I prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 387; Ovo je drugo čitanje, P.Z. broj 387. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 74., 174. zajedno s Prijedlogom Državnog proračuna podnosi se i Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog Zakona primjene se odredbe Poslovnika koji se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli odbori; zakonodavstvo, financije, gospodarstvo, obrazovanje, turizam, ljudska prava, lokalna, područna samouprava, poljoprivreda i šumarstvo, za informiranje, informatizaciju i medije, ravnopravnost spolova, za ratne veterane, za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja, ministar Šuker dodatno obrazložiti? Izvolite. Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Evo dame i gospodo vrlo kratko. Dakle Zakonom o izvršenju Proračuna ono osnovno što se definira dakle detaljno uređuje postupak o procesu izvršavanja Državnog proračuna, mjesečni i financijski planovi, dodjele i izvršavanja obaveza do visine dodjela. Definira visinu proračunske pričuve. Definira da predsjednik Vlade može do 500 tisuća donesti samostalno odluku. Ministar financija do 100. Iznad tog iznosa mora donesti odluku Vlada. Isto tako definira i to je i Zakonom definirano da jedanput mjesečno ministar financija izvješćuje Vladu oko izvršenja tekuće pričuve. Radi održavanja makroekonomske stabilnosti mislim da je ovo najbitnija odluka oko koje će, oko koje se najviše lome koplja dakle koja je propisana člankom 12. je da se jedinice lokalne, područne /regionalne/ samouprave mogu zadužiti uz suglasnost Vlade te da Vlada može izdati suglasnost za zaduživanje do najviše 2% ukupno ostvarenih prihoda, poslovanja lokalnih jedinica u prethodnoj 2005. godini i ja moram reći da od ovih 3,3% deficita opće države 0,3% otpada na jedinice lokalne samouprave i s obzirom da 2003. nije bilo uopće mogućnosti zaduživanja jedinica lokalne samouprave, vjerujte da nema ovakve odredbe eskaliralo bi to zaduživanje. Pa imamo i sad slučajeva da neke kredite iz '98, '99., 2000. jedinice lokalne samouprave ne mogu vraćati nego ih država vraća i vjerujte da u jednoj ukupnoj politici fiskalne prilagodbe ova odredna je nužna. Navode se prava koja su u proračunu osigurana sredstva s pozivom na posebne propise, dakle iz zdravstva osiguranja, o osiguranju, Zakona o radu, Zakona o pravima hrvatskih branitelja. U trećem poglavlju je detaljnije propisan način upravljanja državnom imovinom. Utvrđena je ukupna svota do koje se Vlada može uzeti zajam, to je 10 i pol milijardi, s tim da napominjem ovdje se ne nalaze sredstva Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta jer one imaju posebne planove koji se posebno usvajaju. Dakle, ovo su sredstva koja samo pokrivaju potrebe državnog proračuna. I kao što ste vidjeli iz prijedloga državnog proračuna ovo su sredstva koja su u 2006. godini namijenjena isključivo za povrat već uzetih davno kredita koji dolaze sljedeće godine na naplatu, jer će se deficit ove godine najvećim dijelom financirati iz privatizacijskih prihoda. Dakle, pobliže definira davanje državnih potpora. Nadležna ministarstva utvrđuju godišnji plan korištenja državnih potpora, namjena i uvjeta korištenja pomoći koje se iz državnog proračuna daju jedinicama lokalne i područne, regionalne samouprave. Pravo na povrat poreza na dodanu vrijednost za opremu za obavljanje vatrogasne djelatnosti i opreme za tehnološko-istraživačke i znanstveno-istraživačke projekte u 2006. godini. Povrat poreza na dohodak obveznicima s područja posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja. To je ono što želim posebno naglasiti jer upravo ovom odredbom koju je ova Vlada uvela 2004. godine je s tog osnova u ime jedinca lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja se kompletan povrat poreza vrši iz državnog proračuna, a znate već da je Zakonom o brdsko-planinskim područjima i Zakonom o područjima posebne države skrbi država se odrekla svog udjela u porezu na dobit i porezu na dohodak. Dakle, to je stopostotni prihod ovih 225 jedinica. To nije mali broj. Dakle, 225 jedinica sa područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja dobivaju kompletan udio o porezu na dohodak i porezu na dobit i još umjesto njih država povrat poreza na dohodak i poreza na dobit koji se vrši trgovačkim društvima sa njihova područja vrši iz državnog proračun. Tako je procjena da će u 2005. godini taj iznos biti oko milijardu i 2540 milijuna koji se ne vide u državnom proračunu, koji su dakle regulirani sa ova tri zakona, i to još Zakon o gradu Vukovaru i ovaj Zakon o izvršenju proračuna, dakle 4 zakona. U 2005. je to milijardu i 250 milijuna koje dobiju jedinice sa područja od posebne državne skrbi, grad Vukovar i jedinice iz brdsko-planinskih područja. Dakle, propisane su naravno i kazne u slučaju neodgovornog i nezakonitog upravljanja proračunskim sredstvima. Evo, dame i gospodo ovo su najvažnije odredbe. Neke sam posebno pojasnio jer smatram da ih treba pojasniti. Osobito oko ovoga za jedinice od posebne državne skrbi i brdsko-planinskih područja. Jer iz rasprave koje su u ovih 19 i pol sati bili u ovom Visokom domu očigledno je da mnogi zastupnici nemaju spoznaje i nemaju saznanja koliko njihove općine i gradovi na ovakav način dobivaju novaca. Ponavljam, to je milijardu i 250 milijuna. Milijardu i 250 milijuna, to vam je negdje oko, nešto manje, to je negdje oko 0,35 bruto domaćeg proizvoda se godišnje direktno transferira prema tim jedinicama lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Izvjestitelji? Ništa. Prelazimo na, otvaram raspravu. Prelazimo na raspravu po klubovima, u ime IDS-a, kluba IDS-a gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Odustajem i dajem doprinos. [[Pljesak.]]
Hvala. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Neću ništa što se tiče šta se regulira ovim konačnim prijedlogom zakona, nego ću se pokušati usredotočiti samo na dio koji se odnosi na kratkoročna zaduživanja, odnosno na ograničenja, ograničit ću se na upravljanje javnim dugom sa ciljem na nužnost boljeg upravljanja gotovinom i likvidnošću proračuna upravo da bi se obuzdao i usporio rast kratkoročnog javnog duga. Naime, točno kao što ste rekli člankom 12. stavak 2. ovlašćuje se Vlada da može izdati suglasnost za zaduživanje jedinicama lokalne samouprave do 2% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica lokalne samouprave i područne, odnosno regionalne samouprave iskazane u financijskom izvješću za prethodnu godinu. U ovom slučaju za 1.1. do 31.12. 2005. Međutim, ono što moram priznati me ponukalo da raspravljamo o ovome je povećanje ukupnog kratkoročnog duga države koji se povećao na 17 milijardi kuna u 2005. godini, te ga sa pravom možemo nazivati dugoročnim. Naime, najveći dio kratkoročnog duga država stvara izravnim trezorskim zapisima koji su se povećali na čak 13 milijardi kuna u 2005. godini. Međutim, rast ukupnog kratkoročnog duga djelomice i posljedica povećanja iznosa kredita za likvidnost, uglavnom za mirovine koje Ministarstvo financija uzima izravno od poslovnih banaka. Krediti za likvidnost povećali su se sa 620 milijuna kuna u 2000. godini na 3,9 milijardi kuna u 2005. godini. Eksplozija kratkoročnog zaduživanja, zato što Ministarstvo financija ne upravlja gotovinom i likvidnošću dovela je Ministarstvo financija do toga da dvostruke kratkoročne dugove u konačnici pretvara u jedan dugoročni. Zbog kojeg prodaje obveznice na domaćem i inozemnom financijskom tržištu. Naime, to sam dakako iščitala iz jednog grafikona koji točno pokazuje da je u 12. mjesecu 2003. godine izdanih obveznica bilo negdje 8 milijardi, a u 3. mjesecu 2005. godine to je čak doseglo 17 milijardi kuna. Na žalost, u malo kojoj zemlji koja teži ulasku u Europsku uniju ne postoji suradnja između Središnje banke i Ministarstva financija upravljaju fiskalnom i monetarnom politikom, posebice u dijelu koji se odnosi na kontrolu novčanih tijekova. Vladi i Ministarstvu financija, barem je u 2001. godini trebalo biti jasno da su funkcije izvršavanja proračuna i upravljanja gotovinom i likvidnošću upravo srce proračunskog sustava te njihovim poboljšanjem mogu utjecati na usporavanje rasta javnog