Poštovani delegati, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, pozdravljam vas i otvaram 32.sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici prisutno je svih 15 delegata, dakle po 5 delegata iz Bošnjačkog, Hrvatskog i Srpskog naroda. Kolegijum Doma naroda na osnovu člana 17. j) i l) za 32.sjednicu predlaže slijedeći dopunjeni dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Zapisnik sa 30. i 31. sjednice Doma naroda, 3. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH, 4. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o Društvu crvenog krsta-križa BiH, 5. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teskta Zakona o nestalim osobama u BiH, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, prvo čitanje, 7. Prijedlog zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, Tužilaštvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH, u prvom čitanju, 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH, drugo čitanje, 9. Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, prvo čitanje, 10. Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjelu prihoda, prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o finansiranju institucija BiH, prvo čitanje, 12. Prijedlog zakona o carinskoj politici BiH, drugo čitanje i 13. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi, drugo čitanje. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Gospodin Radović, izvolite. To je greška bila je li, ništa. Dobro, pošto nema prijavljenih, znači nema ni izmjena ni dopuna. Ovaj dnevni red se smatra usvojenim. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja ranije su dobili gospodin Hilmo Neimarlija i gospodin Tomislav Limov. Da li su delegati zadovoljni odgovorom? 2 Konstatujem, pošto nije bio uključen mikrofon, da kolega Neimarlija nije zadovoljan odgovorom, ali je prihvatio taj odgovor. Kolega Limov? Isto. Dobro. Zahvaljujem. Da li ima novih delegatskih pitanja? Ne vidim među prijavljenima. Zaključujem znači ovu tačku dnevnog reda. Niko se nije javio. Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda, drugu Ad.2. Zapisnici sa 30. i 31. sjednica Doma naroda Ko se javlja za riječ? Otvorena je rasprava. Ne vidim prijavljenih. Otvaram glasanje po pitanju znači zapisnika, otvoreno je glasanje, možete glasati za 30. sjednicu. 2 delegata nisu glasala. Gospodine Radović jeste li vi uključeni tu? Šta ćemo sad Dobro, usvojen je zapisnik ali evo 2 delegata nisu glasala. Čengić i Spajić. Samo provjerite kartice pa vidićemo sad na slijedećem glasanju. Dakle, glasamo o zapisniku sa 31.sjednice. Otvaram glasanje. Jednoglasno je dakle usvojen zapisnik i sa 30. i sa 31. sjednice. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad.3. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije po članu 95. Poslovnika, moramo glasati o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj Zajedničke komisije na svojoj 45. sjednici, održanoj 12.oktobra. Znači glasamo o Izvještaju komisije, otvoreno glasanje. Opet neko nije glasao, odnosno nije ga registrovao, ova tehnika ga nije registrovala ali je jednoglasno usvojeno, 14 za. Nisam primjetio da je gospodin Čengić izašao. Dakle, usvojeno je jednoglasno. Prelazimo na slijedeču tačku dnevnog reda to je, Ad.4. Izvještaj Zajedničke komisije za usaglašavanju teksta Zakona o Društvu crvenog krsta BiH Dobili smo Izvještaj Zajedničke komisije, po članu 95. Poslovnika moramo glasati o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj Zajedničke komisije na 45. sjednici održanoj 12. oktobra. Sada ćemo se izjasniti dakle o ovom izvještaju. Otvoreno glasanje. Molim vas glasajte. 3 13 za, opet nekoga nije tehnika registrovala. Ja bih molio stručne službe da ovo provjere, ali idemo dalje. Dakle, usvojen je ovaj izvješataj. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o nestalim osobama u BiH, Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije, po članu 95. Poslovnika moramo glasati o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Predstavnički dom je usvojio ovaj Izvještaj Zajedničke komisije na 45. sjednici, održanoj 12. oktobra 2004. Otvaram glasanje. Ko je za izvještaj? Izvinjavam se izgleda, je li bilo uključeno glasanje? Bila je greška s tehnikom. Evo ponavljam glasanje. Dakle, otvoreno glasanje, sad. 14 za, jednoglasno. Prelazimo na pestu tačku dnevnog reda, Ad.6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, prvo čitanje Ovo je prvo čitanje zakona u skladu sa članom 90. Prvo se vodi rasprava o nepohodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon po članu 105. Poslovnika, dakle po hitnoj proceduri, bez amandmana. Otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Ko je za to da se usvoji zakon u prvom čitanju o Sudu BiH? Otvoreno glasanje. 14 za, jednoglasno je usvojen Prijedlog zakona o Sudu BiH, u prvom čitanju. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Izvinjavam se imamo prijavljene gospodina Čengića i gospodina Filipovića, izvolite gospodine Čengiću.
Ja bih dao prednost gospodinu Filipoviću.
Prije izjašnjavanja hoćemo li ići, dajem riječ predjsedniku komisije, gospodinu Filipoviću. 4
Hvala vam lijepa ....da bi bilo nužno dakle, prije rasprave u drugom čitanju, čuti izvješće mjerodavne komisije, nadležne komisje Ustavno-pravne koja je očito toliko radeći do sada i iscrpljujući do sada najveći broj zastupnika u ovom Domu na ovu temu nije ni bilo rasprave u prvom čitanju. Onda se čekalo izvješće nadležne komisije, pa da se ovaj, kroz raspravu prije izjašnjavanja o izvješču i o amandmanima koji su usvojeni na Ustavno- pravnoj komisiji, otvori rasprava o tome. Dakle, ako ćemo poštovati taj redoslijed stvari, ne znam je li gospodin Čengić zbog toga meni dao prednost, da prije toga čujemo dakle, ovaj, kako su se stvri odvijale na Ustavno-pravnoj komisiji. Dakle, mi smo kao nadležna komisija raspravljali o ovom zakonu i uopće o setu zakona. Počeli 30.09. nakon što smo dobili prijedloge zakona od Kolegija, kao nadležna komisija smo imali prvu sjednicu Ustavno-pravne komisije 30.09. Tu je bilo 15 amandmana uloženih od strane zastupnika na ovaj prijedlog zakona od strane zastupnika na okvirne zakone u Sudu, vodila se jedna široka rasprava, jedna duga rasprava, na koju su nazočili i predlagatelji a i predstavnici OHR-a koji su ....bili inkorporirani u pripremu ovoga seta zakona. Nakon što je prihvaćen prvi amandman na Zakon o Sudu, dakle moram vam to reći, predstavnici OHR-a zatražili su dodatno vrijeme za konsultacije o uloženim amandmanima na ovaj zakon i to dodatno vrijeme je trajalo do 13.10. dakle punih 13 dana, kada sam ja kao predsjedatelj