[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Poštovani zastupnice i poštovani zastupnici, dobar dan. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa 8 novih točaka. To su: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, Konačni prijedlog Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH, Prijedlog Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog društva, Prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2020. g., Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 5. veljače 2021. do 15. srpnja 2021., Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Vlada RH da podnese hitan izvještaj o zdravstvenom stanju naciju i Interpelacija o radu Vlade RH u vezi s provedbom popisa stanovništva. Prijedlog te dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225 st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a, a govorit će poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Jučer je hrvatski premijer Plenković u Odžaku na otvaranju mosta na Savi u Svilaju izjavio kako će Hrvatska inzistirati na izmjenama Izbornog zakona koji će spriječiti preglasavanje Hrvata dodajući, citiram, želimo ispraviti lošu anomaliju koja uzrokuje da se jedan konstitutivni narod ne osjeća dobro i zastupljeno. Premijeru Plenkoviću, hrvatski narod u BiH se ne osjeća obespravljeno nego to u stvarnosti jest, ali ne članovi HDZ-a BiH jer ako netko nije obespravljen onda su to oni. Trenutno Hrvatima u BiH ponajviše predstavlja opasnost htjenje političkog Sarajeva koju uz podršku međunarodne zajednice po uzoru na ono što je u bivšoj Jugoslaviji radio Beograd, od BiH želi napraviti unitarističku državu na uštrb koncepta konstitutivnih naroda. Odgovorno tvrdim kako nema većih boraca za ovu unitarističku viziju BiH od članova i dužnosnika HDZ-a BiH, uključujući i ove 3 mumije kojih sada nema tu, koji sjede u HS, dakle HDZ u institucijama nikad više funkcija nije obnašao, a stanje hrvatskog naroda nikad nije bilo lošije. Borba za rješavanje hrvatskog pitanja postala je borba za HDZ-ovske sinekure. Predstavnici HDZ-a i njihovih satelita postali su inicijatori i ideolozi derogiranja ovlasti županija kao zadnjih bedema obrane hrvatske konstitutivnosti. Spomenut ću samo izglasavanje Zakona o poljoprivrednom zemljištu u Herceg-bosanskoj županiji s kojim se županija razvlastila od ovlasti raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u korist Milorada Dodika i njegovih pulena. Izglasavanje odluke o konstitutivnosti Srba u Hercegovačko-neretvanskoj županiji po pelaciji Izetbegovića i nametnutih odluka Wolfganga Petritscha, usklađivanje obrazovnog sustava po nalogu protuustavnog Ministarstva obrazovanja federacije, nastojanje preuzimanja vlasti nad PP Blidinje od strane Sarajeva itd.. Da vidi u kojem smjeru hrvatska politika u BiH vodi Hrvate Plenković nije trebao ići dalje od Odžaka gdje je otvorio most na Savi. Odžak se nalazi u Posavskoj županiji koja je pretrpjela nevjerojatne žrtve, dovoljno je reći da je srpski agresor '92. potjerao sve Hrvate. Nakon rata Hrvati su se vratili u Odžak u nastojanju življenja od svoga rada, glavni resurs tamo je poljoprivredno zemljište, no 2010. to im je onemogućeno, ali ne od Sarajeva ili Banja Luke, nego od strane hrvatske vlasti. Naime, u općinu Odžak dolazi poduzeće Poljoprivrednik d.o.o. tvrtka koja je direktno povezana sa M SAN grupacijom i koja je netransparentno i putem političkih pogodovanja dobila na raspolaganje skoro 1645 hektara zemljišta, zaposlili su samo troje ljudi, potpisan ugovor je trajao 10.g., istekao je i umjesto da se zemlja da u zakup lokalnom stanovništvu kao što je to slučaj svugdje u drugim općinama, političkim pogodovanjem nastoji se zakup ovoj tvrtki produžiti na slijedećih 40.g.. Dakle, ne samo da se proteklih 10.g. nije dopuštalo domicilnim Hrvatima obrađivati zemlju nego se sad još to nastoji produljiti na idućih 40. Naši ljudi tamo žele ostati na svojoj djedovini, žele živjeti od svoga rada, al to im ne dopušta hrvatska politika, ne Sarajevo, ne Banja Luka nego hrvatska politika odnosno HDZ. Je li to taj osjećaj obespravljenosti g. Plenkoviću? Zašto zastupnici iz 11. izborne jedinice o ovome šute, koga oni uopće predstavljaju? Hrvatska mora promijeniti pristup politici prema Hrvatima u BiH. Hrvati u BiH nisu HDZ. Moramo pobrisati znak jednakosti između hrvatskog naroda u BiH i HDZ-a koji se pretvorio u odnarođenu kastu koja ne preže ni od toga da trguje s interesom svoga naroda u Posavini i u cijeloj BiH za potrebe nekih svojih sinekura. Unitarističku viziju koju gura političko Sarajevo zaustavit ćemo kada skinemo s grbače ove koji se predstavljaju kao naši, ubiše nas naši kažu mi Hrvati iz Posavine. Budite uvjereni, jednako kao što se ponosni Hrvati u Hrvatskoj bude, bude se i Hrvati u BiH. Ovim putem poručujem Hrvatima Posavine, niste sami, uz vas smo i zajedno ćemo se izboriti za vaša prava da možete živjeti i ostati na svojoj grudi. Dosta je više jednoumlja.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo ja vas molim da zauzmemo mjesta i nastavimo sa radom. Molim vas, možemo se sjesti, ovaj, kako bismo prešli na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva se javila poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospodo, jedan od glavnih uzročnika koji hrvatski građani navode kao razlog zašto napuštaju svoju domovinu jest nepravda te nejednakost pred zakonom. I doista, nije potrebno biti politički analitičar ili sociolog, kako biste znali da je u državama u kojima se zakoni poštuju standard visok i da se ljudi ne iseljavaju. Ni Šveđani ni Švicarci ni Nijemci ne napuštaju svoju domovinu. Poljaci se vraćaju nakon što su morali otići, a ni naši susjedi Slovenci ne iseljavaju ni približno koliko mi u Hrvatskoj. U navedenim državama, primjerice, banke zarađuju znatno manje nego banke u Hrvatskoj. Građani plaćaju višestruko niže kamate nego u Hrvatskoj. Zašto je to tako? Vrlo jednostavno. Narodne ili središnje banke tih država skrbe da se poštuju zakoni, kako potrošača prema bankama, tako i banaka prema klijentima svojim. U Hrvatskoj pak, Hrvatska narodna banka asistira pojedinim bankama pri zlostavljanju i pljački svojih klijenata. Osobno sam prije nekoliko mjeseci izvijestila HNB da Addiko banka naručuje tvrtke za utjerivanje dugova, a oni ih krste ljepšim imenom, agencijama za naplatu potraživanja, kojima Addiko daje osobne podatke bez suglasnosti klijenata, što je izravno kršenje Uredbe EU o zaštiti osobnih podataka, ali i kazneno djelo po hrvatskome zakonu, neovlašteno davanje podataka trećima. Te pak, agencije dolaze klijentima banke u njihove domove i to po 3 osobe i vrlo agresivno traže trenutačna plaćanja. Ovo su inače nasilničke i potpuno zabranjene radnje u EU, a Hrvatska jest u EU. Isto tako, to je po zakonu kazneno djelo iznude i prijetnje te ugrožavanje nepovredivosti doma. HNB je prije nekoliko mjeseci bio obaviješten o ovome incidentu, a prije nekoliko dana incident se ponovio. To znači HNB ništa nije poduzeo što mu zakon nalaže. Da se ovakav slučaj dogodio u Austriji, Mađarskoj ili u Češkoj, guverner narodne banke bi trenutačno morao dati ostavku, a uprava banke koja radi ovakve divljačke rabote bila bi procesuirana. Ovo je dokaz da postoji jedna uska skupina ljudi koja otvoreno krši zakone, a državna tijela koja plaćaju hrvatski građani, otvoreno sudjeluju u tim kršenjima ne poduzimajući radnje koje im zakon propisuje. Jer, kad obitelj Strjački iz Zaprešića ili obitelj Cvetković sa zagrebačkog Bukovca zakasne nekoliko tjedana podmiriti obvezu prema banci, specijalci ih izbacuju iz kuće, a kada Plenković, Jandroković 11 mjeseci prisiljavaju tajnika Sabora kojemu je mandat istekao da tu dužnost obnaša neovlašteno, onda nikome ništa. Vladavina prava znači da zakone moraju primjenjivati svi, da iznimke ne postoje i da onaj koji krši zakon mora biti sankcioniran. Ako ovdje Addiko banka otvoreno krši zakon, onda odgovorni ljudi u Addiko banci moraju trenutačno biti sankcionirani. Za sankcioniranje banaka nadležna je, naravno, HNB. Ukoliko je HNB upoznat s protupravnim postupanjem određene banke, a ništa ne poduzme da spriječi to ili da to sankcionira, onda to znači da HNB sudjeluje u toj protupravnoj radnji te krši hrvatske, ali i europske propise. Dame i gospodo, jako puno građana mi se obraća i govori mi, lijepo je što se borite, ali ta borba je bezizgledna. No, povijest nas uči da borba za istinu i pravdu jednostavno nema alternative. Moramo biti svjesni da ćemo na tom putu nailaziti na puno prepreka, ali će pravda u konačnici sigurno pobijediti. Previše je života ugrađeno u temelje hrvatske države, koji nas obvezuju da ne dopustimo da uska šačica beskrupuloznih, egomanskih materijalista uništava živote poštenih hrvatskim ljudima te zbog gramzljivosti razara cjelokupni pravni poredak u Hrvatskoj te hrvatskom čovjeku krade nadu u bolje sutra. Vrijeme polaganja računa dolazi i mi kao narod imamo pravo na civiliziranu, pravednu i pravnu Hrvatsku koja će svoje građane štititi. U tome nas neće spriječiti ni guverner ni viceguverner ni nasilni bankarski činovnici i neka budu svjesni da će i oni pred zakonom morati dati odgovore za sve ove svoje rabote.