Evo sada možemo napokon preći na točke dnevnog reda i kao što je najavljeno, prva točka je: - Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine, drugo čitanje, P.Z. br. 123. Predlagatelj je Vlada RH, temeljem članka 85. ustava i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Željko Tufekčić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle pred nama je Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakon o fondu za naknadu oduzete imovine. Na 4. sjednici Hrvatskoga sabora koja je održana 7. srpnja ove godine donesen je zaključak da se prihvaća prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine. Konačni prijedlog zakona predviđa se provođenje aktivnosti utvrđenih u nacionalnom programu reformi za 2016. a u cilju provedbi reformskih mjera za unapređenje sustava javne uprave te daljnje fiskalne konsolidacije. Fond za naknadu oduzete imovine trenutno ima svojstvo pravne osobe sa pravima i obvezama propisanim zakonom u fondu za naknadu oduzete imovine i statutom fonda. Fond je proračunski korisnik državnog proračuna a nadzor nad njegovim poslovanjem obavlja Ministarstvo financija. Provedena je detaljna analiza kojom je utvrđena oportunitetnost pripajanja fonda za naknadu oduzete imovine Ministarstva financija i to na način da poslove fonda ubuduće obavlja zasebna ustrojstvena jedinica u Ministarstvu financija a između ostalog uzimajući u obzir vrste poslova koje fond trenutno obavlja a to je isplata naknada u novcu i obveznicama RH, ovlaštenicima naknade temeljem pravomoćnih rješenja o naknadi za oduzetu imovinu, prodaju, nacionaliziranih i konfisciranih stanova nositeljima stanarskog prava odnosno zaštićenim najmoprimcima, prikupljanje sredstava ostvarenih prodajom stanova, evidenciju prodanih stanova i praćenje naplate, evidenciju hipotekarnih dužnika i izradu brisovih očitovanja, izdavanje globalne obveznice RH za naknadu oduzete imovine za vrijeme jugoslovenske komunističke vladavine i sudjelovanje u provođenju ugovora između Sv. stolice RH o gospodarskim pitanjima. Kako bi se navedeno pripajanje provelo Zakon o fondu za naknadu oduzete imovine treba prestati važiti. Prestankom važenja Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine mijenja se status fonda za naknadu oduzete imovine kao obveznika naknade u novcu i obveznicima RH glede ostale oduzete imovine te će ubuduće poslove fonda obavljati zasebna ustrojstvena jedinca u Ministarstvu financija. Tijekom prvog čitanja imali smo dvije primjedbe ovdje u Saboru tijekom saborske rasprave. Jedna se odnosila na datum stupanja na snagu zakona. Naime, prvim prijedlogom u prvom čitanju bilo je predviđeno stupanje na snagu 8.-og dana od dana objave, preporuka je bila da se to promijeni na način da zakon stupi na snagu 1. siječnja 2018. jer će se na taj način olakšati primopredaja i povući crta glede samog … [[Govornik se ne razumije.]] procesa, financijskog izvještavanja, knjigovodstvenih evidencija itd. Konačnim prijedlogom zakona ovaj je primjedba prihvaćena tako da je u konačnom prijedlogu zakona predviđa se stupanje na snagu sa 1. siječnja iduće godine. Druga primjedba je bila zastupnika Peđe Grbina koji je u prvom čitanju predložio da se istovremeno sa upućivanjem Konačnog prijedloga zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine u proceduru Hrvatskoga sabora po hitnom postupku upute i izmjene Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Nakon što smo proveli raspravu sa drugim kolegama iz drugih ministarstava, prije svega Ministarstva pravosuđa zaključeno je da nema potrebe za takvom intervencijom jer da su se već događale slične promjene u zakonima posebice kada govorimo o ukidanju fonda za, Hrvatskog fonda za privatizaciju koji je također apostrofiran u Zakonu o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavensko komunističke vladavine a on je naslijeđen poslije Agencijom za upravljanje državnom imovinom CERP-om itd., ali je bio prepoznat i jasan pravni slijed od HFP-a prema ove dvije agencije. Jednako se događa i ovim zakonom, dakle jasno je da je pravni slijednik svega u odnosu na Fond za naknadu oduzete imovine u ovom slučaju Ministarstvo financija tako da smo ocijenili da nema potrebe ići sa paralelnom izmjenom spomenutog zakona. Evo, s obzirom na raspravu u prvom čitanju, na izmjene koje su se dogodile u konačnom prijedlogu mislim da je zakon dobar i vjerujem da će dobiti podršku zastupnika. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, nesporno je da se radi jedna tehnička promjena zbog funkcionalnijeg i boljeg načina funkcioniranja. Međutim ja mislim da u ovom Domu treba progovoriti o nečemu drugom. Prvo ono što meni fali u ovom dijelu je financijski opseg ovoga fonda. Dakle da vidimo koliko je mlada Hrvatska država platila na ime onoga što je jugokomunistička vladavina oduzela hrvatskim građanima. I to je sve negdje u dugu RH. Jer mi vrlo često se volimo politički prepucavati kao da se do '90.-te ništa nije događalo, kao da je bilo med i mlijeko, svima je bilo divno i krasno a mnogi su ostali bez svega i pitanje je koliko im se u principu uopće moglo obeštetiti. Isto kao što svi zaboravljamo da je prvo veliko zaduženje RH bilo milijardi u 900 milijuna maraka za sanaciju bankarskog i tada po nazivu privrednog sustava RH. I kad govorimo i o javnim dugu i o svemu, onda treba uzeti i te stvari u obzir je naprosto nije se nešto samo dogodilo od '90.—te na ovamo, dogodilo se nešto prije. Ovaj fond je dakle pokuša utažiti patnju onih koji su 45 godina trpili, mnogi su proveli u siromaštvu svoj život, puno im je toga oduzeto, taj pokušao to nadoknaditi. Mislim da, pogledajte koliko ima za raspravu, mi o ovakvim stvarima ne volimo raspravljati jer ne možemo optuživati ovu ili političku opciju ali ovo je naprosto govor o jednom vremenu, o vremenu kad se nije poštivalo ono što je najsvetije a to je privatno vlasništvo, bez obzira tko je bio kakve nacionalnosti, vjeroispovijesti, nažalost ostaje bez onoga što mu stekli djedovi ali hrvatska država je usprkos ratu i svemu je našla snage da pokuša vratiti bar koliko toliko financijski onima koji su oštećeni za vrijeme jugokomunističke vladavine.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom. Da, ovo je drugo čitanje, ispred nas je znači Konačni prijedlog Zakon o prestanku važenja zakona o fondu za naknadu oduzete imovine, to smo i kod prvog čitanja rekli da je ovo tehnički zakon i da bi bilo dobro da je odmah bila hitna procedura i da se moglo ustrojstveno Ministarstvo financija pripremiti za nadolazeću godinu jer vidimo da ovaj zakon stupa sa 1. siječnja 2018. godine, ja se nadam da su i te pripreme u ministarstvu izvršene tako da što se toga tiče tehničkog djela smatram da tu nemam nešto posebno dodati. Međutim ono što sam mislio reći a mislim da je dosta bitno a isto se veže za jučerašnje izdavanje obveznice, a ovaj fond se također kao što vidite, glavnina njegovog posla je bila izdavanje obveznica, tada su se zvale i globalne obveznice RH, izdavale su se u periodu od 1999. do 2016. godine, a jučer smo vidjeli jedno također izdavanje obveznice gdje se restrukturirao jedan dio duga, ulaganja hrvatske države u infrastrukturu odnosno u ovom slučaju se radilo o cestama. Bilo bi zanimljivo vidjeti u tom razdoblju od '99. do 2016. kolika je bila nekakva prosječna nominalna kamatna stopa odnosno prinosi na ove obveznice i kako zapravo, koja je ta ovisnost zapravo obveznica o stanju javnog duga, o stanju javnih financija, tako da se vidi jedna paralela, da ovo zapravo i nema neke direktne poveznice između stanja javnog duga i deficita sa cijenom obveznice. Ono što cijelo vrijeme zapravo su i govorili investitor, kada vam govore o premiju rizika zemlje, o stanju javnog duga, o stanju kakve su kamatne stope, ali evo primjer, zato kažem bilo bi dobro vidjeti u ovome razdoblju kada je RH samo što se tiče javnog duga i deficita, nije uopće imala ni javni dug ni deficit, vrlo dobro se sjeća kolega Šuker tamo 2008. godine, da uopće Hrvatska što se tiče javnog duga je bila negdje od 40%, deficit je također bio u tom djelu vrlo nizak a nije uopće mogao izaći na tržište. Nije mogao izaći na tržište obveznica i tada je tu obveznicu plaćao, on će bolje to potvrditi negdje oko 6%, možda čak i nešto više. I onda vam je to bila referentna stopa kao za sve kamatne stope u RH. Onda vam bankari zapravo kada su davali kredite i građanima, kada su davali kredite trgovačkim društvima su polazili od te stope. Kažem, evo država se zadužuje negdje za 6%, mi ćemo tu na 6%, pa sve dalje financirati. I onda se vrlo dobro sjećate u to doba da su bile kamatne stope na financijskom tržištu do 9, 10%, 11%, to se sad vidi po Agrokoru po koliko se zaduživao. Agrokor se zaduživao po kamatnim stopama od 10, 11, 12% i RH se u tom periodu razaduživala negdje oko 6%. Vidimo danas da RH kada se proširio taj obuhvat šta to sve spada pod državu, je li EUROSTAT metodologije je tako promijenilo ne samo radi Hrvatske nego i radi drugih nekih zemalja pa su tu obuhvatili i ceste i brodogradnju i brojne nekakve druge još, HBOR, HRT, jutros smo ovdje govorili i sad su oni sve to obuhvatili, čak i HRT, HŽ čini mi se, jedan dio i zračne luke itd. Čini mi se da će onaj Istarski ipsilon itd. Znači sve što se njima sad, sve to stavljaju pod državu i sad se postavlja pitanje visine javnog duga koji je nažalost evo tako kada se obuhvati negdje na razini 80% i danas kada vidimo tog deficita koji je padao u tom određenom razdoblju, smatram da je jučer bilo dobro to izdanje obveznice, zatvaranje tog djela duga cestarskih koji kada vidite koji su dug tada imali, a zaduživali su se u periodu kada nije bilo deficita, kada nije bilo javnog duga, tada su se cestari zaduživali po još većim kamatnim stopa prije nego što je to bilo Ministarstvo financija jer jednostavno nisu mogli dobiti kredit. Jednostavno niste mogli dobiti kredit za financiranje uopće infrastrukturnih projekata. I tu su kamatne stope po cestarskim firmama iznosile vjerojatno 8, 9 do 10%. i sad zamislite šta RH je cijeli jedan taj period gospodarskog razvoja, vrlo važnog gospodarskog razvoja jer ne možete uopće imati razvijeno gospodarstvo ako nemate razvijenu infrastrukturu, neće vam nitko doći investirati ukoliko nemate ceste, nemate autoceste, nemate optičku infrastrukturu, nemate željezničku infrastrukturu. Jednostavno vrlo malo će uopće doći ljudi da investira u RH jer to su im zapravo temeljni uvjeti da bi došli. A vi znate da u tom periodu nažalost, RH, je bila izuzeta od korištenja EU fondova, europskih integracija, smatramo, sad se danas vidi, dokazano da smo nepravedno bili isključeni 10-tak g. iz EU institucija. I što je država mogla raditi da bi potaknuti zapravo upravo razvijanje gospodarstva RH, a ne čak ruralnog dijela, nego povezivanje npr. Zagreba i Splita i nekakvih drugih infrastrukturnih projekata, morala se zaduživati po vrlo visokim kamatnim stopama. Po vrlo visokim kamatnim stopama, da bi mogla i što je najžalosnije, kratkoročno, jer jednostavno niste mogli. Imali ste, hoćete li uopće ulagati u infrastrukturu ili ćete stajati s strane, a danas, kada vidimo da su brojne europske zemlje, svoju infrastrukturu, financirali, na temelju EU fondova, na temelju razvojnih banaka, postavlja se pitanje je li RH, bila zakinuta u tom razdoblju. Danas, jesmo na jedinstvenom europskom tržištu, ali da li smo bili zakinuti, tih 10-tak, 15 g. tog jeftinog kapitala, koji je najjeftiniji izvor kapitala su vam bili od 2001 g. kada je zapravo i u američkim dolarima i u europskim zapravo je bila jeftinog kapitala na tržištu. Međutim, hrvatski građani i Hrvatska država ga nisu mogli koristiti tako jeftinog. Jednostavno ga nisu mogli koristiti, nije bio pristup tom kapitalu za RH tako jeftino. I vidimo jučer izdavanje, restrukturiranja cesta, autocesta čini mi se, a vrlo brzo će doći i ceste, vidite samo na jednoj određenoj transakciji, samo na jednoj određenoj transakciji, čini mi se oko 160 milijuna kuna. Ja se sjećam, kada sam bio ministar, pa smo tu negdje oko 2015. također kada smo izdavali tu euro obveznicu, isto je bilo kamata ko danas 3%. Isto se postavlja pitanje, tada su isto bile nekakve uštede, od 150 do 200 milijuna. Sad se postavlja pitanje, koliko je RH, nažalost, plaćala, kao jedna mala zemlja, svoj razvoj vrlo skupo, nažalost, vrlo skupo i smatramo nepravedno, zato što jednostavno nismo ili bili mogućnostima kroz monetarnu politiku, kroz cijeli ovih 10 g. postavlja se pitanje 10 i 15 g. i monetarne politike i financiranja takvih infrastrukturnih projekata kroz podrške monetarne vlasti, a znamo da smo vrlo teško mogli pristupiti europskim ili svjetskim tržištima. Tako da, kada govorimo o financiranju, obveznica, vidjeti ćete da i brojne druge zemlje, npr. Belgija ili evo, nama susjedna Slovenija, se financiraju npr. po 1%. A mi smatramo da je ovo što je Hrvatska jučer bila da je super uspješno, jer smo se prije po 6,7 sad je to 3. Evo, pazite, samo, u odnosu na susjednu Sloveniju, Hrvatska se još uvijek, nažalost, financira skuplje, a u konačnici, veliko opterećenje kamatnih stopa, kao što je dovelo Agrokor tamo gdje ga je dovelo. Jer znate da je Agrokor plaćao 2,5 milijarde kn godišnje kamata, na 25 milijardi kuna obveza, a država plaća negdje oko 10 milijardi kuna na 380 milijardi kuna … [[Govornik se ne razumije.]] duga. E sad vidite te određene omjere da ni država ne može jednostavno izdržati određeni taj teret kamata. A kao što je rekao kolega Šuker, brojni su tu kojih ih se moralo isplatiti, jednostavno morate isplatiti određene svoje obveze, postavlja se pitanje, fer i tržišne utakmice, što cijelo vrijeme mi želimo biti na fer i tržištu EU i da li je i zašto Hrvatska cijeli taj određeni period plaćala neku puno veću premiju rizika, puno veću premiju rizika nego što je po meni bilo zasluženo. Jer uvijek vam tu u nekakvom dijelu, se percipira određena premija rizika. I kada vidite cjelokupnu strukturu, država je plaćala jako velike kamate. Gospodarstvo je plaćalo jako velike kamate, stanovništvo je plaćalo jako velike kamate. Znači tu imate 3 sektora koji generiraju BDP, koji generiraju potrošnju, koji generiraju tu potražnu stranu, a jednostavno su opterećeni vrlo visokim kamatnim stopama i što se tiče građana, pa nažalost, imamo 300000 blokiranih građana, pa imaju vrlo visoke kamatne stope, pa imate, koliko je bilo do 50000 blokiranih poduzeća i državu koja je jednostavno morale silne milijarde zapravo rezati i u cjelokupnom tom periodu da bi mogla izvršavati sve to obveze koje su zapravo pred nju postavljene. Tako da ja se nadam da u budućnosti, da će hrvatska Vlada, ne samo Hrvatska vlada, nego i hrvatski građani, i hrvatske kompanije, napokon moći biti ravnopravni građani EU, to je ono za što smo i rekli da idemo na jedinstveno europsko tržište, da ćemo moći koristiti ta sredstva, ako nismo već mogli nažalost, našu monetarnu vlast, koja je ovih nažalost 25 g. kao da je prespavala, koristiti u financiranju infrastrukturnih projekata, jer i nema razvoja ni jedne zemlje, je nemogući razvoj jedne zemlje po kamatnim stopama po 6, 7 ,8 i 10%. Nema razvoja, nema razvoja. Uzmite koliko se financiraju obnove zemalja, obnove kako se financira, moraju se svi, se financiraju po dugoročnim kreditima, od 20 do 30% da ne kažem po kamatnoj stopi negdje u 1%. I nažalost, to je cijena koja RH platila, koju je platila, ali se nadamo da će u budućnosti biti puno ravnopravniji odnos i prema Hrvatskoj i prema Hrvatskoj državi i prema hrvatskim građanima. Zato je vrlo bitno, a ovo se danas ovdje radi o obveznicama, kaže vam uzmite prinos obveznica koji upravlja ovaj fond od '99.-2016. g. i vidjeti ćete po kojim kamatnim stupama se dodatno je to država morala financirati. A nažalost, po ponovno zbog toga se to moralo ponovno vraćati, da je i taj dio država morala prikupljati od svojih građana nažalost po visokim porezima. Nažalost visokim porezima. I to je jedan zatvoreni krug kad govorimo društvenoj odgovornosti svih onih koji su zapravo i mogli i financirali razvoj jedne zemlje. Zahvaljujem. Znači klub SDP-a će podržati ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac, vi ste daleko premašili temu naravno koja je ovdje, iako je ono što ste govorili vrlo važno. Ja se slažem da je to vrlo važno za sve građane Hrvatske, ali hajmo se pokušati malo ipak suziti na temu ovog zakona, pa i u replikama. Očito je ovo što ste vi značajno proširili potaknulo takav broj replika, jer vjerojatno da ste se držali striktno ovoga, možda ne bi bilo ni jedne replike. Ali dobro. Ipak molim da se malo suzimo prema temi ove točke. Idemo sad sa replikama, prva je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Ovo što je govorio kolega Lalovac itekako bitno je. Dobro da je on govorio danas o tome, jer da sam ja govorio o tome onda bi rekli netko da ja politiziram. Ovo je možda bila tema za koju je trebalo zatražiti stanku jutros u Hrvatskom saboru. Zašto? Zato što je Hrvatska prisilila one koji nam daju novce da konačno počnu razmišljat o Hrvatskoj kao stabilnoj zemlji, politički stabilnoj i pravno stabilnoj. Onaj tko nije imao pritisak da petog u mjesecu treba dati 250 tisuća u plaću od 5 do 15, da treba isplatiti milijun i 250 tisuća mirovina, a blagajna prazna, taj ne zna šta znači funkcionirati. I lako je napadati i kritizirati. Na žalost Hrvatska u velikoj seobi kapitala početkom 90-tih godina je bila u ratnoj stihiji i to nas je promašilo. Kasnije smo sve to skupo plaćali, međutim i danas zaboravljamo da je Hrvatska 2006. bila u primarnom suficitu. Dakle, kad se maknu kamate, da je Hrvatska 2008. imala deficit 0,8%, onda je došla ekonomska kriza i na žalost napuhala se gdje je. Međutim, zašto sam se javio za repliku je kad sam ja slučajno se usudio kao ministar reći s obzirom da su nas naprosto gulili sa tim kamatama, da bi Hrvatska trebala osnovati svoju rejting agenciju, onda su nam je razno razne interesne skupine, poslušnici skoro razvaljali. A zašto rejting agencije? Pa zato što te rejting agencije, pogledajte sada, danas Hrvatska ima za tri, četiri stupnja niži rejting, a pogledajte koju kamatnu stopu u odnosu na neko drugo vrijeme. Na žalost, mi smo plaćali nešto jer smo bili u takvoj situaciji kakvoj jesmo. I danas umjesto kad imamo pozitivan vjetar u leđa, da oko bitnih i suštinskih stvari gdje naprosto ne bi smjelo biti političke obojenosti stavimo glave skupa mi opet šaljemo poruku tim interesnim skupinama samo vi derite Hrvatsku, oni će se i dalje svađati ko bedaci, a hrvatski građani će plaćati kamate. I drago mi je kolega Lalocac što ste vi otvorili ovo pitanje u svojoj raspravi u ime kluba SDP-a.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Šuker. Pa da, ja sam uvodno rekao, budući da se radi o tehničkom zakonu da tu podržavamo i da je to trebalo čak ići u prvo čitanje, ići u hitnu proceduru. Međutim, budući da se suštinom kojom se ovaj fond bavi, a to je bilo zapravo izdavanje obveznica sam možda objasnio kako funkcionira to tržište i vezao se zapravo upravo na jučerašnje izdavanje što smatram da je bitno da o tome također ovdje progovorimo, da ne progovorimo, da ne samo progovorimo o pojedinim temama zato što upravo ovo što ste pokazali nema nikakve veze između logičke, odnosno što su cijelo vrijeme agencije govorile, između deficita javnog duga i cijene obveznice. Zapravo upravo to što su cijelo vrijeme jedna doktrina koja je prevladava na financijskim određenim tržištima, koji su nam dugo godina prodavali da jednostavno kad sa niskom razinom duga i deficita da ćemo dobiti kamatnu stopu od jedan do dva posto. Evo sad nemamo, sad nemamo deficite. Postavlja se pitanje kako to da kamate još nisu niže. Tako da slažem se da je ovo jedna tema, iako je kažem tehničko pitanje. Na žalost sve to u konačnici se slijeva u proračun i imat ćemo sljedeći tjedan proračun vidjet ćete da su uvijek još uvijek kamate tamo negdje između 9 i pol do 10 milijardi kuna. To vam je razina Ministarstva znanosti. Znači samo koliko kamate plaćamo, plaćamo cjelokupno Ministarstvo znanosti i mislim da je bitno da o tome također progovorimo da ljudi dobe osjećaj šta to znači ulaganje u obrazovanje, znamo da je potrebno ulagat u obrazovanje, ali na žalost zbog visokih kamatnih stopa ne možemo ulagati ni u znanost, ni u zdravstvo zato što jednostavno moramo pratiti vrlo visoke kamatne stope, još uvijek na žalost. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lalovac, ova tema je itekako povezana sa onim što je netko na početku rekao dok se u bivšem sustavu puškom oduzimala privatna imovina i to je bilo nezakonito, danas se imovina oduzima od hrvatskih građana ali zakonito putem financijskih sustava. Naravno ne želim izjednačavati ove stvari da me netko krivo ne shvati, nego govorim samo o posljedicama. No i jedno i drugo se financira obveznicama odmah devedeseta, devedeset i prva godina. Ovo danas kao što ste rekli. Vrlo mi je drago što ste istakli financijski sustav, preciznije monetarni kao onaj koji isisava, iscrpljuje hrvatsko gospodarstvo i društvo. To je najveća mora i najveći problem hrvatske suvremene države. Danas netko ovdje reče da trebamo biti ponosni jer je jučer ministar financija konačno prisilio strane investitore da Hrvatsku jeftinije financiraju. E pa, da ste na drugom mjestu baš bih se smijao. Svako zaduživanje Hrvatske uvijek je predstavljano kao pobjeda, uspjeh, ne bi me čudilo da netko organizira koncert na Trgu bana Jelačića kad se vrati ministar financija. A preko dva puta ova kamatna stopa nije 20% viša od slovenske, nego 200%. I dalje naglašavam i drago mi je da se sve više prepoznaje u Saboru da je Hrvatska narodna banka, monetarna politika, kreditni sustav najveći neprijatelj ovog gospodarstva i društva gospodo. I dok nismo mi došli, nove stranke o tome je bilo zabranjeno govoriti. Što mislite zašto je gospodine Lalovac ta tema još uvijek ostala takoreći zabranjena?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo čini mi se da ćemo i danas imati Zakon o HNB-u, čini mi ste da ste vi također uputili pa ćemo vidjeti kako će teći rasprava što se tiče revizije odnosno jednog poslovanja HNB-a i mislim kao što smo rekli da kada može i predsjednica Republike, kada može ovaj Visoki dom doći pod reviziju Državnog ureda za reviziju ne vidim razloga zašto jedna institucija čijeg se čelnika bira u ovome Visokom domu i donose se zakoni da jednostavno pogledamo i kada se gledaju troškovi, ne znam predsjednika Sabora, predsjednik Vlade, predsjednice RH ne vidim razloga zašto određeni troškovi jednog čovjeka ili skupine ljudi koji tamo posluju ne vidimo koji su svi troškovi. Međutim, ne samo što se tiče toga što će danas doći na raspravu, svakako je pitanje monetarne vlasti jer za razliku od drugih zemalja koje ne žele ući u EU, vidite šta se kod nas događa. Događa se to da nažalost u 25 godina hrvatski građani još uvijek nisu stekli povjerenje u hrvatsku kunu, da nema zaduženja u hrvatskoj kuni i da cjelokupno tržište u Hrvatskoj još uvijek financira kao eursko. Jel vi danas kada uzimate stan, vi danas kažete koliko je prosječna cijena stana, vi ćete reći negdje oko 1500 eura jel tako, kada uzimate auto pitat ćete koliko košta auto, nećete reći u kunama, reći ćete oko 20 tisuća eura, kada se negdje zadužujete reći ćete neke … Nažalost u 25 godina onaj tko je bio dužan promovirati kunu, onaj tko je bio dužan monetarnu vlast i građane o tome osvijestiti i o tome govoriti, jednostavno je to izostalo i cjelokupna naša ekonomija, toliko smo već postali ovisni o euru da je uopće danas kada govorimo da li euro u Hrvatskoj da ili ne, postavlja se pitanje da li nažalost uopće imamo alternativu jer smo dovedeni pred zid. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Lalovac, u vašem izvješću sam vidio, a svaki građanin ove države je vidio da se država zadužuje po visokim kamatama, pa vas sada želim pitati vi kao ekonomski stručnjak i naši ekonomski stručnjaci Hrvatske su znali ako građanstvo nije znalo kolike su kamate u svijetu, kolike su Europi, a pitam se sada odavde zašto se žurilo u zaduživanju? Ja znam da je trebalo, ali na taj način kada se država zaduživala po 6% onda se i građanstvo misleć da će stabilna biti država, zaduživalo se i tako smo došli do 300 tisuća ovrha. Mi znamo da smo poslije rata pokušali živjeti luksuzno, da se novac praktično bacao u bilo što šta je trebalo i nije trebalo, znamo promašaja u Hrvatskoj državi investicija koje nisu trebale kao Pelješki most koji danas stoji, a bačeno je ne znam koliko novaca, neke ceste koje su vođene, a nisu završene. Pitam se sa pravom zašto su spavali naši ekonomisti stručnjaci koji su morali upozoravati građane da ne srljaju u tako visoke kamate i da će doći vrijeme, po mom razmišljaju kao gospodarstvenika je, srljanje propast. I mi smo sada doživili. I svaki gospodarstvenik koji je srljao sa visokim kamatama je na kraju propao. Prema tome, gospodo mi smo trebali biti na zemlji i lagano zaduživati državu i lagano se razvijati, a ne ono idemo turbo pa smo svi propali. E to je pitanje i postavljam pitanje ekonomistima Hrvatske šta su radili i zašto nisu upućivali građane i zašto im nisu govorili da banke ne daju ne uzimaju kredite jer će doći vrijeme kada to neće moći vratiti, kao što vidimo danas. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, kada gledate dug stanovništva, a sada smo ovdje govorili o dugu stanovništva, dug stanovništva RH znači hrvatskih građana negdje 40% BDP-a, 80% su vam tvrtke znači tvrtke plus građani su 120% BDP-a i kada tu još uzmete državu to je negdje 200%. Međutim kada gledate pojedinačno, kada gledate građane smatram da nažalost hrvatski građani, bilo je pojedinaca koji su ulazili i u raznorazne projekte koji su bili da bi se brzo zaradilo, međutim kada govorimo o ovim 300 tisuća blokiranih građana, nažalost kada gledate njihovu strukturu najveći dio tog duga je dug negdje kada gledamo od 10 do 20 tisuća kuna. Znači to nisu građani koji su uzimali određeno novac da bi odrađivali određeni luksuz nego jednostavno zbog recesije koja je zahvatila RH od 2008. godine kada je gospodarstvo palo preko 15%. Ne znam da li je ijedna europska zemlja osim onih baltičkih koje su imali u prvoj godini tako veliki pad, ali tako dugu recesiju nijedna europska zemlja nije imala. Oni su imali možda jači pad ali su brže izlazili. Hrvatska je zbog svojih određenih strukturnih problema, a jedan od tih problema su bile, a to su cijelo vrijeme upozoravale i ne samo agencije nego i Europska komisija prezaduženost naših tvrtki, a sada se postavlja pitanje oko njihovog investicijskog potencijala, znači cijelo vrijeme i politika i sve svi tražimo investicije jer bez investicija jednostavno ne možete stvoriti BDP. Međutim kada se investicije financiraju po kamatnim stopama kao što sam rekao kao što se financirao Agrokor to je samo nažalost pitanja vremena. Nema realne ekonomije koja može vratiti kamatnu stopu od 10%.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Lalovac. Spominjali ste javni dug, moramo napomenuti da se tijekom ovog razdoblja više desetljeća obuhvat javnog duga, vi ste to u jednom momentu i napomenuli, se mijenjao. nije sve u svako vrijeme ulazilo u taj javni dug kao što je to sada. Dobro je da je što više obuhvata napravljeno ali je to u toliko teže nama u ovim uvjetima sada opravdavati se prema institucijama odnosno zajednici u kojoj postojimo. Isto tako važno je reći da su se neke države u našem susjedstvu koje su članice EU nisu se zaduživale za infrastrukturu kao što smo to mi na način kako smo to mi radili da bi ubrzali vlastiti razvoj pa su čekali zapravo ta sredstva iz EU da bi napravili npr. ceste, odnosno autoceste. Dakle njima je na jedan način to bilo lakše jer nisu ovisile o tom razvoju a mi smo u tom vremenu zapravo morali preuzeti na sebe, evo i preuzimamo i dalje odgovornost za ono što trebamo napraviti, odnosno vraćati svoje obveze.
Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa da, jer ne možemo razvijati vrlo visoki i vrijedni turizam ukoliko nemate infrastrukturu u ovome obliku koji sada imamo. Znači ne možemo imati hotele od 5 zvjezdica da smo ostali na onoj infrastrukturi koju smo imali. Međutim, to sve košta, u tome je problem što smo imali kratke rokove i hoteli su, većina hotela od sva, tek negdje sada prije koju godinu su hotelski biznisi su tek počeli bit profitabilni. Zašto? Vi se vrlo dobro sjećate i pada vrlo velikih hotelskih kuća koji su mijenjali i vlasnike itd. zato što su mogli maksimalno dobiti kredit po negdje 5 do 7 godina uz kamatnu stopu od 7 do 8%. Jednostavno ne može hotelsko poslovanje na tim razinama od negdje 100, 150 ili više dana jednostavno to nije moglo izdržati. Znači sve vam je zapravo u tim brojkama. Isto kao što isto kao što financiramo našu infrastrukturu tako i hotelski biznis. To su dugoročne investicije za zemlju. Ako se infrastruktura i razvoj zemlje financira po kamatnoj stopi od 1 do 2% na 30 godina, isto tako ako tako financiramo naše hotelijerstvo onda ćete vidjeti ili našu poljoprivredu, pa vidjeti ćete kako su uspješni, vidjeti ćete kako su uspješni. Normalno da će biti uspješni. Međutim ako imaju kratke rokove i vrlo visoke kamatne stope to se ne može izdržati. Ja samo vrlo jasno pitam da su se tako financirale druge europske zemlje, vjerujte mi ne bi se mogle financirati. Mi smo platili tu cijenu i još uvijek je plaćamo, neefikasnosti upravo zbog tog tereta kada uzmete bilance svih poduzeća, uzmete danas bilance svih poduzeća, uzmete danas bilance svih poduzeća. Šta me najviše brine? Što ni jedna zbog ovoga kada se sada dogodi Agrokor narednih 5 godina neće više imati takav investicijski potencijal, neće moći imati investicijski potencijal zbog ovih gubitaka što su se tu dogodio. I to je ovaj problem koji mi sada samo govorimo sad o jednom djelu, međutim za naredno petogodišnje razdoblje vrlo teško će se naći dodatna sredstva za investicije da se održava ovakav visoki BDP. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Lalovac, kazali ste da je Hrvatska država imala skupa zaduživanja dok su druge zemlje koristile fondova, jeftinije kredite koje su imale kamatu od 1% a Hrvatska je imala do 10 i više. I naravno da je u tim zaduživanjima dovedena Hrvatska država da ima veliki dug, da je i jučer ministar Marić se također zadužio za reprogramiranje ili vraćanje dugova od Hrvatskih cesta negdje oko 1,2 milijarde eura u Londonu. Međutim, činjenica je kada pogledamo kako se je zaduživalo i način zaduživanja tako je Hrvatska gospodarski tonula. Pa evo možemo spomenuti samo način zaduživanja i koliko se je zaduživalo u eurima, u kunama. Evo, samo ćemo od 2000. Crkvenac 35 milijardi, Šuker 62 milijardi i u to vrijeme je također prodano, također je prodano zlato, rasprodano je sve, znači monetarna politika ugrožena, znamo da je 15 tona zlata Hrvatska prodala, nikoga se nije pitalo, niti o zaduživanju je ikada ova Dom raspravljao. Gospođa Dalić je u godinu dana 25 milijardi, Linić je 50 milijardi u roku 2 godine, vi ste nastavili zaduživanje, pa ćete reći koliko, koliko je sada Marić također to pratite. Znači kako smo se zaduživali tako smo tonuli a nikada ovaj Parlament nije raspravljao o zaduživanjima. Mi saborski zastupnici dobivamo informaciju o u medijima da li će se Hrvatska zaduživati a ovo je parlamentarna demokracija i smatram da o svim zaduživanjima bi trebalo, smješno je to tajniku naravno, vi ste faraoni, vas je narod izabrao da odlučujete. Ovo je parlamentarna demokracija, nitko nije dao pravo ni jednome ministru da proda zlato 15 tona, koga je pitao, nije mu to ćaćino, to je od naroda. Evo gospodine, … [[Govornik se ne razumije.]] očekujem od vas odgovor. Hvala.
Evo sada će odgovoriti poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ni jedan, ne sjećam se da je baš ni jedan ministar prodavao zlato u tom dijelu niti je to ingerencija ni jednog ministra financija. Kada ste govorili o zaduživanjima ja vas samo upozoravam, vjerojatno ste, vi to znate. Znači svaki put kada se govori o proračunu RH sastavni dio proračuna su vam zapravo zaduženja, financijska zaduženja i financijski planovi za nadolazeću godinu. Znači evo u srijedu ćemo imati ovdje proračun, ovaj Visoki dom je ovlastio ministra, dao mu je limite za godinu dana koliko se može … [[Govornik se ne razumije.]] Znači svaki put kada govorimo o proračunu, o rebalansu proračuna, tada ljudi moji govorimo o zaduženju, svaki puta. I tehnički da bi to mogli napraviti vi ne možete izaći jednostavno na tržište nego imate vremenski horizont od godinu dana gdje je ovaj Visoki dom dokumentom ovlastio ministra da zapravo može financijski održati svoju godinu jer mora se isfinancirati brojne obveze. Kao što je rekao gospodin Šuker, nije to jednostavan posao kada znate da 1. morate isplatiti 3 milijarde kuna za mirovine, milijardu moramo davati za kamate, 2 milijarde moramo davati za plaće. Znači to vam je od 1. do 5., samo od 1.1. do 5.-oga, pa je to negdje 6 milijardi. A PDV-a, a znate kada dobijete PDV? Kad ga dobijete i ako ga dobijete tijekom mjeseca kad su uplate itd. Jednostavno, tehnički, mi bi svi voljeli, da to možemo izvršiti i sa tekućeg poslovanja, međutim, i sami znate, da nam je dug u mirovinskom sustavu, 20, preko 30 zapravo milijardi, dugovi u zdravstvu, jednostavno. Radi socijalnih nemira, vrlo jasno se mora reći, ti dio dugova se pokriva zaduženjem, a nažalost, koji se plaćaju i višim kamatnim stopama. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine Lalovac, rekli ste Hrvatska je skupo plaćala svoj razvoj, naravno svjesni ste činjenice i funkcije koju ste obnašali dok ste vi bili na vlasti, zapravo govorite odgovorno kao odgovoran političar, a ne politizirate sa određenim stvarima. Svjesni također činjenice da je Ministarstvo financija možda iskoristilo jedan povoljan trenutak, izvješća Europske komisije, vezano za rast BDP-a i zapravo je … [[Govornik se ne razumije.]] svoje obveznice na euro tržištu kojem je knjiga zatvorena, upisna u jednom danu, uz kamatu od 3,2%, odnosno, 3%, odnosno, prinos od 3,2%. Dakle, stabilnost institucija je jako bitna. I možda i mi kao političari je trenutak da se zamislimo kada govorimo ovdje u ovom Hrvatskom saboru, da i naše činjenje i ono što izgovaramo, također utječe na kreditni rejting, odnosno, za međunarodna zaduživanja. I ovo zaduživanje od 3% je još uvijek veliko u odnosu na neke zemlje članice EU. Mi smo toga svjesni. Ali, također treba reći, da i u situaciji koja nam se dogodila sada sa Agrokorom, koja nije ni malo benigna, mi smo uspjeli dobiti izvješće Europske komisije, zapravo njihovu izjavu da nam raste BDP 3,2%. Zato kažem i naše činjenje i u ovom slučaju u slučaju sa Agrokorom moramo biti jako oprezni kada nešto govorimo, jer ti govori i naša činjenja su zapravo uvjetovana i slušaju se kako od kreditnih agencija, tako i od onih koji odlučuju o našim međunarodnom zaduživanju. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se s vama, možda da vas podsjetim, kad je prije, kad je to, prije nešto više od godinu dana, kad je kolega Marić bio na financijskom tržištu, pa nije se uspio, odgodio onaj dio, vi ste tada vjerojatno čuli moju izjavu, kada sam rekao da nitko tada ne smije likovati. I ja kao ministar, bivši ministar i kao kolega, vrlo je bitno ovo što ste rekli, pazi se u tim situacijama, da se ne šteti RH. Jer mi nažalost, zbog nekih sitnih politikantskih razloga, da bi netko dobio poen ili 2 misli da će to naštetiti HDZ-u ili SDP-u ili nekim drugim stvarima. Nažalost, kod takvih izdanja, možete samo našteti RH, nikome drugome. I zato se slažem s vama, pogotovo kada govorimo o ovim stvarima mislim da u ovom kontekstu treba govoriti vrlo oprezno, jer i sve ove stvari koje tu danas govorimo i oko izdavanje ovih obveznica, mislim da hrvatski građani trebaju znati, zbog čega je jednostavno takva situacija kakva je, ali ja se nadam, svakako da će u budućnosti, ove kamatne stope, gdje govorimo cijelo vrijeme da jesu teret hrvatskih građana, da će napokon početi uživati da budu ravnopravni građani EU i da ćemo se možda zaduživati, kao što se cijeli svijet zadužuje, jer tako funkcionira zapravo. Cijeli svijet funkcionira, Amerikanci su još zaduženiji, nego što su Hrvati, uzmite razinu zaduženosti pojedinih zemalja. Skandinavci su najviše zaduženiji, Skandinavci, Norvežani, Finci, puno veći nego što su u RH. Samo nažalost, RH, hrvatski građani su zaduženi zbog svoji egzistencijalnih potreba, ali je čudno da s ovako niskim plaćama plaćamo, 3 puta veće kamate nego što plaćaju oni koji imaju puno veća primanja. Ja se nadam da će se to u budućnosti, ulaskom u europske integracije, taj dio izravnati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. E sad, molim vas lijepo, kao što vidite ja nikog nisam sprječavao da govori, iako zapravo imamo jednu potpunu drugu temu za raspravu. Imamo temu koja je se svodi da sad ja jako pojednostavim na to, da prestaje važiti Zakon o Fondu za naknadu oduzete imovine i da će njegovu funkciju, od sada raditi jedan dio Ministarstva financija. To je tema rasprave. Ja akceptiram važnost ovoga svega što se govorilo i u izlaganju kolege Lalovca i u svim replikama, ali ja vas molim, to je tema o kojoj ćemo raspravljati sljedeće srijede, kad ćemo govoriti o proračunu i tada će biti prirodno govoriti o zaduživanju, o kamatama, pa ako hoćete i o mickoj prodaji zlata i o bilo čemu. Ali, molim vas ipak se držimo teme. Evo. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub. A to je Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani članovi, odnosno, predstavnici Ministarstva financija. Pa evo kao što je već rečeno, radi se o Konačnom prijedlogu Zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine koji zaista i ja se slažem s kolegom Lalovcem da je trebalo ići ubrzano, odnosno, ne u 2 čitanja, nego je to trebalo ići po hitnoj proceduri. Jer zaista, ovim zakonom možemo samo što prije zapravo provesti ono što je predviđeno aktivnostima utvrđenih u nacionalnom programu reformi iz 2016. Odnosno Vlada RH, je strategijom upravljanja javnim dugom za razdoblje 2017.-2019. zapravo definirala te ciljeve i provedbene metode, kako bi se održivost ukupnog javnog duga i s tim ublažavanja povezanih rizika, zapravo svela na što manju razinu. Odnosno da bi preglednost i upravljanje javnim dugom bio pod jednom kapom, a to znači pod Ministarstvom financija koje kao najodgovornije može zapravo upravljati što kvalitetnije upravo javnim dugom koji na ovaj način formiranjem ustrojstvene jedinice u okviru samog Ministarstva financija upravlja cjelokupnim poslom koji je do sada radio fond, fond koji je imao 31 zaposlenog a kao šte vidjeli u samom prijedlogu zakona je predviđeno da se ti ljudi preuzimaju u okviru Ministarstva financija i radi će poslove i zaduženja kao što su imali i do sada. Ja bi samo napomenula upravo ovo što nije izvan konteksta teme o kojoj govorimo da je zaista važno da i odgovornost i politička i ekonomska stabilnost jako utječe na rejting i nemojmo zaboraviti rejting države i svih ostalih čimbenika i nemojmo zaboraviti da su pojedini gradovi imali bolji financijski rejting nego država. Tako da o tome moramo jako voditi računa i mora nam biti cilj da to imamo i kao država i vidimo da se to vidno popravlja i to je ono o čemu moramo težiti. Ja moram reći da je fond u svom ovom razdoblju obavljao važne poslove vrlo kvalitetno i evo jedan poslova koji obavljao je upravo ovo izdanje obveznica koje su bile tzv. globalne obveznice od '99. pa do 2016. i to su bile obveznice serije A, B, C, D i E, a njihova vrijednost ukupna kada govorimo o vrijednosti je preko 209 milijuna eura. Dakle iz tih sredstava i na taj način je fond onda isplaćivao sve ono što je bilo potrebno u svom obuhvatu poslova napraviti a to je između ostalo isplata naknada u novcu i obveznicama, dakle temeljem pravomoćnih rješenja o naknadi za oduzetu imovinu od strane nadležnih ureda državne uprave i kada je prema odredbama Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, prijašnjem vlasniku propisima naknada u ovo obliku. Isto tako radili su poslove prodaje nacionaliziranih i konfisciranih stanova nositeljima stanarskog prava odnosno zaštićenim najmoprimcima pod uvjetima i na način koji je bio propisan Zakonom o naknadi. Isto tako prikupljali su sredstva ostvarenih prodajem stanova, evidenciju tih prodanih stanova, praćenje naplate, evidenciju hipotekarnih dužnika, izradu … [[Govornik se ne razumije.]] očitovanja i slično. Zatim radili su i sudjelovali u upravnim postupcima u kojima je sukladno svim ovim zakonima fond imao položaj stranke odnosno obveznika naknade. Isto tako sudjelovale su u postupcima kojima je ovaj fond bio tužitelj ili tuženik u parnicama koje se odnose na prodaju tih nacionaliziranih i konfisciranih stanova. Dakle, ovaj cjelokupni posao će i dalje se nastaviti jer nisu dovedeni svi postupci do kraja, oni će se ubuduće odvijati u okviru Ministarstva financija. Inače fond do sada, do kraja 2016. je ukupno raspolagao sa 158 milijuna otprilike prihoda i od toga je dakle imao 4,4% troškova za zaposlene a najznačajniji troškovi u strukturi ukupnih rashoda jesu ugovorne kazne i naknade šteta i to u ukupnom iznosu od 148 milijuna kuna, dakle to je bilo u proteklom razdoblju. Stoga slijedom svega ovoga možemo reći da zaista postoji opravdanost da se poslovi ovog fonda zapravo obuhvate u okviru Ministarstva financija i da će to biti zapravo nova jedinica koja će obavljati poslove u okviru postojećeg ministarstva i dalje izvršavati obveze koje proizlaze, koje su do sad bile definirane ovom zakonom. Evo dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon.