Ustavno- pravne komisije i predsjednici klubova, dobili novi Nacrt prijedloga zakona sa ugrađenim mišljenjima OHR-a, a 16.10. smo dobili od OHR-a i amandmane uobličene, samo amandmane na ono što bi bilo nužno intervenirati uz mišljenje o amandmanima koji su uloženi na Ustavno-pravnoj komisiji od strane zastupnika. Ja sam tada kao predsjedatelj Ustavno-pravne komisije, koristeći dakle Poslovnik ovoga Doma, zamolio sjednicu Kolegija, proširenu s predsjednicima klubova, da ih upoznam s novim okolnostima u odnosu na novo-prispjele nacrte, što je malo neobično bilo i amandmane koje smo dobili od OHR-a, a ne od Vijeća ministara. I dobio sam tada i obrazloženja, da je Vijeće ministara naravno sudjelovalo u svemu tome. Iako je nazočni član iz, u ime predlagatelja iz Vijeća ministara iz Resornog ministarstva, rekao da prvi put vidi te, no otklonili smo i te dileme, saznavši da je u konsultacijama dakle sa OHR-om koji je skupa sa svima nama htio doći do najboljih rješenja u zakonima, sudjelovao tajnik Ministarstva pravde, ne zamjenik ministra a ne ministar, dakle to su oni koji odlučuju o prijedlozima koji se upućuju nama u parlamentarnu proceduru. Na Kolegiju, dakle Kolegij, predsjednici komisije, zajedno na moj zahtjev sa mnom, su imali sjednicu 18. Ja sam naložio da se održi sjednica 19., kad sam vidio da je zakazana sjednica Doma i da u sjednici nije predviđen dnevni red, u dnevnom redu nije predviđena i rasprava o ovom setu zakona, zamolio sam da se održi sjednica nakon sjednice Doma. Evo, do određenih promjena, određenih razgovora, nakon određenih razgovora danas, tijekom radnog dana ovoga Doma došlo je do samo obrnutog redoslijeda održavanja nadležne komisije i sjednice Dom. Mi smo održali sjednicu, razmotrili prispjele amandmane, saslušali sva obrazloženja na to, i evo sad smo u prilici, budući je Kolegij prihvatio dopuniti dnevni red, Dom je to prihvatio, raspravljati o onome što je bilo na sjednici Ustavno-pravne komisije oko ovih amandmana i svih ovih razgovora koje smo imali s ovlaštenim predlagateljem najmanje, a sa OHR-om najviše. Dakle, Ustavno-pravna komisija je razmatrajući danas sve prispjele amandmane, razmatrala 5 amandmana koje je uložio izaslanik Hasan Ćengić, od kojih su 3 amandmana odbijena, 2 su povućena od strane predlagatelja. Gospodin Genjac je uložio 12 amandmana koji su prihvaćeni, koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona, Klub hrvatskih 5 zastupnika je uložio amandmane koje je kasnije povukao jer su neki u cjelosti a neki djelomično obuhvaćeni u amandmanima gospodina Čengića. Komisija je dakle nakon dugog rada prihvatila 12 amandmana u obliku kojeg ste dobili u izvješću neposredno pred početak ove sjednice. I još nešto što sam rekao, dakle ono što se tiče izvješća, da se poslije ne bih javljao za riječ, dakle podvukao sam to nekoliko puta kao predsjedatelj komisije, od 30-og dakle na dvije sjednice 30-og i danas, da nitko nikada niti u jednom trenutku od članova Ustavno-pravne komisije niti od bilo koga drugog ko je nazočio sjednicama Ustavno-prane komisije, nije dvojio i nije sporio da treba donijeti ovakav set izmjena i dopuna zakona o kojima je riječ. Vi znate da smo mi na prvoj sjednici Ustavno-pravne komisije prihvatili dva zakona bez amandmana, ali smo kao zastupnici odgovorni u ovom Parlamentu, budući je ovaj set zakona išao po skrećenoj proceduri u našem Domu, bili dužni s pozornošću, pažljivo i odgovorno pristupiti raspravi o svakom od ovih prijedloga izmjena i dopuna zakona. Sa takvom pozornošću smo pristupili raspravi ovaj, o svim amandmanima. Pristupili smo vrlo ozbiljno u razmatranju svih sugestija koje su nam dobro došle prije konačnog odlučivanja, ali je sigurno najviše rasprave, dakle u komisiji proizveo jedan novi institut koji se javlja ovaj, i uvodi i utemeljuje Zakonom o Sudu u Sudu BiH, to je registrat njegove ovlasti. I te njegove ovlasti su postale predmetom ozbiljnih rasprava u Predsjedništvu kad je trebalo potpisati Predsjedništvo BiH Sporazum sa Visokom predstavnikom kao predstavnikom Međunarodne zajednice. Dakle u stručnoj javnosti čulo se puno različitih gledanja oko toga što znači ta novina i što znači kako su mnogi znali reći i ja dijelim to mišljenje da je prvotnom verzijom, sad to nije tako kad je popravljen ovaj zakon, praktično bio pokušaj instaliranja suda u sudu. Dakle, na način kako je to prvotno bilo predviđeno, predsjednik Suda, Opća sjednica suda, ne bi imali nikakvih ingerencija, nikakvih ovlasti na taj Kazneni odjel, odnosno dva odsjeka unutar Kaznenog odjela. Bitna popravka je napravljena tu, jer smo sad dobili poseban kazneni odjel unutar Kanenog odjela poseban Odsjek za ratne zločine, što je i nalog bio Upravnog odbora Vijeća za implementaciju Visokom predstavniku koji je njegov poslodavac da se u tom smislu kako bi se mogli preuzeti kazneni predmeti iz Haškog tribunala u domaće pravosuđe, da se utemelji Odsjek za ratne zločine. Mi nismo ništa drugo tražili, nego smo u duhu logike struke, jednostavno evo i naišli na razumjevanja kod predlagatelja i kod OHR-a da se odvoje unutar Kaznenog odjela, Odjel za ratne zločine, Odsjek za gospodarski kriminal i korupciju i da to bude treći odsjek a to je Odsjek unutar Kaznenog odjela za ostala djela iz nadležnosti Suda. Slijedom toga je došlo do potrebe da se i prizivni odjeli na isti način utemelje, pa su to odprilike odredbe koje su usvojenim amandmanima predložene ovom Domu da ih kao takove prihvate. I naravno da smo i te kako cijenili stručni sud ljudi koji rade u Sudu. Mi smo dobili ovaj prilikom razmatranja na prvoj sjednici Ustavno-pravne komisije, stajališta Opće sjednice Suda BiH koji je elaborirao i na određen način ukazao na određene štetnosti nekih odredbi ukoliko bi one prošle ne promijenjene. Dakle, to su razlozi uz amandmane uvaženih kolega zastupnika koje smo imali na Ustavno-pravnoj komisiji, koji su nas rukovodili da mi dođemo do ovih rešenja koje vam predlažemo. I još jednu stvar, moram spomenuti, dakle to je moja osobna stvar, to nije stajalište komisije, moram to razlučiti jedn od drugog. Danas je čitav tisak BiH jednostavno preplavljen najjačim dakle, najvećim naslovima kurzivom tiskano, kako je HDZ taj, koji opstruira koji je štetan, koji je ukočio, koji je mal te ne jedini kriv... izjava Visokog predstavnika jučer data nakon razgovora sa gospođom Karlom Del Ponte. Netko od 6 međunarodnih činovnika izuzetno lažno, štetno, neistinito informira Visokog predstavnika. Niti u jednoj fazi, zbog toga sam vam dao kronologiju, ovdje nitko niti iz jedne stranke, niti jedan pojedinac nije vršio opstrukciju, nego se borio za to da čim više imamo inkorporiranu ulogu Suda i pedsjednika Suda u odnosu i to ravnomjerno i ravnopravno prema svim odjelima gdje god je to moguće, a da se postigne cilj koji želimo kad se dogodi ovaj slućaj preuzimanja predmeta, što je predmet rasprave u drugom zakonu iz Haškog tribunala. