunalnoj oblasti, ali i na značajna sredstva koja ovim rebalansom izdvajamo za ulaganje u poljoprivredu, u zdravstvo, ali i za pomoć privredi. Ekonomski jaka i nezavisna Srbija treba da brine o svakom svom stanovniku, bez obzira gde on živeo, da li on živeo ovde u centru Beograda, u Knez Mihailovoj ili živeo u selu Gornji Dubac u opštini Lučani, bez obzira koje je veroispovesti, bez obzira da li pripada nekoj nacionalnoj manjini. Za nas su svi stanovnici isti i svaki od stanovnika naše zemlje treba da oseti napredak i boljitak koji donosi politika SNS i politika našeg predsednika Aleksandra Vučića. Kada pričamo o velikim infrastrukturnim projektima, ne mogu a da se ne osvrnem na svoj grad i na svoje selo. Ja sam iz Jabuke, sela kod Pančeva. Ono što je za meštane Jabuke veoma važno, ali i za sve Pančevce jeste najava izgradnje auto-puta Beograd-Zrenjanin-Novi Sad. Predviđeno je da ovaj auto-put prolazi kroz teritoriju grada Pančeva i na ovaj način ćemo omogućiti Pančevu da prvi put ima direktno uključenje na auto-put. Pančevo je, nažalost, imalo tu nesreću da prethodnih decenija, u nekim prethodnim vladama koje su činile neke druge političke partije, u kojima su učestvovali neki nazovimo ih politički funkcioneri kojima je njihov lični interes bio ispred državnog interesa, da na svaku molbu koja je iz lokalne samouprave bila upućena ka višim državnim organima uglavnom dobio odgovor – a šta će to vama, pa vi ste blizu Beograda? Izgradnja ovog auto-puta je samo jedan od dokaza da Pančevo ima prioritet i u ovoj Vladi i u ovoj državi. Ovaj auto-put će našem gradu omogućiti brzu vezu sa svim delovima naše zemlje i ono što je možda najbitnije, da će novoformirana, komunalno opremljena severna poslovna zona koju smo u prethodnom mandatu potpuno opremili, a zahvaljujući zalaganju i trudu predsednika Aleksandra Vučića u nju doveli dva velika investitora "ZF" i "Brose", učinićemo ovu našu poslovnu zonu još primamljivijom i pristupačnijom za neke nove investitore, a naš grad će još više napredovati i još više se razvijati. Podsetiću vas da je Pančevo u nekim prošlim vremenima važilo za veliki industrijski grad. Kada smo 2012. godine preuzeli vlast u Pančevu, zatekli smo grad bez vizije, grad bez budućnosti, grad bez fabrika. Danas, odgovornom politikom SNS, kako na lokalu, tako i na Republici, možemo da kažemo da se Pančevo poput feniksa izdiže iz pepela. Uzdižemo ga i vraćamo mu stari sjaj. Pančevo je samo jedan primer u celoj državi. Ovakvih primera je mnogo. Ravnomerno ulaganje u svaki deo naše zemlje, projekti koji se tiču saobraćajne infrastrukture, izgradnje novih auto-puteva, opremanje novih poslovnih zona, otvaranje i izgradnja novih fabrika i novih radnih mesta, renoviranje i izgradnja novih bolnica, škola i vrtića će biti prioritet nove Vlade. Gledajmo u budućnost, stvarajmo je boljom, ali se uvek osvrnimo i pogledajmo u prošlost, kako ne bismo pravili greške koje su pravili naši prethodnici. Na svima nama je da damo svoj maksimum i da radimo najbolje što umemo, kako bismo stvorili još bolju budućnost za svu našu decu. Ono što moramo uvek imati na umu, to je da nas je narod birao i da narodu dugujemo. Upravo vas zbog tog naroda pozivam da podržite ovaj rebalans budžeta. Hvala vam.
Zahvaljujem, narodni poslaniče Mladenoviću. Reč ima narodni poslanik Dejan Kesar.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, cenjeni ministre, poštovani građani Srbije, na početku svog prvog obraćanja u Domu Narodne skupštine želeo bih da se zahvalim SNS i predsedniku Aleksandru Vučiću na ukazanom poverenju, sa nadom da ćemo svi zajedno raditi na unapređenju parlamentarizma i donositi odluke koje će uticati na bolji život svih građana Srbije. Pred nama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2020. godinu, za koji možemo slobodno reći da je nastavak kontinuiteta usmeren pre svega na rast životnog standarda građana, kao i ubrzanju našeg ekonomskog rasta. Već na početku 2020. godine susreli smo se sa pandemijom korona virusa, koja je pred Vladu Republike Srbije postavila nove izazove, a to su pre svega zaštita života i zdravlja građana Republike Srbije, očuvanje radnih mesta i nesmetano funkcionisanje privrede. I u tim novim izazovima Vlada Republike Srbije je jasno i odlučno pokazala da država nije tu za sebe, već isključivo za njene građane. Tu moramo istaći prvi paket ekonomskih mera koje je Vlada Republike Srbije donela radi ublažavanja posledica korona virusa vredan 5,1 milijardu evra, a glavni cilj tog paketa je bio očuvanje ekonomske stabilnosti, a ono što je važnije jeste podrška mikro, malim i srednjim preduzećima u privatnom sektoru, kao i direktna podrška svim punoletnim građanima. Upravo tu je država pokazala da najveći teret ove krize upravo ona preuzima na sebe kako bi privredu dodatno rasteretila i kako bi privreda sa što manje posledica prošla kroz istu. Jasan pokazatelj da je država jasno prepoznala probleme sa kojima se suočava privatan sektor u novonastaloj situaciji jeste i odlaganje plaćanja poreza na doprinose i zarade, kao i direktna davanja preduzećima kroz isplatu tri minimalne zarade. Ono što nas je izdvojilo u odnosu na ekonomije zemalja u okruženju jeste direktna finansijska podrška svim punoletnim građanima u iznosu od 100 evra. Ukoliko dodamo i vrednost drugog paketa ekonomskih mera čija je vrednost 564 miliona evra dolazimo do ukupnog iznosa od preko 5,8 milijardi evra što, složićete se, pokazuje jačinu i stabilnost budžeta Republike Srbije. Ono što želim posebno da istaknem jeste da javni dug Republike Srbije i pored svih mera koje je država preduzela radi ublažavanja posledica pandemije korona virusa iznosi blizu 60% BDP-a čime je država pokazala da se ponaša pre svega savesno i odgovorno. Ta savesnost i odgovornost se pre svega vide u izgradnji bolnica, domova zdravlja, kao i pomoć zdravstvenim radnicima, te je planiran deficit od 8,75% umesto planiranih 0,5% opravdan, a pre svega iz razloga što je tim sredstvima obezbeđena dodatna primarna i sekundarna zdravstvena zaštita svim građanima Republike Srbije. Za sve ove mere dobili smo jasno i nedvosmislenu podršku kako građana Republike Srbije, tako i evropskih institucija. Nedvosmislena podrška građana iskazana je na izborima 21. juna ove godine kada je lista „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ dobila podršku preko 60% izašlih birača, čime su građani Republike Srbije jasno pokazali da podržavaju sve ekonomske mere, da podržavaju politiku kontinuiteta i podržavaju politiku brige za sve građane. Na kraju bih hteo da istaknem da ću u Danu za glasanje podržati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2020. godinu, jer smatram da samo ovakvim rešenjima možemo obezbediti bolji i lepši život, kako za našu decu, tako i za sve građane Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega i čestitam na izuzetno konciznom prvom izlaganju u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Miloš Banđur.
