Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Dakle, ja bih htio skrenuti iz Kluba MOST-a Nezavisnih lista pažnju na činjenicu na što se svodi današnja politika zaštite okoliša. Dakle mi ovdje ćemo raspravljati i o prenašanju dakle obveza iz EU. Danas kada bi situacija zahtijevala nešto posve drugo, posve drugo, a to bi značilo stavljanje politike zaštite okoliša, stavljanje svih raspoloživih sredstava u funkciju i trenutka u pogledu gospodarske krize i trenutka u pogledu svih neispunjenih obveza, međutim, to se ne čini nego se ovdje ispravljaju zakonski akti, a potiho se financiraju kojekakvi projekti koji su čiste klijentelističke prirode, tipa Centar za gospodarenje otpadom, koji svi vrijede po pola milijarde kuna, bez obzira na to što oni sami po sebi ne mogu ispuniti zadaće koje mi imamo dakle, i pred sobom i pred našoj budućnošću, a da ne govorim i one koje smo preuzeli. Stoga bih ja skrenuo javnosti pažnju na činjenicu da se Hrvatska doista vodi na jedan sluganski način i u politici zaštite okoliša, da se svi ovi novci koji postoje na raspolaganju ne stavljaju u funkciju recimo iskorištenja sveg potencijala biorazgradivog otpada koji u Hrvatskoj postoji, koji bi se po hitnim postupcima mogao izraditi cijela jedna mreža, povezati sa sektorom poljoprivrednim i poboljšati kvalitetu tla u našoj poljoprivrednoj proizvodnji i time jedan problem pretvoriti u jednu priliku. Stvar je u povezivanju, to je ono što se ovdje uporno ne čini.
Dobro, stanka će naravno biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavljamo u 9 i 45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Molio bih sada ministra da u ime Vlade dade dodatno obrazloženje prijedloga ovog zakona. S nama je poštovani ministar zaštite okoliša i energetike, Tomislav Ćorić. Izvolite.
Poštovani g. Jandrokoviću, predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici HS-a. Pred vama je Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Štokholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim tvarima usvojena je 2001. g. u Stockholmu, a stupila je na snagu 17. veljače 2004. g. RH je Konvenciju potpisala u svibnju 2001. g., a HS je na sjednici održanoj 30. studenog 2006. donio odluku o proglašenju Zakona o potvrđivanju Štokholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Konvencija je u odnosu na RH stupila na snagu 30. travnja 2007. Postojanje organske onečišćujuće tvari obuhvaćaju izuzetno velik broj spojeva koji se mogu svrstati u skupine pesticida, industrijskih kemikalija i nenamjerno nastalih odnosno proizvedenih nusprodukta. Postojanje organske onečišćujuće tvari su organski spojevi otporni na fotolitičku, kemijsku ili biološku razgradnju. Imajući svojstvo niske topljivosti i u vodi i visoke topljivosti u mastima, oni nakupljaju tvari u organizmima. Premda se u okolišu nalaze u niskim koncentracijama, prenose se na velike udaljenosti vodom i zrakom te su stoga široko rasprostranjeni. Na razini EU glavni pravni instrument za provedbu Štokholmske konvencije i Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima je Uredba EU zajednice br. 850 iz 2004. g. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima koja je stupila na snagu 20. svibnja 2005. i izravno se primjenjuje u svim državama članice EU. Navedenom Uredbom zabranjuje se, odnosno ograničava proizvodnja, uporaba i stavljanje na tržište postojanih organskih onečišćujućih tvari navedenih u dodacima Štokholmske konvencije i Protokola, a sadrži odredbe o zalihama i otpadu. Opće i posebno izuzeće ograničena su na najmanju moguću mjeru. Uredba sadrži i odredbe koje zahtijevaju i uspostavu proračuna odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] za nenamjerno proizvedene postojane organske onečišćujuće tvari. U određenoj mjeri Uredba ide korak dalje od samog međunarodnog ugovora u smislu ambicioznosti. Postojane određene razlike, odnosno postoje određene razlike u odredbama Uredbe i same Štokholmske konvencije s obzirom da je zakonodavstvo EU znatno ambicioznije. Zakon o provedbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima donesen je 2013. g., a stupio je na snagu 7. prosinca 2013. g. Zakon jednom… ... [[Upadica se ne čuje.]] Možemo dalje? A zakon je jednom izmijenjen i dopunjen te su izmjene i dopune stupile na snagu 30. svibnja 2019. g. Možemo? .../Upadica: Može, može. Zakon je jednom izmijenjen i dopunjen te su izmjene i dopune stupile na snagu 30. svibnja 2019. godine. EU je u okvirima dopunjavanja i unapređivanja zakonodavnog okvira donijela novu Uredbu Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. U novoj uredbi provedene su samo tehničke izmjene pojedinih definicija i termina s ciljem otklanjanja postojećih i nejasnoća i provedivosti operativnih odredbi. Dodano se definira Europska agencija za kemikalije kao tijelo za provedbu uredbe te se upravo određene zadaće Europske komisije prenose na navedenu agenciju zbog njezinog stručnog znanja i iskustva u provedbi općeg zakonodavstva o kemikalijama i međunarodnim sporazumima o kemikalijama. Stupanjem na snagu nove Uredbe broj 850 iz 2004. godine o postojanim organskim onečišćujućim tvarima stavljena je izvan snage. U cilju usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU potrebna je izmjena važećeg pravnog okvira te je izrađen ovaj zakon. Zakonom se definiraju nadležna tijela i poslovi nadležnih tijela za provedbu Uredbi 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Dodatno se definira HZJZ kao institucija koja obavlja stručne poslove za tijela državne uprave. Nadležna tijela za provedbu uredbe su tijela državne uprave nadležna za zdravstvo, za poljoprivredu, gospodarstvo, za zaštitu okoliša i za inspekcijski nadzor. Definira se zabrana proizvodnje, stavljanje na tržište i uporaba određenih tvari. Dodatno se definira upravljanje zalihama proizvoda kao i postojane s otpadom, kao i postupanje s otpadom koji sadrži ili je onečišćen bilo kojom od zabranjenih tvari. Zakonom se također definiraju i obveze izvješćivanja i vođenja informacijskog sustava zaštite okoliša koji između ostalog sadrži i podatke o ispunjavanju odredbom definiranih obveza. Uređuje se provedba upravnog i inspekcijskog nadzora nad provedbom Uredba 2019/1021 te se propisuju novčane kazne za nepoštivanje pojedinih odredbi ovog zakona. Sukladno članku 206. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku s obzirom da se radi o zakonu koji se usklađuje s dokumentima EU. Hvala vam na pažnji.
Imamo 4 replike. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uredba o, zakona o kojima se uređuje znači naš sprječavanje onečišćenja našega okoliša, međutim ministre nisu dovoljno prepisivati uredbe. Evo samo prijevoz, vaša odluka o zatvaranju određenih odlagališta istih sanitarnih uvjeta samo od Vrgorca do Sinja ima 120 km, znamo koliko tu ima pahova i čađe samo iz kamiona koji izlaze. Da su to nerazumne odluke zato što jednostavno uvjeti da nekome budu 3 puta skuplje otpad kao što je Vrgorčani i da se to dovodi u Cetinsku krajinu i to je neselektivni otpad ima i kemikalija i ostalih tvari. To je što se tiče toga. A što se tiče primjera, evo lagune uz rijeku Krku, koje doslovno dolaze do nacionalnoga parka unići će u našu vodu, Zrmanja problem i to problemi su ogromni. Tako da nije dovoljno prepisivati samo uredbe neg treba u stvarnosti počet rješavati probleme što se tiče onečišćenja našeg okoliša. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite, dobro, nema odgovora onda je kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre dakle vama nije bilo lako izgovarati ime uredbe postojane organske onečišćujuće tvari, međutim taj naziv je krivi. Ja sam svojedobno kad je zadnja bila ovakva izmjena dao vašim suradnicima u ruku uradak profesorice Kaštelan Macan koja je dala komentar na krivo prenešene terminologije. Dakle, Hrvatska ima svoj jezik i razlikuje zagađenje od onečišćenja. Ovo vam govorim čisto dobronamjerno. Dakle, to je stvar jezika nije sada stvar politike nego jezika i šteta je da Hrvatska ne koristi svoj jezik kako treba koji postoji. Dakle, onečišćujuće tvari nisu ispravan prijevod za pollutants, persistent organic pollutants je engleski naziv dakle uredbe odnosno te ciljane skupine i ovo što mi radimo [[Upadica: Gotovo, vrijeme kolega Dobrović.]] je forsiranje jezika.
Želite odgovor? Evo, izvolite ministre.
Dopustite prije svega da se gospodinu Dobroviću, zastupniku Dobroviću zahvalim na ovoj primjedbi. Gospodine Dobroviću ja sam u kontekstu ove uredbe odnosno njezine, zakona koji se temelji na njoj, prije se svega temelji odnosno uputio na mišljenje struke iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Žao mi je što nismo imali na umu ove primjedbe i nešto ranije pa bi o njima promislili. Hvala vam lijepo.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre, evo ja sam pogledao i na stranicama ministarstva koji je popis ovih onečišćujućih tvari i nisam našao tamo naftne derivate iako bi se oni mogli staviti po nekakvoj logici unutar ove skupine, ali ih nema, pa me zanima što je s konkretnom situacijom, volio bih odgovor, a radi se o lagunama uz tvornicu Div odnosno nekadašnji Tvik u Kninu, znači koje su jedan konstantan izvor onečišćenja za rijeku Krku. Ne trebam govoriti koja je važnost rijeke Krke to je jedna neuralagična točka ekološka u Hrvatskoj koja nije riješena, već 30 godina to postoji, možda i 40. Što ste vi napravili i što namjeravate napraviti po tom pitanju? Dakle, ovo je usko povezano pitanje, znači lagune, rijeka Krka, tvornica Div odnosno tvornica nekadašnji Tvik, jedna ekološka bomba. Evo, otiđi tamo pa vidite ako niste, ja sam tamo bio mnogo puta, želim komentar molim vas.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Zekanoviću na vašem komentaru odnosno na pitanju. Dakle, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike u suradnji sa gradom Kninom, gospodinom Jelićem gradonačelnikom, naravno županom gospodinom Paukom ali isto tako i predstavnicima, isto tako i predstavnicima tvornice Tvik iz grada Knina već mjesecima radi i na rješenju ovog problema. To rješenje ide prije svega u smjeru izrade elaborata sanacije Laguna, o čijem onečišćenju je riječ. U konačnici odnosno u drugoj fazi naravno i sam postupak sanacije ono što slijedi. Prethodno bi želio naglasiti da je na razini lokalne zajednice, dakle TVIK-a i grada Knina postignuta suradnja i po pitanju priključenja otpadnih voda iz tvornice TVIK-a na kolektor odnosno pročišćivač otpadnih voda grada Knina, tako da smo u odnosu na [[Upadica: Hvala]] situaciju koju ste zatekli vjerojatno znatno, znatno napredovali po ovom pitanju.
Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani ministre Ćoriću, ja ću vas pitati samo koliko smo centara za skupljanje otpada sanirali, ali ono kako treba po nekim europskim normama i da li se na tome radi i dalje i da li je to završena priča ili je to još uvijek u fazi sređivanja? Jel nekakvi, nekakvi otpadi koji se bacaju po stotinu godina negdje i, i neki centri stari koji nisu bili ekološki unaprijeđeni, da li je to završeno i da li se vodi o tome računa da, ja znam da to nije dovoljno urađeno po pitanju toga, ali smatram da to sporo napreduje. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo g. Mišiću na vašem pitanju. Dakle, sanacija odlagališta otpada je trajan posao i zapravo trajat će i znatno dulje od ovog procesa zatvaranja odlagališta u RH. A ono što želim istaknuti da smo u ovom procesu sanacije pristupili tako da su natječaji za sanaciju odlagališta kontinuirano otvoreni. Jučer ste imali priliku primijetiti u medijima da je jedno od najvećih odlagališta otpada u RH odlagalište Karepovac uspješno odnosno njegova prva faza uspješno privedena sanacije kraju i da je dobilo uporabnu dozvolu, dakle dozvolu, taj proces traje. Međutim, od njega se nikako ne smije odustati, ta odlagališta se trebaju dovesti u ono stanje koje zadovoljava visoke okolišne odnosno ekološke standarde. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. g. Ministre, lijepo je da predlažete ove zakone u HS, evo upravo smo u sabornici osjetili 2 potresa, prije mjesec i jedan dan je bio potres veliki u Gradu Zagrebu. Nažalost kao građanin ovog grada vidim svaki dan kako, kako Zagreb izgleda, pa s obzirom da ste vi nadležni za energetiku, zanima me šta je konkretno ministarstvo vaše napravilo da se tisućama naših sugrađana uključi plin? To je nešto šta ih puno više muči od ovih onečišćavanja i tvari koje ste ovdje predstavili jer ja mislim da u mjesec dana je već ministarstvo se moglo uključiti i pomoć ljudima da dobiju toplu vodu i grijanje s obzirom da to, od tog potresa nemaju. Znači, to je, evo iskoristio sam ovdje priliku što ste danas ovdje da mi to kažete da vidim šta država može napraviti jer grad nije napravio previše, a žalosno da ni država na taj način ne reagira. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa g. Maras na vašem pitanju iako nije usmjeren odnosno nema veze sa temom odnosno ovim zakonskim prijedlogom. Međutim, referirat ću se na njega bez obzira na to. Dakle, da, svi mi smo u Zagrebu prije mjesec dana doživjeli strašan potres sa ogromnim posljedicama i u tom kontekstu u nekoliko navrata sam u toj prvoj fazi kontaktirao s g. Mazalom i Gradskom Plinarom i znate da je pitanje uključenja plina odnosno temeljem uključenja plina i tople vode za dio stanovnika gradskog centra odnosno građana Zagreba pitanje sigurnosti s obzirom na činjenicu da do tog uključenja može doći jedino ukoliko su procijene statičara odnosno dimnjačara i atesti dimnjačara izdani nakon temeljitog pregleda tih objekata. S obzirom na tu činjenicu, do tog pregleda treba doći i u konačnici ti će se objekti uključiti tek onda kada su sigurni odnosno kada je uporaba plina za potrebe grijanje vode bude sigurna. Što se tiče [[Upadica: Hvala]] konkretno ministarstva, mi ćemo sudjelovati u Zakonu o obnovi Grada Zagreba.
Zahvaljujem. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, prvi je na redu poštovani kolega Slaven Dobrović u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora, pozdravljam ministra sa suradnicima i kolegice i kolege. Dakle, pred nama je prijedlog zakona o uredbi toj i toj o postojanim organskim onečišćujućim tvarima kako piše u dokumentima. Sad sam upravo skrenuo pažnju ministru da se radi o krivom nazivu jer onečišćujuće tvari kao termin nisu u skladu sa hrvatskim stručnim leksikom koji postoji, dakle mi nismo nekakva mala država koja tek razvija svoju kulturu, svoju znanost, svoju struku, nego ona postoji dugo vremena i šteta je tj. nedopustivo je u stvari da se ne koristimo tim našim jezikom onako kako treba. Mislim da je to itekako zadatak zakonodavca, dakle poljutans je zagađivalo, to je tvar za koju se pouzdano zna da nanosi štetu okolišu i živom svijetu. Zagađivalo, neonečišćujuća tvar. Tako da, ja sam svojevremeno, spomenuo sam već da je jako dobar osvrt na tu problematiku krivog prenošenja europskih dokumenata gdje se pojam polutant i kontaminant ili poljušani … [[Govornik se ne razumije]] preveo na jedan zbunjujući način i unio u hrvatske dokumente od ulaska i pripreme za ulazak u EU. Međutim, mislim da sada staloženo to možemo popraviti. To nije stvar nikakve političke borbe, nego stvar reda. Da, evo, no sad bi malo o politici zaštite okoliša. Naravno da ti, da ta zagađivala, da se još na njih malo osvrnem. Dakle, to su tvari, posebno ove organske perzistant ili postojane tvari koje jako teško doživljavaju ikakvu promjenu u okolišu, dakle otporne su na biološko-kemijsku, foto kemijsku razgradnju i kao takve je jako teško ulaze u kruženje tvari u prirodi što je normalna situacija za standardne da kažemo autpute i produkte življenja gdje se stvari razgrađuju i tvari kruže, šta je jednome produkt drugome je izvor ili sirovina. To kod ovih tvari nije slučaj nego se one gomilaju i stvaraju poteškoće i mnoge od njih su namjerno proizvedene, a neke nastaju spontano odnosno čak se nije ni znalo za njih dok se nije razvila znanost, analitika u dovoljnoj mjeri i dok nisu se dogodila sva istraživanja i povezivanja sa lošim pojavama koje smo opazili u prirodi, međutim i kod ljudi, dakle povezano je sa zdravljem ljudi. I zbog toga su se ova pitanja stavila na stol, ima već više desetljeća dakle štokholmski dokument koji se bavi tim problemom i ratifikacija, dakle mnoge zemlje su pristale posebnu pažnju posvetiti tom pitanju. I jasno je da liste koje su tamo nastale, postoji lista 1, lista 2 gdje su definirane prioritetne opasne tvari da se one revidiraju jer kako znanost nalazi nove povezanosti, recimo glifosat za koji neko uporno tvrdi da je ne štetan, industrija to jako promiče i onda mediji tu čine posao za koji su plaćeni od onih koji imaju novaca i interesa onda treba dugo vremena dok se stvori kritična masa i ustanovi da takva jedna tvar nije dobra za upotrebu, da je treba maknuti i onda se pojavljuje na ovim listama i onda se dogovaraju mjere i to prestane biti legalna tvar. Tako da jasno da se svako malo te liste revidiraju i to je u redu. Međutim, ajmo malo o politici zaštita okoliša šta je to, šta bi to trebalo biti? Ja sam ovdje u stanci prije same točke dao primjedbu da se nažalost politika zaštite okoliša u Hrvatskoj svodi na ovo puko prenašanje određenih zadataka koje treba raditi naravno, zato ovaj zakon treba kao takav podržati, međutim to je puno manje od politike zaštite okoliša kakva bi danas trebala biti u jednoj zemlji koja promišlja svoju budućnost, planira kojekakve aktivnosti koje imaju zadatak stvoriti cjelinu. Dakle to nije lista pojedinačnih zadataka, evo sad smo riješili, dakle možete sada kada se to izglasa staviti kvačicu, zakon riješen, jel tako? Evo ministar je otišao, on je svoje odradio, smatrao je da je time taj dio politički obavljen, to je još jedan pokazatelj koliko se površno shvaća zaštite okoliša u Hrvatskoj, kvačica je obavljena idemo dalje, da vidimo što je još dalje na listi. To sve skupa nije ništa i zato se u Hrvatskoj događa bitna degradacija okoliša na mnogim sferama jer se to niti monitorira kako treba. Samo kada bi pogledali kakav je monitoring mora, kakav je vodenih tijela, kvalitete tla itd., vidjeli bismo da se tu može puno bolje napraviti odnosno da mi nismo odgovorni prema budućim generacijama jer zapamtite svi mi možete imati ne znam kakvu titulu, ali to će završiti i za 10, 20 godina ste starac, dolazi nova generacija. Dakle, nitko ovdje nije svemogući koji sada uživa u ne znam kakvim privilegijama, nama je zadatak brinuti se o okolišu i brinuti se o stanju naše nacije. Politika zaštite okoliša mora stvoriti cjelinu u kojoj će se harmonizirati odnos čovjeka i okoliša, dale prirode. Ja sam da mi crpimo sve naše resurse iz prirode, neke iz naših domaćih neke moramo uvoziti i taj odnos se mora harmonizirat na način da se smanjuju štete odnosno emisije koje nastaju u tom procesu i da se racionalnije odnosimo prema tom resursu. To bi bio zadatak zaštite okoliša. Prema tome, kada mi pogledamo što se događa u našoj Hrvatskoj, kad vidimo da smo na kraju financijskog razdoblja Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, dakle 2014.-2020.imamo još svega tri godine za potrošiti tih novaca, vrijeme neumitno teče, novci se ne troše odnosno neki se troše na potpuno krive projekte. Spomenuo sam te nesretne CGO dakle nevjerojatno je da je jednostavnije sagraditi CGO nego jedno kompostište ili kompostanu kako biste je htjeli zvati, dakle kompostiranje biorazgradivog otpada što je zacrtana kao primarna mjera i u Planu gospodarenje otpada RH i na njoj bi se moralo inzistirati i financiranje toga je dozvoljeno iz ovih fondova. Ja apsolutno ne razumijem zbog čega se hitno ne ide u to jer i oprema postoji za to kod nas, tehnologiju znamo, dakle sve je u našim rukama i sve je u principu pitanje kratkoročnih investicija koje vrlo mogu polučiti rezultat. Međutim, to se ne radi, dapače, na to se stavljaju prilično velike obveze, morate dokazivati jedinice lokalne samouprave dokazivati fizibilnost što je suludo u ovome slučaju, a pazite fizibilnost jedan centar u Lučinom razdolju dokaže. Lučino razdolje je centar gore na 300, 400m nadmorske visine gdje nema ni ceste, ni vode, ni struje tik uz granicu sa BiH. Graditi centar 50 i nešto kilometara daleko od Dubrovnika gdje je glavni izvor otpada, dakle to je jedna tako suluda ideja da je to je apsurdno samo po sebi, međutim kod nas se to uporno ide dalje. Zašto? Jer klijentelizam koji će u tih pola milijarde kuna se nahraniti i sve je s tim povezano je dovoljno jako da to stalno gura. A ministar nema snage to, ići protiv toga jer je to naravno povezano sa hijerarhijom sa županijama sa svime. Kao i u Karlovcu, dakle i njihov centar, zamislite da jedan grad Slunj, prvo što će se tamo izgraditi u vezi otpada je pretovarna stanica za otpad. Manje od 1000 tona godišnje će se pretovarati sa investicijom od 8 milijuna kuna. Koliko recikliranja, ma nula, nula jer kad se to pomiješa u jedno i natrpa nema vam tu recikliranja u onom centru. Prema tome, politika bi trebala biti nešto daleko više [[Upadica: Hvala.]] a zasada je u Hrvatskoj nema u zaštiti okoliša. Molim.
Idemo na drugu raspravu poštovani kolega Felak, izvolite u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom, cijenjene kolege, ovoga pred nama je danas zakon, Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Prije nego nešto par riječi kažem o samom zakonu probat ću i ja pojasniti što su to postojane organske onečišćujuće tvari, to su organske tvari koje trajno ostaju u okolišu, a akumuliraju se u živim bićima i predstavljaju rizik za zdravlje i okoliš. Prenose se zrakom, vodom ili preko migratorskih vrsta te se tako rasprostranjuju preko međunarodnih granica i dopiru u regije u kojima se nikada nisu proizvodile ili upotrebljavale. S obzirom na to da se ni jedna regija ne može sama nositi s rizicima koje predstavljaju te tvari nužno je upravljanje rizikom na međunarodnoj razini. Postojane organske onečišćujuće tvari na globalnoj su razini uređene Stockholmskom konvencijom i protokolom iz …/nerazumljivo/… Ti su zakonodavni akti u EU, ti se zakonodavni akti u EU provode Uredbom o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Svrha te uredbe jest zaštiti zdravlje ljudi i okoliš primjerom posebnih kontrolnih mjera kojima se zabranjuje ili strogo ograničava proizvodnja stavljanja na tržište i uporaba postojanih organskih onečišćujućih, ispuštanje u okoliš postojanih organskih onečišćujućih tvari koje nastaju kao nus proizvodi industrijskih procesa svodi se na najmanju moguću mjeru, jamči sigurno upravljanje zalihama postojanih organskih onečišćujućih tvari na koje se primjenjuje ograničenje i osigurava zbrinjavanja ne način prihvatljiv za okoliš otpada koji se sastoji od postojanih organskih onečišćujućih tvari ili je njima onečišćen. Znači, ovim zakonom, ovim zakonom definiraju se nadležna tijela i zadaće istih za provedbu već spomenute Uredbe EU, nadalje definiraju se obveze izvješćivanja tko provodi upravni, a tko inspekcijski nadzor nad provedbom uredbe te propisuju novčane kazne za nepoštivanje pojedinih odredbi ovog zakona. Ovdje je bilo rečeno i nekoliko rečenica da li je ovo najspretniji prijevod, prijevod ovoga engleskog naziva o tome će riječ, kao što je ministar rekao riječ reći i struka, ja se mogu čak i složiti s kolegom Dobrovićem da bi trebalo koristiti što više hrvatske riječi, makar vidio sam da nekim zastupnicima u saboru iz SDP-a to baš nije sjelo najbolje, ali ako imao u hrvatskom jeziku odgovarajuću riječ koju možemo koristiti ne vidim razloga da ju ne koristimo. Isto tako, primjena i provedba direktiva EU nisu samo nešto s čime mi prenosimo zakonsku regulativu EU u naše zakonodavstvo nego nešto dobro, nešto s čime mi ako primjenjujemo i poštujemo te direktive i poštujemo onda i naše zakone jer su direktive po ovime postaju i sastavni dio naših zakona, ključna riječ je primjena svega toga u praksi. I tu se isto u velikom dijelu slažem sa raspravom i gospodina Dobrovića i svih koji na taj način raspravljaju da trebamo pomiriti znači život onaj svakodnevni život sa zahtjevima zaštite okoliša. I to mislim da smo vidjeli i na mnogim drugim stvarima da ih sada ne povezujem i sa postojećom krizom u zdravstvenom sustavu, ali sigurno da će nam vrlo skoro i već nam dolazi na naplatu i pretjerano zagađivanje okoliša koje se onda reflektira na život svih stanovnika, svih stanovnika ali ne samo Hrvatske jer mi ne možemo samostalno rješavati te probleme nego oni moraju biti riješeno globalno. Pa stoga je dobro da upravo ovakve direktive koje, ako je rekao u pitanju da će biti predsjedniče novi potres da ja skratim onda malo, ovoga još par riječi samo da kažem znači zdravlje ljudi i zaštiti okoliša moraju biti na prvom mjestu, a upravo ovakve zakonske regulative to daju nam podlogu da tako nešto možemo i sprovoditi. No, sve se na kraju svodi i kod zaštite okoliša i kod zdravstvene zaštite i kod svega ostaloga na društvenoj osviještenosti. Mogu se napisati izvrsni zakoni, izvrsne uredbe, ali netko ih treba sprovoditi, a moramo apelirati na svijest ljudi da se okoliš što manje zagađuje. Evo, ja sam šumarske struke i sada sam i u vrijeme ove krize dosta se krećem po prirodi, po šumi i vidim da je u zadnjih godinu do dvije dana zagađivanje, zagađivanje šumskih staništa opet u velikom porastu, konkretni ili jednostavnije sve više je smeća u šumi, uz ceste, u odvodnim kanalima, jednostavno ja to ne mogu shvatiti danas kad u biti sva domaćinstva imaju spremnike za odlaganje otpada, razvrstavanje otpada, kad je gotovo na svakom, na svakom, na svaki par ulica se nalazi zeleni otok u našim gradovima i manjim mjestima, zar je baš tako teško to smeće razvrstati i spremiti u odgovarajuću kantu ili odgovarajući kontejner i taj način ne doprinositi zagađivanju okoliša, a velim nažalost zadnjih godinu do dvije dana događa nam se upravo obrnuto sve više plastike ima upravo u šumama, a da ne govorim ono što vidimo u morima, što vidimo u jezerima, što vidimo općenito u vodama kod nas. Zato još jednom apelirao bi na sve one koji to mogu, koji to mogu na to represivno djelovat, ali prije svega na svijest ljudi da to ne čine, nego da smeće odlažu tamo gdje, gdje je to i predviđeno. U svakom slučaju, u svakom slučaju problematika zaštite okoliša, problematika provođenja Uredbi EU, ali i naše vlastite zakonske regulative je nešto što se neće riješiti preko noći, ali očekujem da ćemo svi zajedno kao društvo edukacijom djece od vrtića preko škola, pa do, da budu educirani i da u odrasloj dobi što manje zagađuju okoliš. Ja se nadam da ćemo to ipak kao društvo uskoro postići i Klub HDZ-a će podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Trebao je sada govoriti Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, evo ga stiže, pa će onda dobiti riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, a nema ministra više, otišao je, dobro okej, kolegice i kolege. Dakle, ima jedna točka koja je iznimno vezana uz ovaj zakon. Ministar je maloprije odgovorio, ali nije odgovorio na onaj način kako bi htjeli čuti građani Knina. Dakle, u samome Kninu, znači u srcu Knina nalazi se tvornica DIV odnosno nekadašnji TVIK. Uz tu tvornicu prema rijeci Orašnici nalaze se lagune u kojima se nalazi nekakva mazut, nekakva organska onečišćenja, znači na bazi naftnih derivata, koji tamo stoji već desetljećima i desetljećima, a izgleda, ja sad ne bi tu htio insinuirati, da imamo i dolazak novog onečišćenja, al to je nešto za provjeriti, ima li novo ili ga nema. Kad god se digne vodostaj rijeke Krke, ta onečišćenja, ta znači nafta i naftni derivati oni počnu onečišćavati rijeku Krku. Rijeka Krka je, znači iz nje vodu dobija i grad Šibenik i grad Drniš odnosno desetak općina i gradova posredno ili neposredno iz rijeke Krke dobija pitku vodu. Da ne govorim o važnosti rijeke Krke kao nacionalnog parka. Turističku važnost, ekološku važnost, to je sve vezano uz vaše ministarstvo. Ne može se dogoditi da svake godine po nekoliko puta kada je malo veći vodostaj, kada padne malo više kiše da voda iz tih laguna, ta nečista prljava voda ulazi u rijeku Krku i zagađuje Krku. I ono što imamo, svake godine kninski i šibenski vatrogasci stavljaju one eko brane, saniraju to i troše proračunski novac. Svake godine imamo istu priču. Neko je primijetio, počela je nafta plivati, dolaze vatrogasci, stvaraju se brane i priča je završila. Ajmo jedanputa za uvijek to riješiti. U čemu je problem, ja stvarno ne znam. Dakle, ja sam tamo bio više puta, pokušao sam onako laički utvrdit o čemu se radi, ali to je vaš posao. Evo, ja vam, znači sada kao zastupnik u HS upravo iz te županije kažem, otiđite danas na teren, pošaljite inspekciju zaštite okoliša, zaštite prirode, vodopravnu inspekciju, danas, evo danas otiđite i konačno riješite problem. Pa nije problem ustanoviti ima li neka cijev koja nekuda vodi tamo i zagađuje to. Ako nema, pa nađite novac da se te lagune isprazne, očiste i da toga više nema. Zašto se to ne napravi? Dakle, ne bi želio da za koji tjedan ili mjesec ponovno dođete predlagati neki zakon u HS i da ja govorim ovu istu priču, a da vi niste opet ništa napravili. Ova je stvar jednostavno rješiva, treba nać neka financijska sredstva, okej kriza je, uvijek je kriza, ali pronađite ih i ustanovite. Ali prvo ustanovite dolazili tamo do novog onečišćenja kontinuirano od nekud, ja ne bi čak ovdje ni sunirao odakle može doći, logično je, ili je to onečišćenje staro u tim lagunama i konstantno stoji. Ako je staro ajmo to ispraznit, očistit, zatrpat i problem je riješen. Dogodit će se malo veća ekološka katastrofa. Treba nam, a to se periodično događa svakih nekoliko desetljeća, poplavica nekakva, malo više kiše. A onda će ova rasprava u HS biti snimljena. E, onda će neko dignuti kaznenu prijavu. Onda će neko dignut kaznenu prijavu protiv svih odgovornih. A najodgovornije je Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, najodgovornije. Dakle, dogodit će se ekološka katastrofa, stvarno nije šala, otiđite tamo, to izgleda katastrofalno. Znači, nalazi se uz rijeku Krku 100 metara jezero, jezero površine 5000 kvadrata ili 10 000 kvadrata, hektar cijeli možda, puno nafte, laguna puna nafte ili nekakvih derivata, ne znam šta je ono jel teško mi je uopće reći o čemu se radi. Dakle, čuli ste, ovo će možda, ovaj će govor biti i dokaz na, sutra i na sudu. Ministarstvo zaštite okoliša, prirode, znači i energetike je odgovorno. Vi ste odgovorni. Danas nazovite inspekcije zaštite prirode, okoliša, vodopravne inspekcije na teren, riješite problem, nemojte samo poslati, nego riješite problem. Hvala lijepo.