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se predsjedniku Ustavno-pravne komisije Filipoviću i dajem riječ kolegi Čengiću. Izvolite kolega Čengić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, predsjednici Vijeća ministara, predstavnici Međunarodne zajednice, prisutni predstavnici medija, koristim priliku da vas pozdravim i prije nego što počnem govoriti o sadržaju ovoga današnjeg predmeta, želim da izrazim svoje duboko nezadovoljstvo sa načinom i metodom rada u ovome Domu. To nezadovoljstvo izražavam direktno predsjedavajućem i Koleguju, iz nekoliko razloga. Prvi je, zato što sam ja uredno dobio poziv za sjednicu Doma danas sa dnevnim redom i ništa drugo. Došao sam na sjednicu Doma i onda sam saznao da će iz nekih razloga kasniti, a poslije sam saznao da će biti održana prvo sjednica komisije a po tom sjednica Doma. Kako sam bio predlagač amandmana i već uzimao učešća u radu nadležne komisije dakle, Ustavno-pravne, uz puno razumjevanje predsjedavajućeg komisije i svih čanova komisije kojima se zahvaljujem na radu i saradnji, ja nisam imao čak ni amandmane koje sam sam predložio, a kamoli ostale materijale koji su mi bili potrebni za sjednicu. Nakon što sam bio doveden ili priveden na sjednicu komisije, onda je na opet dodatnu usadnost predsjedavajućeg, dobio sam 20 minuta, ponavljam 20 minuta da pregledam amandmane koji su se temeljito ticali mojih novih amandmana, dakle novouložene amandmane koji su se temeljito ticali i amandmana koje sam ja uložio. I onda je krenula ta sjednica. Nakon završetka sjednice, ja sam imao potrebu da pripremim svoje amandmane na koje imam pravo, i evo zakasnio sam na početak ove sjednice. Moram izraziti svoje posebno nezadovoljstvo činjenicom da je ovdje postala permanentna praksa da o najvažnijim pitanjima odlučujemo na brzinu uz pritisak i uopće bez mogućnosti da vodimo normalnu parlamentarnu debatu, tako da iz razloga koji su meni nepoznati, sami sebe u ovom domu pretvaramo u glasačku mašinu, umjesto da budemo gornji dom ove Parlamentarne skupštine. Ovo nije dobro i niti pokazuje realne odnose unutar ovoga doma niti stvarno stanje aktivnosti i rada, koje ja visoko cijenim u ovom domu, izvanredno cijenim u ovom domu, niti pokazuje realne odnose stvari na terenu. Ja želim ovddje vrlo jasno kazati, da smo mi dakle ovdje bili suočeni, prvo u ovom domu a po tom u komisiji, sad ponovo u domu sa činjenicom da je drugi dom pristupio ovim pitanjima na potpuno drugi način, da je drugi dom propustio pod navodnicima sve zakone bez ijednog amandmana i da smo onda mi bili u prilici da reagirajući na zakone, da pokušamo sačuvati integritet pravosudnog sistema države BiH, da smo bili pod posebnim pritiskom i posebnim jednom vrstom čak i prozivki. Ovdje vrlo jasno i odgovorno tvrtim, da niko u komisiji a posebno ne predsjedavajući komisije ni na koji način nije opstruirao 7 rad ove komisije, niti rad na ovim zakonima obratno, on je jedan od najzaslužnijih ljudi što ovi zakoni danas u komisiji prihvaćeni a nadam se i u domu će imati koliko, toliko ljudsko lice, što će ovi zakoni koliko, toliko imati dosljednost pravosudnog sistema i što će izbjeći paralelizme koji su bili inaugurirani prijedlozima zakona koji su prihvaćeni u Predstavničkom domu. I sada dolazimo u situaciju zamjene teza. Da oni koji su reagirali da dobijemo kvalitetne zakone ili riješenja konzistentna pravosudnom sistemu i oni koji su reagirali da zaštite poziciju Parlamentarne skupštine BiH su se našli na oštrici nekoga i nečega. Zahvaljujem se i ljudima iz OHR-a koji su sarađivali čitavo ovo vrijeme s nama, ali mi je žao da smo došli u situaciju da na njihov zahtjev, prvo održavamo na brzinu sjednicu, prošlu sjednicu komisije a onda po tom na njihov zahtjev odlažemo dalji rad na tome, dok oni nisu pripremili svoje komentare i nove prijedloge na zakona o kojima je bilo riječi i koji su bili ... i tada imamo situaciju da ponovo pod pritiskom reagiramo dalje. Kao građanin ove države, kao Bošnjak i čovjek koji predstavlja Bošnjake, posebno izražavam nezadovoljstvo činjenicom da se pitanje ratnih zločina tretira sa stanovišta da li je zakon donjet u 10 prije podne ili u 4 poslije podne, da li je donjet 22. ili 23. To je poniženje za žrtve. To je poniženje za sve čestite građane ove države i to je odnos koji ne zaslužuje niko u ovoj državi ko čestito misli o sebi i svojoj državi. Tek sada sam u prilici da razgovaram o samoj suštini zakona. Moram reći da mi je žao, da nisam prisustvovao maloprije tzv. raspravi o načelima i principima ovoga zakona. Kažem tzv. namjerno, s razlogom i dopustite mi da sada kažem svoj stav, jer sam u međuvremenu morao raditi na amandmanima koje sam pripremio jer jednostavno nisam imao vremena od zasjedanja komisije. To je nevjerovatno i nedopustivo da komisija koja je radila dva dana, više od deset sati, koja je imala pred sobom preko 30 amandmana, koja je morala te amandmane proanalizirati, prodiskirati, prihvatiti, pa onda napraviti zapisnik, da smo mi koji imamo pravo po Poslovniku staviti primjedbe na te amandmane, odnosno na tu novu verziju zakona, imali 15-20 minuta za taj posao, o tako važnim pitanjima. To je zaista nevjerovatno, to je ono o čemu treba da razmišljamo. To je ono što je političko pitanje ovoga doma. I sada, spadamo u one koji smatraju, u one koji smatraju bez imalo dilema da je procesuiranje onih koji su osumnjičeni za ratne zločine, jedan od izuzetno važnih zadataka, jedan od najvažnijih zadataka za završetak procesa pomirenja i gradnju države BiH. Oko toga nisam nikada imao dileme i nemam je ni danas. Smatram da svako ko je osumnjičen mora biti procesuiran. U tom smislu imam i lične razloge. Smatram da je ono što je urađeno u Haškom tribunalu do sada važan posao koji nije dovršen i koji treba dovršiti. Ali smatram isto tako da ovo nije trenutak i o tome želim sasvim jasno govoriti, da ovo nije trenutak u kome je trebalo te predmete prenjeti sa Suda u Hagu u BiH i prenjeti na teret i obavezu BH pravosuđa. Zašto nije? Prvo, zato što smo još uvijek u fazi reorganizacije, tzv. reorganizacije pravosuđa, pa često i stvari koje zbunjuju velike stručnjake a kamoli .... Drugo, zato što naše pravosuđe nije osposobljeno i što još uvijek trpi i kašnjenja i neke odluke koje mogu biti problematične i trpi jednu vrstu kritike javnosti zbog neučinkovitosti i neefikasnosti u radu. Sada na takvu jedno stanje treba dodati jedan novi zadatak koji je izuzetno složen i izuzetno kompliciran i koji je apsolutno nov za bilo koga na prostoru BiH, a posebno za ljude u pravosuđu. 