Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 130 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 130 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Ivan Bauer, Neven Cvetićanin, Meho Omerović, Mileta Poskurica, Jelana Mijatović, Zoran Bojanić, Biljana Pantić, Irena Aleksić, Milanka Karić i Slobodan Veličković. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice, prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O AMNESTIJI Pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 1) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o Predlogu zakona kojim se daje amnestija za krivična dela. Stavljam na glasanje Predlog zakona o amnestiji, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 11, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri, od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani na član 4. koji su zajedno podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Dubravka Filipovski i na član 7. koji je podnela narodni poslanik Zlata Đerić. Podsećam vas da je u toku pretres Predloga zakona u pojedinostima predstavnik predlagača prihvatio amandmane Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu na članove 1, 2, 6. i 7, a da Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da su navedeni amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da su i ti amandmani postali sastavni deo Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasao 131 od ukupno 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 8, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – pet, uzdržanih – dva, nije glasalo 143 od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu podneo je amandman na član 3. sa ispravkom. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u osnovnom tekstu u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, a o ispravci se nije izjasnio. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – tri, uzdržan – jedan, nije glasalo 25 od ukupno 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – četiri, uzdržanih – dva, nije glasalo 150 od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o amnestiji, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 19, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o amnestiji. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da su svi amandmani podneti na Predlog zakona povučeni, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog Zakona o dopunama Zakona o Zaštiti podataka o ličnosti. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo - osam, od ukupno 161 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog Zakona o dopunama Zakona o Zaštiti podataka o ličnosti u celini. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O UPRAVLjANjU MIGRACIJAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog Zakona o upravljanju migracijama, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo - devet, od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog Zakona u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: zajedno Lasla Varge, Balinta Pastora, Elvire Kovač kojim se posle člana 3. dodaju naslov i novi član 3a i zajedno Donke Banović i Milice Vojić Marković na naslov iznad člana 18. i član 18. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Bojan Đurić, Kenan Hajdarević i Judita Popović. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 154 od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 147 od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 147 od ukupno 158 narodnih poslanika. Narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se iznad člana 3. dodaje naslov i novi član 3. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 144 od ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 149 od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković i Petar Petković zajedno su podneli amandman na naslov iznad člana 5. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 151 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Srđan Šajn podneo je amandman, sa ispravkom, kojim predlaže da se posle člana 5. dodaju naslov i novi član 5a. Vlada je prihvatila amandman sa ispravkom. Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nije prihvatio amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci se nije izjasnio. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u osnovnom tekstu u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, a o ispravci se nije izjasnio. Stavljam na glasanje ovaj amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 29 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić Marković i Petar Petković zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle član 5. doda naslov i novi član 6. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 152 od ukupno 162 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 151 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 152 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 150 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 150 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 151 od ukupno 161 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Bojan Đurić, Kenan Hajdarević i Judita Popović. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 161 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 152 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 152 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 151 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 149 od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković zajedno su podnele amandmana na naslov iznad člana 19. i član 19. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 150 od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o upravljanju migracijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – devet, uzdržanih – nema, nije glasalo – 15 od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o upravljanju migracijama. Prelazimo na odlučivanje po četvrtoj tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O LEKOVIMA I MEDICINSKIM SREDSTVIMA Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da je narodni poslanik Milica Vojić Marković, 23. oktobra 2012. godine, pisanim putem, povukla amandman na član 1. koji je bio jedini amandman podnet na Predlog zakona, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o lekovima i medicinskim sredstvima, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 25, od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o lekovima i medicinskim sredstvima. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora, odnosno sporazuma (tačke 5, 6. i 8. dnevnog reda), podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Peta tačka dnevnog reda –PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU UGOVORA O GARANCIJI (AD ŽELEZNICE SRBIJE: REHABILITACIJA PRUGA) IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (ad Železnice Srbije: Rehabilitacija pruga) između Republike Srbije i Evropske banke za obnove i razvoj, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – devet, uzdržanih – nema, nije glasalo 17, od ukupno 161 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Šesta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O GARANCIJI (PROJEKAT UNAPREĐENjA VODNIH SISTEMA U SUBOTICI) IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat unapređenja vodnih sistema u Subotici) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – 11, uzdržanih – nema, nije glasalo 13, od ukupno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Osma tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE GRUZIJE O SARADNjI I UZAJAMNOJ POMOĆI U CARINSKIM PITANjIMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 24, od ukupno 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na desetu tačku dnevnog reda - PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA STATUT AGENCIJE ZA ENERGETIKU REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Statut Agencije za energetiku Republike Srbije. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 46, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 102, od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Statut Agencije za energetiku Republike Srbije. Prelazimo na odlučivanje o 11. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST OTP BANKA SRBIJA A.D. NOVI SAD, "VOLKSBANK" A.D. BEOGRAD, VOJVOĐANSKE BANKE A.D. NOVI SAD, SOCIETE GENERALE BANKA SRBIJA A.D. BEOGRAD, UNICREDIT BANK SRBIJA A.D. BEOGRAD, AMSTERDAM TRADE BANK NETHERLANDS I DEUTSCHE BANK AG LONDON PO ZADUŽENjU JAVNOG PREDUZEĆA "SRBIJAGAS" NOVI SAD. Podsećam vas da je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Takođe vas podsećam da, saglasno članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o ovom predlogu zakona odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 12. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Vlada je naročito opravdane razloge stupanja na snagu ovog zakona ranije od osmog dana od dana objavljivanja navela u obrazloženju Predloga zakona. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 9, uzdržanih nema, nije glasalo – 20 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Prelazimo na odlučivanje o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banka Srbija a.d. Novi Sad, "Volksbank" a.d. Veograd, Vojvođanske banke a.d. Novi Sad, Societe Generale Banka Srbija a.d. Beograd, Unicredit Bank Srbija a.d. Beograd, Amsterdam Trade Bank Netherlands i Deutsche Bank AG London po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – 10, uzdržanih nema, nije glasalo – 20 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist OTP banka Srbija a.d. Novi Sad, "Volksbank" a.d. Veograd, Vojvođanske banke a.d. Novi Sad, Societe Generale Banka Srbija a.d. Beograd, Unicredit Bank Srbija a.d. Beograd, Amsterdam Trade Bank Netherlands i Deutsche Bank AG London po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbe člana 103. stav 6. i stav 10. Poslovnika, prema kojima ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati, bez prava na obrazlaganje, da se Narodna skupština, bez pretresa, o tome izjasni u danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Jadranka Joksimović, na sednici 30. oktobra 2012. godine, u 15,14 časova, ukazala je na povredu člana 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da se Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 8, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo – 150 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Narednu sednicu koja je zakazana počinjemo u 12,00 časova. (Sednica je završena u 11,45 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA PRIVREMENE STENOGRAFSKE BELEŠKE Peta sednica Drugog redovnog zasedanja (neredigovane i neautorizovane) Narodne skupštine Republike Srbije 8. novembar 2012. godine (Sednica je počela u 12,15 časova. Sednicom predsedava Nebojša Stefanović, predsednik Narodne skupštine.)
Otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 135 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 128 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. S obzirom da je danas četvrtak, a utorkom i četvrtom nakon otvaranja sednice i utvrđivanja broja narodnih poslanika koji prisustvuju sednici, a pre prelaska na dalju raspravu, na osnovu člana 287. stav 2. Poslovnika, narodni poslanici imaju pravo na traženje obaveštenja i objašnjenja o radu, vezano za član 287. Poslovnika Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine? Narodni poslanik Arpad Fremond. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničkog kluba SVM želim da uputim pitanje Ministarstvu poljoprivrede. Vlada Republike Srbije je na predlog Ministarstva poljoprivrede 30. avgusta donela Uredbu o uslovima i načinu korišćenja sredstava za regresiranje dizel goriva za jesenje radove u poljoprivredi u 2012. godini. Poljoprivrednicima je na raspolaganju 40 litara goriva po hektaru prijavljenog obradivog poljoprivrednog zemljišta, koje se kupuje po važećim maloprodajnim cenama na NIS pumpama, a koje se kasnije regresira. Akcija traje od 15. septembra i trajaće do 15. novembra 2012. godine. Po Uredbi, gorivo se može kupovati više puta, ali poljoprivredni proizvođači zahteve za regresiranje i defakciju plaćene akcize mogu podneti samo jednom nadležnoj filijali Uprave za trezor, najkasnije do 22. novembra 2012. godine. Pre par meseci je funkcionisao drugi sistem, sistem bonova, kada su poljoprivredni proizvođači preko bonova uzeli gorivo. Sada treba da isplate ceo iznos goriva, a naknadno će dobiti jedan deo sredstava nazad. Nažalost, rok za kupovinu goriva, 15. novembar, se približava. Na terenu poljoprivredni proizvođači kažu da nemaju dovoljno sredstava da kupe svo predviđeno gorivo. Znamo svi dobro da zbog suše poljoprivreda i poljoprivredni proizvođači trpe ogromne štete. Uprkos svim poteškoćama, poljoprivredni proizvođači rade marljivo i naporno, ali nažalost, nemaju svi dovoljno sredstava da kupe gorivo do 15. novembra. Neki su predali zahtev za subvencije po hektaru i čekaju sredstva, pa nakon toga žele da kupe gorivo. Zbog toga pitam – da li će se rok za kupovinu dizel goriva produžiti za još neko vreme i da li Ministarstvo poljoprivrede razmišlja o tome? Postoji još jedan problem, a to je mali broj NIS pumpi i velika udaljenost od sela. Na primer, u opštini iz koje dolazim, u Bačkoj Topoli postoji 23 naselja ali samo četiri pumpe NIS. Neki poljoprivredni proizvođači morali su da putuju 10, 15 kilometara da bi uzeli gorivo. Imamo informaciju da će od 15. novembra na teritoriji opštine Bačka Topola ostati samo dve benzinske pumpe NIS. Ova činjenica može predstavljati problem ubuduće. Smatram da je u interesu svih nas da što veći broj poljoprivrednih proizvođača dobije subvencionisano gorivo. Takođe, ako stvarno želimo da pomognemo našim poljoprivrednicima, poljoprivredi, onda Ministarstvo poljoprivrede treba da nađe mogućnost za rešavanje ovog problema i produži rok za preuzimanje goriva i podnošenje zahteva za povraćaj sredstva. Na kraju, još jednom apelujem na Ministarstvo poljoprivrede da proveri da li postoji mogućnost da se poljoprivrednim proizvođačima produži rok za kupovinu dizel goriva. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Žika Gojković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, moje pitanje se tiče dijaspore. Naime, Ministarstvo za dijasporu je osnovano, podsetiću samo, 2004. godine u Vladi Vojislava Koštunice. Postojalo je i u drugoj Vladi Vojislava Koštunice, kao i u Vladi Mirka Cvetkovića. Godine 2011. je u rekonstrukciji Vlade dopunjeno i Sektorom vera, te se nazivalo Ministarstvo vera i dijaspore. Naših ljudi, po procenama, ima oko četiri miliona u svetu, a otprilike polovina živi u dijaspori i polovina u regionu. Godišnje, po proceni Svetske banke, preko pet milijardi dolara u Srbiju naši ljudi iz dijaspore pošalju putem doznaka. Slažemo se sa odlukom Vlade o ukidanju Ministarstva i formiranja Kancelarije za dijasporu, sve u cilju racionalizacije radnih mesta, ali smatramo da nije dobro što Kancelarija još nije počela sa radom, čime se gubi kontinuitet sa svim dobrim stvarima koje je Ministarstvo za dijasporu uradilo od 2004. godine do danas. Dakle, moje pitanje je – kada Vlada Republike Srbije planira da aktivira rad Kancelarije za dijasporu? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Moje pitanje je upućeno vama. Vi ste, zapravo, Narodna skupština je 30.10. ove godine, dobila Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetskom sistemu, koji je u ovu skupštinu uputila Skupština Vojvodine, koja je iskoristila svoje ustavno pravo da može da predlaže zakon u Narodnoj skupštini na usvajanje. Radi se o tome, da je Skupština AP Vojvodine zauzela stav da izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu, koje su neposredno pre toga usvojene u ovoj skupštini, nisu u korist građana AP Vojvodine i da nanose štetu građanima AP Vojvodine. Moje pitanje vama – da li ste započeli konsultacije sa šefovima poslaničkih grupa, koje bi se odnosile na to da li će ovaj zakon ikada doći na dnevni red Skupštine? Pitam zbog toga što smatram da je izuzetno važno da ovaj predlog zakona, koji je uputila Skupština AP Vojvodine, bude usvojen pre budžeta Republike Srbije, zbog toga što budžet, onako kako je pripremljen i kako je došao u ovu skupštinu, kao osnovicu za deo novca koji pripada AP Vojvodine koristi ono što je utvrđeno starim Zakonom o budžetskom sistemu, što znači da bi budžet AP Vojvodine, ako bude usvojen bez izmena i dopuna Zakona o budžetskomsistemu, iznosio 57 milijardi i 319 hiljada dinara. Međutim, ukoliko Skupština Srbije pre toga bude makar razmatrala, pa potom i usvojila izmene i dopune Zakona koje je poslala Skupština AP Vojvodine, u tom slučaju bi budžet AP Vojvodine iznosio 75,5 milijardi dinara. Razlika je 18 milijardi dinara, odnosno trećina budžeta AP Vojvodine. Osim toga što bi se budžetom Republike Srbije, ukoliko se usvoje izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu, koji je uputila Skupština AP Vojvodine, budžet Vojvodine bio veći za čitavu trećinu. Vama je poznato da je Vlada Vojvodine zatražila ocenu ustavnosti ovog zakona i budite spremni da, ukoliko se budžet Republike Srbije usvoji bez izmena i dopuna Zakona o budžetskom sistemu, koji je tražila SkupštinaAP Vojvodine, da će poslanička grupa LSV istog dana nakon usvajanja budžeta Republike Srbije pokrenuti zahtev za ocenu ustavnosti budžeta, s obzirom na to da Ustav Republike Srbije jasnogarantuje AP Vojvodini 7% budžeta Republike Srbije, a ne 7% poreskih prihoda, kako to predviđa zakon koji je ova narodna skupština usvojila. Vi ste u prethodnom period pokazali da, ukoliko smatrate da je neki zakon bitan, ne prezate od toga ni da prekinete sednicu koja je u toku, obavite razgovore sa šefovima poslaničkih grupa, izdejstvujete da se o nekom zakonu makar razgovara u Narodnoj skupštini. Moje pitanje vama je – da li imate nameru da to isto učinite i sa zakonom koji je uputila Skupština AP Vojvodine? Da li to vaše ocenjivanje, da li je nešto bitno ili ne, zavisi od predlagača zakona ili se odnosi na sam sadržaj zakona? Veoma je važno da ove izmene i dopune, koje je uputila Skupština AP Vojvodine, budu usvojene pre budžeta ili, makar, na istoj sednici kada je budžet, da bi osnovica za izračunavanje budžeta AP Vojvodine mogla biti veća. Osim toga što bi neusvajanje ovih izmena predstavljalo štetu za građane i građanke Vojvodine, isto tako bi predstavljalo kršenje Ustava Republike Srbije. Smatram da vi kao predsednik ovog doma ne bi trebalo da dozvolite da se takve stvari ovde dešavaju. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Judita Popović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, vama neću uputiti moje pitanje i neću od vas tražiti obaveštenje, nego ću moje pitanje uputiti Vladi, s obzirom da zaista nemam iluziju oko toga, gospodine predsedniče, da autonomno odlučujete u ovom parlamentu, koji će zakoni stići na dnevni red a koji neće. Mislim da ipak, u odnosu na parlament i izvršnu vlast, Vlad je dominantna. Pitanje bi glasilo, veoma je slično kao što je i gospođa Jerkov malopre pitala, a to je- da li će i kada će stići na dnevni red ovaj predlog zakona o dopuni Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela pokrajinska Skupština? Ovo pitanje postavljam iz tog razloga, jer jedan praksa koja traje već 20. godina, ukazuje na to da se ishod ne može očekivati da bude pozitivan. Naime, od 1990. godine, nijednom republički parlament nije raspravljao o zakonu, o Predlogu zakona koji bi stizao iz pokrajinske Skupštine. To je jako dobar pokazatelj na koji način se Republika unazad, više od 20. godina odnosi prema Pokrajini. Inače, u Srbiji je trenutno situacija veoma nevesela, s obzirom da jača centralna vlast i ugrožava se AP Vojvodine. Ugrožava se u finansijskom smislu, a ugrožava se i u tom smislu, što se ponižavaju premijer i svi ostali čelni ljudi Pokrajine Vojvodine, jer kada se postigne neki dogovor sa nekim od republičkih ministara, taj dogovor posle izvesnog vremena se potpuno anulira, tako da se ne uzima za ozbiljno sve ono što kao primedbu, odnosno kao neku preporuku iznesu, predlože pokrajinske institucije, pokrajinski organi, pokrajinska Vlada itd. To je zaista ozbiljno narušavanje autonomije Vojvodine. Pored toga, veoma je jasno svima da ovde nemamo nigde decentralizaciju, i ako je ta tema bila jedna tema za predizbornu priču i sa ovom temom su izbori i dobijeni od strane nekih partija koje se trenutno nalaze u koaliciji na vlasti. Pored toga, u Srbiji se danas dešava i to, veoma je zabrinjavajuće da se poništava biračka volja građana na lokalu, sve pod krinkom prekompozicije vlasti, kako bi se u stvari preslikala republička vlast na lokalni nivo. To je samo korak do toga, da se sutra donosi neka administrativna odluke o tome kako će i ko formirati vlast na lokalu, a normalno, sve u interesu i sve po potrebama onog ko donosi tu administrativnu odluku. Po meni se tu zaista ugrožava i demokratski princip izbora, i pravo na izbor građana Srbije. Kada se sve ovo uzme u obzir, postavila bih, između ostalog, i to pitanje, - sa čime se Vlada rukovodila kada je odlučila da više ne učestvuje u finansiranju Egzit festivala? Da li je odlučujuća činjenica i odlučujući argument bio taj, što se taj festival redovno, svake godine, održava u glavnom gradu Vojvodine, Novom Sadu?
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, danas je Mitrovdan, krsna slava mnogih građana naše zemlje i koristim ovu priliku da svima onima koji slave Mitrovdan, danas čestitam krsnu slavu i da im poželim da naredne slave slave u boljoj, lepšoj i humanijoj zemlji, sa manje problema. Pošto se danas krenulo sa pitanjima o kršenju Ustava, da podsetim da je na današnji dan, pre šest godina, donet Ustav Republike Srbije. Čini mi se da je pravo vrme i prilika da se podsetimo na taj dan i da postavimo neka pitanja koja su upravo vezaana za kršenje Ustava. On je prethodnih godina kršen od najviših predstavnika vlasti, što se nažalost i dan danas produžava i od predstavnika ove vlasti, naročito kada je u pitanju teritorijalni integritet i celovitost države Srbije. To je ozbiljna i velika tema, pa ću se fokusirati svojim pitanjem na jedno drugo kršenje Ustava koje se tiče ljudskih prava i sloboda. Naime, u Ustavu Republike Srbije ima jedno poglavlje koje definiše ljudska prava i u članu 21. se kaže da su pred Ustavom i zakonom svi jednaki i da je zabranjena svaka diskriminacija neposredna ili posredna po svakom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, porekla, društvenog porekla, statusa i slično. Tokom godina tranzicije mnoge fabrike i kolektivi su propadali, a njihovi radnici su ostajali bez posla, bez mogućnosti da svoje zarade naplate od firmi u kojima su radili. Neki su pribegli modelu da te svoje iste fabrike tuže i da svoja prava na zarade ostvare pred sudovima. Procesi su tekli i došlo se do izvršnih rešenja. Država je pribegla drugom modelu, vođena verovatno željom da sačuva imovinu tih kolektiva proglasila je restrukturiranje tih preduzeća, čime su izvršne presude bile blokirane. Mnogi od radnika su se obratili Sudu za ljudska prava u Strazburu kako bi ostvarili svoja prava, nakon čega je Sud u Strazburu presudio u njihovu korist, a Vlada Republike Srbije je na osnovu te presude donela Uredbu aprila ove godine kojom se daje mogućnost da svi koji su zatražili ostvarivanje svojih prava na ostale zarade, a imaju izvršna rešenja, evidentiraju kod Agencije za privatizaciju. Time je u neravnopravan položaj stavljen veliki broj radnika koji nisu pribegli toj meri tužbi svojih firmi, tako da oni ovom uredbom ni na koji način nisu tretirani i verovatno neće moći da ostvare svoja prava. Ta uredba je glasila da svi koji žele da ostvare svoja potraživanja mogu da se obrate Agenciji za privatizaciju i rok je bio septembar ove godine. U septembru mesecu je Vlada donela novu uredbu u kojoj se rok za prijavljivanje po uredbi produžava do kraja godine. Moja konkretno pitanje postavljam Vladi i premijeru, gospodinu Dačiću, kao i ministru finansija i privrede, gospodinu Dinkiću – kako će biti tretirani radnici koji nisu tužili svoja preduzeća i na koji način će Vlada dovesti u isti položaj njih i one koji su pokrenuli sudske postupke? Moje drugo pitanje je – do kada Vlada namerava da odugovlači sa rešavanjem problema kroz stalno prolongiranje i pomeranje rokova i donošenje novih uredbi? Treće pitanje je – kako i kada Vlada namerava da isplati ostale zarade i time ispravi nepravdu prema desetinama hiljada radnika koji su danas nažalost najveći i najteži socijalni slučajevi u Srbiji? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nebojša Zelenović. Molim vas da stavite karticu u drugi aparat, pošto ovaj ne radi.
Poštovana predsedavajuća, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, u prethodnih nekoliko dana dobio sam niz primedbi i predstavki građana, i svi oni imaju isti problem. To je ujedno i moje pitanje koje upućujem ministarki zdravlja, a to je – da li je tačno da je novim Pravilnikom, odnosno da kažem izmenama Pravilnika o ispravi o zdravstvenom osiguranju uskraćeno pravo na lečenje članovima porodica poljoprivrednika i preduzetnika koji nisu izmirili doprinose? Ovo je jako bitna tema, jer ako je to zaista tačno onda se desila gruba diskriminacija prema deci, prema trudnicama, prema porodiljama poljoprivrednika i preduzetnika. Napominjem da je u pitanju kategorija stanovništva koja je najranjivija i najosetljivija, koja je zaštićena Ustavom Republike Srbije članom 68. stav 2. Ako je zaista tačna ova tvrdnja, insistiram da ministarka zdravlja uputi odmah tumačenje ili ispravku ovog pravilnika prema svim filijalama Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i da traži da se omogući lečenje deci, trudnicama i porodiljama, odnosno da im se overe zdravstvene knjižice. Moram da izrazim i svoju zabrinutost jer ako je ovo način da se rešavaju problemi nedostatka novca u zdravstvenom sistemu, smatram da će se time najviše pogoditi najugoroženiji delovi našeg stanovništva, te da ako je to zaista način to nije dobar način, to je pogrešan put. Tražim objašnjenje i ako je to zaista tako hitno postupanje ministarke zdravlja. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Miodrag Linta.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, zatražio bih obaveštenje od ministra finansija i privrede, gospodina Dinkića vezano za Bečki sporazum o sukcesiji. Kao što je poznato Bečki sporazum o sukcesiji je potpisan od strane predstavnika država sukcesora bivše Jugoslavije 2001. godine. Nakon ratifikacije u našim parlamentima stupio je na snagu marta 2004. godine. U prethodnih sedam godina države naslednice su radile na normalizaciji prva četiri aneksa od sedam koliko ih ima. To je Aneks A – pokretna i nepokretna imovina bivše federacije, Aneks B – diplomatsko-konzularna predstavništva, Aneks C – finansijaka aktiva i pasiva i Aneks D – pitanje arhivske građe. Nažalost, u prethodnih sedam godina države naslednice bivše Jugoslavije nisu razgovarale o jednom ključnom aneksu, a to je Aneks 7, Aneks G Bečkog sporazuma, a on se zove Privatna svojina i stečena prava, i u njemu se kaže da će svim građanima i pravnim subjektima biti vraćena njihova prava koja su imali na dan 31.12.1990. godine, a svi ugovori sklopljeni pod pritiscima i pretnjama za vreme rata biti poništeni. Taj Aneks G, Aneks 7 Bečkog sporazuma direktno se tiče više stotina hiljada izbeglih i prognanih lica sa prostora bivše Jugoslavije, ali se tiče i velikog broja građana Srbije koji nisu bili izbeglice i prognana lica, ali su od 1945. do 1990. stekli imovinu, imali radni staž, dinarsku deviznu štednju itd. Ne radi se samo o dinarskoj deviznoj štednji, radi se o poslovnim prostorima, kućama, stanovima, zaostalim penzijama, poljoprivrednom i drugom zemljištu itd. U okviru Bečkog sporazuma o sukcesiji formirano je jedno telo za njegovo sprovođenje. To je Stalni mešoviti komitet. Taj komitet je u prethodnih sedam godina ima tri sastanka i čine ga po jedan visoki predstavnik koje su imenovale vlade naslednica bivše Jugoslavije. Naš predstavnik u prethodnom periodu je bio gospodin Gaša Knežević koji je pre dva meseca podneo ostavku na mesto visokog predstavnika u Stalnom mešovitom komitetu. Na poslednjem trećem sastanku Stalnog mešovitog komiteta, koji je održan septembra 2009. godine u Beogradu, prvi put se počelo razgovarati o potrebi da ipak Aneks G dođe na dnevni red. Došlo je do različitih mišljenja oko njegovog sprovođenja. Srpska i slovenačka strana su smatrale da je Aneks G moguće odmah primenjivati, dok je hrvatska strana insistirala da je potrebno potpisati bilateralni sporazum za njegovo sprovođenje između država naslednica. Slovenačka i srpska strana su prihvatile ovu hrvatsku verziju i na osnovu toga je Vlada Srbije 31. decembra 2009. godine uputila Nacrt bilateralnog sporazuma zvaničnom Zagrebu za sprovođenje Aneksa G. Od tada do danas zvanični Zagreb nije odgovorio na taj nacrt. Tražili smo od bivšeg premijera i bivšeg ministra finansija, gospodina Cvetkovića objašnjenje – da li je on tražio tokom 2010. godine, tokom 2011. godine, tokom prve polovine 2012. godine objašnjenje od zvaničnog Zagreba zbog čega hrvatska strana odbija da se izjasni o tom nacrtu, da li je dobar, da li je loš, da li imaju svoju verziju itd? Nažalost, prema našim informacijama, gospodin Cvetković nije tražio to objašnjenje, gospodin Gaša Knežević nije tražio to objašnjenje. Mi sada tražimo dva obaveštenja od gospodina Dinkića. Prvo, kada će gospodin Dinkić inicirati da Vlada Srbije imenuje novog visokog predstavnika u stalnom mešovitom Komitetu za sprovođenje Bečkog sporazuma o sukcesiji? Podsećam da je Vlada Srbije 26. septembra imenovala gospodina Dinkića za predstavnika u Komitetu za sprovođenje finansijske aktive i pasive pri aneksu C. Drugo, da li će i kada će Vlada Srbije, odnosno ministar Dinkić zatražiti objašnjenje od zvaničnoga Zagreba, kada će biti odgovor, vezano za nacrt bilateralnog sporazuma o sprovođenju aneksa G Bečkog sporazuma o sukcesiji? Hvala.