Idemo dalje, sada je Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Mihael Zmajlović, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS, kolegice i kolege. Evo ovim predloženim zakonom usklađuje se hrvatsko zakonodavstvo s Uredbom EU o postojanim organskim onečišćujućim tvarima koje je nastupila na snagu 15.srpnja 2019.godine i ona je zapravo u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Svrha ove uredbe je zaštiti zdravlje ljudi i okoliš primjenom posebnih kontrolnih mjera kojima se zabranjuje i strogo ograničava proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba postojanih organskih onečišćujućih tvari, ispuštanje u okoliš postojanih organskih onečišćujućih tvari koje nastaju kao nusproizvodi industrijskih procesa i svodi se na njihovu najmanju moguću mjeru. Te postojane organske onečišćujuće tvari su organske tvari koje trajno ostaju u okolišu, one se akumuliraju u živim bićima i predstavljaju rizik za naše zdravlje i okoliš. Dakle, radi se o tvarima koje posjeduju toksična svojstva, one su otporne na razgradnju, bioakumuliraju se kroz prehrambenu mrežu i štetno djeluju na ljudsko zdravlje i okoliš te su sklone u dalekosežnom i prekograničnom atmosferskom prijenosu i taloženju. Zato donošenje ovakve uredbe, ali i ovaj prijedlog zakona koji osigurava njezinu provedbu u Hrvatskoj treba pozdraviti. Ono što smatram da je posebno važno naglasiti da se Hrvatska treba još jače odnosno treba nastaviti osigurati napore na implementaciji štokholmske konvencija, a ova uredba se zapravo i temelji na jednoj takvoj konvenciji kako bi mogli pravovremeno detektirati sve postojeće probleme u sektorima vezano za njezinu provedbu, pratiti provedbu aktivnosti vezano za uporabu i ispuštanje ovih tvari u okoliš, a posebice držim važnim provedbu mjera kako bi se osiguralo da otpad i proizvod nakon što postane otpadom uništi ili odloži u okolišu na prihvatljivi način. Nadalje, potrebno je osigurati informiranje javnosti na širokoj osnovi kako bi se povećala razina opreza i razumijevanja javnosti za razloge ograničenja i zabrana te svjesnost javnosti o opasnosti koje postojane organske onečišćujuće tvari predstavljaju za zdravlje sadašnje, ali i budućih generacija. Iz tih razloga ispred kluba SDP-a mogu reći da ćemo podržati ovakav prijedlog uz sve ove prethodno navedene napomene. Hvala lijepa.
Sada će govoriti poštovani kolega Davor Vlaović u ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Evo u ime kluba HSS-a i demokrata nekoliko riječi o predloženom zakonu i smatramo da je ovaj akt sigurno potreban u pravnoj regulativi RH u smislu da imamo podlogu i alat za zaštitu okoliša i sprečavanje unošenja onečišćujućih tvari u okoliš i s ciljem očuvanja prirode, biološke raznolikosti i stvaranja preduvjeta za gospodarski razvoj na zelenim politikama, što je ujedno i politika EU. Jučer smo proslavili Dan planeta Zemlje, međunarodni dan kojim se upozorava sve nas da je Zemlja jedini planet koji imamo, jedini dom i da nikakvim aktivnostima ne smijemo ugroziti budućnost planeta budućnost života na Zemlji zbog generacija koje dolaze, ali i zbog svih nas. I sigurno da ovaj zakon ide u pravcu toga, ali evo želim istaknuti i nekoliko problema s kojima se svakodnevno susrećemo u smislu zaštite prirode, zbrinjavanja otpada i čovjekovog utjecaja na okoliš. Navest ću nekoliko primjera, evo najsvježiji ovih dana je vrlo žustra rasprava oko odlagališta otpada Piškornica gdje je tamo lokalni načelnik Švegović tražio da se stručno izmjeri količina odloženog komunalnog otpada, da se naprave analize koje su to vrste, kako se odlaže i kakav je utjecaj na okoliš. Naišao je na otpor u županiji, na otporu kod osnivača i kod uprave Piškornice, a onda je u dogovoru sa Državnom geodetskom upravom napravljena taj snimak stanja, ovlaštena tvrtka je napravila i sada je čak bio pritisak da se ti materijali ne daju u javnost, da se ne daju naručitelju načelniku Švegoviću što svakako odmah postavljamo pitanje zašto je tomu tako, kome smeta istina, zašto javnost ne smije znati što se odlaže na tom odlagalištu u toj kazeti, kolika je količina odložena i kakav je uticaj na okoliš. A podsjetit ću da je još prošle godine načelnik Švegović napravio zajedno sa ovlaštenim institucijama analizu procjednih voda u okolnim vodotocima i utvrđena je povećana koncentracija teških metala. I nikome ništa, niko nije odgovarao, ništa se nije poduzelo da se sanira stanje i da se spriječi daljnje zagađivanje vodonosnika koji je blizu tog odlagališta. I nije to jedini primjer. Sličan primjer je i u Brodsko-posavskoj županiji u Općini Davor odlagalište otpada koje je trebalo biti privremeno dok se saniraju sva divlja odlagališta i dok se ne izgradi centar za gospodarenje otpadom regionalnog karaktera kod Nove Gradiške na Šaguljama. Imao je dozvolu za 115.000 tona, ta količina je prekoračena, zatražene su dozvole za proširenje kapaciteta, a na svega tri kilometra od toga odlagališta otpada je vodonosnik, vodocrpilište s kojeg se snabdijeva pitkom vodom stanovništvo od Nove Kapele do Okučana preko 60.000 stanovnika. I bilo je niz prosvjeda samih stanovnika Općine Davor pa čak je bilo izvanredni izbori zbog toga, ali aktualna vlast ništa ne reagira. Ja sam više puta s ove govornice pitao, tko je dozvolio proširenje kapaciteta, da li je dozvoljeno što se tamo odlaže jer stanovnici sumnjaju da je tamo ne samo komunalni otpad nego i druge vrste otpada pa možda čak i opasni, niko nije dao stručne analize što je sa ... [[Govornik se ne razumije.]] vodama a evo, prije par dana bio je i požar na tom odlagalištu i hvala DVD-u Davor i Orubica koji su to uspješno ugasili ali kakve su bili plinovi koji su uslijed tog požara išli, u kom smjeru, da li je bilo utjecaja na zdravlje stanovništva u okolici, niko nijedne riječi. Tako se ne možemo neodgovorno ponašati prema našoj zemlji, planetu, prema našem okolišu, prema našim žiteljima. Evo, još bih istaknuo da je i dalje grad Slavonski Brod i stanovnici udišu onečišćen zrak i neki dan su bili podaci da je preko 30 mikrograma PM 2,5 i PM 10 čestica krutih u zraku iako je smanjen promet, iako je toplije vrijeme, više se ne loži na kruta goriva, očito da i dalje taj dio onečišćenja dolazi iz prekosavske rafinerije, iz Bosanskog Broda i očito da još uvijek to Vlada ova nije riješila a obećano je da će se kroz plinofikaciju postrojenja riješiti dio tog onečišćenja pa evo i prilika da pitam što je s tim, kad će biti jer bivša Predsjednica države je rekla da je to dogovoreno, da će u roku 3 do 6 mj. riješeno a prošlo je evo, više od godinu i pol dana. I zbog stanovnika grada Slavonskog Broda tražimo hitne odgovore i hitne akcije a evo upozorio bi na jedan incident koji se dogodio u subotu u rijeku Savu iz kolektora za pročišćavanje otpadnih voda je skoro sat vremena curila crna masa, očito mulj, objašnjenje iz vodovoda Slavonski Brod je da je došlo do tehničkog kvara na postrojenju i da je zbog toga došlo do izlijevanja djela tog sadržaja u rijeku Savu ali to je trajalo skoro sat vremena, gdje su bili odgovorni da nisu to mogli odmah zaustaviti i ribiči koji su tamo pecali kažu da nakon toga satima više riba nije išla na udicu što govori da je došlo i do pomora ili štete na samu biološku raznolikost u rijeci Savi. Zašto se tomu tako događa i zbog čega je to tako? A paralelno s tim, žao mi je što je ministar otišao, moram reći da se na taj kolektor spajaju i općine Gornja Vrba i Klakar da je izgrađen kanalizacijski sustav još prije 7, 8 g. i još uvijek nije spojen i nije proradio. Pa nije proradio zbog spora vodovoda Brod i javne uprave luka Slavonski Brod jer je precrtna stanica na prostoru luke i ne mogu se dogovoriti na koji način će ju staviti u funkciju i čije će biti vlasništvo i ko će platiti tih milijun i pol ili 2, koliko je koštalo njena izgradnja. A sve je izgrađeno novcem poreznih obveznika, stanovnika ovih općina i grada Slavonskog Broda i sad zbog političkih prepucavanja, kanalizacija još ni dandanas za te dvije općine, za ta 3 naselja nije spojena na pročistač i nije u funkciji. Tako se troši novac poreznih obveznika, tako se troši evo novac. Čudi me da nije došla kontrola i da nisu tražili da vratimo taj novac jer nije stavljen u funkciju nakon niza godina i stalno se održavaju sastanci, obećanja, ministar mi je odgovorio da je dao upute vodovodu i luci kako da riješe, ali rješenja nema. Trpe građani, trpi sustav, ispadamo neozbiljni prema izvođaču radova, prema investitorima i prema onima od kojih smo dio povukli a to su Hrvatske vode odnosno eu sredstva za izgradnju kanalizacijskih sustava i pročistača. Tako se ne smije upravljati prostorom, tako mi ne možemo biti dionici zelenih politika, vidimo da Europska komisija govori o green dealu, o potrebi preusmjeravanja gospodarstva na zelene ekonomije, na poljoprivredu, na ekološku proizvodnju, a što mi radimo, evo jučer sam to spominjao, pa i ponovit ću, dio ekoloških proizvođača koji su podigli višegodišnje nasade, znamoda dolaze u rod nakon 5, 7 ili kod oraha i 12 g., 10 g., kako koji nasad, ovisno o sortimentu, smanjuju se plaćanja, odnosno izravna plaćanja iako su mjere skoro i 35 odnosno 14% kod lijeske. Tako se ne razvija ekološka poljoprivreda, tako se ne stvara prostor da se proizvodi hrana u RH a evo i danas je veliki intervju državnog tajnika Majdaka vezano za poljoprivredu i problematiku poljoprivrede, gdje kaže falit će nam i svinjskog mesa i voća i povrća pa ja pitam g. državni tajniče, gđo. ministrice, šta ste radili 4 godine? Koliko je hektara državnog poljoprivrednog zemljišta dato u zakup ili koncesiju ove 4 godine? 10 ha, sramota. Što ste učinili da se smanji uvoz ada se poveća proizvodnja u RH? Ništa. Vidimo da uvoz raste, da domaći proizvođači odustaju od proizvodnje odnosno i kad im se otvori mogućnost, da idu u trgovačke lance sa svojim proizvodima, onda proizvođaču salate trgovački lanac ponudi 50 lp za jednu glavicu salate. Pa ja vas pitam jel možete to vi proizvesti, jel možemo mi to proizvesti, jel to konkurencija, jel to tržišna ekonomija? A u isto vrijeme je ta cijena salate za krajnjeg kupca 5, 6 kn po glavici. To nije jednom, dva, to je 10 puta i više. Želimo li mi proizvodnju hrane u RH, želimo li zdrav i čist okoliš onda se moramo mijenjati i mi sami.
Hvala. Idemo sada na pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Poštovani predstavnici hrvatske Vlade. Evo građani koji gledaju znat će ovaj problem, u biti okoliš, jučer je bio i Dan planeta, okoliš i očuvanje okoliša je jer imamo jedinu planetu vrlo bitno i naravno da kad govorimo pod okolišom, da mogu prihvatiti ovo što kaže uredba, da zaštitimo se od onečišćenja bilokakve vrste a poglavito što se tiče i pesticida i herbicida i što se tiče problema razne čađe, CO2. Međutim, u RH sve ove uredbe koje isključivo po naredbi Hrvatska vlada predlaže Hrvatskom saboru u biti u stvarnosti nije ono što bi trebalo biti u provedbi. Ja sam spomenio na početku problem, evo primjera prijevoza otpada tj. otpada iz Vrgorca do Sinja, 120 km sa starim kamionima koji su na diezel gdje je neselektirani otpad gdje ima sigurno i pesticida u kamionu koji curi, naravno stari su kamioni, a usput ugrožava se promet i donio je ministar odluku da 120 km se prevozi otpad autoputom od Vrgorca do Sinja sa istih komunalnih uvjeta odlagališta u Vrgorcu i u Sinju i naravno da je to spriječit. Lokalna uprava apsolutno šuti, čelnica grada, gradonačelnik Šipić je rekao da će to biti riješeno bitno da on tu odlaže otpad, apsolutno nikoga nije briga što 120 km iz Vrgorca do Sinja autoputom starim kamionima gdje CO2, čađa sve ovo šta se navodi u ovome zakonu jednostavno odlazi u zrak i ugrožava se naravno i promet. Ja sam ovdje čak donio kesu otpada koji je ispao putem, kojega sam skupio iza toga kamiona od Vrgorca do Sinja. I loši ti projekti tj. loše sanacije poglavito uz vode kad govorim o vodama kao ključnom resursu, vode kao što je npr. uz rijeku Krku, lagune uz Tvik sadašnji Div su katastrofalne. S time smo poznati, upoznati svi, ja sam ovdje čak donia jedanput vodu u boci, kako to izgleda, ta voda koja je iz tih laguna to je mazut, gorivo, ulje, ulazi u rijeku, iz rijeke dolazi doslovno do Nacionalnog parka Krka, a znamo šta znače vode na tom krškom području. Slično je sa Zrmanjom, odobren im je ogroman novac, tad je bio Mladineo u fondu za zaštitu okoliša, gdje ne novac završio, to ništa se nije na Zrmanji saniralo i dalje mazut ulazi u rijeku i dalje to područje ekološki ovaj ugroženo, kontaminirano. To su prekrasni naši krajevi i voda, radi se o vodi. Zbog čega se taj dio u primjeni ne riješi osim što je za vrijeme Mladinea poprašen novac, ogromni, samo je pitanje di su pare, pare su bile, u koga su završile, tko to zna. Imamo Biljane donje odlagalište industrijskog otpada čak je Europski sud presudio to će morati Hrvatska država platiti, nešto su se žalili i to sam donosio ovdje. I te štetne stvari utječu puno na naš resurs, naš okoliš. A da ne govorimo o kemikalijama. Ja sam čak da i prijedlog da se ne upotrebljavaju u poljoprivredni određene kemikalije koje sadrže Monsantove proizvode glifosate koji su ovaj štetni to je cidokor ljudi će lakše znat i di su one, na koji oni način završavaju, da li se oni saniraju najkvalitetnije ili ne, to je upitno. Vjerojatno završava u miješanom otpadu komunalnom kojega se prevozi iz Vrgorca do Sinja ili na otocima s jednoga na drugi i na taj način ovaj zagađujemo okoliš puno više nego da ovaj problem primijenimo u stvarnosti. Pa imamo i štetne projekte odlagališta otpada kao što će Centar za gospodarenje otpada Marišćina i sad hoće na Lećevici točno gdje je voda, gdje će se odlagati taj komunalni otpad. Prema tome, okoliš je bitan, jučer je bio Dan planeta spomenio sam, štetni projekti poglavito u kršu moraju se zaustaviti, vode staviti u Ustav kao osnovno ljudsko pravo iz toga izraditi zakone što je Slovenija napravila, Zakon o zaštiti krša i Zakon o rijeka od izvora do ušća, a poglavito ponavljam u krškim područjima jer to je i izvor pitkih voda. To je pitke vode, to je resurs ključni 21. stoljeća, nisu fosilna goriva [[Upadica: Hvala vam.]] nego vode. Hvala.
Idemo dalje, ne pardon imamo repliku. Kolega Mrsić izvolite.
Kolega Bulj, kako ministarstvo rješava stvari vidljivo je na radnicima Plobesta, evo stigle su prva rješenja, prve odbijenice, ljudi kojima je falilo samo 2 dana do onih famoznih 5 godina rada u Plobestu, dobili su odbijenicu neće dobiti obeštećenje. Ima primjera da fali 10 dana, par mjeseci, to je sve ono što smo upozoravali ministarstvo da to ne radi, evo sad se to dešava u Neretvi da ljudi zbog 2 dana ne mogu dobiti obeštećenje, a radili su u Plobestu 10-tak, 20 i više godina. To je način kako ovo Ministarstvo rada, Ministarstvo zaštite okoliša radi i to je primjer gađanima kako se HDZ odnosi prema njima.
Izvolite odgovor.
Da predlagali smo predstavnicima Vlade i Vladi, cijela oporba da se taj vremenski period od 5 godina od '91. ili '90. ne mogu se sjetiti da se uzme cijelo razdoblje. Znači i prija su ljudi radili unutra i obolili su od azbestoze i tu nema vremenskih ograničenja bilo na koji sistem ili uređenje državno. Jednostavno ljudi su radili na istoj, u istoj tvornici, nije se tvornica primistila, u ovome slučaju Plobest, a imamo sličan slučaj i po pitanju Salonita u Vranjicu gdje broji ljudi nisu ostvarili svoja prava, a nisu krivi zbog toga što su oni obolili od azbestoze. Prema tome očekujem da će se hitno ispraviti ta nepravda i na to triba ukazivati, a na Vladi je i poglavito ovome ministarstvu, Ministarstvu rada da riješi tu nepravdu, vapaj, ogromnu nepravdu i vapaj do neba tih oboljelih radnika i njihovih obitelji.
Idemo sada na drugu raspravu. Poštovani kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani kolega državni tajnice, kolegice i kolege, pa pred nama je Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. I iz ovih dosadašnjih rasprava, pogotovo iz rasprava klubova može se zaključiti da gotovo svi klubovi podržavaju donošenje ovog zakona. Zakon ide po hitnom postupku, al ja bih rekao čak da je to zakon koji je na neki način redovan u ovoj našoj raspravi jer do sad u ovo vrijeme uglavnom u vrijeme korona krize uglavnom smo se morali baviti zakonima koji su bili nužni da bi uspješno savladavali korona krizu. Međutim, i ovaj zakon, kao što su i ti zakoni koje smo imali ovih dana u proceduri, bavi se zdravljem ljudi. Mi, iz svih tih rasprava se vidi da smo na prvo mjesto u ovoj teškoj situaciji stavili zdravlje i živote naših građana pa onda i rješavanje svih ostalih problema, naravno, egzistencijalnih problema koji su bitni za funkcioniranje u ovim teškim vremenima, tako i ovaj zakon koji dolazi na neki način, po redovnoj proceduri, nam pomaže da se brinemo o zdravlju naših građana. Uredba sama po sebi, EU-e je obvezujuća i samim tim kad je donesena već je od prošle godine sve odredbe uredbe su u primjeni. Sama uredba nije nešto veliko i značajno mijenjala, ali je išla u poboljšanje u odnosu na prijašnju uredbu i samim tim ono se pokazalo kroz vrijeme da treba još doraditi i popraviti, u toj uredbi je i pojašnjeno i dorađeno i popravljeno, a naravno da su i popisi tvari na koje treba, o kojima treba voditi posebnu brigu, naravno, revidirani kroz vrijeme kako su one, kako je došlo do saznanja da ih je potrebno stavljati na popis. Sam zakona dakle, u tom kontekstu, dakle nije nikakvo prepisivanje europske uredbe, već baš suprotno, on definira tijela unutar RH koja su zadužena da bi se sve odredbe uredbe mogle provesti. I ono što je još isto bitno, za one koji ne žele poštivati uredbu, a samim time onda i ugrožavaju živote i zdravlje građana RH, kroz ovo zakonsko rješenje se propisuju i kaznene odredbe za ovo. Mnogo je bilo rasprave ustvari ovdje o zbrinjavanju otpada u RH, a puno manje o samom ovom zakonu. Mi se naravno u RH već dugi niz godina bavimo zbrinjavanjem otpada i ja se ne mogu složiti s onim kolegama koji kažu da ništa ne valja. Napravili smo značajne i bitne pomake kroz proteklih 10-tak i više godina. Naravno da u tom je potrebna i jako dobra suradnja, od lokalnih, regionalnih do nacionalne vlasti i to u nekim dijelovima funkcionira dobro, a na nekim mjestima taj lanac nekad zakaže, pa onda imamo problema na pojedinim lokacijama, odnosno u pojedinim lokalnim sredinama. Međutim, sama svijest naših građana o zbrinjavanju otpada iz dana u dan sve više raste i ja sam uvjeren da smo na dobrom putu, da ćemo doći do one faze kad ustvari onaj otpad koji trebamo trajno negdje položiti jer ga ne možemo za ništa drugo uporabiti će se svesti na minimum, ja to već sad vidim kod kuće, kad krenemo razdvajati otpad, onda ustvari najmanje ima onog otpada koji se baca, a najviše ima onog otpada koji bi trebao ići u neku novu reciklažu odnosno u neku novu, da ima neku svoju novu svrhu. Tako da, mislim da te pesimističke teze koje su izgovorene vezane uz otpad, baš i ne stoje i iz još rasprava, jer bilo je ovdje, govorio je i aktualni ministar ili bivši ministri, vidi se da neki koji najviše prigovaraju, imali su prilike sudjelovati i u uređivanju zbrinjavanja otpada, ali nisu se baš previše iskazali pa sad prigovaraju aktualnom koji dosta dobro to radi. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega, aha imamo replike, 5, prvi je kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. Totgergeli. Vi ste rekli da je ovo došlo na red jer smo se bavili drugim temama koje su sad važnije s obzirom na krize koje se odvijaju i koje nas očekuju. Ja se sa vama ne slažem da smo se pozabavili sa svim temama koje su urgentne, primjerice vidimo da situaciju sa kreditnim zaduženjem građana i tvrtki još uvijek nismo riješili niti se rješava niti pokazuje se neka intencija, evo, predsjednik Vlade i njegov savjetnik govori da treba razmišljati o profitu banaka i funkcionalnosti i radu banaka, tako da, to je, to je jedna od stvari koje nažalost nismo riješili. S druge strane, nismo riješili ni oslobođenje parafiskalnih nameta, znači Hrvatska gospodarska komora i dalje egzistira na grbači hrvatskih poduzetnika i HDZ čvrsto stoji iza HGK-a i to nismo riješili. Znači ima jako puno stvari koje nismo riješili i koje zaslužuju da budu prije na HS-u i procedura u HS-u, već i postoje te zakoni, nego ovaj zakon o kojem danas ovdje raspravljamo. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Kolega Maras, nije nužno da se baš u svemu moramo složiti, međutim, Vlada je išla sa paketom u ožujku, išla je sa paketom mjera u travnju, ići će sa paketom mjera u svibnju i upravo sama percepcija građana u RH govori da i, da su i Vlada, a onda i mi ovdje u Saboru, da smo pogodili što sve treba našim građanima i na koji način se vodimo u ovoj krizi i mislim da tamo gdje treba, upravo tamo interveniramo, a to je bilo najvažnije da na prvi mah se zbrinu naši građani, da dobiju taj osjećaj da neće ostati bez posla i tu je država uskočila maksimalno i to se pokazuje jako dobro u ovom trenutku.
Druga replika, kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani kolega, sve ove uredbe i zakoni su po uredbama EU i zakonima EU kojima se mi prilagođavamo. Naravno, ja bih rekao da to baš u ovom dijelu nismo baš odradili sve što smo trebali. Mislim da to nije trebao biti problem toliki kakvog smo i napravili i trebali smo u tom dijelu biti daleko efikasniji i bolji. Znajući da recikliranje i okoliš treba voditi računa, naravno mi smo izašli iz onog sustava komunizma i bivše Jugoslavije di nismo imali takve zakone, nismo imali takve navike i kulturu i to je jedna stvar koja ide jako sporo. Daleko, daleko smo trebali više napraviti, a to ću govoriti kasnije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa mogu se s vama složiti da stvari idu sporije nego što bi mi htjeli da idu, ali mislim da ipak percepcija javnosti, svijest kod naših građana o razdvajanju otpada, jel mislim da ste se na to prije svega osvrtali, iz dana u dan sve više raste i već ove godine mislim da drukčije i mi kod kuće reagiramo nego što je to bilo prije dvije godine ili prije godinu dana. Tako da ta svijest, a naravno i svi mi zajedno smo odgovorni da tu svijest kod naših građana što više izgrađujemo kako bi razdvajanje tog otpada išlo što bolje, a samim tim onda i taj cijeli proces imao sve više smisla. Hvala.
Treća replika kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala. Kolega, rekli ste da su građani postali sve svjesniji o potrebi zbrinjavanja otpada i da jača svijest kod građana, ja se s vama slažem i pozdravljam to, ali ispada da su građani često savjesniji od onih koji bi trebali upravljati sa odlagalištem otpada i s pravom propitkuju osnivača odlagališta Piškornica što se to tamo odlaže, koje količine su odložene i na koji način se s tim gospodarim. Pa svoju sumnju su evo iskazali kroz potrebu da se stručno izmjeri koja je to visina tog stupca otpada komunalnog, što se odlaže tamo. Državna geodetska uprava i ovlaštena tvrtka su to sada napravile i sada se sprečava da se ti podaci daju u javnost. Koga se štiti? Nekome je otpad biznis, lopovluk, a građani se s pravom boje za zdravlje svoje, za pitku vodu i za čist okoliš oko sebe. To su teme koje otvaramo, ne da kritiziramo nego samo da javnost zna što se događa.
Nema odgovora. Onda idemo na 4.repliku kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega rekli ste da je ovaj zakon prihvatljiv, ovo je uredba EU, uredba je ok kao uredba, međutim šta je u realnosti? U realnosti je onečišćenje, u realnosti govorim u stvarnosti u ovome trenutku se apsolutno i vrlo malo ili ništa ne poduzima po pitanju očuvanja okoliša nego se nameću i štetni projekti. I ovo Ministarstvo okoliša koje bi trebalo biti zaštitnik okoliša u biti ono ugrožava okoliš pa se moraju građani organizirat da se zaustavi štetne projekti kao što je Lećevica, kao što je besmislen sulud prijevoz otpada 120km iz Vrgorca do Sinja ili sa drugih mjesta, na sulud način zatvorena odlagališta bez ikakvih kriterija. Prema tome, odlaganje otpada, očuvanje okoliša, plinovi CO2 ili čađa ili pahovi jednostavno o tome treba govoriti i donositi zakone, ali je problem primjene, u primjeni smo katastrofalni. Hvala.
Izvolite odgovor.
Točno je da je uredba kako vi to kažete isto ok, međutim mi danas ustvari ne raspravljamo o uredbi jer ona sama po sebi je već obvezujuća za primjenu za sve članice EU, mi ustvari samo raspravljamo o zakonu s kojim popravljamo upravo ovo što vi kažete da bi primjena mogla doć do izražaja. Zato nam je i nužan ovaj zakon da u sferi postojanih organskih onečišćujućih tvari uspijemo provesti sve ono što uredba propisuje, nužno je da propišemo i koja su to tijela u RH koja su zadužena da kontroliraju, da izdaju kazne, koja su to tijela zadužena koja će voditi evidenciju o statistikama itd. Dakle, to je ono što mi popravljamo odnosno ovim zakonom donosimo, a samim tim onda i tu primjenu pojačavamo odnosno ta primjena postaje sve izdašnija u našem prostoru. Hvala.
Sada je na redu kolega Prelec. Izvolite.
Hvala po štovani predsjedniče. Kolega Hrvatska je puno napravila vezano uz razvrstavanje otpada, ali ja bi rekao prije svega zahvaljujući gradovima i općinama, a i lokalnim komunalnim poduzećima koji su napravili reciklažna dvorišta, zelene otoke, stavili više kanti pred kuću i to je dobro. Međutim, činjenica da bi država morala više napraviti da ja bi rekao disciplinira jedan dio neodgovornih građana. Ja bi rekao većina građana, možda 90% su oni savjesni koji koriste i reciklažno dvorište i zelene otoke, ali 10% ih to ne koristi. Lokalna zajednica nema dovoljno mehanizama i snage da bi ih kažnjavala. Ja mislim da jednostavno kazna je nužna kod građana da bi ih disciplinirali i da bi se savjesno ponašali. Evo gledamo i u gradu Zagrebu, imamo zelene otoke koji nisu zeleni otoci nego smetlište. Kod mene u mojoj općini imamo zelenih otoka na malo, malo mjesta ali ljudi su još uvijek neodgovorni i tu trebamo napraviti zakonsku mogućnost da ih kažnjavamo da budu savjesni i odgovorni.
Izvolite odgovor.
Hvala predsjedniče. Slažem se s vama da je u dijelovima lokalne samouprave da je napravljeno jako puno, međutim kako lokalna samouprava negdje radi bolje, negdje lošije tako i u mnogim lokalnim sredinama imamo probleme baš zbog toga što je i lokalna samouprava malo zaspala ili nije odradila baš sve kao neke druge koje su naprednije. Ali mogu se složiti s vama da je potrebno sve više naše građane i kažnjavati, iako za ovaj početak kada smo krenuli ozbiljnije u razdvajanje onda smo trebali ići edukativno i mislim da je to dobro i da prvo idemo na način da svima sve objasnimo, da ih potaknemo, da ih podučimo, a onda ako baš ima onih koji se ne žele toga držati i primjenjivat onda ih treba i kažnjavat.