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Pa upravo u ime Kluba HDZ-a danas želim ponovno naglasiti vrijednost europskog projekta, vrijednost EU i to povodom nedavne uplate predujma za NPOO 818 milijuna EUR-a, 6,14 milijardi kuna je sjelo u proračun ovaj tjedan. Ukupno kada zbrojimo sve šta smo uplatili u Brisel i koliko smo povukli s tih 6 milijardi kuna dolazimo do plusa od 50 milijardi kuna. Ako nekom treba argument zašto je članstvo u EU dobro, pa to je upravo taj argument. Al dobro nas je i premijer Plenković jučer podsjetio u Opatiji na Danima regionalnog razvoja da europski projekt nije samo puko brojenje novaca koje povlačimo iz Brisela koliko god ono bilo razvojno, da je to sustav vrijednosti koje zajednički dijelimo i to prvenstveno suglasje oko demokracije, tržišnih principa, poštovanje ljudskih prava i regionalnog ravnomjernog razvoja. I tu bi rekao i kolegici Vukovac da upravo projekt Slavonija, Baranja i Srijem je jedan od fokusa ove vlade i da je prepoznat u Briselu. Kada gledamo koliko smo ukupno ugovorili, 122% ugovorenosti europskih fondova, 61% isplaćenosti i 50% certificirano. I to je argument svima onima koji kažu da ćemo izgubit sredstva, nećemo, nećemo eurocenta izgubiti, a osigurali smo za slijedećih 10.g. 25 milijardi EUR-a od kojih je predujam stigao ovaj tjedan od 6 milijardi kuna. Isto tako iz ove krize uspjeli smo se izvući i ovako dobro idemo da i HNB povećava procjene rasta ove godine upravo i radi našeg puta prema EUR-u. Ulazak u devizni tečajni mehanizam u 7. mjesecu dodatno je osnažio hrvatski put, kreditni rejting i netko tko govori da nije, nema referenduma, bio je referendum i svih zadnjih 7 država članica su bez referenduma o EUR-u ušli u EUR-o jer su o EUR-u raspravljali pri ulasku u EU i prihvaćanjem ulaska u EU prihvatili su i EUR-o sa odgodom primjene. Tako da netko je očito prespavao to doba i sada zavarava hrvatsku mladež, hrvatske građane i želi im oduzeti europsku i hrvatsku budućnost, a hrvatska i europska budućnost je upravo ono gdje mladi žele i trebaju biti jel danas onolko smo jaki i suvereni kolko smo integrirani u europske i svjetske procese. Moderni suverenizam proistječe iz toga koliko se znamo izboriti za naše interese u Briselu i na svjetskoj razini, a premijer Plenković i ova vlada to je pokazala. Upravo su kreditne agencije, da to ne govorimo samo mi zastupnici većine, kreditne agencije su to jasno pokazale i upravo put Hrvatske prema EUR-u rekle da je jedan od glavnih razlika čuvanja kreditnog rejtinga. Na današnji dan starijih osoba htio bi se nešto osvrnuti i o ulaganjima europskih sredstava u to i tko o čemu, SDP o starijim osobama, a kada je za vrijeme njihovog mandata prošle vlade mirovine su rasle samo 4%, a u mandatu vlade Andreja Plenkovića 18%, a najmanje mirovine 23%. Isto tako drago mi je da kolege iz SDP-a podupiru i ulaganje europskih sredstava u aktivne, u mirovini 100 milijuna kuna, a 2023. stiže i dodatna reforma obiteljskih mirovina. Na kraju, evo i poruka kolegi Grmoju koja je ovdje isto tako, manite se onoga što ste pričali o BiH, nemojte vrijeđat zastupnike iz 11. izborne jedinice, vama je vjerojatno žao što vi nemate zastupnika, ali Hrvatska i ova vlada pokazala je što zna u Briselu, osigurala je europski put BiH i dobila je isto tako da zna artikulirati hrvatske građane, što su potvrdili i na izborima. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, vi ste digli povredu Poslovnika, da izvolite, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Dakle, povrijeđen je čl. 238., kolega Pavić obezvrjeđuje Hrvate iz BiH, ljude iz Posavine do kojih njemu očito nije stalo, koji su se meni obratili i tražili da ovaj njihov problem iznesem u HS i vidite već je pobjegao jer zna da o ovoj temi ne zna ništa osim što je morao braniti HDZ i Andreja Plenkovića. Evo dragi ljudi pogledajte HS, dok traje rasprava tu nema nikoga, dakle i to je način na koji se odnose prema, prema, prema ovom visokom domu i prema … [[Govornik se ne razumije]]
Naravno da to nije povreda Poslovnika, onda vam dajem slijedom toga opomenu. Molim vas sjednite se, dosta sta pričali, sad ćemo završiti sa radom za danas. Sjednicu ćemo nastavit u srijedu 6. listopada u 9 i 30 i želim vam ugodan vikend.
Hvala i doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 14,47 SATI
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, dok naši poljoprivrednici iz dana u dan grcaju u financijskim problemima što zbog poskupljenja cijene repromaterijala, što zbog nerazumijevanja politike i uvođenja novih nameta na njihovo poslovanje čemu svjedočimo i danas u HS, iz pisanja naših medija saznajemo niz informacija o radu naših institucija koje zaslužuju da im se posvetimo. Državna agencija za plaćanje u poljoprivredi koja ima oko 750 zaposlenih, a nadležna je za provedbu i kontroliranje isplaćenih poticaja traži stručnjake koji bi bili nadležni za provedbu i kontroliranje isplaćenih poticaja. Ukratko, spremni su platiti malo manje od milijun kuna da netko odradi njihov posao, traže 15 stručnjaka za provjeru 105 zahtjeva. U natječajnoj dokumentaciji objavljenoj na elektroničnom oglasniku javne nabave piše da traže stručnjake za javnu nabavu i građevinarstvo, a procijenjena vrijednost posla je 975.000 kuna, ugovor se sklapa na godinu dana, za to vrijeme bi trebalo pregledati ukupno 105 zahtjeva za potporama. Ono što Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju sa svojih 21 podružnicom i 4 ispostave ne može stići, trebalo bi moći obaviti ukupno 15 osoba, od toga 10 stručnjaka za javnu nabavu s najmanje 3.g. iskustva u pregledavanju ponuda i 5 ovlaštenih inženjera građevinarstva koji imaju iskustva u pripremi specifikacije dokumentacije o javnoj nabavi, te pregledu i ocjeni ponuda. Angažiraju građevinske inženjere i stručnjake za javnu nabavu, inženjeri bi trebali kontrolirati troškovnike koji stižu na natječaj, izrađivati izvješća i provjeravati svu pristiglu dokumentaciju. Ova postupanja povezujemo i sa stanjem nakon što je OLAF, dakle Europski ured za borbu protiv prijevara prvi puta naredio povrat novca nakon što su posumnjali na nepravilnosti pri dodjeli čak 10 milijuna kuna vinariji Galić upravo preko Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Nadalje, i ako primjerice Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju ima 58 službenih automobila, 9. rujna ove godine unajmili su 6 rent a car vozila, a potom 20. rujna još dva. Sada oko 750 zaposlenika agencije na raspolaganju ima čak 66 automobila koje koriste u službene svrhe, što je gotovo jedan automobil na zaposlenike. Iz agencije objasnili su nam kako je plaćanje 8 unajmljenih rent a car vozila neophodno jer u kratkom razdoblju moraju obaviti veliki broj kontrola na terenu, a prije same isplate potpore poljoprivrednicima. Dnevno kažu najam svakog vozila stoji 148 kuna bez PDV-a, što će porezne obveznike u konačnici ukupno koštati 58.312 kuna, naravno bez PDV-a. Izvori tvrde kako u agenciji vlada svojevrsno opsadno stanje nakon što je sredinom rujna objavljeno kako je i PNUSKOK započeo istragu o dodjeli bespovratnog novca iz europskog fonda i to novca koji je bio usmjeren u projekt Slavonija, Baranja i Srijem, a čime se premijer Andrej Plenković posljednjih godina itekako hvalio. Medi ji su o zloupotrebi novca pisali u više navrata s tim da su i televizijske kuće nedavno prenosile kako je u dodjeli sredstava uočen niz nepravilnosti, pa je od same agencije, ali i Ministarstva poljoprivrede zatražena dostava podataka o ugovorenim potporama iz samog projekta Slavonija, Baranja i Srijem, te koliko je novca i kome isplaćeno. Sada se užurbano obavlja kontrola kako bi se prije novih isplata potpora sve provjerilo čime opravdavaju podatak da postojeći vozni park od 58 vozila za taj posao nije dovoljan. Temeljem propisa samoj kontroli podložno je svega 5% korisnika. Stoga ostaje neshvatljiv broj tolikih službenih automobila kada se do unatrag nekoliko godina radilo sa upola manje vozila, a broj obiteljskih gospodarstava u tom se razdoblju smanjio sa negdašnjih 200.000 na današnjih tek oko 150.000. Ostaje strah da će agencija baš upravo zbog određenih pogodovanja pojedincima zapravo povećati broj kontrola onima koji nisu ništa skrivili. Vjerujem da se naši poljoprivrednici s razlog boje hoće li uspjeti izdržati silne namete na njihovo poslovanje koje im serviraju naše institucije. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovane kolegice i kolege. Danas sam u proceduru uputila zaključak kojim tražim da Sabor obaveže Vladu da do početka iduće školske godine osigura potrebne uvjete da svi učenici osnovnih i srednjih škola u Hrvatskoj imaju pristup psihološkoj pomoći. Institut za društvena istraživanja nedavno je objavio istraživanje koje je obuhvatilo 27 tisuća učenika, 417 stručnih suradnika i 4796 učitelja i nastavnika. To istraživanje je pokazalo da je pandemija Covid-19 negativno ili izrazito negativno utjecala na živote većine učenika, njihovu motivaciju i mentalno zdravlje. Posebno zabrinjavajuća je spoznaja da su u značajnom porastu depresija i anksiozna stanja kod učenika te fobije i strahovi. Osim koronavirusa i svih njegovih posljedica jedan veliki broj hrvatskih učenika živi na područjima koje su zahvatili potresi i oni sasvim sigurno osjećaju posljedice i tih traumatičnih događaja. Problem našeg školstva je da vrlo često nije usklađeno čak ni s propisima vlastite države, u ovom slučaju državnim pedagoškim standardom osnovnoškolskog i srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja iz 2008.g.. Ti standardi propisuju broj zaposlenih stručnih suradnika u školama u odnosu na broj učenika. Istraživanje udruge Psihološko proljeće pokazalo je da čak 233 osnovne škole zapošljavanju manji broj stručnih suradnika od propisanog pri čemu psihologa zapošljava samo 43% škola. Jedan dio škola zapošljava dovoljan broj stručnih suradnika, ali im nedostaje stručnjaka određenog profila, te ukupno 326 škola djeluje ispod propisanog državnog pedagoškog standarda. U 880 osnovnih škola ukupno je zaposleno 340 psihologa, te otprilike 130.000 osnovnoškolaca nemaju pristup psihološkoj pomoći. To znači da je jedan psiholog u prosjeku zadužen za 925 učenika. Prema podacima iz e-matice Ministarstva znanosti i obrazovanja trenutno psihologa zapošljava 47% osnovnih, te 55% srednjih škola. Kako upozoravaju iz udruge Psihološko proljeće ministarstvo svake godine zapošljava pripravnike, što znači da svake godine određeni broj psihologa ulazi u školski sustav. Nažalost, isto tako veliki broj ih svake godine izlazi iz sustava zato što vrlo mali broj škola nakon završetka pripravništva raspisuje natječaj za radno mjesto psihologa. Mislim da je sasvim očito iz podataka koje sam navela da u osnovnim i srednjim školama postoji ozbiljan manjak stručnih suradnika psihologa. To je nedopustivo i u normalnim okolnostima ako tako nešto uopće i postoji. Ali sada obzirom na covid, potrese i izvanredne okolnosti u kojim učenici pohađaju nastavu sad već drugu školsku godinu za redom to je ozbiljan problem koji treba pod hitno riješiti. To je razlog zašto sam predala zaključak koji tražim da sabor obaveže Vladu RH da najkasnije do početka iduće školske godine 2022.-'23. osigura sve uvjete potrebne za to da pristup psihološkoj pomoći imaju svi učenici osnovnih i srednjih škola u RH. To ne znači nužno da u idućih godinu dana sve škole trebaju zaposliti psihologa jer u našim zahtjevima moramo zadržati zaista dozu realnosti. Zato u zaključku tražim da vlada osigura uvjete da sva djeca imaju pristup psihologu, dakle da se posao i raspored ljudi tako organizira. Naravno, i zapošljavanje novih je nešto što treba u dogledno vrijeme napraviti jer škola bez psihologa nije kompletna. Često u javnosti, pa i za ovom govornicom čujemo onu otrcanu frazu da su djeca naša budućnost. Vjerojatno i jesu, to je na kraju biološka činjenica od koje ne možemo pobjeći, ali ako se ne budemo njima bavili i brinuli za njih sada i ovdje onda ni te budućnosti neće biti. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Romana Nikolić, izvolite.