8 Slijedeće, mi smo još uvijek u procesu u kome nismo zaboravili sve ono što se događalo od '92. do '95.godine. Nema nikakve dileme da će biti pokušaja da se neki od ovih proces politiziraju. Zadnje što bih htio da vidim u pitanjima procesuiranja ratnih zločina je politiziranje bilo koje vrste. Ono što apsolutno moramo izbjeći, jeste uticaj politike bilo domaće, bilo međunarodne, bilo kakve politike, na bilo koji pojedinačni slučaj i na bilo kakvo ponašanje pred Sudom. I zadnje, postoji realna opasnost da neki od tih slučajeva mogu imati čak i posljedice odnosno mogu imati uticaj na određene političke odnose u BiH. U vrijeme kada ozbiljno radimo na gradnji institucija države BiH, u vrijeme kada ozbiljno i odgovorno radimo na izvršavanju obaveza prema Evropskoj komisiji, Evropskoj zajednici i drugim međunarodnim institucijama, u vezi sa integracijom BiH, i u vrijeme kad nam je sva energija potrebna da je koncentriramo u pravcu maksimalne saradnje i traženja pozitivnih i konstruktivnih rješenja, a ne vraćanja na rasprave o prošlosti i podjela koje s tim u vezi mogu se dogoditi. Iz tog razloga i dalje smatram da ovo nije bilo i nije vrijeme za prenos ovih slućajeva u BiH. Međutim, kako se to dogodilo i kako je odluka urađena na drugom mjestu, i kako mi danas imamo pred sobom ove zakone, onda želim kazati sljedeće. U vezi sa zakonom koji danas raspravljamo, Zakonom o Sudu BiH, mi imamo situaciju da trenutno raspravljamo overziji koja je doživjela nekoliko važnih izmjena. Od dakle prve verzije koja se pojavila u domu do ove sadašnje. Malo je tužno, ali se valja kazati, da predlagač Vijeća minsitara je bio zapravo gledalac ili posmatrač sa tribine ovog čitavog procesa, dok je pravu raspravu vodila komisija ovoga doma i eksperti OHR-a. Kažem čudno, zato što smatram da u Vijeću ministara postoje stručnjaci koji trebaju znati i mogu znati više nego što to znamo mi u Parlamentarnoj skupštini. Međutim, to je činjenica. Kada je u pitanju ovaj zakon, ja sam osobno uložio 5 amandmana. I moram reći sljedeće, moji amandmani su ako sabiram fudbalskim riječnikom, prošli sa neriješeno 2,5:2,5. Dva su prihvćena, pola je prihvaćeno još ovo drugo nije itd. Mogu biti zadovoljan radom komisije, razumjevanjem, mogu biti jako zadovoljan činjenicom da je OHR pažljivo i sa pažnjom slušao argumente koje smo iznjeli, svi koji smo učestvovali u ovom procesu rasprava oko amandmana i da je u suštini, ono dakle što je prihvaćeno, to je dakle bilo prihvaćeno od strane OHR-a, drago mi je da je to prihvaćeno. Smatram da je tim amandmanima koje sam uložio ja, koje je uložio Klub zastupnika hrvatskog naroda i poslije toga amandmanima koje je OHR preko gospodina Halida Genjca ovaj, stavio u parlamentarnu proceduru u Domu naroda, smatram da smo značajno popravili riješenja u vezi sa aktivnostima Suda i djelovali na liniji zaključaka Opće sjednice Suda BiH, na liniji međunarodnih pravnih standarda i na liniji pravnih standarda uopće, te konačno na liniji pravnog sistema u BiH, da pokušamo držati konzistentnost i izbjeći paralelizme koji su bili predloženi. Iz tog razloga dakle, ja sam određene amandmane smatrao, povukao zato što sam smatrao da su riješeni drugim amandmanima koje je komisija prihvatila ali dva amandmana sam zadržao. I dopustite mi da samo kratko, da se ne bi više javljao, da samo kratko obrazložim zašto sam dva amandmana zadržao i ulažem ih sada ponovo. Prvi je amandman vezan za član 2. i predlaže se da se ovaj član briše. To je član koji glasi, dakle u tekstu Prijedloga zakona, Ured Registara Odsjeka I Krivičnog i Odsjeka I Apelacionog odjela u daljem tekstu Ured Registara Odsjeka I može propisivati dodatna pravila za advokate koji postupaju pred Odjekom I i Odsjekom II Krivičnog odjela. Zašto smatram da se ovo treba brisati? Zato što zakonima o advokaturi Federacije BiH i RS 9 riješen je pravni položaj davokata, njihova prava i njihove obaveze. Ovo je direktno mješanje Suda u rad advokata kao branitelja. U isto vrijeme umjesto zakonodavne, sudska vlas propisuje pravila za advokate koji postupaju pred Odjekom I i II Krivično i Apelacionog odjela. Drugim riječima mi ovoga časa imamo vrlo jasno riješeno, zakonom riješeno poziciju advokata. U pravnom sistemu svake demokratske države, a u pravnom sistemu ove države nakon ovih reformi pravosudnih koje su provedene, pozicija advokata je od odlučujuće važnosti za osumnjičenog, okrivljenog i optuženog, zato što je zapravo sa tim novim reorganiziranim pravilima, odaveze dokazivanja u ovom slućaju nevinosti, na optuženom a ne kako je bilo do sada i kako je u kontinentalnom pravu da tužitelj treba dokazivati i izvoditi dokaze za krivnju. Sada orkivljeni ili optuženi mora izvoditi dokaze za svoju ne krivnju. Da bi to mogao raditi, od ključne važnosti mu je advokat. U situaciju u kojoj do danas mi imamo i ovoga časa imamo zakon, tj. dva zakona, na dva entiteta koji reguliraju pitanje advokata, način njihovog funkcioniranja, njihovu poziciju, njihova prava, standarde njihove, kriterije itd. Ovim rješenjem koji se ovde zadržava, da je se dakle, daje se pravo Sudu da Sud dodatno odlučuje da li će nekog advokata prihvatiti ili neće. Dakle, nakon što okrivljena strana odabere svoga advokata, Sud i dalje ima pravo da mu odrekne tog advokata. Ukoliko postoji sumnja bilo koga u ovoj zemlji, da neki advokati ne zaslužuju da budu advokati zbog njihove stručnosti ili njihovoga moralnog profila, onda oni ne mogu biti isključeni samo iz jednog procesa, nego moraju biti isključeni iz pravosuđa. S druge strane ukoliko prihvatimo ovaj standard koji trenutno ide u Prijedlogu zakona koji je ovdje u drugom čitanju, onda to znači da ćemo dovesti advokate u neravnopravan položaj ne pred sudovima BiH, nego pred jednim sudom, dakle pred čak najvećim sudom, dakle Sudom BiH. Oni će imati mogućnost da budu advokati u jednom odsjeku, odnosno pred jednim odsjekom a da ne mogu biti advokati pred drugim odsjekom. Takvi standardi su nedopustivo opasni. Takvi standardi nas vraćaju na vrijeme koje smo mi imali ovdje, u kome je politika odlučivala o pravosuđu, odlučivala o tužilaštvu o sudu i o presudama. Nemam ni jednog razloga da vjerujem, da je određeni sudija ili određeno sudsko vijeće, više dobronamjerno prema građanima BiH nego zakoni ove države. Oprostite, nek se niko ne ljuti. Dakle, razlog zašto sam predložio da se ovaj član briše, zato što postoje zakoni koji dovoljno precizno