Hvala. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da postavi pitanje? (Ne.) Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Ivan Bauer, Neven Cvetićanin, Meho Omerović, Mileta Poskurica, Jelena Mijatović, Zoran Bojanić, Biljana Pantić, Irena Aleksić, Milanka Karić i Slobodan Veličković. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. U sazivu ove sednice,koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i predlogu za spajanje rasprave. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu Narodne skupštine predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru članova Komisije za kontrolu izvršenja krivičnih sankcija, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Tunis o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 2. novembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: nije glasalo 136 od ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Srbije i Gruzije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 2. novembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: nije glasalo 134 od ukupno 134 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Narodne skupštine predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. novembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 120, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 15 od ukupno 135 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Narodne skupštine predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucija, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. novembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 122, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 14 od ukupno 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Arsić, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i čl. 192. i 193. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije i Predlogu odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Da li narodni poslanik Veroljub Arsić želi reč? (Ne.) Podsećam vas da je poslanička grupa Jedinstvena Srbija, saglasno članom 45. Poslovnika Narodne skupštine, 7. novembra 2012. godine podnela Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koji vam je dostavljen. Prema članu 45. stav 2. Poslovnika, o prestanku dužnosti i izbori novog člana ili zamenika člana odbora, Narodna skupština odlučuje na prvoj narednoj sednici po dostavljanju predloga poslaničke grupe, što znači da je ovaj predlog po sili Poslovnika uvršćen u dnevni red ove sednice. Vraćamo se na glasanje o spajanju rasprave. Molim vas da ubacite kartice, odnosno da glasate za predlog o spajanju, ojedinstvenom pretresu Predloga odluke o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije i Predlogu odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 11 od ukupno 135 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 123, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 16 od ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Molim službu Narodne skupštine da sačini i dostavi prečišćeni tekst dnevnog reda. D n e v n ir e d: 2.Predlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama; 3. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka po 1. i 2. tački dnevnog reda, a pre otvaranja zajedničkog jedinstvenog pretresa, podsećam vas da, prema članu 193, a shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodni poslanika članova poslaničke grupe. Pošto ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: poslanička grupa Srpska napredna stranka - jedan sat, 19minuta i 19 sekundi; poslanička grupa Demokratska stranka - jedan sat, tri minuta i 13 sekundi; poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - 31 minut; poslanička grupa Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica - 26 minuta i dve sekunde; poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije - 19 minuta i 50 sekundi; poslanička grupa Liberalno demokratska partija- 17 minuta i 21 sekunda; poslanička grupa Partija ujedinjenih penzionera Srbije - 14 minuta i 52 sekunde; poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije – 11 minuta i devet sekundi; poslanička grupa Nova Srbija - devet minuta i 55 sekundi; poslanička grupa Jedinstvena Srbija – osam minuta i 41 sekunda; poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara – šest minuta i 12 sekundi; poslanička grupa Srpski pokret obnove – Demohrišćanska stranka Srbije – šest minuta i 12 sekundi; poslanička grupa Liga socijaldemokrata Vojvodine – šest minuta i 12 sekundi. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničkih grupa, međusobnim dogovorom određuju najviše tri učesnika u raspravi, koji imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmahpodnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluku o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije i Predlogu odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Da li predstavnik predlagača, odnosno narodni poslanik Veroljub Arsić, član Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, želi reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jugović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća i kolege poslanici, Predlog odluke o izboru Saveta guvernera NBS je veoma bitan skupštinski akt i veoma bitna odluka. Kada pogledamo biografije članova Saveta guvernera NBS, jasno je da se tu nema šta prigovoriti kada je u pitanju njihov minuli rad. Međutim, trebalo bi videti kakav je njihov plan i program rada u budućnosti. Nekako, kada pogledamo koliko ovlašćenja ima sam Savet i članovi Saveta, onda nam se nameće pitanje da li je stvar neozbiljnosti ukoliko ti ljudi javnosti, i stručnoj i opštoj, ne kažu šta je njihov plan za budućnost, za oporavak kursa dinara, za donošenje strategije u upravljanju deviznim rezervama, za odlučivanje o članstvu u međunarodnim finansijskim organizacijama i institucijama, za finansijski plan NBS, kako će vršiti izbor rukovodilaca organizacionih jedinica NBS za poslovne i interne revizije, kako će vršiti izbor spoljnog revizora, kako će razmatrati izveštaje spoljnog revizora, pratiti primenu preporuka tog revizora u NBS i kako će obavljati posao u domenu veoma bitnih ekonomskih pitanja, koja su od ključnog značaja za ekonomski oporavak Srbije, za nova radna mesta, za egzistenciju porodica koje su ugrožene? Reći ću vam šta mi u poslaničkom klubu SPO i Demohrišćanske stranke Srbije očekujemo. Od Saveta guvernera NBS očekujemo da u vremenu svojih mandata, koji padaju u potencijalno najkritičnije godine naše monetarne i finansijske stabilnosti, obavlja svoju zakonsku ulogu na potpuno nepristrasan i stručno utemeljen način. Nismo baš sto posto sigurni da je ovo moguće, obzirom da je Zakon o NBS, koji je usvojen 4. avgusta, morao da se vraća u skupštinsku proceduru i pored svih upozorenja našeg poslaničkog kluba da će međunarodne finansijske organizacije brzo reagovati, da će se snažno suprotstaviti ataku na nezavisnost NBS. Tada je, da podsetimo, samo jedan član Saveta, koji će biti, ukoliko vladajuća većina tako odluči, a odlučiće, ponovo izabran, ostao član Saveta, a sve njegove kolege podnele su ostavke na svoje funkcije. Ipak, po sastavu, kada pogledamo imena i radne biografije Miladina Kovačevića ili, recimo, profesora Stojana Stamenkovića, mesta za bitniju sumnju nema, ali fiskalna vlast i reforme još nisu stekli poverenje ni stručne, ni opšte javnosti. Čini mi se da se tajkunska renta ekonomija i dalje grčevito bori za poslednje finansijsko uporište, a to su devizne rezerve Narodne banke, obavezne rezerve na štednju i kapital banaka, verujući da nekakav razvoj i popunjavanje likvidnosti može da se osloni na sredstva koja ne služe takvoj svrsi, već svrsi očuvanja stabilnosti i spoljne likvidnosti. Zna se takođe da je u prošlosti razvijena jedna sprega bankara i tajkuna i da je sada u međusobnom zagrljaju, ne toliko zbog novih kredita za razvoj i proširenje posla, već zbog međusobnog održanja živih glava pod mačem enormnog duga i teškoća u njihovom servisiranju. Na delu je sada i suverenizacija privatnog duga kroz javno zaduživanje i finansiranje deficita države, a da to javnost ne uočava dovoljno jasno. Otuda vidimo da i dalje caruje stari model dopunjavanja javnih finansija, infrastrukturnih investicija i potrošnje, a to je, da se metaforično izrazim – zaduži se ili prodaj, pa to potroši. Savet guvernera NBS mora biti poslednja odbrana monetarnog kredibiliteta i stabilnosti. Ovo kaže stručna javnost i ovo govori poslanički klub SPO i Demohrišćanske stranke Srbije. Kada govorimo o nezavisnosti ovog tela koje donosi ključne odluke u NBS, moramo govoriti i o upozorenjima političkog aspekta koja stižu iz inostranstva, od međunarodnih finansijskih institucija. Moramo sve činiti kako bi ovi ljudi bili nepristrasni, nezavisni od političkih partija u svom odlučivanju. Zato me čudi da su pojedini članovi Saveta birani na period od jedne, dve, tri ili četiri, a predsednik na pet godina. U isto vreme u objedinjenoj raspravi nama je kao Predlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama kao kukavičije jaje podmetnut izbor direktora Uprave. U kom smislu? U smislu da ukoliko je za člana Saveta guvernera NBS doktor Ivan Nikolić izabran na period od jedne godine, pitam stručnu javnost, pitam poslanike u Skupštini Srbije - da li je moguće da jedan čovek za godinu dana pokaže ili ispuni svoje planove koje je predvideo da će moći da implementira kada je u pitanju NBS? U isto vreme direktora Uprave za nadzor biramo na pet godina. Ne znam zbog čega bi trebalo da neko ima mandat na pet godina, a da se zove direktor. Koliko znam predsednik države ima mandat na pet godina, a direktor treba da bude na čelu ove kontrolne institucije onoliko koliko vreme pokazuje da dobro radi svoj posao. Onda se pitam, ako je ovo nezavisno telo, a biraju se pojedini neki njegovi članovi na godinu dana, dakle, posle godinu dana mogu biti smenjeni i mogu biti postavljeni drugi jer se ovde pitanje reizbora ne pominje kao prepreka. Onda postavljam pitanje po čemu će ova institucija biti nepristrasna, odnosno ovo telo, savet, a po čemu će direktor Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama biti nezavisan u svom radu. Moj poslanički klub i ja lično ne dovodimo u sumnju kvalitete i namere Vlade Republike Srbije i vladajuće većine kada su u pitanju ljudi koji će činiti članove saveta i koji će kreirati monetarnu politiku u budućnosti. Na nekoj i od prethodnih sednica sam rekao da sve ono što je dobro naići će na podršku poslaničkog kluba SPO i DHSS, a da sve ono što vidimo kao loše po interese građana Srbije, naići će na kritike i tome ćemo biti oštra opozicija. Tada sam rekao da su Miladin Kovačević i Stojan Stamenković kandidati koje bih verovatno kada bi se i naš poslanički klub pitao predložio. Ali, vreme koje je pred nama s obzirom na probleme prilikom izbora, na probleme prilikom donošenja izmena i dopuna Zakona o NBS mora pokazati ili će pokazati da li je ovaj izbor koji će nedvosmisleno biti konačan nakon glasanja u ovoj Skupštini vladajuće većine, da li će biti dobar po interese građana Srbije. Još jednom izražavam nezadovoljstvo zbog toga što ćemo uz ovakvo uzbiranje članova ovako bitnog tela birati u zajedničkoj raspravi, raspravljati, a zatim glasati o direktoru Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama koji se bira, da ponovim, kao predsednik Srbije na pet godina. Njegova biografija uopšte nije sporna, ali se nadam da ćemo politiku i finansije u budućnosti razdvojiti. Što se tiče, još jednom ponavljam, Saveta guvernera NBS, podrška za pojedine članove od poslaničkog kluba SPO-DHSS. Što se tiče izbora direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama bilo bi korisno da dobijemo nekakva pojašnjenja, planove, načine kontrolisanja finansijskih institucija u budućnosti. Ne bih voleo da se radi o partijskim kadrovima, više bih voleo da to budu nezavisni ljudi koji će svoj posao obavljati po struci, po biografiji, po svemu onome što nalaže naša mogućnost da u budućnosti Srbija bude privredno oporavljena zemlja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Ostojić. Izvolite.