Danas se obilježavam Međunarodni dan starijih osoba. Njime se želi potaknuti države da starijim građanima osiguraju zadovoljenje njihovih potreba i omogući im ravnopravno sudjelovanje u društvu u skladu s njihovim fizičkim i intelektualnim sposobnostima. Moto „stariji ljudi kao nova snaga za razvoj“ upućuje na osiguranje aktivnog i zdravog starenja. Događaji i aktivnosti koji se organiziraju povodom ovoga dana ističu potrebu o mijenjanju svijesti o starenju. U našem društvu starost se stereotipno poistovjećuje s bolesti i nesposobnosti, ali to ne bi trebalo biti tako. Umjesto toga trebali bismo se posvetiti razvijanju modela aktivnog i zdravog starenja. Činjenica je da stariji ljudi svojim iskustvom, sposobnostima i voljom mogu dati dobar doprinos svojoj zajednici u društvu i društvu u cjelini. Također onima koji to žele i mogu treba omogućiti radno mjesto uz koje će popraviti mirovinu. Starije osobe jedna su od skupina koja je najviše pogođena pandemijom koronavirusom. Uz to što pripadaju rizičnoj skupini i što su bili uskraćeni za liječničke preglede na koje inače idu, starije osobe su vrijeme najstrožijih mjera provele u izolaciji svojih domova i bez mogućnosti obavljanja uobičajenih aktivnosti. To je dovelo do pojave osjećaja straha, usamljenosti i ispraznosti, okupiranja negativnim mislima i povlačenja u sebe. Dio njih izgubio je voljene osobe, što je dodatno pogoršalo njihovo stanje. Nažalost, kao država smo propustili učiniti više za njih kako bismo poboljšali njihovo fizičko zdravlje. Također zabrinjava podatak da više od 700.000 umirovljenika ima mirovinu manju od linije siromaštva odnosno da je 70% mirovina ispod linije siromaštva. Najugroženije su udovice u obiteljskim mirovinama koje prosječno iznose 2.060 kuna. Nacionalna naknada koja se isplaćuje starijim osobama koje ne ostvaruju mirovinu iznosi 800 kuna, tri puta manje nego linija siromaštva. Dok mirovine miruju troškovi života nemilosrdno divljaju i u bližoj budućnosti sve veći broj umirovljenika neće moći zadovoljiti svoje osnovne životne potrebe. Rastužuje činjenica da su sve veći broj starijih osoba žrtva zlostavljanja i financijskog i fizičkog i psihičkog. O ovome se malo priča jer se nasilje često ne prijavljuje zbog neznanja, straha i sramote, a kada se i prijavi nasilnik uglavnom nije kažnjen dok žrtva trpi i posljedice zbog prijave. Također zabrinjavajuća je i situacija u domovima za starije i nemoćne. Oni su starijim osobama često nedostupni, što zbog malih kapaciteta, što zbog visokih cijena. Da stvar bude gora, usluge često zabrinjavajuće kvalitete o čemu smo imali priliku čitati i u Crnoj kronici. Što svatko od nas može napraviti za starije osobe? Za početak budimo suosjećajniji i puni razumijevanja, starost čeka sve nas i zato starije osobe trebamo tretirati na način na koji želimo da se i nas tretira jednoga dana. Starijim osobama možemo pomoći na način da svojim riječima i djelima potičemo međugeneracijsku solidarnost sa ciljem osnaživanja i promocije socijalne, ekonomske i političke uključenosti i bez diskriminacije na temelju dobi, spola, invalidnosti, etničke i religijske pripadnosti, porijekla, te ekonomskog statusa. Željela bih još jedanput, još jednom čestitati Međunarodni dan starijih osoba svim osobama zlatne dobi i zahvalit im na svemu što su učinili tijekom života, a imalo je pozitivan utjecaj na društvo u kojem živimo.
Sada imamo Izvješće MIP-a o potvrđivanju odluke MIP-a za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka te lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena, čl. 27. Poslovnika HS-a propisuje kada Sabor ne zasjeda odobrenje za lišenje slobode zbog određivanja istražnog zatvora, pritvora odnosno za nastavljanje kaznenog postupka daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje MIP uz naknadnu potvrdu Sabora na prvoj sljedećoj sjednici. Sada dajem na potvrđivanje sljedeće odluke 1. daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Stjepana Kovača zastupnika u HS-u i 2. daje se odobrenje za rješenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u HS-u. Izvolite kolega Bauk povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče molim vas da razdvojite te dvije točke za glasanje ako to nije do sad bio običaj, mislim da je.
Mogu, nije problem.
Onda se želim za drugu točku javit za povredu Poslovnika čl. 23. st. 2 [[Upadica predsjednik: Dobro.]] koji glasi, kad se steknu uvjeti za određivanje istražnog zatvora zastupnika itd., nadležno državno tijelo obvezu to zatražiti odobrenje Sabora. U ovom slučaju imamo potvrđivanje odluke MIP-a, a da na sudu Državno odvjetništvo nije zatražilo pritvor što znači da se nisu bili stekli uvjeti da su nam poslali protuposlovnički zahtjev i ja u njihovoj predstavi ne želim sudjelovati i glasat ću protiv određivanja pritvora, ako se to uopće može staviti na glasanje. Zahvaljujem.
Dobro, dakle ovo je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva koje sam kao predsjednik Hrvatskog sabora primio, stavit ćemo to i glasovat ćemo o tome, a ako smatrate da to nije bilo u skladu sa procedurom, ja vas molim da se onda obratite Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav kako bi on na vrijeme reagirao i eventualno ispravio pogrešku koju mi možda činimo. Dakle dajem na potvrđivanje slijedeće odluke, prvo ćemo, glasat ćemo onda odvojeno. Prvo daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 87 glasova bilo je za, dakle usvojili smo prvi dio odluke. Pod dva, daje se odobrenje za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 85 zastupnica i zastupnika, 77 za, 5 suzdržanih i 3 protiv te je tako potvrđena i ova druga, drugi dio odluke o kojoj smo glasovali. Dakle, to su odluke koje nam je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada ćemo pristupiti glasovanju. Prvo, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o općem upravnom postupku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 172., predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Marin Miletić kojeg je Vlada prihvatila te postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o općem upravnom postupku. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 124 zastupnika i zastupnica, 123 za i 1 protiv te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o općem upravnom postupku. Javlja se kolegica Benčić. Što?
Ispričavao se, imamo tehnički problem. Kolegica Raukar nema karticu na mjestu, a troje nas može biti ovdje. ... [[Upadica se ne čuje.]] Oke, hvala vam.