duga, pa čak i državne potrošnje. Na žalost, budući da je Ministarstvo financija još uvijek ne upravlja depozitima i likvidnošću državnog proračuna te zato što posljedično nema suradnje između Hrvatske narodne banke i Ministarstva financija kontrola novčanih tijekova prepuštena je poslovnim bankama. U takvim se uvjetima Ministarstvo financija umjesto da sa viškovima proračunskih sredstava sudjeluje na tržište novca još uvijek zadužuje izravno kod poslovnih banaka, pa čak i kod svoje državne banke uz tržišne uvjete. To stvara vrlo, vrlo velike troškove. Evo, to je jedino što bih željela reći u okviru ovog komentara na Zakon o državnom proračunu.
Hvala lijepa. I klub PGS-a, SGHS-a, MDS-a, poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Kratko. Ne tak kak ime kluba. Dok izgovorite ime kluba ja sam već gotov. Evo, samo kratko, dopustite, ovom zakonu. Zapravo, javio sam se da malo obrazložim amandman koji sam podnio na ovaj zakon, s obzirom da je tu. Naime radi se o članku 34. između ostalog taj članak govori i o točci 2. pomoći županijama iz stavka 2. govori se dakle o onom transferu koje županije dobivaju temeljem ovog i prijašnjih proračuna. Ove godine županije dobivaju 39 milijuna 999 tisuća kuna, a bili smo dakle svjedoci da je prijašnjih godina ta svota bila veća, a 2003. godine bilo je određeno 80 milijuna kuna za naše županije za pomoć županijama, prvenstveno dakle ta sredstva bi se morala usmjeravati u razvojne programe županija. Bilo je o raspravi o proračunu puno riječi dakle o položaju jedinica lokalne naše i područne samouprave tako da o tome ne bi previše nego konkretno o čemu se radi. Naime u istom Zakonu o izvršenju proračuna, dakle u 2002. godini u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske kao kriteriji za izračun i … [[Ne razumije se.]] pomoći županijama uz dakle one koji su prosjek prihoda ili broj stanovnika, bili su također i prosjek rashoda za kapitalne programe županijskog proračuna i rashod za kapitalne programe županijskog proračuna po stanovniku županije i po dakle stanovniku Republike Hrvatske. Dakle ja predlažem da se slični kriteriji uvrste i u točku 3. članka 34. dakle da se uz ove kriterije koji su tu, a koji su čista mogli bismo reći matematički, dodaje još udjel rashoda za kapitalne programe za 2004. godinu u ukupnim rashodima i racionalnost izvršenja funkcija sustava. Tu se govori o broju zaposlenih i rastu … [[Ne razumije se.]] Na taj način bi bile stimulirane one upravo županije koje iz svojih proračuna ulažu u razvoj, u kapitalne programe. Isto tako one županije koje paze na svoje racionalno funkcioniranje. Mislim da bi to bilo dobro, dakle da nemamo samo nekakvu matematičku formulu nego da i na taj način dakle nagrađujemo one županije koje se ponašaju na način koji i njima samima dakle osigurava kvalitetniji razvoj. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Nema više nikog prijavljenog za raspravu. Ministre želite li dati? Ne. Zaključujem raspravu. Sutra ćemo dame i gospodo krenuti sa početkom u 10 sati – Konačni prijedlog Zakona o računovodstvu, Konačni prijedlog zakona o reviziji to je ministar Šuker i njegovo ministarstvo, Prijedlog zakona o turističkom zemljištu, Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu, Prijedlog kandidata za izbor Državnoodvjetničkog vijeća i sudaca porotnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske i dalje ćemo vidjeti. Dakle nastavak sutra u 10 sati sa ovim temama. Sada idemo na Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu, imamo prvo dva amandmana Vlade, prvo trebamo glasovati da li ćemo raspravljati i glasovati po 166. Poslovnika, o amandmanima koji su došli nakon roka. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 84 za, 6 suzdržanih, 15 protiv. Ministre Šuker molim obrazložite amandman 1.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, amandman 1, ovim amandmanom se samo vrši usklađivanje članka 15. prijedloga sa Zakonom o zdravstvenom osiguranju.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 83 za, 7 suzdržanih, 12 protiv. Amandman usvojen. Amandman 2. ministre.