Poštovana predsedavajuća, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, ja ću se truditi da se usko držim današnje teme. Činjenica je da su oba rebalansa budžeta Republike Srbije uslovljena ili izazvana epidemijom Kovid-19. Drugi rebalans budžeta izazvan je, odnosno uslovljen produženim trajanjem epidemije. Ono što prvo može da se primeti u rebalansu je deficit od 483 milijarde dinara ili negde oko 8,9% BDP-a, međutim ako se ima u vidu da su paketi mera, prvi i drugi, ukupno teški 690 milijardi dinara, onda taj deficit postaje sasvim razumljiv. Na kraju 2019. godine planiran je budžetski deficit od 0,5% BDP-a i to je ono što bi bilo da nije bilo epidemije. Posle mera koje su usvojene u aprilu i rebalansa u aprilu bio je planiran deficit od 7,2% BDP-a i naravno posle julskih mera i rebalansa kojeg usvajamo danas, sutra biće, znači, planiran deficit od 8,9%. Naravno da oba paketa mera, i onaj aprilski i julski, bili su nužni, neophodni, sa ciljem da se minimiziraju štetni uticaji epidemije na privredu zemlje, na nivo zaposlenosti, na nivo likvidnosti privrednih subjekata, na životni standard građana. Obzirom da je epidemija trajala duže nego što se na početku očekivalo, obzirom da ona ima neko produženo dejstvo, jula meseca izrađen je paket mera znatno lakši od onog prvog, ali koji određene mere produžava u istom ili nešto drugačijem obliku za određene privredne subjekte, ali o uzima u obzir one oblasti, one privredne subjekte koji nisu bili obuhvaćeni prvim setom mera iz aprila meseca. Takođe, povećani su i troškovi zbog potrebe zdravstvenog sistema, odnosno povećanih troškova lečenja, tako da sve to utiče na to da je rast troškova u drugom rebalansu 87,3 milijarde veći nego u prvom. Naravno, imamo tu izgradnju kovid bolnica, domova zdravlja i svega ostalog o čemu su kolege govorile. Neću govoriti o merama iz prvog i drugog paketa o kojima su kolege govorile, ja bih samo izneo jedno svoje zapažanje da kada je u pitanju mera koja se odnosi na odlaganje plaćanja poreza na zarade za tri meseca. Odlaganje za 2021. godinu i odlaganje plaćanja poreza za PIO i zdravstveno osiguranje, znači za tri meseca iz ove godine za 2021. a kasnije je drugim paketom produženo, odnosno povećano za još jedan mesec, da nisu svi privredni subjekti od kojih se očekivalo iskoristili tu meru, što je na neki način pokazatelj snage ili zdravog stanja jednog dela privrednih subjekata koji su se odlučili i da isplate zarade i da plate porez na zarade i sve doprinose bez korišćenja onog prava koje im je dala država. Na taj način mi imamo, recimo, da u ovom drugom rebalansu mi predviđamo 9,3 milijarde veći prihod od poreza na zarade i 24 milijarde veći prihod od poreza na dobit pravnih lica, jer mnoga pravna lica nisu iskoristila odlaganje plaćanja akontacije za drugi kvartal dobiti, poreza na dobit u 2020. godini. Znači, povećanje ove dve poreske stavke u drugom rebalansu za 9,3 24 milijarde, što je ukupno 33,3 milijarde dinara govori o ipak jedno zdravom stanju u mnogim našim privatnim privrednim subjektima kojima je ova mera pomoći bila namenjena. Kada je u pitanju prihodovna strana u drugom rebalansu, primećuje se nešto manje učešće PDV za 3,2%, odnosno 18 milijardi ali zato imamo povećano učešće ne poreskih prihoda, odnosno prihoda od kazni, taksi, uplate dobiti javnih preduzeća, agencija i tako dalje. Osim ove dve mere koje sam do sada komentarisao zanimljivo je da još postoji prostora u sredstvima koje je obezbedio Fond za razvoj, znači, od 24 milijarde slobodno je još 10 milijardi dinara i kada su u pitanju garantne šeme države, odnosno garancije koje država daje komercijalnim bankama, gde privredni subjekti mogu da podignu kredit, tu je slobodno još sto milijardi dinara. Ono što ove mere jesu donele, a naravno mere nije bilo moguće sprovesti bez rebalansa budžeta, jer on obezbeđuje finansijski okvir i pretpostavke za sprovođenje mera, je da smo mi očuvali nivo zaposlenosti i i zanimljivo je pogledati neke podatke. Stopa ne zaposlenosti u prvom kvartalu iznosila je 9,7 procenata, a u drugom to su već mnogi više puta rekli, 7,3%. Ono što je zanimljivo jeste da je broj formalno zaposlenih radnika u prvom kvartalu za 81.000 veći nego u istom kvartalu prethodne godine, a prvi kvartal obuhvata i mart mesec, kada je epidemija krenula. Znači, 81.000 formalno zaposlenih radnika imamo više u prvom kvartalu ove godine, nego u istom kvartalu prethodne godine i 14.000 neformalno zaposlenih radnika manje. Kad je u pitanju drugi kvartal, imamo 60.000 formalno zaposlenih radnika više nego u istom kvartalu prethodne godine i 133.000 neformalno zaposlenih radnika manje. U trećem kvartalu imamo 45.000 formalno zaposlenih radnika više u odnosu na treći kvartal prethodne godine, što govori o očuvanju nivoa zaposlenosti, obzirom da je ukupan broj radnika u trećem kvartalu 2.250.000, što je pola miliona više, od brojke iz 2012. godine, kada je SNS preuzela vlast ili preuzela učešće u vlasti. Znači, mi danas imamo pola miliona formalno zaposlenih u Srbiji više nego 2012. godine, kada smo ušli u vlast. Kada su u pitanju zarade, odnosno očuvanje visine zarada, zanimljivo je da u prvih osam meseci 2020. godine, ako poredimo prvih osam meseci ili prosečnu zaradu u prvih osam meseci 2020. godine u odnosu na isti period prethodne godine, imamo da su zarade u javnom sektoru veće za 9,3%, a u privatnom 6,8%. Ta razlika i nije tako velika, iznosi samo 2,5%. Privatni sektor dosta dobro prati javni sektor. Ovaj beg javnog sektora je uslovljen povećanjem zarada u zdravstvu, jer osim povećanja na kraju prethodne godine, imali smo povećanja 10% početkom aprila meseca. Naravno da je ovo povećanje zarada uslovljeno i povećanjem minimalne zarade, odnosno minimalne cene rada, jer je ona u 2019. godini bila 155, a u 2020. godini 172, dinara, 30.300 neto. Kada je u pitanju minimalna zarada, moram da istaknem jednu zaista veliku zaslugu ove i prethodnih vlada, a to je da je od 2012. do 2019. godine minimalna zarada povećana za 70%. Negde marta 2012. godine cena radnog sata je bila 102 dinara, a prošle godine 172. Dogovoreno je da sledeće godine bude 182 dinara. Znači, sledeće godine, ako sve bude u redu, biće 