Sada idemo na novu raspravu, poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o direktivama EU, pogotovo u smislu zaštite okoliša s obzirom da EU ima namjeru biti predvodnik po tom pitanju na globalnoj razini normalno je da RH mora i primjenjivati, ja mislim da je dobro da primjenjuje te prakse i s druge strane da definiramo na koji način ćemo ih primjenjivati na području RH, mada nažalost u mnogim situacijama ne da nismo na razini EU nego zaostajemo značajno i prilikom razvrstavanja otpada i prilikom korištenja otpada i sirovina koje, koje odlažemo, koje defakto nisu smeće nego sirovina, mi ih pretvaramo u smeće, miješamo otpad i na kraju krajeva povrat tih sirovina u RH je na izuzetno niskoj razini. Zato ja mislim da bi trebali povećati tu napore i zato ću podržati i podržavam sve one zakone koji idu u tom smislu, pa ću podržati i ovaj. Ono što, kao i kolege iz drugih stranaka, mogu primijetiti da nažalost u RH zaštita okoliša i te teme daleko na začelju interesa i hrvatske Vlade, nažalost i društva, i najviše se priča o tome kada imamo situacije kao što smo imali sada primjerice opasku g. Preleca da u Gradu Zagrebu nemamo zelene otoke nego klasične deponije smeća i na kraju krajeva po gradu u ovom trenutku vidimo na sve strane mini odlagališta otpada koje vrlo loše se sanira i po prilici dosta neorganizirano odvozi i građani su vrlo nezadovoljni, da ne govorim sporu i nikakvu reakciju po pitanju odvoza građevinskog materijala poslije potresa 22.3. ove godine jer smo imali situaciju gdje je defakto 3 tjedna cijeli grad bio zatrpan, tek se u zadnjih nekih 10-tak dana počelo nešto intenzivnije odvoziti otpad odnosno građevinski otpad i to pokazuje da u biti nemamo prave reakcije na gospodarenje otpadom, nemamo pravu ni proaktivnu situaciju sa, sa izvršnim tijelom, sa ministarstvom koje bi trebalo sanirati te stvari jer kad prolazite do Vlade RH ili do Nacionalne sveučilišne biblioteke sigurno prolazite u gradu pokraj mnogih mini odlagališta, da li građevinskog otpada, da li drugog otpada i da jednostavno nitko ne reagira, a ni sa razine države da upozori Grad Zagreb da to, to raščisti nego građani se moraju sami organizirati, raditi pritisak, pokušavati dovesti svoj grad u neki red, nažalost to je sudbina koju nas u ovom trenutku, koja nas u ovom trenutku sve skupa u Zagrebu obilježava. Vidjeli smo, danas je bio i novi manji potres, neko se može našaliti da nas to priroda kažnjava zbog toga što imamo gradsku vlast koja se ne brine baš o okolišu i sa te strane da je to možda neki, neki signal da bi trebali promijeniti stvari u Gradu Zagrebu. Ja se slažem sa prirodom i molim je da prestane to raditi i da ćemo vrlo brzo promijeniti Bandića, da nema potrebe za novim potresima da nas na taj način dalje nastavi upozoravati. Tako da, ono što, što bih htio ovdje reći da očekujem od Ministarstva zaštite okoliša i energetike da se malo više uključi, ne samo na ove teme koje sam rekao nego i na temu uključenja naših sugrađana na plinsku mrežu. Znači, danas je ovdje ministar reko jednu stvar koja je za mene nezamisliva. Znači, tek kaže kad se sve procedure naprave, kad se sve uskladi, građani će bit priključeni. Pa to može trajati mjesecima. Izvolite prilagoditi procedure, izvolite napraviti određene konkretne akcije jer u ovom trenutku imamo tisuće i tisuće naših sugrađana u Gradu Zagrebu koji nisu prikopčani na plin, koji nemaju toplu vodu ni grijanje, hvala Bogu vrijeme je sad nešto toplije, ali nemaju toplu vodu već više od mjesec dana. I nevjerojatno je da Ministarstvo energetike nema nikakvu komunikaciju, niti se uključuje u proces gdje defakto deseci tisuća sugrađana naših su pogođeni sa ovom, sa ovom pojavom i ništa se ne rješava. Izvolite to riješiti. To tražim od vas kao zastupnik građana Grada Zagreba i kao onaj kojem je u interesu da se država konačno uključi u sanaciju posljedica potresa 22.3.2020.g. Hvala vam lijepo.
Nemamo replika, pa idemo na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora, poštovane kolege i kolegice. Kada govorimo o okolišu i otpadu koji se dešava u hrvatskoj državi vratimo se prije 30.g. i sjetimo se kako su izgledala, kako su izgledala odlagališta smeća u našim gradovima, pa spomenut ću i svoj grad Vinkovci gdje ja živim, gdje je odlagalište bilo daleko, jedno 300 metara od bolnice, praktično u centru grada danas kad gledamo. To su takva vremena bila. Istina, nama je trebala evo 30.g. da se samo prilagodimo koliko toliko da taj otpad pokušamo sanirati i pokušamo se držati pravila. EU je velika sredstva daje za sređivanje otpadni, otpada odlagališta, prečistača, kanalizacije kroz sela, puno novaca dolazi iz EU, kao što znamo i gruntovnica i svega drugo što EU potiče da se razvijamo. U našim glavama i danas, ali da ne kažem ranije, nikada nije stojalo, mogli smo uzeti vrećicu, baciti svugdje gdje god nam je bilo usputno, da ne kažemo dole na moru da su bacali smeće u more, da su bacali aute, da su bacali gume i takve stvari koje ovaj narod u ovih 50-70.g. nije naučio kulturi. Danas možemo biti, možemo slobodno reći, dostigli smo jedan nivo gdje ipak neke stvari radimo, ali ja osobno nisam zadovoljan, nisam zadovoljan što pravimo problem od svega što dotičemo. Ne mogu vjerovati da nam je trebalo toliko godina da napravimo zelene otoke, da napravimo reciklažna dvorišta, da promijenimo kante za smeće, da ih malo češće vrtimo, da ih češće odlažemo, u stvari da ih vozimo, da ne zatrpavamo, pa evo i Zagreb, da ne kažemo kako izgleda, ali sve je to malo poboljšano. Gledajući Beč pa gledamo da imaju reciklažno dvorište, imaju reciklažu, preradu u centru. To su europski gradovi. Mi to još nismo dostigli, imamo čak neke naše firme koje proizvode nekakve stvari, gledao sam televiziji, čovjek nudi za razdvajanje smeća ali u Hrvatsku je izgleda teško prodat. To je jedan problem kulture građane, kulture i vlasti, mi stalno donosimo zakone ali se ti zakoni do kraja ne primjenjuju. Ove sve uredbe, to je europska uredba, europski zakoni. Evo, u Slavonskom Brodu, gledali smo, evo godinama zagađuju Slavonski Brod iz rafinerije. To je problem bio, naravno, država je naša reagirala, ali koliko godina treba proći da to sve riješimo, da se plin valjda nama priključi. Tako isto imali smo Karepovac u Splitu koji se evo, pokušava riješiti i rješava ali se onda stanovništvo buni da njemu smrdi jer to je nemoguće drugačije riješiti ... [[Govornik se ne razumije.]] u tome, vjerovatno su to stručnjaci napravili kao je trebalo uraditi ali, 50 g. se bacalo, svi su šutjeli. Interesantno, sad kad se rješava, opet smo u problemu. Mi smo valjda takva nacija, takav narod i kad idemo nešto raditi, uvijek se nađe neki problem, nama treba godinama da gruntovnice posložimo, da posložimo sve osnovne stvari koje bi trebali raditi i što god bi se radilo, imamo protivnike ili udruge neke koje prosvjeduju protiv ovog ili onog. Teško je u ovakvom društvu i postaviti sve zakone i ispunjavati zakone. Mi kao narod moramo a i sami saborski zastupnici iz ovih klupa, govoriti ono što bi trebali, istinu o onome što se dešava u društvu. Zato je problem kada svaka lokalna zajednica ima svoju politiku, jedni su odradili, drugi nisu. Evo mi smo u Vinkovcima prije 20-ak godina napravili pročistač kanalizacije. To bi trebao imat danas svaki grad. Ja ne vidim razloga zašto nema to svaki grad. Da li su ljudi koji rade u lokalnim zajednicama ili općinama neradnici koji ne rade svoj posao i koji ne izvršavaju ono što trebaju, ali na kraju opet nisu krivi. Naravno da su krivi. Svatko tko ima određen i zakon i što treba raditi, treba raditi. Evo imali smo i koronu, pa smo vidjeli da smo tu stvari postavili na dobro mjesto zasada, nadam se da ako se mjere popuste, da nećemo doći u jedan veći problem, ali narod je koliko-toliko moramo reći, poštivao te mjere, Vlada je napravila dobre odnose, slušala je struku i vidite da imamo uspjeha. E tako svugdje moramo slušat struku a mi se u sve petljati ono što ne znamo ili znamo. I to je problem i to je jasna stvar koju trebamo svi ovdje ili podržati ili osporiti nešto. Ja nisam sa ovim zadovoljan do kraja ali ipak, pomak smo napravili. Hvala vam.
Hvala. Kolega Felak, izvolite repliku.
Poštovani kolega Mišiću, slažem se sa vašom raspravom, ali kao nadopunu raspravi, htio bi istaknuti da ste dobro primijetili da su stvoreni uglavnom uvjeti po svim jedinicama lokalne samouprave, da se vrši razvrstavanje otpada, da se taj otpad odvozi, da znači ljudi imaju prilike odložiti otpad, da ga ne trebaju bacati u prirodu, šume, na polja i gdje ga sve odlažu no nažalost i zadnjih mjeseci smo svjedoci toga, upravo to obično eskalira u ovo proljetno doba kad ljudi krenu sa nekakvim radovima, da se dio smeća i dalje odvozi na za to neprimjerene površine. Da li se slažete da bi možda u takvim situacijama ipak i kazne, znači represija morala biti veća i da bi se trebalo dati veće ovlasti i komunalnim redarima i svima onima koji bi o tome trebali brinuti i da bi cijela ta procedura kažnjavanja trebala biti puno brža pa bi onda bila i efikasnija?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala. Kolega, slažem se ja u potpunosti, kazne bi trebale biti drastičnije, sigurno, i treba kažnjavati. Ne može neko uzeti vreću i baciti je u jedan kanal i bilo gdje. Vratimo se 30 g., posebno vi na moru, ja kad sam dolazio, pa sam vidio koliko je smeća bilo na parkinzima, gdje su stajališta autobusa, da ne kažem i po plažama. Slažem se, ali sve firme koje uvoze danas da li bijelu tehniku ili ... [[Govornik se ne razumije.]] , oni plaćaju za reciklažu, znači svaki stroj, evo mašina koja ulazi ili hladnjak se plati negdje oko 150 kn za reciklažu i to moramo znati. Znači novac ima, uplaćen, samo ga trebamo znat rasporediti, kome dati da to radi, e to je sad ovo pitanje o kojem bi mogli mi svi raspraviti u Saboru, ali takva su vremena, mislim da smo ipak uznapredovali, ne ono u potpunosti koje bi se i ja složio i rekao da sam zadovoljan, još uvijek svakako kazne da za one koji krše te probleme. Hvala.
Idemo na zadnju raspravu, poštovani kolega Bulj, izvolite. Jel vam to i završno u ime kluba, da, da, izvolite.
Hvala. Predstavničke Vlade, poštovani građani. Hrvatska donosi zakone i uredbe, prepisiva ih svakodnevno, nažalost, u stvarnosti, u primjeni, svjesni ste, svjedoci smo kako se odnosi Ministarstvo okoliša koje bi trebalo štititi okoliš i svi, agencije, fondovi koji bi trebali štititi okoliš, kakvo je stanje u okolišu i ne bi se složio da Hrvatskoj nešto previše daje EU, Hrvatska pola milijarde eura godišnje uplaćuje u članarine u EU-u, takva da sva solidarnost EU-a u ovome trenutku korone krize nije baš na visokoj razini bila prema velikim državama, ako bude raspodjela, otići će puno velikim državama, pratite bez obzira šta mi sad predsjedamo EU-om, vidjet ćete koliko će dobiti sredstava primjera Mađarska bez obzira šta se premijer naslikava sa svim svojim prijateljima iz EU-a, vidite, pogledajte, vidjet ćete odnos prema po glavi po stanovnika koliko će ko dobiti sredstava za korona krizu, to ćete vidjeti. Prema tome, hrvatski narod ništa ne dobiva mukte, hrvatski narod jedino dobiva, ova Vlade naredbe i uredbe i direktive koje mi prepisivamo a u stvarnosti je kaos, loši projekti, gospodarenje otpadom je katastrofalno, da bi pokazalo nekakve učinke, ministar Čorić je ugasio tj. ukinuo 28 odlagališta nasumice, nelogično prevozeći po 100, 200 km otpada autoputom ugrožavajući promet, čađa iz vozila, stari kamioni dizelaši koji nisu prilagođeni, di se neselektivni otpad prevozi gdje ima i ovih kemikalija, pesticida, otvornih tvari koje po cesti cure i di prevozi otpad npr. u Sinj, uz Cetinu, naravno di će drugo. Tri puta skuplji otpad Vrgorčanin, a Cetinsku krajinu zatrpaje otpadom i naravno žao mi je što nije bučnije oglasio moj kolega koji je gradonačelnik odlaže taj otpad na odlagalište Mojanka Ivan Šipić, otišao je sastanak prije 3-4 mjeseca i rekao bit će sve riješeno sa gradonačelnicima Sinja apsolutno. Ne da nije riješeno nego i dalje pokušavaju kamionima odložiti otpad ali ga neće odložiti. I zbog Vrgorčana i zbog Sinjana i zbog Bračana i zbog Šibenčana i zbog Kninjana koji ispaštaju loše politike prema okolišu. A loše politike su toliko vidljive da samo lagune u Kinu kad pogledate uz rijeku Krku u središtu Kina uz tvornicu sadašnju Div, da jednostavno je nacionalni park, ne samo šta su vode ugrožene nego Nacionalni park Krka je ugrožen, ali puno bitnije je ministru okoliša imenovati osobu za ravnateljicu Nacionalnog parka Krka koja ima, koja je kužala u nas se kaže kad igrate na karata, akužao si nešto, akužala mi u Dalmaciji, tako kažemo, akužala je dvije stranačke iskaznice HNS-a odakle je pomoćnik i HDZ-a. I bez obzira što imamo puno stručnije i kvalitetnije ljude čak koji su stručni i kvalitetniji i imaju status branitelja hrvatskog, on je imenovao takvu osobu, kako mu je Duić predsjednik HDZ naredio ovaj Šibensko-kninske županije tako čovjek radi. Nije to skrb o okolišu. Ne možete projekt Lećevice evo smije se kolega iz HDZ-a zna da sam pogodio oko Dujića šefa doli, lokalnog šerifa tj. regionalnog Šibensko-kninske županije. Na taj način ne može funkcionirati okoliš. Štetni projekti i loše gospodarenje otpadom će nas dugoročno koštati. Primjer Marišćine je vidljiv koje imaju ljudi posljedice centar za gospodarenje otpadom, nemamo kompostane, nemamo odvajanje otpada, nemamo reciklažna dvorišta, nemamo apsolutno ništa, možemo se mi pozivati na ovo na ono, ali ne može past napamet nakon Marišćine nekome u Lećevici koja je povezana u srcu Zagore, povezana sa svim izvorištima voda u kršu našem, ne može se dogoditi da baš tu guraju uporno centar za gospodarenjem otpada, imamo 10 direktora, zamjenika, pusti milioni se ulažu, ništa se tu ne radi, znači mi moramo se okrenuti gospodarenju otpada kao što je na otoku Krku, kojega je profesor Slaven Dobrović, profesor Rušić, taj projekt njihov napravili koji se sad implementira već 70% otpada se odvaja i zarađuje se na otpadu. Mi moramo zaustaviti štetne projekte zbog budućnosti, očuvati naš okoliš, a poglavito vode, vode u Ustav kao osnovno ljudsko pravo, Zakon o zaštiti krša i Zakon o zaštiti rijeka od izvora do ušća. Hvala lijepo.
I završno u ime predlagatelja poštovani državni tajnik Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici zahvaljujem se svima na raspravi u vezi ovog zakona koji se tiče uredbe koju prenosimo u hrvatsko zakonodavstvo. Na samom početku je bila tema oko jezika i izričaja, činjenica je da je riječ onečišćenje korišteno još 2013. godine i jednostavno se kao takvo se nastavilo koristiti. Možemo raspravljati o tome da li je zagađivanje i onečišćenje, ajmo reći jači termin od onečišćenja ali ostavimo to za nekakav drugi put kada ćemo ovaj eventualno zakon mijenjati pa treba dobro promisliti koliko bi eventualno mijenjanje tog izričaja impliciralo mijenjanja razno raznih podzakonskih i ostalih zakonskih akata pa da radi jedne riječi ne bismo stvorili veći posao nego što u istini to je. Što se tiče ovaj same teme zakona i ono što ste vi gospodine Bulj i gospodin Dobrović naglašavali i oko određenih stvari koji se događaju u poljoprivredi, činjenica je da se sve više vodi računa i pazi oko samog ovaj oko same te problematike korištenja ovaj zaštitnih sredstava, zbrinjavanja otpadne ambalaže i činjenica da u Hrvatskoj svaku godinu sve više imamo ekoloških proizvođača ide u prilog tome da se u stvari sve manje ovakvih potencijalnih ugroza pojavljuje u našem okolišu i mi svi smo svjesni toga da je samo ekološka proizvodnja i forsiranje što čistije proizvodnje u stvari najbolji odgovor na ovaj zakon jer stvaranjem drugi prilika koje ne stvaraju neprilike i ostvari naša tema. Što se tiče Diva i onoga što je gospodin Zekanović inzistirao da se da odgovor, evo dok je trajala rasprava uspio sam dobiti nekakve informacije od strane Hrvatskih voda. U tijeku je javni natječaj za izradu sanacijskog programa kojeg provode Hrvatske vode. Izradu programa prema sporazumu financiraju u istom omjeru Hrvatske vode, Županija Šibensko-kninska, grad Knin i sama tvornica Div. Po izradi sanacijskog programa znat će se koliki je ukupni iznos same sanacije, koliki će biti ukupni iznos same sanacije, apsolutno priči će se sanaciji i vrlo izvjesno će se za to morati koristiti sredstva EU kroz Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost jer vam je činjenica da tih, da će to biti značajan ovaj zahvat. Ono što je gospodin Zekanović spomenuo da nema smisla da se sada troši sredstva vatrogasci, mislim činjenica je ono što već postoji godinama moramo držati pod kontrolom na način da se na takav način reagira ako ne daj Bože dođe do nekog onečišćenja i da se to odmah spriječi, a ovo je u stvari tema isto tako i za Zrmanju što ste gospodine Bulj govorili. Jasno isti način treba riješiti i to jer jednostavno problem neće nestati, njega treba ukloniti. Šta se tiče ovaj rasprave gospodina Vlaovića i ovoga produktovoda za rafineriju u Bosanskom Brodu, činjenica je da ovaj malo to je sada ajmo reći ovaj ide sporije nego što smo se mi nadali neovisno o tome što država to ne radi nego radi jedna privatna tvrtka. Ali, koliko imam informacije, radovi su na sanaciji krenuli, oprema je nabavljena, sve potrebne dozvole su u tijeku već prilično donesene, samo upisivanje u ZK uloške jer je trebalo i vlasništvo promijeniti jer je to prije bilo u jednom vlasništvu, sada je to došlo u drugi. Svakako imamo obećanja da projekt ide i da će skoro završiti. Istina Bog, ne mogu sada ovdje dati konkretan termin, ali svakako nije situacija takva da ne možemo bit optimisti da će to vrlo brzo ići. Što se tiče teme oko prevoženja otpada, činjenica je jedno da sva ta silna odlagališta treba smanjiti na neki racionalni broj i koliko god se nama to čini da je to sada preveliki put voženja tog otpada, potrebno je da se ta odlagališta smanjuju. Ja se sjećam nekih vremena koji nisu tako davno bili, gdje smo mi morali doslovno ljudima kontejnere stavljati pred kuće da se nauče uopće stavljati svoj otpad u kontejnere, bez naplate, to je trajalo, recimo, u mojoj općini je to trajalo 10 i više godina bez naplate, samo da se ljudi nauče odlagati otpad. Sjećam se silnih odlagališta, recimo, ja sam sa jednog srednje dalmatinskog otoka i nisam mogao vjerovati da smo na desetine kamiona sprešanih olupina od automobila iznijeli iz otoka, tako se po cijeloj državi radilo sve ove godine, ne možemo govoriti da nije ništa napravljeno o otpadu. Puno je takvih akcija napravljeno, puno je okoliša očišćeno, veliki su tu napreci napravljeni i ovo što ste vi rekli da nema smisla ukidati 28 odlagališta, mi apsolutno mislimo da ima smisla. Tu bi se s vama mogao složiti da treba onda promisliti da taj cijeli transport bude, što je moguće čistiji, da bude možda u novim kamionima na LNG, sutra možda na vodik, da bude obnovljiv, da znači ta cijela priča prevoženja otpada ne stvara neki novi otpad, ali to je, vjerujte mi puno lakše organizirati nego zatvaranje otpada, zatvaranja otpada i prebacivanje u centre za gospodarenje otpadom je puno veći posao i zahtjevniji i još jedanput moram ovdje, imam svojih kolega koji se u ministarstvu ozbiljnije bave otpadom, ja sam ipak u ovom drugom području, ovaj da mi isto nije jasno kako g. zastupnik Dobrović stalno govori o CGO-ima, a ustvari on je bio taj koji je sve te CGO-e i definirao i pokrenuo. Što se tiče rasprave g. Mrsića na temu Plobesta, samo mogu reći da ne stoji to da ministarstvo baš, da ne radi ništa, da je to nekakva katastrofa, ministarstvo je donijelo zakon, riješilo problem na način kao što je najbolje moglo kroz taj zakon. To što, pretpostavljam, da uvijek kao kod svakog zakona nekog tko je nezadovoljan, nadam se da će se naći i za to rješenje, ali činjenica je da je ovdje donesen zakon, da se konačno taj dio problema mogao riješiti. Mogle su to administracije prije raditi pa nisu. Ova administracija je to napravila. Što se tiče priključka plina u gradu Zagrebu, što g. Maras se malo čudi kako je ministar rekao da trebaju sve službe napraviti svoj posao, da bi do priključka došlo. Ja bi pitao g. Marasa, a što kada bi ministarstvo sada išlo forsirati na nekakvu silu da se to na, da preko procedura i uz ne sve moguće kontrole i da, ne daj Bože, nakon postavljanja takve instalacije netko pogine. Pa onda bi bilo što ste forsirali. Mislim, nije postavljanje plina nešto što je bezazleno. Znači, tu se točno zna procedura i nažalost vjerojatno će to trajati neko vrijeme, ali se sve to mora napraviti, atesti, dimnjačari, sve ono što treba biti, to treba biti. Problem je da su to zgrade stare, derutne koje su jednostavno na takav način problematične. Svakako ovaj, ja se zahvaljujem na raspravi i eto, drago mi je da je velika većina ustvari izjasnila se da će ovaj zakon podržati i u to ime se zahvaljujem.
Zahvaljujem državnom tajniku. ... [[Govornik se ne razumije.]] replika. Prva je uvaženi zastupnik Pernar.
Uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih pitati predstavnika ministarstva. Da li je tražio suglasnost stanovnika koji žive u neposrednoj blizini Trgovske gore gdje se planira deponirati nuklearni otpad iz Krškog? Također, zanima me da li ga je zanimalo možda i što misle stanovnici preko granice u BiH koji žive također, tik uz taj lokalitet, što oni misle o tome i ako nisu pitani stanovnici koji tamo žive, da li to smatra propustom i da li smatra normalnim da se bez suglasnosti građana, odnosno, ili protivno njihovoj volji njima nameće doslovce, u njihovo dvorište skladište radioaktivnog otpada. Hvala.
Hvala na pitanju g. saborski zastupniče Pernar. Iako to nije tema ovog zakona, mogu vam odgovoriti da jasno je da bilo kakve aktivnosti koje će se potencijalno događati na lokaciji koju ste spomenuli, ona se ne mogu dogoditi bez točno zakonom propisanih procedura, a to znači da će biti uključena i široka javnost, uključujući i ljude koje ste spomenuli. Znači da ništa mi nismo napravili što nije u skladu sa svim propisima koji do sada postoje, a to je program koji je Vlada donijela to su sva ona dugogodišnja promišljanja o potencijalnim lokacijama u RH koja su sve ove godine poznata. To je i postupak donošenja državnog prostornog plana koji je u tijeku, to su prostorni planovi koji su se na lokalnoj razini donosili pa su se u zadnji čas bez suglasnosti nadležnih državnih tijela mijenjali, svakako jasno da će kompletna javnost, i Hrvatska i ona preko granična sukladno svim pozitivnim međunarodnim hrvatskim propisima biti uključena u ovaj, u, u postupke koji bi, ovaj u konačnici imali na temu da bi se tu potencijalno napravilo eventualno odlagalište. Znači ništa to nije gotovo nego je u postupku.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Predstavniče Vlade, što se tiče gašenja tj. ukidanja 28 odlagališta, to je jedna nerazumna odluka bez ikakvih kriterija, nekome je palo na pamet, govorim to 1000 puta, iz Vrgorca prevoziti otpad u Sinj, to nećete. To može vam šutiti Ivan Šišić, gradonačelnik koji odlaže također tu otpad, ali nećete, još ga niste odložili, neće vam dat narod. Brnaza, ogromnoga mjesta, Sinja, ti ljudi koji tu žive, Dicma, oni šute načelnici i gradonačelnici zašto što moraju šutit ali neće vam dat narod. Jel to razumna odluka da vi prevozite 120 km otpad s jednog odlagališta, istih sanitarnih uvjeta, i di, uz rijeku Cetinu? Naravno, to je najbolje, palo je to ministru na pamet. A što se tiče samih odlaganja otpada, pa naravno da je bolje da su manja odlagališta, kompostane, reciklažna dvorišta, odvajanje otpada kao što je npr. Slaven Dobrović napravio na otoku Krku, njegov projekt je to i prof. Uršića, a župan Sanader ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] bivši je prije 10 g. rekao da će se otvoriti Lečevica.
Hvala, odgovor.
Hvala. Što se tiče odluke, ja mislim da je to razumna odluka i ne mislim da je to ministar to nerazumno napravio. To što će proći, što neće proći, pustimo da to vidimo kako stojimo zakonski i kako po zakonu i po propisima nešto može biti a s vama bi se jedino složio da je jasno odvajanje i sortiranje ustvari rješenje da se što manje tog otpada kojeg se u konačnici odvozi na odlagališta vozi i to na takav je to jedino moguće riješiti.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Direktno me zanima odlagalište otpada Piškornica. Bili smo 2017. g. u poziciji da je bila isplaćen onaj milijunski bonus bivšem direktoru Piškornice u jednoj aferi a sad trese evo i druga afera koja je u lokalnim medijima da se radi o ogromnim količinama otpada koje praktički odložen u Piškornici, koji se ne slaže sa otpadom koji se prikazuje da je odložen u Piškornici. Ne znam, pa me zanima da li ste vi upoznati sa tom predviđenom novom aferom što se tiče odlagališta smeća u Piškornicu, u Koprivničkom Ivancu? Hvala.
Hvala, odgovor.
Ako vi mislite odnosno lokalna samouprava koja pretpostavljam iz koje ste dobili te informacije misli da nešto tu nije u redu, jasno, neka zakonskim putem obavijesti nadležne inspekcije uključujući i naše ministarstvo, mi ćemo itekako pogledati, vidjeti o čemu se tu radi i jasno, o tome vas izvijestiti. Sada da vam nešto paušalno kažem jel ovako ili onako, to apsolutno nema smisla.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala. Poštovani državni tajniče, ovih dana je aktualna tema koja je pokrenuta iz Europskog parlamenta, više od 200 europarlamentaraca, ekoloških udruga pa i poduzetnika se uključilo u plan Zeleni uzlet. Pitanje da li se Hrvatska i vi i vaše ministarstvo planirate u to uključiti, smatram da bi trebali jer cilj je da konačno spriječimo zagađivanje okoliša, da ide se ka zelenim ekonomijama, zelenim radnim mjestima i na taj način bi Hrvatska dala sigurno svoj doprinos jer ima perspektivu. Pogotovo spomenuli ste ekološku poljoprivredu, da, povećava se broj hektara u ekološkoj poljoprivredi, povećava se broj proizvođača međutim, nismo riješili tržište za njih a ovih dana evo i otvoreno pismo ministrici, piše udruga proizvođača Život zbog toga što se 67 ha uzima jednom ekološkom proizvođaču jer je u javnom-vodnom dobru. To dva ministarstva moraju usuglasiti a ekološka poljoprivreda je naša budućnost i nadam se da se sa mnom oko toga slažete.
Hvala, odgovor.
Apsolutno da mi kao Ministarstvo zaštite okoliša podržavamo svaku zelenu proizvodnju, tako i tu, ali jasno, u skladu sa zakonima i propisima koji se eventualno moraju zadovoljiti da bi to bilo. A evo u međuvremenu sam uspio dobiti od tvrtke koja je zadužena za izradu ovog produktovoda do Bosanskog Broda koji vas interesira, evo, preneseno mi je da 1.12. očekuju isporuku plina za Bosanski Brod, eto da znate.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Damir Felak.
Poštovani državni tajniče, moja replika ide u pravcu onoga što je već rečeno, a to je regionalni CGO Piškornica. Čuli smo ovdje da su izneseni čitav niz optužbi na rad tog centra, te optužbe su u lokalne medije došle od strane HSS-ovog predsjednika županijske organizacije, ujedno i načelnika općine Koprivnički Ivanec koji je optužio regionalni centar da pojednostavljeno rečeno, nezakoniti način gospodari otpadom na tom centru pa vas ja pitam, da li, ono što je već i upitano, da li imate kakvih saznanja o tome? Jasno, ni za jednu njegovu optužbu nije bilo nikakve argumentacije i Piškornica sanacijsko odlagalište je preko svog direktora odgovorila da su sve to insinuacije i jednom riječju neistine ali da li će u konačnici neko za to odgovarati i da se utvrdi ko je ustvari u pravu i da li će takve paušalne optužbe, da li mogu dovesti do toga da se zaustavi projekat regionalnog CGO-a Piškornica? Hvala lijepa.
Hvala, odgovor
Hvala.
Pardon, uvaženi državni tajniče, ispričavam se, imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Vlaović.
Hvala poštovani. Povrijeđen je Poslovnik, čl. 238., g. Felak ovdje iznosi netočne navode da je načelnik nekoga prozivao da je iznosio, načelnik Koprivničkog Ivanca, g. Šegović je samo tražio da se podaci koje je Državna geodetska uprava i ovlaštena tvrtka, koji su snimili stanje na odlagalištu, ti podaci javnosti daju na uvid i da se utvrdi dal je provedeno sve u skladu sa zakonom, a činjenica da građani sumnjaju, a ovi podaci će koji, koje je Državna geodetska uprava napravila dati podatak je li to u skladu sa zakonom ili nije.
Hvala. Koji članak ste rekli da je povrijeđen? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro, ovo nije bila povreda 238., al evo, pred opomenu. Imamo slijedeću povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Felak.
Poštovani predsjedavajući, također čl. 238., g. Vlaović je sam u svojem izlaganju izrekao upravo sve ovo što sam ja ovdje ponovio, tako da ne vidim zašto se osjetio povređenim i ne vidim gdi je povrijeđen Poslovnik od moje strane kada sam ovo pitao državnog tajnika da on to pojasni ipak s pozicije ministarstva. Znači, g. Švegović je iznio te optužbe u javnosti, u javnim medijima, na njih je odgovoreno da nisu točne, pa sad očekujem od ministarstva da dade pravorijek ovog svega toga. Hvala lijepo.
Da, to nije bila povreda Poslovnika, ali evo i ovo ćemo pred opomenu. Odgovor uvaženi državni tajnik.