Hvala potpredsednice. Kolege i koleginice, pred nama je važna odluka izbora članova Saveta guvernera NBS i direktora Uprave za kontrolu bankarskog sektora važna zbog toga što trenutno prisustvujemo priličnom neredu u bankarskom sektoru. Kada vidimo nered u Vladi i na drugim mestima, što bi u bankarskom sektoru pa bilo bolje. Hajde da idemo redom, zašto mislim da je nered? "Agrobanka" je otišla u stečaj, onda je "Nova Agrobanka" posle nekoliko meseci otišla u stečaj, akcionari iz EU najavljuju tužbu, to su sve okolnosti u kojima će savet preuzeti svoju obavezu, a pošto nema članova Saveta i nemamo mogućnosti da saznamo kakav je njihov koncept, onda možemo samo zbog građana da ocenimo situaciju u kojoj oni preuzimaju važnu funkciju u državi i eventualno da im damo neki savet kada već od njih ne možemo da čujemo njihov koncept i planove kako nameravaju da ovaj nered malo uvedu u red. Dakle, "Agrobanka" je to što je bila, prebačeni su depoziti Poštanskoj štedionici, a čujem da se najavljuje i dokapitalizacija Poštanske štedionice. Sa druge strane, ljulja se "Razvojna banka Vojvodine", vidimo da Vlada hoće da je faktički ugasi, tako što bi depozite prebacila na neku drugu banku. U Vojvodini se tome protive i hoće da je dokapitalizuju. Članovi Vlade često su proteklih dana davali izjave o procentu nenaplativih plasmana u "Razvojnoj banci Vojvodine", što svakako nije doprinos stabilnosti finansijskog sistema u državi, a to je pored inflacije najvažnija funkcija NBS, pa i gospode koja će biti izabrana za Savet guvernera. Znači, sa jedne strane imamo zaista probleme u bankarskom sektoru, PBB, Srpska banka itd, a sa druge strane članovi Vlade koji bi trebali da ipak vode računa šta pričaju, jer ugrožavaju na neki način već ugroženu banku. Da vas podsetim da je za samo nekoliko meseci kada je u pitanju "Agrobanka" zbog onoga što se dešavalo oko "Agrobanke", ne kažem da nije trebalo da se dešava, samo kažem da je trebalo i više i ranije i dublje. Devizni depoziti 260 miliona koliko ih je bilo u "Agrobanci", pali su na 150. Znači, ljudi normalno reaguju, kao i svi mi plaše se za svoju ušteđevinu. Znači to su nekakvi elementi situacije u kojoj Savet treba da preuzme svoju ulogu. Ali, hajde da pre toga, pre nego što nastavimo o Savetu, kažem nekoliko reči o kandidatu, kandidatu za direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Zove se Đorđe Jeftić, njega ne znam, za razliku od većine kandidata za članove Saveta. Nije bilo teško malo se raspitati šta je taj čovek radio iako postoji biografija. Piše da je zaposlen u NBS od marta 2001. godine do danas, znači već 11 godina. Pre toga je radio u "Invest banci", možda je simbolična činjenica da je juče ili prekjuče Evropski sud za ljudska prava presudio po tužbama nekih građana BiH da "Ljubljanska banka" i "Investiciona banka" ili prevedeno Slovenija i Srbija moraju da isplate staru deviznu štednju građanima BiH koji su štedeli u tim bankama na isti način na koji su štednje isplaćene građanima Slovenije kada je u pitanju "Ljubljanska banka" i građanima Srbije kada je u pitanju "Invest banka". Radi se o filijali "Invest banke" u Tuzli, jer su neki građani BiH tužili zbog deviznih uloga Srbiju i Sloveniju zbog "Ljubljanske banke" u Sarajevu. Sud je presudio da su dve države dužne i njima da isplate staru deviznu štednju. Pošto je gospodin radio u "Investbanci" možda je to simbolično, međutim, nije samo radio u "Investbanci", dok je bio taj gospodin Jeftić u Narodnoj banci, u jednom trenutku je imenovan za stečajnog, odnosno prinudnog upravnika "Metals banke". Nije bio sam, bio je sa nekim Petrovićem i to je bio period od 23. avgusta 2008. godine do 16. novembra 2009. godine. Za to vreme po NIN-u, u toj "Metals banci" došlo je do izdavanja bankarske garancije firmama Darka Šarića za kupovinu novosadskih hotela "Putnik" i "Vojvodina" i nekog plasmana od 18 miliona evra jednom beogradskom preduzeću. To se desilo u vreme kada je taj Jeftić bio jedan od stečajnih upravnika, odnosno prinudnih upravnika "Metals banke", a tamo ga je poslala Narodna banka. Onaj drugi neki Petrović, on je kasnije 2010. godine i uhapšen. Nekako mi se čini da je ovaj deo biografije koji ne postoji u zvaničnoj biografiji, a postoji u medijima, morao da se nađe u ovoj biografiji. Nekako mi se čini da nije slučajno da čovek koji je bio u "Metals banci" prinudni upravnik a za čije se upravnikovanje desilo svašta, da nije slučajno izabran, da se slučajno ne predlaže za ovako odgovornu funkciju, posebno ako imamo u vidu da iz Ministarstva finansija nastavljaju da najavljuju stavljanje Razvojne banke Vojvodine pod kontrolu. To što mu u zvaničnom CV u imejl adresi piše iza mankija (@) NBS.yu, mislim da je to štamparska greška sumnjam da na tu imejl adresu može da dobije neki mejl unazad dve ili tri godine, jer yu ne postoji više. Ovo što je bio u "Metals banci" je ozbiljna stvar, a vi ste ga predložili, vi ćete ga izglasati, pa ćemo videti šta će se desiti, ali neko ko je tako radio kao prinudni upravnik u takvoj banci, a plasmani i aktiva i pasiva "Metals banke" je u Razvojnoj banci Vojvodine, nije baš najbolja preporuka za petogodišnji mandat direktora Uprave za nadzor banaka i finansijskih institucija. Idemo na savet, zaista su zvučna imena ljudi, ozbiljne biografije, od profesora Nebojše Savića, Stoleta Stamenkovića, gospodin Kovačevića, a ovu dvojicu baš ne poznajem, četvrtog i petog, ima jedna načelna primedba kada su njihove biografije u pitanju. Oni su ekonomski stručnjaci, bavili su se analizama, ali ne bi se moglo reći sem donekle za profesora Savića da su stručnjaci za monetarnu politiku. Glavni zadatak i zakonska obaveza NBS je vođenje monetarne politike, ne neke druge, ne da analizira, stabilnost cena i stabilnost finansijskog sistema i to su dve obaveze NBS, jedine. Zato brinem što se ovih dana iz Vlade čuje često i iz poslovnih krugova zahtev za koordinaciju mera Vlade, poslovanja, odnosno politike NBS. Nikakva koordinacija tu ne može biti, svako mora da radi svoj posao, NBS da čuva stabilnost cena, odnosno da ne dozvoli inflaciju koja je apsolutno najbitnija stvar kada je u pitanju privlačenje stranih investicija i standarda građana, a sa druge strane, Vlada da vodi fiskalnu politiku i da se proteže prema guberu. Mi faktički vidimo da se sada, a na to smo upozoravali kada smo početkom avgusta razgovarali o izmenama NBS, vidimo da se NBS pokušava staviti u funkciju i budžeta koji je nakrivo nasađen i u principu postavljena pogrešnim pretpostavkama, pa zato kažemo da nije realan i napada nekih koji su se preinvestirali i zadužili, a govori o onima koje obično u narodu zovemo tajkunima, napadu njihovom na devizne rezerve. Čini mi se da će gospoda koja će biti izabrana u Savet guvernera NBS zaista imati ozbiljan posao da NBS vrate u ono što zakon kaže da mora da radi, da čuva stabilnost cena i finansijskog sistema, a Vlada, makar izgubila izbore, ako ne ume da vodi ekonomsku, pre svega, fiskalnu politiku, da privuče strane investicije, Vladi vladin posao. Šta tu možemo da kažemo kao eventualni problem, pored ovoga što sam pričao o bankarskom sistemu, sa kojim će se suočiti gospoda koja će biti u Savetu guvernera? Mi vidimo trenutnu manipulaciju sa kursom i nemojte da se šalimo, ovaj kurs nije realan. Posledice ovako nerealnog kursa su objektivno podsticanje uvoza i destimulisanje izvoza. Šta to znači na trgovinski bilans zemlje, šta to znači na platni bilans, u situaciji kada dugovi rastu, ne moram da govorim. Verujem da je namera ovakvog kursa koji je iznenađujuće došao sa izborom novog guvernera, način da se zaduženost Srbije smanji. Kada bi kurs bio realan, ne bi bilo 55% zaduženost Srbije u odnosu na BDP, nego bi bilo 60 ili 70%. Na taj način se pomaže ministru finansija da budžet za sledeću godinu upristoji tako da bi mogao da kaže kako je smanjio deficit, ali bojim se da dugoročno ovakav kurs neće ni otvoriti put ka izvozu, a samo će još više pogoršati trgovinski bilans. Ovo je jedna mera koja se zove – drži vodu, dok majstori odu. S druge strane, puštanje inflacije, a jasno je da inflacija jeste otišla predaleko, daleko od svih projekcija s početka ove godine, već je prešla u 12% u ovom tromesečju i biće do kraja godine verovatno 15%, a to je na neki način dodatno oporezivanje građana od 15% i na taj način se pravi lažna slika kada je u pitanju ovaj budžet, jer svi su građani oporezovani sa dodatnih 15%. Treća stvar o kojoj moraju da razmišljaju članovi Saveta guvernera, veoma čudna stvar koja najviše liči na ono zaduživanje građana, ako se sećate u švajcarskim francima, pa im je posle, iako su uredno vraćali kredite, dug je postojao sve veći, a to izdavanje, zaduživanje države za popunjavanje budžetskih rupa u dolarima. Čini nam se da je prilično neobično zaduživati se u dolarima, kada jedan, imate vrlo malo dolara u deviznim rezervama, kada dva, imate velike troškove u dolarima, a to je nafta, a sada i dug u dolarima, a prihode nemate u dolarima. Najviše imate prihoda od izvoza u evrima. Bojim se da je neko prevideo da potencijalna opasnost od rasta dolara u odnosu na evro i kursnih razlika koji će opet pasti na teret građana Srbije i mislimo da ljudi koji će savetovati guvernerku, moraju o tome da povedu računa, jer ne možemo da zamislimo da ministar finansija ne shvata zašto je kamata u dolarima 2%, a kamata u evrima 4 ili 5%, zbog toga što se očekuje da će dolar rasti. A ako bude dolar rastao zbog ovog zaduživanja u dolarima, jao si ga nama, eto dodatni trošak za građane. Šta možemo eventualno da savetujemo guvernerima, odnosno Savetu guvernera? Verujem da i oni razmišljaju kako da srede ovo što se sada dešava u bankarskom sistemu i da promene nešto, jer se mora nešto promeniti. Imamo zaduženu državu i u principu, bogate građane. Šalim se kada kažem bogate građane. Mislim na deviznu štednju. Negde je procena da je devizna štednja otprilike osam milijardi evra. Država se non-stop zadužuje kod domaćih banaka po ceni novca, tj. kamata od 6-7%, a građani od tih banaka dobijaju za tih osam milijardi evra devizne štednje negde otprilike 4-5. Teško da će preko pet biti kamata u ovoj nedelji štednje, ako još traje. Znači, na neki način, preko posrednika, banaka, građani finansiraju rastrošnu i trošadžijsku državu. Logičnije bi bilo da se ta dva kruga spoje, da građani direktno kreditiraju državu. Država može, Narodna banka može da izdaje devizne obveznice. Građani, umesto da čuvaju novac u bankama, mogu da kupuju te devizne obveznice po, recimo, kamati od 5,5%. Time će država i jeftinije doći do novca, nego što dolazi sada, zadužujući se u devizama kroz devizne obveznice od domaćih banaka. Znači, država bi bila na dobitku. Plaćala bi kamatu procenat, do procenat i po, možda i dva, manju, a građani bi dobijali veću kamatu nego ovu koju dobijaju sada u bankama. To nije teško ostvariti i nije teško smisliti. Nadam se da će u tom pravcu ljudi koji će preuzeti upravljanje Narodnom bankom, odnosno kreiranje politike, jer da se ne lažemo, ne očekujemo to od guvernera, koliko god draga bila sa svojim plavim očima, da može da odgovori na ono što Narodnu banku ubuduće čeka. Dakle, jedno od mogućih rešenja je to - faktički devizna štednja. Time bi građani dobili portfolio, imali bi hartije od vrednosti. Ne bi morali višak svog novca da upumpavaju u stanove, kuće, koji zvrje prazni, pa onda banke finansiraju kredite onih koji su uložili novac i čekaju da prodaju kvadrat po tri hiljade evra. Sve bi bilo drugačije, a domaće banke bi tada imale mnogo više motiva i likvidnih sredstava da eventualno kreditiraju privredu, jer se često ovde čuje kako banke neće da ulažu u privredu. Pitanje je da li imaju računa. Na kraju krajeva, svakako nemaju motiva u ovom trenutku, kada uvek imaju siguran posao sa državom. Država malo-malo pa kaže – dajte pare, potrošili smo opet više nego što smo zaradili, banke plasiraju po 6-7% i što bi oni rizikovali sa nekakvim ulaganjima u nekakvu firmu koja objektivno zbog svega može i da ne vrati te kredite. Ovako bi se otvorio put da banke finansiraju u većem stepenu nego do sada privredu i firme, a građanibi finansirali državu i svi bi bili na dobitku. Jedna od mogućih ideja je da se proba sa deviznim obveznicama na međunarodnom tržištu, pa da vidimo kakva će kamata biti. Verovatno ne manja od sedam, ali toliko faktički i sada plaćamo kao država obveznice domaćim bankama. U tom slučaju bi domaće banke takođe mogle da imaju više interesa da finansiraju privredu, jer bi na međunarodnom tržištu, evropskom tržištu te obveznice prodavali, a ne u domaćim bankama. Opasnost je svakako da njihove centrale tada kupuju, pa da ostane sve na istom. Tako da mislimo da je ideja o direktnom finansiranju rasipničke države od strane građana, normalno. Koja je garancija da građani kupe? Neki kolateral bi morao da bude. Recimo, "Telekom", dve milijarde država kada bi se zadužila od građana, mogla bi kao garanciju da da "Telekom". On otprilike toliko i vredi, tako da građani apsolutno budu sigurni da njihovo kreditiranje države ima pokriće u realnim materijalnim vrednostima koje treba da vrate... (Predsedavajuća: Vreme.) Završavam. ... vrati dug i može da proda. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jugović, po Poslovniku.