80% veća nego 2012. godine. Naravno da je prosečna zarada znatno manja rasla od minimalne zarade i prosečna zarada je porasla za taj period naše vlasti negde oko 30%, ali je još zanimljivije da je kumulativna inflacija za sav ovaj period negde ispod 15%. Godine 2011. ona je bila 12,2%, a onda za čitavih sedam, osam godina vlasti SNS kumulativna inflacija je negde ispod 15%, a ove godine, kada je godina krize i velike svetske pandemije, inflacija će biti od 1,5 do 1,8%, što je fantastičan uspeh ove vlade u uslovima krize. Kad je u pitanju privredni rast, o tome su i drugi govorili, neće biti kao što je planiran 4%, ali neće biti ni tako dramatičan pad, kao što je u drugim zemljama i mislim da je rezultat od 1% pada zaista, na ponos svih nas, najbolji rezultat u Evropi. Investicije ove godine će doživeti pad od svega 5%, obzirom da je Srbija zemlja sa visokom stopom investicija i da se nastavljaju infrastrukturni projekti. Ovaj pad od 5% nije tako loš, a javni dug će biti, kao što su i drugi govorili, znači 59% BDP, ne više od toga. Setimo se 2012. godine, javni dug je bio 79% BDP. Naravno, da nije bilo epidemije, po projekciji, taj javni dug je trebao da bude 51,4% na kraju godine. Ono što je zanimljivo, većim prilivom sredstava u Fond PIO i RFZO-a, smanjuje se potreba za učešćem države u sredstvima PIO fonda. Mi smo imali 2012. godine da je gotovo polovinu sredstava za penzije davala država iz budžeta, a pola su bila sredstva koja se prikupljaju iz doprinosa. Godine 2019. imali smo tri četvrtine sredstva koja se prikupljaju iz doprinosa i 25% je država dotirala kao učešće budžeta u penzije. Sada, 2020. godine, u prvom kvartalu zanimljivo je da je priliv sredstava u PIO fond 9,5% veći u odnosu na prvi kvartal prethodne godine, a penzije su porasle samo 5,4%. Kažem, samo. Hoću da naglasim tu razliku koja govori o tome da se sve ovo nije desilo, učešće budžeta Republike u ukupnim sredstvima PIO fonda bilo bi manje nego što je prethodne godine i sigurno bi 80 i više procenata sredstava u PIO fondu bilo iz tekućeg priliva, od doprinosa, a samo 20% iz budžeta Republike. Nažalost, epidemija je učinila da u drugom kvartalu imamo pad od 23% u odnosu na isti period prethodne godine, ali se stanje brzo popravilo i u trećem kvartalu imamo samo pad od 3% u odnosu na treći kvartal prethodne godine i u oktobru mesecu imamo porast, odnosno oporavak, porast sredstava u odnosu na oktobar prethodne godine. Priliv sredstava je veći za 2%. Ovo govori da se stvari u privredi brzo oporavljaju. Međutim, sve to, kumulativno gledano, ukupno gledano, uslovilo je da PIO fond prihoduje 9,12% manje sredstava od planiranog iz doprinosa, a to je negde oko 47 milijardi, tako da će država iz budžeta morati da interveniše u tom smislu. Ono što hoću da pohvalim kod PIO fonda, primetio sam da su, kada su u pitanju administracija i upravljanje, sredstva smanjena za 3,1 milijardu dinara, što znači da se ljudi ponašaju vrlo racionalno. Juče nas je državni sekretar iz Ministarstva privrede, Stevanović, obavestio, što me je jako obradovalo, da je 13 milijardi rezervisano za javna preduzeća čiji je osnivač država, koja do sada nisu bila sagledana. Ja ću vam samo kratko navesti primer iz Niša. Mi tamo imamo vodoprivredno preduzeće „Erozija“, koje je državno. Znači, država je osnivač tog preduzeća, ali preduzeće je u smislu sticanja prihoda prepušteno samo sebi, obzirom da licencu za iste poslove ima u ovom trenutku i niz privatnih firmi, niz privatnih preduzeća. Ono se na tenderima koje raspisuju lokalne samouprave ili država ravnopravno, odnosno pod istim uslovima takmiči sa privatnim firmama i zanimljivo je da su sada te privatne firme u prvom paketu bile sagledane. Znači, oni su iskoristili sve one pomoći i mogućnosti koje je dala država kroz prvi paket, a da recimo državno preduzeće koje posluje pod jednakim uslovima, ima pedesetak zaposlenih, takvu pomoć nije dobilo. Juče smo na odboru čuli da će i državna preduzeća koja se nalaze u toj situaciji biti sagledana, što je dobra vest. Sa ovog mesta bih želeo da iniciram neke ljude u lokalnim samoupravama, ako ima onih koji su se uspavali, da onako kako država vodi računa i donosi i sprovodi mere sa svog nivoa, da i lokalne samouprave treba da sagledaju situaciju. Nisu sva javna preduzeća u jednom gradu ili opštini u jednakoj poziciji. Mnoga od njih su radila, fakturisala obaveze. Te obaveze nisu izgubljene, neke će kasnije biti izmirene, ali taj novac je tu. Međutim, vi imate tržnicu, odnosno preduzeće koje se bavi isključivo pijacama, na primer u Nišu, koje nije radilo mesec i po dana po naredbi države ili naredbi gradskog štaba i imate situaciju da smo mi u jednom trenutku problem poslovanja i likvidnosti tog preduzeća premostili pozajmicama, koja su učinila druga javna preduzeća prema tržnici, međutim, problem nije rešen i ja mislim da je dokapitalizacija odnosno povećanje osnivačkog uloga lokalne samouprave jedini način da se takvi problemi ispeglaju. Znači, država rešava one probleme koji su u njenoj nadležnosti, ali mislim da i lokalne samouprave moraju da otvore oči, da sagledaju realnu situaciju i reše probleme koji se nalaze pred njima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nikola Radosavljević.
Poštovana predsedavajuća, poštovani potpredsednici, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani ministre, u početku, pohvalio bih rad Vlade Republike Srbije, rad vašeg resornog ministarstva, ali takođe i rad Ministarstva zdravlja, kao i rad Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja. Kolega Bakarec je govorio o najnovijoj projekciji koju su radili Evropska komisija i MMF, gde Srbija beleži najmanji pad BDP od 1,5% u Evropi. Ja bih dopunio gospodina Bakareca, poređenja radi, jer zemlje u regionu imaju znatno veći pad nego Srbija, pa poređenja radi, Hrvatska ima pad od 9%, Crna Gora ima pad od čak 12%. Ali, isto tako, ne zaostaju i zemlje EU, odnosno zapadne zemlje, kao što je Nemačka, koja ima pad od 4,1%, a najveći pad BDP beleži Španija, od čak 12,8%. Isto tako, Evropska komisija i MMF predviđaju Srbiji dogodine i rast od oko 5%. Moram da napomenem to da je u 2020. godini zabeležena najniža stopa nezaposlenosti u Srbiji i da nije bilo masovnog otpuštanja radnika, ali sve zbog mera Vlade Republike Srbije, jer je država pomogla privrednim subjektima. Takođe, imamo stabilan kurs dinara, koji je veoma značajan za nas, a inflacija je strogo pod kontrolom. Gospodine ministre, želeo bih sa vama da podelim, jer čitam pojedine tajkunske medije, jer neko ko je doveo Srbiju do prosjačkog štapa