Hvala. I ja ću odgovorit na isti način kao g. saborskom zastupniku Madjeru. Ako do nas dođu prijave i ti dokumenti o kojima je riječ jasno ćemo mi sukladno zakonu postupiti i ispitati i o tome obavijestiti one koji su prijavili.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče. Dakle, u Zagrebu se desio potres, što smo i danas imali prilike malo i osjetiti kako to izgleda kad se nešto malo manje trese, rezultat toga između ostalog je i velika količina građevinskog otpada. Za očekivati je da ta količina građevinskog otpada bude još i veća, pogotovo kad za očekivat je da krenu i ozbiljne rekonstrukcije, izmjene i pojedinih konstruktivnih dijelova. Sad ono što se radi, vozi se na Jakuševac i tamo se deponira taj građevinski otpad. Ono što mene zanima je slijedeće. Da li je gradonačelnik Grada Zagreba zajedno sa ministarstvom sjeo, malo razgovarao i vidio što se tu može napraviti. Jel iz tog građevinskog otpada se između ostalog može stvoriti i nova vrijednost, može se stvoriti i novi proizvod. Mi to trebamo, to može bit jedan i od poticaja i razvoja gospodarstva nakon ove katastrofe koja nam se desila sa koronom, a u Zagrebu i sa potresom, pa me zanima da li su išli razgovori u tom smjeru?
Hvala. Odgovor.
Hvala. Obzirom, da ne bi sada reko da možda grad nije pitao ili nešto komunicirao, trebao bi konzultirati kolege iz okoliša, al ono što znam, evo jučer je potpredsjednik Vlade Štromar obavijestio naše ministarstvo, to sam vidio, da postoje tvrtke koje su sposobne taj otpad ovaj, ovaj reciklirat na način da bude uporabljiv, tako da povedemo računa kada ovaj novi zakon bude pisan da se ta komunikacija između nas i njih i grada i svih uspostavi da se to dogodi. Tako da ćemo vodit računa kad se ovaj zakon sada bude donosio da ne bude prepreka za to.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupa, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 925. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 116 za, 1 suzdržan i 1 protiv donesen navedeni zakon.
Evo slijedeću točku dnevnog reda, to je: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 772. Predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraju rasprave shodno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, evo pred praznom sabornicom je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona. Vlada je taj zakon odbila. Žao mi je što iz tog zakona nije izvukla određene pouke i predložila sama izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju jer smo to već i predlagali i prije nego što su bile ove zadnje izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju. Ovaj prijedlog zakona sadrži niz novina koje će u mirovinskom sustavu u RH dati, ako ih sabor prihvati, posve novu dimenziju kao, kako u dijelu koji se odnosi na poboljšanje instituta mirovinskog osiguranja, tako i u dijelu kojim se kreiraju nova rješenja o mirovinskom sustavu RH usmjerena na razvoj i stvaranje kapacitiranog sustava za mnoge izazove koje donosi buduće vrijeme. Dakle, ovo je zakon koji je, anticipira sve one promjene u mirovinskom sustavu koji će se događati u slijedećem periodu i ovo je zakon za neko novo vrijeme. Međutim, evo kao što sam rekao, Vlada nažalost nije prihvatila ovaj, ovaj zakon. Ja ću se u svojem izlaganju osvrnuti dodatno na stavove Vlade koji su blago rečeno s brdo s dola napisani. Sva rješenja u ovom zakonu, kao i obrazloženja utemeljena su na dva osnovna načela mirovinskog sustava, načelu uzajamnosti i načelu solidarnosti. Zakon ide za time da riješi probleme koje imamo u mirovinskom sustavu, u prvom mirovinskom stupu, koji su nagomilani godinama, pa evo ja ću vrlo kratko preći kroz novine koje se donose u ovom zakonu. Snižuje se dobna granica za ostvarenje prava na starosnu mirovinu i to na način da se osiguraniku koji je obavljao roditeljske dužnosti u prvoj godini života djeteta koje je hrvatski državljanin osim ako međunarodnim ugovorom nije drugačije propisano se snižava dobna granica za ostvarenje prava na starosnu mirovinu za jedno dijete za 6 mjeseci, za dvoje djece 18 mjesece, za troje i više djece za 36 mjeseci. Al, napominjem da je Vlada u izmjenama zakona donijela jednu sličnu odredbu. Međutim, ova odredba dodatno omogućava da oni koji dakle roditelji koji se brinu o svojoj djeci, koji zbog toga imaju onda i sniženu mirovinu što se zna iz podataka na kraju ipak njihova mirovina bude adekvatna. Također predlaže se razdvajanje dijelova mirovine ostvarene prema profesionalnim posebnim propisima pod povoljnijim uvjetima i dijelova mirovine ostvarene prema stažu osiguranja pokrivenim doprinosima, to je bilo u zakonu koji je donesen 2013. godine. Nažalost, samo zbog političkih razloga i dodvoravanja biračkom tijelu HDZ-a, HDZ je ukinuo te stavke zakona potpuno neprimjereno i vidi se sada u ovoj korona krizi koliko bi taj zakon bio, dakle taj dio zakona bio izuzetno važan jer sasvim sigurno da mirovinski sustav koji mi imamo u Hrvatskoj nije pravedan jer sastoji se od dva sustava. U jednom sustavu su svi oni koji dobivaju mirovinu temeljem svog radnog staža i uplata i u drugom dijelu su oni svi koji su otišli u mirovinu prema povoljnijim uvjetima ili im se na povoljniji način određivala mirovina. Ovdje treba naglasiti da si je stranka Demokrati predložila Zakon o profesionalnoj mirovini koji bi riješio pitanje mirovina vojske, policije, pravosudne policije i obavještajnog sustava jer oni su nepravedno u ovom sustavu povlaštenih mirovina, odnosno mirovina po posebnim propisima, na taj način bi i to riješili. Napominjem da je Vlada SDP-a i ja kao ministar predložili u ovom Saboru, a Sabor usvojio zakon u kojim smo vrlo jasno u tom zakonu definirali da nema više povlaštenih saborskih mirovina, dakle više u novim sazivima Sabora se neće moći ići u mirovinu samo zato što ste bili u Saboru nego ćete morat odraditi svoj radni vijek. Zakon u ovom obliku u kojem je sada vrlo jasno razdvaja mirovine, dakle oni koji su otišli u mirovine po posebnim propisima, u tom dijelu jasno da ima i onog dijela koji je vezan uz radni staž, taj se valorizira kao i sve druge radničke mirovine, dok se ovaj drugi dio koji je država rekla bez obzira koliko vi radili, vi imate pravo na mirovinu i ta mirovina bi se onda usklađivala na način da se jasno vidi da li državni proračun ima mogućnosti da se te mirovine usklade. Mirovine po posebnim propisima su problem u Hrvatskoj, to građani jasno osjećaju i to je nešto što nas čeka u budućnosti koje ćemo morati razriješiti jer de facto od tih mirovina po posebnim propisima jedino ostaju braniteljske mirovine koje su inače i nominalno puno veće nego mirovine, one mirovine koje se isplaćuju prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. To su mirovine koje su trn u oku građanima, bez obzira na to što je država rekla ako ste bili u ratu i zaslužni ste za to što mi danas imamo našu državu, imate pravo na mirovinu, niko nema ništa protiv toga, dapače neka te mirovine budu takve kakve jesu, ali ne mogu i ne smiju biti u mirovinskom sustavu, moraju se isplaćivati negdje drugdje i upravo ovaj Zakon o mirovinskom osiguranju koji mi predlažemo to ozakonjuje i jednostavno taj dio mirovina nema šta raditi u mirovinskom sustavu. Napominjem da tu imamo veliki problem i mirovina Hrvatskog vijeća obrane koje su tu pred nama. Ministar Medved i upozoravali smo da donošenje Zakona o pravima hrvatskih branitelja će stvoriti veliku financijsku obavezu za državni proračun. To stiže sada, ove godine, a znamo da je kriza, da je korona, epidemija da smo zaustavili gospodarstvo i sasvim sigurno da će i ti, ta neka prava koja su tim zakonom omogućena će morati ići na reviziju i jednostavno mi ne možemo podnijeti takav teret kao što nam nameće taj zakon. Također u ovom Zakonu o mirovinskom osiguranju uvodimo ono što se traži već godinama, što nažalost HDZ i Vlada nisu, iako su obećavali, ali nisu uveli, a to je dodatak osobnoj mirovini u visi 50% obiteljske mirovine, a to je u onim slučajevima kada postoje dvije mirovine i jedan bračni drug premine prema sadašnjem zakonu on može birati između svoje mirovine ili 70% mirovine umrlog bračnog druga. Mi predlažemo da osiguranik može zadržati svoju mirovinu i imati 50% svote obiteljske mirovine koja bi mu pripadala nakon smrti bračnog druga. Mislimo da je to pošteno i fer jer su svi ti ljudi uplaćivali godinama u mirovinski sustav, to nije nešto što je neobično uzemljama u okruženju se to radi godinama i mislim da to naši umirovljenici zaslužuju i da je to trebalo napraviti već ranije. HDZ je imao dva puta izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju, a to nije napravio. Također omogućavamo korisnicima invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad ostvarene do stupanja na snagu Zakona o mirovinskom osiguranju, brišemo im uvjet da moraju raditi na drugom poslu onda kada im se utvrdi profesionalna nesposobnost za rad. Mislimo da je to diskreditirajuće prema tim ljudima i na ovaj način stavljamo u jednakopravni položaj sa ostalim osiguranicima i korisnicima mirovine. Kod određivanja invalidske mirovine uzrokovane bolešću ili ozljedom izvan rada, a pri utvrđivanju osobnih bodova, uzimaju se vrijednosni i bodovi za najmanje 21 godinu mirovinskog staža. Na taj način se postavlja donja granica od koje određena mirovina ne može biti manja i time povećava minimalni iznos mirovine za ovu posebnu ranjivu i osjetljivu skupinu u društvu. Također, u slučaju kada osiguranik prvi put stječe pravo na starosnu mirovinu nakon navršene starosne dobi propisane za stjecanje prava na starosnu mirovinu, polazni faktor se povećava za 0,34% po mjesecu, za svaki mjesec navršenih godina života propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu bez obzira koliko ima mirovinskog staža. Naravno, potrebno je da se ispuni minimalni uvjet od 15 g. mirovinskog staža, dakle ne traži uvjet, to je najmanje 35 g. mirovinskog staža. Uvodimo ovaj zakon jednu novost a to je nasljeđivanje djela sredstava uplaćenih iza iznosa osiguranika. U ime slučajeva kada osiguranik nažalost premine a da niko od obitelji nema pravo na obiteljsku mirovinu, čovjek je godinama opet uplaćivao u mirovinski sustav, stoga prijedlogom ovoga zakona omogućavam da se članovima obitelji iz prvog nasljednog reda, naslijedi dio ukupno evidentiranih sredstava obveznih doprinosa za mirovinsko osiguranje i to u visini od 20% od evidentiranih, valoriziranih dakle obveznih doprinosa. Ono što građani više puta su nam i govorili, tad kad odu u mirovinu, tada se tek onda suoče s a time koliko su sredstava izdvojili u mirovinski sustav. Mi smatramo da je potrebno da osiguranici kao i u svakom osiguravajuće društvu imaju pravo vidjeti koliko je na njihovom računu bez obzira što je to račun koji vezan uz međugeneracijsku solidarnost, imaju sredstava i koliko je sredstava uplaćeno i s druge strane, to je jedan način kako se može kontrolirati uplate poslodavaca u mirovinski sustav. Ima puno primjera da ljudi odlaze u mirovinu a da onda vide da im neko 10-ak godina nije uplaćivao u mirovinski zavod odnosno u mirovinski staž, njima će se priznati staž osiguranja ali će nam biti manja mirovina. Vlada je na svojoj sjednici odbila ovaj zakon sa obrazloženjem da se ne nude nova rješenja koja bi bila usmjerena na osnovne ciljeve provedene mirovinske reforme a to je osiguranje dugoročne održivosti mirovinskog sustava i adekvatnosti mirovina, što je potpuno suprotno od svega onoga što smo mi u zakonu rekli, ako ste dobro i pažljivo slušali moje izlaganje onda ste mogli vidjeti da je sve ovo usmjereno baš prema tome, da se sustav napravi adekvatan i da odgovori na sve one izazove koji su sada pred nama. Vezano uz predloženu odredbu o sniženju dobre granice za starosnu mirovinu za obavljanje roditeljske skrbi u prvoj godini života djeteta od 6 do 36 mj., Vlada je to odbila jer smatra da su povrijeđene, da je u suprotnosti sa intencijom i direktivama Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika a u suprotnosti je s naporima Vlade RH da se poveća broj očeva koji će koristiti svoja prava sukladno Zakonu o rodiljnim i roditeljskim potporama. Ovdje je Vlada zaboravila da je u zakonu koji je sada važeći, omogućeno dakle da se majkama priznaje dodatni staž za svako rođeno dijete što je u principu i diskriminirajuće jer ako ćemo gledati odredbe zakona, onda mi sa ovim zakonom ispravljamo baš tu jednu diskriminacijsku odredbu jer ova odredba koja je u postojećem zakonu ostaje, ali mi dodajemo još i ovu mogućnost da se još doda 6 mj. odnosno 12. odnosno 36 i dakle nitko ne spriječi da tu olakšicu ne koristi roditelj odnosno da ne koristi suprug a ne majka, dakle otac a ne majka. U odnosu na prijedlog da se tijekom korištenja naknade plaće zbog godišnjeg odmora odnosno dopusta, izračuni visine mirovine uzimaju prosječne vrijednosni bodovi, napominjem da to je jedan od velikih problema, da se izračun mirovine onda temelji na prosjecima koji nisu u redu. Mi smatramo da zakonsko rješenje uz postojeće zakonsko rješenje u koje se poziva Vlada u svom mišljenju, doprinijet će povećanju mirovina žena koje imaju evidentno niži prosjek od mirovina muškaraca. Prijedlog o ponovno uvođenju razdvajanja mirovina, Vlada je odbacila jer je i stavio da izmjenom Zakona o mirovinskom osiguranju, osigurane primjene jedinstvene aktualne vrijednosti mirovine pri izračunu i usklađivanju svih mirovina, u odgovoru ponovno naglašavamo da određene skupine osiguranika ostvaruju prava iz mirovinskog osiguranja na temelju posebnih propisa koji propisuje blaže uvjete za stjecanje prava ili povoljniji način određivanja mirovine od uvjeta propisanih općim propisima. Zajedničko je svim tim mirovinama da su to mirovine iz sustava mirovinskog osiguranja i na temelju generacije solidarnosti, financiraju se djelomično ili u cijelosti od državnog proračuna a usklađuje se na isti način kao i mirovine iz općeg sustav. Tak zakon dakle, da odredba je važila u zakonu koji je donesen 2013. g. no očito da je HDZ iz svojih političkih razloga kupujući biračko tijelo branitelja, ovo odbacio i promijenio zakon međutim građani vrlo jasno žele da se to razdvoji i da povlaštene mirovine ili mirovine po posebnim propisima nemaju što raditi u mirovinskom sustavu, opet napominjem, nitko nema ništa protiv toga da branitelji dobiju zasluženu kompenzaciju od strane države što su izložili svoj život na prvoj crti bojišnice, ali to nema nikakve veze niti treba biti dio mirovinskog sustava. Što se tiče prijedloga da se uvede mogućnost korištenja obiteljske mirovine uz svoju mirovinu u slučaju kada premine bračni drug, nas izrazito čudi iskazano mišljenje Vlade zbog istodobnog stava kojeg ta ista Vlada iskazuje upravo oko ovog pitanja u raspravama i zaključcima na sastancima Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe te sastancima sa umirovljeničkim udrugama, pri čemu obećava, ne samo analize nego i konkretna zakonska rješenja koja sada, kad ih lako može prihvatiti kao gotova rješenja, hladno odbija pa se pitamo koji je stav Vlade iskren i istinit, a kada Vlada misli ozbiljno, a kada se šali. Točno je da je prema Zakonu o mirovinskom osiguranju omogućen izbor između 2 ili više ostvarenih mirovina u obveznom mirovinskom osiguranju jer prema toj odredbi može se koristiti samo jedna mirovina prema vlastitom izboru. Svima je poznato da kada imate dvije mirovine, u ovom trenutku kada premine bračni drug, da vam onda prihodi padaju na pola, da ste onda ispod granice siromaštva i to je nešto što mislim da svi mi u ovoj sabornici dugujemo umirovljenicima. Odredbe koje su u sadašnjem zakonu su isključive i ako se izabere, kao što sam napomenuo, korištenje mirovine bračnog druga, ona može biti povoljnija, ali i dalje nedostaju sredstva vaše mirovine, stoga mislimo da je ovaj dio koji smo predložili, nešto što je Vlada trebala podržati, ako je istina ono što govori umirovljeničkim udrugama. Napominjem da ovo rješenje egzistira u nizu država EU, Slovenija, Austrija, Mađarska, Njemačka i Belgija, dakle sve oni to imaju u svom sustavu. Što se tiče samog dijela da se omogući da građani koji imaju pravo uvida u svoj račun jer u HZMO-u, Vlada je to odbila jer smatra da idemo prema tome da se izjednači prvi ili drugi mirovinski stup, mislim da su tu pomiješali lončiće jer to je nešto što je vezano i za transparentnost sustava, a u matičnoj evidenciji koja postoji već sada se imamo svih podataka koje treba, potrebno je samo uvesti ovaj dio koji je vezan uz poreznu, dakle uz JOPPD obrazac. Vlada u nedostatku pravih argumenata plaši javnost i, da će dovesti do problema, ovo dovodi do toga da se modernizira sustav i na tragu je sličnih rješenja koje imaju europske države. Zakon je moderan, nudi rješenja, ali kao što je, s obzirom da je to oporbeni prijedlog, Vlada to nije prihvatila, ali se nadam da će shvatiti da neke stvari u mirovinskom sustavu treba hitno mijenjati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Mrsić. Vaše zaključno u zaključnoj rečenicu ste rekli, riječ je o jednom modernom, novom zakonu koji Vlada nije prihvatila. Mi se nalazimo, kad je riječ o odnos između opozicije i vladajućih, stvarno u jednoj jednosmjernoj ulici, mi predlažemo, čak i šaljemo i poruke, pa nemojte, ugradite to, vodite računa o tome. Meni je posebno zanimljiv ovaj dio kad je riječ o dodatku dakle, kad ostane udovac ili udovica iza bračnog druga da dobije povećanu mirovinu jer znamo da bez obzira na sve je to potrebno i onda je Vlada obrazložila u svom, kaže da je potrebno osigurati dugoročnost i održivost mirovinskog sustava u odnosu na demografske pokazatelje i dužinu trajanja života. Dakle, nebrojeni broj puta sam čula da bi to trebalo napraviti, bez obzira da li je to u ovom času lijeva ili desna [[Upadica: Hvala.]] strana sabornice i kad se ima prilike napraviti, [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] ne želi se.
Odgovor, poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Da, to je nešto što dugujemo umirovljenicima, dugujemo svima onima koji su dugoročno uplaćivali u mirovinski sustav, ja sam očekivao da će barem u dijelu svog odgovora Vlada reći da, to treba napraviti pa ćemo to mi napraviti u nekom drugom aktu jer sada ne želimo napraviti to jer ste to vi predložili. De facto Vlada to odgovara i ono što je osnovno pitanje, što je istina? Što Vlada govori jedno mirovinskim udrugama, a što govori nama, odnosno koje daje odgovor na zakonske prijedloge. Iz ovog zakonskog prijedloga je vrlo jasno vidljivo da HDZ-ova Vlada ne želi dati mogućnost da naslijedite dio mirovine umrlog bračnog druga i umjesto da je rekla da, to ćemo napraviti, to je dobar prijedlog, ovdje vrlo jasno kaže ne, to ćemo, to nije dobro jer je to, jer će dovesti do problema u održivosti mirovinskog sustava. Ono što je pitanje, što je istina, što Vlada misli o ovome?
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Mrsiću, gledajući, kada optužujemo ovu Vladu, jedina koja je podigla mirovine u zadnje vrijeme, koja je potpore na radna mjesta dala više nego stotine puta vi što ste radili i stabilizirala proračun. A ako govorimo o potporama koje ste vi davali u vaše vrijeme kad ste bili ministar, 2011. dali ste 533, '12. 170, '13. 1068, '14. 8 potpora i '15. 228 ukupno 2 008 potpora ste dali za vaših 5 godina, 4 godine. Ova Vlada je do sada dala 486 tisuća potpora za radna mjesta i 5 tisuća poduzetnika ili obrtnika pomogla. Prema tome, ova Vlada ova je koja je dizala mirovine i plaće, a vi ste u ona vremena spuštali koliko ja znam. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Kolega Mišić, ja shvaćam zašto govorite, treba doći na listu, idu izbori, ali samo da vas podsjetim da je Vlada HDZ-a zamrznula mirovine i da je Vlada Zorana Milanovića, u kojoj sam ja bio, odmrzla mirovine 2012. i to je činjenica. Mirovine su bile zamrznute od 2010. do 2012. A što se tiče tih potpora, dobili smo sredstva iz EU, a počeli smo ih dobivati onda kada smo mi bili na vlasti, kad smo donijeli programe. Prema tome, to što mi vi sad govorite, lako je to govorit kad imate novaca, trebalo je biti onda u krizi koja je bila od 2011. do 2014., prema tome, o potporama govoriti na način da je to HDZ-ova Vlada dala, nije to dala HDZ-ova Vlada, dobili ste sredstva iz EU koja ste onda temeljem programa podijelili svima onima kojima je to potrebno. A ono što vam se sada dešava, pogledajte šta je sa potporama za radna mjesta, šta to se sad događa u HZZ-u.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala. Kolega Mrsić, ovim prijedlogom zakona upozorili ste odnosno tražili transparentnost mirovinskog sustava i s pravom naši građani imaju pravo znati kolko su, im je uplaćeno u mirovinski fond da bi znali planirati i kad će u mirovinu i kolka će im biti. Također mirovine moraju biti stabilne, ne smije doć u pitanje isplata. Međutim, mirovine moraju pratiti rast životnog standarda i rast prosječne plaće u RH, što vidimo da se ne događa. Stoga ste vi s ovim prijedlogom zakona išli u smjeru toga da ipak štitimo standard umirovljenika koji je često ispod praga siromaštva. I ja bih ovdje opet upozorio, da rasle su mirovine 50-tak kuna nekima, a onda su zbog toga izgubili dopunsko zdravstveno osiguranje, više od 10 000 umirovljenika … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Evo, ispravak. To mora Vlada ispraviti i nikako da ispravi. A isto tako više od 16 000 umirovljenika iz poljoprivrede imaju mirovinu manju od 1.000,00 kn. Kad će se ta nepravda ispravit? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi zastupnik Mrsić.
Kao što sam napomenuo, ovaj prijedlog zakona ide za time da se isprave nepravde u mirovinskom sustavu, njih ima puno, jedna je od nepravdi je i pitanje poljoprivrednih mirovina koje su niske zato što se godinama uplaćivalo nisko u mirovinski sustav, ali se to moglo ispraviti da se htjelo, ali smo mi onda dali sredstva za braniteljske mirovine i temeljem toga onda mirovinski sustav nam najedanput postaje neodrživ. Da maknemo iz sustava mirovine po posebnim propisima onda ta rupa koja se cijelo vrijeme, o kojoj se govori, ne bi bila tako velika i tako veliki nedostatak sredstava u mirovinskom sustavu, što bi nam omogućilo da onda podignemo, podignemo i te mirovine. I ta mantra da je HDZ-ova Vlada podigla mirovine nije, jednostavno su podigli sve plaće i podigli su se troškovi života i Vlada je morala po sili zakona podići mirovine. Prema tome, to je dobro ovako kao piar da Vlada HDZ-a digne, diže mirovine, ali evo sad kad ne rastu plaće i kad ne rastu troškovi života, mirovine su otišle 2 ili 3 kune s obzirom da je, da je porast bio mali. Prema tome, u tom trenutku je Vlada nije ništa rekla, nego se poklopila ušima i rekla je nismo mogli više.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Mrsić, pa ne očekujete valda da će Vlada koja je 2016. sve ovo, jedan dio ovoga što predlažete, obećavala, pa 4.g. nije napravila ništa nego glumi socijalni dijalog sa sindikatima i dijalog sa udrugama umirovljenika kroz Nacionalno vijeće za umirovljenike i starije osobe koji su nota bene savjetodavno tijelo Vlade, dakle oni bi ih trebali savjetovat ak glume dijalog, dakle ne očekujete valda da će, da će oni uvažiti ovo što je odlično ili bar dio ovih mjera u poboljšanju funkcioniranja mirovinskog sustava. Problem je u tome šta ministarstvo i Vlada ne koriste iskustva drugih, što su zapustili mirovinski sustav, ukinuli mu profesionalnu, dakle stručnu i financijsku autonomiju i zato nam se dešavaju ovdje ovakve stvari. Sustav se ne vodi stručno i sustav uopće nije u funkciji zaštite građana od rastućeg siromaštva.
Odgovor uvaženi zastupnik Mrsić.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja, da, ovaj prijedlog zakona ide baš za time da se zaštite određene kategorije umirovljenika od siromaštva. Ali dolaskom HDZ-a na vlast, u mirovinski sustav je devastiran, vidimo što se događa u HZMO-u gdje se preko drugih ministarstava gdje nema problema sa, sa natječajima i zapošljavanjem, zapošljavaju ljudi i onda transferiraju u HZMO. To će dovesti dugoročno do velikih problema u funkcioniranju jer HZMO je kuća koja je važna da se mirovinski sustav dobro, dobro servisira. HDZ je obećavao puno, a nije napravio ništa ono što je ministar Pavić, koji je bio štetočina za mirovinski sustav i fala Bogu da je otišao odavde, je napravio to što je, dakle pokrenuo referendum za vraćanje sa 67 na 65 i to je najveći uspjeh ministra Pavića i ove HDZ-ove vlasti.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Nema nikoga. Dobro. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložnje? Uvažena državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS, dobar dan svima, poštovanim saborskim zastupnicima i zastupnicama. Vlada RH predlaže HS da ne prihvati ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s Konačnim prijedlogom zakona predlagatelja g. Miranda Mrsića. Prije svega ono što moram istaknuti jest da su mirovine sigurne, da su dolazile i dolazit će na vrijeme i treba naše građane koji spadaju u ranjivu skupinu, a to su naši umirovljenici, umiriti i reći još jedanput jasno i glasno, mirovine su dolazile i dolazit će na vrijeme. Osim toga, ono na što moram podsjetiti jest da je ova Vlada na čelu sa premijerom Plenkovićem podigla sve mirovine apsolutno sve mirovine za 12%, a one najniže koje prima oko 250.000 naših umirovljenika podigli smo za 15%. Da je ova Vlada itekako solidarna prema onima koji imaju manje, dokazujemo i nacionalnom mirovinom odnosno nacionalnom naknadom za starije osobe koja je u pripremi za zakonsku proceduru. A sada ću se vratiti na ovaj prijedlog zakona. Dakle, moramo istaknuti da se ovim prijedlogom zakona ne nude nova rješenja koja bi bila usmjerena na osnovne ciljeve mirovinske reforme odnosno reforme mirovinskog sustava, a to je dugoročna održivost mirovinskog sustava kao i adekvatnost mirovina. Predložena mogućnost snižavanja dobne granice za razdoblje obavljanja roditeljske dužnosti nije prihvatljiva budući da dovodi do prijevremenog umirovljenja i kraćeg zadržavanja na tržištu rada. Također promjena načina izračuna vrijednosnih bodova kod korištenja rodiljnog dopusta ne može se prihvatiti i to iz razloga što je ublažavanje razlike u visini mirovine na određeni način kompenzirano institutom dodanoga staža od 6 mjeseci. Tu imam potrebu i dodatno to objasniti, ako se sjećate s 1.1.2019.ova je Vlada uvela institut dodanoga staža. Što to znači? To znači da i majke i očevi i posvojitelji mogu koristiti u trenutku ulaska odnosno stjecanja uvjeta za mirovinu 6 mjeseci dodatnoga staža za svako rođeno ili posvojeno dijete. I što to znači u konačnici? To vam znači u prosjeku 2% veću mirovinu po djetetu, dakle to je nešto što je ova Vlada omogućila, što je na snazi od 1.1.2019.godine i mogu vas izvijestiti da je već oko 11.000 osoba koje koriste tu mogućnost. Nadalje, također smatramo bespredmetnim razdvajanje mirovina ostvarenih po posebnom propisu radi transparentnog uvida u sredstva koja se u mirovinskom sustavu osiguravaju iz državnog proračuna. Zašto? Zato što je to već uređeno Pravilnikom o načinu utvrđivanja visine sredstava koje RH osigurava u državnom proračunu za pokrivanje dijela obaveznog mirovinskog osiguranja, dakle to je nešto što je već napravljeno. Također posebno naglašavamo kako nije prihvatljivo uvođenje matične evidencije koju čini osobna evidencija o plaćenim doprinosima, propisivanje načina određivanja vrijednosnih doprinosnih bodova i mogućnost nasljeđivanja valoriziranih uplaćenih doprinosa što nije prihvatljivo jer sustav prvog stupa počiva kao što znate na međugeneracijskoj solidarnosti, a ne na kapitalizaciji i akumulaciji doprinosa što je značajka drugog stupa odnosno kapitaliziranog sustava, a naplata doprinosa je u nadležnosti Ministarstva financija odnosno Porezne uprave. Također nije prihvatljivo niti ponovno uvođenje tzv. bonifikacije odnosno nagrađivanja za duži ostanak u svijetu rada i to za starosnu mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika jer se radi o svojevrsnom prijevremenom umirovljenu i to bez penalizacije te da je upravo iz tog razloga u mirovinskoj reformi ukinuta ta bonifikacija radi ukidanja dvostrukih pogodnosti koju su ovi umirovljenici ranije imali. Također ističemo kako bi prihvaćanje predloženog novog modela obiteljske mirovine odnosno mogućnost korištenja dodatka u slučaju smrti bračnog ili izvanbračnog druga uz osobnu mirovinu iziskivalo redefiniranje postojećih uvjeta i načina obiteljske mirovine s obzirom da već sada imamo znatno, znatno blaže uvjete u odnosu na ostale države članice EU, to je nešto što je potrebno posebno naglasiti. Ističem također i činjenicu da se predloženim rješenjima ovog prijedloga zakona povećavaju rashodi mirovinskog sustava i to bez navođenja načina osiguranja tih financijskih sredstava koji su za 2020.godinu procijenjeni u iznosu od milijarde i 65 milijuna kuna, a za 2021.godinu u visini od milijarde i 190 milijuna kuna te Vlada RH predlaže HS-u da ne prihvati ovaj Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s Konačnim prijedlogom Zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice. Dakle, nas ne čudi ona konstatacija da Vlada predlaže da se ovo ne prihvati, dakle to nam nije ništa čudno. Ja ću vam postaviti otprilike vrlo slično pitanje kao što sam postavila i gospodinu Mrsiću. Dakle, činjenica je kad ode jedan od partnera ili bračnih drugova da onaj koji ostaje sam bez obzira što ima priliku odabrati i mirovinu od bračnog druga odnosno partnera koji je otišao je u zaista u jednoj novoj situaciji u jednoj drugačijoj situaciji. Svaki put kada su predizborne kampanje sve stranke govore o tome da će ići sa izmjenom zakona, da će probati to regulirati, da će omogućiti ljudima da zaista probaju kvalitetno živjeti, to sam imala prilike čuti i od stranke kojoj vi pripadate. Stoga me posebno čudi da niste taj dio, da nije bio odgovor razmotrit ćemo pa ćemo to u neki drugi propis staviti. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažena državna tajnica.