Ne, ne, smijete, smijete, gdje je kartica, tu možete glasovati. Dobro. Idemo na drugu točku. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 173., predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je 123 zastupnice i zastupnika glasovalo za te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a kako bismo još jednom pročitali i proučili ovaj Zakon u prvom čitanju, izmjene i dopune Zakona u prvom čitanju i da bismo upozorili druge zastupnike i zastupnice o štetnosti ovih zakonskih izmjena, koje vrlo često kao što je to slučaj sa drugim zakonima vezanima uz rad i radništvo, prolaze ispod radara i nisu dovoljno upućeni u to zašto su ove izmjene loše. Dakle, kolegice i kolege, ovim izmjenama i jednom dopunom Zakona o minimalnoj plaći će se omogućiti da radnici rade za plaću manju od minimalne. Znači ovim zakonskim izmjenama omogućeno je da se i to u onim radno intenzivnim industrijama će to biti slučaj, najčešće prerađivačkim industrijama, da se podijele radni sati tijekom godine i da radnici u onim dijelovima godine kada rade manje sati dobivaju nižu plaću od minimalne. Ministar je rekao da će se to uprosječiti, da će u, na razini cijele godine ti radnici imati minimalnu plaću, ali ja ministra pitam, hoće li se uprosječiti kako je on rekao, i potrebe radnika i radnica u onim mjesecima u kojima će dobijati plaću manju od minimalne? Druga stvar koja je vezana uz ovaj zakonski prijedlog je da će se sada samo kolektivnim ugovaranjem doći do izračuna postotaka kojim će se plaćati dodaci na rad nedjeljom, dodaci na prekovremeni rad i ostali dodaci, što je možda i uredu jer su i sami sindikati rekli da bi se to trebalo kolektivnim pregovaranjem dogovarati, ali činjenica je da ova Vlada ne čini ništa da bi se premreženost kolektivnim ugovorima povećalo. Mi imamo nisku premreženost koja je pala za 19% u samo 12, u 19% u samo 2 desetljeća, 45%. Znači to je potpuno iregularnost [[Upadica: Hvala vam.]] i mislim da se tu neće ništa postići.
Dobro. Stanka je odobrena, ali sukladno čl. 293b idemo dalje s glasovanjem pa dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 110 zastupnica i zastupnika, 99 za, 8 suzdržanih i 3 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju statuta Azijske infrastrukturne investicijske banke, drugo čitanje, P.Z. br. 158, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnika i zastupnica, 110 za, 2 suzdržana te je tako donesen Zakon o potvrđivanju statuta Azijske infrastrukturne investicijske banke.
Sada imamo dvije odluke pod A i pod B, pod A) Prijedlog odluke o razriješenu članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja pod B) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Pod A) dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razriješenu članice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Jednoglasno s 95 glasova za utvrđujem da je donesena odluka kako je predložila Vlada RH. I pod B) dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 95 ponovo zastupnica i zastupnika glasovalo je za pa je donesena odluka kako je predložila Vlada RH.
Još jedna točka sa A i B, A) Prijedlog odluke o razriješenu dijela članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata B) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Pa pod A) dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razriješenu dijela članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 94 zastupnice i zastupnika je glasovalo, svi su bili za pa je donesena odluka kako je predložila Vlada RH. Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 96 zastupnica i zastupnika su glasovali, svi su bili za i donesena je odluka kako je predložila Vlada RH.
Prijedlog višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje 2021.-2030., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje 2021.-2030. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 95 zastupnica i zastupnika, 83 za i 12 suzdržanih te je na taj način donesen Višegodišnji program katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje 2021.-2030. Konačni prijedlog Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 61. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Karolina Vidović Krišto, zastupnik Davor Dretar, Klub HSS-a i Radničke fronte, zastupnik Miroslav Škoro, zastupnik Darko Klasić, zastupnica Marija Selak Raspudić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnik Željko Pavić i Klub zastupnika SDP-a. Pregled vam je dostavljen elektroničkim putem, izjašnjavanje smo ranije proveli na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prije nego što krenemo na glasovanje o amandmanima imamo zahtjeve za stankom, prva je kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Uvažene kolegice zastupnice i zastupnici u ime Kluba stranaka Centar i GLAS tražim stanku u trajanju od 5 minuta kako bi se konzultirali kako glasovati o ovom zakonu. Naime, rasprava je pokazala kako ovaj prijedlog zakona u brojnim aspektima nije postigao pravičnu ravnotežu između zaštite autorskih prava kako samih autora izvođača s jedne strane, a onda i drugih skupina koji sagledavajući interese njihovih gospodarskih djelatnosti isto tako sudjeluju u plasmanu autorskih prava na tržište. Govorim o čuvenom Članku 306. stavak 5. koji u sebi sadrži prividnu retroaktivnu primjenu i zadiranje u ugovorne odnose ili promjenu nekakvih postojećih praksi čak i tamo gdje ugovora nema. Dakle, ovaj zakon ne predstavlja dobro rješenje niti za jednu od dviju, ha u javnosti doživljeno suprotstavljenih strana iako priroda stvari nalaže da bi trebali surađivati kako bi jedni i drugi ostvarili svoj gospodarski interes. Međutim i brojne druge skupine poput glumaca nisu ostvarile ono što bi im ovaj zakon trebao jamčiti. Ovaj zakon smo dugo čekali, mislim da smo trebali puno ozbiljnije pristupiti pripremi njegovih odredbi. Činjenica je da se od prvog čitanja pa kroz javnu raspravu pa i nadalje na vrlo netransparentan način mijenjao omjer da to tako kažem kako ćemo zapravo zaštiti jednu i drugu stranu, što upućuje na to da su pojedine interesne skupine možda bolje izlobirale za svoje interese, a mi saborski zastupnici pri tome nismo možda na pravičan i dobar način odvagali gdje je neka dobra sredina. Stoga smatram da bi možda bilo oportuno i odgoditi glasanje o ovom zakonu [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] pa još jedanput pristupiti izradi rješenja.
Hvala lijepa. Imamo drugi zahtjev za stankom, kolega Prkačin izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U ime Kluba Domovinskog pokreta mi tražimo stanku radi jedne male konzultacije jer je unutar kluba bilo malo kontraverzi u vezi s ovim zakonom, međutim one su riješene, mi ovaj zakon ne možemo prihvati, podržati odnosno ovaj zakonski prijedlog pretvoriti u zakon. On je nekorektan, on je nemoralan zbog Članka 235. u koji je ugrađena odredba zapravo bolje rečeno prebačena odredba iz prethodnog zakona koja govori o načinu reguliranja međusobnih odnosa između autora i korisnika tih autorskih uradaka. Tamo stoji da bi se trebalo nekakvim dogovorom odnosno ugovorom regulirati međusobni odnos odnosno odrediti i koji je iznos naknade. Međutim to je u praksi svedeno na nešto sasvim drugo. Tu nema nikakvoga dogovora koji bi ipak morao malo prethoditi nekakvom ugovoru, tu je diktat jedne grupe građana koja se zove ZAM koja pored ostaloga se bavi zaštitom autorskih prava ali jedno 10%, a 90% to je interesna skupina koja se bavi rješavanjem svojih gospodarskih, svojih financijskih ambicija ne vodeći pri tome računa o interesu poduzetnika i ugostitelja odnosno provodeći harač ili reket nad ugostiteljima. Nedopustivo je da HS da hrvatska Vlada dozvoli da se na jedan tako ne transparentan način skuplja ogroman novac koji se koristi pored ostaloga i za lihvarenje. Činjenica je da je u ovo uključen neko od političkih faktora i neko od samih autora jer nijedan autor nije primijetio da se ZAMP prikuplja svaki mjesec, a da oni svoj novac dobiju tek nakon godinu dana, a u međuvremenu se lihvari tim novcem. Dakle, ovaj zakon će vjerojatno bit izglasan, ali mi nakon desetak, petnaest dana idemo sa prijedlogom [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] dopune izmjene zakona jer čl. 230 [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]]
Javlja li se još netko za stanku? Ako ne primijenit ću čl. 293.b tako da ćemo nastaviti s radom i krenut ćemo sa izjašnjavanjem odnosno sa glasovanjem o amandmanima, idemo redom. 1. je Klub zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 116, 39 za, 1 suzdržan i 76 protiv, dakle amandman nije prošao. Idemo na 2. i 3. amandman Klub zastupnika HSS-a i RF-a i zastupnice Marije Selak Raspudić oni su identičnog sadržaja, vlada ih ne prihvaća pa ćemo o njima glasovati samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Broj 4 amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman Kluba zastupnika HSS-a i RF-a broj 5, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 6 zastupnice Marije SElak Raspudić, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7 Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani broj 8 i broj 9 identičnog sadržaja, to su amandmani Kluba zastupnika HSS-a i RF-a i zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ih dakle ne prihvaća pa ćemo samo jednom glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Amandman broj 10 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11 Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 12 i 13 Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Marije Selak Raspudić identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa ćemo glasovati samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Amandman broj 14 Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 15 i 16 Kluba zastupnika HSS-a i RF-a i zastupnice Marije Selak Raspudić identični su, Vlada ih ne prihvaća pa glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. Amandman 17 Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 18, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 19. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 20, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 21 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 22. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 23. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 24. amandman, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 25. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26, 27 i 28 Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte i zastupnice Marije Selak Raspudić su identični, Vlada ih ne prihvaća pa glasujemo o sva tri amandmana jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 29. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 30. amandman zastupnika Miroslava Škore, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 31. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 32. amandman, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 33. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 34. amandman zastupnika Miroslava Škore je povučen. 35. amandman zastupnika Davora Dretara, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 36. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 37. amandman Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 39. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada je prihvatila u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj suglasio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 40. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani, amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo sada na amandmane 41., 42. i 43. koji su identičnog sadržaja, Vlada ih ne prihvaća, o njima ćemo glasovati samo jednom, to su amandmani Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnika Davora Dretara. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 44. amandman zastupnika Miroslava Škore je povučen. 45. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 46. amandman zastupnika Darka Klasića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 47. i 48. amandman su identičnog sadržaja, Vlada ih ne prihvaća, glasovat ćemo samo jednom, to su amandmani Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnika Davora Dretara. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 49. amandman zastupnika Miroslava Škore je povučen. Amandman broj 50. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 51. amandman istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 52. amandman istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 53. amandman ponovo Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 54. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 55. ponovo Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 56. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 57. amandman ponovo Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada je na redu 58. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 59. amandman zastupnik Davor Dretar, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 60. i 61. amandman su identični Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Davor Dretar, Vlada ih ne prihvaća pa glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potporu. 62. amandman zastupnika Darka Klasića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 63. je Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 64. zastupnika Miroslava Škore je povučen. 65. amandman zastupnice Karoline Vidović Krišto, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 66. zastupnika Željka Pavića je povučen. 67. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I zadnji amandman zastupnika Davora Dretara, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o Autorskom pravu i srodnim pravima. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 76 bilo je za, 1 je bio suzdržan i 43 protiv te je na taj način donesen Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima. Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim medijima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 62, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Nino Raspudić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Željko Pavić, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnik Erik Fabijanić, Klub zastupnika HDZ-a, zastupnik Davor Ivo Stier i zastupnica Katarina Peović. Pregled vam je dostavljen elektroničkim putem, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Ali, prije toga imamo zahtjev za stanku, poštovana kolegica Urša Raukar-Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka iz razloga što u ovom Konačnom prijedlogu zakona nije predviđena izmjena načina imenovanja članova Vijeća za elektroničke medije. Mi već nekoliko tjedana svjedočimo jednom izuzetno velikom skandalu budući da je Vijeće za elektroničke medije dalo koncesiju i ostavilo koncesiju jednom ponuđaču, dakle konkretno, Top Radiju, koji je u natječajnoj dokumentaciji dostavio ništetan dokument. Nijedan, nijedna natječaj u ovoj zemlji ne poznaje mogućnost da bi se nepotpuna dokumentacija ili dokumentacija u kojoj je dokument ništetan, bila prihvaćena na bilo kojem natječaju pa ne vidimo nijedan razloga da se to dogodilo Vijeću za elektroničke medije. Vijeće za elektroničke medije čak nije stavilo ni na glasanje oduzimanje koncesije kada su javno dostavljeni dokumenti da je taj dokument ništetan. Smatramo, isto tako, zbog toga da je potrebno promijeniti način imenovanja članova Vijeća za elektroničke medije budući da je Vlada RH propustila reagirati. Njihovo objašnjenje je da je Agencija za elektroničke medije nezavisni regulator, međutim, treba itekako razlikovati nezavisnost od nezakonitosti budući da se radi o izrazitom primjeru nezakonitosti i nepoštovanja odredaba natječaja, tražimo stanku kako bismo još jednom raspravili mogućnost da se u ovaj Prijedlog unese izmjena načina imenovanja članova Vijeća za elektroničke medije. Hvala.