dao je sebi za pravo da govori o tome kako treba pomoći privredi i privrednicima. Pa, gospodine Đilas, vama smeta što se pomaže linearno svim privrednicima, a jasno je svima nama da bi vama najviše odgovaralo da to bude selektivno i da određujete upravo vi kome treba pomoći. Ta vremena su davno prošla. Umesto da kao neka opozicija sagledate određene činjenice, kandidujete određene ideje, vi bi da vršite selekciju pomoći privrednih subjekata. To je stvarno sramota. Očigledno je to da vas ne interesuje pravo stanje i šta je sve u rebalansu budžeta obuhvaćeno, kako bi narodu Srbije bilo bolje. Ovim rebalansom budžeta obuhvatili smo sve kapitalne investicije koje smo planirali, kao i pomoć zdravstvenom sektoru, koja nam je danas neophodna i najpotrebnija. Zato imamo ogromno ulaganje u infrastrukturu, izgradnju bolnica, moram opet da ponovim, izgradnju bolnica u Beogradu, u Kruševcu, ali takođe moram da napomenem i rekonstrukciju domova zdravlja i rekonstrukciju opštih bolnica u celoj Srbiji. Imamo povećanje plata od 10% zdravstvenim radnicima od aprila ove godine. Takođe, naredbom ministra zdravlja od marta meseca ove godine primljeno je oko 3.300 zdravstvenih radnika za potrebe suzbijanja pandemije Kovid. Naredbom ministra dodeljena je i posebna stimulacija za te zdravstvene radnike, odnosno za zdravstvene radnike koji rade u otežanim uslovima i koji su dali poseban doprinos u suzbijanju ove pandemije. Zaključkom Vlade određena je značajna jednokratna pomoć svim zaposlenim u zdravstvenim ustanovama, i to u visini od 10 hiljada dinara. To je otprilike negde oko 120 hiljada zaposlenih. Veliku stavku u rebalansu ovog budžeta čine rashodi za Kovid – nabavka medicinske opreme, nabavka zaštitne opreme, koje je u teškim trenucima, zahvaljujući našem predsedniku Aleksandru Vučiću, uspelo da obezbedi sve ono što je bilo tada možda nemoguće, a to su respiratori, rendgen aparati, ultrazvučni aparati, a jedno od najvećih stavki i velikih stavki isto u rebalansu ovog budžeta čine i testovi za Kovid. Takođe, zaštitna oprema u vidu skafandera, rukavica, maski, kaljača, kapa, mantila i drugog. Ali i sredstva za dezinfekciju. Isto tako imamo, ne zaboravimo, jer moramo da napomenemo opremanje i održavanje privremenih Kovid bolnica, što je isto jedna od stavki koje imamo u rebalansu. Takođe, i povećanja potrošnje lekova, a sve ovo je u cilju sprečavanja širenja pandemije i obezbeđenja kvalitetnije zdravstvene zaštite za građane Republike Srbije. Ovaj rebalans obuhvata i mere ekonomske pomoći, dodelu subvencija u hotelskoj industriji, izgradnju infrastrukture, izgradnju puteva, izgradnju auto-puteva i zato je on i razvojni. Smatram da je rebalans usklađen sa trenutnom situacijom kako u državi Srbiji, tako i u celom svetu i ovim pokazujemo da država Srbija i predsednik Vučić ukazuju na veliku brigu o našim građanima Republike Srbije. Gospodine ministre, želim da nastavite dalje sa ovakvim radom, vas podržava celokupna Narodna skupština i građani Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, narodni poslaniče Radosavljeviću. Reč ima narodni poslanik Nemanja Joksimović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, kada govorimo o rebalansu budžeta za ovu godinu moramo pre svega da se osvrnemo na početak 2020.godine. Naime, makroekonomska kretanja na početku ove godine bila su u potpunosti u skladu sa prognozama i Zakona o budžetu za 2020. godinu. Međutim, pandemija izazvana korona virusom dovela je do negativnih zdravstvenih, ali i ekonomskih posledica, kako u Srbiji tako i u celom svetu. Pandemija je direktno pogodila globalnu ekonomiju i postavila ogromni izazove u cilju očuvanja zdravlja građana, ekonomske aktivnosti, radnih mesta i životnog standarda. Ipak, zahvaljujući odgovornoj politici SNS i Aleksandra Vučića u prethodnih osam godina i postignutoj finansijskoj stabilnosti, imali smo mogućnost da monetarnim i fiskalnim merama pomognemo privredi kako bi ublažili negativne posledice izazvane ovom pandemijom. Paketom ekonomskih mera iz aprila ove godine pomogli smo da se očuva likvidnost preduzeća, izbegne rast nezaposlenosti i očuva životni standard naših građana. S tim u vezi, želim da istaknem neke od mera iz ovog ekonomskog paketa. Na primer: isplaćen je dodatak od 4.000 dinara svim penzionerima uz martovsku penziju, isplaćeno je svim penzionerima i svim korisnicima socijalne pomoći po 100 evra, dok su ostali punoletni građani imali mogućnost da se prijave za taj novac. Takođe, omogućeno je odlaganje otplate rata kredita i lizinga u periodu od tri meseca kao i odlaganje plaćanja poreza i doprinosa na zarade. Isto tako, obezbeđena je i novčana pomoć mikro, malim i srednjim preduzećima, a odobrene su subvencije i velikim kompanijama, čime smo doprineli da se ublaži šok izazvan ovom pandemijom. Zahvaljujući upravo ovim merama održan je životni standard građana, izbegnut je rast nezaposlenosti, očuvani su proizvodni kapaciteti i obezbeđena je likvidnost kompanija, što je sve veoma važno za naše građane i za našu privredu. Važno je istaći i da se predloženim rebalansom neće stopirati, niti usporiti ni jedan od započetih i planiranih kapitalnih projekata, koji su važni za razvoj naše zemlje. Takođe, rebalansom su obezbeđena i sredstva za izgradnju bolnica u Beogradu i Kruševcu, za opremanje kovid bolnica, za nabavku lekova i sanitetskog materijala, za produženo sprovođenje programa ekonomske pomoći privredi, za dodelu subvencija hotelskoj industriji, kao i za podsticaje u poljoprivredi. Takođe, želim ovom prilikom da se osvrnem i na ono što smo zatekli 2012. godine kada je SNS došla na vlast. Pre svega, želim da podsetim sve građane Srbije da smo nasledili ekonomski razorenu zemlju, ljude bez posla, gradove bez fabrika, zemlju bez bilo kakve perspektive. I upravo dolaskom na vlast SNS i Aleksandra Vučića napravljen je potpuni preokret za Srbiju, gde smo konačno krenuli u pravom smeru. Da to nisu samo prazne priče pokazuju i sledeći podaci: nezaposlenost 2012. godine iznosila je 23,9%, dok je u drugom kvartalu ove godine iznosila samo 7,3%; minimalna zarada 2012. godine iznosila je 172 evra, dok je danas 254 evra; prosečna zarada 2012. godine iznosila je 366 evra, a u junu ove godine 508 evra. Takođe, rast javnog duga je zaustavljen, a zatim i smanjen i on je u septembru ove godine iznosio 56,7% što je ispod nivoa iz Mastrihta. Na kraju želim da istaknem da sam ponosan na to što smo Srbiju izvukli iz bankrotstva, što danas rastu plate i penzije, što se danas grade putevi i pruge. Ponosan sam na to što smo u prethodnih osam godina izgradili Srbiju u kojoj građani žele da žive i u kojoj mladi vide svoju budućnost. Zbog svega navedenog podržaću ovaj rebalans budžeta, a iskoristiću priliku da pozovem i ostale kolege, narodne poslanike da učine isto, jer sam siguran da će se kao i do sada, kroz transparentno i efikasno upravljanje javnim finansijama, omogućiti i obezbediti dalja finansijska stabilnost, ali i nastaviti razvoj naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem i čestitam na prvom izlaganju u Narodnoj skupštini. Reč ima narodni poslanik Gojko Palalić.