Amandman 2. je ustvari prijedlog Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu gdje se daje primjedbe na članak 41. točku 8. gdje se kaže da umjesto broja 19 treba stajati broj 8. I također se briše točka 2. u članku 41.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje taj amandman. Molim uključimo se. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Dobro, samo sam htio reći da se nikad nije dogodilo, barem ne u zadnjih 10 godina da smo uspjeli proračun usvojiti prije dnevnika. Ovo je sigurno lijep poklon svima onima koji slave neke dane. Nikada lakše, a možda …
Hvala lijepa. To je rasprava o amandmanu 2? Dobro. Dobro. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Molim, dajem na glasovanje amandman 2 Vlade. Možemo glasovati. Rezultat? 82 glasa za, 4 suzdržana i 13 protiv. Prihvaćeno ovaj 2. amandman Vlade. Sada imamo tablicu sa 8 amandmana zastupnika. Amandman 1 zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je člankom 86. stavka 7. Zakona o proračunu propisano da Vlada može predložiti mjere ograničenja u vezi zaduživanja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave izvanproračunskih fondova. I ova odredba je sukladno politici Vlade o fiskalnoj prilagodbi, smanjenje državnog deficita. Ja moram napomenuti da u deficit ove godine od 3,3%, 2% je deficit središnje države, 1% je deficit Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta, 0,3% je deficit jedinica lokalne samouprave. Dakle, kad bi se omogućilo veće zaduživanje jedinicama lokalne samouprave morali bi smanjiti ili investicije u Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste ili smanjiti izdatke za umirovljenike, za plaće ili za zdravstvo u državnom proračunu. Napominjem da 2003. godine je postojala zabrana zaduživanja jedinicama lokalne samouprave cijelu godinu praktički do 10. mjeseca.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa malo ste, ministre, to preplastično objasnili. Prvo 2003. je postojala zabrana jedan dio godine, ali do kraja godine se moglo zadužiti do 4%, ja mislim. Ovdje se radi o tome da vi predviđate da se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti do 2% sljedeće godine, a država 3,3%. Dakle, već ste tu restriktivni prema jedinicama lokalne samouprave. Da bi svi to razumjeli treba reći da je ove godine izdano suglasnosti za 260 milijuna kuna da se zaduži jedinice lokalne samouprave. Za sljedeću godinu je već izdano suglasnosti za 60 milijuna. I budući da nešto rastu prihodi, a 2% se može zadužiti sljedeće će se godine znači jedinice lokalne samouprave moći zadužiti negdje do 250 milijuna kuna. To mislim da je nedovoljno, posebice stoga što je Vlada ograničila decentralizirana sredstva, odnosno porast za 1,69%. Vidjeli smo ovdje da ste ograničili sredstva za županijske ceste. Pa tako ako kažete da se ne bi mogle graditi državne ceste sasvim je izvjesno da se, tko se igra nek malo oslobodi prstiće. Dakle, sasvim je izvjesno da sljedeće godine lokalna samouprava neće moći ići onim tempom razvoja kao što je planirala zato jer neće imati decentraliziranih sredstava. Neće imati novaca iz Hrvatskih cesta za županijske ceste, a sad im ograničavate mogućnosti i ispod onoga što država za sebe uzima pravo da se zadužuju. Mislim da ne bi bilo nikakvog prijepora ili razloga da se recimo … [[govornik isključen, ne čuje se.]] ne može zadužiti primjerice barem do nivoa onoga što si država uzima za sebe. A mislim da se ovim krši Zakon o lokalnoj samoupravi i Povelja, Europska povelja o lokalnoj samoupravi i tražim glasanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 27 za, 4 suzdržana, 67 protiv. Amandman nije prošao. Amandman 2., zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević.