Poštovana predsedavajuća, čl. 96, 103. i 107. Kada se uzme u obzir koja su ovlašćenja Saveta guvernera NBS, a zarad javnosti – odlučuje o članstvu u međunarodnoj finansijskoj organizaciji, potvrđuje režim kursa dinara, donosi strategiju upravljanja deviznim rezervama, usvaja godišnji finansijski izveštaj, donosi finansijski plan NBS, vrši izbor rukovodilaca organizacione jedinice NBS za poslove interne revizije, vrši izbor spoljnog revizora, razmatra izveštaje spoljnog revizora, prati primenu...
Izvinite, kakva veze ima to sa članovima Poslovnika koje ste naveli?
Doći ćemo do toga. Šta je sporno? Sporno je što članovi Saveta, odnosno kandidati za članove Saveta nisu prisutni. Dakle, javnost, niti poslanici u ovom parlamentu, ne mogu znati koga biraju za mandate koji su od bitnog ili najbitnijeg značaja za dalje funkcionisanje države. Po članu 87. možete da mi kažete da imate pravo da održite sednicu na nekom drugom mestu. Međutim, ovde piše da 24 sata pre održavanja te sednice morali bi da obavestite poslanike. Tako da ni taj izgovor, ukoliko bi hteli da ga upotrebite, ne stoji. Jednostavno, ne možemo da prihvatimo činjenicu da se kandidati koji se biraju za ovakve funkcije nalaze ne znam gde, da ih javnost i da ih poslanici ovog parlamenta nisu upoznali, ni plan ni program njihovog rada.
Gospodine Jugoviću, smatram da nije prekršen Poslovnik u svim tim navedenim članovima, koje ste naveli. Naime, kandidati za članove Saveta nisu pozvani zato što Poslovnik ne nalaže obavezu pozivanja članova. Čak, ne znam ni da li ih je predsednik pozvao. Mislim da nije i nema tu obavezu. Smatram da Poslovnik nije narušen. Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Kovač. Dame i gospodo narodni poslanici, dve tačke dnevnog reda su u objedinjenoj raspravi. Biramo članove Saveta guvernera i direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Nakon glasanja po ovim tačkama, biće završeno konstituisanje kompletnog rukovodstva i funkcionera NBS i Narodna banka će moći da radi sa punim kapacitetom. U nešto više od tri meseca, tri meseca i nekoliko dana, prvo je krajem jula, odnosno Zakon je usvojen 5. avgusta, promenjen Zakon o Narodnoj banci. Dan nakon toga, 6. avgusta, izabran je guverner. Malo posle toga je guverner predložio tri viceguvernera, pa su nakon rasprave u sali i oni izabrani. Pre nekoliko dana je tačka dnevnog reda bila nova izmena Zakona. U ponedeljak je ta rasprava završena. Pošto je promenjen Zakon, promenjeno je i trajanje mandata, tačka – Izbor članova Saveta je morala da bude povučena iz rasprave. Danas imamo dve tačke. Da skratim, za nešto više od tri meseca, šest puta Narodna skupština raspravlja o temama vezanim za Narodnu banku. To može da znači da se odnos Narodne skupštine prema Narodnoj banci promenio i da će Narodna skupština daleko više pratiti sve one aktivnosti koje ima Narodna banka. Danas se biraju neki od najvažnijih funkcionera, pet članova Saveta, predsednik i četiri člana Saveta i direktor Uprave za nadzor. Manjkavosti Poslovnika, skretao sam pažnju i ranije na to, Poslovnik ne dozvoljava i ne ostavlja mogućnost da najvažniji funkcioneri koji će rukovoditi NBS, ne samo oni nego i neki drugi, učestvuju u raspravi. Istini za volju, bili su pozvani svi kandidati na Odboru za finansije, ali Odbor za finansije nije Narodna skupština. Odbor za finansije je samo jedan skupštinski odbor. Doći ćemo u prilično paradoksalnu situaciju, da veliki broj poslanika ne bi mogao da prepozna neke od najvažnijih državnih funkcionera. Mislim da, ako smo svi zajedno svesni, i ako se slažemo da je to manjkavost u proceduri, onda je jasno da treba da pokrenemo inicijativu. Smatrajte da ovog trenutka pokrećem inicijativu za izmenu Poslovnika o radu Narodne skupštine, kojim bi se omogućilo da najvažniji funkcioneri koje bira Narodna skupština budu prisutni na sednici, i ne samo to, gospodine Jugoviću, oni moraju da uzmu učešće u raspravi, a ne samo da vidimo kako oni izgledaju. Što se tiče DSS, izbor članova Saveta i direktora Uprave ni na koji način nije personalno pitanje. U ovoj raspravi neću govoriti ništa o biografijama tih ljudi. Kada dođem do toga, osvrnuću se i na to. Za nas je to, pre svega, programsko pitanje. Direktor Uprave ima vrlo važnu dužnost, to je novoustanovljena Uprava, Savet ima velika ovlašćenjai za nas je važno da čujemo kakav je to njihov program. Mislim da je ovo po ko zna koji put, ne samo u ovih nekoliko meseci ovog mandata, nego i u prethodnom mandatu, gde smo inicirali, insistirali da čujemo te programske stvari, a nismo bili u mogućnosti i onda je sa gospodinom Šoškićem bilo to što je bilo. Isto tako nije mogao da dođe ovde i nije mogao ništa da nam kaže o izboru, pa je posele bilo – šta se to dešava, jeli tako, što u toku rasprave ništa od njega nismo čuli?. Prvi put se bira direktor Uprave za nadzor. Izmenama Zakona o NBS je ustanovljena nova organizaciona jedinica – Uprava za nadzor nad finansijskim institucijama . Nešto slično je postojalo i ranije, zvalo se – Sektor za kontrolu banaka. Ovaj ovako ustanovljen Sektor ima daleko veća ovlašćenja, tim pre što sam lično bio protiv toga i tim pre što ga bira Narodna skupština. Postoji potpuna konfuzija, da se podsetimo još jednom, kakva je konfuzija oko izbora funkcionera. Savet guvernera predlaže Odboru za finansije i bira ga Narodna skupština, guvernera predlaže predsednika Republike, bira ga Narodna skupština, viceguvernera predlaže guverner, bira ga Narodna skupština, a direktora Uprave za nadzor predlaže Odbor za finansije i bira ga Narodna skupština. To je sada sve dodatno iskomplikovano, jer u prvom sazivu mandati traju tri, četiri, pet i šest godina i iz tog razloga, da bi se svake godine menjao po jedan funkcioner, u prvom mandatu se direktor Uprave bira na pet godina, a ne na šest godina. Mislim da je to dovoljno komplikovano, uz sve one obaveze koje će ovi funkcioneri, kada budu izabrani, imati da se bave. Direktor Uprave, kažem novoustanovljene i sa velikim ovlašćenjima, pitanje je da li takva Uprava treba, ali uzimajući u obzir kakvo je stanje u bankarskom sistemu i šta ćemo još sve čuti narednih meseci, očigledno je da treba ustanoviti takvu neku upravu u prelaznom periodu, dok se stvari ne dovedu u red. Pogledao sam biografiju gospodina Jeftića. Ne poznajem lično tog gospodina. Sada sam čuo neke nove detalje iz njegove biografije. Samo mogu da konstatujem da je on radio 11. godina u NBS, prvo, kao terenski kontrolor u neposrednoj kontroli banaka, a onda od 2003 – 2012. godine kao zamenik generalnog direktora Sektora za kontrolu. Ako ništa drugo,mora da poznaje stanje u bankarskom sektoru i bar mu neće biti nepoznanica sve ono što postoji u bankarskom sektoru i svi oni problemi. Čeka ga jako težak i užasno težak posao. Nažalost, videli smo šta se desilo sa "Agrobankom". Problem "Agrobanke" je rešavan tako što je napravljena "Nova Agrobanka" pa se ispostavilo da to ni na koji način nije rešenje problema. "Agrobanka" je onda pripojena Poštanskoj štedionici. Čuli smo da postoje i ozbiljni problemi sa "Razvojnom bankom Vojvodine". Na osnovu onoga što smo čuli u skupštinskoj sali u prethodnim nedeljama i danima, nisam siguran da 150 miliona evra, koliko će se dokapitalizovati "Razvojna banak Vojvodine", može da reši probleme u funkcionisanju "Razvojne banke Vojvodine". Onda ćemo verovatno imati još jedan problem o kojem ćemo raspravljati u jednom od narednih dana. Očigledno je da će direktor Uprave za nadzor morati da posveti posebnu pažnju stanjuu državnim bankama, bankama gde država ima kapital. Vreme iza nas je pokazalo da nije neophodno da država bude većinski vlasnik. Država je uspevala da uništi banke u kojima je i kao manjinski vlasnik imala kontrolu nad funkcionisanjem tih banaka. Ozbiljan problem je nizak nivo naplativosti kredita, pre svega, u državnim bankama, bankama gde država ima svoj kapital. Ozbiljan problem je nemogućnost naplate kolateralnog obezbeđenja. Ta dva problema će sigurno nastaviti da generišu gubitke. Sledeći korak, ako se ovo nastavi, iskreno se nadam da neće, ali ne postoji nikakvo ohrabrenje da će biti drugačije, sledeći korak je da će biti ugrožena štednja, privatna štednja svih naših građana. Ako bude ugrožena štednja, biće ugrožen bankarski sistem u celini. Ako bude ugrožen bankarski sistem, biće ugrožena fiskalna stabilnost. Ako bude ugrožena fiskalna stabilnost, biće ugrožena makroekonomska stabilnost. Da li sam u pravu? (Aleksandar Jugović, sa mesta: Jeste.) Hvala. Uspostavilo se da u prethodnih godinu dana država intervenisala 600 miliona vera da bi sanirala stanje u bankarskom sistemu. Uspostavilo se da tih 600 miliona evra nije dovoljno. Verovatno će još nekoliko stotina miliona evra trebati, ako ništa drugo, za "Razvojnu banku Vojvodine". Za "Razvojnu banku Vojvodine" treba 1`50 miliona evra. To nisu sredstva republičkog budžeta, ali su to sredstva konsolidovanog budžeta. To nisu sredstva Republike Srbije, u budžetskom smislu, nego su sredstva AP Vojvodine, ali u konsolidovanom budžetu sve dođe na isto. Ispostavilo se da nema para. Agencija za osiguranje depozita ima oko 200 miliona evra da bi osigurala tih osam milijardi evra o kojima je gospodin Ostojić pričao. Ako Agencija nema sredstava, ko mora da pripomogne? Mora da pripomogne budžet. To je isti onajbudžet kojim je juče garantovano "Srbijagasu" 190 miliona koje "Srbijagas" ne može da vrati. To je isti onaj budžet koji mora da uskoči u svakoj situaciji kada postoji problem. U situaciji kada budžet više ne bude mogao da reaguje, pojaviće se fiskalni problemi. U situaciji kada se pojave fiskalni problemi, kompletna makro-ekonomska stabilnost će biti ugrožena i to je činjenica. To ne može nikoga ohrabri i ne verujem da nekoga u ovoj zemlji može da učini radosnim, bilo da on glasa za zakone koje je ova vlada ili prošla vlada predloži, bilo da ne glasa. Neće imati lak posao direktor Uprave. Nimalo lak posao neće imati ni Savet guvernera. Predloženo je pet kandidata. Lično poznajem svih pet, sa nekima sam drug, sa nekima sam prijatelj. Oni imaju mandat od jedne do pet godina. Kako je rečeno u obrazloženju, predloženi su u skladu sa Zakonom o NBS. Čitam obrazloženje, a to je citat iz Zakona o NBS – na izbor, nespojivost funkcije i sukob interesa članova Saveta, shodno se primenjuju odredbe člana 19. stav 3. i član 20. Zakona. Pored uslova iz člana 19. stav 3. Zakona, najmanje jedan član Saveta mora da ima 10 godina iskustva na poslovima računovodstva i revizije. Za člana Saveta guvernera, bira se državljanin Srbije, koji ispunjava opšte uslove za zasnivanje radnog odnosa, ima visoko obrazovanje na studijama drugog stepena i najmanje 10 godina radnog iskustva u oblastima ekonomije, finansija ili bankarstva. Predloženo je pet kandidata i, kao što sam već rekao, za nas izbor nije personalan nego programska stvar. Žao nam je što sa članovima Saveta i sa budućim predsednikom nećemo moći da otvorimo sva ona važna pitanja i zato je potrebno da ih otvorimo danas, zato što će prvi izveštaj stići za nekoliko meseci, pa možemo o tome da razgovaramo. Paradoksalno je da kandidat za predsednika, nije paradoksalno što je dao intervju, nego je paradoksalno što prilikom izbora, iz njegovog intervjua, možemo da čitamo određene programske stvari, a nemamo mogućnost da o tome raspravimo danas u ovoj sali u toku rasprave. Savet ima izuzetno velika ovlašćenja. Ta ovlašćenja su promenjena i dodatno ojačana sa ove dve izmene Zakona. Savet