Javlja li se još tko? Ako ne, onda ćemo sukladno čl. 293b nastaviti s glasovanjem. Dakle, prvi je na redu amandman Kluba zastupnika HDZ-a, on je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman 2, 3 i 4 identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa ćemo glasovati samo jednom, to su amandmani Kluba zastupnika SDP-a, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnika Željka Pavića. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman, odnosno amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Amandman br. 5 zastupnice Katarine Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman zastupnika Nina Raspudića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 8 i 9 Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika su prihvaćeni i postaju sastavni dio zakona. Amandman br. 10 zastupnika Nina Raspudića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 11. amandman Odbor za zakonodavstvo, postaje sastavni odio zakona. Amandman br. 12 Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika Vlada je prihvatila u izmijenjenom obliku, s čime se suglasio podnositelj te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman 13 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 14. amandman Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 15. amandman zastupnice Katarine Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 16. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća, pa glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 17. amandman zastupnice Katarine Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 18. amandman zastupnika Davora Ive Stiera, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 19. amandman zastupnika Nine Raspudića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 20. amandman Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen, postaje sastavni dio prijedloga zakona. 21. amandman zastupnice Katarine Peović, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 22. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 23. amandman zastupnika Željka Pavića je povučen. 24. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 25. amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. 26. amandman zastupnika Nine Raspudića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 27. i 28. amandman zastupnika Erika Fabijanića i zastupnika Željka Pavića identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. 29. amandman zastupnika Nine Raspudića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 30. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I 31. zadnji amandman zastupnika Željka Pavića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobili potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim medijima. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 123 zastupnice i zastupnika, 7 bilo je za, 46 protiv te je tako donesen Zakon o elektroničkim medijima. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o zaštiti ulaganja između EU i njezinih država članica s jedne strane i Socijalističke Republike Vijetnama s druge strane, drugo čitanje, P.Z. br. 165., predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 113, svi su bili za, dakle jednoglasno je donesen navedeni zakon.
Kolegice i kolege saborski zastupnici, zelene i ekološke politike preduvjet su našeg opstanka i upravo zato oni su i osnova politike Kluba zastupnika MOST-a. Kolegice i kolege, ovim zaključkom ja vas pitam želite li je lički ili ciparski krumpir, želite li jesti hrvatski ili kineski luk? Štoviše ja vas pitam i nešto drugo, želite li uopće imati priliku da možete birati hoćete li jesti lički ili ciparski krumpir odnosno hoćete li jesti kineski ili domaći luk. Sjetimo se što se dogodilo prilikom prvog prijedloga ovog zakona. On je bio takav da bi praktički onemogućio domaću ekološku proizvodnju sjemena. Intenzivnim lobiranjem aktivnih udruga isključivo njihovim entuzijazmom došli smo do toga da je zakon izmijenjen u drugom čitanju. Budući da nam predstoje značajne promjene EU regulativa koje će ponovo moguće dovesti u nepovoljan položaj proizvođače ekološke hrane, ono što ja od vas tražim ovim zaključkom je da pošaljemo vjetar u leđa svim domaćim proizvođačima ekološke hrane. Da znaju da mogu računati na našu podršku i da će naše politike ići u tom smjeru. Ono što ja vas tražim je da ovdje izglasamo da je pravo na kvalitetno domaće sjeme odnosno pravo na zdravu, dostupnu i ekološki proizvedenu hranu temelj prehrambenog suvereniteta koji je preduvjet naše samodostatnosti i garancija preživljavanja u izvanrednim okolnostima. Vjerujem da o ovome postoji širi politički konsenzus i nadam se [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] da ćemo to sada dokazati.
Dakle dajem na glasovanje ovaj Prijedlog Zaključka kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 111 zastupnica i zastupnika, 35 za, 76 protiv, tako da predloženi Zaključak nije prihvaćen. Prijedlog Zakona o referendumu, prvo čitanje, P.Z. br. 183., predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak, ali prije toga ćemo imati stanke, prvi se javio kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske vlade prvo se ispričavam što sam prije vremena dignuo odnosno zatražio stanku. Tražim stanku da bi se dodatno Klub Hrvatskih suverenista konzultirao o ovom prijedlogu zakona. Ovdje ja moram istaknuti nekoliko ključnih činjenica. Prva činjenica je da imamo nesređene popise birača, da imamo jedan nesrazmjer birača i broja stanovnika. Ne bi se čudio da se dogodi situacija da u Hrvatskoj imamo više birača nego što imamo stanovnika i s ovog mjesta ja pozivam ministra Malenicu, predsjednika vlade Andreja Plenkovića da se to konačno uskladi odnosno revidira. Bez toga, bez tog usklađivanja mi nećemo imati pravedno skupljanje potpisa za nekakvu referendumsku inicijativu. S druge strane navodno je ovaj, ova referendumska inicijativa bolja od one prethodne, ako je bolja, evo ja ovim putem, evo treći put izazivam Vladu RH, a i vas predsjedniče HS da se ovaj prijedlog zakona stavi već slijedeći ponedjeljak u proceduru kako bi referendumska inicijativa „Zaštitimo hrvatsku kunu“ mogla sakupljati potpise za tu inicijativu po ovom prijedlogu zakona. S tim da ovdje također moram naglasiti da u ovom zakonu imamo cijeli niz propusta. Jedan od najvećih propusta je ignoriranje odluke Ustavnog suda RH koji je rekao odnosno naložio i izdao rješenje da se potpisi mogu skupljati u bilo kojoj JLS odnosno da JLS nije u situaciji da odobrava ili ne odobrava prikupljanje potpisa na bilo kojoj lokaciji. Dakle ponovit ću, revidirajte popise birača i već u slijedeći ponedjeljak što se nas Hrvatskih suverenista tiče stavite ovaj prijedlog zakona u proceduru da imamo konačni prijedlog zakona.
Hvala. Naravno stanka će biti odobrena. Slijedeći je stanku zatražio poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku vezano uz ovu točku dnevnog reda, između ostalog kako bi naglasili neke stvari o kojima smo govorili jučer tijekom rasprave. Da, činjenica je da ovaj zakonski prijedlog predstavlja poboljšanje u odnosu na stanje kakvo danas imamo. Da, činjenica je da sa ovim zakonskim prijedlogom ipak uvodimo određenog reda u pitanje referendumskog odlučivanja. Ali je isto tako činjenica da ovim zakonom uopće ne možemo dotaknuti, ne možemo adresirati i ne možemo riješiti najveće probleme koje Hrvatska ima s referendumom. Zbog toga mi iz SDP-a još jednom apeliramo ako pitanje referenduma doista želimo urediti, a čini mi se da postoji veliki konsenzus oko toga onda napravimo posao kako treba. Pristupimo izmjenama Ustava RH za što nam treba visok stupanj suglasnosti i osigurajmo ono što je na pitanju referendumskog odlučivanja doista i jedino bitno, a to je osigurajmo da se ne može na referendumu odlučivati o umanjivanju prava manjina, osigurajmo da za raspisivanje referenduma potreban manji broj potpisa birača, osigurajmo kvorum na odlučivanju o referendumu i osigurajmo da se o referendumskom pitanju odlučuje prije nego što se počnu prikupljati potpisi. Za to je potrebno pristupiti promjenama Ustava RH, poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a inicirajte to, dogovor oko toga možemo postići i ovaj posao možemo napraviti kako treba. U protivnom napravit ćemo još samo jedno polovično rješenje koje u konačnici iako bolje će sve bitne stvari ostaviti neriješenima. Hvala vam.
Kolega Grmoja povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. dakle obmanjuje se javnost i postavlja se kao najbitnije pitanje kako ograničiti volju naroda i kako tu volju i vlast predati u ruke trgovačkog sastava Ustavnog suda kojeg su zajednički izkadrovirali SDP i HDZ. Želite nam oboje poručiti da više vjerujemo Mlakaru koji se lažno predstavlja u Austriji nego hrvatskom narodu, da više vjerujemo Ingrid, Pipl mast trust as! nego hrvatskom narodu [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem kolega Grmoja.]] Klub Mosta će vjerovati hrvatskom narodu i tražimo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] da referendum bude dostupniji narodu. Hvala.