definiraju prava i pozicije advokata i da advokati moraju biti u jednakoj poziciji pred sudovima BiH, kao i građani BiH trebaju biti u jednakoj poziciji. I konačno zadnje, što je još malo opasnije, jeste činjenica da imamo situaciju u kojoj ako ovaj zakon u ovom rješenju bude prihvaćen, imaćemo situaciju da se zapravo uvodi paralelizam u nadležnosti između zakonodavca i Suda BiH ili čak više od toga, određenog odjela Suda BiH. Što se tiče drugog amandmana, to je drugi i ja više nemam amandmana, odnosi se na član 17.odnosno stav 3 koji se po ovom prijedlogu treba da se promjeni i treba da glasi – Međunarodni Registar predlaže Sudu Poslovnik za Odsjek I i II Krivičnog i Apelacionog odjela koji postaje sastavni dio Poslovnika o radu Suda itd. Dakle, svakako je potrebna međunarodna, potrebna pomoć Međunarodne zajednice u izradi dijela Poslovnika kojim se reguliraju pitanja u vezi sa procesuiranjem ratnih zločina na Sudu ili pred Sudom BiH, koji će predstavljati Registar. Dakle, Registar će ovdje prema onome što smo neoficijelno čuli ali to u zakonu ne piše, biti stranac. On bi 10 dakle trebao da ima mogućnost da predloži prijedlog Poslovnika ili dijela Poslovnika koji uređuje postupanje pred Odsjekom I i II. Nama takva pomoć sigurno treba, jer nemamo iskustva kad je u pitanju procesuiranje ratnih zločina. Međutim, potrebno je da se ova rješenja uključe u Poslovnik procedurom kojom se donosi i sami Poslovnik. Dakle ako imamo proceduru kojom se donosi Poslovnik, i njegove izmjene i dopune trebaju se donositi takvom istom procedurom, to je opće pravilo. Tako bi se izbjeglo uspostavljanje paralelizama u nadležnostima Suda BiH i održao integritet pravosudnog sistema BiH. Dakle, moj prijedlog, na određeni način precizira samo jedan detalj, a to je Registar ili Međunarodna zajednica u liku registara će predložiti svoje sugestije kako urediti Poslovnik za Odsjek I i II. Taj registrar bi trebao da to predloži Sudu i da Sud u Općoj sjednici odluči o tome kao što odlučuje o ukupnom Poslovniku. To je jedina razlika između rješenja koje je inaće poboljšalo ovaj prijedlog samog teksta Prijedloga zakona, a to je rješenje koje predlaže i kolega Genjac, koji predlaže da zapravo registrar u konsultacijama sa predsjednikom Suda donosi, držim da ukoliko ostane tako rješenje u ovom zakonu, onda bi to bio ipak jedan preseda i jedan paralelizam koji bi mogao vrlo loše, imati loše reperkusije i na rad ovoga suda ali mogao bi biti korišten poslije kao loš presedan za mir drugih paralelizama. Nadam se da će kolege razumjeti razloge i argumente za ovo i da će dati podršku ovim, prema ova dva amandmana kako bi ovaj zakon u cjelosti imao jednu dosljednost i konzistentnost o svim o čemu sam govorio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Čengiću, evo samo ću reći jednu rečenicu vezano za ovaj prvi dio njegove diskusije, da ne bih želio to previše komentarisati. Svakako da ovakve stvari izazivaju frustracije i kod nas delegata i poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH, da mogu dovesti do određene atrofije domaćeg demokratskog potencijala ali u prvi plan zaista ovde smo morali staviti ove zakone i hitnost njihovog donošenja i ja bih evo iznjeo jedno nadanje i očekivanje da će uskoro doći vrijeme kada ćemo ovde u Parlamentarnoj skupštini BiH redovno donositi zakone u redovnoj proceduri. Prije nego što nekom drugom dam riječ, s obzirom da smo na neki način već ušli u drugi dio ove tačke dnevnog reda, ja nisam dao još, daću sad, otvoriću glasanje o raspravi u drugom čitanju o ovom zakonu, pa ćemo onda nastaviti sa diskusijom. Evo imam već neke najave. Dakle, usvojili smo zakonu u prvom čitanju. Predlažem da obavimo raspravu u drugom čitanju. I otvaram glasanje. Dakle, imamo 1 uzdržanog, 13 za, niko protiv, usvojeno je da razmatramo ovaj zakon u drugom čitanju. Kolega Čengić je u svojoj diskusiji već obrazložio svoje amandmane. Znači sada vodimo raspravu o tim amandmanima, pa evo izvolite. Ko se javlja za riječ? Gospodine Jukić. Izvolite. 11
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolege zastupnici, gosti i novinari, predstavnici Vijeća ministara, srdačno vas pozdravljam. Ja ću u ovom dijelu sjednice govoriti općenito, neću o amandmanima i biću vrlo kratak. Naime, o hronologiji je već govorio gospodin Filipović i ja ne bih ponavljao, ali bih ovdje iznjeo neka svoja razmišljanja, pa ako hoćete i kritike i to na one koje nije nikako popularno kritizirati. Mi često puta razgovaramo o poziciji i ulozi međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini. U zadnje vrijeme ona dobiva jednu novu ulogu, možda i primjereniju od one koju je prije 2-3 godine imala, ili način na koji je funkcionirala, barem u Bosni i Hercegovini, odnosno njen odnos prema Parlamentu i inače vlasti. Naime, OHR-a je sve više zapravo partner i mi često puta govorimo da bi trebalo biti partner vlasti, partner u smislu da pomaže da vlasti Bosne i Hercegovine jednostavnije i kvalitetnije riješe neka delikatna i teška pitanja. Jedno od tih teških pitanja svakako jeste pitanje ratnih zločina. Da bi se ovo pitanje kvalitetno riješilo ili riješilo na jedan način kako je to zamišljeno od onih koji su uspostavili Međunarodni sud za ratne zločine u Hagu, onda se smatralo da je rješenje da se predmeti preuzmu i prebace u domaće pravosuđe, a da se za to stvore zakonski okviri i na tragu tog rješavanja jesu i danas predmetni zakoni. Nova uloga OHR-a, ja je bar vidim jeste i u tome da sudjeluje u kreiranju rješenja, pa čak i korigiranju svojih vlastitih predloženih rješenja, što je novi kvalitet. I to pozdravljam. Međutim, ono što zamjeram jeste činjenica da se ponekada bez znanja onih koji trebaju uraditi određeni posao, a to je Parlament, Parlamentarna skupština postavljaju rokovi za koje bar ja, kao član Parlamentarne skupštine Doma naroda, ili čak rukovodstva Parlamentarne skupštine, odnosno Doma naroda nisam informiran. I onda čujem iz novina, ili čujem putem drugog medija kako je rok postavljen, ne znam ni ja neki datum, evo konkretno današnji datum itd., a da za to zapravo prije nikada niko nije čuo, osim jedne opće konstatacije da bi trebalo je li žuriti sa donošenjem ovih zakona, odnosno izmjena i dopuna itd. da se stvore pretpostavke za preuzimanje predmeta, otpočinjanje procesa na domaćim sudovima itd. što je opet vremenski, pazite dosta rastezivo, nije ograničeno. I ono što je najgore što je moja najznačajnija primjedba jeste činjenica da sam Visoki predstavnik na jednom vrlo važnom sastanku sa glavnom tužiteljicom gospođom Karlom Del Ponte utvrdi kako je glavni kočničar ili onaj ko postruira ovaj