Hvala vam lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu, imamo samo jednu a to je poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa javio sam se za raspravu iz jednostavnog razloga što jedna tema koja je životna, koja ima iza sebe itekakve ljudske traume, u ovom Saboru će praktički skoro pa proći nezapaženo. Vidjeli ste u pojedinim replikama da ljudi pričaju o nekim stvarima koje naprosto nemaju veze sa životom ni sa ničim, ali ovo je životno, ovo je povijesna činjenica, istina jednog političkog razdoblja. Kad su svi građani ove države bez obzira na vjeroispovijest, političku pripadnost ustvari tada si mogao pripadati jednoj partiji ili ničemu, nakon '45. ostajali bez imovine. Hrvatska država je uz sve što je imala, uz brigu za obranu i sve, našla model i način kako da pokuša obeštetiti jer uvijek imate jednu istinu. Onaj koji potražuje ili tko nešto traži njemu je malo, a onaj tko daje puno i prema tome tu u nekakvoj pravičnosti naprosto ne pada mi na pamet govoriti ali naprosto to je stvorilo 2 milijarde kuna u državnom proračunu. Neću reći neobavezan ni ništa. Zašto? Zato što kao što su ove 2 milijarde kuna, imate još niz stavki koje su ugrađene u onaj javni dug Republike Hrvatske a o kojima se ne priča, a posljedica su nekog razdoblja koji naprosto nemaju veze sa ovom državom, nemaju veze sa politikom ove države, nego imaju veze sa onima koji su donosili ove zakone koji su imali osjećaja da su hrvatski građani u pojedinom razdoblju oštećeni i da im treba pomoć. I kad govorimo o ukidanju ovog fonda onda naprosto moramo se sjetit toga i to moramo reći. To su naprosto činjenice. Jer gledajte u ovih 9 i pol milijardi kamata ili 10 koliko će biti u proračunu 2018. ima i dio kamata koji pripada za ove obveznice, pa kad govorimo o tome onda moramo imati na pameti. Da li si je itko ikada postavio pitanje koliki ukupni udio u javnom dugu povrata duga umirovljenicima, koliki je taj paket? Da li si je itko postavio pitanje koliki je udio u javnom dugu onih silnih sanacija brodogradilišta, naplaćenih jamstava HŽ-a, poticaja u poljoprivredi, silnog umirovljenja u ratnim godinama. Dakle, to su sve naše činjenice i naše istine od kojih ne možemo pobjeći, ali dajmo bar kad govorimo o ovakvoj temi pokušamo izbjeći politikantstvo dokazivati svoju nestručnost i neznanje po enti puta, nego govoriti realno o traumama naših sugrađana. Jer malo tko od nas ovdje sjedi tko nema prijatelja, susjeda i poznanika koji su, što su generacije njihovih predaka stjecale '45. ostali bez toga. Pa nisu Hrvati, Srbi, Mađari, Slovaci, svi građani Republike Hrvatske u '45. godinu ušli bez igdje ičega. Imali su oni veliko bogatstvo isto kao i katolička crkva i pravoslavna crkva. Sve se to obeštećuje kroz proračun i sve se to plaća i sve je to u onoj kocki velikoj javnog duga sa jednom malom kockicom. I onda trebam o tome govoriti. Ali ponavljam netko je imao i političke hrabrosti i političke mudrosti da predloži da se to riješi, da se pokuša riješiti, jer ponavljam ovdje o pravičnosti se ja ne bih usudio govoriti, ali o nečem moralnom, o nečem ljudskom mora progovoriti. Ali moramo progovoriti i o stručnom, financijskom. Jer znate šta, tko nije bio u Katančićevoj, taj ne zna što proživljavate tamo. Zato više puta su tu ljudi osupnuti kad čuju da kolega Lalovac i ja, pa i neki drugi ministri financija govorimo na vrlo sličan način. Zašto? Zato što smo prošli iste traume. Jer lako je sjest i pričat ex katedralno, međutim vi pogledajte hrvatski proračun. Mirovine, plaće, zdravstvo, kamate. 86% hrvatskog proračuna. E sad neka netko kaže u petom ili šestom mjesecu a ne treba dat mirovine, da ne treba dat plaće, da ne treba dati dječji doplatak, da ne treba isplatiti nekakvu socijalnu naknadu, da ne treba izdati obveznicu za naknadu ove oduzete imovine. Ali to je sve naša svakodnevnica, isto kao što je i naša svakodnevica ove kamate koje je kolega Marić postigao. A da se vi možda drugačije ponašamo onda bi te belosvjetske koji daju novce, oni su svi trčali Agrokoru davat novce uz kamatnu stopu takvu kakvu je, a danas pametuju. I boli mene briga šta će biti s njima i s njihovim kamatama, mene je briga da dobavljači i oni drugi koji su prodali svoje proizvode što su njihovi radnici zaradili naplate to, zato i je donesen lex Agrokor. A to da li će neka poslovna banka naplatiti. Pa gledajte tko je nakon 2012. kad je bilo evidentno da je Agrokor u financijskim problemima tjerao faktoring društva, da rade s mjenicama što su radile, tko je tjerao poslovne banke da daju kredite. Pa oni imaju vrhunske stručnjake, oni su trebali procijeniti rizik. Ali ne, mi ćemo se politički prepucavati pa reći da je ova ili ona politička opcija kriva. Kriv je netko drugi, netko kom je u interesu da državi koja je definitivno ima snagu da kamate poskupi. Jer budite sigurni Hrvatska država bez obzira na visinu svog javnog duga neće ostat dužna ni jednom kreditoru. Mi imamo silne potencijale, imamo silne potencijale u ljudima koje ne znamo iskoristiti. Ali imamo nešto što je snaga hrvatskog naroda, a to pokazuje ovaj zakon. U najtežim trenutcima pokazat moralnu odgovornost prema svojim građanima i pokušati im nešto nadoknaditi a to je činjenica, isto kao što je i jedna poštena činjenica kuponska privatizacija koju je netko pretvorio u nešto, ali o tom nekom drugom prilikom. I zato sam se javio jer sam osjetio potrebu i zbog pokojnog predsjednika Tuđmana i ljudi s njim koji su stvarali Hrvatsku državu ovo danas ovdje reći. Osjetio sam potrebu reći, jer on je osjetio potrebu da vrati građanima Hrvatske kojima je jedan politički sustav uzeo imovinu, da im pokuša to vratiti i ponavljam po treći ili četvrti puta neću govorit o pravičnosti. Govorim o nečemu što se događa, ali kad govorimo o visini javnog duga, kad govorimo o visini kamata onda nemojmo zaboraviti da je i ovo jedan mali segment je unutra. I nastali smo tako kao što smo nastali, plaćamo svoje i dobre i loše stvari, ali hrpa stvari je naprosto naišla tako kao što je i mi to kao odgovorni ljudi naprosto moramo izvršavati za bolje sutra svoje djece jer ja se iskreno nadam da će za desetak godina naša djeca raspravljati, imat kamate kao što to imaju ostale članice EU, a ova kamatna stopa je između ostalog i posljedica ulaska Hrvatske u EU, pa što god tko pričao. Ali kapital ima svoju zakonitost, on ima svoja pravila i tih se pravila drži svugdje u svijetu jednako. Ali mi na žalost neke stvari ne shvaćamo. Onda vrlo često onima koji nam krešu tu visinu kamatnih stopa dajemo vjetar u leđa, umjesto da im povučemo ručnu. Zato sam se javio za raspravu, hvala lijepo. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Šuker, razbudili ste me vašom raspravom jer ja sam bio cijelo vrijeme uvjeren da ovo nije tema naše današnje rasprave, bio sam zbunjen kolege su govorile o svemu i svačemu samo ne o temi i sada ja gledam koja je tema, čak sam si dao isprintati na brzinu, tema je Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine. Mi govorimo o ovoj temi, a neko nameće drugu temu. Zašto? Upravo zato da se ne bi govorilo o onome što je danas tema, a tema je da neko živi u židovskim kućama, a to nisu ustaše ni fašisti nego antifašisti i oni koji su ih naslijedili i oni koji su oduzeli tu imovinu. Sada je meni jasno tek sada vidim o čemu se radi. I tko ispašta na kraju? Hrvatska država koju oni opet na svoje načine anuliraju u svakom pogledu. Ponovno proizvode i traže fašiste, možda će nam opet nešto otet kolega Šuker, a tko će onda plaćat to? I fali jedan najveći tamo koji sjedi, koji me često spominje da me nema u sabornici, a otišao je on u jednom takvom stanu.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Culej ja sam pokušao ovu temu staviti u kontekst onoga o čemu se u ovoj sabornici priča. I moram reći da je kolega Lalovac s jedne druge pozicije isto pokušao staviti to u kontekst, ali u principu ta rasprava je poprilično pokušala ukazati na neke stvari. Međutim, ono što želim ponoviti, mnoge stvari koje je pokojni predsjednik Tuđman svojim suradnicima predlagao, nažalost nisu vrednovane ovakve stvari nisu vrednovane na način na koje su vrednovane. Pa zato mi koji smo u ovoj stranci od početka i sudjelovali smo u nekim procesima imamo moralnu i ljudsku odgovornost o nekim stvarima govoriti onako kako su bile pa bez obzira sviđalo se to nekome ili ne sviđalo. Tko radi taj i griješi, ali tko ima dobru volju i tko ima veliko srce onda i ako pogriješi ljudi to razumiju.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker iz vašeg izlaganja sam vidio obično se pričalo o kamatama i dugovima, a ja ću malo reći o zločinu oduzete imovine '45. godine, ne samo oduzete imovine već protjeranih ljudi i pobijenih ljudi u '45. godini. Dobro i drago mi je da se nakon 70 godina o tome raspravlja, da se u ovom našem Saboru kaže jasno da je to bio zločin, da je to bila nepravda prema određenim ljudima. I danas neko uživa te stanove, a znamo koji su kadrovi dobivali te stanove i koju zemlju su dobivali koji kadrovi i tko je sve to upravljao tim 45 godina. Naravno, to će platiti hrvatski građani, naravno uz kredit koji vi kažete i kamate koje danas su unutra u našem proračunu. Ali opet ću se malo vratiti kada ste spomenuli Agrokor i 10% zaduženja, vidjeli su nekakve lihvarske banke, tako bi rekao, kao i svaka druga banka koja želi uzeti nešto jeftino, naravno ubacili svoje milijarde kao ruska banka, kada su vidjeli europske banke da ne može Agrokor izdržati pa nisu dali mu kredit ruska banka uskače i navodno pomaže Agrokoru, a ustvari ga tjera u daljnju propast i želi skočiti i uzeti tu takvu jednu veliku firmu i tvrtku koja je bila organizirana ali prezadužena. Naravno Todorić kao vlasnik te firme je morao znati da on ne može firmu razviti sa 10% ako je ikakav ekonomiste, ja opet postavljam pitanje ekonomista u našoj državi. I šta dolazi iza toga? Naravno stečaj i sve ovo što se desilo sada ovoj Vladi kojoj ja dajem podršku i mislim da je napravila dobar posao sa ovim lex Agrokor i drago mi je da to nije išlo u stečaj i mislim da će se to nadam se izvuć i da neće Agrokor i radnici doći u problem i Hrvatska država svakako i mali OPG-ovci koji su isplaćeni. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Gledajte kolega Mišiću, mi smo ovu temu htjelo se odraditi na ovako jedan tehnički način. Međutim kao i ko čovjeka svaka bolest nešto ima nekakav uzrok tako i ovo što se događalo oko Agrokora o čemu ste vi pričali ima nekakav uzrok. Pa ovaj fond ima nekakav uzrok, dakle naprosto ništa se ne može dogoditi ovako. E sada se postavlja pitanje da li je netko spreman u datom momentu spustiti zastor i reći nekome ne možeš to raditi ili će to neko u nekim budućim vremenima plaćati. Dakle oduzeta imovina za vrijeme jugokomunističke vladavine neko nije htio spustiti zastor, ljudi su ostali nažalost bez svega što su imali, mnogi, samo zato što su možda rekli jednu krivu riječ ili rečenicu. Danas im se to vraća na nekakav način tako kako se vraća. Tako i ova priča oko Agrokora se želi gurnuti u nekom drugom smjeru. Da li su u onom trenutku kada se osjetilo da se događaju neke stvari, da li su institucije koje su nadležne za nešto napravile to što su napravile, o tome treba raspravljat. A ne mi raspravljamo o nekim stvarima koje su poprilično imaginarne za ovo što će se događati u budućnosti jer mi trebamo gledati jer kada bi vi došli kod liječnika pa kada bi on vama pričao o ovome o onome, a ne bi vam govorio koji lijek trebate dobiti da ozdravite i vi vrlo teško i vrlo brzo se našli u bezizlaznoj situaciji ili bi vas nažalost nosili sa nogama prema naprijed. E tako ja gledam rasprave nekih naših uvaženih kolega o temi koja traži visoko, visoko stručno rješenje, sjajnog dijagnostičara, vrhunskog specijalistu i još većeg mikrokirurga da to riješi jer bez toga sa politikantstvom nikada se u životu nije ništa riješilo. Možda su se pobrali nekakvi jeftini politički poeni. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Šuker iako ovdje se očigledno radi o zakonu koji ima prije svega jedan vid racionalizacije 31 zaposleni koji prelaze, kasnije će se preraspoređivati kako bude manje posla. Ono što ste spomenuli u vašem izlaganju, svakako i oko Agrokora i oko financiranja i to je ono što se cijelo vrijeme provlači u javnosti, apsolutno da Agrokor kao tvrtka je bila jedna, ma je, još uvijek i je sistemska tvrtka koja je napravila i puno dobroga. Znači puno dobroga je napravila u smislu da se privatni novac investirao, zaduženja znači kod privatnih kreditora i ulagalo se u određena poduzeća. Mnogi i moji Slavonci koji su došli nakon toga, puno njih je svjesno ili nesvjesno nakon privatizacije određenih tvrtki koje su bile ogromne, puno se uložilo i u Belje i u Vupik itd., na području Slavonije i puno je tu kooperanata danas. I svi oni gledaju i osluškuju i mi ovdje ne smijemo nikada koristiti ovu pozornicu za jedan populizam koji još može imati utjecaja na nešto što je u stvarnom svijetu. Dakle sav taj privatni novac u privatnoj tvrtki i dan danas se gleda. Nitko nije tjerao ni Europsku banku za obnovu i razvoj da ulaže u kapital Merkatora, da postane 8%, u dionice Merkatora, da postane 8% vlast. Dakle svi oni su imali svoje due diligence, pa to su ogromni sustavi koji su radili, koji su bili underwriteri, koji su sva ona izvješća gledali. Dakle ako se njih uspjelo prevariti onda sigurno, ako su ih i prevarili u jednom danom trenutku, a očigledno da je ova revizija pokazala, tu je bilo nekih drugačijih knjiženja onda sigurno ne možemo sad svaljivati sve da je netko tu previše odgovoran. Naravno da je cilj da se sačuvaju sva radna mjesta i svi dobavljači. Dobavljači su, svjesno neki i neki su morali i to je onaj problem što je bio i koji se nije rješavao zapravo kreditirali sami Agrokor ali su imali i veće cijene. Tako da je sada ono što je dobro i što je ovaj zakon dobro napravio da se svima njima plaća u roku i da su svi oni mali dobavljači podmireni. A što se tiče iznosa kamata to je svakako ono što bi trebalo biti manje ali to ne možemo rješavati ovdje i na ovakav način.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Čuraj, jučer je bivši guverner Rohatinski rekao jednu činjenicu. Međutim, ta činjenica je gurnuta pod tepih jer nekome ne paše. Dakle on je rekao da do 2012. promet nekakvim mjenicama je bio praktički zanemaren. On je to izjavio kao guverner u to vrijeme. Nekakvu sličnu konstataciju možete pročitati u revidiranom financijskom izvješću uprave Agrokora. Ista priča da značajnije trgovanje sa regresnim mjenicama počinje isto tu negdje. E pa sada meni nije jasno ako je evidentno i da je u tom periodu do 2016. Agrokor se zadužio za 2 milijarde i 700 milijuna eura a koje je, to su evidenti, to su činjenice. To ne može netko sad politikanski na ovakav ili onakav način raspravljati. Ali je evidentno i da je to uzrok ovoj bolesti u kojoj se danas Agrokor nalazi. Uz sve ono što je bilo prije, ali ovo je definitivno nešto što ga je bacilo u bolesnički krevet. Ali jeste li vi primijetili kolega Čuraj da je jučer netko uopće spomenuo tu činjenicu koju je izjavio bivši guverner. Ali o nekakvim svojim političkim kvazi aranžmanima i angažmanima što je navodno mu netko govorio, rekao to je poprimilo silnu stvar. Međutim, po meni je daleko bitnije ako guverner HNB-a izjavi da do tog perioda nije bio promet nečega a nakon toga se nešto događalo pa on je zbog toga pozvan na svjedočenje a ne zbog nečega što je benigno. Jer on je pozvan tamo kao guverner HN-a u periodu 2000., 2011., 2012. i da svjedoči o tom periodu. I čovjek iznese jednu činjenicu koja se poklapa praktički paste-copy onoga što se nalazi u izvješću, revidiranom izvješću Agrokora ali međutim kolegice i kolege jeste li vi to možda primijetili da je bilo medijski popraćeno nekako … [[Govornik se ne razumije.]] ? Nije. A to je nažalost hrvatska istina i hrvatske činjenice.
Hvala. I zadnja replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Šuker kada ste govorili o Fondu za naknadu oduzete imovine onda ste spomenuli kuponsku … [[Govornik se ne razumije.]] vaučersku privatizaciju onako samo kratko a zapravo se govorilo o tome dok su branitelji ratovali a onda su neki krali. Mi smo i na istražnom povjerenstvu pitali neke od svjedoka je li to istina, zapravo je li se omogućilo tada prognanima i braniteljima da sudjeluju u ovoj privatizaciji. Jedan od svjedoka je rekao da je to bila istina i da su se tada dionice dijelile braniteljima. No, to je tada prikazivano kao pljačka stoljeća. Međutim ono što ste na samom kraju rekli a ticalo onoga što se stavilo pod tepih. Zapravo tada kada se govorilo o tome svi su zaboravili nacionalizaciju, konfiskaciju, eksproprijaciju o kojoj nitko nije tada htio govoriti i zapravo se učinilo to da ovom privatizacijom i pretvorbom društvenih poduzeća se takve stvari sakriju pod tepih. Drago mi je što ste to spomenuli, drago mi je što se o tome govorilo na Istražnom povjerenstvu pa je i dobro da se to spomene i danas u ovom Hrvatskom saboru. Evo hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala kolega Babić. Ja sam rekao da su mnoge obitelji ostale bez velike imovine. Da li je to zemlja, kuće, stanovi, tvornice, ostali su bez toga, netko im je to oduzeo samo zbog toga što je možda malo drugačije izgledao od onoga koji je imao u tom trenutku političku moć, imao je kožni kaput do koljena i mogao je raditi što hoće. Neki su mislili da možda mogu tako raditi i ovako. Međutim, što se tiče kuponske privatizacije mislim da tu treba stvari gledati kome je ona bila namijenjena. Ona je bila stradalnicima, prognanicima i braniteljima. Ona nije bila namijenjena svakome. Da li je Hrvatska u tom trenutku mogla imati dvije burze, ja imam o tome svoje mišljenje jer je u ovom trenutku kada pogledate koliko se trguje danas na Zagrebačkoj burzi, sve je jasno. Ali ponavljam ovaj zakon i ovaj fond je donesen da se pokuša ako ništa drugo, moralno na određeni način obeštetiti pa i pomalo financijski građane RH. Jer kažem oštećeni su svi bez obzira na vjeru, na vjeroispovijest, narodnost, pripadnost ovome ili onome, svima koji su možda malo drugačiji disali su oduzete stvari ali o tome mi nažalost u Hrvatskoj ne možemo razgovarati jer vidjeli ste kad je bio i Zakon o pravima hrvatskih branitelja, o vremenima gdje još je živo 98, 99% posto svjedoka, mi nismo u stanju raspravljati a imamo činjenice, imamo žive svjedoke, a kako ćemo raspravljati o nekim vremenima gdje nažalost, živih svjedoka je sve manje i manje?
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu a glasovat ćemo kad ste steknu uvjeti i prelazimo na slijedeću točku.
Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine drugo čitanje, P.Z. br. 123. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 124 glasa za, 1 suzdržan donijet Zakon o prestanku važenja Zakona o fondu za naknadu oduzete imovine.
prelazimo na slijedeću točku: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, prvo čitanje, P.Z. broj 166 Predlagatelj je zastupnik Goran Aleksić, na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Zakon koji predlažem nakon kolektivne presude u slučaju Franak najvažnija je stvar koja bi se trebala dogoditi da se konačno prekine nezakonito naplaćivanje kamata od strane hrvatskih banaka koje traje već 15 godina. Banke su krive zbog toga što naplaćuju nezakonite kamate međutim odgovornost za to snose na prvom mjestu HNB, na drugom mjestu Vlada RH pritom ne mislim a ovu Vladu nego na sve Vlade i na trećem mjestu zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora koji su unazad desetak godina sjedili ovdje u Hrvatskom saboru, svi su oni odgovorni za takvo nezakonito i kriminalno ponašanje banaka. Dakle, to što banke rade hrvatskim građanima, dužnicima u kreditima sa promjenjivim kamatnim stopama, to što su ugovarale sa svojim dužnicima sve do 31. prosinca 2012. godine u kreditima sa promjenjivim kamatnim stopama, to je kriminal u stilu Al Caponea. Al Capone nije završio u zatvoru zbog kriminala nego zbog toga što nije platio porez. Banke također dobivaju kazne zbog minornih stvari ali kad je u pitanju pravi kriminal, one se i dalje ponašaju nezakonito. Najprije bih ukratko rekao što se postiže ovim zakonom. Dakle, banke nisu ugovarale na pravilan način promjenjivu kamatnu stopu s dužnicima sve do 31. prosinca 2012. godine. umjesto da ugovore podatke na temelju kojih bi se mijenjala kamatna stopa, banke su ugovarale vrlo jednostavno ugovornu odredbu koja kaže kamatna stopa u ovom trenutku je takva i takva, a ubuduće će se mijenjati odlukom banke. Što to znači odlukom banke? To je kao da ja kolegi Bačiću prodam automobil za 100 000 kuna i ugovorimo to će biti u 10 rata po 10 000 kuna i stavimo klauzulu u ugovor da svaku tu ratu od 10 000 kuna ja kao prodavatelj mogu promijeniti. I to je sve. To je moja odluka. Moja osobna odluka. Nema podataka nikakvih na temelju kojih bi se tako nešto činilo. A Zakon o obveznim odnosima je potpuno jasan, u člancima 269. do 272. Zakona o obveznim odnosima propisano je kakva mora biti ugovorna činidba. Ugovorna činidba mora b iti odrediva. Ugovorna činidba isto tako piše u zakonu, odrediva je tada ako se u ugovoru ugovore podaci na temelju kojih će se činidba mijenjati i izvršavati. Ukoliko tih podataka nema, onda se radi o neodredivoj ugovornoj odredbi, ukoliko je ugovorna odredba neodrediva u tome slučaju ona je nepoštena i ništetna. Dakle, ne vrijedi i ne primjenjuje se. I upravo ovo što sam ja rekao, presuđeno je u kolektivnoj presudi u slučaju Franak i ne odnosi se samo na franak nego sve odnosi na sve kredite, i euro i kunske i CHF kredite. I banka ma je naloženo tom presudom da se one više ne smiju tako ponašati. Međutim budući da je ta presuda apstraktna na neki način jer se ne odnosi na svakog pojedinačno nego kolektivno, banke su se nastavile dalje tako ponašati a država nije učinila ništa da ih u tome spriječi. Bio je jedan pokušaj krajem 2013. godine kada je bivši ministar Linić predložio zakon kojim se odredilo da u postojećim kreditima u kojima nisu ugovoreni parametri za promjenu kamatne stope, banke moraju definirati, uskladiti ali konačno ugovoriti promjenjivi parametar i fiksni dio kamatne stope. Ukoliko banke ne ugovore promjenjivi parametar i finski dio kamatne stope, onda banke podliježu kazni od 80 000 do 200 000 kuna a odgovorna osoba u banci od 10 000 do 50 000 kuna, pa tako su pojedinu dužnici koji su bili orni a jako ih je malo nažalost, podigli prekršajne prijave protiv banaka i evo, u lipnju ove godine imam jednu pravomoćnu presudu. Visoki prekršajni sud u lipnju ove godine presudio je pravomoćno da Adico banka mora platiti 100 000 kuna u državni proračun a tadašnja odgovorna predsjednica uprave Tea Martinčić 20 000 kuna u državni proračun zbog toga jer sa jednim dužnikom nisu ugovorili promjenjivi parametar i fiksni dio kamatne stope. Ja sam također pokrenuo jedan takav prekršajni postupak i banka je zada na prvom stupnju kažnjena sa 90 000 kuna kazne zbog toga jer sa mnom nije ugovorila promjenjivi parametar i fiksni dio kamatne stope i taj novac ide u državni proračun. Dakle uvažene kolegice i kolege, ja sam u fušu na prekršajnom sudu vratio jedan dio plaće koji zarađujem u Hrvatskom saboru, u fušu. Ali imao sam pravo na to kao oštećenik, kao ovlašteni tužitelj. I sada bih ukratko rekao što se događa ako se ovaj zakon koji sam predložio donese. Događa se sljedeće, banke će morati u svim ugovorima o kreditu u kojima nisu ugovorile promjenjivi dio kamatne stope i fiksni dio kamatne stope to ugovoriti. Ali budući da se ugovori uvijek sastoje od volje dviju ugovornih strana te dvije ugovorne strane se ne mogu nikada dogovoriti oko toga jer dužnik će uvijek htjeti malu kamatu, a banka će uvijek htjeti veliku kamatu. Zbog toga država mora uskočiti metodologijom kako do toga doći. Te metodologije u onom zakonu koji je donesen krajem 2013. godine nema, upravo zbog toga je problem i nastao. Kakva bi ta metodologija bila? Metodologija je ustvari vrlo, vrlo jednostavna. U svakom takvom ugovoru kojih ima u ovom trenutku po mojim nekim procjenama preko stotinu tisuća, dakle u svakom takvom ugovoru banka bi trebala pozvati k sebi dužnika i predložiti mu na temelju metodologije da se kamatna stopa odredi kao fiksni dio plus promjenjivi dio, ali na način da se fiksni dio odredi na sljedeći način. Dakle u trenutku ugovaranja kredita, uzima se ugovorena početna kamatna stopa koja je u ovom trenutku jedina legalna kamatna stopa, zatim se od te kamatne stope oduzima vrijednost promjenjivog parametra u trenutku ugovaranja kredita odnosno godina prije toga godina koja prethodi i dobivena veličina je onda fiksni dio kamatne stope. I to se onda primjenjuje od 1. siječnja 2014. jer je to bio dan kada su banke morale s nama ugovoriti te parametre, a nisu to učinili. Budući da ima prigovora retroaktivnosti tog zakona da se ne bi trebao primjenjivati od 1. siječnja 2014., ja sam spreman prihvatiti tu primjedbu i spreman sam promijeniti zakon u tome dijelu na način da se on primjenjuje od stupanja na snagu zakona i u roku od 60 dana banke bi morale uskladiti parametre sa svojim dužnicima. Što se događa ako se to donese? U tom slučaju banke reguliraju taj dio i svi dužnici koji imaju još uvijek postojeće ugovore o kreditu sa nezakonitim elementima kamatne stope jer su ih banke nezakonito definirale, svi takvi dužnici dobili bi smanjenje kamatnih stopa od 1 do tri postotna boda i smanjenja anuiteta od 5 do 20% u ukupnim iznosima. Sve dok se to ne učini, banke i dalje naplaćuju nezakonitu kamatnu stopu, dakle banke naplaćuju nezakonitu kamatnu stopu, a to znači da su banke sve do trenutka dok ne ugovore sa svojim dužnicima parametre kriminalci. Tim kriminalcima u radu pomaže HNB koja kaže da one rade zakonito, tim kriminalcima u radu pomaže Vlada RH koja je odbila ovaj moj zakon i tim kriminalcima pomoći ćemo i mi ako mi odbijemo ovaj zakon. A tim kriminalcima ne pomaže Visoki prekršajni sud koji je jednog kriminalca kaznio sa 100 tisuća kuna kazne. Dakle koliko god neko govorio protiv pravosuđa u RH, ja osobno mogu reći da je pravosuđe još uvijek ispred zakonodavne vlasti i ispred izvršne vlasti jer to pravosuđe donijelo je presudu u kolektivnom sudskom sporu gdje je presudilo da banke nezakonito reguliraju kamatne stope, to pravosuđe je Vrhovni sud nedavno vratio natrag presudu u kolektivnom sporu na Visoki trgovački sud pa će se ponovo odlučivati i o valutnoj klauzuli, dakle pravosuđe radi sporo, ali radi svoj posao, bez obzira koliko netko mislio da oni ne rade svoj posao dobro. Sada je red na nas da mi obavljamo svoj posao dobra, pa bi se malo vratio u povijest kako je do svega toga došlo. Dakle kao što sam rekao Zakonom o obveznim odnosima bilo je decidirano regulirano da banke odnosno bilo tko tko ugovara nekakav ugovor, mora ugovarati ugovorne odredbe na način da su one odredive. Banke su ugovarale te ugovorne odredbe na način da su one ne odredive i zbog toga su te odredbe nepoštene i ništetne. Što je radio HNB u to vrijeme kada je HNB to trebao spriječiti kao regulator i nadziratelj poslovanja banaka? HNB nije radio ništa, dapače, HNB je to podržavao. HNB je na svojim stranicama za zaštitu potrošača držao godinama obavijest u kojoj je pisalo, „Banke imaju pravo svojom administrativnom odlukom mijenjati kamatnu stopu“. Pa to je zločinački, tako nešto napisati od jedne središnje banke. Pa zamislite što je napravila Središnja banka u Srbiji koja nije dio EU uopće. Središnja banka u Srbiji kada je otkrila da su banke na takav način ugovarale kamatnu stopu predložila je zakon i taj je zakon donesen u Srbiji 2011. godine. Pa to je žalosno da je Srbija ispred nas. 2011. godine naloženo je bankama sljedeće, ukoliko ste ugovarale kamatnu stopu da se mijenja odlukom banke, takva je odluka ništetna, ne vrijedeća, neodrediva to ne vrijedi. Dokle god ne ugovorite sa svojim dužnicima parametre za promjenu kamatne stope morate primjenjivati početnu kamatnu stopu. To je kod nas rekao sud, kod nas mi to nismo u stanju napraviti, a nismo u stanju zato jer slušamo HNB. Vlada RH, Ministarstvo financija i Sabor slušaju HNB kao da su oni Vatikan. Pa to je žalosno. HNB štiti interese banaka, ne štititi interese vladavine prava pa tako viceguverner Bojan Fras izjavljuje javno ovdje u sabornici kako odluka banke predstavlja dio ugovora, kako banka kada donese odluku da će promijeniti kamatnu stopu da je to uredu i da je to zakonito, viceguverner bivši odvjetnik. Ne znam da li ste gledali film „Đavolji odvjetnik“, ali u tom filmu se radi o nečem sličnom gdje odvjetnici rade u korist krupnog kapitala, ali se ipak jedan odvjetnik na kraju preobratio pa je postao ipak pravi odvjetnik. Dakle HNB je na prvom mjestu glavni krivac. Drugi krivac Vlada RH koja krajem 2013. godine dok je bio ministar Linić. Dakle bivši ministar Linić snosi kao drugi nositelj veliku odgovornost, on je ovdje na ove klupe dostavio Prijedlog izmjena Zakona o potrošačkom kreditiranju u kojem je pisalo da banke ukoliko nisu ugovorile sa svojim klijentima način promjene kamatne stope na pravilan način dakle da se sastoji od promjenjivog i fiksnog djela, da u tom slučaju banke moraju odrediti fiksni dio u njegovom početnom iznosu, i taj zakon je bio tu na klupama. I zadnji trenutak dakle, zadnja rasprava ministra Linića, bivši ministar Linić, povlači zakon sa klupa jer je očigledno netko izlobirao iz banaka da se to ne donese i umjesto toga zakona predlaže novo rješenje u kojem kaže samo da će se kamatna stopa u CHF stambenim kreditima ograničiti a ovim drugim kreditima treba definirati promjenjivi parametar i fiksni dio kamatne stope, uskladiti i ne piše ugovoriti ali piše da će biti banka kažnjena ako ne ugovori. Ali nema metodologije, u onom prvom rješenju je pisalo fiksna marža mora biti u početnom iznosu. I to je bilo to. Da je tada to bilo riješeno, da ste vi tada donijeli takav zakon, ja ovdje ne bih govorio. To je sigurno jer bi taj problem bio riješen, problem CHF-a se rješava sudski, bila je konverzija, ne bi postojao niti jedan razlog da se ja kandidiram i da ovdje govorim o problemu. Jer glavni razlog zašto sam ja u Hrvatskom saboru je problem kamata. Glavni razlog. 200 000 obitelji najmanje je patilo zbog nezakonitih kamatnih stopa unazad 15 godina a još najmanje stotinu tisuća ih pati i dalje. Nažalost, naši građani nisu Islanđani, da su oni Islanđani ili ne bi bilo nas ili ne bi bilo banaka, nešto bi bilo. Ali nažalost naši građani nisu Islanđani, nisu svjesni problema, ne slušaju što im se govori ali nažalost niti mi ovdje često ne slušamo što se govori i ne želimo slušati argumente nego jednostavno slušamo volju onog koji je iznad nas, hijerarhija, vojnička. Rekao je šef, tako mora biti. Ne treba slušati šefa ako to što šef govori nije ispravno. Mi imamo svoju glavu, moramo razmišljati svojom glavom, ako nećemo razmišljati svojom glavom, nećemo stići nikuda. Ja ovdje razmišljam svojom glavom. Ja nisam bio na onoj raspravi o opozivu Vlade RH. Nisam to podržao, nisam bio niti protiv, ali nisam bio uopće na raspravi. Zato jer smatram da je ta rasprava bila bespredmetna, 14 sati se razgovaralo ni o čemu, nepotrebno, Vlada ima 78 ruku i o tome se može tu i tamo nešto reći, ali razglabati onako cijeli dan ni o čemu, to nema smisla. Ja sam zadovoljan da je danas barem jedan dio sabornice popunjen pa se ipak o ovome može više čuti i može se o tome razgovarati. Dakle, Vlada RH na drugom mjestu, rekao sam kao netko tko drži lojtrice bankama u njihovom nezakonitom poslovanju. Posebice sada kada ta Vlada nije prihvatila ovaj moj prijedlog. Jer ovaj moj prijedlog ne odnosi bankama nikakav novac dakle nema isplate. Nema isplate, samo se kamatna stopa regulira na pravilan način, to je sve. Smanjuje se na temelju sudske presude, na temelju zakona, na temelju regula Rimskoga prava jer Rimsko pravo ima jednu vrlo zanimljivu izreku …/Govornik govori latinski./…, što to znači? Ono što ne valja od početka neće se popraviti tijekom vremena. Ako nešto nije na početku nije ugovoreno kako treba, ono se mora popraviti tako da se vratimo na početak i pod uvjetima koji su vladali na početku moramo izregulirati to što ne valjda sada. A rekao sam, slažem se da se primjenjuje ubuduće, a ne unazad, dakle slažem se. Tko je na trećem mjestu krivac? Na trećem mjestu je krivac Hrvatski sabor ukoliko se ne prihvati da ovaj zakon ide u drugo čitanje jer ja sam rekao, ja sam spreman da se ovo sve uskladi sa Vladom RH. Dakle, ja sam otvoren potpuno da između dvaju čitanja razgovaram i da uskladimo sve što je neusklađeno i da po potrebi Vlade RH zatraži i mišljenje Europske središnje banke koje nije obvezujuće da se razumijemo i da zatraži procjenu učinka propisa. Međutim procjena učinka propisa i ja tvrdim u ovom slučaju nije važna. Zašto nije važna? Zato jer se bezakonje mora zaustaviti. Banke pelješe hrvatske građane nezakonitim kamatama koje su 300% veće nego u jednoj Njemačkoj. 300% veću kamatu naplaćuju banke u Hrvatskoj nego banke u Njemačkoj. Ona snažna njemačka dakle ima malu kamatnu stopu, a ova slaba Hrvatska ima tako veliku kamatnu stopu i onda se čudimo što su ljudi u blokadama. Onda se čudimo što ljudi ne mogu živjeti. Onda se čudimo što ljudi iseljavaju. Pa naravno da se iseljavaju kad im banke duguju novac. Taj novac ako se vrati na neki način hrvatskim građanima kroz smanjenje rata značit će i veći BDP jer će građani dobiti mogućnost veće potrošnje. To će biti dobro za građane jer će lakše živjeti. To će biti dobro za državu jer će država više dobiti u proračun kroz veći BDP. To će na kraju krajeva biti dobro i za banke jer će smanjiti udio loših kredita u budućnosti. Dakle, ne postoji niti jedan razlog da se ovaj zakon ne prihvati. Razlozi koji postoje su apstraktni. Jedan od razloga može biti što ja nisam pristao priči vladajućoj većini. Ja mislim da mi moramo prestati sa tom praksom da netko mora prići nekome da bi se nešto izglasalo. Ta praksa je jako loša. Mi moramo razmišljati svojom glavom. Mi jednostavno moramo zaštititi hrvatske građane od bezakonja u kojem se nalaze. Od bezakonja hrvatskih banaka. Dakle, molim vas da razmislite o ovom zakonu i molim sve one koji su dali podršku ovom zakonu da kad dođe vrijeme za glasanje, ponovno budu za, ovaj zakon je daleko važniji od onog zakona prvog jer onaj prvi zakon se može riješiti i sudskim putem. Dakle svatko može privatnom tužbom pokrenuti proces i dobiti svoj novac nazad dok za ovaj drugi zakon nema sudskog načina da se to riješi. Neki ljudi su pokušali, tužili su banku za preplaćene kamate i taj dio tužbe su dobili. Ali su tužili i drugi dio tužbenog zahtjeva, gdje su tražile da sudac definira parametar i fiksni dio kamatne stope. I sudac je presudio, da kamatna stopa je ništetna, da presuđujem vam da dobijete svoj novac, ali ne, ja ne mogu odrediti parametre, jer ja nisam arbitar. To je stvar države. Tu je sudac u pravu. Mi smo ti koji trebamo riješiti, nitko drugi nego samo mi. Stoga, molim vas da budete u ovoj raspravi konstruktivni, i molim vas i vas kolege iz HDZ-a da glasate za prolazak zakona u drugi krug. Jer prolazak u drugi krug ne znači da je zakon donesen, nego znači samo to da mi dajemo mogućnost da s Vladom RH, doraslim zakon i da konačno zaštitimo građane RH od bankarskog bezakonja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću. 4 su replike. Prvi je na redu poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Aleksić, pažljivo sam slušao vašu raspravu. Vi ste vrlo jasno sistematizirali, tko su institucije, koje toleriraju ovakav odnos i naših rada banaka i odnos prema građanima, kao klijentima. HNB, banke, Vlada, Sabor, sve ste to pobrojali. Pa kako je onda moguće, da su te najvažnije institucije u sustavu, da one toleriraju i ne samo toleriraju, nego podupiru ovakvu praksu financijskog iscrpljivanja građana iz čitavog sustava. Smatrate li vi da je onda išta moguće napraviti u ovakvoj situaciji? Evo, ja, znači vidljiv je vaš rad. Veliki su napori koje ulažete, a već ste zajedno 7 g. borimo na tom području. Zajedno, kad smo počeli u udruzi Franak. Uspjeli smo puno. Ovaj predmet je ponovno vraćen, na Vrhovni, odnosno, vjerojatno i na sud, početni trgovački, ali vidimo, skoro bi čovjek rekao, da je to urota čitavog sustava, ali ja bi jednostavno rekao, da imamo situaciju, da je financijska moć i vlast ovladala političkom vlasti. Ja sam sigurno u to uvjeren. I vi molite, vidite ovdje zastupnike, ove trgovačke koalicije, da vas danas podrže, da vaš prijedlog Zakona o potrošačku kreditiranju prođe u 2 krug. Pazite samo da prođe u drugi krug, da podrže i vidite kako se oni ponašaju. Pa molim vas, odgovorite na pitanje, što mislite uopće u čemu je ključni problem. Da li u tome što ovi ljudi koji ovdje sjede, ne slušaju, ono, ne slušaju građane koje su ih izabrali ili postupaju po volji financijskog kapitala.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lovrinoviću, ima tu više razloga. Glavni razlog je taj što se HNB sluša kada su u pitanju banke. Dakle, sve što HNB kaže, to se sluša, a HNB je produljena ruka banaka. U njoj rade bivši bankari i oni ne razumiju pravni jezik, nego ekonomski jezik i samo razmišljaju o tome banke će imati štetu. Ne banke, neće imati štetu nego smanjeni dobit. Dakle, lobira se na sve strane, lobira se na sudovima, lobira se kod HNB-a, lobira se kod Vlade, siguran sam da je tako. Znam da se lobira na sudovima, ne direktno nego indirektno, zbog toga što nakon presude u slučaju Franak, pravomoćne, odmah je bio seminar u Opatiji, gdje je jedan profesor prava, profesor Miladin, ustvrdio kako sudovi neće moći određivati koliko ljudima treba vratiti novca, jer oni ne mogu odrediti kako se kamata trebala mijenjati. Iz početka su sudovi sudili tako, jer su neki suci bili na seminaru. Srećom, ta praksa pogrešna je prekinuta i sudovi sada sude kako treba. Druga stvar, Ministarstvo financija, često sluša govor HNB i s njima dogovara sve. I to je veliki problem. Treba uzeti u obzir jedino i samo vladavinu prava. Pravo i jasno. Ugovorne odredbe o promjeni kamatne stope, odlukom su banke su nepoštene i ništene. Presuđeno sudskom presudom. Banke nakon toga nisu ugovarale u tim postojećim kreditima parametre na pravilan način, nego su ih definirale samovoljno. Dakle, ponovno su na neki način, svojom odlukom, definirale promjenu kamatne stope. To je ponovno isto tako ponašanje koje im je bilo zabranjeno kolektivnom sudskom presudom. Dakle, treba razmišljati svojom glavom. To je cijela mudrost.