Ovaj amandman je praktički konzumiran u 1. amandmanu jer se traži povećanje mogućnosti za, traži se mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave da se poveća sa 2 na 5% što Vlada ne može prihvatiti. Iz jednostavnog razloga, ako bi se to dozvolilo onda ne bi bilo ništa od fiskalne konsolidacije. I ovdje se traži jasno da se omogući povećanje deficita jedinicama lokalne samouprave, što je naprosto neodrživo jer jedan od glavnih kriterija mjerenja uspješnosti Republike Hrvatske je usporavanje rasta vanjskog duga i fiskalna konsolidacija.
Zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević. Nema je. Trebamo glasovati. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 24 za, 4 suzdržana, 70 protiv. Amandman nije prihvaćen. 3. Odbora za ratne veterane.
Amandman je nomotehničke naravi. Vlada ga prihvaća.
Postaje sastavni dio Zakona. 4. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što se ovaj amandman, ovaj amandmani su sredstva za provedbu odredbe članka 18. Zakona, planiran je u Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godini u visini koja omogućava provedbu predložene zakonske odredbe.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa mene čudi da ne možete prihvatiti ovaj amandman jer ste i u obrazloženju proračuna i u mnogim raspravama rekli da će biti više novaca za porodiljne naknade. Ja ovdje predlažem sad … [[govornik isključen, ne čuje se.]] ove razigrane zastupnike i zastupnice?
Nek se javi onaj koji to prekida?
Dakle, ja predlažem ovim amandmanom da ne diskriminiramo majke, odnosno roditelje koji koriste drugih 6 mjeseci porodiljnog dopusta na način da ima dajemo manje novaca od onoga što su oni inače uplaćivali u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. I ono što je posebno važno u ovom amandmanu, mislim da činimo jednu izuzetnu nepravdu prema majkama koje koriste pauzu za dojenje. Zato što im tu pauzu plaćamo prema tisuću 600 kuna. Dakle, osnovica za isplatu naknade za korištenje pauze za dojenje je tisuću 600 kuna. Iako te majke rade i te majke uplaćuju doprinos u Zavod za zdravstveno osiguranje s obzirom na svoju plaću koja im je isplaćena s osnovama rada. Prema tome, sasvim sigurno … [[Zbog zvona, govornik se ne razumije.]] iznad tisuću 600 kuna i mislim da radimo izuzetno veliku nepravdu. A ako se ne usvoji ovaj amandman onda ćemo reći da doista ništa od onoga što ste cijelo vrijeme govorili, da će majke, odnosno roditelji dobiti veće porodiljne naknade. Pa stoga ja tražim glasanje.
Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 22 za, 4 suzdržana, 69 protiv. 6. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman zato što prihvaćanjem ovog amandmana bi se proširili kriteriji pri ocjeni zahtjeva za davanje državnog jamstva na poslovanje bez gubitka, a s obzirom da je jedan od kriterija bonitet, prema tome to onda nije potrebno.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, ja s ovim amandmanom predlažem, a to je inače bilo do sad uvijek u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna, ovo je prva godina da to nemamo, da država može dati jamstvo pravnoj osobi koja postoji bez gubitka, ja ne vidim što je sporno u tome. Dakle, ako je rečeno da bonitet se treba donijeti, onda ovdje ne vidim ništa spornoga da kažemo to je poslovanje bez gubitka, ali se kaže da treba donijeti bon jedan ili da se provjeri bonitet pa ćemo dati tvrtki koja posluje sa gubitkom jamstvo, onda ja vidim u tome jako puno spornoga i vidim da se ovdje želi ustvari ponovno pomagati iz države poduzeća koja stvaraju gubitke, a vidite čudno je da država ne želi izdati jamstvo jedinicama lokalne samouprave nego čak im ne želi dati niti suglasnost za zaduživanje, a jamstva koja jednako tako jesu dio deficita države ovdje je država spremna dati čak i poduzećima koja posluju sa gubitkom. Doista jedan čudni razlog koji se odbija, ali ja ću zbog tražiti glasanje.
Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? 22 za, 7 suzdržanih, 71 protiv. Amandman nije prošao. 7. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
6. ili? 6. ili 7.?
7.
6. amandman gospodine predsjedniče. On je govorio o 5. amandmanu, 5. amandman se odnosi na zaduživanje, a 6. amandman je rok za podnošenje.
6.
Vlada ne prihvaća zato što je Zakonom o općem upravnom postupku i Općim poreznim zakonom, Zakonom o poreznoj upravi i drugim propisima propisani su uvjeti i rokovi za podnošenje zahtjeva, postupanje po tim zahtjevima, donošenje odgovarajućih upravnih akata, pa se stoga Prijedlog ovog Zakona ne mogu propisivati rokovi ni drugi elementi u postupku povrata poreza na dodanu vrijednost. Dakle, to je definirano lex specialis zakonima i ovaj Zakon ne može propisivati nešto drugo.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa i neke druge stvari kao što zaduživanje recimo propisano Zakonom o proračunu, pa ovdje propisujemo to. Dakle, suština ovog amandmana je u tome da se vatrogascima koji kupuju opremu, ako imaju prvo na povrat PDV-a samo garantira da će u roku od 60 dana od dana podnošenja zahtjeva dobiti povrat PDV-a. Na žalost to nije situacija u praksi. Dakle, pravne osobe dobiju doista povrat PDV-a u roku od 60 dana, ali kada to traže vatrogasne postrojbe bilo da su DVD ili javne vatrogasne postrojbe onda one moraju čekati mjesecima na povrat PDV-a. Kada bi Vlada garantirala da će primjenjivati ove zakone o kojima ste vi govorili ja bi odustao od amandmana, a ovako moram tražiti da se o njemu glasa.
Molim uključimo se. Možete glasovati. Rezultat? 18 za, 6 suzdržanih, 68 protiv. Amandman nije prošao. 7. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
7. amandman Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što gospodin zastupnik ovim amandmanom predlaže da popis jedinica lokalne samouprave umjesto kojih država vrši povrat poreza na dohodak, dakle uz onih 225 jedinica se proširi na sve jedinice lokalne samouprave i to bi značilo da bi država milijardu i 300 milijuna kuna izvršila povrata poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave, međutim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave predviđena raspodjela poreza na dohodak, a uvažavajući specifičnost jedinica sa područja posebne državne skrbi koje su u 6., 7., 8. mjesecu 2003. godine bile blokirane, ova Vlada je donijela zakon 2004. koji će umjesto njih vraćati povrat poreza na dohodak tako da ne bi opet bile blokirane u 6., 7. i 8. mjesecu.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa upravo zbog Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave ja sam podnio ovaj amandman zato jer se kaže kako će se raspodjeljivati porez na dohodak između gradova, općina, županije i države, međutim Zakonom o poreznim olakšicama gdje smo dali porezne olakšice derogira se Zakon o financiranju lokalne samouprave zato jer se tim Zakonom reklo e sad jedinice lokalne samouprave nećete imati one prihode koje smo vam po zakonu dali. Budući da jedinice lokalne samouprave ne mogu utjecati na visinu neoporezivog djela plaće i na porezne olakšice, odnosno porezno priznate rashode, nego to uređuje država, odnosno ovaj Hrvatski sabor, onda mislim da je u redu da država i snosi teret povrata tih poreznih olakšica koji su inače po Zakonu o financiranju lokalne samouprave prihodi jedinica lokalne samouprave. Dakle, ja mislim da bi doista ovo trebalo proširiti na sve jedinice lokalne samouprave da bi poštivalo upravo taj jedan zakon, a ne da jedinice lokalne samouprave u 6., 7. i 8. mjesecu ne znaju koliko će novaca dobiti, odnosno koliko će novaca iz proračuna morati izdvojiti za povrat poreza. Tražim glasanje.