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, s obzirom da smo u periodu od 2012. do 2014. godine imali visok fiskalni deficit, pre svega, nisku stopu rasta naše ekonomije, ali ubrzan rast javnog duga, odlučnim merama fiskalne konsolidacije uspeli smo da stabilizujemo naše javne finansije. Odlučne mere koje smo doneli svakako da su donele rezultate. Međutim, posebno je bitno istaći stvaranje fiskalnog prostora koje je imalo za cilj povećanje plata, ali isto tako i finansiranje, odnosno realizaciju velikih infrastrukturnih i kapitalnih projekata. Ono što bih posebno danas hteo da istaknem to je svakako ohrabrujuće izlaganje ministra finansija Siniše Malog, ohrabrujuće projekcije MMF-a i Evropske komisije koje nam navode to da će se Srbija u naredne tri godine nalaziti na prvom mestu kada je u pitanju upravo stopa rasta. Podsećanja radi, 2013. godine stopa nezaposlenosti u Republici Srbiji iznosila je 25,9%, a danas na kraju drugog kvartala 2020. godine stopa nezaposlenosti iznosi 7,3%, što je istorijski minimum. Dame i gospodo narodni poslanici, rezultati koje smo postigli u prethodnom periodu svakako da nam daju legitimitet da se i danas prilikom rasprave o izmenama i dopunama zakona predstavimo kao politička snaga koja je spremna, ali i sposobna da menja Srbiju na bolje. Sve što smo postigli u prethodnom periodu rezultat je temeljnog, ozbiljnog i posvećenog rada na svim poljima, a građani su upravo ti koji su 21. juna na izborima prepoznali naš rad i podržali SNS i listu Aleksandar Vučić – Za našu decu i samim tim izabrali rad i borbu za veće plate i penzije, nova radna mesta, nove i obnovljene škole i vrtiće, domove zdravlja i bolnice, ali i izgradnju većeg ugleda Srbije u svetu. Uprkos tome što se nalazimo na udaru virusne infekcije Kovid-19, želimo da podignemo životni standard još više kako bi mladi ljudi ostali i ovde gradili svoju budućnost. Što se tiče sve učestalijih napada pojedinih predstavnika opozicionih stranaka, svima nama je jasno da oni ne mogu da pređu ni taj spušteni cenzus od 3%. Svima nama je jasno da iz tog razloga oni pričaju o pitanju postojanja farme kokošaka u okviru vojne ustanove, pričaju o bojkotu, o izbornim uslovima. Međutim, podsetio bih vas da, kada su u pitanju izborni uslovi, u okviru međustranačkog dijaloga koji je vođen između vlasti i opozicije, svi zahtevi opozicije su ispunjeni i ti zahtevi, ako ćemo realno da pogledamo, nisu išli na ruku samo nama, samo SNS. Kada je reč o bojkotu, imali smo prilike 2018. godine da vidimo kako opozicija bojkotuje, kada smo imali izbore u Kladovu, Kuli, Doljevcu, Lučanima. Opozicija je tada odlučila da bojkotuje sve izbore, jedino da izađe na izborima u Lučanima, jer su mislili tamo da mogu da ostvare neki rezultat. Međutim, ostvarili su katastrofalan poraz. Tako da, ta njihova politika bezumlja, izmišljanje afera, nasilja, politika agresije svakako da ne može da pobedi marljivosti i posvećenost SNS u ostvarivanju naših ciljeva, svakako da ne može da pobedi odgovornu politiku koju vodi naš predsednik Aleksandar Vučić. Tako da u danu za glasanje svakako da ću podržati sve predložene izmene i dopune zakona, jer svestan sam toga da se nalazimo pred teškim izazovima. Ali, opet s druge strane, siguran sam da ćemo upravo vođeni tom odgovornom politikom predsednika Srbije Aleksandra Vučića, uspeti na najbolji mogući način da odgovorimo na sve te izazove i da na prvom mestu sačuvamo zdravlje naših građana, očuvamo mir i stabilnost, ali isto tako i ojačamo još više našu ekonomiju, kako bi obezbedili bolju budućnost za sve naše građane. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sledeći, reč ima narodni poslanik Vladica Maričić.
Hvala predsedavajuća. Uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas je pred nama rebalans budžeta za 2020. godinu i taj rebalans sadrži deficit, ali o deficitu budžeta, kao posebnoj pojavi nezavisno od suficita u prethodne četiri godine može da govori samo onaj koji nema ispravne ciljeve prema ovom budžetu, zato što se fiskalni ciklusi nikada ne sagledavaju u jednoj godini, nego u nekoliko godina. Nama je upravo suficit iz prethodne četiri godine omogućio da u ovoj godini imamo deficit, a deficit imamo iz dobro poznatih razloga, zbog Korona krize i vidimo da je već trošak Korona krize zaključno sa 30.9.2020. godine, za našu zemlju iznosio 550 milijardi dinara, a da će do kraja ove godine ukupni trošak Korona krize iznositi 690 milijardi dinara, što je ukupno 12,5% našeg BDP. Upravo Srbija je borbu protiv Korona krize, ovako uspešnu kako je vodila tokom marta, aprila, maja meseca i kako je sada vodi, otpočela još 2014. godine, kada je ušla u ekonomske i fiskalne reforme, jer da tada, a podsećam, nasledili smo javni dug sa udelom od 78% u BDP-u, da tada nismo ušli u reforme i obaranje javnog duga koji smo do kraja 2019. godine, oborili na 48% BDP-a, mi danas ne bi mogli da izdržimo ovaj deficit budžeta, mi danas ne bi mogli da govorimo o tome da ćemo ovu godinu završiti sa deficitom, odnosno sa javnim dugom u kojoj BDP učestuje sa manje od 60%. Više kolega pre mene je govorilo za mastrihtski kriterijum od učešća javnog duga od 60% u BDP-u. Nemačka je bila glavni promoter mastrihtskog sporazuma i fiskalne stabilnosti unutar Evropske monetarne unije, danas ta Nemačka ima 79% učešća javnog duga u BDP-u. O drugim državama koje su unutar evro zone, neću ni da govorim. To je preko 100%, kada su u pitanju Francuska, Italija, Španija i to je preko 200%, kada je u pitanju Grčka. Ciljevi naše fiskalne politike u 2020. godini su usklađeni sa ciljevima Vlade Srbije, proklamovanim na prethodnoj sednici kada smo Vladu i izabrali, a ciljevi jesu očuvanje zdravlja ljudi i između ostalog i očuvanje ekonomske i privredne stabilnosti naše zemlje. Da nismo u borbu za očuvanje zdravlja ljudi, odnosno poboljšanja kvaliteta našeg zdravstvenog sistema krenuli još 2014. godine, kada je pokrenuta rekonstrukcija, izgradnja i opremanje Kliničkog centra Niš u šta je uloženo oko 50 miliona evra, da li bi Niš i cela južna Srbija mogli onako uspešno da se odupru prvom talasu Korona krize? Naravno da ne bi. Ja podržavam predlog i u danu za glasanje ću glasati za usvajanje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima prof. dr Marko Atlagić.