Druga replika, poštovani kolega Davor Vlaović.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Aleksić, lijepo ste dali glavni argumente zašto bi trebali glasati za prijedlog ovog zakona, da ide u drugo čitanje i istaknuli ponovno da su banke nezakonito ugovarale kamate u RH. Da već imamo i sudske presude takove i da još uvijek 100000 građana u RH, trpe zbog ovako nezakonitog poslovanja banaka u RH. Prilika je da nas glasovanjem damo šansu ovom vašem prijedlogu zakona, da ide u drugo čitanje i da ga popravimo, jer je Vlada dala negativno mišljenje na ovaj zakon. Iako smo se jučer na Odboru za zakonodavstvo složili i oporba i pozicija i vanjski članovi Odbora za zakonodavstvo, koji su stručnjaci u ovom području, koji su rekli da je bio određeni vakum 2012.-2014. Da ovo područje nije precizno zakonski uređeno i da su to banke vješto iskoristile i nezakonito obračunavale kamate i da to treba riješiti donošenjem ovog zakona. A da problem retroaktivnosti se može naknadno riješiti doradom ovog zakona. I vi ste kompromisno dali prijedlog da sa Vladom sjednete da ovaj dio usuglasimo kako bi donijeli zakon, na korist 100000 građana u RH. Nažalost je to i na odboru to odbijeno, a vjerujem da i danas Hrvatski sabor ima priliku ispraviti tu grešku da ovo pravno područje uredimo, da dovedemo banke u zakonito poslovanje i da pomognemo našim građanima. I stoga će HSS podržati ovaj prijedlog.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Vlaoviću, taj vakuum koji se spominje je ustvari jedan obični spin, nije bilo vakuuma. Naime, rekao sam u uvodnoj raspravi, Zakon o obveznim odnosima je regulirao jasno i glasno, ugovorna odredba mora biti odrediva, dakle banke su dapače imale veću širinu kako ugovoriti kamatnu stopu da bude ugovorena kako treba, dapače imale su veću širinu. Ta širina je rekla da mogu to raditi kako god hoće ali moraju ugovoriti i ti podaci moraju biti takvi da su transparentni i da su jasni i banci i onome tko ugovara s bankom kredit. Dakle banke namjerno nisu to činile, a nisu to činile zbog toga jer im je onda bilo moguće da samovoljno mijenjaju kamatnu stopu i da na takav način reguliraju svoju zaradu jer kamata je cijena kredita ljudi moji. Znate li vi što je kamata? Kamata je cijena. Ono kada se kaže kamata je porasla za dva postotna boda, a dva postotna boda. Ako kamatna stopa naraste sa 4 na 6% i to samovoljom banke, to znači da je banka svojom samovoljom cijenu kredita povećala za 50%, 50% ovako samo, niti trepnula nije i nikom ništa. I mi to ovako možemo promatrati tako godinama i ništa ne činiti. To ne dolazi u obzir. Dakle to je spin da je bio vakuum, nije bio vakuum nego je naprotiv krajem 2012. godine i krajem 2013. točno definirano kako mora izgledati kamatna stopa, a dotle su banke bile slobodne definirati kamatnu stopu na svoj način, ali odredivo, a ne na način da se ona mijenja odlukom banke. Dakle nije točno da je bio vakuum, nije bio vakuum, banke jednostavno nisu htjele poštivati Zakon o obveznim odnosima. Hvala.
Idemo dalje, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Aleksić. Mi smo čuli tijekom vašeg izlaganja da su stotine tisuća hrvatskih obitelji bile opljačkane tijekom proteklih 15 godina koliko su banke ugovarale te nezakonite kamate i da ih još uvijek naplaćuju i tu dobivamo djelomično odgovor na pitanje, zbog čega su hrvatski građani blokirani, zbog čega su hrvatski građani ovršeni i ovo je ustvari odlična prilika da tim istim građanima pomognemo. Normalno je da ako su građani morali davati milijarde za nezakonite kamate, da te iste milijarde nisu mogli potrošiti na plaćanje režija, na plaćanje osnovnih životnih potreba, da su završavali u minusima u dugovima i da je to posljedično dovelo do ovoga stanja dužničkoga ropstva, teškoga stanja u kojemu se trenutno nalazimo. Stoga je ovaj vaš zakon koji ste izradili vrlo konkretan, vrlo pozitivan, jako potreban i usudio bih se reći čak i zakasnio. Ja se osobno ne slažem s ovim prijedlogom da se zakon primjenjuje samo od trenutka donošenja nego tražim da se cjelokupni preplaćeni iznos vrati iz razloga jer se radilo o kriminalnoj radnji što sada evo već potvrđuju i pravomoćne sudske presude. Prema tome, naš klub će ići za time da amandmanima ovaj zakon doradi da se ne odustaje retroaktivnosti nego dapače da se ona zbog načela pravde i pravednosti svakako usvoji. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Bunjac, vi ste rekli treba pomoći građanima. Ne radi se o pomoći, ovo je dužnost suverene države da poštuje vladavinu prava. Tu vladavinu prava narušavaju banke nezakonitim bogaćenjem i onda kada je tako ogromno nezakonito bogaćenje sustavno onda sustavno to država mora zaustaviti. I nismo mi prvi koji bismo to napravili. To je napravila Mađarska krajem 2014. godine. Mađarska je odredila svojim bankama koje su u Mađarskoj na jednak način ugovarale kamatnu stopu dakle neodredivo, da se sve kamatne stope u takvim kreditima moraju odrediti na temelju fiksnog dijela kamatne stope jedan, dakle jedan plus … to je mađarska tržišna stopa koja vrijedi u … bankarskom poslovanju, to je bila Mađarska. Srbiju sam već spomenuo, Srbija je 2011. godine riješila taj problem. Slovenci za divno čudo taj problem uopće nisu niti imali. Eto dakle ne radi se o pomoći, radi se o tome da to moramo riješiti zbog vladavine prava. A kolege zastupnici vas bih zamolio da slušate o čemu govorim jer ovo se tiče 100 tisuća građana, a ne vaših obitelji. Hvala.
Idemo dalje, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Aleksić, izmjena Zakona o potrošačkom kreditiranju je nešto što bi saborski zastupnici trebali podržati, ali koliko vidim 78 saborskih zastupnika je i potpisalo. Prema tome, prihvatiti je normalno, a ne očekujem da su odjednom postali ono što su potpisali promjenom mišljenja, da su sada odjednom postali agenti banaka, a ne naroda kojega zastupamo ovdje. 78 potpisa imate, to vam je slično svi su davali ovdje potporu nama za reviziju HNB-a, taj zakon je poslije, da revizija dođe u HNB, međutim kada je bilo glasanje nisu prihvatili. Ja vjerujem da ovaj vaš zakon gdje će se utvrditi tj. više neće biti jednostranog odlučivanja o kamatama samo banaka koje su samo na naknadama i provizijama do sada godišnje izvlače 4 milijarde kuna plus ova nezakonitost temeljem koje ste vi presudom i pokazali saborski zastupnici ako su narodni zastupnici ovdje nemaju izbora nego ovaj vaš zakon podržati u interesu zaštite građana od daljnje pljačke od banaka koje ne postupaju zakonito. Vi ovdje zastupate zakonitost i temeljem presude koju ste vi pokazivali ovdje saborski zastupnici isključivo najmanje što mogu napraviti podržati da iđemo u drugo čitanje ili neka kao što kažu manjinci neka kažu javno zbog čega su ovo potpisali, a na kraju će biti opet vjerojatno suzdržani, a ja očekujem i od drugih kolega saborskih zastupnika da će glasati u interesu naroda. Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Bulj, 87 potpisa podrške je točno. Ja sam pragmatičan. Ja nisam naivan, ja znam da kad netko potpiše da to ne znači da će biti i podržano apsolutno, meni je to jasno. Međutim, budući da se ne radi o donošenju zakona, nego se radi o ulasku zakona u drugi krug bio bi red da se tih 78 potpisa podrške podrži i kod glasanja za zakon. Međutim, ono što bih volio jest da opozicija koja me je podržala dođe na glasanje. Jer ako oni ne dođu na glasanje uzalud je podrška ovih ljudi koji su me podržali. Dakle i opozicija snosi svoj dio odgovornosti ukoliko ne dođe u punom broju na glasanje. Zato pozivam opoziciju da tada kad dođe do glasanja za ovaj zakon, a mislim da to neće biti danas, da dođe u punom broju i da pokaže da se može možda nekad i ono što Vlada ne želi ipak provesti. Jer Vlada to što želi, odnosno što ne želi, ne želi zbog toga što je to loše, nego zbog toga što ja nisam pristupio vladajućoj većini. To je glavni razlog. Da sam ja pristupio vladajućoj većini sa ovim zakonom problema ne bi bilo, a ja osobno vladajućoj većini nisam mogao pristupiti jer mi je to branila moja baza. Svi mi imamo neku bazu, pa neke stvari ne možemo raditi. Ali s druge strane ja razmišljam svojom glavom ovdje i ja ne glasam uvijek protiv onoga što HDZ predlaže, kao što ne glasam uvijek za ono što opozicija predlaže, nego mi je uvijek na prvom mjestu moja savjest. Zahvaljujem.
I idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani kolega, vi ste predložili jedan vrlo jednostavan i učinkovit zakon, a žalosno je da danas ne možemo ni raspravljat o tome zbog ovog žamora. Jer konačno je evo većina se skupila sva u Saboru i ne dozvoljavaju niti raspravu svojim žamorom o ovome što ste predložili. Zahvaljujem predsjedniče, jer stvarno mislim da je nemoguće raspravljati na ovaj način. Dobro ste utvrdili da ponašanje banaka, krediti u švicarcima i nezakonito ponašanje banaka je uzrokovalo odlasku velikog broja naših mladih ljudi upravo u tu Njemačku u kojoj su kamate 300% manje kako bi tamo zaradili da mogu otplaćivati ove kredite koje su tu podigli, koji su lihvarski. A razvidno je iz svega ovoga da je vladajuća struktura omogućila bankama da se ovako ponaša. I ovim što se ne želi ovaj zakon proslijediti na drugo čitanje koje ste predložili je jasna poruka hrvatskim građanima da se ne mogu nadati poštenju u ovoj državi poštenim kamatama, poštenim kreditima i da ono što su podigli na lihvarski način će morati i otplatiti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Uvaženi kolega Lenart, na žalost žamora ima da, kolege nisu korektne. Meni su govorili uvijek da sam konstruktivan, korektan, međutim oni nisu korektni jer umjesto da slušaju što se sad govori oni razgovaraju između sebe, a vjerojatno 50% njih nema pojma o čemu se radi. Vjerojatno da ih 50% pitate zašto je nezakonita kamatna stopa ugovorena u hrvatskim bankama sa građanima nemaju pojma. Gospodin Milošević vjerojatno nema pojma zašto je kamatna stopa nezakonita. Eno ga tamo razgovara i nema pojma zašto je nezakonita, garantiram da nema pojma. A inače me podržava. U kuloarima me svi podržavaju, a sad ne žele slušati o čemu se radi. Radi se o sto tisuća nezakonitih kredita gdje građani plaćaju nezakonitu kamatu koja je i 50% veća od one koja bi trebala bit. Slušajte ljudi moji! Hvala.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Lacković. Izvolite. Molim vas kolegice i kolege.
Dakle predsjedavajući 385. koja jasno da kolega Aleksić sada vrijeđa nas ovdje zastupnike govoreći da nemamo pojma o čemu se ovdje govori, a to govori zapravo o njemu i njegovom populističkom pristupu donošenju ovakvih bitnih zakona. Hvala.
To nije sigurno 385. članak, tako da vi ste isto pogriješili. Ali dobro. Idemo mi na glasovanje. Nastavljamo dalje sa raspravom o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, govorio je u ime predlagatelja kolega Goran Aleksić. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne žele, da li želi predstavnik Vlade uzeti riječ? Ne, nema ni predstavnika Vlade. Onda otvaram raspravu po klubovima. Prvi se za riječ javlja poštovani kolega Miro Šimić iz Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Most nezavisnih lista podržava ovaj prijedlog jer smatramo da je to put k usklađivanju poslovanja banaka u Hrvatskoj s važećim propisima i uvođenju jednog načela ravnopravnosti koje bi trebalo biti samorazumljivo u ugovornim odnosima između naših građana i banaka. Ovim prijedlogom uvodi se nekoliko mogućnosti, nekoliko novina naravno najvažnije je ovo da konačno kroz zakon riješimo način utvrđivanja kamata i riješimo ovaj problem koji u Hrvatskoj traje godinama. Osim toga ovim prijedlogom uvodi se mogućnost da potrošač od vjerovnika na zahtjev i besplatno dobije informacije, podatke i dokumentaciju koje su u vezi s njegovim ugovornim odnosom s vjerovnikom, posebice otplatni plan, obavijesti o ukupnoj uplaćenoj glavnici, kamatama i troškovima, pregled prometa po kreditu, specifikacija uplata, pregled promjena kamatnih stopa po kreditu itd. U skladu s prijedlogom vjerovnik je dužan rečeno dostaviti u roku od 15 dana od dana zaprimanja pisanog zahtjeva potrošača neovisno o datumu zaključenja ugovora o kreditu. Dakle uvodi se mogućnost da građanin dobije tražene podatke besplatno, da se ne naplaćuju naknade koje banke redovito naplaćuju. Također ovim prijedlogom uređuje se pitanje postupanja s kreditima koji su ugovorene s promjenjivom kamatnom stopom, ali bez ugovorenih podataka o načinu promjene kamatnih stopa odnosno s ugovornim odredbama da se kamate u budućnosti mijenja odlukom vjerovnika. To je naravno najvažnija namjera ovog zakona koja se na kraju krajeva i postiže u samom prijedlogu i rješava danas prisutan nedostatak, a to je pravna praznina u određivanju metodologije za utvrđivanje promjenjivog parametra, fiksne marže i razdoblja promjena kamatnih stopa što su sve zajedno elementi kamatne stope za ugovore u kojima to nije ugovoreno. Predlagatelj se sa pravom poziva na presudu u jedinom do sada kolektivnom sudskom procesu u RH, što je potvrdio i Vrhovni sud RH revizijom. U navedenoj presudi se govori da se radi o takvom nezakonitom i nepoštenom ugovaranju i mi kao zakonodavac mislim da imamo obavezu ovdje reagirati s obzirom na nezakonito ponašanje banaka, mislim da imamo obavezu i kao saborski zastupnici u ovome svemu sudjelovati svojom podrškom. Ja neću ulaziti u pojedine detalje o kojima je već govorio kolega Aleksić u svom izlaganju kao predlagatelj u načinu na koji se misli određivati parametre i nekakve temeljne principe parametara, mogu samo reći da Most podržava način na koji je utvrđen u prijedlogu gospodina Aleksića i ne slažemo se s tim da on misli odustati od retroaktivnosti. Mislimo da ovdje retroaktivnost ima itekako svojih opravdanja s obzirom na broj građana na koje se ovaj zakon odnosi i s obzirom na vrijeme koje je iza nas, a koje su banke itekako iskoristile taj podređeni položaj naših građana i iskoristile da jako dobro u cijeloj ovoj priči zarade. Što se tiče očitovanja Vlade koja nije prihvatila ovaj prijedlog iz nekoliko razloga, mislimo da se Vlada trebala u ovom slučaju itekako angažirati da predloži svoj prijedlog na kraju krajeva. Ako već to nisu bili spremni onda bar da reagiraju na vašu dobru volju i zajedno s vama izrade prijedlog koji su spremni podržati. Kada se pozivaju na mišljenje HNB koja tvrdi da banke nisu bile u obvezi ugovoriti parametre nego su bile obavezne samo definirati te parametre, te da banke neće pokretati radi toga prekršajne odnosno banka neće pokretati radi toga prekršajne postupke protiv banaka. Prije svega evo pokazali ste sami ovdje presudu Visokog prekršajnog suda protiv Addiko banke ako se ne varam. Dakle, sud je jasno rekao što misli o tome. HNB može imati svoj stav, međutim sud je rekao što misli o tome i zbog toga mislimo da je stav HNB-a u ovom slučaju pogrešan i da se Vlada na njega ne treba pozivati. Kad se govori o povredi načela trodiobe vlasti mislimo da ovdje nema nikakve povrede načela trodiobe iz razloga što mi kao zakonodavac imamo obavezu riješiti ovaj problem sa postojećom pravnom prazninom. Dakle, mi sa ovim našim ponašanjem ne utječemo na pravosudna tijela nego samo radimo svoj posao. Da ne bih sada dalje dužio jasno je da ćemo ovaj zakon kako sam i rekao podržati. Jasno je da taj zakon na žalost neće dobiti podršku svih onih koji su potpisali za njegovu, potpisali njegovo uvrštenje u dnevni red i koji su ga svojim potpisom podržali. Zašto to tako tvrdim? Zato što smo već imali jedan takav slučaj prije desetak dana kada su zastupnici iako su prijedlog potpisali na kraju kod njega bili suzdržani. Zbog toga mislim da je dobro da ste gospodina Aleksića tražili da se o ovome glasa javnim izjašnjavanjem zastupnika. Jedino što bi vam evo sugerirao s obzirom da ste pozvali u svom obraćanju sve zastupnike oporbe da dođu i podrže ovo. Ja mislim da bi to trebali. MOST-ovi zastupnici su na kraju to i napravili, međutim nije u tome problem. Problem je u tome što su zastupnici, među njima je najveći dio zastupnika čine predstavnici manjina potpisali taj prijedlog, a onda na kraju bili suzdržani. Dakle, povećali broj prisutnih zastupnika, a sam zakon nisu podržali. Dakle, mislim da apel trebate uputiti prema njima prvo da se drže onog što su potpisali. Ako već to nisu spremni, onda nek' ne dođu na glasovanje i pomognu nama koji ćemo ostati kod onoga što smo zastupali kada se ovaj zakon uputio u proceduru, da ovu iznimno važnu odredbu na kraju donesemo. Iako opet moram reći da sam skeptičan da će i to poslušati, iako se ovdje radi o milijardama koje banke zarađuju na račun naših građana neki su na žalost kroz proračun plaćeni milijunima i ti milijuni koji su usmjereni prema nekim ipak užim zajednicama važniji su im od milijardi koje trebaju dobiti svi hrvatski građani. Hvala lijepoo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miroslavu Šimiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala kolega Šimiću na raspravi, hvala na podršci. MOST je podržavao taj zakon i prije dok je bio već dio vlasti, tako da su oni pokazali kako se može i kad smo dio vlasti drugačije razmišljati jer je to dobro za građane. Tako da je to stav koji je MOST imao i dok je bio na vlasti. To je vrlo bitno za istaknuti. Što se tiče toga da ste vi protiv retroaktivnosti ja jednostavno pružam ruku Vladi i znam da će većina biti za ako je Vlada za, pa onda pružam ruku Vladi i kažem ja ću pristati na taj vaš uvjet, hajmo to napraviti zajedno. Jer o čemu se radi. Unatoč tome što zakon ne bi bio retroaktivan, dužnici bi i dalje imali pravo sve do trenutka ugovaranja tih marži dobiti sve preplaćene kamate, tako da oni ne bi bili oštećeni ako bi krenuli na sud. Naravno da je bolje da se to rješava kroz zakon, jer onda ljudi ne moraju imati sudske probleme. Što se tiče samog zakona on je potreban i zbog toga što je sudski nemoguće riješiti taj problem. Dakle, problem kamatnih marži ne može se riješiti sudski, to sam već rekao i u uvodnom izlaganju. Sudovi dakle redovno presuđuju da se dužnicima vrate preplaćene kamate do trenutka do kad vrijedi tužbeni zahtjev. Ali ako netko zatraži da se dodatno riješi i problem marži sud kaže ne, ja nisam arbitar i ja nemam pravo to rješavati. To može riješiti samo zakonodavna vlast. Što se tiče prijedloga da manjina ne glasa, mislim da to nije loš prijedlog. Neka ne sjede u sabornici ali neka ne glasaju, razgovarat ću sa njima pa ću vidjeti hoće li možda pristati barem na taj minimum minimuma a bilo bi dobro da glasaju za. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću. Odgovor kolega Šimić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Aleksić, prije svega hvala vam što ste istaknuli ovaj stav MOST-a, što evo nisam ja napomenuo na samom početku i na kraju krajeva bolje da to dolazi sa vaše strane. Dakle naš stav je takav bio i kad smo bili dio vlasti. Međutim, ono što bih htio reći vezano za tu retroaktivnost. Naravno da ćemo mi prepoznajući vašu namjeru da pružite ruku izvršnoj vlasti podržati vas u tome, iako imamo nešto drugačiji stav. Ali cilj kojem zajedno stremimo je važniji i veći od stava koji mi u ovom trenutku zastupamo. Ono što bih samo htio reći zašto općenito, iako kažem razumijem vaš postupak, zašto mislimo da ovdje je retroaktivnost potrebna. Dakle, ako mi usvojimo predložene promjene, onda jedino retroaktivnost po nama ima smisla. Jer ako se uvedu parametri i metodologije za određivanje kamatnih stopa, onda načelo pravednosti, pa mogu reći i same zdrave logike govori da bi se trebali obuhvatiti svi pravni odnosi kako bi se postiglo jedno ujednačeno postupanje prema svima. Međutim, kažem opet ukoliko uspijete postići dogovor sa većinom mi ćemo naravno biti za to da se ovaj prijedlog u smislu te retroaktivnosti izmijeni.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šimiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo zakon iz područja financija, pa smo jutros nešto malo govorili o obveznicama, a danas nastavljamo vezano za poslovanjem banaka. Prije desetak dana smo nešto slično govorili o ovome zakonu, o važnosti reguliranja, odnosno nekakve vrste kontrolnog mehanizma nad kamatnim maržama što nisu, što mi evo među zadnjima smo to primjećujemo kolega Aleksić je već rekao kako to postoji rješenje i u regiji. Ono što je bitno da kad pogledate uzročnike velike globalne financijske krize znači ne samo što se odrazilo u RH nego i u svijetu, zapravo upravo Vlade mnogih zemalja su prokazale da upravo bankarsko poslovanje i zapravo manipuliranje tim dijela maržama gdje su najveći dio tog troška prebacivali na građane i na tvrtke se pokazalo da je u tom dijelu to nije bilo efikasno ni za gospodarstvo, ni za građane te da zajedničkim djelovanjem zajedno sa Vladom da u konačnici bi zapravo i banke iz ovoga svega trebale profitirati. Budući da kao što je sada praksa pokazala brojne financijske institucije su se našle pred tužbama, tužbama pojedinačnih korisnika koje ukazuju na to da i vidimo određene sudske presude ne samo u RH nego i u drugim zemljama, da su banke nezakonito mijenjale kamatne stope, da su na taj način prebacivale rizik kamatne stope na građane. Kao što smo cijelo vrijeme govorili ne samo rizik, tečajni rizik koji su prebacivali na građane, kamatni rizik, rizik procjene vrijednosti kolaterala. O tome ovdje još nismo govorili, a to je kada uzmete neku nekretninu, na primjer kada uzimate kredit košta 100 tisuća eura, međutim nakon nekoliko godina kada padne cijena tržišta nekretnina na koju vi kao korisnik niste utjecali, kada želite izaći iz tog kredita onda oni to procjenjuju na puno nižu vrijednost i cjelokupni pad vrijednosti tržišta … [[Govornik se ne razumije.]] prebacuje na krajnjeg korisnika. Tako da je i to jedan dio gdje brojni građani su zapravo našli u nemogućnosti da ne mogu dalje realizirati svoje kredite, tako da su tu brojni rizici koji bi zapravo prema Zakonu o poslovanju, Zakonu o bankama zapravo bi trebale biti da njime upravljaju banke, a ne da zapravo cjelokupni rizik poslovanja i tečajni i kamatni i rizik kolaterala prebacivaju na krajnjeg korisnika. Onda se postavlja pitanje fer tržišne utakmice, znači kada se govori koliko se u slučajevima kada dogodi se recesija, tko nosi te rizike. Više puta smo upozoravali da sve rizike u RH su nosili potrošači, nosili su građani. Kada im je padao dohodak, kada je padala recesija, kada su im se smanjivale plaće oni su i cjelokupni rizik i kamatne stope i tečaja i pada vrijednosti nekretnina zapravo prebacivali na građane. I mislim da ćemo u budućnosti sigurno morati regulirati svako od tih područja. Vidim da se to područje valutne klauzule i dalje je otvoreno, međutim ovo je pitanje koje mislim da mi možemo i trebamo regulirati ne samo za prošlost nego svakako i za budućnost i druge rizike pada vrijednosti nekretnina, jer to su vrlo važne stvari koje se svakodnevno naši građani i žele da mi ovdje o tome govorimo. Na žalost evo tu nas je svega nekolicina koja se ovom tematikom ozbiljno bavi, koji pokušavaju ukazati da se može naći neki partnerski odnos sa bankama, a u konačnici i sa Vladom i sa ovim Visokim domom, zapravo da se donesu pozitivne odluke. Jer kao što smo vidjeli u slučaju švicarskog franka multiplikativno je utjecalo na gospodarstvo, na rast BDP-a, u konačnici na proračun, na građane i na cjelokupnu ekonomiju, da je to bio pozitivan pomak što je ukazalo u konačnici Hrvatska narodna banka u svojim biltenima, da je ojačalo bilance banaka, da je u tom kontekstu ojačalo i gospodarstvo i ojačalo je potrošača. Tako da u budućnosti sigurno vidjet ćemo kako će ova izgledati, kako će doći do glasanja. Međutim, ja se nadam da će se ovo, ovo će i dalje biti otvoreno pitanje i sigurno će jednom doći vrijeme i da se regulira taj dio kamatnih stopa. Jer vidimo da i nama susjednim zemljama ovdje kolega Aleksić nije nabrojao. Znači sada je u Austriji se isto događa situacija, gdje su Austrijanci kada im se smanjio EURIBOR odnosno ta referentna kamatna stopa promjenjiva, koja je pala ispod nule, a austrijske banke to nisu taj dio vratile građanima. Međutim, došle su im presude da taj dio moraju vratiti građanima. Jer fiksna marža vam je zapravo marža, odnosno predstavlja rizik klijenta, odnosno rizik potrošača i on ne bi se smio mijenjati tijekom vremena kada on ima kredit. Međutim, oni kada je došlo do pada promjenjive kamatne stope oni su jednostavno taj pad promjenjive kamatne stope zamijenili sa povećanjem marže i na taj način su taj dio tržišta gdje je potrošač trebao koristiti te benefite tržišta nižih kamatnih stopa jednostavno ga nisu dali da koriste. I svakako sve buduće presude kada se to budu odnosile na banke imat će visoke troškove i zato je bolje možda da se to i regulira i za banke i za krajnjeg potrošača da se prihvati ovaj zakon i u konačnici da budu manji troškovi jer svaki sudski proces koji se vodi u konačnici se na njega zaračunavaju i dodatne kamate, tako da ovo je nešto što smo i kao SDP-ova Vlada reagirali nekoliko puta i pokazalo se da se može i sa bankama i sa svima drugima i ovdje u Visokom domu jednoglasno potvrđeni ti zakoni, da možemo biti oko ovakvih zakona jedinstveni. Znači klub SDP-a kao što je i u prošlosti regulirao, odnosno podržavao reguliranje ovog dijela poslovanja banaka tako će učiniti i u budućnosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lalovcu, imamo repliku. Poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac da, problem je taj da su banke kršile zakon kod ugovaranja. To je prvi problem, a drugi problem je da su onda u tom kršenju to što ste rekli sve prebacili na dužnika i regulirale su sebi cijenu kako njima odgovara bez volje druge ugovorne strane. To je po rimskom pravu zabranjeno već preko 2000. godina. Dakle, nešto što je zabranjeno preko 2000 godina banke su samovoljno primijenile u Mađarskoj, Poljskoj, Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini, Srbiji, u Crnoj Gori, vjerojatno i u Makedoniji. Dakle, u zemljama koje su bile nekad istočna Europa dok na zapadu toga nije bilo. Evo čak ni kod Slovenaca se to nije događalo, nego su u Sloveniji ugovarale kamatne stope kako treba. No, postoji još jedan drugi problem. Spomenuli ste Austriju, ali ja ću spomenuti naše poduzetnike. Banke su s poduzetnicima ugovarale kamatnu stopu na pravilan način. Dakle, unatoč tome što nije nigdje pisalo kako se to treba ugovoriti, ovo fiksni plus promjenjivi dio gdje se one izvlače kako je bila nekakva praznina i rupa. Sa poduzetnicima su one ugovarale takvu kamatnu stopu. Znači fiksni dio plus promjenjivi dio. I što se onda događa? Ugovarale su tu kamatnu stopu u trenucima kad je EURIBOR npr. bio visok. I ugovorile bi 3+ EURIBOR, imam takav slučaj, dobio sam ugovor o kreditu, jednog dužnika poduzetnika. I kad je EURIBOR pao na nulu, banka je povećala maržu na 6, samovoljno. Dakle, i u ugovoru gdje je pravilno ugovorila kamatnu stopu, banka se ponašala nezakonito. To je jednom riječju kriminal.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću. Odgovor kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo znači svi one primjere koje danas čujemo tu svakako olakšavaju u konačnici i sudovima da će to prosuđivati na taj način da će donositi sudske odluke, a mislim da je bolje imati jedan zakonodavni okvir gdje to u budućnosti više ne bi trebalo biti, da se taj dio regulira i da se smanje ti troškovi u konačnici, na taj način dobivamo zakone koji će i lakše u budućnosti ukoliko se toga bude događalo i sudovima olakšati. Ali ove sve nepravilnosti koje ste ukazali svakako se pozivaju na neke druge zakone, pa se na temelju tih nekih drugih zakona ispravljaju ove nepravilnosti, zato mislim da je bolji imati jedan zakon koji će to na jedan jedinstveni način riješiti. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lalovcu na odgovoru na repliku. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, naš kolega saborski zastupnik Goran Aleksić dostavio je Hrvatskom saboru dana 12. 7. 2017. akt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju u kojem navodi kako bise trebalo urediti pitanje potrošačkog kreditiranja osvrčući se na sami zakon da to sada ne ponavljam zbog vremena gdje zapravo uzročno-posljedična veza vezano u kojoj vjerovnik u skladu sa ovim zakonom mora definirati parametar prema referentnoj kamatnoj stopi, … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva financija prema nacionalnoj referentnoj stopi ili prosječnoj kamatnoj stopi na depozite građana odnosno valute te fiksni dio kamatne stope i razdoblje promjene kamatnih stopa. Nadalje spominje isti zakon i članak 13. po kojem vjerovnici moraju s dužnikom uskladiti kamatnu stopu određivanjem parametara i finske marže kao i razdoblja promjene kamatnih stopa najkasnije do 1. siječnja 2014. godine. Zastupnik se također poziva na Zakon o obveznim odnosima te naglašava članak posebice apostrofira članak 269. i 270. koliko sam vidio, a vezano je za činidbu i ništetnost ugovora zbog činidbe kao i kada je činidba nedopuštena odnosno kada je odrediva. U svom prijedlogu navodi presudu Visokog trgovačkog suda u kolektivnom sudskom procesu koji govori o ništetnosti odredbi s dužnicima o način primjene kamatne stope. Naravno Vlada RH je 14. rujna dala svoje mišljenje na ovaj prijedlog zakona te je navela da se to ne prihvati i obrazložila je to u 6 točaka koje se nadam se vi pročitali a pozivajući se na Ustav RH, postojeći zakon, vladavinu prava i pretpostavke koje trebaju doprinijeti za donošenje zakona kojega ste vi predložili. U konačnici, Vlada je utvrdila da je navedeni zakon sporan sa više aspekata pa tako kaže kod procjene učinaka predloženih rješenja, nadzoru primjene zakona od strane HNB-a, povrede načela trodiobe vlasti, retroaktivnoj primjeni cijelog prijedloga zakona, usklađenosti sa pravom EU-a i savjetovanja sa Europskom središnjom bankom. Ovo mišljenje Vlade svi zastupnici su mogli vidjeti na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora uz 39. točku dnevnog reda. No prijedlogom ovog zakona a zbog točnosti navoda treba reći slijedeće. Dakle kamatne stope u kreditiranju potrošača određene su na temelju izmjene i dopuna Zakona o potrošačkom kreditiranju iz 2013. godine o čemu ste vi kolega Aleksić, u svom uvodnom izlaganju i govorili u kojem bankama naloženo da definiraju promjenjivi parametar i fiksnu kamatnu maržu u ugovorima o kreditima s potrošačima i s tim kamatnim stopama zamjene ugovorom kamatne stope promjenjive po odluci banke. Banke su trebale postupiti po zakonu i definirati promjenjivi parametar i fiksnu maržu. Kamatne stope su utvrđene na zakonit način i visina im nije neutemeljena jesu li to banke napravile. Nedvojbeno je potvrđeno i od strane Ministarstva financija i to priopćenje imamo iz 2014. godine ali iz priopćenja HNB-a iz 2015. godine u 3. mjesecu kao i u presudama prekršajnih sudova u postupcima pokrenutih protiv banaka radi utvrđenja ispravnosti postupanja banaka temeljem ovog Zakona o potrošačkom kreditiranju iz 2013. godine a koji je Visoki prekršajni sud potvrdio u žalbenim postupcima. Iz podataka koje smo mi recimo dobili od HNB-a proizlazi da su kamatne stope na kredite potrošača snižene u razdoblju nakon prilagodbe banaka izmjenama Zakona o potrošačkom kreditiranju u 2013. godini. Tako recimo kod stambenih kredita u euru, prosječne kamatne stope obračunate su na stanje kredite, niže su u razdoblju od 2013. godine do srpnja 2017. godine za 1,25% za stambene kredite, a kod potrošačkih kredita za 1,8%. Predloženim zakonom želi se zapravo retroaktivno definirati marža kao razliku početnoj u ugovore na kamatne stope na kredit i prosječnu vrijednost 12 mjesečnog EURIBOR-a ostvarenog u prethodnoj godini. Učinci takvog zakona prijedloga na skupine dužnika po godinama ugovaranja o čemu ste i vi nešto govorili, kredita, ukazuju na velike i bitne razlike u visini kamatnih stopa i marži između pojedinih skupina dužnika ovisno o razdoblju kada je kredit ugovoren. Time bi jedna skupina dužnika potrošača bila stavljena u privilegirani položaj u odnosu na sve ostale dužnika potrošača koji su se zadužili po tržišnim uvjetima, kao i u odnosu na buduće korisnike kredita, koji će ugovarati kredite po tržišnim uvjetima. Dakle, predlaže se a vezano je uz Zakon o potrošačima, da se retro aktivno obračuna kamata na otplaćene kredite, koji definiraju u visini početno ugovorene kamatne stope za razdoblje od 2003.