To ste sve mogli reći ne kršeći Poslovnik što ste svjesno i namjerno napravili pa dobivate opomenu. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Klub zastupnika HDZ-a također traži stanku kako bismo se još jednom izkonzultirali, ali i poslali poruku hrvatskoj javnosti kako je ovaj Zakon o referendumu veliki korak naprijed u uređenju zakonodavstva koje definira referendumske aktivnosti. On je doprinos transparentnosti u postupku prikupljanja potpisa i odlučivanja, on otklanja brojne nedorečenosti i predstavlja veliki korak naprijed u omogućavanju građanima da sudjeluju u neposrednom odlučivanju što im je Ustavom i zajamčeno, omogućuje se da se njihov glas u političkom odlučivanju snažnije i bolje čuje. Ono što je važno napomenuti to je da se ovaj zakon usklađuje s četvrtom promjenom Ustava iz 2010.g. što smo bili dužni i prije napraviti. No činjenica je da se u samoj raspravi su se istakle određene promjene koje se ovim zakonom ne mogu promijeniti, a da se prethodno ne promijeni Ustav RH ili Ustavni zakon o Ustavnom sudu. Stoga znajući da je za takove promjene Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nužan konsenzus političkih stranaka kako bi se pridobio 101 zastupnik u HS-u, a imajući iskustva da taj postupak može trajati i duže nego što u ovom trenutku mi i promišljamo držimo da Zakon o referendumu pa i građani ako hoćete koji očekuju da HS uredi u ustavnopravnom okviru Zakon o referendumu ne može biti talac naših eventualnih razmimoilaženja prilikom promjene Ustava RH. Klub zastupnika HDZ-a pa i HDZ je otvorena za razgovor o tome, ali ne možemo se utrkivati u izmjenama Ustava [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kako bismo na cilju dočekali zakon o referendumu [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega BAčić.]] važno je ovaj zakon donijeti kao što ga je Vlada i predložila. Hvala vam.
Hvala lijepa. Dobro i ova stanka je odobrena. Imamo povredu Poslovnika kolegica SElak RAspudić. Izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborski zastupnika. Moram primijetiti da se kolega Bačić posvađao sam sa sobom pri čemu sada omalovažava ono što smo čuli kao saborski zastupnici, a time obmanjuje hrvatsku javnost. Sami ste uočili da ključna stvar pitanje tko uopće može pristupiti referendumu je katastrofalno postavljena u ovom zakonu, cenzus za lokalni referendum je nevjerojatnih 20%, a sada kažete da je ovaj zakon velik iskorak naprijed [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo.]] dakle, dogovorite se sami sa sobom.
Hvala lijepa. Dobivate povredu odnosno povrijedili ste vi poslovnik pa dobivate opomenu. Javio se na vašu povredu Poslovnika jel tako kolega Bačić onda ste vi prije nego kolega Bulj. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolegica SElak Raspudić povrijedila je čl. 238. Naime, omalovažava kolegu zastupnika, a usput ne poznaje Poslovnik HS. Naime, ona mora biti svjesna da hrvatska Vlada može jedino predložiti zakon koji je u skladu sa Ustavom, nikakav drugi zakon kojim bi ona htjela hrvatska Vlada ne može predložiti i mislim da je vrijeme da se uskladi sa takvim odredbama HS-a [[Upadica predsjednik: Dobro.]] poslovnika HS-a.
I vi isto tako dobivate opomenu jer ovo su sada replike. Ja bih sad pozvao zastupnice i zastupnike da prestanu sa ovim ovo je klasično kršenje Poslovnika. Molim tu druge kolegice i kolege da prate sada ovo što se zbiva i da između sebe se dogovorimo želimo li da tako radimo, dakle da svjesno namjerno kršimo Poslovnik, nekolicina zastupnika, a da ostali koji se ovdje držeći se reda dolaze u inferiornu poziciju jer zloupotrebljavaju poslovnik kako bi bili viđeni i kako bi govorili. Sada će na ovo što sam ja rekao replicirati kolega Raspudić. Izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje zastupnika. Poštovani predsjedavajući ovo što ste sada govorili je klasično dociranje jer vi ne možete unaprijed znati što će zastupnik reći u svojoj povredi Poslovnika. Hoće li to doista biti povreda Poslovnika koju ćete uvažiti ili će to biti formalna izlika da se da replika. Nije dobro da vi kao netko tko upravlja ovom raspravom unaprijed odlučujete što će biti govorenje zastupnika i da ga priori tako kvalificirate.
Ja vas još jednom sve pozivam da se držimo povrede Poslovnika u situacijama kada je zaista povreda Poslovnika, a ne kada želimo replicirati. To je vidljivo svakome tko ima dobru volju i tko ovaj zdravorazumski razmišlja, pa ja vas pozivam da se tko ponašamo. Možemo i glumiti i kršiti procedure što radimo kontinuirano, ali onda ne vidim smisla u Poslovniku. To onda, onda, onda ili ćemo ovaj maknuti povredu Poslovnika pa ćemo uvesti neku drugu kategoriju jer ovdje se povreda Poslovnika koristi za repliku. Dakle, ja vas pozivam da to ne činimo, a vi radite kako hoćete, moja je onda zadaća da dam opomenu i upozorim. Sada je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio Članak 238. gdje nama zastupnika nije govoria je neistine po pitanju referenduma. 20% treba na lokalnoj razini, a 10% na državnoj što znači u Zagrebu treba više potpisa nego što je dobio gradonačelnik grada Sinja aktualan, grada Zagreba aktualni. U Sinju gradu treba 5.000. Ja kao gradonačelnik se na taj način osjećan izoliran od naroda, odnarođen i tražim ne 10% nego 5% da se ljudi izjašnjavaju o svojim pitanjima [[Upadica: Kolega Bulj.]] a ne da mi glumimo veličine, a također vi predsjedniče kršite Poslovnik jer zastupnici imaju pravo koristiti institut povrede Poslovnika. Hvala lijepo.
Ovo je zlouporaba instituta povrede Poslovnika, pa dobivate opomenu. Ja se držim Poslovnika, nemojte dobacivati, nego vas molim da se držite reda [[Upadica: A jedino se vi ne držite čini mi se.]] kolega Bulj, molim vas. Sada se javio kolega Burić, ali prije toga će kolega, kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
E sada je doista riječ o povredi Članka 238. i omalovažavanju saborske zastupnice, kolega Bačić je eksplicitno rekao da ne poznajem Ustav, a situacija je suprotna, kolega Bačić ne poznaje Ustav, pa dozvolite da ga poučim i da argumentiram. Dakle, cenzus za lokalni referendum od 20% koji je nenormalno visok s čime ste se sami složili zbog čega ovaj zakonski prijedlog nije dobar, uređuje se ovim zakonom, a ne Ustavom. Nemojte obmanjivati hrvatsku javnost i vrijeđati saborske zastupnice.
Dobro, ok, hvala vam lijepa i ovo je bila povreda Poslovnika jer je replicirano, a nije se govorilo o povredama Poslovnika. Mogu zamolit kolegu Borića da odustane? Ne, onda izvolite kolega Borić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče, Članak 238. omalovažavanje svih nas ovdje u Klubu HDZ-a od kolega iz MOST-a, elementarno nepoznavanje zakonodavstva RH. Kolega Miro Bulj kao gradonačelnik ako želi raspisivati referendume nek ih raspisuje svaki tjedan, ima takvu ovlast, samo on to ne zna. Ima svoje vijeće koje mu drži SDP, pa neka mu dižu ruke i neka raspisuje referendum i neka ih pita što god hoće. Što on radi, ne radi, hoće li nešto raditi ili neće nešto raditi. Kolegice Raspudić, ni vi ne baratate sa elementarnim stvarima u ovom saboru i bilo bi vrijeme da nakon godinu i 2 mjeseca nešto naučite.
Dobro i ovo je bila povreda Poslovnika, ali kako nisam dao prethodnicima opomenu, neću ni vama, evo još ću kolegi Bulji i onda vas molim da nastavimo dalje s glasovanjem. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić je povrijedio Članak 238. jedino tko ga nije podržao to su gubitnici HDZ koji nikad nisu lošiji rezultat dobili u Sinju tako da demantiram, svi ostali su podržali predsjednika gradskoga vijeća, a što se tiče Sinja i referenduma ja bi htio da inicijative narode budu one koje će prolaziti, a ne faraonske koje ste vi ustoličili i pokorničke koje imate u vertikali i horizontali. Dosta je toga, odnarodili ste se, vratimo narodu pravo da odlučuje jer je narod onaj koji treba da ga se pita na referendumu. Hvala lijepo.
Ja vam molim sada da stanemo jer ovo nema nikakvog smisla. Dakle, kolega Raspudić sami ste rekli da ja ne znam što će se događati, a sve ovo što se je događalo bila je povreda Poslovnika. Zato što je to vidljivo i to je logično da će se to događati jer ljudi žele raspravljati, ali nemamo trenutno proceduralne mogućnosti da raspravljamo pa vas onda molim da sad zaustavimo ovo jer ovo je ruganje sa Poslovnikom koji smo sami izglasovali. Možemo stati? Možemo. Ja vas molim jer ovo nema smisla. Imali ste raspravu, imamo mogućnost press konferencija, iskoristili ste nekoliko povreda Poslovnika nisam ni davao opomene, a sad vas molim da stanemo, nema smisla.
Dakle, Članak 238. ja vas molim da definirate što taj članak znači omalovažavanje saborskih zastupnika. Ako vam netko kaže kao kolega Borić da ne baratate elementarnim stvarima, a vi ste dali konkretan argument za ono što govorite, ako to nije omalovažavanje molim vas evo lijepo da kao predsjednik sabora nama eksplicitno ovdje da više ne bude greške i zlouporabe Poslovnika kažete što jest omalovažavanje saborskih zastupnika.