Hvala vam na pitanju gospođo Mrak Taritaš. Još jedanput ću ponoviti da RH u pogledu obiteljske mirovine, ima znatno, znatno labavije i izdašnije uvjete nego sve ostale države članice EU-a a ono na što također moram podsjetiti jest da sa dobrom analizom i dobrim skenom sustava, na čemu vezano uz obiteljsku mirovinu radimo, na tome ustvari počiva svako ostalo djelovanje kako bi ono zaista bilo usmjereno na dobar i pravilan način. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, u svom izlaganju ste napomenuli nacionalnu mirovinu. Po nekom saznanju, ona bi morala iznositi negdje oko 1000 kn a istovremeno znamo koliko su poljoprivredne mirovine i koliko korisnika poljoprivrednih mirovina je ispod te granice 1000 kn, čak i ispod granice socijalne pomoći pa me zanima da li Vlada razmišlja oko visine mirovine za poljoprivrednice koje su stvarno sramotne da su one ispod jedne socijalne pomoći a da ne bi bile ispod nacionalne mirovine? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle još jedanput ću samo podsjetiti da je Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe dakle tu kolokvijalno ustvari govorimo o nacionalnoj mirovini, u pripremi kako biste o njemu i vi poštovani saborski zastupnici i zastupnice raspravili prema sadašnjim projekcijama u svibnju ili lipnju ove godine. Prijedlog zakona jest taj da ide u redovnu proceduru, što se tiče same visine, sjećate se i sami pa i iz javnih nastupa da govorimo ustvari o projiciranoj visini oko 800 kn međutim čeka nas još veliki posao, procedure, sami znate kako to ide, tako da to je nešto o čemu ćemo tek raspravljati od svibnja nadalje.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala. Poštovana državna tajnice, možete li nam reći da li će doći u pitanje isplata mirovina jer sve to sad zanima obzirom na trenutnu krizu u gospodarstvu, da li sustav stabilan. Drugo, koliko je sad trenutno prosječna mirovina u RH, prati li rast prosječne plaće u RH i životnih troškova? Smatramo da to morate razmotriti, da čujemo do kraja godine što planira, da li će i dalje rasti mirovine u RH odnosno hoćete li i kad ispraviti ovu nepravdu jer nekima je rasla mirovina 50, 60 kn a izgubili su pravo na dopunsko i zdravstveno osiguranje. Tu nepravdu morate pod hitno ispraviti. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Poštovani g. Vlaoviću, evo još jednom ću podsjetiti, mirovine su sigurne, isplaćivale su se na vrijeme, tako će ostati i nadalje. Ono što moramo posebno spomenuti jest da je u protekle 3,5 g., da su apsolutno sve mirovine rasle za 12% dok su mirovine za 250 000 naših sugrađana koji primaju najnižu mirovinu, rasle za 15%. Pitali ste me kakva je danas prosječna mirovina, koliko je njezin iznos, dakle prema podacima, najsvježijim podacima za travanj ove godine, prosječna mirovina iznosi 2827 kn, govorimo o mirovinama bez međunarodnih ugovora i to vam je udio od 41% u prosječnoj plaći. Treba ovdje također spomenuti da je prosječni staž tih osoba 30 g. dok je prosječni staž u EU-u 35 g. a u Njemačkoj čak 37,5 godina. Što se tiče prosječne mirovine za osobe koje imaju 40 i više godina staža, e njihova je mirovina, prosječna, 4664 kn [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] što vam je udio od skoro 70% u prosječnoj plaći. Stoga valja i dalje naše građane poticati na dulji ostanak u svijetu rada. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Tražim stanku u ime kluba Rada i solidarnosti da progovorim o Zakonu o mirovinama branitelja. Jučer smo čuli jednu skandaloznu našeg Predsjednika države koji je u Jasenovcu rekao da treba baciti ploču HOS-ovaca pa vas pitam da li im treba i mirovine ugasiti znajući da mi plaćamo 14 000 partizanskih mirovina, gospodo, postavljamo pitanje da li je moguće da toliko ljudi žive i pitam se odavde da li je ta ploča te ljude, te mlade ljude od 17 do 25 g. netko pobio u njihovoj državi? Da nije bilo HOS-ovaca mi Vukovar ne bi toliko mogli braniti i mi državu sigurno ne bi imali takvu kakvu imamo. A vi gospodo koji se bunite i sramotno je da jedan Predsjednik države kaže da to nisu branitelji i da treba ploču baciti. To je jednostavno za ne vjerovat ali mi je jasno, jasno mi je gospodo, vi od tih branitelja pravite ustaše i želite i to prikazati hrvatsku državu što nije na taj način i Predsjednik države je pokušao govoriti. Da li su braniteljske mirovine dobre, ne znam, vjerovatno da nisu i treba ih podići ali isto treba ispitati partizanske mirovine koje su stogodišnjaci prepisali pod uvjetom kakvim, treba to Vlada istina provjeriti, i vidjeti gdje mi stojimo. Da li su četnički pobjednici u Vukovaru srušeni, o tom Predsjednik ne govori, izvolite, govorite prvo o četničkim koji su nas napali, koji su ušli u našu zemlju i koji su nas ubijali. Prema tome, vi se bunite na temu kada smo imali, kad su nam granate iznad glava sijevale, određeni ljudi kao i Predsjednik, sjedio je u uredu i uživao a danas kada su ti ljudi izginili i roditelji ne znaju gdje su im grobovi treba još im baciti ploču i ne priznati. Nek nas bude sram. Hvala.
Hvala. Jel se još neko javlja za, uvaženi zastupnik Glasnović.
Pa ja bi tražio stanku jer se u potpunosti slažem sa gospodinom Mišićem saborskim zastupnikom. Meni je čudno sada to brisanje kolektivne memorije, ja se pitam ima li jedan spomenik žrtvama četničkim u BiH? naravno da nema jer ti isti mi smo se borili u ovome ratu protiv onih koji su zamijenili petokraku za kokardu, a bilo je obrata u drugom ratu. To su sadašnja pitanja, to je zašto nemate nijedan spomenik četničkim žrtvama u BiH jer oni su sada prešli u partizane. I danas sjede ljudi ovdje jedna izašla sada gospođa ovdje koja brani taj kriminalni sustav. Hoće li doć u Valpovo tamo gdje je ubijeno žena, djece, staraca oko 66.000 pripadnika Njemačke manjine, najveći logor je bio u Valpovu hoće doć tamo polagat vijenac ova ekipa što je bila na Jasenovcu? Hoće doć u Slatinski Drenovac tamo gdje je prvi bio partizanski konclogor? Hoće doći u Beograd ta ista ekipa gdje je povjesničar Srđan Cvetković, to je znanost, to je znanost ko ova knjiga „Partizanski zločini u Lici“ gdje su partizani od '45.to je srpski povjesničar, pobili do '46.godine 56.000 Srba, a … cijele maloljetne ekipe nogometne itd., većina žrtava bila je ispod 18 godina. Mi šutimo i branimo najkrvaviju tiraniju. Ja pitam gospodina Milanovića i ovo lijevo krivo Udbe i partije svaki tjedan iskopava nove grobnice. Ja sam rođen u Gračanima, tamo su kosti bile po potocima, Markuševac itd. tko je ubijao te ljude od Zagreba do Zaprešića? Imali ste sada dva filma falsifikata na HTV-u zašto se ne govori istina? Hoće li HTV prikazati film o logoru, ajde hoćete pokazati film o logoru … 20.000 zarobljenika je nestalo itd. a vi se gospodine smijete, vi ste sramota za hrvatski narod, ti sa bradom ovdje tebi govorim. Je, je to je tebi smiješno, desetke tisuća mrtvih.
Hvala. Ima li još neko. Molim vas gospodine Glasnović. Proglašavam stanku od pet minuta do 12,35. STANKA U 12,30 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,35 SATI]] Evo nastavljamo sada s radom. Otvaram sad raspravu po klubovima. Prva je predstavnica Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo u ime kluba HDZ-a reći ću nekoliko riječi o predloženom zakonu. Prije svega želim istaknuti da se ovim prijedlogom zakona ne nude nikakva nova rješenja i o tome evo na početku svog izlaganja detaljno govorila i državna tajnica. Stoga ukoliko predloženim zakonom ne možemo očekivati održivost mirovinskog sustava i adekvatnost mirovina, mislim da takav zakon naprosto nije dobrodošao. Što se tiče mogućnosti snižavanja dobne granice za razdoblje obavljanja roditeljske dužnosti, nije realno jer dovodi do prijevremenog umirovljenja i kraćeg zadržavanja na tržištu rada. Primjena načina izračuna vrijednosnih bodova kod korištenja rodiljnog dopusta, također nije realna iz razloga što je ublažavanje razlika u visini mirovine već nadomješteno na drugi način. Rekla bih nekoliko riječi što se tiče razdvajanja mirovina. Mislimo da razdvajanja mirovina nije potrebno, mirovina koje se ostvaruju po posebnom propisu, obzirom da zakon iz 2013.godine nije polučio rezultat, a u kojem zakonu smo imali takvu odredbu, stoga je tu odredbu bilo potrebno ukinuti, a ovo je područje sada uređeno je Pravilnikom o načinu utvrđivanja visine sredstava koje je RH osigurava u državnom proračunu za pokrivanje dijela obveza mirovinskog osiguranja. Nadalje, nije realno ponovno uvođenje tzv. bonifikacije sa starosnom mirovinom za dugogodišnjeg osiguranika jer se tu radi o svojevrsnom prijevremenom umirovljenju bez penalizacije. Upravo iz tog razloga, u mirovinskoj reformi ova bonifikacija i ukinuta. Nadalje, mi u Klubu HDZ-a smatramo da nije moguća primjena izračuna vrijednosti bodova kod uređenja visine invalidske mirovine, odnosno staža do 21 g., kako je to predlagatelj predložio jer se nastanak invalidnosti u ranijoj dobi kompenzira pridodanim stažom. Ističem kako bi prihvaćanje predloženog novog modela obiteljskih mirovina, odnosno mogućnost korištenja dodatka u slučaju smrti bračnog, odnosno izvanbračnog druga uz osobnu mirovinu iziskivalo redefiniranje postojećih uvjeta i načina izračuna obiteljske mirovine, a kao što je već i državna tajnica napomenula, RH ima znatno blaže uvjete za odlazak u obiteljsku mirovinu nego ostale države članice. Jedno područje koje, evo posebno želim istaknuti, a to je prijedlog predlagatelja koji se odnosi na stjecanje prava na starosnu mirovinu i prijevremenu starosnu mirovinu korisnicima invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad, odnosno djelomičnog gubitka radne sposobnosti, bez dodatnih uvjeta. Dakle, kao što znamo, godina dana staža je potrebna nakon umirovljenja, dakle nakon što je korisnik otišao u mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad i predlagatelj predlaže da ovog dodatnog uvjeta više nema. Mislim da to nije potrebno obzirom da korisnici invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad najčešće ostaju u svijetu rada, a to je i interes RH te se upravo zbog toga i potiču poslodavci da zapošljavaju osobe s invaliditetom. Vrijedno je znati da korisnici invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad su osobe s invaliditetom koje su još uvijek itekako sposobne biti na tržištu rada, da li na otvorenom tržištu rada, da li u zaštićenim uvjetima, to će već odrediti stručnjaci, ali u svakom slučaju, to su osiguranici kojima nije utvrđena mirovina zbog opće nesposobnosti za rad i kao što smo već mnogo puta ovdje u Hrvatskom saboru govorili da nam je intencija svima, osobe s invaliditetom što duže zadržati u svijetu rada, pa smo zbog toga i ukoliko se sjećate, prije dvije godine ovdje donijeli i odluku da čak i neke osobe s invaliditetom mogu zadržati koje su u svijetu rada i ulaze u svijet rada mogu zadržati i pravo na korištenje osobne invalidnine kako bismo ih potaknuli da neovisno o svom invaliditetu ipak ostanu u svijetu rada. Mislim da svi ovi prijedlozi u ovom zakonu u ovom trenutku nisu, nije očekivano prihvatiti, u svakom slučaju, Klub HDZ-a ove prijedlog zakona neće prihvatiti jer ono što evo sada moram ovdje spomenuti, dobro se sjećam nekih sličnih prijedloga koji su od strane civilnih udruga bili predlagani tamo negdje 2014. g. kada je predlagatelj bio ministar rada i mirovinskog sustava i naravno, ti prijedlozi nisu bili prihvaćeni. Stoga danas kada ih predlagatelj predlaže, meni osobno se čini da to nije ništa drugo nego evo, na neki način jedna vrsta populizma, ali dobro. U svakom slučaju Klub HDZ-a ovaj prijedlog zakona neće prihvatiti. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ja znam što je stranačka stega, ali mi je žao što uvažena zastupnica Lukačić koja se uvijek zdušno bori za prava osoba sa invaliditetom nije, je stala iza mišljenja HZMO-a iza kojeg je stala Vlada oko korisnika invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad, djelomičnog gubitka radne sposobnosti. Dakle, ovim zakonom ne vidimo zašto to ne bi bilo moguće jer naime, Vlada je stala na stanovište, a to je i uvažena zastupnica Lukačić i rekla, da je to riješeno čl. 100. Zakona o mirovinskom osiguranju i da nema potrebe da se to mijenja. Mi smatramo da važećim zakonskim rješenjem, a to upozorava i pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, ova skupina umirovljenika je očito zakinuta, a prihvaćanjem ove predložene zakonske izmjene prema kojima bi se korisnicima, da ponovim, invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti za rad, ukinulo onaj dio da moraju imati još jednu godinu dana staža osiguranja nakon priznanja prava na invalidsku mirovinu je nešto što je vrlo jednostavno i što je trebalo napraviti već i ranije. Sasvim sigurno da eto HDZ to nije napravio, a na ovaj način bi došli u jednakopravni položaj sa ostalim korisnicima i osiguranicima. Što se tiče samog dijela diskusija kolega koji su se uhvatili ustaša i partizana, što ja shvaćam da je to i dio, nema ih tu, ali evo to je trenutak kada se to koristi da stavimo stvari vrlo jasno na, na stol, od 2005. do 2012. je, sa 35 000 branitelja broj branitelja narastao na 72 000. A što se tiče tih famoznih mirovina partizana u zadnjih 5.g. sa 20 000 njihov broj je pao ispod 9000, mislim 9800 i nešto. Kad usporedimo prosječne mirovine onda prosječna braniteljska mirovina je negdi otprilike 5.000,00 kn, dok je prosječna braniteljska mirovina partizana ili onih koji su nasljedili pravo na njihovu mirovinu jer njih više nema, nema živih, je negdi 2.850,00 kn. Vladino inzistiranje na tome da se ne treba gledati koliko je kome uplaćeno u mirovinski sustav je blago rečeno čudna jer mislim da bi to trebalo Vladu jako interesirati jer bi na taj način mogli vrlo, puno jednostavnije voditi mirovinski sustav, to nikako ne znači prijelazno razdoblje prema ukidanju sustava generacijske solidarnosti s čime Vlada u svom mišljenju u nedostatku pravnih argumenata plaši javnost, nego upravo suprotno, modernizaciju sustava generacijske solidarnosti na tragu sličnih rješenja koja imaju razvijene europske države, dakle u različitim zemljama, kao što su npr. Švedska i Poljska postoje osobne evidencije, osobni računi u mirovinskom osiguranju, ono što bi postigli na taj način da bi imali dvostruku kontrolu uplata doprinosa. Jedna je kontrola od strane HZMO-a ili porezne uprave, mi se zalažemo da to vratimo dite materi i da uplate u mirovinski sustav kontrolira onaj koji s njima upravlja, a to je mirovinski zavod i s druge strane je bila kontrola od strane samih građana koji uplaćuju u mirovinski sustav jer bi znali koliko na njihovom računu ima novaca. To i sada vide kada odlaze u mirovinu i onda nakon toga nastanu nedoumice jer ljudi onda vide koliko su uplatili u mirovinski sustav, a kolika će im biti mirovina. Na ovakav način će oni moći, dakle znati koliko je uplaćeno, ali iz toga će moći i projicirati kolika će njihova biti mirovina iz prvog mirovinskog stupa. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Pa, kolega Mrsiću, što se tiče braniteljskih mirovina, to neću ni na koji način posebno komentirati jel je moje mišljenje da je ova Vlada to napravila na najbolji mogući način, uostalom kao što mnogo puta ovdje već spominjemo, ostavimo branitelje, tako je kako je, dobro smo to uredili jer da nije branitelja bilo ni mi danas ovdje ne bismo sjedili, to je jedna stvar. A što se tiče osoba s invaliditetom ne mogu razumjeti, rekli ste da je i pravobraniteljica podržala ovaj prijedlog koji ste vi predložili u zakonu, pa pravobraniteljica itekako podržava ostajanje svih osoba s invaliditetom u svijetu rada što je duže moguće. Ja ne vidim problem u toj godini dana kad se radi o mirovini zbog profesionalne nesposobnosti za rad jel ionako svi ostaju u svijetu rada. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženi zastupnik Mrsić.
Poštovana zastupnice Lukačić, pa mislim da, da u svojoj diskusiji morate branit što vam je klub rekao, ali ono što bih ja se isto tako želio osvrnuti je na pitanje je invalidnosti invalida radnika i invalida branitelja. To znate da je to veliki problem, da za isto tjelesno oštećenje imamo različitu invalidnost, da smo 2013. i '14. krenuli rješavati da izjednačimo jer kad neko izgubi ruku dal je to izgubio od stroja ili negdje u ratu, onda je taj tjelesni gubitak je isti, mi smo jedina zemlja valjda na svijetu gdje za isto tjelesno oštećenje imamo različiti postotak invalidnosti i to je ono što stvara nesigurnost među građana, što stvara i jedan negativan efekat prema braniteljima. To je trebalo ispraviti, zašto niste ispravili, to samo vi znate.
Hvala. Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice, poštovani predlagatelju. Gledajući vaš prijedlog vidi se da je to jedan opsežan prijedlog ono u kome ima puno znanja i svakako ko god je bio na izvršnoj funkciji u ministarstvima ono prikupi jako puno znanja i uvijek se postavi pitanje kada ovako idemo kao opozicija predlagati s pravom i vladajući pitaju zašto niste to napravili kad ste bili na vlasti. To je i naravno da tu ima više, nekada je razloga koji su i objektivni, neki su bili i subjektivni, neki su vezani politički, koalicijski i sve. Isto tako i vladajući sada sa svoje strane ne mogu učiniti to, ima sve što bismo poželjeli i što bi npr. u ovom slučaju poželjeli umirovljenici jer jednostavno ne mogu pronaći modele kako da zadovolje sve potrebe kojih ima i to pokazuje samo da i vladajući i opozicija moraju se usuglasiti što su temeljne odrednice funkcioniranja državnoga sustava koji se bazira na prihodima državnog proračuna ili određenim posebnim prihodima koje ima i da to se brani pod svaku cijenu. I onda ne bi bilo ovdje rasprava da li nama trebaju avioni, ako negdje imamo nedostatke nečega ili nam treba neka druga, neke druge možda nabave ili da kažem, financiranja, nego bismo bili tu jasni, čisti. I moramo postaviti, sad ova kriza digla je na jedan puno viši pijedestal naš zdravstveni sustav, vi isto tako poznajete jako dobro kakvo je stanje zdravstvenog sustava ono da sve ono što su dugovanja ona, negdje sada stoje sa strane, gomilaju se svaki dan i vrlo brzo prvi put kada popusti kriza, imat ćemo opet pritisak veledrogerija, pritisak svih onih koji je dobavljaju, treba netko platiti to, bilo je kriza, bili smo solidarni, sad nam platite i stvarat će se pritisak koji je teško nekada izdržati, ali sada je on u drugome nekome planu i nije u fokusu, ali vrlo brzo će biti. Pa isto tako i mirovine koje sada govorimo da su nedostatne u financijskoj krizi koja nam dolazi, bit će još teže da budu dostatne. Još će teže biti ispuniti sve te zahtjeve, ali će imati puno bolji izgovor oni koji su na Vladi, na vlasti, reći će, mi to ne možemo napraviti jer svima je poznato da kriza je uzrokovala pad prihoda proračuna i evo, ministar Marić je rekao da je 1/3 samo u 4. mjesecu dosadašnjem tijeku u odnosu na prošlu godinu ostvareno 1/3 prihoda i bit će izgovor za sve, nema novaca i sve je realno i svi očekuju da je zapravo tako. I hajmo kolektivno podnijeti svu tu teškoću, pa isto tako, vjerojatno će u tom kolektivnom i naši umirovljenici snositi dio odgovornosti, ali to je život koji je pred nama. Ali je vrlo teško kada vidimo da određeni troškovi se pojavljuju koji stvarno nisu nužni i s pravom svi trebaju pitati zašto se pojavljuje onda nedostatak negdje gdje osnovna životna potreba. Ali ja bi evo, ovo je bilo onako uvodno, ja bih više se oko jedne teme uhvatio, to je pitanje nepunog radnog vremena. Danas sam pogledao najavu kataloga koji izdaje naša trgovačka kuća jedna u kojoj stoji, zahvaljuju se svojim djelatnicima koji cijelo vrijeme ove krize su uz kupce koji riskiraju svoje zdravlje, trude se da osiguraju svu robu, kad dođemo u trgovine pod ovim uvjetima da imamo sve i zahvaljuju se i političari se zahvaljuju i blagajnicima i blagajnicama pa da jednom ispravim, da nisu samo blagajnice, imate, i svi oni koji rade u toj djelatnosti, ali, da li ih itko pita kako je njihovo radno vrijeme? One ... [[Govornik se ne razumije.]] pročitam, uvijek se spominje fleksibilno radno vrijeme. U našoj državi, kad nešto kažete da je fleksibilno, obično je na štetu radnika, kad god bude nešto fleksibilno, prelomi se preko radnika pa odete u jedan Kaufland pa slušate kako netko tamo radi godinama za 6 ili 7 sati tjedno, ono nepuno radno vrijeme. Pa isto tako i svi ostali oglašivači, pogledajte oglase samo, trgovačkih kuća prvenstveno koje primaju u radni odnos, većina traži zasnivanje radnog odnosa na nepuno radno vrijeme pod izlikom da su oni fleksibilni, udovoljavaju potrebama građana. Koja je to fleksibilnost kada 6 ili 7 sati dođete na radno mjesto i imate putovanje, da li ste taj jedan sat dobili ili ste zapravo izgubili svaki radni dan jedan sat, svaki mjesec, svaku godinu i tako godina i netko tako živi i onda kad dođe do mirovine, nepuno radno vrijeme, to vrijeme godine, je li tamo, priznaje se pod staž, ali ne priznajete pod osnovicu kojom se izračunava. Ti ljudi koje sada toliko hvalimo će imati nepunu mirovinu. Nepuno radno vrijeme na koje nitko ne diže problem i ja bih se složio da to pojedinačni slučajevi, manji obuhvati, ali ako se pod inspekcijskim nadzorom utvrdi, konstatira da određene trgovine većinu imaju svojih zaposlenika na nepuno radno vrijeme, onda smo mi nepuno odradili svoj posao i kao država i kao političari i moramo oko toga biti jasni da na takav način nemojmo sa ovakve govornice, bilo koje političke govornice nikoga ići pohvaliti jer prvo bismo trebali tim ljudima pomoći da imaju puno radno vrijeme, da ostare punu mirovinu i da onda mirovina koje će biti isplaćivane budu dostatne za život. Da ne moraju biti niti nacionalne mirovine, da ne mora biti niti bilo koje potrebe da netko ima minimalnu jer je nije mogao ostvariti. U istom katalogu, kad pogledate koji stupa od 23. na snagu, stoji, zahvaljuju se i našim poljoprivrednim proizvođačima koji uzgajaju svoje proizvode, koji sada drže nam tržište, koji isporučuju robe, koji su sada najvažniji, pa oko njih jako brinemo, brinut ćemo kroz brojne politike koje ćemo predlagati, ali ako pogledate mirovine upravo poljoprivrednih proizvođača, vidjet ćete da su na, da je to crna točka i često se i na ovim, za ovom govornicom spominje da je to problem koji nije riješen. Znači da netko tko je svoj život u okolnostima koje su bile, radio, stvarao, doprinosio, na kraju mi kao društvo stavili smo ga na margini i te mirovine su među najnižima. I to su stvarna pitanja, znači kada zahvaljujemo se bilokome, onda prvenstveno gledamo u kojim uvjetima ti ljudi rade, koja prava ostvaruju i na kraju, koju će mirovinu imati, imajmo to na umu kod bilokojega prijedloga mirovinske reforme. Ja prihvaćam da svaki prijedlog koji dolazi uglavnom u zadnje vrijeme, doprinosio je nešto, ali ako bismo secirali samo sada Vladu, ja bi rekao, nije baš tako se dogodilo nešto puno. 12% se podiglo usklađivanja, da li je postojalo i prije ove Vlade usklađivanje? Jeste. Usklađivalo se, rasle su troškovi života, bilo je raznih parametara i usklađivalo se. Svi su morali usklađivat jer što bismo da je prije ove Vlade nije bilo usklađivanja mirovina, još bi neki ostali možda na mirovinama koje su veličine par stotina kuna, tisuću kuna ili već koji je bio iznos, ne bi im se nikad povećao. Neki mehanizam mora postojati. Znači tako da nemojmo nekada prenaglašavati nešto što se provodi tekuće i u uvjetovanim okolnostima koje bi inače izazvale socijalnu krizu, socijalne nemire. Ali evo, ja sam siguran i kolega Mrsić da ovaj prijedlog neće bit prihvaćen od vladajuće većine, dobar je bio pokušaj kao is vi pokušaji, danas će ga pokriti, evo u 1 sat počinje konferencija za tisak Vlade, to će biti glavna vijest ovo će negdje nestati, jučer su bili prijedlozi zakona koji su nestali, možda oko Jasenovca i svaki dan će se nešto dogoditi s čime će se bilokoji prijedlog oporbe dobro poklopiti ili staviti u vrijeme kada ga nitko ne gleda ali ostaje zabilježeno da onaj ko je predlagao, kada bude išao na izbore, stavi to u svoj program i da ima obavezu to ispuniti pa ... [[Govornik se ne razumije.]] ostanimo u tome. Hvala lijepo.
Hvala. Sad ćemo napravit pauzu, od 1 sat počinjemo iznošenje stajališta.