-2007. g. dok bi se od početka 2018. g. nadalje kamatna stopa na kredite, utvrđivala bi se u visini ¼ stope zakonske zatezne kamate. Time bi se recimo, za one kredite, koji su ugovoreni u razdoblju od 2008.-2013. predložena kamata za obračun kamata na kredit bila niža i od one kamatne stope, na dugoročno uročene depozite građana u bankama u istom razdoblju. Dakle, mišljenjem Vlade RH prijedlog počiva i na pogrešnoj pretpostavci da je presuda donesena u kolektivnom postupku za zaštitu interesa potrošača utvrdila ništetnosti ugovornih odredbi o načinu primjenu kamatne stope o pojedinačnim ugovorima o kreditu. Prijedlog izmjena Zakona o potrošačkog kreditiranju proizlazi od netočnog činjeničkog stanja koji se sastoji u postojanju navodne pravne praznine u određivanju metodologije za utvrđivanja elemenata promjenjivosti kamatnih stopa, sukladno važećim člankom 11. stavka 5. A znate da je to doneseno u 7 sazivu Hrvatskog sabora 2013. g. Ustavom RH, jedno od temeljnih ustavnih vrijednosti su načelo vladavine prava i načelo trodiobe vlasti, što podrazumijeva nekoliko osnovnih postolata koji zapravo osiguravaju pravnu sigurnost građana i pravnih osoba u RH a koji se krše zapravo ovim zakonskim prijedlogom, od načela obveznih odnosa, dakle, sloboda, uređenja ugovornih odnosa utvrđenih zakonom. Zbog vremena još će nešto reći, dakle, možda ove sporove koji su nastali mogućim zakonitim primjenama, nadležni su rješavati isključivo sudovi, to vam je jasno i to s učinkom na točno određeni individualni odnos. Dakle, radi se u odnosu između vjerovnika i dužnika. Dakle, ovim prijedlogom neopravdano i nezakonito zadire se u odredbe Zakona o obveznim odnosima, a to može biti i zbog zastoja zastare, prijeboja potraživanja, ali i dijelom Ovršnog zakona, kod ovršne isprave, zatim troškova ovršnog postupka, što izaziva jednu dodatnu pravnu nesigurnost. I budući da postojeći propisi koji su sada na snazi, već zapravo i definiraju sve navedeno u prijedlogu, a sudovi presuđuju u slučajevima, kada se jedna strana smatra oštećeno, očito je da su ovakve izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju nepotrebne, odnosno, same su suvišne. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Babiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Babiću, vi ste pomiješali onaj prvi zakon i ovaj zakon. Ovaj zakon, ne vraća nikome nikakav novac. Dakle, vi ste pobrkali ovaj zakon i onaj zakon. Ovaj zakon ne spominje ¼ zakazane kamate. U ovom zakonu nema veze ¼ zatezne kamate nikakve s ovim zakonom. Trodioba vlasti nije poremećena ovim zakonom. Zato jer sam upravo rekao za govornicom, da sudovi ne smiju presuđivati o parametrima, jer ne smije biti arbitri. Dakle, sudovi presuđuju vraćanje kamata pretplaćenih, znači taj višak koji su ljudi pretplatili to vraćaju, ali kad čovjek traži da mu se, da onda, sud odredi kakva će biti marža ubuće, sudac kaže, ne ja nisam arbitar, to je dužnost zakonodavne vlasti. Izrijekom tako kaže. Dakle, upravo je dužnost zakonodavne vlasti da riješi ovaj problem. Onda kažete sniženje, sniženje je privid. Dogodio se zbog toga što je od onog trenutka kad je banka definirala, nije ugovorila parametre, padao promjenjivi parametar. Pa se onda s vremenom malo snižavala kamatna stopa. To je privid. Pravo sniženje treba biti od 1 do 3% boda u odnosu na onu kamatu koja je određena u trenutku definiranja. Banka je morala definirati. Morala je uskladiti do 1.1.2014. kasnije Ustavni sud rekao da od 1.4.2014. I morao je ugovoriti, jer Zakon o obveznim odnosima, čl. 1022 kaže, uvjeti vraćanja kredita, moraju se ugovoriti pisanim putem. Onaj stari zakon iz 2012. na koje se pozivaju ponekad banke, kaže isto tako, definirati i onda stavka 4. u članku 11. stavak 4 kaže, ugovoriti nedvojbeno u ugovoru. Ako ne ugovori kazna isto i onda bila predviđena do 200000 kn. Dakle, HNB izvrće istinu, a Ministarstvo financija je kasnije pobilo ono prvo priopćenje. Ministar Lalovac je propisao novo priopćenje kojim je zabranio primjenu prvog priopćenja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom Goranu Aleksiću na replici. Odgovor kolega Babić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, ja sam u svom uvodnom izlaganju rekao da ću se dotaknuti Zakona o potrošačima, dakle, nisam pogriješio, ali to sam učinio zbog korektnosti prema vama, jer smo o ovim stvarima, ne dugo ali smo razgovarali i vi ste u nekoliko navrata zapravo tražili i replike u Hrvatskom … [[Govornik se ne razumije.]] po tom pitanju. Pozorno sam vas slušao, kolegijalno, razgovarali smo o tim stvarima i rekao sam da ću učiniti ono što budem mogao. I zapravo i čekali smo i mišljenje Vlade Rh, pitanje o Zakonu o potrošačkom kreditiranju. Kada govorite o snižavanju kamata, ja sam evo i zbog vas i zbog nas u klubu, tražio sam tada recimo od HNB da nam dostave te tablice, pa ću vam reći, recimo prosječna kamatna stopa na stanje kredita u 4 tromjesečju od 2013. na dugoročni stambeni kredit u eurima bila je 5,92%. A promjene te prosječne kamatne stope u srpnju 2017. g. bila je minus 1,25%, i za dugoročne potrošačke kredite u eurima, dakle, govorim o 2013. g. bilo je 7,69%, a poslije 2017. g. posljednja objava podataka je ta bila u srpnju 2017. g. je bila 5,89%, odnosno manja 1,8%. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na odgovoru. Određujem stanku od 10 minuta. Nastavljamo u 13,55. STANKA U 13,45 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika MOST-a, Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Dobro. Evo potpredsjednik Sabora, muči ga MOST podsvjesno, pa i nas stavlja u tu stranku. Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Evo danas je petak popodne, Sabor je opet pun nakon glasanja koji kad je bio naš Zakon o oporezivanju banaka skoro 10 ljudi je tu. Ali naravno mi se obraćamo hrvatskim građanima koji će ovo izlaganje vjerujem čuti i znati vrednovati kao i ovoj djeci koja su gore na galeriji. Pa publike znači ima. Žalosno je u biti da je tako malo ljudi, moram ponovno konstatirati iz razloga jer opet je pred nama jedan vrlo, vrlo dobar zakon odlično napisan, zakon sasvim konkretan, usudio bih se reći koji hrvatski građani čekaju a bar 10 godina. I konačno su dočekali da dođe u saborsku raspravu i evo odmah na početku moram reći da će klub Živog zida podržati ovaj zakon, jer on, čak i u ovakvom obliku bez amandmana, bez neke daljnje rasprave zaslužuje svaku potporu. Ja ne znam na koji način bih vam čim bolje preporučio ovaj zakon, ali evo kažem još jednom toplo vam ga preporučam, doista je jako dobar. Ovdje se naime radi o tome da se ovim zakonom nastoji ispraviti jedna dugogodišnja nepravda i farsa, u stvari jedno kriminalno djelo pljačke hrvatskih građana, svih nas, pa čak i nas koji smo ovdje u Saboru, koje su provele banke u sprezi sa političkim strukturama i koje su u Hrvatskoj ostvarile abnormalne profite koje ne bi ostvarile ni u jednoj drugoj zemlji Europe, a posebno ne u onoj uređenoj. Kao što sam naveo prije dva dana bankama je u Hrvatskoj porezni raj. Znači one ovdje mogu raditi sve ono što ne mogu raditi u istim onim zemljama od kuda obično su porijeklom. One su se ovdje doslovce obogatile na muci naših građana, na znoju naših djelatnika, na trudu naših poljoprivrednika, seljaka. Samo u onoj znamenitoj prevari švicarskog franka banke su uzele najmanje 10 milijardi kuna građanima uz blagoslov HNB-a i Vlade koja je tada vladala, iako je bilo odavno poznato da su istu tu prevaru banke provele u Australiji još osamdesetih godina prošlog stoljeća i da je australska država onda konačno stala na kraj takvim prevarama i vratila ljudima ono što je bilo opljačkano. Isto to što je napravila australska Vlada, dakle još prije nekih tridesetak godina sada pokušava napraviti i zastupnik Aleksić i svaka mu čast. Osim što je banka ukrala deset milijardi najmanje putem kredita u švicarcima, banke su uzele minimalno, ali ponavljam minimalno to sam široke ruke 5 milijardi kuna na nezakonitim kamatama. Uzela je vjerojatno puno više, a moguće i duplo i troduplo više. Na naknadama koje su također nezakonite i koje ne postoje u državama, dakle od kuda te banke dolaze banke svake godine uzimaju 4 milijarde. 20 godina zadnjih banke su uzele 80 milijardi. Kakve izmišljotine vi imate naknade za prazne račune, naknade ne znam za prljanje tepiha u banci, ne znam šta sve nisu smislili, za udisanje zraka na šalterima. Još to kao u tursko doba, znate u tursko doba se plaćao porez na sultanove zube. To je živa istina. Evo mi sad isto tako imamo hrvatske naknade za koje nikad nitko nije čuo, ali one se uredno i dalje naplaćuju, 4 milijarde negdje ode. Gdje ode? Jel' vi gospodine Bulj na računu imate 4 milijarde molim vas da vas odmah privedemo ili možda gospodin Šuker? E to je već drugo pitanje. Netko je odnio 25, 30 milijardi. Pa gdje je 25, 30 milijardi? Pa gdje je taj novac? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Da, onda imam ja, možda su kod mene. Zna se da sam ja bio predsjednik Uprave PBZ-a i guverner banke sam bio i bio sam ministar financija kao gospodin Šuker, možda sam stvarno ja to uzeo. Pa sad ovdje glumim neku lažnu skromnost, ne? Ali negdje jesu. I nisu kod nekoga mistera fantoma ili kod IT-a, vanzemaljca nego su kod živoga čovjeka sa imenom i prezimenom. To netko ima. Moj novac i vaš novac netko ima na računu. Na kojem računu? Pa evo možda na skrbničkom. A Hrvatsku imamo na skrbničkim računima 75 milijardi kuna, nitko živ ne zna tko su im vlasnici. Netko ima na računu. Na kojem računu? Pa evo možda na skrbničkom, a Hrvatsku imamo na skrbničkim računima 75 milijardi kuna. Nitko živ ne zna tko su im vlasnici, nemate pojma tko je vlasnik INA-e, skrbnički račun. Pa vi si mislite onda tko stoji iza tog računa. Čitamo sad u novinama pojavljuje se neki Paradise paper, Panama paper. Ima srpski ministar na računu 100 milijuna eura, možda ima i neki hrvatski. Ja čak sumnjam da ima. Ljudi koji su vrlo ozbiljni, vrlo dobronamjerno, vrlo stručni u svojem poslu kaže da se u Hrvatskoj za sklapanje poslova uzimaju milijunske provizije, ali ne u kunama, u eurima naravno. I netko dakle naše građane potkrada. A gospodin Aleksić je i ovdje jasno rekao tko je taj, on je pokazao pravomoćnu presudu, pazite pravomoćnu presudu da banke kradu građane. I da nakon što su pramomoćne presude donesene one se i dalje ne izvršavaju, ne izvršavaju se. Pa dajte vi meni recite u kojoj mi to državi živimo da se pravomoćne presude ne izvršavaju, a ne izvršavaju se. I on sada pokušava ovim zakonom stati na kraj takvoj lošoj praksi. On je čak toliko benigan, usudio bih se reći da nudi Vladi da se zakoni … [[Govornik se ne razumije.]] retroaktivno. Tu vam se ja gospodine Aleksiću suprotstavljam. Mora biti retroaktivno, moraju vratiti oni svaku kunu koju su ukrali ovom narodu, ne dam im ni jednu lipu, ništa im ne dam, bar mi iz živog zida. Neće lopovi proći nekažnjeno. Pravda i pravednost mora biti zadovoljena. Samo u godinama najteže recesije od 2007. do 2013. banke su imale 28 milijardi kuna dobiti dok su ljudi se savijali, plakali, molili, kumili, pod ovrhama, pod blokadama, u dugovima, pod tim nezakonitim kamatama. U Zagrebu su se gradile palače, palače, uprave banaka najskupocjeniji mramor, tepisi, zavjese, liftovi, zaštitari grade na 50 katova gdje hodaju ljudi u najskupljim odjećama, brendiranim gdje si uprave isplaćuju plaće postoji 200 tisuća kuna mjesečno i bonuse po nekoliko milijuna kuna godišnje. Pa zar smo mi doista toliko neuki, toliko slabi da dopuštamo da naš narod netko tako zlostavlja i iskorištava. Zar smo mi doista takvi nesposobnjakovići da smo dopustili da Hrvatska postane kolonija, kolonija. Ovo je, više nije država, ovo je zatvor. Zatvor gdje je jedina razlika između pravog zatvora ta što iz ovoga možete pobjeći. Ovdje su vrata otključana. Pa još uvijek onaj koji ima volje i koji ima snage, kome je svega dosta može odavdje pobjeći i otići u neki bolji život. I žalosno je da mi danas u Hrvatskoj imamo paralelnu vlast. Ova vlast koja bi trebala biti iznad svega u RH, apsolutno iznad svih, zakonodavna vlast, Hrvatski parlament koji postoji stoljećima da mi imamo neku tamo Vladu u hrvatskim upravama banka i ne znam udrugama banaka kako se tako zove koja donosi odluke mimo nas i koje su iznad onih odluka koje mi donosimo. Oni mogu sve kupiti, oni misle da mogu kupiti i ljubav i države i Boga i šta god im padne na pamet pa tako i saborske zastupnike. I žalosno je da su neki saborski zastupnici poput zaposlenika banaka kao da rade za njih, da oni sada ovdje traže neke alibije isto kao što su tražili na onaj Zakon o oporezivanju banaka zašto se ovaj zakon neće usvojiti. Pa je ovaj zarez, ona točka, onaj paragraf, stavak, bilo šta samo da se nešto nađe da se može osporavati, da se može usporavati a banke kako je rekao gospodin Aleksić i dalje naplaćuju nezakonite kamate i dalje ne vraćaju hrvatskim građanima ono što je pravomoćnom presudom presuđeno. Smiju nam se u lice gospodo draga. To nam rade. A vi i dalje nemate volje za otporom. I šta onda da kažem? Drugo niste ni zaslužili. I sada se vi zamislite, pazite ovo što sam ja rekao samo da budemo na čisto, to je rekao i gospodin Šeks da nema nikakve zabune, da ne bi sada ispalo da ja ovdje kako se zove imam neku svoju autonomnu teoriju. I sada si vi zamislite, ovdje dolazi Vlada sa proračunom da imamo deficit 5 milijardi kuna, kada bismo vratili taj novac prema ovim zakonima koje predlaže gospodin Aleksić mi bismo istu sekundu pokrili taj deficit. Kada bismo vratili novac ukraden od švicarskih franaka, od naknada itd., mi bismo imali na raspolaganju oko 25 do 30 milijardi kuna kojima bismo mogli ne BDP dignuti na 3% nego bi ga dignuli na 9%, dignuli bi BDP na razinu Kine i Japana i Južne Koreje, znači vodećih zemalja po rastu BDP-a u svijetu ili Indije. Kupili bi INA-u bez problema. Građanima bi povisili mirovine za 20% najmanje i to odmah. … [[Govornik se ne razumije.]] potrošnja, otvarala bi se radna mjesta, odmah bi broj ovrha bio manji, odmah bi broj blokada bio manji, odmah bi broj iseljavanja bio manji. Strahoviti pozitivni efekt bi bio na društvu, nevjerojatan. Pa to čekamo. Evo ovaj zakon čekamo zastupniče Aleksić kao ozeblo sunce. To ste nam trebali donijeti u Sabor, ne vi nego i oni svi koji su bili tu prije vas i znali su kakvo je stanje ali nisu bili zainteresirani nego su nam evo dovodili zakon, donose nam zakone koliko mora biti plina u klima uređaju. Kao da je to sada važno koliko mora biti. Šta me briga hoće li biti litra ili dvije, to je pitanje za instalatere a ne za saborske zastupnike. Mogli bismo učiniti čuda, čuda kada bismo vratili naš vlastiti novac. A banke, banke imaju na računima ukupnu cjelokupnu imovinu 400 milijardi kuna. Pazite vi oni raspolažu sa 3 i nešto hrvatska proračuna i još im je potrebno i još im nije dosta. Njima nikada dosta, to su gladna usta koja bi da mogu progutala cijelu zemaljsku kuglu kao kuglu sladoleda samo da im netko da tu mogućnost. Briga njih što građani pate, što im je teško, što nemaju šta jesti, što nemaju šta obući, što se nemaju s čime grijati. Oni su čak sretni kada građani pate, to vam je takav mozak da je on s tim zadovoljan, to mu daje osjećaj moći. To nije više ni pitanje novca, nego je to pitanje zločestoće. Ljudske zločestoće i dna. Ko u onom filmu Star Wars, tamna strana postojanja. Banke, ja vas podsjećam i cjelokupnu hrvatsku javnost, pa mi smo njih sanirati, mi smo dali za banke 13 milijardi dolara. Hrvatski građani su sanirali banke, našim novcem, proračunskim novcem, onda smo ih prodavali strancima. Znate koliko smo dobili za 13 milijardi dolara? Za 13 milijardi smo banke prodale za milijardu. I gdje je tu nekakva pamet politička, gospodarstva, društvena, gdje je tu sad dobra saopćiti tim bankama da kažu da su one na bilo koji način sudjelovale u svim ovim problemima koje danas Hrvatska država ima. I zato još jednom želim ovdje reći, gospodine Aleksiću, preporučam vaš zakon svim zastupnicima i cjelokupne hrvatske javnosti, podržite ovaj zakon, ovaj zakon je pravedan i dugo očekivan, potreban. I onog časa kad bude izglasan, cjelokupno stanje u Hrvatskoj državi će se bitno popraviti na bolje, a ne samo onih građana koji će dobiti novac od pretplaćenih kamata. I to je ono što je bitno da razumijemo, ovim zakonom se postiže pravednost, ovim zakonom se postiže bolja budućnost za sve hrvatske građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom gospodinu Branimiru Bunjcu, koji je sudjelovao u raspravi u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, moja isprika i vama i kolegama iz Mosta. Imamo 2 replike, poštovani kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bunjac, ovo što ste zadnje rekli, to ste potpuno u pravu. Ukoliko ovaj zakon bude donesen, on će rasteretiti hrvatske građane i to na temelju vladavine prava, a ne na temelju nekakvih floskula, sindikalnih igrica kakve se igraju ovdje u Saboru, nekakvih prava za ove ili za one, nego u skladu sa hrvatskim zakonima. Retroaktivnost, rekao sam zašto ću biti za retroaktivnost. Ako Vlada meni pruži ruku da je za, biti ću i ja za tu retroaktivnost, samo zato da se taj zakon donese. Ali, vidite kako je ova sabornica prazna, a razgovara se o zakonu koji se tiče u ovom trenutku najmanje 100000 hrvatskih obitelji kojima banke naplaćuju povećane kamate, nezakonito određene s nezakonitim parametrima. I to zastupnice i zastupnike Hrvatskog sabora ne zanima. Niti opozicije niti vlasti. Ne zanima ih. Kako to da ih ne zanima takav zakon? Opozicija mi vjeruje da je to sve dobro, razumijem. HDZ, kad razgovaram s njima u kuloarima, ima ih dosta koji me podržavaju, vjerujte mi da me podržavaju, ali ne smiju zbog stranačke stege biti za zakon. Međutim, to ih ne opravdava. Dakle, svatko od nas ovdje u nekim stvarima morao bi glasati prema savjesti i prema saznanjima koja ima u onome za što se glasa. A vjerujte mi da pitam sad sve ove koji su ovdje, konkretno što točno to ne valja s radom banaka, točno, detaljno, onako kao što ja objašnjavam stalno ovdje u Saboru, vjerojatno, većina ne bi znala to objasniti. Pa oprostite kolega Bunjac, vjerojatno ne biste znali niti vi. I zato je to sada trenutak da svi to malo bolje spoznaju i saznaju. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću na replici. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Aleksić. To što ste sad govorili je vrlo zanimljivo. Vi imate, kažete podršku zastupnika HDZ-a i ja vjerujem da je imate, imam ju i ja, nevjerojatno. Mnogi zastupnici HDZ-a recimo, čestitaju mi kad polemiziram s njihovim premjerom. Naravno, kad to nitko ne vidi. Ali, kad dođe evo petak, glasanje 12 sati, oni će svi glasati ko jedan, što očito znači da je netko iznad saborskih zastupnika, netko je iznad njih. Netko toliko moćan, da ih može zastrašiti, da ih može pritisnuti, da može s njima dirigirati i da svi poput nekog robota istovremeno reagiraju i glasaju isto. Oni će reći da i zastupnici Živog zida, vi biste isto napravili, da ste na našem mjestu. E ne bi. Evo, mi smo puno puta pokazali da smo dignuli ruke i za HDZ-ove zakone. Evo kad su gospodinu Culeju htjeli skinuti imunitet, mi smo bili protiv toga. Branili smo njihovog zastupnika. Danas smo glasali za Zakon o nepoštenim trgovačkim … [[Govornik se ne razumije.]] koji je podnijela Vlada. Nismo sad išli protiv toga zakona, zato što ga je preložio HDZ. Ne glasali smo za taj zakon. Jer u redu, nepoštena trgovačka praksa, treba o tome raspravljati o drugom čitanju. Treba ljudima dati da se podnosu amandmane. I to je u redu. Ljudi su, dakle, kupuju u dućanima lošu robu i zašto mi ne bismo podržali neki takav konkretan zakon. Ali, s druge strane, kad vi donesete konkretan zakon, kad ja donesem konkretan zakon, Most, ili bilo koja druga stranka oporbe, on se odbija, samo zato što ste ga vi podnijeli. I to je zato je sad ova sabornica prazna. Nikoga ne zanima sadržaj, nego sve zanima samo forma. I naravno, ono najgore od svega upute koje dolaze iz nama, nevidljivih centara moći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Hrvoje Runtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bunjac, prevažan je ovo zakon i pretužna je ova slika. Slušao sam što ste pričali i slažem se s svime što ste rekli, ali vi znate da se lažem s tim. Međutim, ispravio bih vas samo u jednom, u jednoj stvari koju ste rekli. Rekli ste da su to pregledna usta koja da mogu progutala bi cijelu zemlju, plus 5%. Ili 6 ili 12. Cijelu zemlju, plus 6% I znači u 14 i 15 o zakonu koji se tiče stotina tisuća ljudi u Hrvatskoj, mi imamo sličnu situaciju kao kada smo raspravljali o onim amandmanima na izmjene Ovršnog zakona. Kome vi pričate? Kome ja pričam? Kome kolega Aleksić ovo priča? Preotužno.
Zahvaljujem kolegi Runtiću. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Runtić, da, spomenuli ste zanimljivo pitanje kojim se nisam bavio u svom izlaganju a to je npr. da su već same kamate koje u Hrvatskoj imamo, ajmo reći zakonite kamate a ne nezakonite, previsoke u odnosu na zemlje iz kojih te banke dolaze. Znači Raiffeisen banka, ne znam, Erste banka, PBZ imaju Intessu koja je to talijanska banka, imaju veče kamate, zakonite u Hrvatskoj nego u svojim vlastitim zemlja. Pa onda te veće kamate oni moraju imati još i nezakonite kamate. Tako da je to stvarno fenomen svoje vrste. Ja da sam bankar ja bi sigurno banku otvorio u Zagrebu, ne bi mi palo na pamet da je otvorimo u Milanu, Parizu ili Njemačkoj bez obzira što su te zemlje neusporedivo bogatije od nas, bez obzora na to što građani imaju puno veću štednju, puno veće plaće, sigurno da bi došao u Hrvatsku. Pa ovdje možete raditi što god hoćete, pa ovdje uopće banke ne oporezuju. Imate zakonite kamate preogromne, naknade, imate nezakonite kamate, možete muljati sa tečajem i šta je najbitnije od svega, imate Vladu na baterije, kad ih navinete oni dižu ruku tako kako vi hoćete. Ali bez obzira na to što zastupnici ne slušaju, evo imamo gore neku publiku za koju vjerujem da će jednog dana ipak uvidjeti kako stvari stoje. Ja sam zadnji put govorio pred praznom sabornicom ali na Facebooku me gledalo 1000 ljudi, 400 njih je komentiralo. Mijenja se polako svijest. Evo ova Vlada je samo 13 mjeseci, a njihov premijer je najomraženiji čovjek u državi. To je zavidan uspjeh, respektabilan, to je brza brzina kako se uspjelo istopiti povjerenje koje imao 11.9. koje je bilo ogromno. Prema tome samo neka on i dalje ne dolazi na sjednice, neka glasuje protiv zakon, oporbe, neka ismijavaju i rade raskol u drugim strankama ali neće još dugo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu, drago mi je da ste u temi. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo kao što sam kazao i u replici a evo vidim i kolega Aleksić je dao zakon u biti o kojem i raspravljamo, nažalost ne mogu se ovako okrenuti leđima jer ću govoriti ovako jer mislim da je pristojnije jer nema nikog, mislim, pogledajte sabornicu o vrlo bitnom zakonu, ispričavam se predsjedavajućem i ispričavam se gospođi koja vodi zapisnik da na ovaj način razgovaramo gdje imamo predsjedavajućeg i jednoga člana, inače ne volim brojiti, jednoga iz većina tj. iz HDZ-a gospođicu Roščić, 2, 4, 5 iz MOST-a, 1 iz manjine, 1 iz Živog zida kao predlagatelja i SNAGA-e, ode i on kaže Aleksić, imamo gospodina Lovrinovića. O ovome prijedlogu u biti gdje sam kolega Aleksić i rekao da u biti ima i presuda, znači zakonitost da poštiva zakone banke u biti ono što bi svaki građanin, pojedinac, institucija trebali poštivati. U ovom slučaju, znači on je samo govorio da je Adico banka izgubila u biti spor, ovdje samo utvrđuju se ono što je normalno da banke ne mogu jednostrano utvrđivati visinu kamata. To bi trebali podržati u prvom čitanju jednoglasno, zbog čega to neće se ostvariti to je sada pitanje za nas zastupnike jer je činjenica da je 78, čini mi se zastupnika potpisalo, znači većina zastupnika, više nego što ima vladajuća koalicija, taman li-la i nadam se ako i nacionalne manjine da su potpisale barem da će izaći vanka ako neće glasati pa evo pa da prevagne … [[Govornik se ne razumije.]] iz oporbe pa tako na taj način moguće. Suzdržanost u tome trenutku daje samo veći broj potrebnih glasova za zakon, prema tome evo jedan prijedlog odmah manjini. Ja neću ponavljati da mi ne smijemo biti agenti banaka, to naše nije pravo ako su do sad radili znamo da su nam banke 4 milijarde kuna godišnje uzimaju za provizije i nekakve naknade bez kamata, to je sam potvrdio i ministar bivši financija Lalovac, u više navrata, nemamo šta ne vjerovati. Evo ja sam maloprije dao i amandman jedan vrlo bitan gdje premijer obilazi onako požare i poplave cijelu Dalmaciju sa 20 na 100 milijuna kuna su digli potporu za štete od elementarnih nepogode, ja sam traćio amandmanom da se digne još za 200 000 kuna, samo prijavljene štete su 2 milijarde i 300 milijuna kuna. I to nisu prihvatili. Znači na štetu građana radimo, evo ove banke koje uzimaju proviziju našim građanima, razne naknade, 4 milijarde kuna godišnje. 4 milijarde kuna godišnje uzimaju sredstava. Ova rasprava je još malo burnija ali sutra je jedan dan sjećanja gdje sigurno ti ljudi u Vukovaru i cijeloj domovini Hrvatskoj nisu se borili za ovakvu državu, zasigurno nije Vukovar grad heroj na onaj način propatio za ovakvu državu, za državu gdje će 2/3 Hrvatske patiti. Sutra se idemo svi pijetetom prisjetiti tih ljudi i žrtve Vukovara i žrtve Domovinskog rata, ljudi koji su dali svoj život više nego mi svi zajedno jer život je nešto najvrednije. Pa ne vidim zbog čega ne bi mi izglasali ovaj zakon, u biti koji će samo poštivati zakon. Ako postoji presuda, vi ste je pokazali kolega, ja ne vidim niti jedan razlog i niti jedan argument protiv ovoga. Ja ne znam na koji način će ovi protivnici moći kazati zbog čega. Ali više me boli 78 potpisa i zadnji put kad smo raspravljali o vašemu prijedlogu, također 78 potpisa ali da uđe u drugo čitanje, barem da Vlada se očituje. Ja vidim da ste vi čovjek s kojim se može razgovarati i to usklađivati u najboljoj vjeri i da bude retroaktivno ako ne može retroaktivno, ako ne može retroaktivno … [[Govornik se ne razumije.]] stupanja na snagu. Znači vi pristajete na sve. Pa ne vidim niti jedan razlog da kolega Aleksić, ovaj prijedlog njegov koji je on dao u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e ne prođe. Niti jedan razlog. Pa mi smo dozvolili da nama banke apsolutno preuzmu sve pa sada i parlament. Najbolje da metnemo bankare, predsjednike uprava banaka PBZ-a gospodina Prke, tko je, je li još on, nemam pojma tko sve. … [[Govornik se ne razumije.]] umjesto nas saborskih zastupnika, on će biti, čak možda i nelojalniji u jednom trenutku kada im ne budu davali dovoljnu maržu. Nego nije mi jasno šta saborski zastupnici zašto ne zastupaju narod. Uopće mi nije jasno, imamo presudu da su bile nepoštene kamate, jednostrano određivane, da su banke radile što su htjele. I sada u ovome trenutku mi ne dozvoljavamo jedan prijedlog zakona da ide u drugo čitanje uza sve primjedbe koje će kolega Aleksić, koje su razumne uvažiti. I u drugome čitanju naravno da će postojati razgovor sa Vladom, sa svim tijelima, Ministarstvom financija. Ali to saborski zastupnici ne daju, zbog čega, ja ne znam. Evo ja, mene baš zanima kako kolega Milošević u ime nacionalnih manjina razmišlja o ovome prijedlogu. Kako na tim područjima odakle mi dolazimo objasniti čovjeku da dajemo bankama novac koji pripada njemu jer je zakon kazao, znači imamo presudu. Ja ne vjerujem da imate obrazloženje. Žao mi je što nisu kolege ovdje iz HDZ-a i ostalih stranaka, što su otišli i oni su potpisali, vjerujem da će podržati. Ja vjerujem, većina, da će doći svi na sjednicu tko bude glasao a ne da dođe taman onaj broj koji će biti dovoljan izračunom, matematičkim, baš ona Šeksova formula u jedan izračunaju, u jedan glas izračunaju da ne prođe zakon. Evo još jednom kao što je i klub MOST-a kazao, mi ćemo podržati ovaj zakon u vjeri ono što je normalno i da ide u drugo čitanje a vjerujem da će i ostale kolege saborski zastupnici podržati, vjerujem ako nacionalne manjine … [[Govornik se ne razumije.]] suzdržane, da bolje da tada izađu pa neka bar ne budu taj jezičak na vagi koji će prevagnuti da ovaj zakon ne prođe u drugo čitanje. Eto, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, radi se o tome da HNB diktira Vladi RH mišljenje a HNB-u mišljenje diktiraju banke. Ono što je Vlada rh napisala kao mišljenje o zakonu to potpuno isto su napisale i banke u javnoj raspravi. Razlike nema nikakve. Problem je i vojnička disciplina u HDZ-u jer trodioba vlasti koja se stalno spominje ne postoji. Budući da je Sabor subordiniran Vladi RH, onaj većinski dio. Dakle nema svog mišljenja i svog stava i zakonodavna vlast u biti je samo produljena ruka izvršne vlasti i ona ustvari nije zakonodavna vlast, prava zakonodavna vlast je Vlada RH a onaj tko diktira Vladi RH u ovom slučaju što da radi je HNB a HNB-u to diktiraju banke. To je sprega i to je podržavanje kriminala. I do sada su me kolegice i kolege iz HDZ-a smatrali korektnim, međutim u završnom izlaganju ću reći neke stvari i mogli bismo uskoro početi sa vrlo nekorektnim odnosima. Ja neću spominjati što je bilo prije, mene to ne zanima ali ću od trenutka glasanja spominjati sve što je bilo u trenutku glasanja. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Kolega Aleksić, ja se slažem s vama, ovo je parlamentarna demokracija i narod, nas predstavnike u Parlamentu od kojega i proizlazi Vlada, u biti mi smo ono tijelo koje se treba raspravljati poglavito u ovim temama, životnim ali i svim temama koje dolaze na red, svim zakonima, izmjenama zakona, proračun a poglavito ovome što ste vi spomenuli da jednostavno Vlada je preuzela i zakonodavni dio jer jednostavno njoj je dovoljno što je osigurala dovoljan broj ruku, je li to 78, 79 to je manje bitno, njoj je bitno da ima dovoljan broj ruku i nema više nikakvih rasprava. Bitno da nema nikoga kada se raspravlja o jednome zakonu. I bitno je kada dođe glasanje da oni dignu ruke i njima je dovoljan broj. Ja mislim da to nije dobro za demokraciju. Ja znam da treba postojati većina i manjina međutim Sabor to ne smije dozvoliti, predsjednik Sabora to ne bi smio dozvoliti tolike pritiske od premijera i okolo njega svih ljudi, da toliki pritisak bude na saborske zastupnike da moraju isključivo glasati po naređenju. Ja mislim da tu treba biti dio slobode saborskih zastupnika ali jednostavno ovdje je čisto 1/1, mislim vi imate presudu koja kaže da nezakonito rade banke, tj. imaju kamate, rade jednostrano na štetu građana, trgovačkih društava. Znači nanose ogromne štete koje mogu utjecati i na demografsku sliku, znači posljedično, smanjiva se potrošnja tim kamata, dužničko ropstvo, jedino što banke dobivaju te iznose koje naravno šalju u svoje države odakle dobit, odakle su došle ovdje i naravno da ta sredstva vjerojatno ulažu u svoje države i naravno gdje su ulaganja tu se otvaraju radna mjesta, pa s našim novcem, naši moraju odlaziti u njihove države raditi jer naše novce oni na ovaj način uzimaju nezakonito. Znači ovo je jedan sasvim korektan zakon, prijedlog izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju i smatram da bi ovo trebalo normalno na ovaj način ići u drugo čitanje i znači do drugoga čitanja da bi se moglo naći rješenje. Ja vjerujem da bi i HDZ i ostali zastupnici i poglavito Vlada s vama mogla naći korektan jezik ali očito im nije interes jer su agenti banaka.