Molim uključite se. Može se glasovati. Rezultat? 19 za, 4 suzdržana, 69 protiv. Nije prošao. 8. amandman zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti iz formalno pravnih razloga jer nije podnesen odgovarajući amandman ili takav amandman nije usvojen na Konačan prijedlog državnog proračuna, jer kad bi prihvatili ovaj amandman onda bi se ona pozicija o raspodjeli sredstava za jedinice lokalne samouprave o državnom proračunu koji smo maloprije usvojili moramo promijeniti. Prema tome, iz formalno tehničkih razloga ovaj amandman se ne može usvojiti.
Zastupnik Pavlic.
Inače bi bio prihvaćen je li tak', ne? Ali ja predlažem da Vlada prihvati taj amandman s odgodom da on vrijedi za godinu 2007.
Ponovite, nisam ništa čuo. Molim poštovane zastupnice i zastupnike da održimo još jedno vrijeme atmosferu pozornosti. Za neke to ne vrijedi.
Ovaj amandman može za proračun dakle za kasnije, za sljedeću godinu, može se ugraditi u zakon za 2007. ako se ne može za ovu. Samo sam htio ovim dakle amandmanom upozoriti da je u Zakonu o izvršenju proračuna još od 2003. godine od prije izmjena bila slična odredba koja je varolizirala kako racionalno ponašanje u županijama tako i kapitalne programe u tim županijama, dakle … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] matematička formula već se je stimuliralo i kapitalna ulaganja i također racionalno funkcioniranje županija. Na žalost to se sada nije … [[Govornik se ne razumije.]] na temelju toga neke županije su ostale bez određenog dijela transfera iz državnog proračuna u svoje proračune. Ja se nadam, znam da neće proći, da će to biti ugrađeno u sljedeći proračun. Hvala.
Amandman povučen?
Ne, glasanje tražim.
Glasanje. Molim, uključimo se. Glasovati. Rezultat? 23 za, 5 suzdržanih, 71 protiv. Nije prošao. 9. amandman zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća zato što se predloženim amandmanom rješava suštinsko pitanje pripadnosti prihoda za financiranje građenja i održavanja javnih cesta već se radi o tehničkom pitanju u pogledu i načinu prikupljanja i trošenja sredstava državnog proračuna koji je riješen drugim propisima a ne ovim zakonom i Zakonom o javnim cestama. I stoga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnice nema. Molim, uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? 17 za, 3 suzdržana, 73 protiv. Nije prošao. I posljednji amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je člankom 71. Zakona o proračunu propisana mogućnost odgode plaćanja obročne otplate dužnika a mislim da ova odredba kako se koristilo 2004. i 2005. jasno pokazuje da se nisu davale obročne otplate osim stvarno u opravdanim slučajevima. Mislim da je gospođa zastupnica Zgrebec tražila izvješće i da je dostavljeno izvješće o davanim obročnim otplatama i smatramo da je ovo dobra odredba u proračunu koja se treba zadržati i zbog toga ne prihvaćamo prijedlog o brisanju te odredbe.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja ne sumnjam u dobre namjere ministra i ne sumnjam u to da se zloupotrebljava ta odredba. Ja sam samo upozorio da je ona odredba u suprotnosti sa Zakonom o državnim potporama koje trenutno u raspravi u Saboru je, zato jer on predviđa da se za takve stvari moraju dakle kada se država odriče svojih naplata i radi nekakav drugačiji način naplate svojih prihoda smatra državnom potporom i za to se mora dobiti suglasnost Agencije za tržišno natjecanje. Prema tome, ja sam samo upozorio na to ali budući da će vjerojatno biti prigovora i s druge strane ja povlačim ovaj amandman. Mislim da ćete se naći u problemima sa ovim.
Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2006. godinu. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 84 za, 1 suzdržanim i 19 protiv donesen je predloženi zakon.