Nastavljamo sa iz klubovima zakon, podsjeća me Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Na redu je sada gospodin Hrvoje Zekanović, nema ga. Jel idemo ok, jel idemo? Dobro. Gospođa Anka Mrak Taritaš govorit će u ime Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, kolegice i kolege, pred nama je prijedlog kolege Miranda Mrsića, izmjene i dopune Zakona o mirovinskom sustavu na koji je Vlada na uobičajen način odgovorila da nije iz različitih razloga prihvatljivo. Ako se ne varam to je prijedlog koji je još bio prošle godine, dakle prije cijele ove priče koju imamo sa korona virusom i naravno u Zagrebu bojim se da sve ovo što imamo, što se tresemo kontinuirano je nekako i korona virus među Zagrepčane je nekako u drugom planu iako naravno kad vas zadese takve dvije stvari onda vidite razmjere štete i godine lošeg upravljanja Grada Zagrebom. Ali da se vratim na temu koja je. Ovdje je sagledavano nekoliko stvari i nekoliko tema. Ja ću možda krenuti od kraja. Dakle, postoji i presuda Ustavnog suda od 30. siječnja 2018. godine koja govori o tome da se nadzor treba raditi, može raditi u 10 godina ne u 5 godina kao što je sad u zakonskom prijedlogu pa u svim tim odbijanjima možda je ipak Vlada imala mjesto i vrijeme da taj prihvati. Dakle, to je nešto što je Ustavni sud rekao da se treba promijeniti 5 godina u 10 godina, što je u ovom tehničkom dijelu il formalnom dijelu zakona bilo predviđeno, ali mi zaista imamo jednu situaciju u kojoj sve ono što dođe od oporbe je automatski se ne prihvaća. Dakle, imamo čak i neke prijedloge koji su bili vrlo kratki, dakle bili su vrlo jasni u odnosu na pojedine odredbe. Nešto što bi i samoj Vladi moglo pomoći, no politika je apsolutno definirana na način kad dođe do oporbe onda ili ćemo kasnije razmotriti ili ćemo kasnije vidjeti ili ćemo ili nije sukladno nečem ili će to biti nekakav cjeloviti prijedlog, to je načelno. U ovom prijedlogu koji je imamo nekoliko tema koje zaista su dovoljno važne i dovoljno bitne da imamo pravo o tome raspravljati i ako ne sada, ali zaista ja vjerujem da će se u dogledno vrijeme i u odnosu na to promijeniti možda i stavovi i promišljanja i shvatiti da to neće, ne bi trebalo biti loše nego čak štoviše. Prva stvar je razdvajanje mirovina, da imamo poseban sustav gdje smo mirovine stekli temeljem staža kojeg smo ostvarili odnosno onaj dio, ona niša temeljem posebnih propisa. To je nešto što bi trebalo zaista biti tako definirano i iz razloga, dakle sve ide iz istog proračuna, nemamo mi neke posebne proračuna, ali bilo bi uvijek dobro znati koliko to mi trošimo na mirovine gdje su ljudi stekli zahvaljujući radu, stažu, godinama izdvajanja od onih mirovina gdje se jedna politika odlučila da imamo mirovine po posebnom propisu objasnila i zašto i zbog čega je to potrebno, o tome da li je ili nije ja neću dvojiti sa ove govornice to je nekakva druga priča, ali ono što bi trebalo biti minimum da zaista odvojimo te dvije vrste mirovine i da točno znamo koji dio iz proračuna idu za jedne, a koji dio iz proračuna idu za druge mirovine. Posljednjih 10-tak godina svaki put kad je bila predizborna kampanja i svaki put kad se u toj predizbornoj kampanji, bez obzira tu ne dijelim politiku lijevu, desnu, ovakvu ili onakvu ali se uvijek ide obraćati dijelu umirovljenika. I uvijek se ide s pričom da u trenutku kad netko od umirovljenika, dakle bez obzira jesu partneri il su dakle suprug i supruga ostane jedan sam, uvijek je priča da ostajete na jednoj mirovini, a uvjeti i ostajete ili u istom stanu ili u istom i mi ćemo sada kroz kad dođemo, mi kada dođemo na vlast onda ćemo se mi pobrinuti da vam se i ostane i vaša mirovina i dio mirovine od vašeg supružnika ili da se to poveća za određeni postotak. Dakle, to je mantra koja je uvijek, malo poslušajte predizborno obećanja i u predizbornim obećanjima to je onda uvijek mantra bez obzira s koje strane ide jer je to zgodno obećati i ako glasate za nas to će tako biti. E, onda kad se dođe u priliku to se baš i ne ostvari. Ovaj prijedlog koji je dat je po nama u GLAS-u u tom dijelu dobar prijedlog, dobro je da se to odradi, dobro je da se to napravi, dobra bi bila poruka. I ono što je u obrazloženju Vlada rekla na kraju samog obrazloženja, zadnjoj rečenici, je Vlada rekla da evo ipak će bit će nekakvo tijelo, pa će biti za nekakav drugi put i bit će za nekakvu drugu priču. No, ja sam sigurna da mi to sada još vidjeti nećemo, možda u nekoj drugoj prilici, u nekom drugom svijetu ili nekom drugom životu izvan korona to ipak bude i to ćemo imati prilike zaista i vidjeti. Ima jedan dio, dakle zakon je uvijek pogotovo ovog tipa dijelite malo na, dijelite na one gdje šaljete određene političke poruke i imate neke stvari koje su tehničke naravi. Kad su neke stvari tehničke naravi nama se uvijek čini da je to relativno i lako i razumjeti i prihvatiti i definirati. Tu govorimo u ovom zakonu o onom prijedlogu gdje se različito vrednuje bod za vrijeme prava na rodiljni. Opće ne razumijemo zašto to nije moglo biti prihvaćeno, to je apsolutno jasno ili da imamo osobnu evidenciju svih osiguranika pa da se u jednom trenutku vidi. To zapravo se ne želi, kao što da se vratim na onu priču, povećanja obiteljskih mirovina odnosno drugačije definirano odnosno taj dodatak. Jedan čovjek koji je jako, jako dugo u politici, kad sam ja rekla pa kako možeš, u jednoj kampanji, pa kako možeš to govoriti pa nećeš to napraviti, a on kaže, a šta je obećat, lako obećaš. Tu će se isto morati neke stvari promijeniti od toga lako obećati do stvarnosti. I imamo jedan dio, jedno isto u dijelu u kojem je predviđeno, a to je nasljeđivanje dijela obaveznih doprinosa. Dakle, kad netko ode negdje drugdje, valjda postoji taj neka druga priča, neki drugi svemir da se onda može naslijediti dijela obaveznih doprinosa. Vi kad nasljeđujete iza svojih roditelja dakle, ovdje je isto riječ o prvom nasljednom redu, ako postoje dugovi naslijedit ćete te dugove, ti dugovi neće biti oprošteni, naslijedit ćete te dugove i oni koji su nasljednici će naslijediti dugove. Čini nam se da bi mogao biti iskorak i u ovom dijelu. Ali uvijek vam je ključno pitanje što zapravo hoćete? Da li hoćete imati nekakav propis ili zakon koji je jasan, koji je razumljiv, koji sa određenim malim mjerama omogućuje da ljudi pristojnije, sigurnije žive ili želite imati niz zaista onih velikih populizma, velikih obećanja, velikih divite se uspješnosti ove Vlade što imamo cijeli, svaki put kad mi nešto, mi pritom mislim na oporbu, mi kad nešto osporimo onda zaista i od naših kolega saborskih zastupnika iz vladajuće opcije dobijemo da se ne divimo dovoljno uspješnosti ove Vlade. Za bilo koji ples, a pogotovo tango potrebno je dvoje. Jednako tako ovo vrijeme odnosno nevrijeme korona virusa koji je u Zagrebu zaista pojačano i s potresom je vrijeme gdje vladajući govore o zajedništvu, ali oni to zajedništvo doživljavaju kao jednosmjernu ulicu odnosno zajedništvo je ako zaista se dovoljno divite Vladi, njenim odlukama i svemu što je. Ako to na bilo koji način osporavate onda nije riječ o zajedništvu onda je kad je riječ o oporbi riječ o populizmu. Dakle, ovaj prijedlog koji je došao je došao prije odnosno upućen je u saborsku proceduru prije nego što je uopće tema korona virusa postala svjetska tema, ona je negdje u prosincu mislim da je 12. prosinac bio kada je bilo izvješće o Wuhanu i tamo što se dešava, ali je ovaj zakon govori o tome da trebamo kad je riječ o mirovinskom sustavu imati jasan stav, reći što hoćemo i ne samo deklarativno obećavati, kad mi dođemo bit će bolje. Ovo je bila prilika da se nešto od ovih prijedloga ugradi, da se kaže ovo čekamo vrijeme, ovo ne, ali prilike se propuštaju i ovo je još jedna od prilika koja je propuštena. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Silvano Hrelja koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana gđo. državna tajnice, poštovani predlagatelju ovog, ovih izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Dakle, odma na početku da kažem, Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e i Novih politika će podržati ove prijedloge zakona iako, ovaj prijedlog zakona, iako znamo koja mu je, koja mu je sudbina s obzirom na mišljenje Vlade i parlamentarnu većinu odnosno broj ruku koji će glasati protiv ovog prijedloga zakona. No, to nas ne na neki način limitira da govorimo u pozitivnom smislu sa prijedlozima koji su sadržani u ovom, u ovom zakonu i da to na neki način ne usporedimo sa aktualnim Zakonom o mirovinskom osiguranju koji je na snazi i koji je 2018. doživio, doživio zadnje, zadnje promjene. Pa ću ja tako kroz namjere što se želi ovim zakonom, zakonom postići uspoređujući s onim što danas imamo ovaj prokomentirati ovaj, ovaj prijedlog, prijedlog zakona. Dakle, govorili ste poštovani predlagatelju o snižavanju dobne granice za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu kod osiguranika koji je obavljao roditeljske dužnosti. Dakle, tu je 2018. Vlada unjela svojevrsnu ovaj promjenu gdje je priznala dodatni staž mirovinskog osiguranja za žene ili roditelje koji, po 6 mjeseci po svakom, po svakom djetetu. Da, ali i ta odredba, i u tom zakonu, ovdje je drugi pristup, ovdje je pristup ranijeg odlaska, odlaska u mirovinu dakle. Dakle, ali i to što je Vlada donijela ima diskriminacijski karakter jer je to samo za one koje, one majke ili roditelje koji su ovaj to, koji su u mirovinu otišli nakon 1. siječnja 2019.g., a za sve one koje su u tom statusu bili prije nisu dobili, nisu dobili odgovarajuće priznanje dodatnog staža osiguranja. Dakle, to je prva stvar na koju, na koju ovaj želim ukazati. Ovdje u ovim izmjenama i dopunama zakona se govori povećanju, o povećanju vrijednosnog boda za vrijeme korištenja porodiljnog dopusta, prava na rodiljni dopust, roditeljski dopust, prava na rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djetetovog dopusta, to je jako dobra mjera, to je jako dobra mjera koja bi na neki način smanjila zaostajanje s obzirom da to koriste pretežno žene, zaostajanje u finalu razine mirovine žena za, za muškarcima i ona ima svoju, svoju vrlo preciznu namjenu, upravo to, a ona je smanjivanje siromaštva žena, žena u mirovini. Naravno da bi trebalo u vrijeme, u vremenu u kojem danas živimo, osobito da je povećana potreba i za skrb starijih, dakle nije samo u ovom smjeru u kojem se govori o ovom prijedlogu zakona da bi trebalo i to razmotriti jer će i zbog toga ljudi prije ili kasnije, bez obzira što to nije predviđeno previše u našem zakonodavstvu, koristiti određene dopuste jer će to biti jednostavno, jednostavno potreba ovog društva i takve stvari bi trebalo u svakom slučaju predvidjeti. Dakle, imam, ima, ima jedan, jedna stvar gdje možemo polemizirati, bilo bi dobro da u društvu polemiziramo. Često se upotrebljava termin povlaštene mirovine. Ovdje ne, ovdje se ispravno govori o mirovinama po posebnim propisima. Al bi ja još napravio jednu distinkciju. Osim mirovina po posebnim propisima postoji i dio ili cijele ili dio mirovine koje su statusne mirovine. E taj dio bi trebao prije odvojiti da se vidi odakle se što plaća nego onaj dio koji je pokriven uplatama doprinosa kroz godine. Znate, i policijski djelatnici i službenici imaju po posebnom propisima beneficirani staž, imaju uplate doprinosa koje država ili plaća ili ne plaća, ali se knjiži da plaća, jel, knjiži se, knjiži se obaveza. Dakle, oni su jedno, oni nemaju drugog zakona, oni nemaju podijeljene izvore svog prava, dok kod branitelja, kod saborskih zastupnika, kod akademika imaju, jedan dio je statusni, a jedan dio, dakle nepokriven potpuno ovaj doprinosima i drugi dio veći ili manji koji je pokriven doprinosima kroz godine. Mislim da bi trebalo urediti, ovo je na dobrom tragu što se tiče razdvajanja, al bi se tu dalo puno toga dograđivati. Dakle, ovo bi trebalo u svakom slučaju urediti kod takvih kombinacija kao razmjerne mirovine, ovo je pokriveno, a to te pripada iz nekih drugih izvora. Što se isplate tiče, uvijek, kao i u Sloveniji, kao što svi socijalni dodaci, sve idu kroz, kroz slovenski zavod za mirovinsko osiguranje, tako i isplata može bit ovdje, ali je nešto drugo bitno. Bitno je gdje se to tereti, da li je to fond mirovinskog, isplata je tehnika. Da li je to fond mirovinskog osiguranja ili je to Ministarstvo branitelja, MUP, diplomacija u jednom drugom kontekstu u smislu knjiži se na troškove Vlade RH itd. Dakle, ovo sigurno zaslužuje našu posebnu pažnju. I ono što se dogodilo nakon naše koalicijske kukuriku Vlade gdje se je pokušalo, gdje je se pokušalo onaj dio koji je pokriven doprinosima usklađivat u skladu kao i sve mirovine po ZOM-u, a onaj drugi koji nije pokriven doprinosima samo kada BDP raste iznad određene granice, ja mislim da bi bio vrlo, vrlo, vrlo pošten, ali su to određene grupacije politički iskoristile za svoj probitak i na kraju uvjetovale ovaj Vladi da i ono što je tada bila nužnost smanjenje mirovina po posebnim propisima za 10% da ih je sada u ovoj situaciji nagradila, a nije nagradila one koji su 2009. iznad 3.500,00 kn ostali bez svojih 10% gdje je bilo, gdje je bilo više razloga da se njima da nego, nego ovim drugima, njih je ostavila, ostavila na cjedilu, pa onda nas prozivaju zašto mi to nismo, pa nismo mogli to, to riješiti jer u naše doba je bila takva, takav nedostatak novca i takva kriza da se to nije moglo riješiti i da zato smo išli na ovaj smanjivanje od 10% za mirovine po posebnim propisima iznad, iznad, iznad ovaj 5.000,00 kn. Dakle, imali smo osjećaj za mjeru htio to neko priznat ili ne htio. Što se tiče obiteljskih mirovina, ovo je jedan pristup, mogući jedan pristup. U međuvremenu imamo, imamo kažem naš, naš prijedlog zakona je u proceduri koji govori ne o 50% obiteljske mirovine košto govori ovaj, nego mislim govori o 50% mirovine preminulog, što je povoljnije nego ovdje i govori o pravo na mirovinu u slučaju ako je to povoljnije ili ako obadva supružnika nisu radila, kad jedan premine da onaj nadživjeli ima pravo koristiti 80%. To su dva naša prijedloga zakona, ja znam da ću, da ćemo mi ovo podržat, znam da ćete vi naše prijedloge zakona podržat i ja tu nemam nikakve, nikakve dileme. Ovo je, ovo je novi prijedlog, ovo je na tragu isto tako europskih rješenja za hrvatski problem. Vi morate znati da je ogromno poraslo siromaštvo kod žena nakon 65.-te koje žive samostalno, strategija borbe protiv siromaštva hrvatske Vlade koja je naslijedila od bivše Vlade 2014. do 2020. i dalje je mrtvo slovo na papiru, tvrdim i to zato što nije imala polaznu osnovu i nije imala definiran cilj kamo će, kamo će doći. Obiteljske mirovine u svakom slučaju i jesu jedan od, jedna od kockica u mozaika protiv borbe od siromaštva, hrvatska Vlada to nije prepoznala ni u svom mišljenju, niti u svom činjenju da se strategija na neki način oživotvori, da se naprave akcijske planovi, akcijski planovi i da se zna u kojem će se smjeru, smjeru ići. Dakle, naravno takva rješenja nisu novost, dakle to su europska rješenja, ima ih i Austrija, Njemačka, Slovenija, Mađarska, Belgija, Italija i mi stvarno zaostajemo iza svega toga. I da ne govorim puno, naravno u proceduri je vaš prijedlog zakona kojim omogućava, daje veću liberalizaciju umirovljenicima da rade i korisnici najnižih mirovina bez ukidanja najniže mirovine i korisnicima obiteljske mirovine, a da kažem ovih 0,34% za starije od 65.g. do 70 je apsurd zakona kojeg imamo na snazi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. g. Mladen Karlić će imat svoju raspravu, znači time počnemo pojedinačnu raspravu, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Evo, pred nama je jedan prijedlog izmjena zakona i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Inače, jedan vrlo ozbiljan, kompleksan zakon koji nije lako mijenjati, koji zapravo zahtjeva pomno zapravo razmišljanje o ulasku jer je vezan kao sistem spojenih posuda, izaziva odmah probleme kad se nešto u njemu mijenja, dopunjuje. I ono što je, a što je izuzetno važno da obvezno mirovinsko osiguranju temeljeno na generacijskoj solidarnosti uređeno je ovim zakonom i prema odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju prvi stup mirovinskog osiguranja utemeljeno na generacijskoj solidarnosti, tekućem financiranju izdataka i unaprijed definiranim davanjima, odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju s osiguranicima sa načelima uzajamnosti, znači ovisnosti i visine mirovine u dužini staža i visini plaće i solidarnosti, a to je socijalna preraspodjela u korist određenih skupina. Znači, plaćamo mirovinu onima koji su sad u mirovini mi koji radimo, a oni će kasnije nama. I ono što bi izuzetno bilo važno kod ovog zakona da bude što pravedniji. To je ono što bi bilo bitno uz ovih nekoliko stvari. g. Mrsić kad je počeo, raspravljao o ovom prijedlogu svom je rekao da je zakon moderan i nudi rješenja. Ja mislim da bi većina nas, pogotovo evo vas možda koji ste stručni na ovom području mogli isto tako pripremiti ovakvih rješenja i dopuna izmjena ovoga zakona i naravno time zapravo predložiti milijardu ili više kuna novih troškova za mirovinski sustav i za državni proračun. Međutim, u ovoj situaciji je to, ono što je najveći problem, znači imamo, nudimo prijedlog rješenja za poboljšanje mirovinskog sustava, ali ne nudimo način kako doći do milijarde kuna da bi to i osigurali, da ne bi napravili i daljnje probleme upravo onog što govorimo o dugoročnoj održivosti mirovinskog sustava i … [[Govornik se ne razumije]] mirovina. Zato mislim da je tu vrlo teško napraviti, ja se slažem i ja bi napravio vrlo rado izmjene koje bi poboljšale i status umirovljenika i povećale mirovine i riješile brojna pitanja koja bi mi svi želili da imaju naši umirovljenici imaju puno kvalitetnije. Međutim, moramo razmišljati o upravo o održivosti ovog mirovinskog sustava, naravno posebno u ovo vrijeme. Ako uzmemo u obzir da je broj umirovljenika milijun i 240-tak tisuća, negdje pred krizu, broj osiguranika odnosno ljudi koji rade milijun i 540 tisuća, znači omjer 1:1,24 jasno je da je teško osigurati još dodatnih milijardu kuna da bi mogli ići u ovakve promjene zakona. Ono što me posebno, ne znam zašto je g. Mrsić stalno se kod, kod ovoga razdvajanja mirovina … [[Govornik se ne razumije]] po posebnom propisu nekako fiksirao na branitelje, nisu oni jedini, 17 je kategorija onih koji su u tom posebnim, posebnim propisima umirovljenika, ima ih oko 178 000. Mislim da nema nekog razloga da bi ovo, da je ovo uređeno, da ima Pravilnik o načinu utvrđivanja visine sredstava koje je RH osigura u državnom proračunu pokrivanje dijela obveze mirovinskog sustava, posebno ako uzmemo u obzir da se još milijarde, vjerojatno 7-8 milijardi kuna utroši na mirovine zapravo na izdvajanje iz proračuna za mirovinski sustav za one umirovljenike koji su išli po normalnim znači pravilima. Predložena mogućnost snižavanja dobne granice za razdoblje obavljanja roditeljske dužnosti nije nešto posebno prihvatljivo jer kažem dovodi do prijevremenog umirovljenja i kraćeg zadržavanja na tržištu rada, a cilj nam da budemo što više svi zajedno zapravo u sustavu u tržištu rada da imamo zapravo što veću mirovinu. Također promjena načina izračuna vrijednosnih bodova kod korištenja rodiljnog dopusta ne može se prihvatiti iz razloga što ublažavanje razlike visine mirovine na jedan način, evo već je rečeno više puta, kompenziran onim dodatnim stažem od 6 mjeseci. Mislim da nije moguća ni promjena izračuna vrijednosnog bodova kod određivanja visine invalidske mirovine odnosno staža od 21 godinu jer je …/nerazumljivo/… u ranijoj dobi kompenzira se pridodanim stažem koji je riješen znači ovisno o dobi od 50 ili ne znam od 55 do 60 godina tako da mislim da ni za ovo nema potrebe. I ono što je bitno da predloženim rješenjima se povećavaju rashodi mirovinskog sustava bez navođenja načina osiguranja potrebnih dodatnih sredstava za 2020.-2021. i zato je teško prihvatiti jednostavno ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Kad bude za to došlo vrijeme, a to će biti u budućnosti. Hvala.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Prvu replika gospodin Hrelja. Izvolite.
Poštovani kolega Karlić, vi kažete lako je napisati zakone, predložiti koji koštaju milijardu, milijardu 200, ali da li mi imamo pravo stvarati nepravde prema ljudima koji su zajedno podižući djecu, trpeći živjeti, veseleći se u braku zajedno izdvajali 70 ili 80 godina doprinose u mirovinski sustav i kad jedan umre onaj koji preživi ode u siromaštvo. Da li mi imamo pravo toliko obezvrjeđivati sve ove godine, sva ova desetljeća u Hrvatskoj obezvrjeđivati uplate doprinosa kao jednu, kao jednu obavezu, kao jednu obaveznu, obavezno ulaganje za starost, budućnost kad budemo stari, nemoćni, bolesni itd. I tko nam daje pravo da proizvodimo siromaštvo na ovaj način koje možda prethodnih godina nije bilo tako izraženo, ali bogme je sada uzelo maha koji se ne može trpiti.
Hvala. Gospodin Karlić, izvolite.
Hvala. Gospodine Hrelja ja mislim da smo mi upravo drugim mirovinskim stupom na neki način pomogli da ne dođe do tog upravo tog siromaštva jer se taj dio, drugi dio mirovine znači drugi mirovinski stup može naslijediti ona jel tako ovaj, a kod ovog prvog je bitno zapravo da osoba ako doživi smrt svog supružnika može birati ako je mirovina supružnika bolja da izabere zapravo onu koja je veća i da tako smanjimo upravo tu mogućnost.
Gospodin Đujić.
Poštovani kolega rekli ste da ovoga su u biti dobri prijedlozi, ali da je malo i neodgovorno predlagati ako nismo našli i da u biti nikad ne nađemo tu milijardu odnosno dodatna sredstva za neka rješenja koja su kao svima prihvatljiva i da će se o tome raspravljati i prihvatit kad za to dođe vrijeme. A ja recimo koliko ovo pratim nikad nije vrijeme za to. Dakle, treba imati u vidu da su ovi prijedlozi od kolege Mrsića predloženi u 10. mjesecu prošle godine, puno prije korona krize, prije bilo čega, kada se je Vlada hvalila povijesno visokim, visokim ovoga prihodima proračuna, stabilnošću, malim zaduživanjem, nikad nižim kamatama i to je po meni bilo savršeno vrijeme za taj period, proračun nikad veći, a Vlada je u 11. mjesecu prošle godine dala negativno mišljenje na ovaj zakon. Ja ću to sad elaborirati sve u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali ako idemo tom logikom nikad nije vrijeme jer očito ne postoji volja u našem društvu da se suštinski riješi problem održivosti mirovinskog sustava.
Hvala. Gospodin Karlić, odgovor.
Ja mislim da je mirovinski sustav, sustav jako dobro riješen, pogotovo nakon ove mirovinske reforme koja je napravljena prije godinu dana i da su mnoge stvari ispravljene, da je puno pravedniji. Nisam rekao da je ovo, da su ovo dobri prijedlozi, nego da svako od nas može napraviti prijedloge koji će dovesti do troškova povećanih za jedno milijardu kuna. To je ono što je važno, a naravno svi mi znamo šta kod ovih prijedlog i nije dobro i zašto ih ni ne možemo prihvatiti.
Gospodin Saša Đujić ima svoju raspravu sada.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja ću opet na početku reći da podržat ću ovaj prijedlog zakona i smatram da sva rješenja koja je kolega Mrsić ovdje predložio u biti idu ka tome da ispravljaju određenu nepravdu koju naši ljudi, osiguranici u mirovinskom sustavu doživljavaju zbog jednog, zbog nekih nepravdi u ovom sustavu ajmo to tako reći. Kolega Mrsić je ovdje izdvojio niz stvari koje bi trebale ispraviti i popraviti te nepravde i evo reći ću još jednom, ko što sam rekao maloprije i kolegi da je kolega Mrsić ovaj prijedlog uputio u saborsku proceduru u 10. mjesecu prošle godine, dakle kada su financijski uvjeti u RH bili puno, puno bolji nego su danas, u puno boljoj situaciju sa nikad boje punjenim proračunom nakon mirovinske reforme Vlade i sad opet ovi njegovi prijedlozi dolaze zato što ih je Vlada ispustila u svojoj reformi gdje ste napravili neke stvari ali puno tih nepravdi iz ovog mirovinskog sustava prema našim građanima ostaje. I mislim da je mirovinski sustav uz zdravstveni sustav jedan od sustava u RH koji bi trebalo riješiti i trebalo bi ga riješiti na takav način da bude pravedan i da bude održiv. Vi sada da idete raditi anketu među našim građanima pogotovo evo ja ću reći moje generacije, dakle i vaše generacije državna tajnice većina građana će reći, ha ja vjerojatno neću nikada dočekati mirovinu, osim toga što ću morat dugo radit, do toga da pitanje oće biti sredstava za moju mirovinu. Ja mislim da bi takvu svijest naših građana trebalo promijeniti, a možemo ju promijeniti tako ako ispravljamo nepravde koje se dešavaju kroz mirovinski sustav. Dakle, ima ljudi koji rade cijeli život, izdvajaju u u, u, u, u doprinose u ove fond, prvi stup, drugi stup, sada se pojavio i treći stup koji je po meni najbolje riješen od svih ovih stupova, evo i sam razmišljam da ga aktiviram jer mislim da je to recimo jedna dobra stvar, a, a onda se dođe mirovina i onda neko nakon 30-35.g. staža i to ljudi koji su bili na dobrim položajima, sa dobrim primanjima, dobrim plaćama, znači ne ono da neko kaže čuj imo si malu plaću, pa su ti doprinosi bili mali, pa ti je i mirovina mala, ne može bit velika, nego ljudi sa dobrim mirovinama imaju danas jako, jako niske mirovine nakon 30-35.g. staža. A ovaj drugi mirovinski stup, to je živa prevara, to je takva prevara prema ljudima koji danas imaju recimo 60 ili 65.g. i onda moraju birat opcije, ne nasljeđuju automatski sva sredstva iz drugog stupa, nego moraju birat, oće uzet sami do starosti zajamčenu mirovinu, dodatak na mirovinu, oće uzet dio sredstava, pa dio rasporedit na 5 ili 10.g., ali u svim matematikama kako god podvučete crtu na kraju gube 40 do 60% onog novca koji su uplaćivali, uplaćivali u taj drugi stup jer onda država prvo plati, revne porez na taj dio, fiksni, ne fiksni, dakle plaćate cijeli život porez na doprinosima, plaćate stalno poreze i onda imate tu nekakvu mirovinu gdje ste odvajali od svoje prave onda vam država opet lupi porez na to. To nije pošteno, to nije fer. A s druge strane, ovo što kolege govore cijelo vrijeme o mirovinama po posebnim uvjetima tzv. povlaštenim mirovinama, to ne može ić iz iste kese. To ne može ić iz iste kese. Dakle, ako je država određenim zakonima nekome dala beneficiju i tu ne mislim na političare nego mislim i na branitelje, na, na vatrogasce, policajce i sve one koji u državi rade odgovorne poslove ili su nešto dali za državu, pa im je država posebnim zakonima osigurala da imaju dostojna primanja u svojoj starosti, to je okej i nisam protiv toga, al to mora ić iz državnog proračuna. Ne može to ić iz onog paketa gdje, gdje ljudi zbog svog rada i iz rada uplaćuju, uplaćuju svoja davanja. I zato imamo ovaj sustav jedan zaposlen na jednog umirovljenika. To je neodrživo. Dugoročno je to neodrživo i na tome treba konačno donest ono političku odluku i reć idemo to riješit, idemo to napravit i onda krenut u tom pravcu, a ne pričat kad dođu bolja vremena. Imam osjećaj da su naši umirovljenici u RH ko kultura, ono zadnja rupa na sviralu, on je, o njima se zadnjima brine. Dakle, evo sad se idu rezanja prvo po kulturi, tako i umirovljenici, uvijek ono koga briga za njih, to je to. Dakle, taj, tu svijest treba promijeniti, naši građani to osjećaju. Evo, isteklo mi je vrijeme, žao mi je, možda se još javim ako osjetim potrebu. Hvala lijepo.
Fala lijepa. Ukazat će se sigurno potreba, vidit ćete. g. Bačić vam je zato repliciro, pa odmah se ukazuje potreba, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, ne znam da li sam vas dobro čuo, pa se onda unaprijed ispričavam ako nisam, ali ako sam dobro čuo vi ste rekli da bi trebalo za onaj dio mirovina koje se isplaćuju po posebnim zakonima osigurati sredstva u proračunu kako se ne bi teretili doprinosi koji bi trebali bit osnova za isplaćivanje mirovina. Ako za isplatu svih mirovina u RH na godišnjoj razini je potrebno izdvojit 18 milijardi kuna, a za ove mirovine o kojima vi govorite negdje oko 2 milijarde kuna, nek me neko demantira ako nije točno, pa onda ne znam jeste li, jel to vi razumijete da nije, da je onda, ne samo da su te 2 milijarde nego je još 16 milijardi se iz državnog proračuna izdvaja kako bi se mogle isplatiti mirovine u RH. Pa tako kako i za onih … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? Pa, dakle iz državnog proračuna se izdvaja za te mirovine koje su po posebnom zakonu.
Odgovor g. Đujić.
Ne izdvaja se. Ja mislim da onaj ko je steko mirovinu, kunu dodatka na mirovinu odnosno u ukupnoj masi na temelju propisa koje je propisao ovaj visoki dom, zakon odnosno država to država mora financirat isključivo i samo iz državnog proračuna, potrebno ili ne potrebno. Dakle, to je ono pošteno. Dakle, kolega Bačić, evo vi imate pravo na povlaštenu mirovinu, vjerojatno imate i staža dugo, nisam proučavao, ali poznavajući vas i vaš rad vjerojatno ste i zaslužili sa svojim doprinosima i ako će vama mirovina u ukupnoj masi bit veća 200,00 kn zbog ovog, ajmo reć, povlaštenog dijela, a ovo većinu ste zaradili kroz ovo, onda vam tih 200,00 kn mora ić iz državnog proračuna, ne cijela mirovina jer je to pošteno i to bi tako trebalo bit, a ne može onaj ko daje doprinose zbog svog rada da iz njegovog izdvajanja ide dio sredstava onima koji su stekli određena prava nekakvim zaslugama, da me se ne bi ovdje shvatilo da neko nema pravo, pravo na nešto, imaju svi pravo.
Hvala. g. Branko Bačić sad ima svoju raspravu.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Mirovinski sustav je jedan od presudnih sustava u državama o čijem, o čijoj organizaciji ustroju osiguravanju sredstava ovisi veliki, veliki broj stanovnika jedne države. Kod nas je to negdje oko 1/3, malo manje od ¼ stanovnika je praktično su umirovljenici, negdje oko 1 244 000 za što se na godišnjoj razini izdvaja negdje oko 43 milijarde kuna. Pa, prema tome, otišo je g. Đujić, ali u svojoj replici sam jasno pokazao kako se ona sredstva koja država mora osigurati da bi isplatila mirovine po posebnim propisima, a koji često puta predstavljaju razliku između mirovine koju je osigurao svojim doprinosima i one koju dobijaš po posebnim propisima, to je u proračunu u svakom slučaju ne da je se izdvaja, nego se izdvaja 8 puta više, 9 puta više od toga kako bi 1 244 000 umirovljenika u RH primilo mirovinu. Druga stvar koju sam htio reći, to je da u ovom trenutku RH je negdje na razini, ja mislim u prosjeka država članica EU kad je u pitanju izdvajanje za mirovinski sustav u relativnom odnosu na visinu BDP-a, to je negdje oko 10,5% BDP-a se u Hrvatskoj izdvaja za mirovine, što je prihvatljivo, prihvatljivo i što nas ne čini specifičnom državom u odnosu na druge države. Toliko je primjerice, u ovoj krizi će Hrvatska izdvojiti također, negdje oko 10% BDP-a, dakle sve ono što država u ovoj krizi izdvaja za očuvanje radnih mjesta, likvidnost, za očuvanje poslovnih aktivnosti će se izdvojiti, kažem na razini koju godišnje se izdvoji za cjelokupni mirovinski sustav. To je vrlo važno i to je potrebno, posebno naglasiti. U proteklih 3 i pol godine ove Vlade je, su mirovine povećane za negdje oko 12%, a minimalna mirovina za 15%. Dakle Vlada svojim radom, svojim postupanjem, pa ako ćete i mirovinskom reformom i svime onime što je napravljeno, poreznim reformama je omogućila takav rast mirovina što je puno više nego u prijašnjim godinama prije ove Vlade. Ja sam pogledao ovo što je g. Mrsić predložio, već je o tome rekao nešto i kolega Karlić, to je na godišnjoj razini negdje oko milijardu i 100, milijardu i 120 milijuna, što bi trebalo omogućiti i osigurati dodatnih sredstava u proračunu za ovu godinu i iduću godinu. To nisu mala sredstva, to je što je maloprije kolega Đujić rekao, jest, točno je da je g. Mrsić ovaj zakon predložio prije 6 mjeseci kad nismo ni znali za ovu krizu, ali svejedno i tada i danas, to nisu mala sredstva, to značajno povećava ukupna izdvajanja za mirovinski sustav, koja bi trebala ili izdvojiti iz proračuna ili kroz doprinos za mirovinsko osiguranje osigurati u Zavodu za mirovinsko osiguranje u RH. Prema tome, to je nešto o čemu treba voditi računa posebno u ovom trenutku kada govorimo o potrebi osiguranja sredstava za isplatu i plaća u javnom sektoru, za isplatu mirovina, za isplatu potpora koja su upućena svim, odnosno negdje oko pola milijuna zaposlenika u Hrvatskoj, odnosno za 10 tisuća poduzetnika koji su pogođeni neposredno ovom krizom. Što se tiče prijedloga koji se odnosi na žene koje imaju djecu i skraćivanjem radnog vijeka, odnosno vremena provedenog na radu, ja mislim da je ova mjera koju je Vlada predložila, da je ona prihvatljivija, po meni je bolja jer negdje za dvoje djece pretpostavlja prilikom odlaska u mirovinu za 2% povećanje mirovine, a s druge strane se odnosi i na očeve, ukoliko, jasno, su oni korisnici mirovina. Prema tome, ja kad uspoređujem jednu i drugu mjeru i ovu koju je g. Mrsić predložio i koju smo već usvojili kroz mirovinsku reformu, meni se čini da je ova mjera prihvatljivija. Pa preda tome, u tom smislu razumijem razloge zbog kojih je Vlada odbila prihvatiti ovaj prijedlog izmjena zakona. Hvala.