Zahvaljujem kolegi Bulju na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega prof. Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ne mogu se načuditi evo još i ovom prigodom u povodu ovoga prijedloga ovog Zakona o potrošačkom kreditiranju da se saborski zastupnici ponašaju kad treba potpisati na jedan način, znači prijedlog je dobio 78 potpisa. A sada kada treba prihvatiti ono što se potpisalo sada nema ih ni da slušaju, a kamoli da to podrže do kraja. Pa to govori o dvoličnosti, to je etički problem i da budemo potpuno jasni ovdje se glasa po zadatku, ovdje zastupnici nisu slobodni imat svoje mišljenje, ovdje je riječ o tipičnom partijskom ponašanju. E sada odmah da kažem da stranka Promijenimo Hrvatsku snažno podržava ovaj Prijedlog zakona o potrošačkom kreditiranju. I sam se godinama borim i sa Udrugom Franak i sa gospodinom zastupnikom Aleksićem za istu stvar, a ovo je u stvari dio, dio jednog šireg problema nužnosti monetarne reforme jer su ovakve pojave u hrvatskom društvu naprosto rak rana, one su kancerogena tvar. Pa poštovane zastupnice i zastupnici, postavit ću jedno pitanje odnosno jednu konstataciju i reći da Hrvatska u stvari nije slobodna. Teško mi je reći i ne volim, ne bih volio da ovo netko shvati kao jedan težak govor. Zašto? Zašto sam rekao da Hrvatska nije slobodna? Pa prezaduženi građani po prirodi ne mogu biti slobodni. Čovjek koji je prezadužen lihvarski on nije slobodan čovjek. Pa još ću slikovito reći još jednu jaku konstataciju. Oprostite, ali ja ne razlikujem okupaciju zemlje tenkovima od okupacije kapitala. I jedni i drugi proizvode žrtve. Ovi trenutno umiru od metka ili granate, a ovi na duži rok zbog raznih bolesti. Neću samo govoriti ovakve oštre jake riječi. Ja sam znanstvenik ali i političar. Evo vam konkretni podaci. Od 2008. godine pa do danas, od građana je samo zbog visokih nepotrebno visokih kamata, lihvarskih kamata po mojem izračunu bespotrebno nezakonito, dakle nije nezakonito jer je ovo lihvarenje ozakonjeno. Uzeto je oko 30 milijardi kuna, a od države oko 40 milijardi kuna. Znači ponavljam, od 2008. pa do danas. Znači oko 70 milijardi kuna je isisano. Pa zašto se mi onda čudimo da smo u ovakvoj očajnoj ekonomskoj situaciji, da nam mladi ljudi napuštaju zemlju i ne vide perspektivu. Stoga poručujem, poštovani građani svi zarađujemo naše plaće u kunama. Pa tko je dopustio da krediti se vežu uz švicarski franak, uz euro i druge valute? Zašto? Pa ja vam ponovno poručujem budite pametni, uzimajte kredite samo u kunama. Ne uzimajte ni jedan kredit u drugoj valuti. Zato je valutna klauzula, ona je otrov za monetarni sustav svake zemlje, pa tako i hrvatske. I ponavljam zašto? Jer su plaće u kunama, a obveze se stvaraju u odnosu na drugu valutu. Pa to se vidi automatski da ste izloženi riziku i Narodna banka je morala zaštititi građane i nije smjela dopustiti takvu praksu. Mi imamo jedan suštinski problem. Evo malo prije je kolega Aleksić je rekao da ne postoji trodioba vlasti, ja to potpuno podržavam. Zašto? Jer se jedna vrsta vlasti i moći nametnula svim drugim oblicima, to je financijska moć i ona je danas postala financijska vlast koja upravlja političkim institucijama poput Vlade, Sabora, sudstva itd. Žao mi je što ovdje jedan bivši ministar otišao jer je jučer rečeno na svjedočenju da je on predložio jednog dugovječnog guvernera za drugi mandat upravo u tom razdoblju. Neću spominjat imena. Ali vratit ću se na struku. Zašto banke koriste valutnu klauzulu? Vite pod a) zato što im HNB od njenog osnutka, znači hajmo bit u zadnjih 20 godina ne odobrava kunske kredite. Vidite ovo je šokantno što govorim, pa ću ponoviti da građani čuju i po drugi put. Banke poslovne odobravaju kredite uz valutnu klauzulu zato što im HNB ne odobrava kunske kredite, a svaka normalna Središnja banka odobrava kredite bankama u svojoj valuti da mogu odobravati građanima, poduzećima itd. Pod b) kada su to banke vidjele, a kako su vidjele? Pa to je bio interes i njihovih banaka majki iz inozemstva da izvoze praktično kredite u Hrvatsku i da ovdje prodaju kredite ne uz 10, 20% više nego od 4 do 10 puta više i na taj način ostvaruju ekstra profit koji nikad u svojim matičnim zemljama ne bi mogli ostvariti. Zašto su oni to radilo recimo 2008. posebno pa dalje? Pa zato što su se talijanske, austrijske i druge banke u svojim matičnim zemljama mogle zaduživati uz nula posto kod Središnje banke u eurima i onda su te novce izvozili u Hrvatsku i plasirali uz 6, 7, 8% i više i eto vidite gdje smo mi, gdje se stvarala ta dužnička zamka, povećavao vanjski dug itd. Na kraju tako se izvlačio kapital iz Hrvatske, siromašno društvo, stanovništvo poduzeća i naravno slavila se sama država. Zašto postoji ovakav mehanizam? Zašto on funkcionira? Pa vrlo jednostavno, racionalno. Pa nisu privatizirane banke u Hrvatskoj, nisu ih kupili stranci da odobravaju kredite uz kamatne stope kao u svojim matičnim zemljama. Oni su došli ovdje zaraditi, ja ih ne osuđujem. Oni samo koriste ono što im je dopustila ova država i HNB jer nije prihvatila sama da kreditira naše banke u kunama. Pa zato naši građani o tome skoro ništa ne znaju jer ovo što govorim djeluje šokantno da vlastita središnja banka neće u svojoj domaćoj valuti koju stvara neće odobravati kredite bankama da onda one mogu odobravati kredite građanima, poduzećima. Tu također kamatna stopa može biti vrlo niska kao i u zapadnim zemljama jer nije, to nije novac iz inozemstva. Dakle nema rizika zemlje i to je ono što želim naglasiti. Dakle kada govorim na ovaj način, vidite govorim argumentirano jer mi u stranci Promijenimo Hrvatsku ne želimo se služiti populizmom. Gospodin Aleksić je ovaj zakon potkovao sa toliko argumenata i uložen je silan trud u razgovorima sa stručnjacima, sa ljudima koji su oštećeni. Vrlo je korektan ovaj prijedlog zakona i vi vidite da se ovdje stvorio otpor. Možete u ovoj zemlji sve kritizirati, sve zvati na odgovornost ali ne možete financijski kapital zvati i HNB posebno ne možete zvati na odgovornost. To se ne smije, to je zabranjena tema za vladajuću većinu. Što još reći o ovoje temi? Na temelju svega jasno je da se mora provesti monetarna reforma, mora se sankcionirati ovakvo jedno protuzakonito ponašanje. Pa ne samo to, pokazivane su presude u korist klijenata ali se ne sankcionira sudstvo to, ne provodi se. To govori da je ovo banana zemlja, da je ovo kolonija jer u kolonijama možete raditi što hoćete. U tom kontekstu dakle znamo što nam je činiti, moramo se više fokusirati na suverenu monetarnu politiku.
Poštovani kolega Lovrinoviću, ja bih vas lijepo molio da koristite termine u Hrvatskom saboru koji su primjereni. Ovo je RH, ovo nije banana zemlja i koliko ja znam vi niste saborski zastupnik banana zemlje nego ste saborski zastupnik Hrvatskog sabora RH. Tako bih vas lijepo molio da ubuduće koristite rječnik koji je prihvatljiv u Hrvatskom saboru. Hvala.
Gospodine predsjedniče, naravno da ne mogu o tome sada polemizirati, nije ni vrijeme ni mjesto. Kada biste imali sat vremena da porazgovaramo o ovim stvarima sami biste se složili, ne koristim, ovaj izraz koristim slikovito, ne da državu prozovem bananom, ali pojave da prozovem tako i potpuno je jasno što sam mislio. Tako da nemate krivi dojam. I završiti ću s ovim. Sve su središnje banke u EU bile u funkciji rasta i razvoja, niskim kamatnim stopama, povoljnim kreditima za zapošljavanje, za rast i razvoj gospodarstva osim HNB-a, ona je najveći problem ove zemlje, ona nije ni Hrvatska ni narodna ni banka. Hvala.
Hvala lijepo kolegi Lovrinoviću. Imamo jednu repliku poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lovrinoviću ja bih se osvrnuo samo na onu činjenicu da je 78 zastupnica i zastupnika podržalo prijedlog zakona. Ja razumijem da je dio zastupnika koji su podržali prijedlog zakona dio vlasti. Ja razumijem da oni prema toj vlasti imaju određene obaveze ali oni nemaju obavezu podržati Vladu u vezi s ovim zakonom. Oni tu obavezu nemaju. Kada se pristupa vlasti ima se obaveza podržavati ono što vlast predlaže. U ovom slučaju vlast ne predlaže ništa. Dakle u ovom slučaju svi zastupnici i zastupnice koji su pri vlasti nisu u obavezi podržati prijedlog Vlade da se ovo ne prihvati nego su u obavezi biti dio zakonodavne vlasti a Hrvatski sabor jest zakonodavna vlas. U obavezi su procijeniti je li ovaj prijedlog u skladu sa zakonom, u skladu sa sudskim presudama, u skladu sa vladavinom prava i onda su u obavezi odlučiti se u vezi s tim a ne u vezi s time što želi vladajući HDZ. Jer HDZ bila je spremna podržati ovaj zakon ali pod uvjetom da i ja postanem dio vladajuće većine. Ja na tu trgovinu nisam pristao, nastavili smo i dalje razgovarati, kasnije smo dobili i pismeno da se to prihvaća ali evo praksa pokazuje drugačije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovani kolega Aleksić. Odgovor kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Aleksiću mislim da je ova zadnja vaša misao o trgovini, pokušaju trgovine, nagovor na trgovinu sve reklo. Dakle ovdje pokazuje se da može proći sve ono ako se nešto otrguje, ako promijenite svoj moralni stav, ako promijenite ono, program koji ste, na temelju kojeg ste izabrani pred građanima, na temelju kojeg su vas građani podržali. Dakle to se nagrađuje a ne dobar prijedlog, ne prijedlog i rješenje zakon koji bi pomogao tisućama ili stotinama tisuća građana kao što je to u ovom slučaju. Ja vam čestitam što ste se ovako postavili. Neće nikada ova zemlja izaći iz krize i time ću završiti dok je vode ljudi koji su je doveli u krizu. Sramota je da jedan broj ljudi ovdje sjedi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću na odgovoru na replici. Zaključujem raspravu. Glasovati … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Niste se javili.]] Niste se prijavili gospodine Aleksiću. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, koliko ja znam morate se prijaviti za završnu riječ. …/Upadica se ne čuje. Poštovani gospodine Aleksiću, za svaku raspravu se morate prijaviti. Za završnu raspravu trebali ste barem dignuti ruku i reći ali budući da je danas petak, izvolite završna riječ.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Dakle, parametri koje su banke odredile u jednom trenutku određene su na temelju povećanih kamatnih stopa koje je sud proglasio nezakonitim u kolektivnom presudi. Dakle u tom trenutku krajem 2013. godine banke su uzele postojeću kamatnu stopu koja je bila povećana u odnosu na početnu i na temelju te povećane kamatne stope utvrdili su parametre za promjenu kamatne stope. I zbog toga takav način postupanja je nezakonit i protivan je i zakonu i Ustavu RH. Osim što su banke postupale tako sa dužnicima, dakle promjenu kamatne stope su definirali nezakonito one su nezakonito postupale i s poduzetnicima ali ne u smislu da su nezakonito ugovarale kamatne stope nego bi one s poduzetnicima, kamatne stope ugovorile na zakonit način i onda u trenutku kada im se to, kada im to nije odgovaralo, budući da im je fiksna marža bila preniska one bi fiksnu kamatnu maržu povećale samovoljno svojom odlukom. Dakle one su se i u ugovorima koji su bili pravilno potpisani i pravilno ugovoreni ponašale nezakonito jer im u tom trenutku nekom nije odgovarala niska kamatna stopa. Takve slične stvari banke su radile i u Austriji i u Španjolskoj, tamo pak nisu smanjivale kamatnu stopu nakon što bi Euribor došao do nule. I onda kada je išao u minus one više ne bi smanjivale kamatnu stopu. Međutim, sud EU je rekao, onako kako je kamatna stopa ugovorena ona se na takav način mora primjenjivati. Što će se dogoditi ako se ovaj zakon prihvati? Ako se ovaj zakon prihvati smanjiti će se kamatne stope u svim kreditima koji su postojeći i koji su ugovoreni prije 31. 12. 2012. za jedan do 3%-tna boda. Smanjiti će se anuiteti za 5 do 20%. Nikom se neće vratiti niti jedna kuna novca, dakle ovim zakonom se ne vraćaju nikakve preplaćene kamate. One se samo smanjuju i dovode se u zakonske okvire. Govorili smo ovdje o trodiobi vlasti da je ovaj zakon napad na trodiobu vlasti. Ne, naprotiv, rekao sam postoje sudske presude u kojima su dužnici tražili da sud regulira parametre i sudac izričito kaže, dosuđuje pretplaćenu kamatu koja je tražena, dosuđuje da je promjena kamate bila nezakonita, ali kao treće kaže ja nisam arbitar i ja nemam pravo regulirati kamatnu stopu, to pravo ima zakonodavna vlast. Upravo tako, da je sud arbitrirao onda bi se on umiješao ustvari u zakonodavnu vlast. Dakle naprotiv, zakonodavna vlast ima dužnost reagirati i regulirati ono što je nezakonito. O mišljenjima Vlade, Vlada je imala potpuno jednako mišljenje o prijedlogu zakona kao i banke na javnoj raspravi. Tu se potvrđuje ono što ja govorim. HNB diktira što će reći Vlada, a HNB-u diktira što će reći banke. Banke diktiraju HNB-u HNB diktira Vladi. I na kraju imamo potpuno isto mišljenje i HNB-a i Vlade i banaka. Zar nije to zanimljivo? Ne, ono što se meni spočitava da nisam učinio procjenu učinka propisa. Po Poslovniku Hrvatskoga sabora zastupnik koji predlaže zakon nije dužan raditi procjenu učinka propisa. Spočitava mi se da nisam tražio mišljenje Europske središnje banke. Također zastupnik to nije dužan činiti. Retroaktivnost. Rekao sam, spreman sam da ne bude retroaktivan zakon. Međutim, ja sam bio toliko kolegijalan prema Vladi RH da sam zatražio od Ureda za zakonodavstvo da mi da uputu kako da ja učinim procjenu učinka propisa. To sam učinio prije nekoliko mjeseci, odgovor nisam dobio, poslao sam požurnicu, odgovara opet nisam dobio. Dakle Ured za zakonodavstvo Vlade RH nekorektno ne želi mi odgovoriti na moje pitanje. Vlada mi nešto spočitava a onda je nekorektna i ne želi mi odgovoriti na pitanje kako da učinim nešto što uopće po Poslovniku Hrvatskoga sabora nisam niti dužan učiniti ali sam spreman učiniti. Pa sam rekao, spreman sam između dvaju čitanja učiniti sve ono što Vlada od mene traži da bismo se usuglasili oko tog problema. Međutim, ne vjerujem da će to biti moguće prema svemu sudeći. Sada dolazim do pisma HDZ-a. HDZ dobila je upit Udruge Franak prije lokalnih izbora hoće li riješiti problem nezakonitih marži. I taj odgovor je trebao stići u Udrugu Franak prije lokalnih izbora. Nije stigao ali je premijer Plenković rekao u kameru da će odgovor biti poslan naknadno i da će biti kvalitetan i taj odgovor je poslan u srpnju ove godine. I sada ću ja da ne govorim na pamet pročitati najvažniji dio tog odgovora HDZ-a, evo vidite to je HDZ poslao Udruzi Franak, potpisao je gospodin Jandroković. I u tom odgovoru gdje se traži rješenje kamatnih marži HDZ odgovara sljedeće: Slijedom navedenog svakako se zalažemo da se tijekom 2017. dopuni Zakon o potrošačkom kreditiranju na način da se u Zakonu utvrdi metodologija temeljem koje će se određivati fiksni dio kamatne stope. Pri tome će u zakon biti potrebno staviti odredbu prema kojoj bi kreditne institucije imale određeno vrijeme tijekom kojega će imati obvezu sa dužnikom, izmjenama ugovora o kreditu ugovoriti parametre prema kojima je kamata primjenjiva odnosno primijeniti metodologiju koja će biti utvrđena u zakonu. Metodologija iz Zakona primijenila bi se i na važeće ugovore o kreditu ali ne bi imala retroaktivni učinak već bi djelovala pro futuro što je u skladu sa dosadašnjim odlukama Ustavnog suda. Naime, Ustavni sud je izrazio svoj stav da se na ovakav način ne rješava pitanje promjenjive kamatne stope kod ranije sklopljenih ugovora o kreditu nego se samo konkretiziraju već postojeća načela i odredbe Zakona o obveznim odnosima kao npr. određenog činidbe, ravnopravnost ugovornih strana, jednakost uzajamnih činidbi, savjesnost i poštenje, zabrana znatne neravnoteže u pravima i obvezama stranaka i drugo. Čak i ako bi se dotični slučaj tumačio kao povratna primjena takvo postupanje dopušteno je sukladno članku 90. Ustava RH kada se radi o posebno opravdanim razlozima koji ovdje zasigurno postoje kaže HDZ. Takav stav i od strane Ministarstva financija iznesen na 17. tematskoj sjednici Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora zajedno sa odborom za pravosuđe Hrvatskoga sabora koja je održana 5. travnja 2017. na temu sumnje u nezakonit način promjena kamatnih stopa u kreditima koje su kreditne institucije sa potrošačima ugovorile prije 1. siječnja 2013. uz osvrt na određivanje kamatnih stopa u konvertiranim CHF kreditima. Uvažene kolegice i kolege, HDZ je nekoliko puta upućivala svoje dopise Udruzi Franak, gdje je davala do znanja da će riješiti taj problem i mislim da je ovo zadnje pismo koje je potpisao predsjednik Sabora ali u funkciji HDZ-a. Ponovljeno još jednom da će se taj problem riješiti, način na koji će se riješiti i još kaže da je čak moguće i retroaktivno djelovanje. Međutim, ja sam rekao, spreman sam da ne bude retroaktivno. Dakle vjerodostojno je vaš slogan, onda budite vjerodostojni i konačno spriječite banke u njihovom kriminalu. 78 zastupnica i zastupnika podržali su ovaj zakon svojim potpisom, njih pozivam da ga podrže i glasanjem. Taj zakon neće biti donesen ovaj put, dakle njemu je potrebno samo da uđe u drugi krug i da između dvaju čitanja sa Vladom RH usuglasim sve ono što je neusuglašeno a po potrebi Vlada RH može obaviti sve one radnje koje ja kao zastupnik ne moram obavljati. Stoga pozivam i HDZ i vas zastupnice i zastupnike koji ste podržali a dio ste vladajuće većine i opoziciju da podrže ovaj zakon. I svakako opoziciju pozivam da dođe u punom broju. I moram reći, ovo mi nije lako za reći ali kolegice i kolege iz HDZ-a kojih je sada ovdje jako malo ali obraćam se svima vama i kojih nema, jer čuti ćete, to ćete vi sigurno čuti kroz društvene mreže ili kako već, ja sam cijelo vrijeme korektan, ja vas ne prozivam, ja glasam za sve vaše prijedloge koji su po meni u redu, suzdržan sam u slučajevima kada ste vi ti koji ste odgovorni. Na primjer državni proračun, za državni proračun odgovorna je vlast i meni je normalno da ja tu budem suzdržan. I cijela opozicija čak ne bi trebala biti protiv nego bi trebala biti suzdržana kada je u pitanju proračun jer za proračun odgovara vlast i treba im prepustiti da oni onda odgovaraju za taj proračun. Dakle bio sam korektan cijelo vrijeme, komunicirao sam puno s vama i s ministrom Marićem sam puno komunicirao. I on uvijek zna biti nezadovoljan i kaže pa mi razgovaramo s vama. Razgovaramo ali nema rješenja. Onda kada mu kažem ali HDZ podržava to naše rješenje on kaže ja nisam HDZ. I tako se mi stalno vrtimo u krugu a ja grizem sam sebe za rep. Dakle, moram reći sljedeću rečenicu ili nekoliko rečenica koje se vama sada neće svidjeti. Ja vas nisam prozivao za prošlost, niti u buduće ja vas za prošlost prozivati neću, nikoga ne prozivam za prošlost ali ukoliko ne budete dali zeleno svjetlo za drugi krug ovom zakonu ubuduće ću vas prozivati da podržavate kriminal hrvatskih banaka. Prozivati ću vas javno, prozivati ću vas u ovoj sabornici, prozivati ću vas na hodnicima. Ukoliko ne podržite ovaj zakon vi podržavate kriminal hrvatskih banaka zajedno sa Hrvatskom narodnom bankom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću. Imamo dvije replike, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Aleksić, vidim da, najprije ste govorili argumentirano, poslije toga i emotivno jer čovjeku ne preostaje ništa drugo u ovakvim nekim situacijama kada postaje razočaran zbog ovakve situacije. No ovo zadnje što ste rekli oštrijim tonom, ja sam malo gledao prema lijevoj strani, članovi HDZ-a su se počeli tresti od straha. Vi očito, moram ipak reći, čim ste posegnuli za ovim dokumentom, pismom iz HDZ-a da ste to očito napravili u krajnjoj nuždi. I ja sam sam iznenađen što su vam sve obećavali, što su vam sve pisali samo da eventualno dobiju pred izbore naklonost i članova Udruge Franak. Ništa od toga. Možda ste u tome bili malo i naivni očekivajući da će oni pomoći i da će biti vjerodostojni, da će ostati tu. Ja bih vas podsjetio na jednu staru narodnu da vuk dlaku mijenja ali ćud nikada. Nikada Hrvatska neće izaći iz krize dok je budu vodili ljudi koji su je doveli u krizu. I zato građani trebaju otvoriti oči da vide, kao u ovom slučaju, tko se bori za njihove interese, za rješavanje njihovih suštinskih problema, ne ideološki pristup, ne ovo, ne ono. Ovdje imamo realne probleme ljudi i evo vidimo nažalost ponovo, sve ste upotrijebili, mi vas podržavamo ali očito postoje jači razlozi, a ja sam u svojoj diskusiji rekao da je ovaj Sabor i ovi zastupnici koji su na vlasti, oni su podređeni interesima financijske vlasti, građani to moraju znati i moramo to promijeniti. Hvala.
Zahvaljuje se gospodinu Lovrinoviću, odgovor kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lovrinoviću, ljudi u HDZ-u su jednaki kao i mi, nema tu nikakve razlike. Malo je ljudi koji su u stanju kada dođu na vlast imati svoje mišljenje, nažalost premalo. Mnogi od zastupnika su bili i u rovu, pa i naš potpredsjednik Sabor je poznati ratnik, ljudi ga cijene. Ja znam da ga cijene, svi govore da je bio prvi, da se nije skrivao i daj e pomagao svojim kolegama vojnicima i svi ga jao cijene, svi s kojima sam ja razgovarao njemu. U ovom trenutku se vodi drugačiji rat, vodi se rat protiv bezakonja i naizgled tu ne treba neka hrabrost ali ustvari potrebna je ogromna hrabrost da se kaže „ne“ onima koji mi nameću da glasam protiv nečega što je za hrvatske građane, što je za vladavinu prav, što je za suvremenu državu. I stoga pozivam sve one hrabre među članovima HDZ-a jer znam da ih ima, znam da ih ima jer su mi neki obećavali da će mi dati podršku unatoč tome što im iznad kažu da neće, da me ne podrže, dakle pozivam sve one hrabre da razmisle i po potrebi mogu im dodatno obrazložiti u čemu je problem i pozivam ih da pomognu da ovaj zakon uđe u drugi krug.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Brano Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Aleksić, spominjete strane i broj zastupnika. Na ovoj strani gdje vi sjedite ne vidim baš puno zastupnika, vi prozivate drugu stranu, zašto to radite? Možda se na taj način još jače svrstavate u ideološke političke sfere a ne interesne one grupacije koju kao zastupate ovdje u Hrvatskom saboru. Manipulirate javnošću, već dosta dugo. Vi se dobro sjećate kad ste došli tražiti potpis, što smo vam kolega Dodig i ja rekli? Mi ćemo vam potpisati da možete zakon staviti u proceduru, neka se raspravlja ali to ne znači ni u jednim trenutku da ćemo mi taj zakon podržati, jel' se sjećate toga? Molim vas, sjetite se toga jer smo vam tako rekli i nemojte više manipulirati imenima ljudi. Meni više neće na pamet pasti da nešto vama potpišem jer ste iznijeli toliko neistina, insinuacija o ovom vremenu iza nas da je to čudo. Ali niste došli nijedanput u naš klub, tražili sastanak s nama da još jedanput sjednemo i da razgovaramo da li ćemo podržati, jel' jeste možda? Jeste tražili to uopće? Niste. Ja vas stvarno molim prestanite sa insinuacijama jer ovako se stiče dojam od nas koji znamo istinu da vi uopće nemate za cilj da se ovakav zakon donese nego da to isključivo radite radi podizanja nekog svojeg političkog rejtinga. To tako ispada. Ja vas lijepo molim prestanite baratati imenima ljudi koji su ma prijateljski, korektno, kolegijalno dali potpis da se uopće može o ovome raspravljati.
Zahvaljujem kolegi Hrgu. Odgovor kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Hrg, to je ovako scenski nastup vaš, što je u redu, imate pravo na to, vi ste zastupnik ali jednostavno to nije istina. Ja sam imao dovoljno potpisa i bez vas, dakle vi ste to potpisali zato da pokažete kako ste uz narod [[Upadica Hrg: Nije tako, pa nemojte lagati.]] Molim vas da mu kažete da ne priča.
Poštovani kolega Hrg, ja vas molim da ne ometate kolegu Aleksića dok odgovara na vašu repliku i molio bi vas da ne koristite takve riječi u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo, izvolite gospodine Aleksić.
Dakle, činjenica je da vi volite da izgleda da ste uz narod ustvari, vi to volite, ali svojim glasanjem u trenutku kad će se glasati vi ćete pokazati jeste li uz narod ili niste uz narod. I ne morate se vi nikome ispričavati, recite, ne mogu, dio sam vladajuće vlasti i ne mogu. Dio sam vladajućih i ne mogu i sve u redu. Ja nisam manipulator, ovo što sam govorio su argumenti apsolutno sve, sve su argumenti. Ja uvijek govorim argumentima, činjenicama, ja ne govorim iz trbuha, govorim ono što znam da je tako a vama bih savjetovao da ako baš ne razumijete o čemu se radi, možemo razgovarati još jednom da vam objasnim točno o čemu se radi kako vam nije jasno. A nakon svih ovih godina koliko ja pričam o tome problemu, nakon svih izlaganju u Hrvatskom saboru, ja se nadam da vam je jasno. Hvala.
Poštovani kolega Aleksić, ja bi vas molio da ne omalovažavate u svojim odgovorima kolege saborske zastupnike i ne insinuirate određene karakterne osobine bilo koga od zastupnica ili zastupnika, hvala lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Članak 238. Dakle, kolega Aleksić je sada koristio odgovor na repliku u kojoj nije dao odgovor na ono što sam ja govorio u replici i nije rekao da li je istina ono što sam ja rekao, a istina jest, nego je iskoristio priliku odgovora na replike da bi mene vrijeđao kao ja ne razumijem to što je on predložio u zakonu. Ja to jako dobro razumijem, kolega Aleksić i molim vas da ne vrijeđate, dovoljno ste nas već izvrijeđali iznošenjem neistina, prestanite iznositi neistine.
Zahvaljujem kolega Hrg, mislim da sam već prije vas reagirao na izlaganje gospodina Aleksića tako da mislim da nije povrijeđen Poslovnik. Hvala lijepo. Ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevni reda, zahvaljujem se još jednom predlagatelju gospodinu Goranu Aleksiću na obrazloženju ovog zakona. I molim da za sljedeći put se prijavite na vrijeme za završnu riječ. Glasovati ćemo o ovoj točci kad se za to steknu uvjeti.
Idemo sada zadnja točka o kojoj glasujemo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, prvo čitanje, P.Z. br. 166. Predlagatelj je zastupnik Goran Aleksić. Rasprava je zaključena. Kolega Aleksić odustao je bio sukladno najavi od poimeničnog glasovanja pa mu evo dajem riječ sada. Izvolite.
Evo rekao sam da sam odustao. Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Budući da je tim koji bi trebao glasati na mojoj strani jako oslabljen nema smisla da vas opterećujem sve sa pojedinačnim glasanjem, ali pozivam zastupnice i zastupnike Hrvatske demokratske zajednice da održe obećanje koje su dali Udruzi „Franak“ u srpnju ove godine kada su obećali da će podržati metodologiju za definiranje metodologije za određivanje parametara u kamatnim stopama, u kreditima u kojima nisu ugovoreni ti parametri, pa ih pozivam da budu vjerodostojni. Hvala.
Prelazimo na glasovanje. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju. Molim glasajmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 70 glasova za, 8 suzdržanih i 39 protiv donesen zaključak sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela. Ovim smo završili sa glasovanjem. Nastavljamo sutra sa radom u 9,30 nastavak rasprave o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, drugo čitanje, P.Z. br. 215. Hvala svima. SJEDNICA PREKINUTA U 18,35 SATI. Sada ćemo prije nego što glasujemo o prijedlogu kandidata za izbor pravobranitelja za djecu s obzirom da je glasovanje tajno i morat ćemo napraviti jedan prekid imati još točku izbor, imenovanja i razrješenja, pa moli predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Recite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče, mi bi nakon ove točke, a prije tajnog glasanja o pravobranitelju tražili stanku pa da imate.
To je u redu, ali hajmo onda završiti sada ovo onda na stanku.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege na temelju članka 105. stavka prvog, podstavka prvog i trećeg i članka 161. stavka prvog i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor i imenovanje predlaže predlaže se razriješene za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Orsata Miljenića, a za članicu Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se doktorica Vesna Pusić.
Ako se slažete kolegice i kolege, kolega Sanader, može predstaviti sve točke, pa onda možemo glasovati zajedno, jedino ako netko ima primjedbu na neku od ovih, onda ćemo to izdvojeno. Jel u redu tako? Je. Hvala. Onda molim vas sve predstavite, pa ću otvoriti raspravu.
Predlaže se razriješene za člana Odboru za obranu Hrvatskog sabora Mira Bulja, a za člana Odboru za obranu Hrvatskog sabora predlaže se Vlaho Orepić. Predlaže se razriješene za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora Anka Mrak Taritaš, a za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlaže se doktorica Vesna Pusić. Za članicu Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlaže se Anka Mrak Taritaš. Predlaže se razriješene za člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora doktora Siniše Hajdaša Dončića, a za članicu člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlaže se doktorica Marija Alfirev. Za člana Odbora za informiranje informatizaciju i medije Hrvatskog sabora, predlaže se Ivan Zvonimir Čičak.
Hvala. Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, raspravu odmah i zatvaram i onda vas molim da glasujmo o svim navedenim prijedlozima zbirno, pa pristupimo glasovanju. Utvrđujem da je većinom glasova, 113 za i 3 suzdržana, da su donesene odluke kako ih je predložio odbor.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o izmjeni dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, P.Z., br. 194. Predlagatelj je Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, na temelju članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora, koji se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije državnog proračuna. Vlada je dostavila svoje mišljenje. U ima predlagatelja, poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo, ovdje sad nas 10-tak ćemo raspraviti o onom pokušaju da nađemo suglasnost oko zakona, kojeg je evo i HDZ, tada vladajući gdje smo i mi bili partner, na neki način odobrio, išlo se u proceduru i sam taj zakon je stao onog trenutka kada partneri u Vladi više nisu bili isti. Tada je odgovor Vlade na prijedlog ovoga zakona bio da nije usuglašen sa, dobro, da nije dobio mišljenje od Europske centralne banke. Sada smo također i na ponovljeni prijedlog dobili mišljenje Hrvatske vlade, gdje stoji da prijedlog nije uzeo u cijelosti, mišljenje od Europske centralne banke od 28.10.2016. Tako da evo, tu malo, vratiti ću se na ovo što je i kolega Aleksić rekao, znači nije, ako je trebalo mišljenje, ono ajmo ga još jedanput probati dobiti, jer je bilo značajnih izmjena između dva čitanja. Prema tome, imao mišljenja koje je na prvo čitanje, koje je bilo 2016. na prvi prijedlog dano ovo drugo, Vlada koja je obavezna nije niti uputila ovo u proceduru. Međutim, smatram i dalje da jednim kvalitetnim konsenzusom, sigurno možemo postići, minimum suglasja oko modela kojim bi Državni ured za reviziju ušao u HNB, napravio analizu poslovanja u onom dijelu koji u redovnoj svojoj djelatnosti obavlja. Koji ne zadire u pravo na samostalnost, odlučivanja, monetarnoj financijskoj politici. Možemo mi ovdje reći, imamo i na to sigurno uzvraćeni primjedbi. Međutim, ovdje smo gledajući da budemo konstruktivni preložili ono što sigurno je prihvatljivo, sa brojnim ogradama koje smo stavili u našem prijedlogu, pokušavamo biti što konkretniji, što transparentniji, da se zapravo vidi stvarno namjera, a to je kontrola, dnevnoga poslovanja, to je onemogućavanje trajnosti, određenih osoba koje na kraju mogu ostati vječno u samoj banci. Želimo čisto malo da se provjetri i taj sustav, pa da na kraju, sve ono što mi odgovaramo i prema biračima koji nas izaberu, što odgovaraju i ministri koji budu potvrđeni u ovome Domu, da jedan dio, svakako, te odgovornosti, za stanje koje imamo, podnese i HNB. Svjedoci događanja oko Agrokora, vidimo sada da HNB i potvrđuje, da, znali smo, ali u okviru onoga što je bila naša djelatnost, nismo mogli reagirati, ja bi rekao, da nisu dostatno reagirali, nisu upozoravali. A sigurno jedno, da kod pojave određenih postupanja, koja ometaju monetarni sustav RH, da su mogli, ili financijski sustav i financijski da su mogli predložiti brojnim putovima određene promjene. Ono što mi ovdje možemo reći, da sve zemlje EU, imaju određene mehanizme. Neki su bliže ovome našem, gdje apsolutno ne ulazimo u poslovanje ni u jednom dijelu, dok neki imaju značajne mehanizme kontrole. Mi možemo reći, da naša HNB ima veliku, visoku razinu neovisnosti, ali što se tiče transparentnosti, da je tu među najlošijima. Ako nas stručnjaci, svrstavaju među Albanijom, BIH, Makedoniju, Maltu i Sloveniju, onda se trebamo pitati, koja je naša zadaća. Sigurno je zadaća predložiti određene izmjene i dopuna Zakona o HNB, što ovim putem i dostavljamo. Tražimo ovim prijedlogom, da se dopuni članak 62. važećeg zakona, te da se omogući Državnom uredu za reviziju, provedba revizija učinkovitosti uz i daljnje mogućnost obavljanja tog zadatka od neovisnih vanjskih revizora. Upravo kad spominjemo neovisne vanjske revizore i cijeli set krize oko Agrokora, upravo se naslonio na odluke, na postupanja, neovisne vanjske revizije, znači revizije koja je trebala potvrditi da rad uprave Agrokora je u okviru zakonom predviđenih limita. Tek, naknadnim vanrednim revizijskim postupkom, utvrđenoj je da je i tu došlo do znatnih postupanja. Jer činjenica je da oni koji vas plaćaju, njima i dostavljate neovisno izvješće. Što samo po sebi je kontradiktorno. A s obzirom na stupanj moralnosti koji kod nas vlada, vidimo da jednostavno je jako teško provedivo. Ovim prijedlogom, mi želimo da ipak taj opseg kontrole bude jasno utvrđen, da i bez utjecaja na poslove ispitivanje i neovisne znači ne bi ulazilo se u njihovo područje. Ali da bi se to provelo mora se omogućiti da Državni ured za reviziju može imati ovlasti za provedbu revizije. Znači nije dovoljno samo ovaj zakon nego smo imali isto tako u ono ako se neko sjeti prije godinu dana da je bilo stajalište Ministarstva financija da će za potrebe omogućiti i izmjene Zakona o Državnom uredu za reviziju i dati im ovlast da vrše nadzor. Također radi veće transparentnosti izvještavanje HNB-a smo dopunili te predlažemo da se Hrvatskom saboru i javno također objavi Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike kao i godišnje izvješće o svom radu i poslovanju. Naravno da mi bismo ovdje o tome raspravljali, raspravljale bi i hrvatska javnost. Zauzimanjem stajališta ovoga doma pokazivalo bi se zapravo koliko je ispravan taj smjer jel nismo mi ovdje samo političke funkcije. Nekada možda naši kolege su pod utjecajem svojih stranaka pa i oni što imaju vlastito stajalište stave u pozadinu stranačkoga interesa, ali činjenica da smo birani od hrvatskog naroda i u ime njih sve ove zakonske prijedloge, sva izvješća dobijemo na svoje stolove, trebamo iščitati, o njima raspravljati i donositi zaključke i naravno komunicirati prema građanima koji su nas birali. Bez obzira na to jasne su nam i obaveze koje imamo i prema Europskoj središnjoj banci i zaključci ovih rasprava trebaju biti na neki način jedan opći smjer u društvu. Znamo da guverneri i guverner HNB-a osluškuju kako financijske tokove, monetarna kretanja pa isto tako bi osluškivao naša stajališta pa bi prema tome vjerojatno i kvalitetnije imao uvid u učinke rada HNB-a. Da ne bismo imali trajne guvernere, članove savjeta HNB-a predlažemo da se ograniče mandati na najviše dva od kojih bi svaki trajao šest godina s time da ne zakidamo pravo koje bi možda bilo sporno onima koji imaju tekuće mandate oni bi i unatoč ove inicijative i dalje mogli uredno završiti tekući mandat i ostvariti i izboriti ukoliko budu potvrđeni i sljedeći, a isto tako možda i drugi ako obavljaju svoj posao u skladu sa interesima RH. Evo i nakon rasprave na saborskom odboru mislim da postoji i dobra namjera i nas kao predlagatelja Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista i vladajućih klubova da bi se ovdje moglo naći određeno suglasje, pronaći određeni kompromisni prijedlozi pa da imamo makar jedan korak prema naprijed u određenoj promjeni koja bi mogla poboljšati stanje koje sam navodio u ovome svom izlaganju. Opet smo evo kao i kod kolege Aleksića sa ovim prijedlogom u prvom čitanju pokazatelj samog glasanja koje će biti vjerojatno sljedeći tjedan već o ovome će pokazati da li uopće postoji stvarna volja interes da se ovakvom prijedlogu ovakvim izmjenama ili nekim sličnim izmjenama uopće razgovara. Znači nije da smo rigidni, da smo ultimativni nego dajemo prijedlog, prilagođavamo i tražimo samo jednu suradnju u kojoj bismo mogli jasno svi zajedno pokazati da želimo evo da i jedna od stupova ove naše države HNB ima i malo veću odgovornost prema svim građanima RH. Predlažem cijenjenim zastupnicima i zastupnicama da podrže ovaj prijedlog zakona, da u svojim raspravama konstruktivno iznesu prijedloge. Predlažem i Ministarstvu financija da sjednemo za stol, da još jednom prođemo da utvrdimo gdje su možda razlike u nekim stajalištima, da probamo jel smatram da sigurno je to moguće, naći dodirnu točku između ovog prijedlog i onoga što je prihvatljivo u hrvatskoj Vladi u ovome trenutku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću na ovom obrazloženju prijedloga zakona. Imamo nekoliko replika. Prava replika poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Paneniću, revizija HNB-a najmanje što bismo trebali propisati, to je najmanje, minimum, minimuma. Ono što bi trebalo dodatno je čak i jedan građanski nadzor HNB-a, to je naša banka. Mislim kakva je to neka mistična institucija, što je to nekakvi ja ne znam kuda bi ih svrstao stvarno, kao da su oni neka tvrđava van kategorije. Što su oni nekakvi MOrdor s gospodarom prstena na čelu? Stvarno ne znam. Ne razumijem čemu se bojimo toliko reviziju uvesti HNB-u? Dakle revizija, građanska kontrola evo vidimo da je HNB glavni krivac za nezakonito postupanje hrvatskih banaka, prema tome podržavam vaš prijedlog i glasat ću za.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Aleksiću. Odgovor poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Aleksić. I sam kao ministar gospodarstva tada bio sam pod nadzorom i javnosti ne samo revizije, revizija koja dođe ali naravno i javnosti pa se propitivalo svaka dnevnica koju o isplatili, tko je gdje putovao, koliko je na to potrošeno, koliko je reprezentacija, koliko je ugovora potpisano, bagatelne nabave direktno, sve to skupa naravno da stvara jednu veću odgovornost i pažnju i mene koji sam bio tada zadužen da vodim ministarstvo a s druge strane imamo HNB koji brojni natpisi upravo prozivaju da postoje indicije ogromnih troškova neučinkovitosti u upravljanju sredstvima kojima raspolažu kao institucija. Ja si postavljam pitanje da li su oni stvarno iznad nas? Izgleda da jesu, iznad su i nas ovdje koji sjedimo u Saboru, mi bismo trebali biti ključno ali vidimo da u tome djelu sva nastojanja evo i vas i sa vašim prijedlozima, ne prolazimo. Kolika je moć našeg guvernera? Da li je stvarno tolika da može uvjetovati da nema dostatno političke volje da se naprave ključne izmjene? Da li je moguće otkrivanje određenih takvih postupanja koja bi bila stvarno i u javnosti prihvaćena kao nešto što je neponovljivo? Evo pratimo sada i u Piškornici koliko je oko jedne isplate kad čovjek jedan sam isplati milijune, što se događa? Naravno da se javnost uzburka jer gledaju kroz sebe. I mi gledamo kroz sebe ako nas državna revizija kontrolira, od najniže do najviše razine, izgleda da ima još jedna posebna razina gdje Državna revizija nažalost još uvijek ne smije ući. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić, naveli ste tri bitne stvari, tako mi se čini. Prvo, vidjeli smo u zadnjem slučaju oko Agrokora, HNB ili njeno vodstvo odriče se bilokakve odgovornosti koja je nastala vezano uz taj slučaj. Iako prema onome što možemo pročitati iz njihovog izvješća, oni su dužni nadzirati kreditni rizik ili rizik svih kreditnih institucija, sve rizike koji mogu nastati. I zato mi nije jasno, vi mi pokušajte to isto objasniti ako možete, kako je moguće ako dužni nadzirati da oni kažu da mi nismo ništa odgovorni, nismo to ništa primijetili? Druga stvar oko izvješća ovdje u Saboru, jednogodišnje ako dođe izvješće, mi o njemu možemo raspravljati ali nikakav stav ne možemo zauzeti. I to je dobro što se predlaže ovim zakonskim rješenjem da se polugodišnje da financijsko stanje u RH. Zašto je to bitno? I to sam pitanje postavio tada i guverneru HNB-a kad je došao ovdje gdje sam mu rekao slikovito, prema njegovom izvještaju, ja i Peđa Grbin smo jako visoki ljudi, vrlo visoki ljudi, tako je bilo otprilike izvješće o stabilnosti cijena u RH. S jedne strane ako jahte malo pojeftine, s druge strane ako kruh poskupi, mi ćemo imati stabilne cijene. To nije tako, to izvješće treba biti puno preciznije i zato je dobro da kad bi dvaput godišnje dolazilo ovdje u Hrvatski sabor. Hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Odgovor kolega Panenić, izvolite.