donosi Statut na predlog Izvršnog odbora. Citiraću samo dve, to su prva i druga, pa su po prirodi stvari među najvažnijima. Pod jedan donosi Statut i, pod dva, utvrđuje režim kursa dinara na predlog Izvršnog odbora uz saglasnost Vlade. Do izmena od pre nekoliko dana Statut je potvrđivan na Skupštini. Toga više nema. To u buduće radi samo Savet i time su dodatno povećana ovlašćenja i povećana je odgovornost Saveta guvernera. Druga stvar je da utvrđuje režim kursa dinara na predlog Izvršnog odbora uz saglasnost Vlade. Mislim da je saglasnost Vlade neophodna iz prostog razloga što bez obzira što neke međunarodne institucije insistiraju na potpunoj nezavisnosti NB Srbija nije u situaciji u kojoj su neke druge države, koje imaju uređena finansijska tržišta i u kojima je uloga Centralne banke potpuno o drugačija nego što je u Srbiji. Mora da postoji koordinacija oko nekih važnih stvari, jer suštinske stvari koje treba države u razvoju da rešavaju su drugačije. Osnovno pitanje, ako govorimo o režimu kursa, kakav je stav Vlade i kakav je stav Saveta guvernera, jer je to suštinsko pitanje na kome će se lomiti mnoge stvari u ekonomskoj politici narednih godinu, dve ili tri. Ne znamo kakav je stav Saveta. Znamo kakav je stav Vlade. Vlada je izašla sa fiskalnom strategijom u kojoj je dala odgovor na pitanje – kako ona vidi režim kursa. Fiskalna strategija kaže sledeću stvar – osnovni makro-ekonomski okvir za naredne tri fiskalne godine biće ubrzanje privrednog rasta uz smanjenje makro-ekonomskih neravnoteža, pre svega inflacije i deficita tekućeg računa. Vlada kaže da je to prioritet. Kao prioritet je to u redu. Ali, kada pogledate projekcije koje Vlada pravi – naredne tri godine rast BDP u Srbiji će biti dva, tri i po i četiri procenata. Inflacija će biti 5,5%, bar se tako projektuje, pa onda pet, a 2015. godine 4,5%. Kada se uporede projekcije u naredne četiri i po godine rast BDP u evrima će biti 23%, a rast BDP, pričamo o realnom rastu bez inflacije, će biti ispod 10%. Drugim rečima, Vlada projektuje da će u narednih četiri godine dinar u odnosu na evro ojačati 14%. Drugim rečima, Vlada nam šalje poruku da će u naredne četiri godina situacija u Srbiji biti 14% bolja nego što ćebiti u EU. Problem inflacije i deficita tekućeg računa Vlada će rešiti tako što će jačati dinar. Šta Savet ima da kaže o tome? Kako dinar može da jača u zemlji u kojoj ni jedan makro-ekonomski pokazatelj nije u ravnoteži? Ako u 2012. godini inflacija bude između 12 i 15%, a u zemljama EU 2%, ako je produktivnost u zemljama EU daleko veća nego u Srbiji, ako su svi naši parametri u neravnoteži, kako je moguće da će dinar jačati u odnosu na evro? To će biti ozbiljan sukob sa ovim što je gospodin Savić govorio u svom intervjuu. Govorio je nešto potpuno drugačije. Jedan, a ne jedini razlog za deficit tekućeg računa je kurs. Ako se on dovodi u ravnotežu onda to ne može da da ove parametre o kojima Vlada govori. Profesor Savić je između jedan od stručnjaka za makro-ekonomiju i stručnjak je za konkurentnost. Ako u naredne tri godine dinar ojača u odnosu na evro, na koji način će se obezbediti konkurentnost privrede Srbije u odnosu na privrede zemalja EU? To je pitanje koje nas zanima i na koje ćemo očekivati odgovor u narednih nekoliko meseci. Teško je obezbediti stabilan kurs ako glavni makro-ekonomski agregati nisu u ravnoteži, odnosno u ozbiljnoj su neravnoteži. To će biti ozbiljni izazovi za Vladu. To će biti ozbiljan izazov i za Savet guvernera. Nažalost, u ovoj raspravi ne možemo da dobijemo odgovor na to pitanje. Ostaće samo pitanje, a odgovor ćemo dobiti u mesecima koji su pred nama. Na samom kraju, mislim da je reč o tehničkoj omašci koja može da se ispravi do dana za glasanje. Član 19. upućuje na odredbe za izbor članova Saveta, kao i član 22. Član 22. stav 5. kaže da pored uslova iz člana 19. najmanje jedan član Saveta mora da ima najmanje 10 godina iskustva na poslovima računovodstva ili revizije. Pažljivo sam pogledao biografije predloženih članova Saveta. Gospodin Savić je profesor i bavi se isključivo monetarnom ekonomijom i makro-ekonomijom. Gospodin Stamenković je završio Prirodno matematički fakultet, ima neizmerno iskustvo i nemam ni jednu primedbu na njega, ali se bavi isključivo makro-ekonomijom i nekim drugim stvarima. Gospodin Kovačević ima impozantnu biografiju. Nemam ni jednu primedbu na njegovu biografiju. Završio je Prirodno matematički fakultet i on je makro-ekonomista. Gospodin Nikola Martinović je privrednik, poznati privrednik i bavi se finansijama. Koliko znam, nije se bavio računovodstvom i revizijom. Gospodin Ivan Nikolić, njegovo polje ekspertizuje su makro-ekonomska kretanja u Srbiji i u okruženju. Pretpostavljam da se radi o slučajnoj omašci jer jedan od ove petorice bi morao da bude stručnjak za računovodstvo i reviziju. Pogledao sam na sajtu revizije i računovođa, oni imaju 47 ovlašćenih revizora i 7.300 ovlašćenih računovođa, a ni jednog od pet kandidata nema na tom spisku. Molio bih da dobijemo podatak koji od pet kandidata ispunjava uslove po članu 22. Zakona o NBS, jer ne bi bilo dobro da prilikom izbora ovako važnih funkcionera Narodna skupština prekrši zakon. Ima dovoljno vremena da nam se dostavi podatak koji od ove petorice ispunjava uslove i onda možemo da izaberemo funkcionera. Nećemo glasati protiv ovog predloga, a ima dovoljno vremena da do dana za glasanje dobijemo sve ove podatke. Hvala.
Hvala. Narodni poslanik Vučeta Tošković, povreda Poslovnika.
Poštovana predsedavajuća, poštovani narodni poslanici, povređen je Poslovnik, član 107. – dostojanstvo Narodne skupštine, indirektno i direktno preko narodnog poslanika iz LDP koji je konstatovao maliciozno da je nered u Vladi, da je nered u svim segmentima društva. Ova vlada pokušava da uvede red u svim segmentima jer to nije zasluga ove vlade i ove vlasti, tako da svi krivci za ovakvo stanje u privredi u državi do pre tri meseca su najverovatnije ovi predstavnici, koji su sada komentarisali u vezi NB. Zato bih hteo da u danu za glasanje se izjasnimo za povredu ovog člana Poslovnika.
Ne dozvoljavate mi ni da obrazložim povredu Poslovnika, već tražite da se izglasa. U redu. Ukoliko insistirate, u danu za glasanje ćemo. Nemam obavezu da vam obrazlažem. Izvolite gospodine Đuriću.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu člana 127. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine i odlično je što ste mi dali priliku da govorim posle gospodina Toškovića, jer kaže kako vlada savršeni red. Mislim da vlada savršeni nered i da se u ovom trenutku Poslovnik Narodne skupštine krši tako što između 25 i 30 poslaničkih kartica članova poslaničke grupe SNS stoji u poslaničkim jedinicama i u sistemu se iskazuje da su oni prisutni. Oni nisu u sali. Ne spadam u ljude ili u poslanike koji tvrde da poslanici moraju neprestano da budu u sali. Mislim da u raspravi treba da učestvuju, da kvorum daju oni koji su za takvu raspravu zainteresovani. Ne smeta mi što mnogi poslanici nisu u sali. Smeta mi što se krši Poslovnik, što se uvodi nered, što se nanosi šteta dostojanstvu Narodne skupštine i što neko nabija staž ili minute provedene u sali, a u ovoj sali nije. Molim vas da obezbedite da se ove kartice uklone i da Skupština može da nastavi na normalan način da radi. Nemam ništa protiv da Skupština glasa o tome da li je gospodin Ostojić bio u bankama u prethodnom periodu. Verujem da nije. Siguran sam da nije. Nije bio deo vlasti. Bio je klijent neke banke, pretpostavljam kao i svi građani ove zemlje. Hvala vam.
Hvala vam. Molim stručne službe da obezbede da se kartice poslanika koji nisu u sali izvade iz elektronskog sistema. Gospodine Ostojiću, po kom osnovu?
Dopustili ste povredu Poslovnika gospodina koji zamera na onome što sam rekao u diskusiji. Znači, da li će sada vladajuća većina propisivati šta mi iz opozicije smemo da kažemo. Kako ne vlada nered? Nered vlada. Čitate li vi novine? Ne zna se ko koga prisluškuje, ko kome preseca kolonu. Ima li to veze sa nama? Da li je to prethodna vlada? Pola prethodne vlade je u sadašnjoj vladi. Ne znam da li mislite na ove nove u Vladi ili na one stare kada kažete prethodna vlada. Ako mislite na staru, znači mislite na SPS, Dinkića, Rasima Ljajića. Zašto optužujete opoziciju kada iznosimo argumente? Nije to vrednosni sud u činjenici. To su činjenice. Ako vama nisu prihvatljive, kažite – u pravu ste gospodine Ostojiću, vlada nered, to jeste činjenica, ali to je za nas neprihvatljiva činjenica. Bio je jedan poslanik sa početka 90-ih, koji je priznavao istine, ali je rekao da je to neprihvatljiva istina. Mislim da smo na korak od toga da ovakav vrednosni sud od vladajuće većine nametnete opoziciji. Možda ćete nekom nametnuti. Verujte, LDP teško, nemoguće, propalo.
Da li još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) Prelazimo na redosled govornika prema prijavama za reč. Reč ima narodna poslanica Olgica Batić. Izvolite. Samo trenutak, po Poslovniku gospodin Tošković. Izvolite.
Izvinjavam se, ali i ovoga puta je povređen Poslovnik. Opet se govori o nekom neredu u Vladi i uopšte u društvu, a koliko ja znam, novine što pišu, to nije takvo stanje. Opozicija ima pravo da kaže bilo šta, ali ovako nešto da kaže – da je nered u Vladi i u bankama i u privredi, mislim da je povreda Poslovnika. Tako se ne može ophoditi u Skupštini.
Da li sam dobro razumela, ali vi ste reklamirali isti član Poslovnika. Ako ste pažljivo gledali Poslovnik, ne možete dva puta da reklamirate isti član Poslovnika. Zato vas molim da vodimo računa o Poslovniku kada se javljamo za reč. Izvinite, gospođo Batić, imate reč. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, dobrim delom ću se složiti sa svojim kolegom Obradovićem, jer je zaista sramota što članovi Saveta, isto kao i predloženi direktor Uprave, ne samo da nisu prisutni, što se nikako ne može opravdati, već je besmisleno da ne zauzimaju učešće u današnjoj raspravi. U dobroj meri moram da se nadovežem na sve ono što je, potpuno tačno, izrekao kolega Ostojić iz LDP. Naime, interesantno je da u biografiji lica, koje je predloženo za direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, nigde ne stoji, nigde nije navedeno da je gospodin Jeftić bio stečajni upravnik "Metals banke". Podsetiću vas da je Mlađan Dinkić, 2008. godine, uveo u prinudnu uplatu sa gospodinom Jelašićem u tadašnjoj stabilnu "Metals bank", a da su tadašnji stečajni upravnici bili predloženi direktori Srđan Petrović, koji je, podsetiću opet, uhapšen zbog pranja Šarićevih para. Srđan Petrović, takođe stečajni upravnik, koji je zajedno sa predloženim kandidatom za direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, Đorđe Jeftić, promenio kompjuterski program iz "Peksima" u "Antegra", da bi se sakrili i uništili tragovi pranja Šarićevog novca. Podsetiću vas, da je Mlađan Dinkić u to vreme bio ministar finansija. Postavljam pitanje – kako je uopšte moguće da Đorđe Jeftić bude predložen od strane Odbora Ministarstva finansija na čijem čelu se nalazi Mlađan Dinkić? Kako je moguće da se za funkciju Uprave on predlaže i da na toj funkciji bude predložen za mandat koji traje pet godina? Opet ću napomenuti da je bio stečajni, odnosno prinudni upravnik "Metals banke" zajedno sa uhapšenim, kasnije i osuđenim, Srđanom Petrovićem i to u onom momentu kada je izbijala afera pranja Šarićevog novca. Njih je na tu funkciju tada imenovao guverner Jelašić koji je i današnji saradnik ministra finansija. Hvala.