Hvala i vama. Ima replika. Ima replika? Gdje su? Ne vidim ih. A samo Saša Đujić, izvolite g. Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić vi ste vješt političar, stari lisac, i često vama čovjek kad replicira i postavi neko pitanje, vi u pravilu odgovorite ono što vas čovjek nije pitao i vješto izbjegavate odgovore. Zato ću vas ja sad konkretno pitati, samo mi recite da li smatrate da ovaj sustav mirovinski koji danas imamo u Hrvatskoj, uz sve ove promjene koje je Vlada radila zadnje 3 godine pošten i pravedan prema ljudima koji rade 30, 35 godina i odvajaju i na kraju odu u mirovinu za iznos koji imaju mirovinu. Da li je to danas pošteno i da li ovi prijedlozi kolege Mrsića ispravljaju određeni dio nepravdi ili su baš potpuno bez veze i nerealni. Evo, samo to, konkretno.
Odgovor, g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, mirovinska reforma koja je predložena je bila poticajna i htjela je što više zadržati osiguranika u radnom odnosu jer je činjenica da prema podacima, ja bih htio da se to možda i izdvoji, da u Hrvatskoj umirovljenik koji je išao u punu mirovinu ostvari 70% prosječne plaće. Ostvari 70% svoje plaće koju je ostvarivao dok je radio u sustavu, u radnom odnosu. Dakle, to nije malo. Ja mislim da je to puno. .../nerazumljivo/... Da, da, 40 godina staža vam iznosi prosječna mirovina 70% njegove plaće. To bi bilo dobro da evo, da to ponovi u podacima. To nije malo, ja znam da bi bilo bolje da je više, ali ako ideš u mirovinu sa punim radnim stažom, ostvariš 70% svoje plaće. To je otprilike podatke koje sam ja dobio kada smo raspravljali o mirovinskoj reformi. Ja bi htio da se, da je to još i više, ali kod nas su male mirovine zato što je i kod prosječni umirovljenik ima manje od 30 godina radnog staža [[Upadica: Hvala.]] i onda su male mirovine.
Hvala lijepo. Hvala. Hvala lijepa. Hajmo. Mogu ja otići dok vi raspravljate ili? Dobro. G. Saša Đujić će sada iznijeti stav Kluba zastupnika SDP-a izvolite.
Pa evo na kraju u ime Kluba zastupnika SDP-a ću reći da ćemo mi podržati ovaj prijedlog još jednom i da smatramo da ovi prijedlozi kolege Mrsića ispravljaju jedan veliki dio nepravdi prema našim građanima i naglasit ću da je ovaj dio, da je ovaj prijedlog kolega Mrsić predložio prije 6, 7 mjeseci u znatno boljoj ekonomskoj situaciji, ali, evo, sad ću se referirati na ovu zadnju raspravu kolege Bačića. Recimo, kolega Bačić je sad rekao tko ostvari puni staž ima 70% svoje plaće, ja bi volio vidjeti od ukupnog broja umirovljenika, koliko je tih sa punim stažem. Pa koliko je u postotku od toga? Dakle, nema više socijalizma danas kolega Bačiću. Nema socijalizma da netko dođe s 18 godina na posao i da onda radi 40 godina na tom poslu. To su rijetki petci. Dakle, ... [[Upadica se ne čuje.]] pa ne znam baš, ne znam baš, možete vi, dajte me demantirajte s podacima. Pa evo, ona, oke, nek me demantira. Ja ne znam koliko je tih u Hrvatskoj koji su radili [[Upadica Radin: O čemu raspravljate, dal' ima ili nema više socijalizma, nisam shvatio.]] Pa raspravljamo o ovom prijedlogu zakona, g. potpredsjedniče.
Nisam shvatio jer raspravljate direktno sa g. Bačić, dal ima ili nema socijalizma. Izvolite.
Ne, kažem, ne, to je u kontekstu moje rasprave da nema više socijalizma [[Upadica Radin: E to, dobro, mislim.]] E, to govorim [[Upadica Radin: Uzimam na znanje.]] Evo, recimo, neko bi u socijalizmu počeo radit s 18 g. i radio bi do 50, 60 g., možda i manje i bio je siguran, relativno sigurniji nego danas da neće ostat posla. a danas ljudi moji, evo, sad pa nama je krenula situacija preko noći, koliko je ljudi ostalo bez posla. Znači nema te stabilnosti više da neko može počet radit s 18 g. i znat da će doživit 40 g. radnog staža. Odnosno šta želim? Nebitno je sad to sve. Kolega Bačiću, vi ste recimo imali priliku sa svojoj reformom možda i pomaknut te granice ali ne na način ko što ste ih vi više pomicali da ljudi još više moraju radit, do 67 g., nego možda se moglo to malo i smanjit pa da onda ljudi bolje žive. Ali uglavnom, mirovinski sustav u RH, još jednom ću ponovit, uz sve ove izmjene i reforme, a u konačnici, vi ste dobili potpise protiv reforme koju ste predlagali od velikog broja hrvatskih građana pa ste na kraju od toga i odustali, to nije bezveze, dakle opet se vraćamo sad na tu priču. Šta baš ljudi, niko ne razumije to šta vi pričate da je to sve super. Znači vi govorite, sve je super, ova Vlada super radi, predlažemo odlična rješenja, jedino ljudi to ne shvaćaju, ne mogu to razumjet. Tako da očito je tu neki problem u komunikaciji ili u shvaćanju ljudi ili su baš svi bedasti pa ono, ne razumiju. Ali današnji mirovinski sustav nije pošten i nije pravedan. I sama ova rečenica Fond međugeneracijske solidarnosti se samo tako zove, tu solidarnosti nema ni „s“. Bar po mom viđenju i po mojim shvaćanjima. I još jednom ću reć, kolega Mrsić je dao jedan jako dobar prijedlog kojim ima čitav niz stvari unutra koji ispravljaju određene nepravde, žao mi je što je to Vlada odbila i što je to odbila u 11. mj. prošle godine kada je financijska situacija bila puno bolja u Hrvatskoj. Da je Vlada tada dala pozitivno mišljenje na ove prijedloge pa da danas mi o tome raspravljamo, pa kažemo gledajte, okolnosti su se promijenile, proračun se puni slabije, imamo krizu, imamo pad prihoda, ajmo razgovarati pa možda da se to generira odnosno da se to promijeni dio tih želja jer danas nije vrijeme, ja bi to razumio ali Vlada već u odličnoj situaciji za hrvatsku državu, financijskoj rekla „ne“ i onda je za ove prijedloge kolege Mrsića i onda ja tu vidim da u biti nije bilo ni volje da Vlada ispravi te određene nepravde. Uz svo respektiranje onoga što je Vlada napravila u ove 3,5 g., evo, uz sve to, ali nema tu, ja ne osjetim istinsku želju da se mirovinski sustav u Hrvatskoj riješi i napravi pravednim. Evo, ljudima radite sad ove ankete, svako malo istraživanja nekakva su na televiziji, pa evo nek neko napravi istraživanje među umirovljenicima koliko su zadovoljni mirovinskim sustavom u RH i mladima, mojoj generaciji koliko misle da će bit sigurni kroz ovakav mirovinski sustav, koliko će ih ostvariti mirovinu i koliko može mirno spavat da zna da će tu mirovinu dočekat. Pričamo o iseljavanju, jedan veliki dio mladih ljudi odlazi u druge zemlje van samo zato čak ne i zbog plaće, nego da bi stekli mirovinu. Recimo, u ovoj Irskoj u koju odlazi veliki broj ljudi, tamo ako radite 5 g. u kontinuitetu, neovisno šta radite, imate zajamčenu minimalnu mirovinu od 800 eura. Pa ja sam pričao s kolegama iz svoje generacije, otić će tamo, 5 g. će raditi, zna da ima 800 eura pa će se vratiti u Hrvatsku. Ima minimum taj koji ima. To u Hrvatskoj neće imat sa 40 g. radnog staža i starosnom odlaskom u mirovinu iz današnje perspektive, neće. E to moramo mijenjati. O tome govorim.
Hvala lijepa, g. Đujić. Sada će također završno, g. Silvano Hrelja govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite g. Hrelja.
Ma ja baš volim ovako kad se rasplamsa rasprava pa onda počnemo iznositi sustavno loše i proizvoljne podatke. Mi razumijemo, ne plaća država 18 milijardi kn više od onoga što se ubere za doprinose zato što je eto dobra, što radi dobročinstva, nego zašto što se obvezala postojećim zakonima. Dakle ukupno 6 milijardi košta 170 000 mirovina po posebnim propisima, od kojih je otprilike 3 do 3,5 milijarde pokriveno uplatama doprinosa, ostalo nije pokriveno. Obvezala se država i za 250 000 mirovina umirovljenika koji nisu imali sreću živjeti kod poslodavca gdje je bila visoka plaća nego su njihove uplate doprinosa ispod najniže mirovine dakle, sada je to nekih 70 kn puta godinu staža, i za njih isplaćuje država kao socijalni efekat i socijalnu zaštitu, kategorije najniže mirovine milijardu kuna. I 6 milijardi je tranzicijski trošak prebacivanja 5% uplate doprinosa u II. mirovinski stup. E sad, ajmo reći da je II. mirovinski profunkcionirao pred 50 g., dal bi mi danas raspravljali o obiteljskoj mirovini ili ono što bi bilo u II. stupu bi bilo nasljedno? Bi, ali mi imamo nasljedstvo međugeneracijske solidarnosti i toga se moramo držati i unaprjeđivati, prema tome, moramo stvoriti institut obiteljske mirovine. I paušalno se razbacivate da mi imamo milijun 250 000 umirovljenika je pogrešno. Mi imamo milijun 250 okruglo ili otprilike isplata mirovina od kojih 160 000 ili ne živi ovdje ili još ima jedan dio mirovine iz Europe, iz drugih zemalja, dakle to su mirovine razmjene po međunarodnim propisima. Dakle nemojmo se igrat i ajmo reć onda koliko to imamo mi danas umirovljenika koji su samo radili po Zakonu o mirovinskom osiguranju i imaju pravo, imamo iz 970.000 i oni su nama u fokusu interesa i njihove obiteljske mirovine su nama u fokusu interesa jer obiteljske mirovine ovih drugih ili će se povezati na ovaj zakon ili već oni imaju pravo na obiteljske mirovine i po mirovinama akademika i po policijskim službenika itd., dakle o tome se govori u ovom zakonu, ne govori se o ničem drugom. Ja nisam završio dok sam raspravljao prije u ime kluba vezano o sadržaju ovog zakona, nisam završio u dijelu koji se to nonsens dogodio da 2008.ukinemo 0,15% po mjesecu daljnjeg ostanka u svijetu rada za one koji su otišli u mirovinu sa 60/41 dakle njima smo priznali kao dugogodišnji staž da idu bez penalizacije. I zašto ih nismo još dalje motivirali da ostanu sa 0,15 po mjesecu daljnjeg ostanka u svijetu rada, zašto ih nismo motivirali da ostanu da dobiju 4,5% nakon pet godina veću mirovinu, da skupe 46 godina staža, zašto? Ne, nego smo nagradili one koji su otišli odnosno koji će raditi od 65.do 70.oprostite i to ne malo nego 0,34% po godini staža. Znači da mogu dobiti 20,4% povećanu mirovinu, tako je tako je Branko moj, tako je tako je, ja znam o čemu govorim. Oni koji rade nakon 65., to su oprostite suci, liječnici, odvjetnici itd., itd., ta mjera je na snazi, taj apsurd ja ne mogu razumjeti, ne mogu razumjeti da one ljude koji su mlađi, koji su mogli doprinijeti biti u gospodarstvu ne stimuliramo da ostanu u svijetu rada, a stimuliramo ove poslije 65. Pa naravno da su radne aktivnosti jače izražene i radne sposobnosti od 60.do 65.nego od 65.do 70., to je ja mislim svakom u ovoj sabornici jasno. Ovdje se to želi ispraviti i zato ćemo između ostalog podržati ovaj prijedlog zakona.
Gospodin Branko Bačić također završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Ja se mogu složiti s vama da je nezahvalno uopće raspravljati na način da se govori o mirovinskom sustavu koji ima svoje dubioze, svoje nasljeđe i gdje su mirovine niske. Braniti bilo što, što u startu podrazumijeva ne povećanje mirovine nije dobro i nema te zahvalne pozicije u kojoj ti možeš reć ne treba nešto napraviti, a što bi za jednu godinu u idućoj godini podrazumijevalo oko milijardu i 120 milijuna više u mirovinski sustav. Ali to na stranu, ali s druge strane moramo biti do kraja točni i precizni kada govorimo o postojećem sustavu. Tako isto nije dobro ovdje s ove govornice davati iskazivati podatke kako bi učinio što je više moguće nužnim i potrebnim donošenjem ovakvog jednog zakona. To ne govorim na gospodina Mrsića, ali je gospodin Đujić mene pita za podatke koji su vrlo lako provjerljivi, dostupni i točni koje objavljuje i koje ima HZMO, a koja govori da je prosječna mirovina u Hrvatskoj nešto više od 2.800 kuna. Ali isto tako treba reći da ta mirovina podrazumijeva i prosječnog umirovljenika koji ima 30 godina staža. Kada on ima puni staž onda se ta mirovina značajno povećava i rekao sam pa ja znam brojne moje prijatelje koji sada sa 60 godina života odlaze u mirovinu koji su radili na Korčuli u brodogradilištu u tvrci koja njima uredno cijeli radni vijek isplaćivala točno doprinose i poreze sukladno plaći koja im je isplaćivana i sve redom su oni s punim radnim stažom jer su počeli raditi sa 17, 18 godina 19 u svojoj 60 imaju puni radni staž 41 godinu, to su mirovine iznad 4.500 kuna u tvrci koju je lako provjeriti. Ja govorim, a to je negdje oko 70% onoga njihovih plaća koje su ostvarivali u tom istom brodogradilištu do jučer kada su otišli u mirovinu. Prema tome, to je točan podatak i točan je podatak da su prosječne najniže mirovine oko 1.800, ali njihov je prosječni radni staž 26 godina. Prema tome, ja tvrdim mirovine su male, često puta i nedostatne itd., itd., ali onda moramo govoriti o točnim podacima. I kada govorimo o ovome što je kolega Mrsić ovdje predložio ja mislim da on koji je vodio taj sustav 4 godine jako dobro zna koliko se u Hrvatskoj izdvaja za mirovine po posebnim propisima i u onom dijelu koji ti isti umirovljenici primaju temeljem doprinosa dok su plaćali dok su svoj posao obavljali i plaćali doprinose i koliko je da bi ukupnu masu tih sredstava isplatila država potrebno izdvojiti iz državnog proračuna. Pa se zna da je to negdje oko 2 milijarde ne znam i 700, 800 milijuna je država treba reć da je to jasno se izdvaja kako bi mogla, ono što je kolega Đujić rekao, te mirovine koje je ona propisala zakonima i koje je dala sama sebi obvezu, što je rekao gospodin Hrelja, mi moramo izdvojiti oko 2 milijarde i 800 milijuna kuna. Ali da napravite anketu u državi koliko treba za mirovine koje nazivamo povlaštenima, a ne mirovinama po posebnim propisima kako se one pravilno nazivaju, pri tome se targetiraju u pravilu samo mi ovdje saborski zastupnici i drugo nitko, možda niko nikada nije spomenuo akademike, a da ne govorim neke druge profesije, onda se govori o podatku od 6 milijardi kuna ili 6,5 milijardi kuna za te mirovine. I ja mislim da smo mi ti ovdje u HS-u neovisno iz koje političke stranke dolazimo kada govorimo o tome, nastupati s pozicije daje to država za to osigurava sredstva u državnom proračunu to je puno, slažem se. Ja vjerujem da je to puno i da je kada nekome kažeš da mora za mirovine po posebnim propisima izdvojiti 2 milijarde i 800 milijuna kuna da je to puno, ali to je točan podatak i mi na takav način moramo postupati. Prema tome, u ovom vremenu kada smo suočeni s ovakvom krizom, kada ćemo morati samo za ovih 3, 4 mjeseca izdvojiti iz državnog proračuna kako bismo sve ove mjere koje smo propisali u travanjskom paketu izdvojiti gotovo godišnju razinu i iznos za sve mirovine u Hrvatskoj onda je ta jedna milijarda koliko teži ovaj zakon čini se meni jako, jako puno. Hvala.
Hvala lijepa. I sada na kraju u ime predlagatelja govorit će kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa drago mi je da se razvila diskusija i da smo svi svjesni da u mirovinskom sustavu treba neke stvari promijeniti i neko ko je bio 4 godine ministar itekako dobro zna kako sustav izgleda i što bi u sustavu trebalo mijenjati. U ona vremena kada se ima sredstava da se to mijenja onda se to treba tada raditi, a ne u vrijeme kada nema sredstava definitivno onda je u to vrijeme vrlo teško i komplicirano bilo šta napraviti u mirovinskom sustavu jer promjene u mirovinskom sustavu se ne vide odmah sljedeću godinu nego se vide za 5, 6 ili 10 godina. No, da krenemo oko te famozne priče oko mirovina po posebnim propisima, povlaštenih mirovina najprije da raščistimo pitanje braniteljskih mirovina i tih partizanskih mirovina, mislim da se to o puno stvari pokušava imputirati. Od 2005.do 2010.godine broj braniteljskih mirovina je narastao sa 35.000 na 70.000 da to je u vrijeme kada je bio HDZ na vlasti. A broj partizanskih mirovina, da ih tako nazovemo od 2014.je bio 20.401, a sada je 9.798 ako sam uspio prave brojke pronaći, dakle upola manje što je logično jer biologija čini svoje. I od tih 9.798 partizanskih mirovina, obiteljskih je 7.755 jer one se nasljeđuju, starosnih je 1.400, invalidskih je 321 onda se ljudi počnu pitati koji su to partizani koji imaju starosne mirovine ili invalidske mirovine. Većina njih su djeca iz El Shatt-a moji su bili u u El Shatt-u i mater i otac, a Bačića je bilo u El Shatt-u, pola Korčule je bilo u El Shatt-u, dakle sva djeca koja su bila u El Shatt-u imaju pravo na boračku mirovinu, to je tako tada bilo i oni sada imaju 70, 80, 90 godina i ta se mirovina vodi kao boračka mirovina, mirovina iz NOB-a. Evo to je ta nekakva istina koju moramo stalno ponavljati da smirimo ove žestoke desničare. Partizanske mirovine se nasljeđuju kao i braniteljske mirovine tako da od ovih 70.000 branitelja 56.174 su braniteljske mirovine, a 14.233 su obiteljske i one što se nasljeđuje. Međutim za to izdvajamo negdje otprilike oko sve skupa za mirovine po posebnim propisima oko 6 milijardi. A u isto vrijeme se zaboravlja da imamo 6.782 mirovine HVO-a za koje smo izdvajali 240 milijuna kuna sa Medvedovim zakonom koji je stupio na snagu 1.1.2019.ta se brojka penje na 350 milijuna kuna. Dakle, to se pomalo zaboravlja. I ono što je najgore imamo negdje 10.000 novih zahtjeva za braniteljske mirovine skoro 30 godina nakon rata. I sve to opterećuje sustav i cijelo vrijeme govorimo da nam fali 12 milijardi u sustavu i kada ja govorim s ove govornice i kolege koje kažemo da je to problem mirovinskog sustava jer on daje „lažnu sliku“ da u mirovinskom sustavu nedostaje novaca jer ono što je kolega Hrelja govorio, a i ja sam cijelo vrijeme ponavljao, da je država svojim zakonima omogućila da određeni dio građana Hrvatske ima pravo na tu nekakvu povlaštenu mirovinu po posebnim propisima i da je za to trebalo osigurati novce iz sustava koji nije mirovinski. Mirovinski ostaviti samo na onaj dio koji je vezan uz doprinose. Primjer su braniteljske mirovine, dakle vi ih sada cijelo vrijeme vodimo ih pod mirovinski sustavom, ali je Vlada prije prošle ili pretprošle godine kada je trebala povećati postotak doprinosa za obranu jer NATO zahtjeva da imamo 2% BDP-a u obrani, onda je ove mirovine braniteljske uvalila u proračun Ministarstva branitelja gdje su i inače trebale biti, da umjetno poveća taj postotak da kaže eto mi se približavamo NATO standardima izdvajanja, koliko izdvajamo sredstava za obranu. Što se tiče mirovina i ovo što se sada gospodin Bačić i uvažena državna tajnica se hvale sa 12% povećanja u isto vrijeme u Hrvatskoj su mirovine povećane za 24%. E, to znači da ste morali ono što smo mi govorili, morali ste korigirati švicarsku formulu jer očito da mirovine ne rastu sa povećanjem plaća što i je u toj formuli kvaka, da li ćete to vezati uz porast plaća pa će mirovine se vezati uz porast plaća što je u ovom trenutku dobro kada rastu plaće, ali šta kada je kriza i plaće ne rastu, a raste inflacija, šta ćete onda sa mirovinama. Zato je švicarska formula jedan kompromis između ovoga, ali očito da ovih 12% je daleko ispod onih 24% ono koliko su rasle plaće. Vlada se sada pokrila ušima u travnju jer sada državna tajnice ne dižete na najveća zvona koliko rastu mirovine jel mirovine su narasle 0,7% 27 kuna. Nas ste prozivali, ja sam sjedio s ove strane, prozivali ste nas kako to rastu mirovine samo 27 kuna, nije za kruh, … to je formula koja je u Zakonu o mirovinskom osiguranju takva je kakva je. E sad kada je u travnju porasla 0,7% odnosno 27 kuna ništa, mir, idemo dalje. Tako da se ja ne bih hvalio s time da su mirovine porasle 12% nego bi rekao da je to u skladu sa onim što je po Zakonu o mirovinskom osiguranju. Da su one porasle 24% pa da je država našla načina da doda još 12% e onda bi ja rekao, svaka čast digli ste mirovine. Zašto ovo sve govorim? Zašto treba raščistiti mirovinski sustav od ovoga? Da nam ta razlika između doprinosa i sredstava za mirovine bude manja, što bi nam onda omogućilo da u jednom trenutku dođemo do situacije da podignemo aktualnu vrijednost mirovine jer to je ključ. Ako podignemo aktualnu vrijednost mirovine za 10%, državna tajnica to zna to su ogromni novci, ali to je pravo povećanje mirovine. Da li će se to ikad desit? Ne znam. Ali 2010.se desilo kada je na vlasti bila koalicija Ivice Račana, tada su se prvi put podigle mirovine u nominalnom iznosu. Što se tiče razdvajanja mirovina i to je poanta koju smo cijelo vrijeme govorili, da nismo mi protiv branitelja, ali dobro HDZ i ekipa su to iskoristili pa smo dobili šator i plinske boce, nego je to način kako ćemo u mirovinski sustav napraviti transparentnim da onda možemo napraviti pomake, između ostaloga dati obiteljske mirovine, između ostaloga dati više novaca kada se odlazi u mirovinu i to je nešto što je trebalo biti i vi ste napravili to što ste napravili jer vam je bilo u interesu i sada ste očito u problemu što se toga tiče. Ja ne bih licitirao sa ovim dijelom koji je vezan da kod onih koji imaju 40 godina radnog staža imaju 70% plaće, to imaju oduvijek, od vremena socijalizma do sada. I ako pogledate povijesne podatke udjela plaća u mirovini kada ste odlazili u mirovinu i u vrijeme socijalizma je to bilo 70, 80, 90% za staž, dakle za 40 godina radnog staža i to je ostalo i sada. I u vrijeme najveće krize se to održavalo. Prema tome, to je nešto što je činjenica za hrvatski mirovinski sustav, međutim problem je što imamo premalo ljudi koji su išli u mirovinu sa 40 godina radnog staža. E onda se vraćamo na privatizaciju, na pljačku devedesetih kada je puno ljudi otišlo u mirovinu. Gospodin Bačić će odmah replicirat na to. Ljude se tjeralo da idu u mirovinu mladi i tjerali ih se u mirovinski sustav i zato sada naš mirovinski sustav izgleda tako kako je. Ali ako pogledate zadnje podatke, to državna tajnica nije rekla, prošlu godinu prosječna dob hrvatskog umirovljenika je bila 32 godine i 8 mjeseci. Znači idemo prema onome, Nijemci su na 37 mi ćemo vjerojatno negdje ćemo doć na 35, prema tome nismo mi daleko od Njemačke. Ali ovo je ono što nosimo kao nasljeđe prošlosti i to nećemo nikako moći maknuti. S druge strane ovih 30 godina radnog staža koji se računa ubrajani su i branitelji. Mi smo branitelje također ubrojili u ovaj dio. Omogućavanje da branitelji odlaze u invalidsku mirovinu smo iz sustava makli jedan veliki broj skoro 56.000 ili skoro 60.000 ljudi koji su bili radno sposobni. To je bilo vjerojatno najjednostavnije da se kupi biračko tijelo i da se na taj način osigura da imate jasno stabilni dio koji će glasati za vas. Ovdje napominjem još jedan problem koji će se javit, a to je problem Medvedovog zakona o pravima branitelja. On se sada već vidi jer i po tom zakonu svi oni koji imaju nešto braniteljskog staža kada odlaze u mirovinu imaju pravo na zajamčenu minimalnu mirovinu ili imaju pravo na dodatak što jasno da povećava iznos koji treba za mirovine. I to se opet mora iz proračuna, dakle neće se moći iz doprinosa. Bilo ih je 28.000 dakle prošle godine 42.000, 2014.je bilo 28, prošle godine 42.000 i to će rasti. Negdje se računa da će biti oko 250.000 koji imaju braniteljski status koji su nastavili dalje raditi da će imati onda taj dio u svojoj mirovini što jasno da će imati opterećenja na mirovinski sustav. Sve su to stvari koje smo mi i prepoznali u ovom zakonu i htjeli smo da osim tih stvari koje nas čekaju ovdje gledamo unaprijed i da u tome riješimo probleme u prvom redu obiteljsku mirovinu jer mislim da to treba riješiti. Naši umirovljenici su ispod granice siromaštva posebno onda kada izgube i drugu mirovinu. Sa dvije su na granici siromaštva, a kada izgube jednu onda su debelo ispod granice siromaštva i nije mi jasno zašto to Vlada nije htjela. Malo mi je čudna ta konstatacija ja ću još jedanput pročitat, molim da državnu tajnicu da valjda to više nikada ne spominje se jer se kaže da „Hrvatska ima jedan od najblažih uvjeta za ostvarivanje obiteljske mirovine te uz Republiku Sloveniju najviši postotak za ostvarivanje obiteljske mirovine od 70%“. Hrvatska je što se tiče mirovinskog sustava neovisna o EU, mi sami određujemo kakav će naš mirovinski sustav bit i da li je on najblaži, da li je on liberalan i ovo, koga briga. To je briga naših građana, nas ovdje, ali nije briga EU i EU nam neće nikad ništa reći što i kako ćemo mi raditi sa svojim mirovinskim sustavom. Tako da mi je neobično ovo obrazloženje koje stoji uz to zašto Vlada ne prihvaća da kada jedan bračni drug umre da drugi naslijedi 50% obiteljske mirovine ili model koji je predložio kolega Hrelja koji ide istim pute. Dakle mi smo prepoznali problem pa imamo dva način kako ga želimo riješiti. Prozirno je ovo od strane Vlade da nedostaje milijarda kuna za to. Ne nedostaje, stvar je u tome kada sam ja dao zakon, dakle zakon je dan u 10.mjesecu bilo je vremena da se taj dio uključi u proračun i projekcije proračuna, prema tome, to je samo izlika Vlade zašto nije željela prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Nadam se da smo dali sa ovime određene prijedloge Vladi ili barem neke ideje, mada je prekratko vrijeme da se bilo šta razriješi. Što se tiče nacionalne naknade, ja ih ne bih nazvao nacionalna mirovina, ja i moja stranka Demokrati vrlo često stojimo na tome da ona nema šta raditi u mirovinskom sustavu i da čak ne bi trebala biti vezana uz Ministarstvo rada i mirovinskog sustava jer ona nema veze sa mirovinskim sustavom i ona je dio socijalnog paketa i mora biti dio socijalne. Nemojmo je zvati nacionalna mirovina jer nema nikakve veze jel s time ćemo onda samo destimulirati ljude da ulaze u tržište rada jer kaže zašto bi ja radio kada dođem u određenu dob dobit ću od države toliko i toliko novaca, prema tome to je i destimulirajuća mjera. Treba biti vrlo oprezan s njom, a pogotovo što veliki dio tih ljudi koji kandidiraju za nacionalnu mirovinu ustvari već i imaju određeni dio od strane socijalnog sustava, dakle ili socijalnu pomoć ili nešto drugo. Žao mi je što evo Vlada nije imala sluha da prihvati ovaj prijedlog zakona, ali ćemo vidjeti u buduće kako će se stvari ponašati. Hvala lijepo.
Prvu repliku ima gospodin Đujić.
Kolega Mrsić uvijek je lako naći izgovore i izgovori uvijek mogu biti nije vrijeme, to puno košta, nema novca. A izgovori bi mogli biti recimo kada bite vi osjetili nekakvu volju kod Vlade odnosno kada bite vi osjetili da oni stvarno istinski nešto žele promijeniti, a da nije neka situacija. Ali ja po postupcima Vlade i po odgovoru recimo zašto se ne prihvaćaju ovi vaši prijedlozi, nemam dojam da uopće Vlada želi mijenjati ove stvari i ove probleme. I dobro ste spomenuli ovaj dio gdje je u uvodu rečeno da Hrvatska ima najfleksibilnije uvjete i kako se uspoređujemo s nekim zemljama. Zašto se ne uspoređujemo s onima koji recimo su bolji od nas, zašto to ne navedemo kao primjer? Mi to nemamo, ali želimo. Evo potpredsjedniče vi me ispravite, u Italiji kada je u pitanju obiteljska mirovina jedan od supružnika kad umre ima svoju mirovinu i 70% od supružnika, ne ili, ili nego evo ispravite me ako griješim. Zašto recimo ne bi taj primjer naveli u Vladi pa mi težimo ka tome npr. da i u Hrvatskoj imaju umirovljenici kada jedan od supružnika umre i jedno i drugo jedno i drugo je plaćeno u državi. Tako da mislim da bi to trebao biti put razmišljanja, a ne ovo mi smo najbolji u ovom pa to je to. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Mrsić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Da, ako možemo dati za 6.782 pripadnika HVO-a negdje oko 350 milijuna kuna godišnje onda vjerojatno možemo i za obiteljske mirovine naći novce u mirovinskom sustavu. Prema tome, novaca za to ima u sustavu samo u sustavu treba stvari racionalizirati, država treba postati jeftinija i to sami znamo, a ne da unutra krcamo samo što više zapošljavamo i u županijama i gradovima i to je ključ svega ovoga. Ali što se tiče obiteljskih mirovina, mislim da je to nešto što i mi u oporbi, a i HDZ bi trebao ostvariti prije nacionalne mirovine jer nacionalna mirovina je nacionalna naknada, a ne mirovina je vezana uz socijalu, ne znam zašto je Vlada sad krenula tim putem, a obiteljska mirovina je nešto što treba napraviti pod hitno i novaca će se nać. Ako se nalazi za HVO naći će se i za ovo.
Hvala. Gospođa Mrak Taritaš.
… /Govornica nije uključena.
Izvolite gospodine Mrsić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, pa vrlo je jednostavan razlog, HDZ s time kupuje glasove i to je vrlo jasno jer ukidanje razdvajanja mirovina je bilo samo zato da se kupi braniteljska populacija koja je osjećala nesigurnost da su njihove mirovine na neki način ugrožene iako je po zakonu bilo vrlo jasno da nikakve ugroze u tome nema. Braniteljske mirovine de facto ostaju jedine mirovine po posebnim propisima i one jedine će rasti, sve druge će padati jer prvo biologija čini svoje i nema novih zahtjeva. Saborske mirovine smo tu ukinuli na moj prijedlog i prijedlog vlade Zorana Milanovića, dakle saborskih novih mirovina nema. Nema niti mirovina što se tiče one koje su vezane uz partizane i sindikate, domobrane, ustaše svih onih koji su uvučeni u mirovinski sustav. Vojska i policija i onako ide po posebnom propisu koje nema veze sa ovim, to su profesionalne mirovine, prema tome će ostati mirovine iz … profesija samo braniteljske koje rastu 30 godina iza rata.