Uvažena potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine ministre finansija, dozvolite da kažem da ste potpuno u pravu danas kada ste rekli da nije bilo onih mera kada je Aleksandar Vučić bio predsednik Vlade, ne bi osetili boljitak ovih godina i to ste potpuno u pravu. Vi to znate kao jedan od najbližih saradnika gospodina Aleksandra Vučića. Dozvolite mi već kada ste to rekli, da kažem da su upravo one mere, ne samo finansijske, nego na svim oblastima društveno ekonomskog života se zasnivale na programu Vlade iz 2014. godine ili ekspozea koji sam ja iz dan u dan ovde citirao u ovom Visokom domu. Znam da me slušaju politički protivnici, to je najtransparentniji, najsveobuhvatniji, najkvalitetniji, najprecizniji i sad dodajem najrealizovaniji ekspoze od prvog ekspozea Prote Mateje Nenadovića do Aleksandra Vučića. Dakle, najbolji ekspoze. Zašto? On je bio toliko precizan da je iz svake oblasti društvenog i ekonomskog života do utančina izanalizirao stanje i dao predlog mera koje su bile i bolne za izlazak iz krize. Dozvolite, kada smo danas o tome govorili, samo dva podatka da dam. Za tri godine, dok je predsednik Vlade bio Aleksandar Vučić otvoreno je 138 km autoputeva, obnovljeno je 480 km državnih puteva, izgrađeno 360 km lokalnih puteva, rehabilitovano i sagrađeno 311 mostova. Obnovljeno 360 škola, bolnica, domova zdravlja u 130 gradova Republike Srbije. Kasnije dolazi Ana Brnabić i nastavlja modernizaciju Srbije koja je sada, da nije Kovida, a bez obzira što je i Kovid situacija vrlo teška ulazimo u proces ubrzane modernizacije Srbije. Vi to bolje znate nego mi gospodine ministre. Dozvolite da kažem da je danas pred nama rebalans budžeta Republike Srbije za 2020. godinu najvažnijeg dokumenta naše zemlje u ovoj godini. Tokom aprila gospodine ministre, ove godine je usvojen prvi rebalans budžeta Republike Srbije za ovu godinu. Taj rebalans budžeta iz aprila ove godine je bio od vitalnog značaja za građane i državu Srbiju u celini. Zašto je bio od vitalnih interesa za sve nas građane, a i za državu Republiku Srbiju? Upravo zato jer nam je on omogućio operacionalizaciju, program ekonomskih mera u vreme borbe protiv Kovida koje smo doneli, a koje ste vi gospodine ministre jedan od autora tih mera. Ono što je vrlo bitno one su donete na vreme, one su bile sveobuhvatne kako ste rekli, ali da su bile sveobuhvatne, da su bile efikasne, a da nisu na vreme ne bi urodile plodom. Sva tri elementa gospodine ministre ste u pravo vreme doneli i to je rezultiralo ovim o čemu danas govorimo. Dozvolite da kažem šta to znači? Znači očuvanje zdravlja i zaštite života naših građana i mi smo to uspeli zahvaljujući upravo ovim merama. Omogućio nam je neometano finansiranje negativnih ekonomskih posledica izazvanih pandemijom po privredu i po naše građane u celini. Mi danas raspravljamo o drugom rebalansu za 2020. godinu i sa ovim rebalansom predviđen je ukupni prihod za 2020. godinu, kako ste videli, gospodo narodni poslanici od 1.291,4 milijarde dinara i rashodi od 1.744,4 milijarde dinara. Ono što je važno, a to je da ovim rebalansom su dobijena sredstva osigurana za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih usled pandemije izazvane Korona virusom. To je zaista precizno, vrlo precizno izdefinisano. Za dodatno opremanje kovid bolnica, kako su kolege poslanici i danas rekli, u Beogradu i Kruševcu, za nabavku lekova i sanitetskog materijala, za povećanje finansijskih sredstava za isplatu Republičkom fondom, zdravstvenog osiguranja za nabavku opreme i lekova u cilju sprečavanja i širenja bolesti i obezbeđivanja kvalitetnijeg zdravstva za sve naše građane i na koncu za kapitalne projekte za realizaciju u ovoj vrlo teškoj situaciji za koju je osigurana, kako ste i rekli, 5,1 milijarda, itd. Produženo je sprovođenje programa mera ekonomske pomoći. To je izuzetno precizno napravljeno i u pravo vreme, a to znači dodelu subvencija za podršku radu, hotelskoj našoj industriji. Održavanje državnih puteva, izgradnja autoputeva, nije se stalo sa tim, direktno podsticanje u poljoprivredu preko pet milijardi itd. Ono što je vrlo važno, u pravu ste gospodine ministre finansija danas kad ste rekli, a to je da nema mnogo zemalja u svetu razvijenijih od naše Srbije koje imaju ovako značajan program ekonomskih mera u vreme pandemije. Zaista, i to su izvanredni rezultati, a to je zbog toga što su mere bile efikasne, pravovremeno i sveobuhvatne sve ono što ste vi naglasili. Od ova tri elementa svaki da je pojedinačno jedan izostao ne bi uspeli. I, program ekonomskih mera imao je dva cilja. Da pomogne našoj privredi, zašto nam se zahvaljuju privrednici u vreme pandemije, pogotovo u privatnom sektoru, i našim građanima da zadrže radna mesta i plate što su u najvećem delu zadržali i radna mesta i plate što su u najvećem delu zadržali i radna mesta i plate. Da nije bilo pravovremeno ne bi to zadržali, da nisu bile efikasne ne bi to zadržali. Dozvolite da kažem i ovo. Projekcija privrednog rasta za ovu 2020. godinu revidirana je naviše za minus 1,8 na minus 1% što predstavlja jedan od najboljih rezultata u Evropi. Ja smatram da će on biti oko nule. Možda i pozitivnije. To je moje mišljenje i videćemo da li ću biti u pravu. Da nismo doneli ove mere podrške našoj privredi, stanovništvu BDP bi 2020. godine iznosi bi za minus pet posto, to je ta dobit dame i gospodo, gospodine ministre one pravovremene, sveobuhvatne mere koje su donesene, a čiji ste, moram reći vi autor. I na koncu, moram malo da se osvrnem na naše političke protivnike. Ne mogu da shvatim one koji svakodnevno bagateliziraju uspeh zemlje u ovako teškoj kovid situaciji. Evo, na primer, Siniša Kovačević, potpredsednik Vuka Jeremića, svakodnevno satanizuje predsednika Republike Aleksandra Vučića i njegove saradnike. Siniša Kovačević, potpredsednik Vuka Jeremića rekao je za Aleksandra Vučića, ali voleo bih da Olja Bećković ovo sluša, jer ona tvrdi da ovo niko nije izgovorio ovakve stvari. Da je citiram – burek kurir debeljka, završen citat. Da li možete shvatiti šta je taj čovek, navodno intelektualac, izgovorio. Debeljko je prof. dr Vojislav Šešelj. Znate zbog čega je debeljko? Koju bolest ima? Sram da ga bilo, ološ jedna ljudska. To je taj Siniša Kovačević, to je izrekla Olja Bećković, slušajte mene, citat, dan i mesec kad je izrekao ovu bestijalnu