proces HDZ Bosne i Hercegovine. Ja da sam negdje po strani bio, da nisam bio izravno uključen u ovaj proces na jedan aktivan način kao zastupnik, a dolazim iz reda Hrvatskog naroda i iz HDZ- a, pa i pomislio bih da je možda i u pravu gospodin Pedi Eždaun. Međutim, odgovorno tvrdim da to nije istina. Dakle od donošenja Rezolucije Vijeća sigurnosti 1503 koja pretpostavlja i govori o potrebi stvaranja preduvjeta, te preuzimanju predmeta u Sudu Bosne i Hercegovine od strane Suda Bosne i Hercegovine, predmeta iz Haga, pa do odluke Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira održanog 1.4.2004. godine, gdje se zadužuje Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu da skupa sa tijelima vlasti Bosne i Hercegovine angažira u pravnom procesu u cilju uspostave Ureda registrara za ratne zločine u domaćim sudovima. Od tada, već tada HDZ i Klub hrvatskog naroda u Domu naroda bio je razmišljanja i bio je zapravo spreman i bio je spreman i bio je odlučan da to i prihvati i da, naravno kroz relevantne zakonske popravke itd. dakle da sudjeluje aktivno u 12 donošenju ovakvih zakona i stvaranju preduvjeta za uspostavu ovog odjela za ratne zločine pri Sudu Bosne i Hercegovine. Ako se naš zahtjev, nakon što je određeno u ovom domu na legitiman i propisan način da se procedura od one bez amandmana prihvati skraćena procedura, što omogućava sudjelovanje zastupnika u kreiranju amandmana i poboljšanju eventualnog teksta zakona smatra za opstrukciju, ja onda ne znam šta je to konstruktivan pristup ako ga uopće poznajemo. I evo da skratim, po ovome ja zbilja odbacuujem sve optužbe na račun HDZ-a u smislu destrukcije i opstrukcije, uspostave odjela za ratne zločine pri Sudu Bosne i Hercegovine i suprotno tvrdim HDZ i Klub Hrvata u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jeste i zalaže se za uspostavu odjela za ratne zločine pri Sudu Bosne i Hercegovine i mislim da smo dali i svoj konkretan doprinos ....amandmana od kojih je većina i to ona najvažnija prihvaćena. Od jednog dijela amandmana smo odustali cijeneći da je velika većina i najvažniji dijelovi prihvaćenih. I za kraj jednu stvar želim isto tako reći vezano za uspostavu Ureda registrara pri Sudu Bosne i Hercvegovine. Prema meni dostupnim informacijama Sud u Hagu, Međunarodni tribunal u Hagu je jako skup. Financiran je opet, prema meni dostupnim informacijama od strane međunarodne zajednice i to su bila vrlo značajna sredstva na godišnjoj razini. Budući da se kroz registrar uvode određeni standardi koji vrijede u ovom tribunalu, sudu, ako se računa na ovaj financijski dio, ja nisam siguran da Bosna i Hercegovina, ovakva kakva jeste, sa ovolikim potencijalom i ekonomskom moći će moći na kvalitetan način odgovoriti ovom zadatku. Evo ja ću samo jedan podatak, ovo nemojte me puno, je u pitanju je koliko, izašlo mi je puno što mi je bio kada sam ovo doznao, radi se na godišnjoj raizni više od 100 miliona dolara. Mislim da su to za Bosnu i Hercegovinu vrlo veliki novci. Ne tvrdim da će toliko trebati nama u Bosni i Herceovini, ali ako uvodimo neke standarde, a jesmo od ovog suda, ne znam onda će nas toliko i koštati. Ja naravno ovdje očekujem i imamo obećanja od međunarodne zajednice da će oni pripomoći u financiranju rada ovog registrara, dakle ovog odjela u Sudu, pri Sudu Bosne i Hercegovine. Međutim, ja sam uvjeren, to ću ovdje ponoviti odgovorno i izjaviti, to je moje uvjerenje da će nas ovo puno koštati i zamolio bih stvarno one koji nam obećavaju pomoć da ta pomoć neizostane, jer ako izostane ja se bojim da možemo zapasti u neke neželjene situacije da nećemo moći ispoštivati sve ovo što sa sobom nosi u financijskom smislu, prije svega mislim, to sa sobom nose ove evo izmjene i dopune i ovo novo nastalo stanje koje će se dogoditi nakon što ove zakone usvojimo. Evo, to je jedan moj mali prilog, dakle i poziv svima onima koji nam pomažu da stvarno nam se onda i financijski pomogne da mognemo ovo na zamišljeni način dovesti do kraja. Inače bojim se da ćemo zapasti u neke probleme o kojima je govorio dijelom i gospodin Čengić, dijelom gospodin Filipović. Mislim da ćemo biti svi odgovorni, ali ne samo mi, nego i neki drugi koji evo ponekada olako nešto ocjenjuju. Mislim da će biti odgovorni u smislu potpore da ovo što je zamišljeno i dovedemo do kraja na zamišljeni način. Zahvaljujem. 13
Zahvaljujem kolegi Jukiću. Ne vidim da se još neko prijavio. Da li neko želi da govori po ovoj tački dnevnog reda? Znači imamo u drugom čitanju ovaj zakon. Niko se nije prijavio. Dakle sada ćemo glasati o amandmanima koje je predložio gospodin Čengić. Prvo o prvom anamdmanu njegovom. Dakle otvaram glasanje. Prvi amandman gospodina Čengića nije prošao.
Samo da se to registrira molim vas. Možda sam greškom pritisnuo protiv, jer valjda ću sam glasati za svoj amandman.
Evo ako hoćete ja ću ponoviti glasanje, ili da uvrstimo ovaj glas gospodina Čengića, evo recimo 3:3, pošto je on izjasnio javno da je. Znači amandman nije prošao. Sada ću otvoriti glasanje amandman broj II gospodina Čengića. Možete glasati. Imamo 3 za, 5 uzdržanih, 5 protiv. Amandman nije prošao. Sada ćemo glasati po Zakonu. Otvaram glasanje. U drugom čitanju znači Zakon. 12 za, 2 uzdržana. Konstatujem da je Zakon o Sudu Bosne i Hercegovine usvojen u drugom čitanju. Sobzirom da je Zakon u našem domu i u Predstavničkom domu usvojen u različitim tekstovima, mi smo obavezni imenovati članove za zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona, pa molim šefove klubova da predlože članove Komisije za usaglšavanje Zakona. Gospodine Genjac, hoćete preložiti. Srbi, imate li vi prijedlog? Gospodin Šiljegov, predlog Srpskog kluba, gospodin Hilmo, gospodin Genjac, gospodin Ilija Filipović i gospodin Filipović. Ko je za da članovi Komisije za usaglašavanje budu gospoda Šiljegović, Genjac i Filipović? Otvaram glasanje. 12 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Znači ovo je komisja koja će usaglašavati sa komisijom iz Predstavničkog doma. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda 14 Ad.7. Predlog zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju Tužilaštvu Bosne i Hercegovine i korištenje dokaza pribavljenih od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u Bosni i Hercegovini Ovaj zakon imamo u prvom čitanju. Prvo čitanje zakona je po članu 90. vodi se rasprava o neophodnostima i principima na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon po članu 105. njihovog poslovnika. Otvram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nadležna komisija, dakle, predsjednik Ustavno-pravne komisije gospodin Ilija Filipović, izvolite.