Reč ima gospođa Plavšić. Izvolite.
Reklamiram povredu Poslovnika. Član 107. – narušavanje dostojanstva Skupštine usled navođenja javnosti na pogrešne zaključke. Ne razumem kakve veze ima Mlađan Dinkić, kao ministar finansija, sa nekim ko je prao Šarićev novac. Mislim da dovođenje takvih stvari u vezu apsolutno dezinformiše javnost i navodi na pogrešne zaključke. Moguće je da neko bude predložen, ne znam o kome se gospodinu radi, ne poznajem ga, na osnovu nekih svojih referenci, a da naknadno izvrši bilo kakvo krivično delo. Mlađan Dinkić, tadašnja stranka G17 plus, niti URS nisu nikada stajali iza bilo kakvih kriminalnih dela, niti su bilo kada bili povezani sa bilo koje izvršiocima krivičnih dela. Želim da to javnost ima na umu. Ako se ne varam, stranka kojoj vi pripadate imala je mnogo pripadnika koji su završavali u zatvorima, ali to ne znači da ste vi kriminalizovana stranka. Molim vas da ne pominjete ime predsednika jedne parlamentarne stranke i da ga ne dovodite u vezu sa kriminalnim krugovima. Hvala.
Hvala. Reč ima Olgica Batić, replika. Izvolite.
Prvo, moram uvaženoj koleginici da odgovorim, ukoliko je neka stranka povezivana sa kriminalnim aktivnostima, to je upravo G17 plus. Vi i vaša stranka imate nebrojeno krivičnih prijava koje se nalaze pred Tužilaštvom za organizovani kriminal. Za DHSS javnost zna da to nije tačno i tužilaštva znaju da to nije tačno. Ako vama treba dokaz, idite po tužilaštvima i uzećete za sebe gomilu primeraka krivičnih prijava. Pomenula sam Mlađana Dinkića, jer je 2008. godine Mlađan Dinkić, predsednik vaše stranke, bio ministar finansija. Jeste bio. Da li je uveo prinudnu upravu sa Jelašićem u tada stabilnu "Metals banku"? Jeste. Da li su stečajni upravnici u toj banci bili upravo predloženi direktor Uprave za nadzor nad finansijskim institucija? Jeste. Da li je Srđan Petrović bio stečajni upravnik? Jeste. Da li je Srđan Petrović uhapšen i osuđen za pranje Šarićevog novca? Jeste. Nemojte da mešate teze i da okrivljujete druge. Možda znam da vama istina smeta, ali to je vaš problem koji morate, vi i vaša stranka, da rešite. Hvala.
Hvala. Reč ima gospođa Plavšić. Izvolite.
Koleginica mi se direktno obratila. Prvo i prvo, Mlađan Dinkić 2008. godine nije bio ministar finansija. Potpuno izvrćete činjenice i koristite netačne informacije da biste obmanjivali javnost. Ponavljam još jednom, vaša osnovna teza je netačna. Mlađan Dinkić 2008. godine nije bio ministar finansija. Bilo je uovoj skupštini stranaka koje su na ovaj način komunicirale sa nama govoreći da je G17 plus stranka lopova. Oni su sada daleko ispod cenzusa. Ne preporučujem vam ovakav način političke borbe [[Olgica Batić, sa mesta: Pravo na repliku.]]
Prekidam repliku. Gospodine Đuriću, po kom osnovu se javljate?
Javljam se po redosledu prijavljenih govornika. Iznenadilo me je što ste ovako brzo prekinuli ovu raspravu. Da ne ulazim u to, možda je rasprava bila zanimljiva. Nema mnogo prijavljenih za diskusiju. Po koji put raspravljamo u ova tri, tri i po meseca o Narodnoj banci. Vidite kolika je šteta napravljena, koliko je nestabilnosti uneto u čitav taj sektor koji je, moram da priznam, u prethodnim godinama ili u prethodnoj deceniji, bez obzira ko je u različitim vladam bio zadužen za pitanja finansijskog sektora, ipak bio relativno stabilan. To je isticano u domaćoj javnosti. To je isticano i u izveštajima međunarodnih organizacija. U međuvremenu, za samo nekoliko meseci, uz neke probleme, uz pitanje funkcionisanja državnih banaka, koje su očigledno bile problematične, ste gotovo uspeli da do temelja razorite i ono malo stabilnosti, i one stabilne, održive odnose, garancije finansijske stabilnosti koje su bile vezane za naš bankarski sektor, a pogotovo za Narodnu banku Srbije. Zbog toga mislim da nije u redu da o kandidatima za članove Saveta guvernera NBS razgovaramo na ovaj način i u ovoj atmosferi. Vi ste odgovorili formalno tačno na primedbe gospodina Jugovića i još nekih narodnih poslanika da Poslovnik Narodne skupštine ne obavezuje Skupštinu ili ne tražio kao nužan uslov da oni koji su predloženi na određene funkcije, u ovom slučaju u nezavisnim institucijama u Narodnoj banci, prisustvuju sednici. Moram da kažem da, zbog činjenice da oni danas nisu ovde i zbog imidža koji sa manje ili više razloga prati ovaj parlament, građani, oni koji prate ovaj prenos, mogu da budu navedeni na pogrešan zaključak. Tačno je da kandidati nisu danas ovde. To može da bude greška, propust, nemar onih koji vode Skupštinu ili vode vladajuću koaliciju, ali moram da kažem da su svi kandidati koji su predloženi uredno došli, prisustvovali sednici Odbora ili sednicama Odbora za finansije i na njoj vrlo detaljno govorili o svojim biografijama i o onome što nameravaju da rade kao potencijalni članovi Saveta guvernera. To nema veze sa strankama, nema veze sa vladajućom koalicijom, mislim da je to prosto bio deo vaspitanja ili profesionalnog integriteta tih ljudi i oni su taj uslov ispunili, na čemu sam im svakako zahvalan. Oni narodni poslanici koji nisu članovi Odbora za finansije i javnost, nažalost, ostaju uskraćeni za tu mogućnost da njihovu argumentaciju ili njihove biografije vide, pogotovo s obzirom na to da oni koji ih zapravo politički predlažu, koji su kreirali današnji dnevni red, nisu osetili potrebu da i Narodnoj skupštini, parlamentu, odnosno javnosti istaknu najvažnije delove biografija tih ljudi, kao i ono kako oni vide svoj budući angažman kao članovi Saveta guvernera NBS. Tu dolazimo na ključno pitanje, na ono o čemu je govorio gospodin Ostojić i na ono o čemu je govorio gospodin Obradović. Dakle, ovo je stvar koja je iznad partijskih interesa. Imamo ozbiljan problem u ovom trenutku. Budući članovi Saveta guvernera, većina budućih članova Saveta guvernera ima zdrave pogleda na javne finansije, ima zdrave poglede na ekonomiju, ima zdrave poglede na sistem organizacije države u tom pogledu. Ti stavovi se drastično razlikuju od onoga što radi vladajuća koalicija u prvim mesecima svoje vlasti, pogotovo u odnosu na ono što rade različiti delovi u toj Vladi. Ciljevi budućeg sastava, odnosno budućih članova Saveta guvernera i ciljevi koje proklamuje Vlada, mada je dosta teško utvrditi koji su to tačno ciljevi koje proklamuje Vlada, s obzirom da su i te izjave i najave vrlo često ili međusobno suprotstavljene ili pravno, politički i ekonomski na nivou apsurda, šta će se desiti kada te dve intencije, kada te dve namere, kada stručnost i politika, da upotrebim tu sintagmu koja je godinama popularna u našoj javnoj politici, dođu u sukob? Važne su biografije onih ljudi koji su ovde predloženi. Biografije nekih od njih jesu impresivne. Slažem se da se ništa ne može zameriti ni karijeri, ni onome što je radio, ni ponašanju, ni poštenju u stavovima gospodina Stojana Stamenkovića. Takve ocene važe i za druge ili makar za neke od drugih kandidata, ali ako pogledate njihove biografije videćete da su oni na ovaj ili onaj način uticali na kreiranje ekonomske politike ili nekih delova ekonomske politike, da su bili delovi različitih regulatornih tela, komisija, instituta u prethodnih nekoliko decenija. Oni su i u tim periodima svog života, svog profesionalnog angažmana radili svoj posao najbolje što su mogli. Problem je nastajao uvek onda kada se politika grubo umešala, kada je negirala sve zakone nauke ili sve zakone pametnog vođenja ekonomske politike i počela da ostvaruje na račun tih interesa neke svoje privatne interese. Tako je bilo i pre devedesete u nekim segmentima naše istorije, tako je bilo i tokom čitavih devedesetih, a tako je i u najvećem delu posle 2000. godine. Nijedan od predloženih članova Saveta guvernera se ne slaže sa onim projekcijama koje naša Vlada definiše kao projekcije, kao mere, kao performanse naše ekonomije, našeg budžeta, naše države u narednoj godini. Podsećam vas da se nisu slagali ni sa tim projekcijama za 2011. i za 2012. godinu, da govorim o godinama kada su Srbiju vodile različite vlade. Dakle, tu se u maniru ništa nije promenilo i pokazalo se da su oni, kao i LDP i predstavnici još nekih partija, bili u pravu. Gospodin Obradović je delimično o tome govorio. Dakle, teško da će ovi ljudi pristati da funkcionišu u sistemu da ne kažu ništa, da trpe nekakav pritisak, kada vide da inflacija u sledećoj godini neće biti 5 ili 5,5%, kako se namerno nerealno predviđa osnovama ekonomske politike, odnosno budžetom za 2013. godinu, kao što nije mogla biti i kao što nije ni u 2012. godini. I tada je bila projektovana na 4 ili 5%. Biće tri puta veća na kraju 2012. godine. O tome ne govorimo mi, o tome govore ekonomski stručnjaci u ovoj zemlji, o tome govori MAT, o tome govore neki instituti i integralni deo tih instituta, deo njihove metodologije, ljudi koji rade ta istraživanja, neki od njih su kandidati za članove Saveta guvernera. Kada tim ljudima probate da nametnete u januaru, februaru ili u martu neku meru kojom ćete razoriti budžet za 2013. godinu, kao što je prethodna i ova vlada, svaka u svoje vreme, razorila budžet za 2012. godinu, imaćete strašan sukob, prvo u Narodnoj banci, a onda između Narodne banke i Vlade, a onda u samoj Vladi između pojedinih ministara ili pojedinih centara moći, na mnogo drastičniji način nego što to imate u ovom trenutku, iako ti sukobi postoje. Hajde jednom da prestanemo da budemo zagledani u sebe, u svoje koalicione i međustranačke odnose u parlamentu, pa da vidimo šta radi svet oko nas. Juče ili prekjuče su izašle projekcije Evropske centralne banke i Evropske komisije u pogledu kretanja ekonomskih parametara zemalja u okruženju i zemalja EU. U gotovo svim zemljama će pad društvenog proizvoda biti veći nego što se prvobitno mislilo, samo Srbija tvrdi da će ostati na padu od 1%. To tako optimistički tvrdi sadašnji ministar finansija i ekonomije. Biće mnogo više od toga na kraju ove godine. Gotovo da je u svakom tromesečju ove godine već bio daleko iznad 2%. O inflaciji sam već govorio, ona će biti tri puta veća nego što je projektovana. O kursu je gotovo besmisleno i govoriti. Jedino ono što je želela da ponudi vladajuća koalicija, sama kroz Vladu ili preko novoizabrane guvernerke, je očuvanje relativne stabilnosti kursa. To se nije desilo. Dinar ili oštro pada ili oštro raste. Ni jedno, ni drugo nije dobro za domaću ekonomiju, nije dobro za državu i narušava, odnosno kod građana, to ponovo moram da kažem, često o tome govorimo, reaktivira jednu od najvećih trauma koje postoje, ako tako može da se kaže, tu je profesor Korać, možda grešim kad koristim taj termin, u kolektivnoj svesti građana ove zemlje. Za građane strah od povratka u devedesete nije strah od povratka u turbo folk, pa delimično nije čak ni strah od povratka u sukobe i ratove, to je strah od inflacije, od nestabilnosti cena, od praznih rafova, od onih cena koje je ovih dana fotografisao po Njujorku Vuk Jeremić, praveći aluziju da podsećaju na cene iz Srbije devedesetih godina, mada nisam siguran koliko on može da posvedoči o tome i koliko je vremena proveo u Srbiji devedesetih, ali to je potpuno odvojena tema. Dakle, u svim zemljama oko nas bruto društveni proizvod će padati ove godine, sledeće godine takođe ili će biti oko nule, a samo u ovoj zemlji ministri,predsednik Vlade, njemu možemo da oprostimo, možda nema dovoljno potrebnog znanja u toj oblasti, guverner Narodne banke i svi predstavnici vladajuće koalicije govore o optimističnom rastu od 2%. Šta će se desiti kada postane očigledno u januaru da se to ne može ostvariti? Kao što je u prošloj Vladi članicama vladajuće koalicije, koje su je činile i podržavale, bilo jasno da se budžet za 2012. godinu ne može realizovati već u trenutku usvajanja tog budžeta, krajem decembra. Da vas podsetim, neki od nas su bili poslanici i u prošlom sazivu parlamenta i problem sa MMF prošle godine je nastao u januaru 2012. godine. Moram da kažem da ste nadmašili Vladu čak i u tome. Mi smo ovde bili kad je pripremljen i najavljen budžet, pre oko dve nedelje, bili su gospodin Vučić i gospodin Dinkić i govorili su o projektovanom smanjenju, odnosno prepolovljavanju deficita na 3,5%, na 3,6%, a u međuvremenu se pojavio ministar Dinkić da