Cijenjeni kolega Žagar, naravno da prateći evo i određena izvješća koja dođu, vidimo da zapravo da stupovi društva koja su neovisni, dođu uvijek pod neko propitivanje. I sama arbitražna presuda koje je objavljena nedavno pokazuje da treća strana, vanjska strana koja nije iz Hrvatske, ozbiljno propituje institucije koje bi trebale biti neovisne, državna sudbena vlast koja bi trebala zapravo biti više samodgovorna nego nama čak i odgovorna ali čini mi se da upravo nedostaje taj dio, samodgovornost. Nažalost ovdje puno se barata sa određenim navodima ali kako smo već naučili, malo pomalo uvijek nešto izađe van i pitanje kada će se taj sustav urušiti. I onda će možda biti ugrožena i Vladina namjera da se uspostavi monetarnu sustav zasnovan na euru jer ako dođe do krize Središnje banke onda će to poljuljati brojna očekivanja u neku realizaciju. Prema tome, interes je i nas kao predlagatelja i vladajućih da uspostavimo kontrolu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Panenić. Mi smo ovdje već imali jednu ovakvu raspravu praktički o istom prijedlogu zakona, tada kolege iz HDZ-a budući da smo imali onaj dogovor da će to biti izglasano, nisu previše diskutirali, očekivali smo potporu. Kolege iz SDP-a su podržali prijedlog zakon i to je bilo u onim turbulentnim vremenima kada je gospodin Petrov bio, znači to su bili zadnji dani njegovog predsjedanja ovim Saborom, i bio je taj prijedlog zakona i on je odbijen, nisu ga nažalost podržala niti kolege HDZ-a usprkos našem govoru a često se priča o nekakvoj kolegijalnosti ili ne znam odgovornosti, a s druge strane nisu ga podržali ni kolege iz SDP-a a zakon je jako bitan. Ne može jedna institucija kao što ste rekli, biti iznad sviju, ne može se dogoditi da tamo ne možemo ući Državna revizija, vidjeli smo kakve su bile ove privatne revizije u Agrokoru. Znači revizija koje sam plaćaš. Isto tako HNB sama plaća ove revizije koje sada dolaze u HNB a mi tražimo da u HNB uđe Državna revizija kako bise utvrdilo stvarno stanje, da vidimo kakav je odnos čelnih ljudi HNB-a prema novcu s kojim upravljaju, ja tu ne vidim ništa loše, tu se ne ugrožava nekakva neovisnost HNB-a i ne znam zašto to nije podržano, koga se štiti, koga štite te strukture a vidimo da su i te strukture u HNB-u, to je pokazalo jučerašnje svjedočenje, bile povezane sa politikom. da su bili čak dio jednog političkog projekta Ivice Todorića u kojem su sudjelovali Tomislav Karamarko, Milan Kujundžić, naš potpredsjednik koji ovdje sjedi, Darinko Kosor, svi su oni bili dio tog političkog projekta Ivice Todorića.
Kolega Grmoja u vašoj replici ste iznijeli puno neistina i puno činjenica koje ne odgovaraju istini što se mene osobno tiče. Ja bih vas molio da ne koristite institut replike za zloupotrebu u sadržajnom smislu replike. Odgovor na repliku poštovani kolega Panenić, izvolite. Prvo sam dao riječ gospodinu Paneniću, iza toga ćete vi dobiti. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Iza odgovora. Izvolite kolege Panenić. … [[Upadica Grmoja, ne razumije se.]] Gospodine Grmoja, molim vas u buduće pazite kad dižete. Gospodine Paneniću hoćete li odgovoriti? Ne. Hvala lijepo. Povreda Poslovnika, gospodin Grmoja. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja ne znam zašto ste vi intervenirali. Ja sam bio u potpunosti u skladu sa onim o čemu mi govorimo ovdje, o ulasku revizije u HNB. Ako je vas nešto povrijedilo ovo što sam izrekao nisam ja to, to nisu moje riječi, o tome su pisali novinari. Da ste vi bili dio kruga oko Ivice Todorića i da su tu bili poduzetnici još koji su u to uključeni, znači iz Udruge „Prsten“. To nisam ja izmislio, o tome su pisali mediji. Ako vas to, vi demantirajte te medije, pošaljite nekakvo priopćenje, recite da to nije istina i evo.
Gospodine Grmoja, ponovno ste zloupotrijebili institu povrede Poslovnika. Ne zna gdje ste vi to pročitali i tko je to izjavio, ali dobro. Vi u svom stilu nastavljate dalje. Idemo i mi dalje, a vi ostanite tu u svom začaranom svijetu. Nastavljamo dalje. Sljedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Panenić, vi ste u svom izlaganju rekli da ovaj prijedlog zakona nije nešto egzemplar u svijetu europskom što se tiče revizije u narodnim bankama, da u većini europskih banaka zapravo postoji revizija i to je jedan od razloga zašto bi se trebao donijeti. Dakle, to nije ništa neuobičajeno. Mi ne tražimo nešto što ne postoji već u europskom svijetu. I također ste istakli da je vrlo loš dojam, javni dojam o HNB-u i čelnicima HNB-a i vjerojatno bi taj zakon, dakle o reviziji na neki način i poboljšao ovaj status čelnika. I onda mi nije jasno, na primjer ja da sam čelnik neke institucije takve gdje građani non stop kritiziraju i mediji za netransparentnost ja bih rekao neka revizija uđe, neka se ustanovi gdje sam pogriješio i ne bi bilo problema. Dakle, ovaj stav i HNB-a i vladajuće većine odražava da se tamo želi nešto kriti. Dakle, ja nemam drugi razlog. Dakle, ako je već takav status HNB-a u javnosti loš, onda će ga poboljšati sa takvim dakle zakonom kojim će revizija ući u HNB. Dakle, nemam ni jedan drugi razlog nego misliti da nešto oni kriju u svemu tome.
Zahvaljujem kolegi Sladoljevu. Odgovor kolega Panenić.
Pa evo ja mogu kolega Sladoljev, zapravo i nastavit se na to. Ako postoji službena državna revizija u drugim zemljama koja ulazi u njihove središnje banke, onda vas pitam što oni gledaju ako ovo što je ovdje navedeno nije prihvatljivo. A što oni onda tamo nadgledaju? Vjerojatno samo stoje na vratima i promatraju tko uđe, tko izađe. Ako mi predložimo samo troškove poslovanja ne ulazeći u monetarnu ili neki drugi njihov oblik koji imaju samostalnost onda ne znam zapravo u onim drugim državama što revizija radi. Koliko ja imam informaciju da ovo što smo predložili je sastavni dio posla, a čak u nekima i puno više što je njihov zadatak. Ali mi se nekada previše trtamo svih tih institucija Europske komisije. Jučer sam čuo jedan dobar komentar koji evo nije da kažemo ovdje, ne bih ga ja ovdje primjenjivao. Ali to je, hajmo nekada i nešto donijeti. Pa ako se Europskoj komisiji ne sviđa nek' daju komentar na to, pa ćemo nakon određenog vremena i prilagoditi i promijeniti. Ali tu prođe i dvije godine, pa u te dvije godine nešto se može i kvalitetno promijeniti. Da kažem ovako, ako mi budemo na jedno neobavezujuće mišljenje stavili kao, mi ga prihvatili kao obavezujuće s time da oni ovdje i ove neke odredbe koje imamo uopće ni ne propituju. Onda vas pitam radi čega većina ako ima primjedbu na ovo ne bi dala određeni amandman, prihvate taj amandman i hajmo onda usvojiti i taj dio, hajmo od nečega krenuti, nemojmo ostati da apsolutno ništa nije prihvatljivo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Paneniću na odgovoru na replici. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo raspravljamo znači pred vama je prijedlog Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Žao mi je što imamo vrlo mali broj zastupnika pred nama. Vidimo s lijeva, tj. SDP-a jedan, iz HDZ-a dva i gospodin potpredsjednik iza mene po službenoj dužnosti je tu. Vidimo iz Živog zida jedan. Jedino predstavnici kluba MOST-a. Vjerujem da ozbiljnost ovoga zakona koji pokazuje svoga cilja da se omogući ulazak Državne revizije u HNB i to ne samo zbog netransparentnog trošenja novca i lošeg poslovanja već da svi jednom saznamo što to točno radi HNB obzirom da svaki ključni problem koji se dogodi u ovoj državi da toga smo svjesni zadnjih dana zapravo nije odgovornost HNB-a. U tom smislu potrebito je reviziju od strane Državnog ureda za reviziju provoditi na nepolitičkoj, neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi. Slijedom navedenog predlaže se dopuna Zakona o HNB-u na način da se utvrdi kako će Državni ured za reviziju obavljati reviziju poslovanja HNB-a u skladu sa propisima kojim je uređen način rada Državnog ureda za reviziju i odredbama Zakona o HNB-u, pri tome će samim Zakonom o HNB-u biti precizno utvrđen opseg i ciljevi revizije. I s pravom imamo pravo mi kao narodni zastupnici tražiti da Državna revizija kao i drugim institucijama uđe u HNB da se jednom stvarno vidi gdje se troši taj novac. Pa čitali smo za … ribu 300 tisuća kuna, pola milijuna kuna za kvalitetno vino, za crvene tapete i naravno da je bolje da uđe Državna revizija u Narodnu banku i to je poštenije, pravednije. Nije to miješanje u monetarnu politiku, nisu to utjecaji kada je bio prvi put predlagan ovaj zakon od zastupnika Most-a, pa reakcije europskih činovnika na Hrvatsku, ovo je HNB bar se tako zove. A ovim zakonom bar ćemo potvrditi da je to HNB, da Hrvatski sabor ima pravo i narodni zastupnici znati što se radi u HNB-u kao i u drugim institucijama koje su podložne državnoj reviziji, ni više ni manje. Međutim tu su ogromna protivljenja, puno je bitnije kao što je kazao jučer bivši guverner Rohatinski da političke opcije grade liste, političke opcije, političke grupacije, Karamarko, Kujundžić, Marić sadašnji ministar ili gospodin Brkić navode i njega, da grade nove političke opcije unutar HNB-a i tako pritiskaju guvernera. To je politički pritisak, to je mišanje u monetarnu politiku kada tražite od čovjeka i pritiskate ga da bude premijer i da se radi tada, to je jučer priznao čovjek i govorio o tome čovjek na Povjerenstvu o Agrokoru koje je tu i potvrdilo svoju osnovanost i potrebitost na HNB se direkt politički utjecalo, direkt, to ćete vi gospodine Bačiću potvrditi ako je to čovjek kazao javno pred svim medijima na upit moga kolege Nikole Grmoje gdje su radili listu doslovno, novu političku opciju zajedno sa gospodinom Todorićem. E to je utjecaj. Ovo nije utjecaj ovo što trebaju znati narodni zastupnici i to je ta izmjena zakona koju mi tražimo. Možda vama ne odgovara kolega Bačiću i HZD-u da na taj način mi saborski zastupnici doznamo istinu samo o poslovanju. Mi ne znamo kolika je plaća guverneru, na koji način veća od predsjednice Republike čujemo da je mnogo veća, način prijema je natječaj unutar HNB-a i osobno ja neću ulaziti ovdje u sve nepodopštine i nezakonitosti jel moramo znati. Ja sam osobno digao i kaznenu prijavu protiv HNB-a ali to je druga stvar, to je što se dozvolilo koncernu Agrokor da koristi mjenice bez pokrića 10 milijardi kuna koji je bio utjecaj katastrofalan na financijsku stabilnost RH i na monetarnu politiku, čak ovim se ne ulazi u monetarnu politiku. Ovo je jedna normalna revizija jedne institucije da se vidi poslovanje, način poslovanja i ništa više i ni manje, a samo ime HNB govori da bi Hrvatski sabor bio to tijelo koje će morati odlučivati tj. koje bi moralo dobiti to izvješće Državne revizije kao druge institucije. Međutim mi stvaramo faraone koji su putovanja po Europi plaćali, putovanja po Europi plaćaju strane banke zbog toga je u sukobu interesa bio guverner Vujčić. Mi smo njima omogućili da budu država u državi, međutim ovaj Sabor onda nema smisla ako mi ne možemo u HNB-u ili bilo kojoj instituciji imati ako nema Državni ured za reviziju provoditi na nepolitičkoj, neovisnoj, potpuno profesionalnoj osnovi provesti reviziju i da to izvješće svake godine imamo mi saborski zastupnici. To je transparentnost rada HNB-a i pridonijela bi činjenica da bi izvješće o obavljanoj reviziji HNB-a javno bi bilo objavljeno, znači bilo bi transparentnije, javnije, ne bi se miješalo opet ponavljam u monetarnu politiku. ovako jasno postavlja okvir za provedbu revizije od strane Državnog ureda za reviziju ne bi se niti na koji način zadiralo u neovisnost rada HNB-a. Ovim izmjenama Zakona o HNB-u se ne ulazi u neovisnost HNB-a, ne zadire se niti malo. Niti se ovim zakonom ide kod guvernera da bude premijer, da se istražuje rejting da ne ide sastanak ni Todorić ni Karamarko ni Kujundžić ili bilo tko ili prsten ili ne znam tko udruge nego jednostavno ovim zakonom se ne utječe politički na guvernera na HNB nego na ovaj način se samo traži da se postupi isto kao i u ostalim institucijama RH. I mi saborski zastupnici dobijamo izvješća od revizije za druge institucije koju državna revizija provede. Nadalje, … transparentnosti rada HNB-a predlaže se obaveze HNB-a da godišnje podnosi Hrvatskom saboru polugodišnje informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike kao i godišnje izvješće o svom radu i poslovanju, a bez da se time na bilo koji način dira u neovisnost rada HNB-a Mi znači tražimo samo izvješća da se javno ovdje nama zastupnicima, a ujedno i narodu da i to izvješće ne zadiruć u njihovu neovisnost, znači ne kršimo zakon. Isto tako predlaže se izmjena članka 80. Zakona o HNB-u kojom se uređuje ograničenje trajanja mandata članovima Savjeta HNB-a na način da državljanima RH sa priznatim osobnim ugledom i profesionalnim iskustvom na monetarnu, financijskom bankarskom i pravnom području mogu biti članovi Savjeta HNB-a najviše u dva mandata od kojih svaki traje šest godina. Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista će kod glasanja tražiti u skladu sa Poslovnikom, da se glasa izjašnjava se pojedinačno glasanje, to je naše pravo i neka javnost vidi da tko želi transparentnost rada HNB-a institucije koja je bila i morala raditi u interesu hrvatskih građana, a nikako bankarskih lobija, nikako, na način da banke imaju, strane, poglavito, preveliki utjecaj na guvernera i ostale. I naravno, još ću jednom napomenuti, ovi zakonom, se ne dotičemo mi kao tijelo, zakonodavno, niti u jednom trenutku, neovisnost u provođenju monetarne politike, međutim, tražimo izvješća, tražimo očitovanja, tražimo da Državni ured za reviziju, da nama izvješće i da vidimo poslovanje. I da se napokon, krinke, krinke, sve nejasnoće, napokon da izađu na vidjelo. Očekujem poglavito od zastupnika i zastupnika i SDP-a i HDZ-a da će podržati i da ide u drugo čitanje i da napokon HNB, ne bude država u državi, nego da bude institucija, koja će imati iste obaveze i odgovornosti prema Hrvatskom saboru, kao i ostale institucije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Bulju. Kolega Bulj, kao i vaš prethodnih ponovno iznosite neistine, ali ja ću vam reći pred cijelom hrvatskom javnosti, da znate i vi, kažu da se čovjeka drži za riječ a vola za rogove. S obzirom da vi inducirate i iznosite neistine, o meni osobno da sam se ja u jednom vremenu susretao sa gospodom Todorićem i gospodinom Rohatinskim, ja tu vama, gledajući vas u uči, kažem da nikad u životu se nisam susretao, niti sam sjedio s njima, niti sam pito kave. A ako vas dvojica, istražitelja dokažete drugačije, ja pred cijelom hrvatskom javnosti, dajem riječ da odlazim iz politike. A vi nastavite u svom tonu, a svatko od nas govori sam o sebi svojim dijelima i svojim riječima. Imamo replike, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani, kolega Bulj, znači apsolutno, ova državna revizija koju mi tražimo da uđe u HNB nije upletanje u neovisnost HNB i to smo u veše navrata ponovili. Ono što tražimo od HNB nije ništa više nego što tražimo od svih ostalih institucija. Naveo sam i primjer Agrokora, gdje su ove privatne revizorske kuće pokazale na koji način ih se može podmazati, da odrade te revizije, na način koji odgovara vlasniku tog koncerna. Ha, ne mora biti da je to slučaj u HNB, ali postoji mogućnost da se i to događa. Mi iz toga razloga tražimo da Državna revizija uđe u HNB. A apsolutno ste u pravu, da oni koji nisu željeli podržati naš prijedlog, ti su pokušali politički utjecati na guvernera HNB, on je to priznao na svjedočenju pred saborskim Istražnim povjerenstvom, tjerali su vas da uđe u politiku. Ovo što ja i vi govorimo a što demantira ovdje predsjedavajući, o tome je pisao novinar Željko Ivanković, on tvrdi da je u prvom krugu, tih nagovaranja, Rohatinskoga bio, Darinko Kosor i Marijan Hanžeković, vlasnik EPH, da je na sastanke dolazio poznati analitičar Puhovski, a da su u drugom krugu bili uključeni Tomislav Karamarko, Milan Kujundžić, znači sadašnji ministar zdravlja i Vaso Brkić i njemu blizak krug poduzetnika koji je podupirao tu ideju. Znači gospodine Brkić, vi onda demantirajte ovo o čemu piše novinar koji je ozbiljno pratio situaciju oko Agrokora i oko Ivice Todorića. Vi uostalom ste bili bliski suradnik Tomislava Karamarka, pa ne čudi da ste zajedno ste se u HDZ-u znači preuzeli ključne uloge, ne čudi, da ste onda bili povezani koji mjesec prije. Tako da, evo vi možete to demantirati, ali tako pišu novinari. To je politički utjecaj na guvernera i na HNB. I to pokazuje da Ivica Todorić, medijski krugovi, dio političara, bio uključen u pretvaranje guverner, a znači stvaranje guvernera jednog političkog projekta. To je ono što je opasno, a pokazuje da su nam političari, ne političari, nego da su nam tajkuni kreirali tajkuni i političku scenu.
Zahvaljujem gospodine Grmoja, 35 sekundi ste prekoračili. Taj novinar kojeg ste naveli, ozbiljan je koliko su vaše izjave ozbiljne, ali to je vaše pravo političko, pa, odgovor gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa naravno da ovim zakonom, se ne osporava neovisnost HNB, ni guvernera, ali je činjenica, da jučer, guverner, bivši Rohatinski, priznao, da je politički se utjecalo i pritiskalo njega dok je bio guverner, dok je obnašao tu dužnost, od strane, nabrojao je on ljude koji su bili i od ministra Marića, koji je poslije bio u Agrokoru, koji inače iz svega se izuzima, a u sve je upleten, Tomislava Karamarka, gospodina Kujundžića, Todorića, Kosora i ostalih, gospodin Hanžekovića i svih ostalih. Znači guverner to priznanje. Znači, on, nismo to mi rekli, nego on priznaje i to je bio pritisak politički, da bi mi taj pritisak smanjili, u biti to je ovaj zakon, koji u biti daje mogućnost guverneru, da kaže Narodna banka istinu o stanju Držane revizije, da utvrdi reviziju. Mi ovdje jedino što tražimo da imamo nekakvo izvješće o stanju financijskoj RH. To su izvješća koja je trebalo davati normalno, međutim, politika je direktno, to gospodin Bačić zna, on je u to vrijeme bio čak visoko pozicioniran, on zna da je politika direktno utjecala i stiskala i ugrožavala neovisnost HNB, pritiskujući guvernera Rohatinskoga, vjerojatno kad ode gospodina sadašnjega guvernera, Vujčića, koji naravno sada neće to priznati, ali jedan je guverner priznao i politički je se direktno pritiskalo i tako se u biti ugrozila neovisnost HNB-a i to se ne smije dozvoliti niti jednoj političkoj opciji, niti jednoj stranci jer nije niti HDZ-ova, ni bilo koga iz HDZ-a ili bilo koje stranke, čačina Hrvatska narodna banka. Nisu je dobili u amanet ni povijesno, ni tradicijski. To je Narodna hrvatska banka i ovi zakon, očekujem ako smiju, ako nisu dobili naređenje glasati o ovome zakonu, da će glasati svi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Ja bih vas molio da samo malo pripazite na vrijeme. Poštovani kolega Boris Lalovac, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja ću se malo isto osvrnuti na vaše izlaganje kada ste spominjali onu obilatu ribu kako se koristi, oboritu ribu i kaže HNB čitam sad u jeku krize kada su se događale vezano za švicarski franak i za one kredite RBA zadruge. Kaže HNB, znači to je bilo 2014., kaže otvorio natječaj, guverner traži master šefa koji će mu opskrbljivati hranu s pićem. I kaže u toj natječajnoj dokumentaciji šta taj novi master šef treba poznavati. Kaže u natječajnoj dokumentaciji stoji da majstor, kuhar koji banka privremeno će zaposliti uz 621 zaposlenog obavezno mora dobra upoznati sa pripremom vegetarijanskih obroka. I budući kuhar mora biti i širokih horizonata. Znači to se traži u natječajnoj dokumentaciji široke horizonte također ima. Kaže umjesto da priprema puricu sa mlincima, štrukle i šarana na roštilju budući da majstor mora biti dobro upoznat sa kulinarskim običajima drugih nacija, a hodnicima HNB uskoro će se možda širiti mirisi stranih mirodija i istočnjačkog začinskog bilja. Uz hranu bankarima je jedino važno i dobra kapljica, kaže da budući majstor pomno mora biti upoznat sa opskrbljivanjem hrane i pića, tako da jedna od vještina koja se traži u natječaju. E sad, u doba krize kada su ljudi koji su uzimali u RBA zadrugama znamo šta se dogodilo u ovome dijelu, pa znamo švicarski franak, očekivamo da će zapravo zaposliti nekog stručnjaka iz Europske komisije, da će nam doći pomoći riješiti probleme sa lošim kreditima, da će doći probleme rješavati ono što istinski brine građane. A zapravo ova nova natječajna dokumentacija koja je bila, to je sve javno već bilo će dodatno koštati tri i pol milijuna kuna. E sad zamislite onaj dio budući da Državna revizija tamo godinama nije bila i godinama nije, ovo su samo mediji kada su dobili sad jedan uski dio, znači cjelokupnog tog trošenja koji je u konačnici javan jer ga odobrava i njihov rad ovaj Visoki dom zanima me vaše mišljenje o tome što se događa.
Zahvaljujem na ovoj metaforičnoj kulinarskoj replici. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Pa naravno, umjesto da guverner i Hrvatska narodna banka traži stručnjake. Evo recimo oni će se na prijedloge gospodina Lovrinovića koji ima prijedloge, ima iskustvo bavi se, on će se rugati. Međutim, njima je bitniji master šef koji će znati posluživati jela oborita riba, to je skupa riba dok narod po kontejnerima sve više i više vidimo ljudi koji traže bilo kakvo preživljavanje dok je demografska slika ovakva kakva je. Dok je izvanredna situacija guverner traži master šefa koji će mirodije i široke horizonte imati. Što su pod tim smatrali ja ne znam, međutim to je žalosno, sramotno i zbog toga imamo pravo narod da svojim predstavnicima da izvješće Hrvatska narodna banka izvješće, a da Državna revizija kao u drugim institucijama kaže šta se događalo. Tko su od 621 zaposlenik. Kako se ostali natjecali i na koji način su došli? Kolke su im plaće? Pa to je ono što se očekuje. Ne da im mi ulazimo u … [[Govornik se ne razumije.]] njihove monetarne politike. Mi samo tražimo ono što se i prije trebalo tražiti. Pa ja se čudim saborskim zastupnicima koji su ovdje godinama, 15-tak, 20-tak godina da do sada nisu tražili da Državna revizija napravi reviziju i da imamo izvješće svake godine. To je nevjerojatno. To je gospodinu potpredsjedniku smiješno, ali dobro. To je tako. Ali HNB ima master šefa širokih horizonata, da dobro zna posluživati oboritu ribu, spremati vina, posluživati vina. Manje su im bitni savjeti stručnjaka bez obzira koji su i zbog toga jesmo tu di jesmo. Dvije trećine Hrvatske su prazne zbog ovakvoga ponašanja ključne institucije koja je sve osim Hrvatske. A mi moramo sa ovim zakonom vratiti da bude Hrvatska narodna banka, a ne banka različitih interesa.
Molim vas da se pridržavate vremena po drugi put. A što se tiče guvernera obratite se vašem sumještaninu Zoranu Milanoviću. Prelazimo na sljedeću repliku poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, rekli ste u ime kluba ono što naglašavamo kontinuirano i prvi puta i sada, da ovaj predloženo zakon isključivo temeljen na našem traženju veće transparentnosti svih državnih tijela i drugih institucija. Ali stalno smo suočeni sa argumentima koji se provlače kod gotovo svakog prijedloga kojeg podnosimo prošli puta, pa i sada. A Vlada odbija prihvatiti ovaj predloženi zakon sa sličnim argumentima. Dakle, ovaj zakon nije u skladu sa preporukama i traženjima europskih tijela, dakle Europske središnje banke. Mi bismo to eventualno prihvatili, ali tamo iz Europske unije nam to ne dozvoljavaju. Dakle, alibi se prebacuje na europsku instituciju i dobro ste rekli donesimo zakon i tada ćemo vidjeti da li europske institucije nešto imaju protiv toga. Drugo, prije nego što donesemo ovaj zakon kao treba mijenjati Zakon o državnoj reviziji, ali Vlada je to znala i prošli puta kada je ovaj zakon bio usuglašen. I do dana današnjega vi prijedlog izmjena Zakona o državnoj reviziji gdje bi se utvrdile ovlasti revizije i u slučaju Hrvatske narodne banke još uvijek nemate u proceduri. Dakle, to nije stvarni razlog. Treće ugrožava se poslovna tajna. Mi uvijek čujemo kad god želimo neki zakon sa povećanjem transparentnosti da se ugrožava poslovna tajna. Zbog toga smo nedavno i donijeli zakon koji nismo omogućili javnost registra vlasnika i upravo smo onemogućili transparentnost. Sve to pokazuje zapravo da i dalje ćemo ovu instituciju kao i neke druge štititi velom tajanstvenosti umjesto onoga što nam izuzetno nedostaje a to je transparentnost i što svaki puta primjećujemo i u drugim slučajevima i u privatnim kompanijama da nam je to najveći problem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Podolnjaku. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani kolega Bulj, izvolite.
238. ste povrijedili članak, govorite neistinu da je Zoran Milanović moj sugrađanin. Njegovo otac je porijeklom iz Sinja i on je porijeklom iz Sinja, on živi u Zagrebu, rođen je u Zagrebu, … [[Govornik se ne razumije.]] zaposlen u Ministarstvu vanjskih poslova sa vašim predsjednikom Andrejom Plenkovićem, gospodinom Jandrokovićem i Kolindom Grabar-Kitarović, iz tih saznanja možete vrlo lako upoznati te ljude iz Peperminta jer ste vi bliski s njima, s gospodinom Tedeschi, sa gospodinom Milanovićem i sa tom skupinom ljudi iz Peperminta. Vi to jednostavno možete ali o tome vam sve zna, isti dan se zaposlio vaš predsjednik, po istoj liniji i vezi u vrijem rata kad se branila domovina, znači Ministarstvo vanjskih poslova, vaš predsjednik Andrej Plenković koji je u strašno dobrim odnosima sa gospodinom Zoranom Milanovićem i istina da je on podrijetlom iz Sinja i ne samo on nego i brojni drugi visoki dužnosnici i poglavito doajeni hrvatske politike kao što je hrvatski Mendela marko Veselica, Vlade Veselica, kao što je gospodin Tihomil Rađa, brojni su Sinjani prošli i dali puno doprinosa dali u hrvatskoj politici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se poštovani kolega Bulj na zlouporabi instituta Poslovnika, nikakve neistine nisam izrekao niti je to povreda Poslovnika. Povreda Poslovnika ne spada pod to, po treći put sam vas opomenuo, ovaj put vam izričem opomenu temeljem članka 239. jer postupate protivno Poslovniku Hrvatskog sabora. Odgovor na repliku poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Kolega Podolnjak, pa da ovdje se jedino radi o transparentnosti, HNB mora … [[Govornik se ne razumije.]] kao državna institucija, tu se ponavljamo, ništa drugo ne tražimo nego transparentnost i ove priče o masterchefovima i natječajima, obrtu i ribi, crvenim tapetama, milijunima koji se ulažu, plaćamo jer mi moramo to znati jednostavno, ne mi kao saborski zastupnici nego građani koji su nas birali i ovim zakonom se dodaje samo taj jedan vid transparentnosti. Ne utječe se na neovisnost HNB-a, tražimo dva puta godišnje izvješća i to je to što mi tražimo od HNB-a, to je to, ne utječemo u monetarnu politiku niti se miješamo na bilo koji način osim da HNB vratimo narodnu hrvatsku, a ne da bude država u državi i tko zna čije interese zastupa a najmanje hrvatske jer to vidljivo po rezultatima koje imamo sada u Hrvatskoj, da je HNB najmanje hrvatska.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije nego što vam repliciram, ja bi rekao kolegi Lalovcu na populizmu koji je bio jednoj replici bi mu pozavidjeli i vi a ja mislim i kolega Pernar. Što se tiče ovog vašeg djela koji se odnosi na gospodina Rohatinskog, Kujundžića i Karamarka, moram reći da mi je drago da ste evo polako počeli vjerovati gospodinu Rohatinskom. Naime, na vašem predizbornom skupu za župana splitsko-dalmatinskog u Splitu rekli ste da je HNB i gospodin Rohatinski jedan od najvećih krivaca za aferu u Agrokoru pa evo sad kad je rekao nešto što vam se učinilo daj e vrlo simpatično i da vam odgovara, vi ga rado citirate neovisno o tome što su preostala dvojica koja su bila s njime na tome sastanku navodno me demantirali. Dakle i gospodin Karamarko i gospodin Kujundžić. Inače čisto sumnjam znate da su negdje na ljeto 2012. kad je HDZ već u oporbi da mu je netko iz HDZ-a nudio premijersko mjesto ili ne znam kako je to već kolega Rohatinski naveo u svojem jučerašnjem iskazu. Znate što je problem, kolega Bulj? Što vi doista više ne znate kome biste vjerovali, kome ne biste vjerovali. Jer vidite, kad poklonite vjeru svom bivšem ministru energetike i zaštite okoliša kako je on protiv termoelektrane kod vas dolje na Peruči, otkrije se da je neposredno možda par mjeseci prije nego što se zalaže da se ona ukine, potpisao nju kao strateški projekt, pa vama doista nije jednostavno lako više nikome vjerovati kad ne može vjerovati ni svojem najbliže suradnike, tim više što čak ste ga spašavali kad je rekao da je ministar Marić nagovarao njega da i on glasuje za kredit koji je HBOR dao krajem 12. mjeseca, to je vama problem. Kad se vjeruje na način da se nešto pročita u novinama što se ne može provjeriti pa onako dobro dođe da kroz jedan populistički stil pokušavamo ocrniti nekog drugog ne bi li stjecali vlastite poene. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Bačiću. Poštovani kolega Bulj odgovor na repliku, izvolite.
Evo dio pitanja Rohatinski, najprije bi kazao da kolega Lalovac ima odličnu repliku i svi mu zavidimo, drugo Rohatinski i HNB je kao i cijeli sustav je bio podređen Ivici Todoriću a vi ste dio toga projekta također jer ste bili ministar i poznato vam je to, o tome vam je poznato da ste dio projekta, pa naravno da jeste i o tome više uopće više gubiti vrijeme nit ću govoriti. Rohatinski je također po meni, HNB jedan od krivaca za ugrožavanje financijske stabilnosti u RH zbog toga je kasnije i Vujčić digao kaznenu prijavu koji su stručnjaci odradili, eksperti i to je na … [[Govornik se ne razumije.]] ne znam šta radi, to je prvo. Rekli ste šta je potpisao Slaven Dobrović. Ja sam tek za projekt termoelektrane osobno doznao u 12. mjesecu, negdje za reverzibilnu sam čuo nekada, najveći sukob interesa u energetici nije Tomislav Karamarko i slučaj Konzultantica, nego ovaj slučaj. Pa vi ste nedavno, ministrica je, donijela je Vlada da je … [[Govornik se ne razumije.]] elektrana proglašena je strateškim. Vidjeli ste reakciju, da nije bilo rata o tome se ne bi ni pričalo. Ja sam protiv da mi je ćaća potpisa, ja ću bit protiv nje. Da mi je ćaća potpisa. Ma apsolutno me, ja sam od prvoga trenutka [[Upadica Brkić: Kolega Bačić molim vas dozvolite.]] Kad sam bio i u vlasti ja sam držao ovdje stanke, ukazivao na problem, to možete provjeriti. Ja govorim u svoje ime Miro Bulj koji je protiv termoelektrane Peruča, koji je dao i deklaraciju gradu Sinju koje je prihvatilo, deklaraciju u Splitsko-dalmatinskoj županiji. To je moje pravo. Da li je netko potpisao ovo ili ne ja znam da se čeka glavno, a to je Povjerenstvo za strateške financijske projekte gdje je predsjednica Martina Dalić. Ali vi ste dali ministričinom mužu, strateški proglasili jedan dio projekta … [[Govornik se ne razumije.]] koji je ukraden projekt HEP-u. To je bio HEP-ov projekt koji je ukraden. I na kraju će ga željeti prodati i dignuti milijone, a vi je držite kao potpredsjednicu Vlade.
Zahvaljujem. Kolega Bulj vi zaista ne razumijete dobrotu. Čujete vi jako dobro kad želite čut. Nemojte glumit Manolića. Ne glumite Manolića. Već imate jednu opomenu kolega. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, evo mislim da ova rasprava otvara zapravo i jednu novu dimenziju ovoga prijedloga kojeg smo uputili, jer ovo što smo ovdje donijeli smatram ono možda neće biti niti dovoljno. Možda bismo stvarno trebali da stavimo u odredbama da se postavi jedna kamera koja bi bila na ulazu koja bi kontrolirala tko dolazi sve u HNB. Možda bi iz toga izašle neke nove istine, jer ovo stvarno je jako puno optužbi koje se pojavljuju u medijskom prostoru na koje upozoravate i vi kolege u raspravi. I vidimo da HNB zapravo je postala mjesto koje se propituje u javnosti i to je loše. To je zapravo i problem gdje HNB bi morala čuvati svoj dignitet, čelni ljudi HNB-a bi morali biti osobe od respekta. Ne mogu biti u svrhu dnevno-političkih razgovora. Ali evo iz odgovora bivšeg guvernera i iz suzdržanosti sadašnjeg guvernera vidimo da brojne optužbe zapravo sve više imaju da kažem jednog temelja u narodu. I što kad narod prestane vjerovati u instituciju kao što je HNB? Onda ćemo imati urušavanje cijeloga društva. I onda kad nam odlaze svi ljudi, ne vjeruju političarima, ne vjeruju ovdje u ovome Saboru ljudima, ne vjeruju sudstvu, ne vjeruju HNB-u. Što nam je još ostalo? Da li ima i jedan stup ovoga društva u koji narod vjeruje? Mi samo predlažemo jedan diko modela da narod može steći uvid i izgraditi možda jedno pozitivnije mišljenje, a ne na osnovu svih ovih navoda koji se pojavljuju zapravo izgraditi negativizam i taj negativizam se prenosi i ova djeca koja nas dođu posjetiti, što smo vidjeli što mogu naučiti iz svega toga? Samo da društvo je trulo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Panenić. Odgovor poštovani kolega Bulj, izvolite.
Kolega Paneniću, složio bih se sa vama da treba i sa ovim zakonom se u biti vraćanje povjerenje ljudi prema instituciji HNB. Jer ta institucija će u biti biti ista kao i ostale institucije i neće se smatrati nekakvom državom unutar države i na taj način će biti prihvaćenija i od javnosti i dužnosnika. Jer ovakav način je nejasan, mislim ovdje govorimo o raspisivanju natječaja dok Hrvatska grca u nikad većim problemima dok gubimo radna mjesta. Za mater šefa sa ne znam s čim, mislim umjesto da traže stručnjake koji će pomoći savjetima koji će uputiti na najbolji put jednostavno narod i zastupnici zaslužuju da Državna revizija uđe i da nam da izvješće u Narodnoj banci. I to će vratiti dio povjerenja HNB i da je guverner korektan on bi sam ovo zatražio, a ne bi tražio pomoć kad smo prvi put predlagali ovaj zakon koji nije prihvaćen prije godinu dana i u prethodnoj Vladi, ne bi tražio pomoć od europskih činovnika. Ma koji je to način, mislim da li je to HNB? Sjećamo se pisma koje su slali da se to ne smije napraviti. Pa stani. Poslovanje HNB-a je utjecaj nekakav koji će ugroziti neovisnost, utječemo, ne utječe se na ništa nego ovo je normalno. I bilo bi prirodno da taj čovjek koji vodi narodnu banku, koji je na čelu HNB-a sam kaže zastupnicima da to je u redu, a ne da ostane država u državi. I pitaj Boga na koji način i šta se radi od natječaja do visine plaća, na koji način se određuje. Mi čitamo svakojake informacije, da guverner, njegovi pomoćnici imaju puno veću plaću nego šta ima predsjednica, da sam sebi određuje i tako svojim pomoćnicima i ostalim djelatnicima.