Na to pitanje je gotovo nemoguće odgovoriti zato što smo u parlamentu i raspravljamo i ljudi se služe različitim tehnikama, ali imamo neke dobre običaje, neku, neke navike, neke stečevine koje smo kroz ovo vrijeme razvili pa se sukladno njima ponašamo. Dakle, ako ćemo mi sada tražiti uvijek i inzistirati na ovakvim stvarima što vi sada činite, mi onda ne možemo ovdje ni provoditi rasprave, niti imati Poslovnik jer to nema nikakvoga smisla. Tako da vas molim da, da budemo kolegijalni, ovdje je jako puno kolegica i kolega koji korektno rade i sad zbog nekolicine mi ovdje imamo zastoj i mislim da time ne činimo ništa korisno za građane koji su nas birali. Ali dobro. Odustao je kolega Borić, hvala lijepo. Kolega Pupovac da li vi želite ili ne želite? Kolega Pupovac vi želite stanku jel?
Da želim stanku …
Evo, izvolite.
… od 10 sati da se ja i moj klub zastupnika, jer mi toliko treba da se ja i moj klub zastupnika odmorimo i oporavimo od ove vrste maltretiranja koju doživljavamo od pojedinih kolegica i kolega. A imamo drugoga posla koji će nam uzeti vremena do ponoći. Tko takvog posla nema, i tko ovdje misli maltretirati ostatak zastupnika, može, ali ne na moj račun i na račun moga Kluba. Pa vas molim za ovih 10 sati stanke.
Dobro. Naravno da nećemo dati 10-satnu stanku nego ćemo iskoristiti čl. 293b i nastaviti, a ja sada apeliram na kolege, vidim da ne mislite stati, pa ću onda ja sada napraviti stanku od 10 minuta pa ćemo onda nastaviti poslije toga. STANKA U 13,45 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,56 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti s radom. Prva povreda Poslovnika, izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče HS prekršen je čl. 238., kolega Milorad Pupovac vrijeđa i omalovažava svoje kolege. Gospodinu Miloradu Pupovcu je očito dosadno ovdje, žuri mu se bez obzira što ima plaću 20.000 kuna, bez obzira što njegov, njegov SNV dobija desetke milijuna kuna iz državnog proračuna, njemu je dosadno i teško sjediti ovdje. Al nije nama dosadno Hrvatima promatrati kako Srbi imaju upravo sutra, preksutra [[Upadica: Hvala vam lijepo, vrijeme, zahvaljujem kolega Zekanović]] dva puta pravo glasa za razliku od Hrvata koji mogu glasati samo jedanom.
Dobivate, dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je neka vrsta replike. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Pupovac je povrijedio članak kao dio onoga koji je u većini, on i SDSS i HDZ jel kolega Pupovac moramo znati svi da je prošlo vrijeme šesto januarske diktature. Ovo je demokracija koju smo izborili i parlament je tamo gdje se raspravlja. Prema tome, smatram da ste povrijedili sve saborske zastupnike, a rasprava je osnovno što imamo u parlamentu i to je naš Poslovnik, a predsjednik je onaj koji treba rukovoditi ovom sjednicom, a ne vi. Hvala.
Zahvaljujem vam i dobivate i vi opomenu jel to nije nikakva povreda Poslovnika. Izvolite kolega Raspudić. Kolega Zekanović, isključite se samo molim vas.
Kolega Pupovac je povrijedio čl. 238. vrijeđanje zastupnika. Naime, naše govorenje u skladu s Poslovnikom je nazvao maltretiranje. Parlo parlamentum je govore, mi smo tu da govorimo, poslanik nas ograničava, nakon dvije opomene moramo napustiti sjednicu, dakle ne vidim što je tu maltretiranje. Hrvatski zastupnici u prošlosti imali su razno razna iskustva, od Radića u Beogradskoj skupštini, pa nadalje. Danas smo izgleda toliko tankoćutni da ako ćemo ostati 15 minuta slušat dva sata na poslu je već maltretiranje.
Hvala lijepa i vi dobivate opomenu jer ovo je repliciranje, a ne povreda Poslovnika. Sada vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Dakle, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo prihvaća se prijedlog Zakona o referendumu i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 101 zastupnica i zastupnik, 88 za, 4 suzdržana i 9 protiv, te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika MOST-a predlaže saboru 3 zaključka. Prvi glasi, zadužuje se Vlada RH da pokrene postupak promjene Ustava RH u pogledu smanjenja potrebnog broja potpisa birača za raspisivanje državnog referenduma. Dajem na glasovanje prijedlog ovog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Zaključak nije dobio potreban broj glasova, glasovalo je 92 zastupnica i zastupnika, 13 je bilo za, 3 suzdržana, 76 protiv. Drugi zaključak Kluba zastupnika MOST-a glasi, zadužuje se Vlada RH da ispravi nepravdu i provede ponovno prebrojavanje potpisa birača i njihove vjerodostojnosti i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Narod odlučuje“ o promjeni izbornog zakonodavstva, kao i građanske inicijative „Istina o Istambulskoj“ budući je predloženom promjenom Zakona o referendumu Vlada RH priznala da u postojećem zakonu nije bio reguliran postupak provjere valjanosti i vjerodostojnosti potpisa građana. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 96 zastupnica i zastupnika, 9 je bilo za, 87 protiv, te zaključak nije dobio potreban broj glasova. I treći zaključak istog kluba zastupnika, zadužuje se Vlada RH da do drugog čitanja Zakona o referendumu dopuni zakonske odredbe na način da se omogući građanima elektroničko prikupljanje potpisa, te da se izmjene zakonske odredbe na način da se smanji broj potrebnih potpisa birača za raspisivanje lokalnih referenduma. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 99 zastupnica i zastupnika, 23 su bili za, 76 protiv, te zaključak nije dobio potreban broj glasova.
Evo dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Danas krećemo dalje sa dnevnim redom. Točka dnevnog reda je predviđena danas: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 20. travnja 1959.g. i dodatnog protokola Europskoj konvenciji o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 17. ožujka 1978.g., drugo čitanje, P.Z. br. 176 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207. Poslovnika Hrvatskog sabora. Navedenim čl. 207.a Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuje međunarodni ugovori donosi u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Juro Martinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana zastupnice i poštovani zastupnici. Dakle, čuli ste točku dnevnog reda i naziv zakona, ovim zakonom dopunjuje se Zakon o potvrđivanju Europske konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 20. travnja 1959.g. i dodatnog protokola Europskoj konvenciji o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 17. ožujka 1978.g. na način da se u zakonu mi smo to dakle kao država prihvatili u sukcesijskom postupku, a '99. smo u Saboru potvrdili taj zakon kojim smo postali stranka u toj Konvenciji Vijeća Europe. Na način da se u zakon dodaju članici 3.a i 3.b kojima se utvrđuju izjave koje će RH priopštiti glavnu tajniku Vijeća Europe u odnosu na konvenciju i te protokole. Europska konvencija u uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od travnja '59.g. potvrđena je zakonom od 5. ožujka '99.g. na snazi je prema RH od 5. kolovoza '99. Konvencija je inače stupila na snagu 1962.g. Dodatni protokol Europskoj konvenciji o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 17. ožujka '78.g. potvrđen je zakonom od 5. ožujka '99.g. na snazi je prema RH od 14. prosinca '99.g. Dodatni protokol je stupio na snagu 12. travnja '82.g. RH se priključila projektu pojačane suradnje u vezi s Uredom europskog javnog tužitelja koji je neovisno tijelo EU nadležno za istragu kazneni progon, podizanje optužnica protiv počinitelja i supočinitelja kaznenih djela koja utječu na financijske interese EU. Zakonom o provedbi Vijeća od 12. listopada 2017.g. u provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja EPPO HS donio je na sjednici 18. prosinca 2020.g. Zakon je stupio na snagu 28.5.2021.g. na dan stupanja na snagu provedbe odluke komisije od 26. svibnja 2021.g. o utvrđivanju datuma na koji EPPO preuzima istražne zadaće i zadaće kaznenog progona. U skladu sa navedenom provedbenom odlukom komisije EPPO je počeo sa radom 1. lipnja ove godine. Dakle nisu sve članice EU pristupile projektu EPPO-u od 27 pristupilo je 22, da vas ne bih informirao koje jesu koje nisu reći ću samo koje nisu Mađarska, Poljska, Danska, Irska i Švedska s tim da je Švedska u završnoj fazi da se priključit tom projektu pojačanje suradnje u ovoj sferi kaznenog prava. RH je vezana uz čl. 24. Europske konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima prilikom polaganja isprave o pristupanju, potvrđivanju glavnom tajniku Vijeća Europe priopćila izjavu da se u smislu konvencije o pravosudnim tijelima u RH smatraju sudovi i državna odvjetništva. Nadalje, RH je vezana uz čl. 6. Drugog dodatnog protokola uz Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima. Prilikom polaganja isprave o ratifikaciji glavnom tajniku Vijeća Europe na isti način potvrdila da se u tom smislu pravosudnim tijelima smatraju sudovi i državna odvjetništva. Cilj ovog konačnog prijedloga zakona je dopuna ranijih priopćenih izjava koje je RH podnijela glavnom tajniku Vijeća Europe u skladu sa čl. 24. Europske konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima i dodatnim protokolima kako bi se EPPO uz sudove i državna odvjetništva odredio kao nadležna pravosudna tijela, tijelo i omogućio mu se alat za međunarodnu pravosudnu suradnju sa trećim državama, dakle državama izvan EU. RH kao država članica EU koja sudjeluje u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem europskog javnog tužitelja izjavljuje da se Ured europskog javnog tužitelja pri izvršavanju svojih nadležnosti kako je predviđeno uredbom smatra pravosudnim tijelom za potrebe izdavanja zahtjeva za uzajamnu pomoć u skladu sa konvencijom i njezinim protokolima kao i za potrebe pružanja informacija i dokaza koji europski javni tužitelj već zaprimio ili bi mogao zaprimiti nakon pokretanja istraga u području svoje nadležnosti. Tekst izjave usuglašen je na razini EU-a sa državama članicama koje su pristupile pojačanoj suradnji u osnivanju europskoj javnog tužiteljskog instituta. Izjave iz ovog Zakona proizvode učinak od datuma njihovog primitka od strane glavnog tajnika Vijeća Europe. Prema, premda se ovim Zakonom ne potvrđuje međunarodni ugovor, usvajaju se izjave koje će RH priopćiti na međunarodnom planu te se one odnose na provedbu međunarodnih ugovora koji su na snazi u odnosu na RH, stoga je temeljem donošenja, temelj donošenja ovog Zakona čl. 207 Poslovnika HS-a i odluka Ustavnog suda prema kojima se zakonima kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju, a postupak donošenja pokreće se podnošenjem konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora koji je pred vama. Hvala vam na pozornosti, poštovana gospodo.