se pohvali kako je MMF spreman da pristane i na značajno veći deficit, odnosno na deficit oko ili nešto iznad 4%. To samo u ovoj zemlji može da bude politička pohvala. Ta ocena MMF da je spreman da pristane i na deficit od 4%, ne govori o tome da MMF i druge međunarodne finansijske institucije cene i veruju ovoj vladi. Upravo suprotno. Međunarodni monetarni fond vam time kaže da ne veruje u vaše projekcije, da zna ono što i vi znate, da deficit u 2013. godini neće moći da bude 3,6%, a da neće biti ni 4%. U međuvremenu ste to demonstrirali kroz nekoliko najava. Kroz nova zaduženja za javna preduzeća, usvojili ste u međuvremenu, dali garanciju od 190 miliona evra "Srbijagasu" i očekujete još jedan kredit od 170 miliona evra. Gromoglasno najavljujete preuzimanjem dugova u zdravstvu. Tu se radi o jednoj o kvazi operaciji jer je zapravo i do sada država bila dužna, samo što se to iskazivalo na strani Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Ovo su sve parametri koji će uticati na projektovanu politiku i države i NBS u 2013. godini. Svako od ovih ljudi koje ste predložili za kandidate to zna. To vam na manje ili više direktan način čak i kaže. Niko od tih ljudi ne zavisi od imenovanja koje vi pripremate. Liberalno demokratska partija samo ne želi da gura te ljude dalje u tu neprijatnu situaciju. Oni su profesionalci, ne zavise od Vlade, mogu da opstanu, mogu da funkcionišu, uspešni su, mogu da zarade i da žive bili članovi Saveta guvernera ili ne bili to. Ali, kada ih budete svojom politikom doveli u sukob sa vama, kada ih budete oterali u nekom narednom periodu iz NBS, kao što su neke prethodne Vlade to činile u istoj ovoj sali devedesetih, ko će onda biti suočen sa problemom? Da li će oni biti krivci, da li će biti krivci oni koji su politički imenovani u NBS? Kako predstavnici vladajuće koalicije ovde čitaju, to je vrlo važno sa aspekta ove rasprave, izjavu, poruku guvernera da se Vlada drži svog posla i da radi svoj posao. To je ključno pitanje za ovu raspravu. Rešićemo mi problem da li neko ima 10 godina iskustva na poslovima računovodstva i revizije. Za bilans ove zemlje, čak nije potrebno neko naročito iskustvo, ni neko naročito znanje iz toga. Bilo je situacija u prethodnim godinama da se varalo čak i na tabelama i na sabiranju u budžetu, osim ovih političkih prevara i političkog varanja o kome sam sada govorio. Sve druge zemlje preduzimaju neke mere. Preduzimaju ih njihove Narodne banke, preduzimaju ih njihove Vlade. Jedino u Srbiji se svi prave kao da je sve u redu i kao da ćemo moći doveka da funkcionišemo na ovim principima. Da ste doveli kandidate za članove Saveta guvernera, da smo sat vremena porazgovarali sa njima ovde, da je to bilo moguće, mislim da bi to bilo korisnije i za ovu zemlju i za ovaj parlament, nego sve što smo uradili u prethodna tri meseca. Ali, ne, vi i ovaj proces gledate kao međupolitičku ili međustranačku borbu i vrlo brzo ćete zemlju suočiti sa privrednim, ekonomskim, a onda i sa političkim kolapsom. Onda neće pomoći ni konferencije za štampu, ni pokušaji da se vlast u celoj Srbiji upodobi po republičkom modelu, ni ništa drugo. Bićemo u problemu u kome smo se našli pet ili 10 puta u proteklih 30 godina i nijednom nismo posegli za merama ozbiljnih reformi, za modernizacijom ove zemlje, za stvaranjem sistema koji može da održava i da izdržava samog sebe. Ovo što se danas dešava, način na koji se ovde raspravlja, replike, povrede Poslovnika koje dolaze iz redova vladajućih stranaka ili najvećih vladajućih stranaka, teško da mogu da nam donesu neku vrstu optimizma. Zbog toga će se LDP uzdržati od glasanja o predloženim članovima Saveta guvernera. Rekao sam već da u odnosu na neke od njih, nam je teško da glasamo protiv, ali vas upozoravamo na ogromne probleme koje ćete napraviti i tim ljudima, ovom parlamentu, državi i svim građanima ove zemlje zbog svoje neodgovorne, pre svega, ekonomske i privredne politike. Hvala.
Hvala. Gospodin Marko Atlagić, po povredi Poslovnika.
Poštovana predsedavajuća, prethodni govornik je povredio Poslovnik 107. dostojanstva Narodne skupštine iz razloga, a ja ću citirati što je rekao da je – propust onih koji su kreirali dnevni red ove skupštine zato što nisu prisutni ovde kandidati za izbor članova Saveta guvernera. Da ne bi ova skupština se obmanula, a i javnost, kandidati za članove Saveta guvernera nisu obavezni ovde biti prisutni, toliko oko toga. Molim vas, da u budućnosti, jer su nekoliko članova ove poslaničke grupe iz koje je prethodnik diskutovali ne o dnevnom redu i neke su neistine izgovorene. Hvala, onome ko je predložio, a zna se ko je predložio ove kandidate zato što su visoko obrazovani, visoko stručni i iznad svega moralni ljudi. Ako se nema primedbi na članove ovih kandidata za izbor Saveta, onda je zaista teško govoriti o teškoj ekonomskoj krizi. O tome bi posebno mogli govoriti ko je zemlju u kolaps doveo, a građani Srbije vrlo dobro znaju. Hvala vam lepo.
Hvala. Odgovoriću na povredu Poslovnika. Gospodine Atlagiću, smatram da nije povređen Poslovnik pošto sam za vreme diskusije gospodina Đurića opomenula ga da priča o temi. Što se tiče člana 107. i toga da je povređen, takođe se ne slažem sa vama. Ukoliko želite može se u Danu za glasanje glasati o povredi Poslovnika. Reč ima Olgica Batić. Povreda Poslovnika.
Hvala. Javila sam se za reklamiranje povrede Poslovnika još pre izlaganja poslanika Bojana Đurića, ali me ne konstatujete već tri puta. Naime, reklamiram povredu Poslovnika, člana 27. stav 2. kao i povredu Poslovnika člana 108. budući da sam bila prvo prijavljena po redosledu narodnih poslanika za reč u današnjem pretresu. Koleginica koja mi je replicirala dva puta, dva puta mi se neposredno obraćala i dva puta je neposredno navodila ime stranke kojoj pripadam. Nisam čula od vas da ste je na bilo koji način upozorili. Hvala.
Smatram da nije povređen Poslovnik. Naime, dva puta je replicirala na vašu diskusiju. Prva je bila povreda Poslovnika, nije bila replika. Kasnije ste se međusobno jedna i druga prozivale tako da sam dala i jednoj i drugoj pravo na repliku. Reč ima Bojan Đurić. Po kom osnovu se javljate?
Replika gospodina Atlagića, on je praktično komentarisao moje izlaganje… Poštovaću ako vi smatrate da nema osnova za javljanje.
Gospodine Đuriću, bila je povreda Poslovnika, nije bila diskusija. Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz.
Dobro je što smo čuli od poslanika vladajuće većine da predloženi članovi Saveta nemaju danas obavezu da prisustvuju plenarnoj sednici Skupštine. Isti stav je bio i kod izbora guvernera. Dobili smo biografije, šta će to guverner da radi, kakav je plan itd, to nismo znali. Tako da je ovo najbolji primer novostvorene dobre prakse koju je promovisala vladajuća većina da će potpunu kontrolu nad svim tim što se dešava u NBS imati upravo ovaj parlament i sve izmene zakona su pravdane time da mi treba bukvalno da znamo sve šta se dešava, kakvi su planovi, kakve su namere i kakvo je poslovanje NBS. Prema tome, vi možete imati ta opravdanja sa pozivanjem na Poslovnik, ali građani Srbije mogu upravo da vide kako mi sada treba kao i kod izbora guvernera da raspravljamo o pretpostavljenim programima iz nadležnosti Saveta guvernera. Svi smo se složili oko toga da su njihove nadležnosti velike. Drugo, vladajuća većina takođe pokušava da prikaže jednu harmoniju koja vlada u Vladi Republike Srbije, a ministar Velimir Ilić kaže da sa svojim kolegama ministrima ne sme zbog te harmonije da se čuje telefonom, već moraju samo da …
Tema, gospodine Čikiriz.
Vratiću se, zaboravio sam na temu. Po izboru guvernera, osnovni zadatak guvernera je bio da zaustavi rast kursa evra i da zaustavi rast, pre svega, osnovnih životnih namirnica, da uspostavi stabilnost cena. Nakon izbora guvernera, pošto smo i guvernera izabrali po pretpostavljenom programu, pod političkim pritiscima, što je nedopustivo, s obzirom na ustavni položaj, što se tiče samostalnosti i nezavisnosti NBS, mi imamo porast osnovnih životnih namirnica od 30%. Zbog toga ja želim da naglasim, u ime SPO i DHSS da bi zaista ova rasprava imala svoj puni smisao, da ste trebali da pozovete predložene članove za izbor saveta guvernera NBS, da zaista u jednoj argumentovanoj diskusiji mi makar vidimo i naznake onoga što će oni raditi i kakav će njihov odnos biti prema međunarodnim finansijskim institucijama, s obzirom da imamo i članove Vlade, poput gospodina Krkobabića koji se hvalio kako je "njet" rekao nekoliko puta MMF-u i ostalim finansijskim institucijama, a sada vidimo da smo ipak u prilici da sa njim… (Narodni poslanik je prekinut od strane predsedavajuće, zbog isteka vremena.)
Hvala gospodine Čikiriz. Pošto na listama poslaničkih grupa, više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? (Ne.) Zaključujem zajednički… Izvinjavam se, Milorad Mijatović, izvolite.
Samo nekoliko rečenica, SDPS se potpuno složila sa Predlogom članova Saveta guvernera i smatramo da se radi o veoma stručnim ljudima i nekakve primedbe koje su bile date da ti ljudi nemaju iskustva u reviziji, međunarodnim arbitražama, ja mogu da kažem da zaista imaju, pre svega mislim na dr Miladina Kovačevića koji je učestvovao u mnoštvu revizija i pre svega "Galenika", "Mobtela", "Parking-servisa", "Azotare Pančevo" itd. Isto tako, kandidati su bili na sednici Odbora za finansije, bila su postavljena pitanja, dobijali smo sve potrebne odgovore i poštovana je određena demokratska procedura. Samo sam to želeo da kažem.
Hvala vama. Zaključuje zajednički jedinstveni pretres. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA I ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Primili ste predlog odluke koji je podnela poslanička grupa JS. Pre otvaranja pretresa, podsećam vas da, prema članu 192, a shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Pošto ukupno vreme rasprave iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: poslanička grupa Srpska napredna stranka - jedan sat, 19minuta i 19 sekundi; poslanička grupa Demokratska stranka - jedan sat, tri minuta i 13 sekundi; poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - 31 minut; poslanička grupa Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica - 26 minuta i dve sekunde; poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije - 19 minuta i 50 sekundi; poslanička grupa Liberalno demokratska partija- 17 minuta i 21 sekunda; poslanička grupa Partija ujedinjenih penzionera Srbije - 14 minuta i 52 sekunde; poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije – 11 minuta i devet sekundi; poslanička grupa Nova Srbija - devet minuta i 55 sekundi; poslanička grupa Jedinstvena Srbija – osam minuta i 41 sekunda; poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara – šest minuta i 12 sekundi; poslanička grupa Srpski pokret obnove – Demohrišćanska stranka Srbije – šest minuta i 12 sekundi; poslanička grupa Liga socijaldemokrata Vojvodine – šest minuta i 12 sekundi. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničkih grupa, međusobnim dogovorom određuju najviše tri učesnika u raspravi, koji imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmahpodnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika, što je u skladu sa članom 96. stav 4. Poslovnika. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o predlogu odluke. Da li predstavnik predlagača, narodni poslanik Petar Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe želi reč? (Ne.) Dali predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Obaveštavam vas da saglasno članu 96. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja jedinstvenog pretresa prijave za reč u pisanom obliku, sa redosledom narodnih poslanika nije podnela nijedna poslanička grupa. Pošto na listama poslaničkih grupa nema prijavljenih za reč, zaključujem jedinstveni pretres o predlogu odluke. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o predlogu odluke. Poštovani narodni poslanici saglasno čl. 27. i 87. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ovim završavamo današnji rad, kao i da će sednica biti nastavljena u utorak 13. novembra 2012. godine, sa početkom u 10,00 časova. Hvala vam.