Hvala lijepa za riječ. Dakle, Ustavno-pravna komisija je razmotrila i prijedlog ovog zakona i imala je nekoliko amandmana. Gospodin Halid Genjac je uložio dva amandmana, koji su i prihvaćeni, a Klub Hrvata i Klub Srba su povukli svoje amandmane, budući da su oni obuhvaćeni amandmanima gospodina Genjca i predlažemo Domu da prihvti ovakav prijedlog zakona.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću, predjsedniku Ustavno-pravne komisije. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Ko je zato da se ovaj zakon usvoji u prvom čitanju? Otvaram glasanje. Jednogalsno zakon usvojen u prvom čitanju. Predlažem da obvimo raspravu i u drugom čitanju. Ko je zato da obavimo raspravu u drugom čitanju? Otvram glasanje. 13 za, neko nije glasao ili ga nije registrovao. Gospodin Jukić. Dobro, uglavnom usvojen je prijedlog da ovaj zakon razmatramo i u drugom čitanju. Ovdje se vodi rasprava o amandmanima, kojih nema. Znači, neće se ni voditi o tome i glasa se o zakonu. Imamo izvješaj nadležne komisije. Da li se neko javlja za riječ? Niko se nije prijavio, dakle, stekli su se uslovi da glasamo o zakonu. Otvaram glasanje. Jednoglasno usvojen je Zakon o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog suda. S obzirom na činjenicu da je zakon u domovima usvojen u različitom tekstu, trebamo imenovati članove za zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Ima li prijedloga za članove Komisije? Slažu li se predsjednici klubova da isti predloženi odu? Dobro, u redu. 15 Otvaram glasanje o prijedlogu, znači Šiljegović, Genjac i Filipović. Otvoreno glasanje. 1 protiv. Konstatujem da je usvojen ovaj prijedlog za komisiju za usaglašavanje. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH, drugo čitanje Njega imamo u drugom čitanju danas. Vodi se rasprava o amandmanima. Glasa je o zakonu inače u drugom čitanju. Nema amandmana. Predstavnički je ovaj izvještaj usvojio ovaj zakon po članlu 105. Poslovnika. Imate izvještaj komisije. Ko se javlja za riječ? Gospodin Filipović, predsjednik, izvolite.
Reći ću vrlo kratko. Dakle, ovi amandmani usvojeni na Ustavno-pravnoj komisiji su logična posljedica usvojenih amandmana na Zakon o Sudu BiH. Dakle, gospodin Genjac je bio podnositelj amandmana. Usvojeno ih je šest i predlažemo da se na Domu to prihvati na način kako je utvrdila Ustavno-pravna komisija. Hvala.
Zahvaljujem se predsjedniku Komisije. Nije se niko više prijavio da govori. Dakle, pošto se niko nije prijavio glasat ćemo o zakonu u drugom čitanju. To je, da podsjetim, Zakon o Tužilaštvu BiH. Otvaram glasanje u drugom čitanju. Otvoreno glasanje. Jednoglasno je usvojen Zakon u drugom čitanju o Tužilaštvu BiH. S obzirom na činjenicu da je Zakon u našem i u Predstavničkom domu usvojen u različitim tekstovima, trebamo imenovati, također, članove zajedničke komisije. Evo, čujem članove Kolegija kako šapuću isto. Slažete li se da isti prijedlog bude Genjac, Šiljegović i Filipović. Otvaram glasanje. Glasajte molim vas. Imali smo jednog protiv, neko minise skuplja ovdje. Čestitamo predlagačima na usvojenim zakonima. Ad.9. Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, imamo ga u prvom čitanju u skladu sa članom 90. Vodi se rasprava o neophodnostima i principima na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom je ovaj zakon usvojio na 45. sjednici sa 23 amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Boško Šiljegović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost i nadzor nad radom odbrambenih i sigurnosnih struktura BiH je, na svojoj 12. sjednici, od 24.9. kao 16 nadležna komisija razmatrala Prijedlog zakona i usvojila ga sa 23 amndmana. S obzirom da nije bilo amandmana ponovljenih, predlažem ovom visokom domu da usvojimo i da dođemo do istovjetnog teksta Zakona kao u Predstavničkom domu.
Zahvaljujem se kolegi Šiljegoviću. Rasprava je otvorena. Evo, sad ću je ja zatvoriti, pošto se niko nije prijavio. Ko je zato da usvojimo zakon o nadzoru i kontroli prelaska državne granice u prvom čitanju? Otvoreno glasanje. Dakle, jednoglasno 13. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Ko je zato da obavimo raspravu i u drugom čitanju? Otvoreno glasanje. Jednoglasno 13. Nije bilo novih amandmana. Ima izvještaj zajedničke komisije, usvojila je 23 amandmana, kao što je rekao kolega Šiljegović. Javlja li se neko za riječ? Zatvorena rapsrava. Glasamo o zakonu. Ko je za usvajanje zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice? Otvaram glasanje. Jednoglasno Zakon je usvojen u istovjetnom tekstu kao i u Predstavničkom domu Parlamentrne skupštine BiH. Ad.10 Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, prvo čitanje, što je u skladu sa članom 90. Vodi se rasprava o neophodnostima i porincipima, na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon na 45. sjednici sa dva amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Radović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, dame i gospodo, Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda Parlamentarne skupštine, na svojoj 19. sjednici, razmatrala je Prijedlog ovog zakona, a na osnovu mišljenja Ustavno-pravne komisije o njegovoj usaglašenosti sa Ustavom BiH. Komisija je jednoglasno podržala i principe zakona i predložila Domu da ga u parlamentarnoj proceduri usvoji, pošto se radi o vrlo važnom sistemskom zakonu, koji uređuje način prikupljanja reformisanog sistema, naplate indirektnih poreza, načlin prikupljanja i njihovog raspoređivanja poreza budžetima BiH. 17
Zahvaljujem kolegi Radoviću. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu u prvom čitanju. Ko je zato da se usvoji ovaj zakon u prvom čianju? Otvoreno glasanje. Jednoglasno je usvojen zakon u prvom čitanju. Predlažem, dakle, da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Otvaram glasanje. Ko je zato da se obavi rasprava i u drugom čitanju? Možete glasti. Jednoglasno je usvojeno da se obavi rasprava i u drugom čitanju. Imamo, dakle, izvještaj nadležne komisije. Amandmana nije bilo. Glasa se o zakonu. Prije nego što glasamo, da li se neko javlja za riječ, dužnost mi je da vas pitam? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu. Otvoreno glasanje. Jednoglasno je Zakon usvojen. S obzirom na činjenicu da je zakon u domovima uvojen u različitim tekstovima, trebamo imenovati članove za zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Šefovi klubova izolite sa prijedlozima. Gospodin Šiljegović.
Ispred Kluba srpskih delegata, predlažem gospodina Nada Radovića.
Zahvaljujem na prijedlogu. Molim gospodina Spajića, dakle, radi se o zakonu o uplaama na jedinstveni račun i raspodjeli sredstava.
Ispred hrvtskog naroda gospodin Velimir Jukić.
I, ispred bošnjačkog naroda.
Gospodin Pamuk.
Zahvaljujem se. Nekako je popustila disciplina. Dakle, glasamo sad o prijedlogu komisje. Otvoreno glasanje, Radović, Jukić i Pamuk. Jednoglasno je usvojen sastav ove komisije. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Prijedlog zakona o finansiranju institucija BiH 18 Imamo u prvom čitanju, što je u skladu sa članom 90. Vodimo raspravu o neophodnostima i principima na kojima je zakon zasnovan. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon na 45. sjednici sa dva amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Radović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Također, Komisija za finansijske i administrativne psolove Doma naroda Parlamentarne skupštine, razmatrala prijedlog ovog zakona, radi se o vrlo značajnom zakonu i obavezi ovog parlamenta da provede zakonsku proceduru i uredi ovu oblast, na osnovu mišljenja i analize revizora. Također, ovo je jedan zakon iz onog seta, koji je obaveza, preuzela BiH u reformisanju svog ekonomskog prostora, odnosno korištenju budžeta. Komisija je na osnovu mišljenja Ustavno-pravne komisije, dakle, ono je usaglašeno sa Ustavom, predlaže Domu naroda da u zakonskoj proceduri se usvoji ovaj zakon.