Evo, imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, iz neslužbenih izvora saznajemo kako nedavno uspostavljen Ured europskog javnog tužitelja u Hrvatskoj provjerava konkretne podatke vezane uz provedbu Programa ruralnog razvoja, još konkretnije vezano uz provedbu samog projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Možete li nam vi, naravno u okvirima naših nadležnosti reći jesu li informacije o određenim nepravilnostima točne ili to uopće ne stoji? Zahvaljujem.
Odgovor.
... [[Govornik se ne čuje.]] zastupnice. Vi ste, koliko je meni poznato, a dobro mi je poznato i moja kolegica, dakle pravnica. Poznato vam je da ja dolazim u ime Vlade, da pripadam po toj trodiobi izvršnoj vlasti, dakle da je kako sam maloprije rekao, europski javni tužitelj samostalno i neovisno tijelo u okviru EU. Naravno, i njegov delegirani ured delegiranih tužitelja kojih ima dvoje u RH, kojima je RH osigura sve uvjete za rad, mi niti se trudimo imati spoznaja o njihovim aktivnostima niti ih komentiramo. Dakle, u tom smislu, oni su apsolutno neovisni i mi nemamo saznanja da li rade, ako ima elemenata, sigurno rade svoj posao. Evo.
Hvala državnom tajniku. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Odbor zakonodavstvo, pravosuđe? Nema. Onda prelazimo na raspravu. Prvi je prijavljeni Klub zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Mišel Jakšić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice, kolege saborski zastupnici. Ja ću sad napraviti dva u jedan, Odbor za pravosuđe je imao raspravu po ovom Zakonu i odluka oko samog zakona je donesena jednoglasno. Zahvaljujem i ovim putem predstavnicima ministarstva koji su sudjelovali u radu samoga Odbora. Svaka izmjena, gdje se usklađujemo s europskim pravima i europskim konvencijama, pa i ovaj mali pokušaj rasprave u Uredu europskog tužitelja u Zagrebu je sigurno nešto što doprinosi tome da vraćamo povjerenje u hrvatsko pravosuđe i da Hrvatska i na pravosudnom polju postaje punopravni dio, ali ne samo sa prepisanim zakonima, nego i sudjelovanjem svojih službi u skladu sa europskim direktivama i europskim zakonima. Sigurno je da je to nešto što doprinosi daljnjem jačanju i dizanju transparentnosti našega sustava, ali sigurno da je to nešto što pokazuje da možemo i mi sami iznutra mijenjati stanje u našemu pravosuđu. Stoga ovakve izmjene, ovakve inicijative i ovakva usklađivanja, kao Klub SDP-a podržavamo i podržat ćemo i na glasanju o ovome Zakonu i nadamo se da je to samo još jedan od koraka koji vodi prema daljnjim izmjenama i naših kaznenih zakona, ali i stanja u našem pravosuđu kroz preuzimanje inicijativa i direktiva koje su se pokazale u razvijenijim zemljama od naših i zemljama koje imaju veće povjerenje u pravosuđe kao dobre i pozitivne. Hvala još jedanput i podržat ćemo zakon.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Krunoslav Katičić.
Pa evo, poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Kao što je uvodno kolega iz Ministarstva, poštovani državni tajniče, kao što ste uvodno i izrekli u svom uvodnom izlaganju, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] dopuna jednog zakona koji je već davnih dana donesen i implementiran djelomično u hrvatski pravni sustav i, ali ovom izmjenom odnosno dopunama ovog postojećeg zakona i tih europskih komencija koje se implementiraju postojeći zakon, mislim da se stvaraju preduvjeti da se točnije, ovim dopunama dodatno stvore dodatni alati i stvari i da Ured europskog javnog tužitelja koji je relativno nedavno formiran u RH u cijelosti preuzme sve svoje ovlasti i da se na neki, na, ustvari stvore dodatni optimalni uvjeti da on u cijelosti preuzme onu svoju funkciju i svrhu koju ima, a to je za cilj da se što prije u europskim stvarima preuzmu i s jedne poveznica ustvari između suradnje prema našim tijelima, kao što je USKOK, ali imamo činjenicu da se u, na području EU dešavaju značajni porast kriminaliteta koji ima međunarodne elemente pa s te strane ove 3 izjave koje će se implementirati, stvarno će doprinijeti da se i oni koji se bave nečasnim radnjama u cijelosti mogu privesti pred odgovarajući lice pravde. Što kazati još u tome dijelu? Činjenica, isto tako, da se ove dopune u europsku Konvenciju o uzajamnoj sudskoj praksi u kaznenim stvarima nisu potpisale sve članice EU, ali mislim da je, s obzirom na naš položaj i izazove koje imamo, budući smo jedna od rubnih zemalja koje graniče i čuvaju određene, na neki način granice EU, dodatno pojačavaju sigurnost svih nas, pa i cijelih građana EU. Završno mogu kazati da će Klub HDZ-a kako što je to odradio i na svim nadležnim odborima pred kojim je ovaj Prijedlog zakona bio, podržati ove predmetne ... [[Govornik se ne razumije.]] i dopune postojeće europske Konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima i na taj način se nadam da ćemo doprinijeti što boljem radu hrvatskog pravnog sustava. Hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle decentralizirana razina Ureda europskog javnog tužitelja sastoji se od delegiranih europskih tužitelja koji su smješteni i koji djeluju u ime Ureda europskog javnog tužitelja u svojim državama članicama te uz posebne ovlasti i položaj i pod uvjetima koji su utvrđeni u Uredbi imaju iste ovlasti kao nacionalni tužitelj u pogledu kaznenog progona, podizanja optužnice te u pogledu samih istraga. Oni su kao takvi, sastavni dio Ureda europskog javnog tužitelja, ali su pritom i dalje na operativnoj razini integrirani u sve nacionalne pravne sustave i nacionalne pravosudne strukture te strukture tužiteljstva. Osnovna pitanja koja se tiču pravosudne suradnje, a koja se predlažu urediti ovim Zakonom od iznimne su važnosti jer je kvalitetna suradnja država članica EU po pitanju kaznenog progona ključna u ostvarenju funkcionalnog i učinkovitog pravosudnog sustava na razini EU. Uzajamna suradnja država članica prvenstveno se temelji na provođenju načela uzajamnog povjerenja i uzajamnog priznavanja. Provođenje načela uzajamnog priznavanja u punini njegova značenja te postavlja istovremeno potpuno povjerenje i vjeru u strani pravosudni sustav i njegove suce pa i kada se pravni sustavi države izdavanja i države izvršenja pojedinih instrumenata pravosudne suradnje u većoj mjeri razlikuju. Zbog važnosti ove vrste suradnje, razlozi odbijanja pravosudne suradnje, trebali bi se isključivo vezati za zaštitu temeljnih ljudskih prava i tek tako postupanje pravosudnih tijela dovelo bi do efikasne, brze i pojednostavljene pravosudne suradnje koja nužno mora biti takva da bi osigurala učinkovitu borbu protiv kriminala, a građanima EU osigurala sigurnost i pravdu. Naime, organizacije i pojedinci koji se bave međudržavnim organiziranim kriminalom, u velikoj mjeri iskorištavaju slabosti neučinkovite međudržavne suradnje. Upravo zbog toga sve države članice trebale bi raditi na uspostavi kvalitetne pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Dakle, odbijanje pravosudne suradnje mora se jedino temeljiti na povredi načela zajamčenih Poveljom EU koja propisuje da se Unija temelji na nedjeljivim univerzalnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti i solidarnosti te na načelima demokracije i vladavine prava te pojedinca postavlja u središte svog djelovanja uspostavom statusa građana Unije i stvaranjem područja slobode, sigurnosti i pravde. No, ipak tijekom uspostave pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, nužno je uvažiti razlikosti kultura i tradicija svih naroda Europe, nacionalnih identiteta država članica i njihovih tijela vlasti na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. A kada govorimo o razlozima za uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja, smatram kako je bitno iznijeti još nekoliko podataka. Prema procjenama, zemlje EU su u 2018. izgubile 140 milijardi eura prihoda od poreza na dodanu vrijednost zbog transnacionalnih prijevara. Pritom bi iznos za 2020. mogao biti viši zbog posljedica pandemije bolesti Covid-19 na gospodarstvo EU. Naravno, podatke za 2021. još iščekujemo. Države članice ujedno su izvijestile da je u 2015. nepravilno upotrijebljeno oko 638 milijuna eura iz strukturnih fondova EU. Prije nego li je Ured europskog javnog tužitelja započeo s radom, istrage takvih kaznenih djela mogla su provoditi isključivo nacionalna tijela, čiji su alati ograničeni jer ovlasti tih tijela prestaju na nacionalnim granicama. Slično tome i tijela EU koja su Uredu europskog javnog tužitelja prethodila u tom području, kao što su Europski ured za borbu protiv prijevara-OLAF, zatim Agencija EU za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva-EUROPOL i Agencije EU za kazneno pravosuđe, ne mogu pokretati kaznene istrage niti provoditi kazneni progon u državama članicama. Stoga hrvatska javnost svesrdno pozdravlja uspostavu rada Ureda javnog tužitelja na području naše zemlje. Zahvaljujem.
Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad proglašavam pauzu do 12 sati kad će biti glasovanje. STANKA U 9,50 SATI.
Idemo dalje, Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju Europske konvencije o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 20. travnja 1959.g. i dodatnog protokola Europskoj konvenciji o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 17. ožujka 1978.g., drugo čitanje, P.Z. br. 176., predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je točno 100 zastupnica i zastupnika svi su bili za tako da je donesen navedeni zakon. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2020.g., podnositelj je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Ovdje ćemo glasovati sukladno čl. 44. st. 4. Poslovniku HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2020.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 90 zastupnica i zastupnika, 88 za, 2 suzdržana pa je donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.