Hvala lijepo poštovani kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo danas se nalazi, ovo je već drugi pokušaj kolega iz MOST-a da izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci pokušaju nadzor njihovog, učinkovitosti njihovog poslovanja omogućiti, znači Državnom uredu za reviziju da pod navodnike pročešlja poslovanje, učinkovitost poslovanja. Isto kao što Državni ured za reviziju to čini u Uredu predsjednice, isto kao što to rade u Uredu premijera, isto kao što to rade u Uredu predsjednika Sabora, da tako isto imaju ovlasti i kod HNB-a. Možda jedna sugestija kolegama iz Most-a pogotovo u ovome dijelu gdje se navodi članak 3. članovi Savjeta Narodne banke mogu biti imenovani najviše u dva mandata, što mislim da je dobro da se ograniči. Međutim mislim da smo ovdje izgubili iz vida jednu širu perspektivu da evo možda će me tu kolega Lovrinović bolje možda ispraviti, od kada dugo nema vanjskih članova da nadziru poslovanje. I mislim da bi to bilo dobro isto što se tiče transparentnosti da ovdje možda do drugog čitanja doradimo da osim tih članova savjeta koji u konačnici predstavljaju najbliže suradnike guvernera. I onda se postavlja pitanje dal oni sami sebe savjetuju? Zar ne bi bilo dobro da i kroz jedan stručnjake, a znamo da imamo ljude koji su vrlo stručni u tom području i budu vanjski članovi i da mogu postaviti nekakva pitanja izvan tog njihovog uskog kruga koji to definiraju svoj dio monetarne politike. Također ja se sjećam vrlo dobro kada smo raspravljali, vidim da je danas kolega Aleksić kada je govorio šta mu je HDZ popunio, znam da je bilo razgovora i sa strane Most-a da će se tada formirati i odbor za monetarnu unutar Sabora da će biti osim Odbora za fiskalna pitanja da će biti odbor za monetarna pitanja. Pa možda mislim da je i to jedan dodatni korak koji u onim popunjavanjima kada smo se mi samo unutar kluba SDP-a o tome raspravljali, vidjeli smo da je to možda dobra stvar, budući da samo pričamo o fiskalnim problemima i u Saboru i kroz te odobre, a da jednostavno kroz možda nekakva izvješća HNB-a samo tada se dotaknemo pitanja monetarne politike. Tako da možda da inicijativa koja je bila u startu možda da je dalje proširite da kroz taj odbor za monetarnu, jedan poseban odbor za monetarna pitanja također oformimo u Saboru pa bi onda vjerojatno češće i guverner ili njegovi zamjenici i pomoćnici dolazili u Sabor i otvarala bi se tada pitanja, puno šira pitanja monetarne politike. A pogotovo danas kada govorimo o ulasku Hrvatske u eurozonu, znali to je praktički kao da je pred nama, a zapravo imamo vrlo, vrlo puno još tu otvorenih pitanja pa smo imali samo jednu kratku konferenciju, to se dobro poslikalo, toliko će biti cijene, neće biti transakcijskih troškova, neće biti tog dijela. Međutim i na tom dijelu tog danas se ostalo na tom dijelu. A euro je jedno dugoročno pitanje za Hrvatsku i smatram da se ne bi trebalo ograničiti onda možda kroz odbor za fiskalna pitanja jel to je čisto monetarno pitanje i možda da u budućnosti razmislimo, a tada nekakav oblik i potpune monetarne suverenosti prebacimo na Europsku centralnu banku. I sigurno nam treba nekoliko godina dobre javne rasprave oko uvođenja eura, a ne samo da gledamo određene ili kratkoročne efekte, sigurno su tu dugoročni efekti puno bitniji. Što se tiče samog ovog zakona, vezano za Državni ured za reviziju, ne vidimo nikakvih problema da se Državni ured za reviziju proanalizira poslovanje HNB-a i da to nema nikakve veze sa nekakvim pregovorima sa EU, kada smo ulazili u EU pa kao tada je to nešto bilo zabranjeno. Mislim ako znamo da se i guverner bira u ovome Visokom domu, da se svi zakoni donose u ovome Visokom domu onda mislim da nema tu bilo kakvi argumenti da nam trebaju neka posebna odobrenja Europske centralne banke za to da vidimo kako se troši taj određeni dio novca i pogotovo da dobijemo vanjske članove koji će moći postaviti određena pitanja na tom Savjetu HNB-a da možda i na taj način se dobije jedno određeno transparentno poslovanje o transparentnosti poslovanja. Znači u ime kluba SDP-a isto kao što sam zadnji puta rekao i u svoje osobno ime nemam ništa protiv, kažem kada nemaju i druge institucije da kažem „puno važnije“ u našem društvu i ne znam tko nema nekakav oblik državne revizije, ne vidim zašto bi pojedina institucija kao HNB ne bi bila pod ingerencijom Državnog ureda za reviziju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Borisu Lalovcu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega Lalovac na vašoj podršci. Ali evo ja bi samo rekao da i ovaj vaš prijedlog oko vanjskih članova sigurno je kvalitetan i dobar prijedlog jel čuo sam ga i prije, ali imamo dva preduvjeta. Jedno je sada evo očekujem izlaganje i kolegice Perić u ime kluba HDZ-a, mislim da to određuje sudbinu ovoga zakona u ovom prvom čitanju da li je klub HDZ-a i Vlada kao takva spremni da se i oko ovog prijedloga se razgovara i nađe model koji će biti prihvatljiv i njima u tome dijelu. Onda nakon toga možemo ako je otvoren put da se razgovara, sigurno možemo razgovarati upravo i o nekim dodatnim prijedlozima koji će kroz ovu raspravu izaći i nadam se kroz to da bi mogli onda stvarno imati i prijedlog koji će biti svima prihvatljiv i da se ovdje jednoglasno prihvati. Naravno da ostaje onda i drugi momenat, a to je da Ministarstvo financija ugradi i mogućnost u Zakon o Državnom uredu za reviziju da ih ovlasti da mogu provoditi. Prema tome, dva su ključna momenta, mi imamo dobru volju i vi i mi ovdje, ali evo čekamo iz ovog izlaganja sigurno ćemo onda imati cjelovitu sliku da li ima nade za ikakvu promjenu koja će biti sigurno na kraju pozitivna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću na replici. Odgovor poštovani kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da ne samo možda vanjski članovi, zašto ne i članovi Odbora za financije ili predsjednica Odbora za financije znate da imamo i Fiskalni odbor i da cijelo vrijeme ono što možemo čuti je cijelo vrijeme priču iz HNB-a da je sve u problemu fiskalne, da je sve na Vladi, da Vlada treba restrukturirati. Čujete vrlo često lekcije koje su davale i bivšim Vladama i sadašnjoj Vladi kako se treba raditi određena restrukturiranja, vrlo, vrlo elegantno se to dijeli. Međutim, kada se dođe u nekakvu njihovu domenu onda zapravo ne možete pripitati ni kroz odbore, ni kroz određena izvješća nego samo ovdje možemo čuti nekakav izvješća gdje je zapravo sve stabilno, sve je u redu. A onda kada se dogodi krah jednog takvog velikog poduzeća kao što je bio Agrokor, e onda se postavljaju pitanja regulatora. A kroz sve ove godine kada su ovdje govorili o izvješćima ja postavljam pitanje da li je itko i jednu informaciju čuo kada su branili da je li postojao ikakav problem tih. Tako da možete slobodno uzeti i vidjet ćete da uopće se o tome nije govorilo. Ali vrlo lagano znaju davat lekcije bilo kojoj Vladi HDZ-ovoj, SDP-ovoj, MOST-ovoj, bilo kojoj. Oni će vam sve reći kako se treba jako dobro to restrukturirati.
Zahvaljujem kolega Lalovac na odgovoru. Sljedeća je replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi kolega Lalovac, sjećam se kada sam prilikom rasprave o proračunu za ovu godinu predložio da se sredstva usmjerena za NATO vojne misije u inozemstvu preusmjere za rješavanje socijalnih pitanja, odnosno da budu potrošena na potrebe građana koji su siromašni. Znači da se siromašnima pomogne u podmirivanju životnih troškova. I što se tada dogodilo? Tada su svi članovi SDP-a glasali za moj prijedlog. Svi. Međutim što, da je SDP tad bio na vlasti kad sam ja to predložio SDP bi onda glasao protiv i rekli bi ne, bolje je da ide na NATO vojne misije, novac nego da ide siromašnim građanima. Tako i sada. Vi podržavate reviziju HNB-a kad ste u opoziciji, a kad ste bili na vlasti, kad ste mogli to riješiti ha onda prodaja magle onda ništa, onda prodavanje zjaka, onda su stvari takve kakve jesu i pojeo vuk magare. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Odgovor kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da, dobro ste rekli kao da smo prodavali, a vrlo dobro znate kako smo se u tom nekakvom određenom dijelu i borili za konverziju švicarskog franka i tada dobili i određenu podršku u Saboru, tako da ne bih baš se složio u potpunosti sa vama da je to samo bilo prodavanje zjaka. Bila su to teška vremena kada je Hrvatska bila u dubokoj recesiji, a trebalo je brinuti i o tome da se određeni dio konverzije švicarskog franka napravi. Pa smo ovdje zajedno također bez obzira što smo bili oporba podržali i prijedlog gospodina Škibole koji smo smatrali da je bio dobar. I ja ne vidim razloga i za neke vaše prijedloge. A vidjet ćemo šta će donijeti budućnost ovo što ste rekli kada vi budete participirali, kako će onaj koji bude vaš koalicijski partner kako će se tada postavljati, tako da o tom, po tom. To ćemo vidjeti hoćemo li to biti mi ili kolege iz HDZ-a pa ćete onda moći tada svakako kritizirati ako vam se ne bude prihvatilo ono što smatrate da je ispravno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lalovcu na odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa evo već smo spomenuli zapravo namjeru, odnosno sam zahtjev i prijedlog Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista zapravo u kom smjeru je ovaj prijedlog zakona drugi puta predložen. Naime, radi se prvo o zahtjevu za revizijom, odnosno mogućnošću da Državni ured za reviziju kontrolira poslovanje Hrvatske narodne banke. Zatim druga točka na koju se sam zakon referira je glasovanje Hrvatskog sabora o polugodišnjim informacijama o financijskom stanju i godišnjim izvješćima. I treće na što se ovdje referira je smanjenje dužine mandata guvernera HNB-a i članova Savjeta HNB-a na dva mandata. U samom odgovoru Vlade u odnosu na mišljenje Europske središnje banke što se tiče same revizije, dakle svi se možemo složiti da svakako Državni ured za reviziju treba kontrolirati poslovanje HNB-a. Međutim, vi ste se ovdje u svom prijedlogu zakona odredili u šest točaka, a to je utvrditi istinitost, vjerodostojnost financijskih izvještaja, provjera postupaka upravljanja gotovim novcem itd., postupke nabave upravljanja i raspolaganja nekretninama, ljudskim resursima i to je potpuno u redu. Međutim, sljedeće dvije točke koje se odnose na ocjenu učinkovitosti programa i projekata i aktivnosti HNB-a prema načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti i ocjenjivanje ostalih poslova i postupaka koje Državni ured za reviziju ocijeni relevantnim za potrebe izrade Izvješća o poslovanju Hrvatske narodne banke su ovdje u samom mišljenju koje je dostavljeno od strane Europske središnje banke zapravo ono na što se ne može prihvatiti takvi općeniti zahtjevi. Pa onda u tom smislu i Vlada drži da Državna revizija treba provoditi zaista kao neovisna i na profesionalnoj osnovi zapravo i nepolitičnoj sve ove provjere postupaka poslovanja itd., ali u ovom slučaju kada govorimo o ostalim poslovima onda to može otići u puno drugih smjerova kojim zapravo se ne bi zadržala neovisnost upravo HNB-a odnosno s obzirom na to da je potrebno temeljem članka 37. Statuta Europske središnje banke, trebaju postojati i određene određene ograde, odnosno trebaju biti na jedan način obvezani i poslovnom tajnom, tada zapravo ta neovisnost dolazi u pitanje. Naime, na koji način bi tada Državni ured za reviziju postupke koje radi Hrvatska narodna banka u odnosu na poslove i poslovanje sa cijelim sustavom bili u mogućnosti procjenjivati i ocjenjivati učinkovitosti programa, ekonomičnosti itd. Dakle, ta je obveza čuvanja poslovne tajne i mogućnost procjene tada Državni ured za reviziju ne bi na taj način mogao biti toliko neovisan i ne bi niti mogla Hrvatska narodna banka biti toliko zaštićena sa svojom neovisnošću u odnosu na sve ostale. Tako da je, kažem, u odnosu na pitanje samog poslovanja i ovih postupaka koji su navedeni u prethodnim točkama, je to nešto što se može na jedan način prihvatiti i prihvatiti u svakom slučaju jer kažem svi bi trebali biti pod nadzorom, ali u ovom dijelu koji se odnosi na ostale poslove koji su ovdje vrlo široko prikazani zapravo se ne može tako prihvatiti. Drugo je glasovanje Hrvatskog sabora o polugodišnjoj informaciji i financijskom stanju. Dakle, ovdje mi sada imamo na isti način zapravo mogućnost da dobijemo uvid kroz polugodišnje informacije koje daje Hrvatske narodna banka, jedino što u ovom slučaju mi ne glasujemo nego to primamo na znanje. A u očitovanju same Europske središnje banke se kaže da u koliko Hrvatski sabor usvaja to godišnje izviješće praktički na jedan način utječe na to i na poslovanje i na provedbu same monetarne politike. Kaže ovako, odluka Hrvatskog sabora o tome hoće li usvojiti godišnje izvješće HNB-a i polugodišnje informaciju o financijskom stanju HNB-a, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, čini se da podrazumijeva da bi Hrvatski sabor mogao dati izravne ili neizravne upute HNB-u i njegovim tijelima nadležnim za odlučivanje, te njegovim članovima, npr. u pogledu izmijene godišnjeg izvješća HNB-a ili u pogledu osporavanja procjene HNB-a o stabilnosti cijene i provedbi monetarne politike. Sva prava Sabora da odobri, obustavi, poništi ili odgodi odluke HNB-a bila bi u suprotnosti sa institucionalnom neovisnošću HNB-a iz Ugovora i Statuta sa Europske središnje banke. Dakle, u tom dijelu mislim da to ne bi bilo dobro i da bi se tada zapravo pokazao taj utjecaj politike koji se stalno ovdje spominje koje kako kome bio pod kojim političkim utjecajem tada bi to bilo tek izravno politički utjecaj. Što se tiče samog smanjenja broja mandata guvernera HNB-a i drugih članova Savjeta HNB-a to ne vidim uopće problem dapače, pa evo možemo postaviti pitanje, zašto i drugi mandati ne bi bili ograničeni ako predsjednica države može imati samo dva mandata, onda mislim da tu nema nikakvog razloga da to ne bi bilo moguće. I mislim da u tom dijelu mislim da se svi možemo oko toga složiti. A što se tiče evo kažem samog prijedloga, dakle, može se i dalje o tome razgovarati možda u reduciranju ovih nekih stavaka koje bi puno jasnije definirale zapravo postupak i dakako paralelno izmijeniti sam i Zakon o državnoj reviziji koji normalno treba regulirati tu mogućnost i da se to dogodi paralelno da bi taj Državni ured za reviziju imao ovlasti i mogućnost zapravo ulaska u nadzor poslovanja kažem, same Hrvatske narodne banke. A za ovaj drugi dio moramo biti vrlo oprezni jer ne bi smjeli dovoditi u pitanje monetarnu samostalnost same Hrvatske narodne banke. Evo hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Grozdani Perić.
… da Klub Hrvatske demokratske zajednice, odnosno, Vlada ne prihvaća ovakav Prijedlog zakona.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Grozdani Perić na ovoj raspravi i nadopuni. Imamo dvije replike. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Gospođi Perić, da li možda ste protiv ulaska revizije u HNB iz istih razloga zašto ste svojedobno tvrdili da vaš nadređeni Božidar Kalmeta nije kriv? Evo danas je, tj. jučer je bila vijest da je nastavljeno suđenje vašem prethodnom nadređenom i neki svjedok Igor Premilovac je prepričao kako su izvlačili novac sve dok veli pod navodnicima „nisu provaljeni“. Znači o čemu se radilo? Taj Premilovac je priznao kako je po uputama Josipa Sapunara organizirao izvlačenje novca. I što vam govorim? Vi ste tada govorili, gospodine Pernar, pa ne valja govoriti da je Kalmeta kriv, pa ništa nije dokazano, nema presude itd. Međutim, evidentno je da je novac uzet, evidentno je da postoje svjedoci koji su ga izvlačili itd. I sad upravo da bi se spriječile takve makinacije, da bi se spriječilo danas sutra da neka nova afera ovaj puta u HNB-u imate prijedlog konkretan kojemu se dozvoljava revizija poslovanja HNB-a. Vi ga dobacujete, i vi koji cijelo vrijeme iz HDZ-a odbacujete da opozicija ne daje konkretne prijedloge, evo vi kažete nešto vam je O.K. nešto nije O.K. Pa dobro dajte onda amandman, neka HDZ da amandman na prijedlog, neka da nešto konkretno, a ne samo da negira sve što drugi rade, da samo kritizira da im ništa ne valja, a sami ne predlažete ništa bolje. Ovo što vi radite protivno interesa Hrvatske države, i svaki put kad su zakoni u interesu građana vi ste protiv. I onda nama još predbacujete da ne dajemo prijedloge, svako malo dajemo neki prijedlog zakonski. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Odgovor kolegica Perić, izvolite.
Pa u odnosu na to što nema zapravo veze sa ovim o čemu govorimo, ako ćemo govoriti o tome onda recimo Državna revizija je ulazila u poslovanje svakog ministarstva pa tako i ministarstva u kojemu je bio moj nekadašnji gradonačelnik. Ali u odnosu na to moramo isto tako reći da evo gospodin Premilovac je rekao da on nikada nije niti imao kontakta niti zna što se događalo. Dakle, nije ga s ničim izravno teretio. Prema tome, kada mi govorimo o Hrvatskoj narodnoj bani, o poslovanju, kažem čistom poslovanju u odnosu na troškove, nabavu, na upravljanje imovinom, na zaradu koju ostvaruju itd. to je nešto o čemu se može i mora na jedan način razgovarati i omogućavati, ali ne i u odnosu na ulaženje u monetarnu politiku. Jer smatram da takva izravna, izravno miješanje samog Državnog ureda za reviziju ne bi donijelo zapravo kvalitetne procjene, odnosno, da bi imali na određeni način uplitanje u monetarnu politiku kada znamo da ona treba biti u potpunosti neovisna od politike i od utjecaja koji bi mogli izravno na bilo koju odluku djelovati. Prema tome, evo ovo što ste rekli dapače, mi radimo i te kako u interesu da ovaj sustav kvalitetno se odradi, da imamo i kvalitetan i ekonomski i politički sustav u kojemu će zapravo svi građani kvalitetno i bolje živjeti.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Grozdani Perić, na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Perić, ajde onako da otvorimo, da budemo konstruktivni u ovome dijelu koji ste i komentirali, naravno, onaj dio ste potvrdili oko onih osnovnih troškova i toga. Međutim, uvijek se vratimo oko toga kad ti troškovi se trebaju dodijeliti određenoj aktivnosti i programu, onda se gleda da je to svrsi shodno. Jer onako kad su oni samo pojedinačno navedeni onda je jako teško utvrditi da li je negdje bilo prekomjerne potrošnje. I pod ovim učinkovitost programa, i to ne ulazimo u sam program u njegovu srž nego vezane troškove za njegovo ostvarenje. Mislim da je možda, ako treba tu tu možemo napraviti određeni da kažemo, određenu izmjenu tako da bude jasnije ovo i ovo oko ostalih pa vidjeti ono da li se tu negdje nađemo, kažem tu otvaram prostor u tome razgovoru. Ovo oko pitanja čuvanja poslovne tajne. Naravno da je apsolutno nemoguće da bilo koja revizija uđe pa čak i neovisna kad je ušla u HNB da li isto ta poslovna tajna nije ugrožena. Znači, ulazi neovisna revizija koja nije sastavni dio HNB-a obavlja reviziju, ima dostupnost čak i većega dijela dokumenata nego što bi imala državna. Ako njih ne propitujemo da li su oni mogući izvor, naravno, da svi moraju se obvezati na čuvanje poslovne tajne mora biti na standardima koji su propisani kako neovisna se obvezuje na isti model primijenimo i na Državnu reviziju. Ako mi smatramo da Državna revizija ne može čuvati tajnu kao što može neovisna, onda stvarno imaju problem nepovjerenja prema Državnom uredu za reviziju. Ali eto tu je možda jedna komunikacija koja može to uskladiti se i sa Državnim uredom za reviziju, Hrvatskom narodnom bankom pa vidjeti zapravo koji su to standardi. Ali kažem, evo ja ću biti onako, da li možemo jedan prijedlog da odgodimo, evo ja ću zamoliti predsjedavajućeg koju sekundu, i ovo glasanje sljedeći tjedan da napravimo jedan zajednički sastanak pa da probamo usuglasiti ova stajališta, da budemo stvarno sigurni prije nego što idemo odbiti prvo čitanje, ako neće biti potpore da znamo da smo pokušali sve. Evo ja predlažem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Panenić. Odgovor poštovana kolegica Perić. Izvolite.
Evo, ja mislim da smo se u ovom dijelu razumjeli kada sam rekla u odnosu na ove dvije točke. I mislim da je ovaj prijedlog kojeg ste iznijeli zaista dobar i da bi bilo dobro da kroz sljedeći tjedan da se o tome odmah razgovara, da se napravi sastanak i da se vidi zapravo na koji način možemo sve to uskladiti. Jer dapače, kažem Državna revizija je ona koja je i te kako stručna i koja može dati kvalitetnu procjenu svih ovih troškova i svega ostalog vezano za samo poslovanje i normalno da je ona čak i većem dijelu na jedan način pouzdana ako ćemo iskreno reći nego što su to ostale revizije, evo na žalost to dokazuje i vrijeme. Prema tome, mislim da se tu mora naći pravni okvir ali zaista zakonski okvir da Državnoj reviziji bude dozvoljen ulaz sa ograničenjima koja se mogu onda točno definirati, a isto tako uskladiti što bi to bio obuhvat same provjere poslovanja. Prema tome, mislim da je to dobar put i da možemo na taj način razgovarati i o tome složiti kvalitetan prijedlog koji bi išao paralelno u izmjenu jednog i drugog zakona, Zakona o državnoj reviziji i o Hrvatskoj narodnoj banci.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanoj kolegici Perić. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i snage poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, već desetljećima se u našoj zemlji raspravlja o raspodjeli novca, pa na žalost čak i danas kada raspravljamo o novom Zakonu o HNB-u kojeg predlaže Most opet se zapravo govori o nadzoru nad raspodjelom novca, a o suštinskoj ulozi HNB-a o tome da li je ona središnja banka koja emitira novac ili je ona tek obična mjenjačnica o tome rasprave nema. Ako građani naše zemlje uzmu kojim slučajem novčanice evo ja ću uzeti 10 kuna i ako pogledaju na rub novčanice od 10 kuna vidjet će piše … Germani, znači naše kune proizvode se u Njemačkoj barem novčanica od 10 kuna, dok npr. novčanica od 50 kuna ona se proizvodi piše ovdje CBS Austrija. Znači, o čemu se radi? Jednostavno naš vlastiti novac ne proizvodi se u našoj zemlji. Naša središnja banka ne vrši ulogu posudbe tog novca poslovnim bankama koje bi ga dalje posuđivale građanima i firmama i zbog toga su svi krediti sa valutnom klauzulom. Znači kada bi HNB-e posuđivala kune poslovnim bankama, tada poslovne banke ne bi davale kredite sa denominirano u stranim valutama, već jednostavno dobile od HNB-a kune, prosljeđuje dalje kune i gotovo. Međutim, kao što sam rekao HNB-e je mjenjačnica. Tečaj središnje banke koji ona drži već od 1994. je katastrofa za ekonomiju. On je jednostavno nerealan, nerealan u smislu da je kuna precijenjena odnosno da se može više dobiti uvozne robe za nju nego bi trebalo. I s druge strane da je domaća naša roba stranim, kada znači naši proizvođači prodaju našu robu na stranim tržištima ona je skuplja nego bi trebala biti. Taj deprecijacijski odnosno bolje rečeno takav aprecirani tečaj njega je opisao akademik odnosno doktor znanosti bivši direktor Ekonomskog instituta Zvonimir Baletić. On je rekao naime da, on je rekao da ovakva tečajna politika vodi Hrvatsku u propast, da je tečaj daleko bitniji faktor od svih drugih faktora i da upravo zbog te politike nerealnog tečaja mi zadnjih 20 godina propadamo. Kaže on, da veli, i ljudi će moći kupiti na kredit razne stvari. Međutim odmah kaže ali neće imati od kuda te kredite vratiti. A zašto? Pa zato jer ne samo da je tečaj nerealan, nego niti novac za otplatu kamate ne postoji. Znači, domaća valuta kuna se stvara samo ako se posudi novac izvana. I što se dogodi? Posudi se novac izvana, posude se glavnice kredita. Treba vratiti glavnicu s kamatama i onda otvorim danas novine, čitam novine i što piše? A ne znam, Agrokor ne može vratiti kredite. Hrvatske ceste ne mogu vratiti kredite, Hrvatska država središnja ne može vratiti kredite. Petrokemija ne može vratiti kredite. Brodogradilišta ne mogu vratiti kredite. Željeznice ne mogu vratiti kredite. Sve druge recimo, Grad Zagreb nema od kuda vratiti kredite. Može ići u nedogled. Možemo nabrajati firmu po firmu koja ne može vratiti kredite. Na kraju krajeva kada pogledate dugi niz propalih poduzeća vidjet ćete istu stvar. Uvijek se u konačnici sve svodilo na to da ta poduzeća kao što i sami pretpostavljate nisu mogla vratiti kredite. Taj uzrok problem koji muči masu građana jednostavno ni ovaj zakonski prijedlog ne dira. On se time uopće ne bavi. I samim time ovaj prijedlog izmjena zakona neće riješiti bit problema, a to je neotplativost kredita u ukupnom zbroju. Naime, ja ću sada gospodinu predsjedavajućem objasniti slikovito što znači da su krediti neotplativi. Znači, ako zamislimo jedan stupac koji predstavlja dug znači društva to je koliko smo ukupno mi svi dužni, a gospodine Brkić a na drugu stranu stavimo koliko ukupno imamo novaca. Vidjet ćete da je ovaj stupac duga veći nego stupac novaca kojeg imamo na raspolaganju. Znači kada bi društvo sav novac koji ima dalo na otplatu kredita i dalje bismo ostali dužni. Ima još jedan faktor koji je problematičan, a to je sama činjenica da je kamata na dug uvijek veća nego je kamata na štednju. Znači dug, stupac duga raste puno brže nego raste stupac novčane mase. I naravno posljedično jednostavno dug raste iz godine u godinu sve brže i brže. I kako dug raste koji se ne vraća tako i kreditori postaju sve nervozniji, gube živce, traže imovinu državnu, privatnu itd. Na žalost to nikoga u Hrvatskoj ne zanima osim nas iz Živog zida. Lerry Haningan napisao je knjigu 1971. na tu temu „Hoću zemlju plus 5%“. On je objasnio da banke izdavanjem kredita stvaraju samo glavnice, a traže nazad i kamate i da jednostavno budući je sav novac stvoren kreditom, a novac za kamatu nikad nije postojao, da se jednostavno dugovi u ukupnom zbroju nikad neće moći vratit i da zbog toga sve zemlje koje su prihvatile novac kao dug, odnosno ono što bi Slavko Kulić, nazvao dužničkom doktrinom, upale su u dužničku bob stazu koja ih jednostavno ukopava u sve veći dug i sve veći kaos. I onda se naravno režu sva moguća prava građanima, povećavaju sve svi mogući nameti, uvode se novi porezi, poput poreza na nekretnine itd. itd. Na žalost, mogu ja ovdje pričat do sudnjeg dana, ovdje me ljudi neće čuti u Saboru, odnosno jako malo njih će otvoriti svoje srce za moju poruku. Međutim, ono što me najviše šokira, nisu kolege zastupnici nego hrvatski građani. Građani koji kažu, pa što ako je HNB mjenjačnica, pa što ako se krediti u ukupnom zbroju ne mogu vratiti? Pa što ako tečaj nije realan, pa što ako novac za kamatu ne postoji, zar su to bitna pitanja? Znači, pitanja koja bi našim građanima trebala biti pitanja prvog reda, našim građanima su zadnja pitanja. Potpuno nebitna, oni uopće ni ne razmišljaju o njima, barem većini. I nekad se osjećam, odnosno, osjećam se kao „Pale sam na svijetu“. Jednostavno hodam gradom i vičem ljudima krediti se ne mogu vratiti, a nikoga nema, nitko me ne čuje, nitko me ne sluša, nikog nije briga. I kao da nema odjeka, kao da je govorim, a jeke nema, nitko jednostavno ne percipira moje riječi. I to me rastužuje. Zbog toga sam tužan. Volio bi da građani otvore svoje srce. Daj Bože da otvore. Zato sam napisao dvije knjige – Kako je nastao novac i Mehanika novca u PDF-u ih objavio da ih ljudi mogu i besplatno skinut. Međutim, na žalost većinu građana uloga centralne banke uopće ne zanima. Većini građana to je kao što sam to već i ranije rekao, periferno pitanje. I da je problem neotplativosti kredita ozbiljan problem shvatit će tek kad im firma propadne zato jer nije mogla vratiti kredite, ili zato jer će biti deložirani jer nisu mogli vratit kredite itd. itd. Znači dok ih ta neotplativost kredita ne mlatne na osobnoj razini jednostavno će ignorirat taj problem. Ali što je najgore od svega? Nije najgore to što će se tek onda probudit i shvatiti da je neotplativnost kredita problem. Već je najgore to što će i dalje to gledati kao osobni problem. Neće oni razmišljat pa ni država ne može vratiti kredite, pa ni Agrokor ne može vratiti kredite, pa ni Autoceste ne mogu, ni Željeznice, ni brodogradilišta, ni Petrokemija ni neki drugi subjekti veliki. Pa to njih nije briga. Zašto? Zato jer u bolesnom sustavu vrijednosti su ih učili da ne razmišljaju u širinu već da gledaju samo sebe. I samim time traže rješenje na osobnoj razini, a nema rješenja na osobnoj razini. Zato jer je sustav postavljen tako da nas sve kad-tad dovede u probleme. I na žalost, zastupnici koji će, odnosno, ne koji će, nego koji sada podržavaju, podržavali su i podržavat će u budućnosti ovaj sustav, nakaradan, oni ne shvaćaju da rade protiv interesa vlastite države, vlastitog naroda, a samim time i vlastite obitelji i sami sebe. Ono što njima sustav ovaj daje je sljedeće, ne daje im slobodu, daje im samo poziciju unutar kolonijalne vlasti. Znači vlast u Hrvatskoj nije nacionalna, nije narodna, nije ni građanska, nije ni anacionalna, ona je kolonijalna i njena služba je u interesu stranih sila koje upravljaju našom zemljom kao svojom kolonijom, protektoratom, mjestom kojim upravljaju itd. I onda ti zastupnici koji podržavaju ovaj kolonijalni sustav koji nas drži u dužničkom ropstvu bez nade, u ajmo reći oslobađanja ikada od tog duga, tereta duga i posljedica tog duga, oni se zapravo bore za poziciju unutar kolonijalne vlasti. Odnosno, bore se za poziciju da raspoređuju tu jad i bijedu koju imaju i onda ušićare nešto za sebe itd. Međutim, ono što oni rade je izdaja, izdaja vlastitog naroda. I s tim je stvar gora što su toga svjesni, samim time što su toga svjesni imaju odgovornost ne samo pred narodom već i pred stvoriteljem koji će ih pitat jednog dana kad kaže se ono pred bijelim predstoljem, pitat će ih zašto ste to radili, zašto ste radili protiv svojeg vlastitog naroda, zašto ste radili za ove globalne kamatare, za lihvare, za one koji su izvrtali pravo, pravdu i koji su u biti tlačitelji ljudi i kako piše na jednom mjestu, za vraga veli ubojica ljudi od početka? Znači, stavili ste se u službu zlog sustava i zlih ljudi, a vjerujete da će to sve dobro završit. A kako može dobro završit dame i gospodo iz HDZ-a? Kako da nakaradan i zao sustav dobro završi, kako? Nikako. Što će reći da snosite povijesnu ulogu, odnosno, odgovornost za to što ste ukinuli pravo svojoj zemlji zapravo da postoji kao samostalan subjekt, suveren, što ste ukinuli svojem narodu pravo na samoodređenje, tj. na odabir vlastite sudbine, već ste mu nametnuli da tako kažem, budućnost koju mu određuje netko drugi, a ne on sam. Oduzeli ste vlastitom narodu pravo na bolji život. Oduzeli ste mu nadu u bolju budućnost, a sve radi sebičnih i prizemnih interesa. Eto, međutim, iluzorno je optužiti samo vas za to jer je narod vas izabrao, vi ga ovdje predstavljate i to je ono najveća tragedija. Znači, narod je glasao za vas koji radite protiv njega. Eto što reći o takvom narodu? Ne zna se tko je luđi, znači oni koji rade protiv naroda, ili narod koji glasa za one koji rade protiv njega samoga. To je jedna suicidalna veza jer na kraju krajeva nestankom našeg naroda nestajete i vi. Jer koga vi predstavljate ako vaš narod nestaje? Što je manje građana naše zemlje to će biti na kraju i manje općina i gradova, i manje političara i na kraju krajeva ostat će samo nekolicina vas koji više nećete imati koga iskorištavati, a onda ćete nestati i vi sami. Ugasit ćete svijeću kako se ono kaže posljednji ćete biti ti koji će ugasiti svjetlo u našoj državi, a sve uz pomoć naroda koji se opire zdravom razumu i ne želi stati na stranu istine i pravde. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Pernar vi ste jednu stvar dobro detektirali, a ta je da ljudi na žalost često ne razumiju što se dešava tako dugo dok ne osjete na vlastitoj koži. Oni smatraju da će bez obzira na to što su drugi gladni oni uvijek imati što jesti, bez obzira na to što druge deložiraju da njih nikada neće, bez obzira na to što drugi ne mogu vraćati kredite da će oni biti u stanju stalno plaćati te rate, bez obzira što su drugi morali se iseliti da se njihova djeca neće morati iseliti. Ali na žalost svemu dođe vrijeme. Bilo je ljudi koji su bili jako bogati, jako uspješni, jako slavni, pa danas kopaju po smeću, pa danas imaju mirovine nedovoljne za život. Bilo je predsjednika Sabora, bilo je saborskih zastupnika, bilo je ministara koji danas žive kao prosjaci, a to je samo zato što država nije ispunila onu funkciju koju je morala ispuniti već po 1. točci Ustava, a to je da bude socijalna država, da brine o svim svojim građanima jednako, da oni imaju sigurnost i u mladosti i u starosti, i kada su u Saboru i kada nisu u Saboru, i kada su nezaposleni, i kada studiraju itd. Na žalost bilo je u povijesti i naroda koji su nestali, puno većih naroda, puno moćnijih naroda nego što su bili Hrvati i žalost je da se n a tome ništa nije naučilo, da u biti mi išta tako prelazimo neku dekadenciju u kojoj smo u biti zadovoljni sadašnjim trenutkom, a nemamo nikakvu ni srednjoročnu, a kamoli dugoročnu strategiju što želimo, gdje želimo doći, kako se želimo razvijati i na koji način želimo unaprijediti svoje vlastite živote. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Kolega Pernar, naš narod očekuje pomoć od HDZ-a i to me podsjetilo na pjesmu odnosno narodnu pripovijetku Postolar i vrag, „Bio jednom postolar pošten čovjek al' već star, mnogo djece mnogo treba a u kući nema hljeba, a djeca sve viču kruha, od kud kruha nužda je gluha. Šije starac cijele noći, šije starac već mu ruke slabe htjele iznemoći. Ižuljane od zle muke, vikne pomoz ma i tko si, baš da vrag mi pomoć nosi. Tek si majstor riječi reče, iznenada kuc na vrata, eto vraga dobro veće. Kakvo dobro od zanata. Nije dobro na to stari, slab užitak, staro šilo, a u kući loše stvari. Bil pomoći vraže bilo? Vrag će nato, pomoć laka, svega blaga preko mjere, ali ti znaš da ruka svaka drugu ruku opet pere. Zato poslije sedam ljeta sa mnom ćeš put moga svijeta.“ To je ono što je naš narod napravio, prihvatio je pomoć od onih koji služe zlu i ne shvaća da će ta pomoć da je to ona kako se kaže da je to medvjeđa usluga da će morati s kamata vratiti. Slušajte dalje. „Sila Boga lijene moli, glad ne pita tko ga hrani, na sve majstor moj privoli i dušu si utamani. Al' u kući bijela kruha, žuta zlata, lijepa ruha. Sinak božji zakasnio, mnogo puta još do neba tu prenoćit putem treba. Majstoru se navratio itd.“ I uglavnom stvar je o tome kaže – a što želiš to ti budi, ide vrijeme dođe rok, eto vraga skok na skok. Kuc na vrata iznenada dobro veće stari Goso već je hora pusti poso. Brže bolje hajmo sada, puna mjera sedam ljeta, put mojeg treba svijeta. Čekaj dokle večeramo, tko će gladan sad u pako, na tronošku sjedit tamo. Na tronošku važe sio [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Pernar.]] Ovo će loše završiti za sve gospodine predsjedavajući.