Zahvaljujem kolegi Radoviću. Prijavljenih ne vidim. Ko je zato da ovaj zakon, dakle, Zakon o finansiranju institucija BiH, usvojimo u prvom čitanju? Otvoreno glasanje. Zakon uvojen u prvom čitanju jednoglasno. Predlažem da obvimo raspravu i u drugom čitanju. Niko se nije prijvio. Dakle, otvaram glasanje. Jednogalsno prihvaćen prijedlog da se obavi rasprava i u drugom čitanju. Imamo izvještaj nadležne komisije. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima, glasa se o zakonu. Novi amandman podnio je Klub delegata srpskog naroda. To je amandman I Kluba delegata srpskog naroda. Hoćete li vi gospodine Šiljegoviću?
Vrlo krtko predsjedniče. Ja sam imao cilj da ojačam ulogu Parlamenta svojim amandmanom. Obavio sam konsultacije sa kolegama iz ostalih klubova. Pozvao sam se na nove aspekte Poslovnika Doma naroda, član 89.3.a. Dobio sam saglasnost i siguran sam da će koleg podržati kvalitetan amandman, kao što sam ja danas gospodina Genjca.
Glasamo o amandmanu. Otvoreno glasanje. Jednoglasno je usvojen ovaj amandman kolege Šiljegoviću. Dakle, glasamo o zakonu. Ko je za usvajanje ovog zakona? Otvoreno glasanje. 19 Jednoglasno 15 za. S obzirom a je zakon u domovima usvojen u različitim tekstovima, trebamo imenovati članove za zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Molim šefove klubova za prijedlog.
Gospodin Goran Milojević.
Prijedlog bošnjačkog kluba. Jukić. Je li?
Gospodin Pamuk.
Gospodin Pamuk. Otvaram glasanje o ovom prijedlogu Komisije. 14 za, 1 uzdržan. Čestitam. Ad.12. Prijedlog zakona o crinskoj politici BiH, imamo ga u drugom čitanju Imamo izvještaj, dobili smo ga od nadležne komisije, koja je usvojila dva amandmana, koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon na 45. sjednici sa jednom tehničkom ispravkom. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Novih amandmana nije bilo. Otvaram raspravu. Gospodin Čengić, izvolite.
Pošto je ovo drugo čitanje, ja ću samo podosjetiti, pošto nije bilo nikakvih drugih amandmana, ja ću vas zamoliti da uvažite činjenicu da je ndležna komisja Predstavničkog doma imala značajan broj tehničkih popravki, koje su usvojene na našoj komisiji, osim popravke na član 210. i, uz to je, naša komisija, kao nadležna komisija imala voje tehničke popravke, pa ću vas zamoliti da se dalje, ko je zadužen za uvrštavanje tehničkih popravki obratite pažnju na to i, nadam se da ćemo izglasati ovaj izuzetno važan zakon iz paketa 40 prema Evropskoj komisiji. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Dakle, nema više prijavljenih. Sada ćemo glasati o zakonu. Otvaram glasanje. Jednoglasno je usvojen zakon. S obzirom da je zakon u dva doma Parlamenta BiH usvojen u različitim tekstovima, ponovo trebamo imenovati članove komisije za usaglašavanje teksta. Molim prijedloge šefova klubova. Različit tekst. Imaju dva amandmana. 20
Gospodin Vinko Radovanović.
Gospodine Spajiću. Znači, gospodin Zrno. Iz bošnjačkog korpusa.
Gospodin Čengić.
Zahvaljujem se na prijedlogu. Otvrma glasanje o prijedlogu ove komisije. Ko je za? Jednoglasno. Čestitam. Ad.13. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi, drugo čitanje Imamo izvještaj zajedničke komisije. Komisija je usvojila šest amandmana, koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon na svojoj 45. sjednici, također sa šet amandmana. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Nove amandmane su podnijeli gospodin Halid Genjac i Klub delegata srpskog naroda. Dobili ste tekst tih amandmana. Hoćete li vi gospodine Genjac? Nema potrebe. Imate amandman gospodina Genjca. Evo, pročitat ću ga, pošto je kratak. Dok se ne osigura sjedište u Sarajevu DGS može imati privremeno sjedište na drugoj lokaciji. Prijavio se gospodin Šiljegović. Izvolite.
Kratko samo kao privemeni predsjedavajući Zajedničke parlamentarne komisije za odbranu i sigurnost. Zajednička komisija na 11. sjednici od 31.8. je usvojila zakon sa šest amandmana. U međuvremenu su obnovljena dva amandmana gospodina Genjca i Kluba srpskih delegata. Šta ja znam, mi smo možda spremni da bi došli do jedinstvenog teksta zakona, povući svoj amandman da dobijemo isti tekst zakona, a ako gospodin Genjac ne povuče, onda mu obećavam da mu neće proći amandman, da ne formiramo komisiju.
Mislim nije stvar tako neznačajna. Radi se o tome da je u pitanju jedan damandman koji je usvojen na Komisiji i koji predviđa da se tim rješenjem da DGS ima privremeno sjedište u Sarajevu RS. Ja sam uložio amandman kojim osporavam taj usvojeni amandman i da se odredi, dok se ne osigura sjedište u Sarajevu, kao što je predviđeno, DGS može imati privremeno sjedište na drugoj lokaciji. Da sad ne obrazlažem, obrazloženje je napisano i u amandmanu. Dakle, svjestan mogućnosti da mi amandman ne prođe, ja, ipak, želim da se izjasnimo o amandmanu, radi se o vrlo značajnom amandmanu. 21
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Ne vidim više prijavljenih. Otvaram glasanje o amandmanu gospodina Genjca. Možete glasati. 7 za, 3 uzdržana, 5 protiv. Ide na usaglašavnje na Kolegij. Minut pauze. [[PAUZA]] Idemo odmah na drugi krug glasanja. Nismo postigli saglasnost. Pitanje se odnosi na delegate Federcije BiH. Ko je protiv ovog amandmana? Možete glasati. Kako treba glasati, znači samo protiv. Dakle, 1 delegat je protiv. Ko je protiv iz RS? Otvaram galsanje za delegate iz RS ko je protiv amandmana? Svih pet delegata protiv. Dakle, nije prošao amandman. Nije usvojen.
Mi ovo krivo radimo. Krivo je postavljeno pitanje. Jamislim da nismo bili sasvim u pravu i, ako znademo šta smo mislili, ali da bi potpuno jasnoće drugi put bilo, da se kaže da bude svima jasno. Dakle, sad je bilo ko je protiv amandmana i glasa se, dobro.
Prelazimo na amandman Kluba delegata srpskog naroda. Povukli ste ga. Zahvaljujem kolegi Šiljegoviću, koji je povukao amandman. Dakle, glasamo o zakonu. Ko je za usvajanje zakona? Otvaram glasanje. Završeno glasanje. 15 za, jednoglasno. Zahvaljujem se i ovim smo iscrpili dnevni red. Konstatujem da je zakon usvojen u istovjetnom tekstu kao i na Predstavničkom domu. Dakle, nema komisija. Zahvaljujem se na efikasnom radu danas. Posebno se zahvaljujem članovima Ustavno-pravne komisije, koji su iscrpno radili ova dva dana i lijepo vas pozdravljam do naredne naše sjednice, do narednog viđenja. Živjeli. Sjedica je završila sa radom u 16,45 sati.