laž. Zatim, citiram – da nema emocionalni odnos prema narodu, a imate vi gospodine Kovačeviću? Pa, jeste vi ove mere doneli? Jeste pomogli sa 100 evra narod? Jer branite u Kovid situacije narod, da vi umesto da se borite protiv Kovida zagovarate zajedno sa delom intelektualaca da bude što više mrtvih. Sram nek vas bude. Nadalje, da je do juče, citiram - klao goveda, kako on kaže, završen citat, te da je kuga, završen citat, pretio da će da bije Vučića i njegove saradnike, citiram - ja ću da ih bijem, i dodao - mi treba da ih bijemo na svaki način, završen citat. I to ponavlja tri puta. Pa, dođi meni, gospodine Siniša, pa se sa mnom bij, na sred ulice, kukavico jedna. Da niste kukavica ne bi ovo izgovarali. Ovakve i na koncu je rekao bez stida i bez srama, da je Aleksandar Vučić izdajnik. Za ove reči, gospodo narodni poslanici, zadržaću vas nekoliko minuta. Sada, ovakve neistine, gnusne laži i izmišljotine mogao je izreći samo neko ko nema nimalo ljudskosti, nimalo morala, nimalo poštovanja ili neka obična pijanica ili, kako moji građani, sugrađani i meštani kažu - jedna obična ispičutura. Gospodine Kovačeviću, potpredsedniče Vuka Jeremića, kada ste rekli to za Aleksandra Vučića, Aleksandar Vučić nije ništa izdao i pre dok nije bio na vlasti i sada dok je na vlasti. Izdali ste, gospodine Kovačeviću, vi i vaš predsednik Jeremić, a evo i argumenata. Vi ste gospodine Siniša Kovačeviću i vaš predsednik, gospodin Vuk Jeremić, a i gospodin Đilas, a u Evropi Đilaš. Zašto Đilaš? Zato što ima dva pasoša. Kada je za Srbiju Đilas, a kada ide u Evropu Đilaš. Evropski da deluje. Vi ste gospodine Kovačeviću zajedno sa njima razbijali Saveznu Republiku Jugoslaviju i stvarali SCG. Je li tako poštovani građani Republike Srbije, je li tako poštovani narodni poslanici? Nadalje, vi ste gospodine Kovačeviću, potpredsedniče Vuka Jeremića, zajedno sa Vukom Jeremićem, zajedno sa Đilasom uništili i tu SCG, Srbiju i Crnu Goru. Je li tako gospodo narodni poslanici? Je li tako gospodo građani Republike Srbije? Vi ste gospodine Kovačeviću, zameniče ili potpredsedniče Vuka Jeremića, zajedno sa koalicionim partnerima izmestili namerno rešavanje pitanja južne srpske pokrajine Kosova i Metohije iz UN u EU i doveli Euleks na KiM i time zabili nož u leđa vlastitoj državi. Je li tako gospodo narodni poslanici? Je li tako poštovani građani Republike Srbije? Vi ste gospodine Kovačeviću zajedno sa Jeremićem i Đilasom postavili 2008. godine nepotrebno pitanje Međunarodnom sudu pravde legalnost deklaracije od jednostranom proglašenju nezavisnosti KiM i time naneli nesagledive posledice našoj državi Srbiji i građanima Republike Srbije. Je li tako uvaženi narodni poslanici? Poštovani građani, vi ste svedoci i dozvolite da još kažem za gospodina Kovačevića. On govori o lopovluku, a vi ste gospodine Kovačeviću, potpredsedniče Vuka Jeremića, potpredsednik, čoveku koji je član grupe međunarodne bande lopova i prevaranata, zajedno sa meksičkim energetskim tajkunom Elilijom, inače Jeremićevim bliskim saradnikom, milionskim poslovima i navodno bratom sa Harvarda, koji je početkom 2020. godine uhvaćen u Španiji zbog pranja novca i primanja mita. Drug Jeremićev, Lozoja, optužen je za korupcionašku aferu tešku, verovali ili ne, tri i po miliona dolara. Jeremić je od četiri firme, povezane sa Lozojevim "Pemeksom", dobio 180 hiljada dolara za navodno konsultantske poslove. Jeste li ga, gospodine Kovačeviću Siniša, upitali otkud mu te pare? Naravno da niste? Jeste li ga upitali za izdaju Kosova? Naravno da niste. Polako. Jeremić je posredovao u upoznavanju Lozolja sa još jednim kriminalcem svetskog ranga, bivšim ministrom policije Hong Konga, Patrikom Hoom, koji je u SAD optužen zbog milionskih afera i pranja novca. Što vas, gospodine Kovačeviću, vezuje sa Vukom Jeremićem? Odgovorite građanima Republike Srbije, ne morate narodnim poslanicima. Da li možda izdaja Kosova, ovu koju sam ja citirao, ili možda novac, ili možda i jedno i drugo? Dozvolite da kažem, vi napadate i Aleksandra Martinovića, samo jednu rečenicu. Gospodine Kovačeviću, nikada, nikada nećete dostići bar delić moralnih, ljudskih i profesionalnih osobina Aleksandra Martinovića. Aleksandar Vučić, za razliku od vas, gospodine Kovačeviću, kojeg svakodnevno napadate, od gospodina Đilasa i gospodina Jeremića je veliki srpski graditelj, veliki srpski reformator, veliki srpski stvaralac, veliki srpski branitelj naših građana i naše otadžbine i nadasve veliki srpski rodoljub. On sa svojim saradnicima svakodnevno modernizuje Republiku Srbiju, ekonomski je uzdiže, a to znate radi čega? Radi budućnosti naše dece. Hvala.
Zahvaljujem. Poslednji govornik na poslaničkim listama Tomislav Janković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, gospodine Mali, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu i ovim zakonom se uređuju opšti prihodi i primanja, kao i rashodi i izdaci u našem budžetu, obim zaduživanja za potrebe finansiranja deficita i projekata, korišćenje donacija i zajmova, kao i ostala prava i obaveze korisnika budžetskih sredstava. Kada pogledamo prihod ovog drugog rebalansa budžeta za 2020. godinu vidimo iznos od 1.291,4 milijarde dinara, što je za 46,5 milijardi dinara više nego predviđeno u rebalansu iz aprila meseca i što je povećanje od 2,4%. Sve kategorije prihoda, osim PDV-a beleže, rast u odnosu na prethodnu projekciju, dok najveću pozitivnu promenu beleži porez na dobit pravnih lica. Što se tiče same strukture prihoda ona izgleda ovako: poreski prihodi su zastupljeni sa 84,4%, ne poreski prihodi 14,5% i donacije 1,1%. Faktori koji su doveli do izmene kako visine, tako i strukture prihoda su kraći i blaži efekti delovanja epidemiloških mera kroz zabranu kretanja i obavljanja određenih aktivnosti, zatim brže uspostavljanje unutrašnjih i određenih međunarodnih ekonomskih tokova, blaži pad privredne aktivnosti, produženo delovanje pandemije na ekonomiju u međunarodnoj razmeri i izostanak tranzitnog saobraćaja, ne samo na prostoru Republike Srbije, već i zemalja koje su u okruženju i drastičan pad stranih turista u našoj zemlji. Kad pogledamo rashode, oni su planirani u iznosu od 1.774,4 milijarde dinara, što stvara deficit od 483 milijarde dinara ili 8,75% što je na nivou EU.Ja bih da vas podsetim da smo zahvaljujući onim programima i merama vlada koje su predvodili Aleksandar Vučić i Ana Brnabić u poslednjih četiri godine imali suficit u našem budžetu, a da je ovaj deficit koji je planiran pre svega rezultat pojačane fiskalne potrošnje da bi se ublažile posledice pandemije. Mnoge zemlje, pa i naša