Vrijeme vam je isteklo. Zahvaljujem se na ovoj sadržajnoj replici, odgovoru na repliku. Samo ne znam jeste replicirali sebi ili gospodinu Bunjcu, jer ste u početku rekli gospodine Pernar. Ali dobro. Idemo dalje. Sljedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo kao što sam kazao u ime Kluba, Konačni prijedlog Zakona Mosta nezavisnih lista o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci je nešto što bi saborskim zastupnicima trebalo biti prihvatljivo, što bi trebalo ići u drugo čitanje. Ništa drugo ne tražimo. Ne traži se ovim izmjenama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, nego da Hrvatska narodna banka ima isti odnos prema državnoj reviziji kao i ostali i da mi saborski zastupnici imamo pravo vidjeti izvješće državne revizije i raspravljati o tom ne dotičući se u monetarnu politiku, ne miješajući se u neovisnost i smatram da bi u ovome čitanju trebalo proći i očekujem da će svi saborski zastupnici to podržati, a naravno da će u drugome čitanju također biti rasprava opširna jer jednostavno i ograničenje mandata treba navesti zašto bi nekome bilo ograničeno, guverneru ne bi i sl. A ja ću samo sad pročitat, kolega Lalovac me spomenuo. U najvećoj krizi u Republici Hrvatskoj, znači ovoj 2014. godine u jednome članku bio je tekst, Lalovac, kolega ga je malo citirao dijelom, a ja bih ga pročitao o čemu se radi u Hrvatskoj narodnoj banci, kako se ponašaju i kako su se odnosili neodgovorno prema društvenoj zajednici kad je najveća kriza, recesija udarala Republiku Hrvatsku, način ponašanja Hrvatske narodne banke. U Hrvatskoj narodnoj banci imamo 621 zaposlenika, odlučili su angažirati vanjske kuhare i konobare, te izdvojiti čak 3 i pol milijuna kuna. Bankari osim toga očito vole papati malo finiju hranu pa je Uprava HNB-a od budućih privremenih djelatnika zatražila i poznavanje nekih posebnih gastronomskih znanja i vještina. U natječajnoj dokumentaciji tako stoji, da majstor kuhar, koji će banku privremeno zaposliti, obavezno mora biti dobro upoznat sa pripremom vegetarijanskih obroka, budući kuhar mora biti širokih horizonata. To je kazao znači, kolega Lalovac. Ali je znači imao vremena u replici nastaviti. Umjesto da priprema puricu s mlincima, štrukle i šarana na roštilju, budući će majstor morati biti posebno dobro upoznat sa kulinarskim običajima drugih nacija. A hodnicima Hrvatske narodne banke uskoro će se možda širiti miris stranih mirodija istočnjačkog začinskog bilja. Uz hranu bankarima je jednako važna i dobra kapljica. Budući majstor kuhar pomno će morati biti upoznat sa sljubljivanjem hrane i pića, što je također jedna od vještina koje se traže u natječaju Hrvatske narodne banke. Konkretno kako stoji u dokumentaciji, kuhar mora imati vještinu organizaciju priprema svečanih ručkova i domjenaka prema protokolu s povezivanjem enologije s gastronomijom. Riba, meso, slastice. Dakle, uz bijelu kuhanu ribu idu bijela vina, uz divljač ide nešto jači crnjak, uz slastice treba služiti nešto aromatičnija pića. Posebno uz majstora kuhara HNB-u treba hitno, trebaju i sljedeće ugostiteljske struke kuhar specijalist, kvalificiran kuhar i konobar. Pa evo preporuka onima koji žele otići da je dobro da se prijave na natječaje Hrvatske narodne banke. Kako doznajemo u Hrvatskoj narodnoj banci ugostiteljsko osoblje kuhat će i za zaposlenike banke, te brojne protokolarne goste jer banka kažu za javne skupove i pripremanja nek koristi cetering nek priprema sama hranu. Gospodo, ovo je bilo u vremenu kada je bilo najteže hrvatskom čovjeku, u 2014. godini, kada je se hrvatsko društvo raspadalo. Umjesto da je Hrvatska narodna banka tražila stručnjake koji će im dati savjete, koji će im pomoći u izlasku iz krize, evo malo prije su i kolege govorile o monetarnoj politici, i jedni i drugi. Premda mi ne ulazimo u monetarni sustav, oni su se bavili s tim da traže stručnjake kuhare koji će im spremati obaritu ribu, na koju troše milijunu kuna, nekontrolirano, mi ne znamo koliko, dobre kapljice, dobra vina i obaritu ribu. To je njima ključni i primarni cilj. S tim, da guverner ima veću plaću, meni se čini 14 tisuća kuna u tome vremenu, nego premijer Zoran Milanović. Tko kontrolira natječaj, tko kontrolira njihovu plaću, tko im daje 14 tisuća kuna veću plaću od tadašnjeg premijera Milanovića? Znači, tko kontrolira plaću i koji su natječajni uvjeti za ostale i stručne osobe i pomoćne osobe? Pa mi moramo, jednostavno Hrvatsku narodnu banku pa barem ovu reviziju da uđe, ja vjerujem da će i HDZ i SDP i svi mi zajedno ići u drugo čitanje. Jer ovdje se ne miješamo u neovisnost njihovu. I oni zahtjev, sjećate se zahtjeva iz Europske unije, činovnika koji su stali u zaštitu kad je išao prvi put ovaj zakon, u zaštitu guvernera kao da se miješamo s ovim izmjenama Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci u njihovu neovisnost. Koju neovisnost? Jednostavno ovo tijelo je izabrano od naroda, ako ima smisla. Ili raspuštamo ovo tijelo i neka Hrvatska, ili imenujemo ovdje predsjednike banaka, stranih banaka koje su u Hrvatskoj pa neka oni odlučuju. Pa ja sam malo prije i kazao čak i oni kada im ne bi dali ispunjali uvjete ti njihovi imenovani predsjednici uprava u Hrvatskoj bi ponekad digli glas protiv njih. A na ovaj način ja ne znam, pa nismo mi agenti ovdje banaka. Mi moramo zaštititi ovdje instituciju Hrvatske narodne banke koja mora raditi u interesu hrvatskoga društva i koja mora dati Državnoj reviziji da uđe i da vidi njihovo poslovanje, kako funkcioniraju, u šta se troši novac, a ne da su oni država u državi. Pa ne mogu oni biti iznad svega. Nije ovo miješanje u njihovu stručnost, kompetencije, prema da o tome možemo raspravljati. Mi imamo pravo raspravljati, kolega ispred mene je raspravljao o monetarnoj politici, krivoj politici to je njegovo pravo. Ali ovim se zakonom mi ne miješamo i vjerujem da ćemo zajedno do drugog čitanja da će se ovo prihvatiti i Klub Mosta će tražiti da se glasa pojedinačno, znači da se glasa pojedinačno o ovom Prijedlogu zakona, a ne kao zadnji put na brzinu je nije. Tražit ćemo jer imamo pravo kao Klub zatražiti pojedinačno bez obzira što je prvo čitanje. Jer ako zaustavite ovo u prvome čitanju to je poruka da ne želite uopće raspravljati o Hrvatskoj narodnoj banci koja je najmanje do sada bila hrvatska. Ja vjerujem da je ovo mali korak i očekujem, a vidio sam i iz rasprave čak i od kolegice iz HDZ-a koja je govorila u ime Kluba, pokazala je dobru volju i vjerujem da ćemo svi zajedno napraviti taj korak. Ništa ovim zakonom ne radimo Hrvatskoj narodnoj banci niti utječemo na njezinu neovisnost, niti uplećemo se u bilo šta, osim što Državna revizija radi i drugim institucijama. I mi nemamo pravo kao narodni zastupnici na drugačiji stav prema ovoj instituciji. Ovo je Hrvatska narodna banka. Mi smo Hrvatski sabor. Nas je narod birao. Ako jedna institucija mora dati državna revizija, ne vidim razloga zašto ne i druga. A što će kazati europski činovnici to nije problem nas saborskih zastupnika. Mi smo birani od naroda, a nismo europskih činovnika, niti nam mogu europski činovnici zabraniti i narediti da mi tražimo od jedne ustanove da se izvrši revizija u skladu sa propisima kao i u drugim koja se vrši i u drugim institucijama na isti način. Ni manje, ni više nego to tražimo i naravno da nam dadu izvješće na koje imamo pravo da čujemo izvješće svako pola godine i od Hrvatske narodne banke o svim tijekovima koje su oni dužni ne miješajući se kako oni kažu u njihovu politiku. Da im je bila dobra politika zasigurno danas Hrvatska ne bi bila u, nalazila se u ovom položaju kao sada. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Neću ja više dirati potpredsjednika. Poštovani kolega Bulj, slažem se s vama. Mi smo imali dogovor što se tiče ovoga prijedloga zakona, znači mislim da bi bio red, to je i kolegica ovdje pokazala jednu dobru volju i možda stvarno dođe do dogovora da ovaj zakon ode u drugo čitanje, onda da se i prihvati i ja mislim da bi to bio red s obzirom na onaj dogovor koji je postojao. Ali činjenica da je u raspravi o ovom zakonu bio podržan od strane zastupnika HDZ-a i od zastupnika SDP-a, evo kolega Lalovac koji je ovdje podržao zakon podržao ga je bio i kada smo ga prvi put uputili u proceduru. Na žalost ne znam što se dogodilo u međuvremenu, kakvi su pritisci bili i zašto je taj zakon odbačen i zašto nije došlo do njegovog izglasavanja. Evo vidimo da imamo potporu i Živog zida, i kolege Lovrinovića i ostalih zastupnika i ja vjerujem da ćemo ga uputiti u drugo čitanje, onda u konačnici izglasati. Nema nikakvog razloga da državna revizija ne uđe u HNB-e. Time se uopće ne krši ponovno ponavljam neovisnost Hrvatske narodne banke. I situacija oko Agrokora nam upravo pokazuje da angažiranje privatnih revizorskih kuća može ići u korist oni koji to naručuju, kao što je bio slučaj u Agrokoru. Isto tako možemo s obzirom na ove troškove i ove situacije koje ste vi naveli na što se sve troši novac, možda interes ljudi u Hrvatskoj narodnoj banci da državna revizija ne uđe u HNB-e. Ne vidim kakav bi to bio pritisak na Hrvatsku narodnu banku. To može biti samo kontrola i ne vidim zašto HDZ-e to ne bi podržao. Pod kakvim su pritiskom, ja to ne znam. Ja se nadam da nisu pod bilo kakvim pritiscima. A to što će netko reći od tih činovnika iz europske centralne banke to je manje bitno. Znamo da je guverner Vujčić s njima povezan. I vjerojatno oni reagiraju na informacije koje dobivaju od njega, a ne na druge, ne na stvarne informacije koje mi iznosimo ovdje.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Pa guverner Vujčić je čovjek koji je čelnik Hrvatske narodne banke, koji je plaćen od strane banke putovanja. To je činjenica i to je naravno i bilo i o tome je jasno dat stav i Povjerenstva za sukob interesa. Naravno da vjerujemo da će se ovo podržati i da će ići u drugo čitanje jer ovo je minimum onoga da Hrvatska narodna banka uopće ima taj atribut hrvatska, da pripada uopće hrvatskom društvu, hrvatskim institucijama. Jer ako državna revizija, a rekli ste da druge strane revizije a vidljivo je iz Agrokora da nisu revizorske kuće da nisu obavile svoj posao kako treba, to vam je slično kao što je u slučaju … projekta gdje isti onaj tko radi projekt radio je i studiju utjecaja na okoliš. Prema tome, tako se događa i revizijama sa strane. Ovdje treba neovisna revizija koja radi dobro svoj posao. Na žalost druge institucije ne odrađuju svoj posao, jer u izvješćima državne revizije u ove dvije godine od kada sam saborski zastupnik brojne nepravilnosti se pokazuju gdje se radi o milijardama. Međutim, sada je drugo pitanje što je institucije druge DORH i ostali ne rade svoj posao po izvješćima državne revizije. Ali naravno da očekujemo da će svi podržati i da će ovo ići u drugo čitanje i da će u drugom čitanju jednostavno se Hrvatska narodna banka biti podložna državnoj reviziji kao ne utječe na neovisnost, a Hrvatska narodna banka će napokon dobiti bar jedan mali korak da bude hrvatska. Jer Sabor je bespotrebno uopće da raspravlja o bilo čemu treba prepustiti sve guverneru Vujčiću i neka raspiše natječaj za master šefove i tako ćemo živjeti haj lajf dok su ljudi po kontejneru i dok se država u biti raseljava … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Bulj dobro ste rekli dok se država raspada, dok ljudi kopaju po smeću oni se goste tamo u HNB-u i to je velika sramota za njih i samo njihovo ponašanje i njihova primanja govore u kojoj mjeri su odvojeni od hrvatske stvarnosti. Međutim, želim vam reći jednu misao, a to je da sve dok je Hrvatska u Europskoj uniji mi možemo raspravljati o tome hoćemo li živjeti u malo većem ili malo manjem kavezu, možemo raspravljati oko toga koliko dugi će recimo biti lanci koji nas drže itd. Međutim, jedina sloboda za nas narod je državu suverenost u punom smislu te riječi može biti ostvarena samo isključivo izlaskom iz Europske unije te kolonijalne tvorevine čiji je cilj na uštrb manjih članica, manje razvijenih bogatiti one središnje, jače odnosno čak ne niti njihove građane općenito već elitu unutar tih zemalja koja je vlasnik bankarskog sustava koji kamatari zapravo i države, i narode Europske unije, čak i one imigrante koji dolaze iz zemalja trećeg svijeta i oni su zapravo iskorištavani od tog kolonijalnog sustava, sustava neoliberalnog u kojem 1% vlada nad 99% zahvaljujući ljudskoj gluposti, naivnosti i površnosti. Odnosno, zahvaljujući tome što ljudi na izborima daju svoj glas za one stranke koje ih drže u stanju konstantne borbe za egzistenciju i zapravo životarenja, a ne daju im mogućnost da imaju normalan život u punini. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Kolega Pernar, evo još ću jednom ponovit, u više sam navrata ponovio. Osobno nisam glasao za Europsku uniju i ponavljam, ponovit ću sad svoje razloge, zbog toga što nije bila rasprava prije ulaska u Europsku uniju transparetna, nije bila zastupljenost ljudi koji su govorili ono što nije dobro pri ulasku u Europsku uniju. Uglavnom političke elite u ovome Saboru su bile jednoglasne za ulazak u Europsku uniju, obećavali su da će cvjetati cvijeće putem di se god okrenemo, da će biti zlatni dijamanti po putevima, da će biti ne asfalt, nego da će se zlatom asfaltirati putevi. Znači, oni su lagali i obmanjivali javnost. Nije bilo transparentnosti u predpristupnim pregovorima, nije se znalo šta je se potpisalo oko poljoprivrede, trebali smo uhićivati, locirati, transferirati naše generale koji su branili našu domovinu. Trebali smo odustati od gospodarskog pojasa. Nismo imali suverenistički koncept i nismo, mi smo kompletan suverenitet podredili ulasku u Europsku uniju. Tim interesnim lobijima koji unutar hrvatskog društva pogoduju uvoznom lobiju, bankarskom lobiju i oni su u biti iskoristili i izmanipulirali narod. I kad su vidjeli da neće se ući u Europsku uniju po važećem zakonu i Ustavu, da treba izaći 50 plus 1 birač, oni su nezakonito i protuustavno išli prevariti narod, kršeći Ustav za koga mi prisežemo, u godini kad su bili izbori, tj. kad se glasalo o ulasku u Europsku uniju, mijenjali su Ustav da ne treba izaći 50 plus 1 birač, što je prevara i što je bila protuustana radnja. Ja jesam da mi surađujemo s narodima, ali nikako da pogodujemo interesnim lobijima bilo bankarskim, bilo ekonomski, gospodarski bilo kojim lobijima. To sam govorio onda, to govorim i sada. Hrvatska država mora imati svoju suverenu politiku u okviru Europe jer se nalazimo u Europi, ne možemo uteć od Europe, ali nikako sluge i podobnici i poslušnici briselskim činovnicima kojima je jedini interes uništiti ovo malo što imamo. A rezultati su vidljivi, dvije trećine Hrvatske su prazne.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća replika, poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Kolega Bulj, ja ću se referirati na ovaj dio koji ste spominjali vi i kolega Lalovac iz 2014. Osobno sam protiv bilo kakve bahatosti, a to što je spominjano da su se birali šefovi kuhinje itd. Pa malo mi je čudno da je kolega Lalovac iz tog razdoblja nije utjecao na izmjenu samog Zakona o HNB-u i Državnog ureda za reviziju. Dakle, ako su se događale takve stvari onda se trebalo o tome voditi i puno prije računa. Osobno smatram i kažem, poslovanje u svakom slučaju treba kontrolirati i ono što je jako važno dakle, da to bude u okvirima normalnog poslovanja odnosno, bez bahatosti s bilo čije strane i o tome moramo voditi računa, ali nikako da se bilo koja institucija miješa u monetarni sustav u neovisnost monetarnog sustava, dakle, da politika utječe na bilo što toga tipa to je ono što ne bi bilo dobro. A postojale su institucije i postoje koje su trebale i tada i sada i uvijek kontrolirati i izdavanje mjenica i sve ostalo što se događalo u tom sektoru. Dakle, nije to samo Hrvatska narodna banka, ona je posredno, a postoje one koje su trebale to neposredno kontrolirati i do toga se nije smjelo doći pa i evo u ovom slučaju kojem imamo evidentno sa velikom sustavom. Dakle, ni mali ni veliki sustavi nisu ovlašteni izdavati bilo koji vrijednosni papir koji se ne može kvalitetno naplatiti. Dakle, kad govorimo onda govorimo i o malim i o velikim sustavima.
Zahvaljujem kolegici Perić. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Perić, složio bi se s vama da ovdje ovim izmjenama zakona se ne zadire u neovisnost i monetarnu politiku to je vidljivo da mi ovdje jedino što tražimo znači, revizija, državna revizija da poslovanje kao i u drugim institucijama. Naravno da Državna revizija ne može niti imaju kvalifikacije niti žele utjecati na monetarnu politiku. Mi govorimo o reviziji poslovanja, natječaja, načina primanja, načina određivanja koeficijenata plaća koje su očito ogromne, u medijima izlazi da su veće nego Predsjednice Republike, premijera, mnogo veće, sami određuju plaće, troškovi novaca, hrana i drugi načini. Znači zašto ne bi Hrvatska narodna banka imala isti, samo se postavlja to pitanje ovim zakonom, kao i druge institucije? Ne miješajući se ovim zakonom u monetarnu politiku, ovdje u niti jednom trenutku se ne zadire u monetarnu politiku osim što bi bilo potrebno da se, a o tome se da razgovarat, da bude izvješće guvernera o određenim financijskim aspektima, monetarnoj politici i tako. To bi bilo korektno od njega inače da o tome govori pred saborskim zastupnicima bar dva puta godišnje. To je minimalno da se obrati javnosti. Smatram, i vjerujem da svi zajedno bez obzira tko je oporba, tko je vlast, pomenuli ste kolegu Lalvoca, slažem se ovaj natječaj je izašao u vrijeme njih, oni nisu mogli utjecat, u vrijeme vladavine SDP-a, žao mi je što mora … okrenut leđima možete vladati 120 godina s ovakvom oporbom, govorimo o jednom zakonu a niti jednog oporbenjaka o ovome slučaju osim par kolega Živoga zida, gospodina Lovrinovića i nas 5, 6 iz Mosta i vas kao predstavnika vlasti, vladajuće većine. Ja govorim da je ovdje ozbiljnost ovoga zakona i ovo je jedan mali korak, ja vjerujem da ćemo ga napravit gdje jednostavno Saboru dajemo onu šta treba da bude, mjesto odlučivanja, mjesto gdje se izvješćava, a Hrvatska narodna banka da bude imala isti odnose prema Državnoj reviziji kao i prema drugim institucijama. Ništa drugo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, vi ste više puta naglašavali kako središnja Hrvatska narodna banka mora biti neovisna u svom djelovanju. S tim se slažemo. Poslije vidim ima raspravu i kolega Lovrinović, nadam se da će i on na tu temu nešto reći. Ulazak Republike Hrvatske u euro-zonu je politička odluka. Ono što je jako bitno u tom trenutku, koji će biti tečaj kada bude Hrvatska ulazila u euro-zonu. Po kojem tečaju će se zamjenjivati kuna u odnosu na euro? To je jako bitno. A znate tko će takvu odluku donositi? Između ostalog Hrvatska narodna banka. Dakle, Hrvatska narodna banka unatoč tome što je neovisna, donosit će određene političke odluke. Ona će donositi u skladu sa Vladom. Mi ne znamo koji će tečaj biti. Ne znam da li će se znati kad, u kojem vremenu će se znati prije donošenja same odluke. Ali taj tečaj, ili ta odluka ako bude u skladu sa tržišnim uvjetima bit će u redu, ako ne bude može nekome biti Eldorado za stjecanje bogatstva. Hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Kolega Žagar da, u pravu ste, kolega Lovrinović će poslije nas ići, imat će raspravu pojedinačnu i sigurno moramo čuti od njega stvari jer je čovjek stručnjak. Čovjek se bavi s ovim dugi niz godina. U biti predaje na fakultetu, brojne studente je odgojio. Možda su neki čak i u Hrvatskoj narodnoj banci sada djelatnici kojima je profesor predavao. Prema tome, umjesto da su tražili master šefove, možda su trebali razgovarati iz Hrvatske narodne banke sa profesorom i sličnima koji imaju drukčije stavove. Međutim ne. Oni nisu u tome trenutku razgovarali sa profesorom, nego su nastavili raspisivati natječaje o master šefu. Zbog toga treba državna revizija. A stručnjaci, profesor Lovrinović ili ne znam tko oni bi morali imati jedan zajednički tim i tu je guvernerova snaga, a ne da se kod guvernera stvaraju političke opcije u perspektivama i da se tako utječe na politiku monetarnu Republike Hrvatske jer pod pritiskom kada je guverner pod pritiskom bilo medijskim ili bilo podvalama koje su rađene nakon toga što nije pristao biti u jednom projektu kojega je jučer spomenuo, znači to je utjecaj, to je direktan pritisak na guvernera. Rohatinski je jučer kazao da je na njega izvršen pritisak politički uz pomoć medija, od skupine ljudi koje je nabrojao od gospodina Karamarka, Kujundžića i ostalih, Ivice Todorića koji je bio u biti čelnik te organizacije kasnije je preuzeo određene stranke. To je jučer kazao. To je udar, a ovaj zakon ne. Ovaj zakon je samo mali korak da Hrvatski sabor i tijelo državna revizija ima da radi isti posao koji radi na drugim institucijama, ništa drugo. To je minimalno da uopće Hrvatska narodna banka ima ispred sebe hrvatska. Inače tko zna čija je. Ako ovo ne dozvolimo svačija je poslije hrvatskoga naroda. Ovo je minimum minimuma. Ne zadire se u ništa osim da imamo izvješća ovdje državne revizije da o njima raspravljamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Određujem stanku do 17.30. Hvala lijepo. STANKA U 17.20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17.30 SATI]] Nastavljamo s radom plenarne sjednice. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolega zastupnici. Odmah ću reći na početku da će ovaj Prijedlog izmjena Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci stranka Promijenimo Hrvatsku podržati. Javnost se sjeća i vi da sam u politiku ušao zbog toga što je ovakav monetarni sustav koji razara gospodarstvo jedan od najvećih problema hrvatskoj gospodarstva i države i zaista ću se do kraja dok sam ovdje boriti protiv toga, odnosno za jedan novi monetarni sustav. Vi se sjećate dok sam bio i u Mostu da sam forsirao ovu temu promjenu Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci i meni je danas drago iako smo u dvije stranke da je Most ponovno stavio na dnevni red i zato evo sa nekim promišljanjima svojim dakle vidim da konstruktivni su prijedlozi i ja ću sa svojim promišljanjima nastojati konstruktivno doprinijeti ovom zakonu i njegovom poboljšanju. Vidite kolegice i kolege, od svih središnjih banaka u Europskoj uniji koje poznajemo, Hrvatska narodna banka najmanje se brinula za rast bruto domaćeg proizvoda za razvoj i za smanjivanje nezaposlenosti. Od 2008. godine središnje banke članice Europske unije u epskim razmjerima su poticale iz sfere monetarne kreditne politike sa kamatnim stopama blizu nule, poticale su znači izvlačenje iz recesije i krize koja je zahvatila te zemlje. S druge strane u Hrvatskoj je bila potpuno druga situacija, kamatne stope su ostale na istoj razini kao da se ništa nije desilo. Drugo važno pitanje, dakle nije se približavalo u tom smislu ni za milimetar prema praksi Europske središnje banke, a puna su usta svima Europske unije i Europske središnje banke. Kada govorimo o transparentnosti već je ovdje spomenuto da je Hrvatska narodna banka najmanje transparentna središnja banka u Europskoj uniji i to je zaključak studije koju je izradio Ekonomski institut iz Zagreba. Ovdje se postavilo pitanje i postavlja se svako malo pitanje, pa evo vi ste postavili sada tri promjene, hoćete tri promjene u Zakonu o HNB-u ali nemate mišljenje Europske središnje banke. To nije znači istina. Mišljenje Europske središnje banke postoji jer već se tražilo procedura zakona o HNB-u već se tražila i mišljenje Europske središnje banke postoji. Dakle ono nije uvjet i Vlada ili je zaboravila ili nije čitala o čemu se radi. Što je ovdje važno reći? To mišljenje je negativno mi to znamo. Međutim, mišljenje Europske središnje banke ne obvezuje ovaj Sabor odnosno zastupnike jer ovdje nije riječ o direktivi. Riječ je o mišljenju. Međutim, naši poslušnici oni mišljenje iz Bruxellesa, iz Frankfurta doživljavaju kao direktivu, pa kada netko malo pomakne obrvom iz Bruxellesa, iz Frankfurta ovdje se skače sa stolice i pita, treba li još nešto učiniti. Kada ste čuli da je premijer hrvatske Vlade kritizirao Hrvatsku narodnu banku ili kada ste govorili da on govori o visokim kamatnim stopama, o lošim pojavama u monetarnoj sferi? Ne. Sve se vrti oko Ministarstva financija, oko fiskalne politike. Što je ovdje tražio predlagatelj ovoga zakona? Tri jednostavne stvari one jesu važne, ali to je minimum minimuma već je to netko rekao. Što se traži? Traži se da uđe državna revizija. Pa ljudi moji, pa mi vidimo kakav je nered na tržištu, što znači i da komercijalna revizija, ja ne želim reći da je sve crno-bijelo i da su sve loše, ali u ovom slučaju želim reći sljedeće, Hrvatska narodna banka je jedina državna institucija koju ne nadzire državna revizija. To je naprosto nevjerojatno. Upravo iz tih razloga mora se dopustiti državnoj reviziji da napravi reviziju Hrvatske narodne banke. Ja ne znam zašto Vlada toliki strah u Hrvatskoj narodnoj banci od spomena riječi državna revizija, to ne razumijem. I vidite, sada kada treba istražiti odgovornost za promašenu monetarnu politiku, za slučaj švicarski franak, austrijske štedne kreditne zadruge što je napravila Hrvatska narodna banka? Ona je pokrenula veliku priču o euru da skrene pažnju od svoje odgovornosti za velike, ogromne promašaje. Želim reći sljedeće, Hrvatska narodna banka je 20 godina opstruirala suverenitet i potiskivala kunu u ćošak. Što ovdje još predlagatelj traži od ova tri zahtjeva? Traži da se revidira pozicija Savjeta Hrvatske narodne banke da traje mandat najviše 2 puta. To je jedina izmjena. Ali vidite, to nije dovoljno. Ja sugeriram da se savjet komponira na način da drugi dio, znači jedan dio savjeta čine nezavisni stručnjaci ugledni iz akademske zajednice u Hrvatskoj. Pazite, to je bilo i s početka znači do prije 10 godina je bilo. Bilo je čak u bivšoj Jugoslaviji takva praksa. Međutim vidite sada je to tako. Što mi imamo danas? Mi imamo situaciju da vodstvo Hrvatske narodne banke u isto vrijeme čini i Savjet Hrvatske narodne banke. Dakle ti ljudi koji vode Hrvatsku narodnu banku oni sami sebe savjetuju. To je naprosto nenormalno, neprihvatljivo i što je najbolje to nije praksa zemalja članica Europske unije odnosno euro-zone. Oni imaju mješoviti sastav znači savjeta njihovih središnjih banaka. Što još reći o ovakvom jednom sustavu? Da ne govorim o tome, vi ste govorili o tome kako imaju tamo dva restorana, ja se u to neću upuštati u te detalje, ali naglasio bih kadrovsku politiku kako se ona vodi. Vi u HNB-u nemate interne javne natječaje nego se tamo oko sto ljudi imenuje, ponavljam imenuje, dekretom guvernera. To je neviđeni klijentelizam i tu nema natjecanja i kompetencija, konkurencija unutar institucije. U tom kontekstu treba napraviti velike promjene. Ovdje treba reći, neovisnost ne znači neodgovornost. Ovdje se 20 godina širila propaganda o Narodnoj banci koja je plaćana kroz medije, da je to sveta krava, da nitko ne smije dovoditi u pitanje ništa, a kamoli monetarnu politiku i to je velikom broju ljudi ušlo u glavu, vidim i po nekima od vas. Prema tome oni mogu razarati gospodarstvo i društvo jednom monetarnom politikom kakva je bila proteklih 20 godina, ali neko kaže uredu ali to mora biti neovisna institucija. Gospodo ponavljam, neovisnost ne znači neodgovornost. Što mi je još žao što nema u prijedlogu izmjena ovog zakona? Kao što vam je poznato nema točke zakona članka koji regulira kako se razrješava guverner HNB-s osim ako sam ne odstupi. Drugo, u zakonu postojećem ne zna se tko je vlasnik HNB-a, to je frapantno. Piše u jednom članku da je uplaćeno 2,5 milijarde temeljenog kapitala ali ne piše tko ga je uplatio. Prema tome, sutra netko može relativizirati i reć ljudi ovo nije vaše, ovo nije vlasništvo RH. Mogao bi o ovome puno više govoriti, ali će biti prilike jer očekujem da će za dva, tri tjedna doći i Prijedlog izmjena Zakona o HNB-u koji je podnijela stranka Promijenimo Hrvatsku, mi smo to proširili, ali zato se zalažem i mi smo usvojili ova tri prijedloga koji smo i prvotno bili zajedno dogovorili i zato se trebamo boriti. Znači mi moramo učiniti da HNB bude i hrvatska i narodna i banka, da ona bude u funkciji poticanja razvoja, da kamatne stope budu niske kao u zemljama EU. Notorna je laž odnosno neznanje, a od nekih ljudi koji znaju i laž da HNB i da mi ne možemo imati niske kamatne stope. Sve što je vezano za kunu i domaće tržište može središnja banka određivati kamatne stope kakve hoće. Međutim ponavljam ono što sam rekao već nekoliko puta, 20 godina HNB ne odobrava već bankama kredite u kunama da bi one mogle dalje kreditirati gospodarstvo i građane. U tom kontekstu potrebno je povećati odgovornost i forsirati monetarnu reformu da se dođe do potrebnih izmjena da HNB bude u službi i samog hrvatskog gospodarstva i građana. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću na ovoj raspravi. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ovaj zakon koji predlaže Most nezavisnih lista potreban je, on je dobar iz razloga jer je revizija u HNB-u doista potrebna, nužna. Kao što je rekao ovdje i zastupnik Lovrinović ta banka ne samo da treba reviziju nego treba jedan puno širi nadzor jer onda već odavno nije niti hrvatska niti je narodna niti je banka. Narodna nije iz jednostavnog razloga što narod ne odlučuje o tome kako će ta banka raditi nego je ta banka u privatnim rukama. Hrvatska nije iz razloga jer oni koji odlučuju kako će ta banka raditi ne žive u Hrvatskoj nego žive u inozemstvu. Banka nije jer ne ispunjava svoju funkciju stvaranja novca nego ima funkciju mjenjačnice odnosno pretvaranja eura u kune nakon vanjskoga zaduživanja. Htio bih upozoriti u ovoj svojoj raspravi o nekim nelogičnostima zbog kojih bi doista bilo potrebno da ta hrvatska revizija uđe u Narodnu banku. Evo pogledajte npr. situaciju sa guvernerom Vujčićem koji je rekao javno na televiziji da on ne zna koliko zarađuje, ne zna to, nema pojma. A istovremeno imate njegovu imovinsku karticu objavljenu na internetu gdje je on popisao sva svoja primanja. Dakle nije mi jasno crno na bijelo popisao sva svoja primanja, kako je moguće da s druge strane tvrdi da on ne zna koliko zarađuje? I onda kada vi pogledate njegovu imovinsku karticu vi se doista morate zapitati za neke stvari koje su u najmanju ruku čudne. Znači taj čovjek zarađuje godišnje oko 700 tisuća kuna neto znači nekih 100 tisuća eura, na poziciji plaće nekih 470 tisuća kuna i još jedno 250 tisuća kuna od nekih drugih prihoda o nekim tu savjetima, drži predavanja itd. dakle čovjek koji zarađuje 750 tisuća kuna nema stana, nema kuće, nema ušteđevine i vozi ženin Citroen C3 iz 2003. Dajte mi recite poštovani zastupnici jel vi doista vjerujete da je to istina? Dakle čovjek koji godišnje zaradi 700 tisuća kuna nema nikakvu ušteđevinu, on nema na računu ništa. Znači praktički ispada da sva sredstva koja on mjesečno primi, a primi nekih od 50 ili čak više tisuća kuna on to sve potroši prije sljedeće plaće. Pa na što to troši toliki novac? Da se nikad nije odlučio riješiti stambeno pitanje, da se ipak nije odlučio kupiti neki bolji auto nego star 13 godina mali auto koji u biti voze prosječni hrvatski građani koji rade možda za 5, 6000 kuna mjesečno, deset puta manje. Doista je to neobično. On ima, on navodi u svojoj imovinskoj kartici da ima dionice u vrijednosti 460 kuna i sad pazite, ako guverner ima potrebu da navede dionice koje vrijede 460 kuna kako onda, zar nema ništa, zar nema ni umjetničku sliku, zar nema niti sata, zar nema ništa što bi vrijedilo bar neki iznos. Doista je to neobično. A s druge strane imate njegovoga zamjenika gospodina viceguvernera Dinka, gospodina Odaka Darka, mislim da se tako zove koji ima imovinu vrijednu 37 milijuna kuna. Znači njegov zamjenik sa manjom plaćom, sa manjim primanjima on pak ima 37 milijuna kuna od čega 17 milijuna gotovog novca štednje. I još nekoliko milijuna ima u dionicama i još preko 10 milijuna kuna ima nekretnina. Čak ima i avion privatni. I sad hajmo mi tom logikom. Taj gospodin njegov viceguverner, zamjenik zaradi godišnje 500 000 kuna. Ja pretpostavljam da neke režije plati, pretpostavljam da za te nekretnine mora imati neke troškove, dakle održavanja hladnog pogona kako bismo rekli. On mora nešto jesti, mora si nešto obuči. Znači nemoguće da svih 500 tisuća kuna uštedi. I da on dakle u 10 godina da ima primanja 5 milijuna kuna, a ima ušteđevinu i imovinu vrijednu 37 milijuna. Pa od kuda? Kako je moguće da ima takav on nesrazmjer primanja i imovine? A s druge strane guverner koji je njemu nadređeni ima još veća primanja, a on nema ni jednu kunu štednje, nema nikakvu nekretninu, nema auto, nema sat, nema ništa od ovoga što sam navodio itd. Znači to kad usporedite te dvije imovinske kartice vi već morate zdravom logikom reći čekaj, tu nešto nije u redu. Ovo je prva stvar, ima 7 puta veću imovinu nego što su mu primanja, a ovaj drugi ima ogromna primanja a nema apsolutno nikakvu imovinu. Ja bih volio da meni i svim građanima taj viceguverner kaže na koji način je moguće imati imovinu sedam puta veću nego što su bila moja primanja, da nas uputi koje su to čarolije, kakve mi moramo to financijske zahvate imati i kako moramo poslovati i ponašati se ne znam u financijskom svijetu da bismo mogli ostvarivati takve zarade. I onda čujem od prije neki dan od bivšega guvernera Rohatinskoga, pazite šta on kaže. Kaže ja sam u Agrokoru imao plaću 120000 i onda sam otišao u HNB da imam plaću 30000. Hajde sad vi meni recite tko bi normalan na ovomu svijetu plaću od 1200000 zamijenio za 30000? Jel' bi vi gospodo saborska zastupnice koja imate 16 hiljada zamijenili sad ovaj posao za neki gdje zarađujete 4000. Jel' bi zamijenili? Ne bi, ne bi vam bilo na kraj pameti vam ne bi da vam ne znam šta taj posao nudi ne biste. Nitko ne bi htio četiri puta manju plaću nego što je trenutno ima, a on je navodno 120000 … [[Govornik se ne razumije.]] Sumnjam, ja osobno sumnjam da on je u HNB-u zarađivao puno više nego što je bilo prikazano, ali mi to ne možemo istjerati na čistac jer naša Hrvatska država nema pravo provesti reviziju niti nikakav drugi nadzor nad Hrvatskom narodnom bankom. Iz toga razloga smatram da ako je doista banka hrvatska, ako je narodna, ako je podređena Hrvatskom saboru da onda Hrvatska država itekako ima pravo ulaziti u Hrvatsku narodnu banku, ispitivati cjelokupno njezino poslovanje. Ja sad nisam mogao ići toliko u detalje, ali samo sam naveo, evo ovo je jedan primjer da građani razmislite a naravno i zastupnici o tome koji su razlozi da jedan ovakav zakon treba biti usvojen. I s te strane ja mogu reći u svoje osobno ime, u ime kluba Živoga zida da ćemo mi ovaj zakon svakako podržati iako s druge strane ozbiljno sumnjamo da vladajuća većina ima namjeru podršku ovakvom zakonu, jer vidimo da su se jako slizali sa trenutnim guvernerom, da pričaju nam bajke o nekakvom uvođenju eura iako vrlo dobro znaju da je to fikcija. Ali im to paše da na takav način zabavljaju javnost kako bi skrenuli pozornost od nekih drugih problema, a istovremeno kako bi tom istom gospodinu guverneru omogućili njegov drugi mandat koji će uskoro, dakle doći na red. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu. Prelazimo na završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite. Hvala lijepo. U ime predlagatelja završnu riječ poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovane kolegice jedna i kolege. Ja vam se zahvaljujem što ste imali upornosti ostati petkom popodne da tako kažem i da ovu raspravu koju smo ipak vodili u dobrom dijelu konstruktivno možemo prenijeti i na neka buduća postupanja. Ono što bih ja naveo, znači bilo je tu određenih prijedloga, bilo je dobre volje sa strane i vladajućih i time bih ja i predložio da evo jedan sastanak da pozovemo predstavnike Ministarstva financija. Možemo evo i ako u sklopu vašega odbora ono kao predsjedavajući, pa da onda na tome zajedničkom sastanku vidimo da li možemo iz ovoga prijedloga koji smo poslali u proceduru napraviti rješenje koje će biti nama kao predlagatelju prihvatljivo, a da na kraju dobijemo potporu na ovome prvome čitanju. Onda ćemo dobiti vrijeme možda i za određene dodatne korake koji bi doveli do konačnoga prijedloga i usvajanja ovoga. Ja se želim evo ovim putem i zahvalit svima onima koji će sutra svojim prisustvom u gradu Vukovaru, biti uz sve one i obitelji stradalnika, uz hrvatske branitelje tako da dostojanstveno se obilježi u koloni sjećanja jedan od najbitnijih događaja u novijoj hrvatskoj povijesti. A vama koji nećete biti s nama u Vukovaru, imajte nas u mislima jer mislim da to je dan kada stvarno imamo, da kažem jedno jedinstvo i slaganje i nadam se da ćemo u tome duhu i u budućem radu i ove institucije i Hrvatske države moći unaprijediti stanje pa će onda ne samo ovaj zakon nego i bilo koji drugi prijedlog biti stvarno na ponos svih nas i naših građana, pogotovo oni koji su dali svoje živote za Hrvatsku i njihovih obitelji koji očekuju da ta žrtva stvori bolje uvjete u jednom njihovom životu kojega svi skupa želimo da bude dostojanstven i na kraju uzorit za sve nas ovdje koji odlučujemo u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se predstavniku predlagatelja gospodinu Tomislavu Paneniću na obrazloženju Prijedloga ovoga Zakona. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Plenarnu sjednicu nastavljamo 22 studenog 2017. u 9,30 sati ujutro Prijedlogom državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i Projekcijama za 2019. i 2020. Hvala još jednom na raspravama, na sudjelovanju. Ugodan ostatak dana, sretan put u grad heroj Vukovar ili u Škabrnju, ako netko odlazi u Škabrnju, neka vas Bog čuva, živili. SJEDNICA JE PREKINUTA U 17,54 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, P.Z br.194. Predlagatelj je Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 97 glasova za i 21 glas protiv, donese zaključak sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela. Kolega Beljak, izvolite.