zemlja je pribegla ovoj metodi kako bi smanjila negativan uticaj na zaposlene, na privredu, na plate. Tri ključna razloga za porast fiskalnog deficita i rashoda su rast potražnje za zdravstvenim uslugama, povećanje kapitalnih izdataka, kao i pomoć preduzetnicima i privredi za isplatu zarada i održavanje ukupnog broja radnika. Rast kapitalnih izdataka je jako pozitivan i on za devet meseci iznosi 14%, što znači da smo podigli privrednu aktivnost. Subvencije su povećane za 75,18 milijardi dinara, odnosno rebalans iz aprila meseca, a ukupan obim ekonomske pomoći u ovoj godini iznosi 690 milijardi dinara, što je, kako je i ministar gospodin Mali naveo, 12,5% BDP. Samo povećanje subvencija odnosi se na isplate minimalnih zarada privrednim subjektima, podršku hotelskoj industriji, ali i za dalju izgradnju Republike Srbije. To su subvencije za Puteve Srbije, za održavanje puteva i ja ću da vas podsetim da Srbija ima 45.220 kilometara putne mreže. Mi sa ovim obimom putne mreže spadamo u zemlje srednje razvijene kategorije. Zatim, to su subvencije za Koridore Srbije, za izgradnju daljih novih puteva i novih autoputeva. Dolazim iz Mačvanske Mitrovice, to je mesto koje se nalazi na prostoru grada Sremske Mitrovice i zahvaljujući merama koje je država Republika Srbija u prethodnim godinama sprovodila grad Sremska Mitrovica će pored postojećeg autoputa Beograd-Batrovci vrlo brzo dobiti još dva autoputa, a to su autoput Kuzmin-Sremska Rača i autoput koji povezuje Novi Sad, Rumu i Šabac. Bićemo bukvalno u okviru jedne potkovice autoputeva. To je ono što je dobro, što će dalje doprineti razvoju našeg rada, ali i čitavog regiona Srema. Takođe, veliki iznos subvencija odlazi na poljoprivredu i poljoprivreda je pokazala veliki stepen otpornosti na sve one posledice pandemije koje su zastupljene ne samo kod nas, već i u čitavom svetu i beležimo rekordne prinose skoro svih kultura i rast broja zahteva za subvencije. Ono što posebno raduje jeste činjenica da će ukupna dodatna subvencija za poljoprivredu biti preko pet milijardi dinara. To je ukupan iznos od 46,7 milijardi dinara koje će biti dato za poljoprivredu, što je najbolji dokaz da Republika Srbija ozbiljno računa na ovu privrednu granu i da značajna sredstva tu ulažemo. Ono što je naveo gospodin Nedimović kao resorni ministar, na šta smo mi kao Mitrovčani jako ponosni da će već drugi mandat biti ministar poljoprivrede, jeste da raste ukupan broj zahteva za mehanizaciju. Pre par godina to je bilo od tri do četiri hiljade, a ove godine je šest i po hiljada zahteva predato za mehanizaciju. Što se tiče sektora mladih, oni su upetostručili broj zahteva i to je najbolji dokaz da mladi veruju u svoju državu, a sa druge strane da Republika Srbija ulaže značajna sredstva kako bi pomogla mlade ljude da ostanu na selu i da se bave poljoprivredom. Ono što takođe želim da naglasim, to je stepen stranih direktnih investicija. On je za prvih devet meseci u našoj godini iznosio 1,9 milijardi evra. Velika su to ulaganja. To je najbolji dokaz da privrednici iz EU, ali i ostalih zemalja sveta veruju u našu zemlju, da je Srbija kako ekonomski, tako i politička zemlja i da se i te kako isplati ulagati u nju. Srbija ima dobre rezultate kada se pogledaju ukupni odnosi na prostoru Evrope. Naš kumulativni rast u ovoj godini i u narednoj će biti negde oko 5% i sigurno smo i u toj oblasti lideri u Evropi. Na osnovu navedenog, predloženi rebalans ima za cilj bolju borbu protiv pandemije, očuvanje i podsticaj privrednih aktivnosti i povećanje kvaliteta života svih građana Republike Srbije. Zato će narodni poslanici izabrani sa Liste Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržati Predlog rebalansa u danu za glasanje. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Pošto smo iscrpeli listu, a dok se još neko ne prijavi, pitam šefove poslaničkih grupa, odnosno zamenike ili ovlašćene predstavnike da li žele reč? Prijavila se narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče. Na kraju današnje diskusije, gospodine ministre, uvažene kolege, imali ste prilike da čujete poslanike SNS koji su zaista dali iz više uglova svoju podršku i svoj pregled onoga zbog čega ovaj rebalans budžeta treba podržati, zbog čega u svakom segmentu društva se razmišljalo o tome na koji način treba pomoći građanima Srbije i na koji način se treba nositi sa najvećim izazovima kao što je veliki nalet pandemije Kovid-19, jer danas imamo preko 2.800 zaraženih građana od ovog virusa. Mislim da smo danas pokazali zaista da mislimo na sve u ovoj državi i zbog toga ovaj rebalans treba podržati u danu za glasanje, gotovo prekosutra, nakon rasprave o jednom jedinom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se niko više od predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, reč ima ministar Siniša Mali, kao ovlašćeni predstavnik predlagača, na kraju. Nećete ništa? (Ne.) Dobro, dovoljno je od vas i rebalans. Što se tiče današnjeg dela sednice, zaključujem načelni jedinstveni pretres o predlogu ovog zakona i svim ovim ostalim odlukama. Nastavljamo sa radom prekosutra, u četvrtak u 10 sati. Očekujem i nadam se da će biti kratka rasprava o ovom jednom amandmanu i glasanje, a nakon toga u 12 sati, kao što sam već najavio, biće nova sednica posvećena zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti. Na samom kraju, dozvolite mi da uoči sutrašnjeg praznika čestitam svim građanima Srbije 11. novembar, Dan primirja u Prvom svetskom ratu, u znak sećanja na sve herojske žrtve, i civilne i vojne, u Prvom svetskom ratu od strane srpskog naroda i svih građana Srbije. Zaključujem današnju sednicu. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 146 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Hvala. Prisutno je 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje ustanovljeno da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Poštovani narodni poslanici, imajući u vidu da narodna poslanica Nina Pavićević nije položila zakletvu prilikom verifikacije mandata na sednici Narodne skupštine 10. novembra 2020. godine, neophodno je da je sada položi. Poštovani narodni poslaniče, molim vas da, saglasno članu 17. Zakona o Narodnoj skupštini, pristupite polaganju zakletve. Ponavljajte za mnom reči. (Predsedavajuća čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI". Molim narodnog poslanika da potpiše tekst zakletve. Dozvolite da vam poželim uspešan zajednički rad u predstojećem mandatu. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 87. Poslovnika? Ovde kod mene je prijavljen Đorđe Milićević. Izvolite.