Gospodin Hrelja.
Moje poštovanje. Gospodine Mrsić, gledajte vi ste rekli da će se morati formula korigirati i usklađivanje itd., a vi ste radili na toj formuli i ja sam s vama radio na toj formuli ona je samo modificirana da se direktno sada od 2018.primjenjuje, a ne sa odgodom i ja znam da je formula dobra, ali postoji drugi problem. Postoji 260 nešto malo manje tisuća najnižih mirovina, postoji stampedo na tržištu rada, neplaćanje doprinosa i te mirovine i to vi ne možete korigirati sa formulom usklađivanje. Vi morate činiti nešto drugo, vi morate ukinuti penalizaciju za te najniže da bi one porasle, tih ljudi oni su najugroženiji u mirovinskom sustavu. I još jedno provokativno pitanje, dajte mi vi kao bivši ministar recite, postoji kategorija pripadnika domovinske vojske, ali dajte me na neki način naučite me gdje postoji precizno definiran taj termin tko je pripadnih Hrvatske domovinske vojske, a prava su unutra?
Hvala. Izvolite gospodine Mrsić.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja, radili smo zajedno na formuli, ona nije idealna ali samo sam htio upozoriti da evo sad kad rastu plaće toliko da formula ne drži vodu baš do kraja, ona ispravlja nepravde, ali ne do kraja i da treba razmišljati o načinima kako to riješiti. Jedan od načina je pitanje najnižih mirovina i penalizacije najnižih mirovina oni su najugroženiji i to je problem koji je evo i ova Vlada trebala adresirati, ali ne preko sustava nacionalne mirovine. Što se tiče domovinske vojske unutra su domobrani, ustaše, svi oni koji su bili na nekoj suprotnoj strani, a nisu bili partizani, ali to nigdje ne piše. Dakle u tom papirima dovoljno da vam je neko potvrdio da ste vi bili u domobranima tada i tada, dva svjedoka, vi ste dobili mirovinu kao pripadnik domovinske vojske. Na taj način je HDZ unutra stavio i ustaše i sve ostale, stavio ih je pod tu kategoriju jer jednostavno na taj način nije mogao kako drugačije riješiti te ljude.
Podsjećam na deja vu metode jel da. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić vi ste ovdje obrazlagali kako je dobro da je što je moguće više umirovljenika sa dužim radnim stažom jer da to automatski povećava mirovinu. I vi ste se kao ministar zalagali pa ste propisali da će se od 2038.godine ili sedme godine ići u umirovljenje sa 67 godina da bi kroz mirovinsku reformu koja je bila na tragu da se ostane što je moguće više u svijetu rada, da se relaksira ako tako mogu reći mirovinski sustav i učini održivim, vi ste bili onaj supotpisnik da se takav stav, po meni ispravan i pravilan pristup, da se ukine. I sada dobili smo to da je temeljem referendumskih inicijativa se izmijenio zakon na način da je sada vraćen i ukinut i vaš prijedlog kojega ste vi potpisali jel tako. Prema tome, što se toga diče govorimo o toj vjerodostojnosti kada ovdje nastupamo za ovom govornicom.
Hvala. Gospodine Mrsić odgovor.
Ja ne znam kliko puta ja moram ponoviti gospodine Bačić, ja referendumsku inicijativu potpisao nisam i dalje stojim na tome da je trebalo ostaviti ovo što smo ostavili u zakonu 2013.odnosno 2014. I to je način kako smo mogli da ljudi ostanu duže u svijetu rada. Vaš ministar Pavić je ničim izazvan krenuo ovim putem i uništio to što smo mi dogovorili i sa sindikatima i sa socijalnim partnerima. Dakle, još jedanput gospodine Bačić, ja nisam potpisao inicijativu da se ide u referendum i molim da to zapamtite jel to vaši iz HDZ-a vi kao predsjednik kluba valjda recite svojima da to već jedanput tu lažu ne maknu jer ja ipak svoju vjerodostojnost čuvam. A što se tiče samog zakona, niste trebali dirati Zakon o mirovinskom osiguranju, a išli ste ga dirat samo zbog branitelja jer su vas branitelji stisli da dobijete što više glasova od njih.
Hvala gospodine Mrsić. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 772. Predlagatelj je zastupnik Mirando Mrsić. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju kojeg Vlada ne podržava, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakon nije dobio potreban broj glasova, 35 za, 2 suzdržana i 75 protiv, dakle zakon nije donesen.
Sljedeća i zadnja točka danas je: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.859 Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak Taritaš na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila mišljenje. I sada će gospođa Anka Mrak Taritaš zastupnica i predlagateljica ovoga zakona uzeti riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Neće mi niko zamjerit ako se našalim doktori i oni drugi, vidim da su ove jake snage ove doktorske, a mi smo oni drugi koji smo eto ipak tu, ali nećete mi zamjeriti što sam se našalila. Evo, mi smo danas uspjeli dobiti i mišljenje Vlade, još istinabog je friško ispod čekića pa ću u jednom trenutku kada ću obrazlagati prijedlog se referirati i na toga. Mi smo ovaj prijedlog izmjene i dopune Zakona uputili 13.ožujka 2020.to je bio petak kad se je sastalo prošireno predsjedništvo HS-a i zaključili da će i Sabor raditi u jednim određenim uvjetima, tek idući tjedan od srijede odnosno četvrtka su bile za razinu Hrvatske uvjeti. No, to smo predložili u trenutku kada se je već problem samoizolacije pojavio kao jedan ozbiljan problem. Već na jednu od prvih izlaganja ministra Beroša, mislim da je to bilo u Varaždinu ga je neko pitao kada je neko u smoizolaciji dobiva naknadu za ta dva tjedna u iznosu od 2.125 kuna i što namjerava učiniti. I tada je bio nekakav nemušti odgovor da će vidjet, da ne zna, da to nije iz resora njega da će vidjeti i sve ostalo. Ono što mi odnosno što ja u ime GLAS-a i u svoje tražim danas i predstavljam je taj Prijedlog izmjene i dopune Zakona o obveznog zdravstvenom osiguranju. Ne moram posebno naglašavat da je ovaj prijedlog povezan sa situacijom i krizom uzrokovanom korona virusom. Jedna od posljedica širenja odnosno mjere sprečavanja širenja virusa za mnoge naše sugrađane je i određivanje samoizolacije, ne samo zato jer su bolesni nego zato što postoji sumnja na bolest ili mogućnost da su bolesni jer se zaraza pojavila u njihovoj najbližoj okolini. Ljudima koji su u samoizolaciji u velikom broju slučajeva i dijelom ili u potpunosti je onemogućen rad. I tu dolazimo do problema koje smo mi ovim prijedlogom želili riješiti. O čemu se zapravo radi? Radi se o tome da svi oni koji ne mogu raditi odnosno koji ne mogu uzeti bolovanje za vrijeme propisane samoizolacije primaju novčanu naknadu HZZO-a, ta naknada ne može biti i to za puno radno vrijeme veća od proračunske osnovice uvećane za 28%. Prevedeno na jezik koji možemo svi lakše razumiti, ona je za mjesec dana u iznosu 4.257,28 kuna mjesečno, a za dva tjedna samoizolacije ne može biti veća od spomenutih 2.125,00 kuna. Drugim riječima, osoba koja možda ili vjerojatno nije bolesna, ali po naredbi mora biti doma dva tjedna će dobiti naknadu u ovom navedenom iznosu. Što je ovdje ključni problem zbog kojeg predlažemo dopunu zakona? Ključni problem je u tome da ovakva odredba propušta upitati se koji je njen osnovni smisao. Po mom mišljenju osnovni smisao samoizolacije sa se spriječi širenje odnosno smanji mogućnost širenja zaraza. I to je u redu, to je cilj koji je opravdan ili se barem svi slažemo da je opravdan i da u tom dijelu nema spora. Ali drugo pitanje je, postiže li se ovako mjerom tako određeni cilj? Moj odgovor na to pitanje i zato i predlažem dopunu zakona je ne. Svakako ne bez vidljivog rizika da će ta mjera na različite načine biti izigrana. Vrlo jednostavno, financijski gubitak kojim se određena ljudi koji se nalaze u samoizolaciji, nepotrebno povećava rizik od širenja bolesti, zbog straha od novčane štete oni bi mogli pokušati izbjeći propisivanje ili se u ekstremnim slučajevima ne pridržavati. To smo kroz ovaj period malo više od mjesec dana imali prilike i vidjeti. I time zapravo nepotrebno dovodimo u rizik mjere koje se općenito provode sa sprečavanjem širenja virusa i u koji se ulaže veliki napor i veliki državni novac. Umanjena efikasnost tih napora zbog ovakvih propusta nepotreban je rizik koji može u konačnici samo više koštati nego da smo u startu stvari posložili kako treba. Dakle, ovim prijedlogom dopune zakona koji vam predstavljam određuje se da naknada za zaposlene u vrijeme samoizolacije bude 100% od osnovice za naknade plaća. Takva odredba nije nepoznata, sa Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju je naknada u 100%-nom iznosu predviđena npr. za privremenu nesposobnost zbog ozljede na radu. Dakle, čak ni ne uvodimo nikakvo novo rješenje koje bi ovim zakonom bila nepoznanica, samo jedno od već postojećih mogućnosti primjenjujemo i za slučaj samoizolacije. Mene zaista zanima, a to je da li za vrijeme samoizolacije koje je propisano za liječničko osoblje odnosno za medicinske sestre, doktore koji su vrlo ugroženi, da li primjenjujete ovo ili primjenjujete odredbu koja bi definirala da je tu tema ozljede na radu, dakle oni su svojim radom morali otići u samoizolaciju, zanima me što je to što ste se tu odlučili i što tu je u primjeni? Bilo bi puno korektnije da to imamo ovako definirano. Inače da malo ne mogu odoliti onom zovu sirene pa da malo taj odnos Vlade, Vlada je deklarativno zaista zatražila od svih nas konstruktivan pristup i neku vrstu barem prešutno podrške za neke od ključnih poteza u ovo vrijeme. To je veliki zahtjev bilo koje Vlade prema opoziciji i sasvim iskreno posao opozicije nije da Vladi pomaže ili da joj olakšava život, upravo suprotno. I bilo bi vrlo opasno da zbog epidemije virusa se poremete ti odnosi koji su normalni i nužni za funkcioniranje demokratske države. Ali kritička uloga opozicije zajedno sa kritičkom ulogom medija je ključna, ali usprkos tome mi ja kada velim mislim naravno na cijelu opoziciju, ponašamo se konstruktivno i odgovorno, pokušamo svojim prijedlozima i idejama doprinijeti borbi protiv virusa i ublažavanje njegovih posljedica. Ali usprkos i zato sam i rekla deklarativno pozivu, Vlada na našu konstruktivnost i na naše napore ne nalaze na plodno tlo. Nismo se ni milimetra odmakli od starih navika da ne može proći samo zato jer je prijedlog opozicije, a to nije dobro. I danas evo još friško ispod čekića mi smo dobili odgovor, Vlada je danas bila na sjednici, gdje Vlada odgovara i predlaže HS-u da ne prihvati predmetni prijedlog zakona. I sad razlozi zašto su kaže: „U odnosu na navedeno Vlada RH ukazuje na to da predlagatelj nije procijenio iznos potrebnih sredstava za provedbu predloženog zakona niti izvore sredstava iz kojih bi zavod osigurao potrebna sredstva, a s obzirom da zavod raspolaže određenim sredstvima koje su namijenjene za troškove zdravstvene zaštite i novčane naknade koje osigurane osobe mogu ostvariti u okviru obveznog zdravstvenog osiguranja, a isto su već raspoređena po aktivnostima financijskog plana za 2020.godinu, zavod predloženo povećanje naknade plaća neće moći provesti ako se ne osiguraju dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH“. Pa nismo mi ni mislili da se neće morat trebati osigurati dodatna sredstva. Očekivali smo zaista da se ozbiljno naš prijedlog shvati, očekivali smo da zaista se nekako vodi računa o tome, čak štoviše tog 13.ožujka smo imali najavljenu pressicu da predložimo naš prijedlog zapravo prijedlog je išao od mene jer smo tražili hitnu proceduru, no mi u odnosu na tad jer nam je na vratima bila ta nesretna korona i nekako apsolutno nešto što nismo znali ni koliko će dugo trajati, ni koliko mrtvih u Hrvatskoj može biti i koliko može biti oboljelih, mi smo rekli ok, nećemo sada uopće ići s tom pressicom i s tim van nego smo rekli dali smo taj prijedlog molimo Vladu da u setu svega što ima o tome vodi računa. Dakle, o kojem uopće financijskom opterećenju se može raditi? Prema službenim podacima u Hrvatskoj je jučer bilo 13.670 ljudi u samoizolaciji, ogromni broj ako zbog financija počnu izbjegavati mjeru, a vrlo mali da im se nadoknadi puni iznos plaće. Dakle, imamo toliko ljudi točno se može znati o čemu je riječ i ja gledajući, čitajući, promatrajući sve ovo mi se čini da je ta samoizolacija zaista izuzetno dobra mjera. Zamislite trgovca, neki koji su u samoizolaciji mogu raditi svoj posao, mogu raditi posao od kuće, vi koji ste liječnici ne možete, netko tko radi s ljudima tko je trgovac ne može. Prema tome, čini nam se i apsolutno smo sigurni da je ovo jedan prijedlog koji je mogao naići na plodno tlo, mi čak ne bi imali ništa protiv da je u onom setu mjera da se je Vlada odlučila i rekla ok, mi idemo s tim, mi bi se malo hvalili i rekli to je bio naš prijedlog, ali apsolutno podržavamo. No, do toga nije došlo jer ovaj odnos između pozicije i opozicije je apsolutno jednosmjerna ulica u kojoj ako podržavate ono što je Vlada predložila onda ste konstruktivni, a ako ne podržavate onda ste populisti, a ako imate i još nekakvu ideju i još nekakav prijedlog kako bi to moglo onda dobijete obrazloženje neki put s malo više argumenata, neki put s malo manje argumenata ali dobijete dodatno obrazloženje. Ono što smo mi još ovdje predložili je nešto što nam se učinilo da bi bilo neophodno potrebno da se jednako tako riješi, a to su osobe koje su se odlučile donirati pojedini organ. Dakle osoba koja je donirala ona za vrijeme kada se nalazi na bolovanju dobiva isti tu naknadu od već spomenutog iznosa koji sam nekoliko puta spomenula, a to je mjesečno u ovom trenutku 4.257,28 kuna, kada smo se već predložiti ovu izmjenu i dopunu zakona onda smo odlučili se i to promijeniti jer netko tko je odlučio donirati svoj organ bubreg dakle sve ono opće što je moguće, mislim da za vrijeme kada je na bolovanju treba imati 100% naknadu za vrijeme tog bolovanja. Kolegice i kolege, ima nas relativno malo, sada je zahvaljujući kolegi Đujiću malo nas je tu smo ravnotežu između doktora i svih onih ostalih, ali ja još jedanput nekako s ove govornice želim poručit slijedeće. Ovaj prijedlog je konstruktivan, dobronamjeran je, promišljen je. On omogućuje ostvarivanje temeljnog cilja oko kojeg se svi slažemo, a to je zaustavljanje koronavirusa i ispravljanje jedne očite nepravde. Stvarno ne vidim razlog da se ne prihvati. Ako želite konstruktivnost i zdrav razum s naše strane, pri tom mislim strane oporbe, onda morate i vi biti spremni na konstruktivnost i zdrav razum. Nemojte da u ovo doba koronavirusa, u ovo doba kad ne znamo svi zajedno što nas čeka, koliko to dalje mora ići, da taj odnos između oporbe i vladajućih ostane jednosmjerna ulica. Ali, ona može i ostat jednosmjerna ulica u ovom saboru, ali pomognite našim građanima, pomognite, dakle samoizolacija je zasigurno jedna od dobrih opcija, pogotovo kad se borimo protiv nepoznatog na način na koji se je to radilo u 19. stoljeću. Dakle, smanjenjem kontakta, da međusobno nemamo kontakte, da smo doma. Prema tome, ovo je jedan od prijedloga koji apsolutno možete prihvatit. Vi to ne želite prihvatit jer svi smo se promijenili u doba ove koronavirusa. Nemojte da jedini koji se nisu promijenili je vladajući HDZ i da ste tvrdoglavi, a u konačnici se tvrdoglavite na račun naših sugrađana. Hvala lijepo.
Fala i vama. g. Đujić replika.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak-Taritaš, ovo je dobar prijedlog, kao i niz prijedloga koji su u ovom periodu došli od strane opozicije i to stvarno dobronamjerno. Međutim, ja mislim da nijedan prijedlog opozicije, nijedne, nijedne stranke opozicije u ovih mjesec i pol dana od strane vladajućih nije prihvaćen i imam dojam da neke stvari su prihvaćene kasnije kao prijedlozi Vlade i s tim nemam problem i ponovo ću ponovit u ovom visokom domu da je ovaj problem pitanje koje se tiče svih građana, ne ljevih, desnih, virus ne pozna vladajuće i opoziciju i da bi svi trebali zajedno djelovati, da svi imaju dobrih prijedloga, ali bojim se da Vlada ovakvim odbijanjima šalje lošu poruku i to je ta priča o jednosmjernoj ulici o kojoj govorite. A šta sam htio reć? Rekli ste, osvrnuli ste se na ovo mišljenje Vlade da zavodu nisu osigurana dodatna sredstva, pa tek će se sad pokazat. Evo, ja sam danas čitao izvještaj ravnatelja zavoda koji kaže da je puno, puno manji broj bolovanja nego prošle godine, što znači da puno novca ide manje na tu recimo stavku i sigurno će u zavodu bit manje stavki iz kojih se ovom moglo namirit. Ali i s druge strane što ste i sami rekli mogla su se naći sredstva u proračunu ako bi bilo volje za to da se riješi.
Odgovor izvolite.
Ja nekako uvijek mislim da treba razmišljati šta je konačni cilj. Da li nam je konačni cilj da ljudi zaista ostaju odnosno onima kojima je propisana samoizolacija budu u toj samoizolaciji? Dal je konačni cilj države da ih financijski omogući da oni za ta dva tjedna dobiju naknadu koju trebati dobiti? Ako je to konačni cilj i to sam u izlaganju i rekla, a mogu i ponoviti. Nisam ja sujetna i nismo mi sujetni, pa mogli ste u onom paketu mjera koji su bili, ožujak koji je bio tako dosta nejasan, ali travanjski paket mjera, travanj jedan, nula, moglo se ić s tim prijedlogom, mi, ja bih odustala od ovog i rekla Vlada je krenula s tim prijedlogom i dobro je napravila. Tvrdoglavost nikad nikom nije ništa dobro donjela. Dakle, mi ovdje možemo koristiti ovu govornicu, možemo koristiti ovu sabornicu da međusobno razmjenjujemo mišljenje, stavove i ostalo. Ali iza ovog je u ovom trenutku više od 13600 ljudi.
Mrsić.
Kolegice Mrak-Taritaš, pa ako se može naći 40 milijuna kuna za bolnicu u Mostaru, pa onda ravnatelj Mostara kaže ah nisu to neki novci onda vjerojatno se i za ovu stavku su se mogli naći novci i sredstva jer HZZO svaku godinu završava u plusu, dakle nije u minusu, to nisu ogromna sredstva, ovo što je rekao i kolega Đujić, manje je bolovanja. Međutim, ono što je isto pitanje što će se opće desit sa našim sustavom sada kada popusti korona i kad vidimo koje će biti posljedice ovog, ove blokade koju smo imali u proteklih mjesec dana. Ovo je samo jedna izlika Vlade da ne da pozitivno mišljenje na ovo iako bi svaka Vlada i svaka razumna zdravstvena administracija dala pozitivno mišljenje i ovo promijenila. Ja se nadam da će biti pameti u Vladi ili HDZ-u da ako ne ide ovim zakonom da onda ide na drugi način da se promijeni.
Fala. Odgovor.
Pa upravo tako. Znate kad nekom nešto poklonite onda taj kojem to poklonite kažete, pa i baš nisu neki novci. Ja sam sigurna da svakom onom koji se nalazi u samoizolaciji i koji bi za ta dva tjedna umjesto tih 2.100,00 kn primio pola svoje plaće bi apsolutno razumio o čemu je riječ. Ovdje više nije odnos vladajućih i opozicije jel je to, taj odnos koji se nije ni u jednom trenutku promijenio i mi možemo predložiti i da danas srijeda, četvrtak, 16 sati i 36 minuta, vladajući bi rekli to ste krivo naveli, trebale bi biti prijelazne i završne odredbe, mi smo se na to naučili. Ali ovdje je riječ o jednom konstruktivnom prijedlogu koji je imao sve elemente da se prihvati, ali evo ja sam iz tog obrazloženja pročitala razlog zašto se on ne prihvaća. Imala sam još prije podne dok nije bila sjednica Vlade neku malu nadu, no međutim nada me je napustila iza sjednice Vlade.
I na kraju g. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, nije baš sve tako crno-bijelo. S ove strane su sve bivši ministri, osim kolege Đujića, al nadam se da će i on u nekoj budućoj perspektivi bit jedan od ministara, možda ne za dva mjeseca, ali dovoljno je mlad, možda i za 10.g. još će bit mlad. Dakle, vi ste govorili ovdje o 13600, dakle kad to pomnožite to je negdje oko 30 milijuna kuna, tamo ste naveli da nisu potrebna nikakva dodatna sredstva. Naravno da, da ne može se to samo tako gledat. Međutim, kad govorimo o zdravstvenim radnicima, recimo i onih koji sada u turnusima rade, tu se ne primjenjuje ovaj Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, nego Zakon o radu gdje onda poslodavac isplaćuje punu plaću i tako su isplaćene plaće, dakle za ožujak unutar zdravstvenih ustanova. Dakle, drugo je pitanje za ove neke druge koji za vrijeme samoizolacije mogu i raditi od kuće.
Odgovor, izvolite.
Ja sam namjerno raspravljala odnosno imala raspravu u ime …/Govornik isključen/…
Želi li neko, neko od predstavnika, nema predstavnika odbora, pa onda ne mogu ni htjet raspravljat kad ih nema. Otvaram raspravu, prvi je na redu g. Ivan Ćelić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u siječnju ove godine Svjetska zdravstvena organizacija je proglasila izbijanje nove koronavirusne bolesti javnozdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja. RH je vrlo rano započela s mjerama nadzora nad povratnicima iz zahvaćenih područja s ciljem ranog otkrivanja oboljelih osoba. Odluku o proglašenju opasnosti od epidemije ministar je donio 4. ožujka, a epidemiju proglasio 11. ožujka. Istog tog dana Svjetska zdravstvena organizacija je proglasila pandemiju COVID-a. Premijer Andrej Plenković je 24. ožujka predstavio prvi paket mjera vrijedan 30 milijardi kuna. Prva najvažnija mjera bila je beskamatna odgoda javnih davanja poreznim obveznicima s poteškoćama, dakle poreza na dohodak, poreza na dobit, doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje za 3 mjeseca s mogućnošću 3 mjeseca produljenja. U travanjskom paketu mjera gospodarstva koji je prije svega bio orijentiran prema poduzetnicima Vlada je odlučila povećati njima potpore u poteškoćama za očuvanje radnih mjesta i to je sve koštalo oko 8,5 milijardi kuna za travanj i svibanj. Sve su to mjere koje Vlada poduzima kako bi u ovim izazovnim i zahtjevnim vremenima očuvala svako radno mjesto, kako bi pomogla poduzetnicima da prebrode ovo krizno razdoblje. Zbog aktualne epidemiološke situacije uzrokovane pojavom novog koronavirusa u skladu s čl. 39. toč. 3. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju pravo na naknadu plaće kao jedno od prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja uz pravo na zdravstvenu zaštitu pripada osiguraniku u vezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja ako je izoliran kao kliconoša ili zbog pojave zaraze u njegovoj okolini. Moram istaknuti kako je zakon novelirao ovaj dio davno prije pojave koronavirusne bolesti i odredbe tog zakona su primjenjivane kad je netko recimo kliconoša salmonele ili kod zaraze virusom morbila i sada je u tu skupinu zaraznih bolesti pribrojan i novi koronavirus SARS-CoV-2. Ono što treba istaknuti, što sam već spomenuo, dakle kod onih na prvoj liniji bojišnice, recimo to tako, a to su liječnici, medicinske sestre, drugo medicinsko osoblje, ali i ostali djelatnici u zdravstvu kao što su servirke, spremačice, primjenjuje se čl. 95. iz Zakona o radu koji regulira naknadu plaće, a koji glasi da za razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga, radnik ima pravo na naknadu plaće. Znači, u ovim situacijama gdje zdravstveni radnici rade u turnusima i 14 dana su kod kuće ili kod onih kod kojih je određena samoizolacija jer su bili u kontaktu, tu se primjenjuje čl. 95., isplaćuje se puna plaća i ta naknada se, dakle isplaćuje na teret poslodavca. Primjena delimitiranih naknada na teret HZZO-a u ovakvim slučajevima ozbiljno bi financijski opteretila naš sustav. A vrijedi istaknuti da u novonastaloj situaciji nisu osigurana dodatna sredstva, što je kolegica Mrak-Taritaš rekla, dakle 13600 ako to pomnožimo sa 2125, to je negdje oko 30 milijuna kuna. Ovo što je kolega Mrsić rekao za 43 milijuna kuna, moram samo reći da bih mu preporučio ako nije pročitao tekst od g. Miljenka Jergovića, dakle pitanje što bi to značilo i na koji bi način opteretilo KBC u Splitu koji je jedini KBC od Dubrovnika do Zadra, o tome isto tako treba voditi računa. Nemojmo se obazirati na one koji trenutno vode bolnicu u Mostaru, a to ne bi, ne bi bilo ovaj umjesno sada komentirati jer ne radi se o njemu, nego se radi o ljudima koji žive u Mostaru i okolici. Ovdje bismo mogli govoriti o problemu brojnosti bolovanja, jedan od prioriteta svakog osiguravatelja, pa tako i HZZO-a jest destimulirati bolovanja, a ona se u našoj zemlji koji put i neopravdano zlorabe. Naknada plaće za vrijeme izolacije isplaćuje se osiguraniku na teret HZZO-a od prvog dana korištenja prava prema čl. 41. st. 1. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju temeljem izvješća o privremenoj nesposobnosti odnosno spriječenosti za rad koje osiguranik podnosi neposredno HZZO-u uz prilaganje potvrde o plaći izdane od strane poslodavca. S obzirom na sada poprilično restriktivne mjere HZZO je tu iznimnu situaciju, dakle da se postoji mogućnost podnošenja zahtjeva elektronskim putem bez prilaganja izvješća, dakle osiguranik kojem je od strane nadležnog epidemiologa utvrđena potreba izolacije o čemu će HZZO zaprimiti obavijest, on se odmah upućuje u izolaciju, a izabranog doktora je obavezan obavijestiti o tome telefonski ili putem e-maila. Prema čl. 55. st. 2. točki 7. Zakona o zdravstvenom obveznom osiguranju, za vrijeme trajanja privremene nesposobnosti zbog izolacije, osiguraniku pripada pravo na naknadu plaće u iznosu 100% od osnovice za naknadu plaće. Kratko ću se osvrnuti dakle na ovaj dio vezan za transplantaciju, mislim da je to nešto o čemu svakako treba ozbiljno razmisliti, dugoročno gledano i mislim da bi to HZZO trebao u nekim sljedećim razmatranjima staviti u onu kategoriju u kojoj je kategorija dakle, profesionalne bolesti odnosno ozljede na radu. Ova Vlada izabrala je životnu i zdravstvenu sigurnost hrvatskih građana te je poduzela mjere koje su u usporedbi s dinamikom širenja virusa u drugim zemljama u Europi i u svijetu bile prilično uspješne u ograničavanju dosadašnjeg širenja zaraze. Dočekali smo i današnji dan, danas je premijer Plenković predstavio 3 faze popuštanja mjera koje počinju od 27. travnja. Dakle, pored prioriteta zdravstvene sigurnosti, naravno da država treba voditi i računa o gospodarstvu i uzimajući u obzir cjelokupni kontekst u kojem se nalazimo, vodeći se načelom najboljeg interesa i za pojedinca i za zajednicu, ali vodeći računa i o tome da očuvamo funkcionalni sustav, smatramo da se postojećim mjerama ni na koji način ne doprinosi širenju zaraze novih koronavirusom jer tu je pitanje i osobne odgovornosti, dakle za one ljude koji su zaraženi, oni nikako smjeli izlaziti. Vjerujem da nam tu, jedan od razloga zašto je i Švedska išla sa ovakvim mjerama je što je kod njih pojam osobne odgovornosti puno, puno veći u RH i u tom smislu trebamo gledati prema skandinavskim zemljama, ali unatoč svemu, Klub zastupnika HDZ-a ne može podržati ovakve dopune Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Hvala.
Hvala i vama. G. Tomislav Panenić. Nema ga, gubi pravo. G. Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo. G. Saša Đujić ispred Kluba SDP-a. Ima ga.
Naravno da ga ima. Ima ga. Hvala lijepo. Evo ja ću na početku svoje rasprave reći da ja npr. nemam ništa protiv financiranja bolnice u Mostaru i mislim da bi čak to financiranje trebalo još pojačati jer da nema bolnice u Mostaru, gdje bi radili hrvatski vrhunski doktori poput dr. Paladina, kad ih HDZ recimo potjera iz Hrvatske? Onda oni ne bi imali gdje ići da nema bolnice u Mostaru. Tako da ja recimo, podržavam tu bolnicu neovisno o ravnatelju zato što ipak onda ti naši vrhunski stručnjaci imaju gdje još pomagati ljudima i onda veliki broj hrvatskih građana čak i ide tamo na liječenje [[Upadica: U Puli, g. Đujić. U Puli, g., dr. Paladinov će raditi u Puli isto.]] Dobro, aha, dobro, to su, ali dobro recimo da je izgubio nit, da nije bilo ove bolnice u Mostaru ovih godinu i pol dana. Ali ovoga, da se vratim na temu, dakle što se tiče ovog prijedloga, Klub SDP-a će podržati ovaj zakon naravno, budući da smo mi, mi smo isto predlagali neke izmjene na ovom tragu, ali ono što želim naglasiti opet kod ovog prijedloga kolegice Mrak-Taritaš je da je on dobar, realan i predan na vrijeme, što je najbitnije. Dakle, puno prije, kad su se tek pojavili problemi sa ljudima koji moraju biti u samoizolaciji i stoga mi je još više nije jasno zašto Vlada ne da odbija ovaj prijedlog, nego zašto prije nije kroz svoje mjere ugradila ove izmjene u neka svoja rješenja. A to je mogla jer mnogi zakoni danas koji su na snazi i koji si bili na snazi do unazad mjesec dana, nisu bili prilagođeni situaciji u kojoj se našla Hrvatska, odnosno u kojoj se našao cijeli svijet jer nije nitko ovo očekivao niti smo se ikad itko od nas u svom životu susreo s nečim ovakvim i onda smo neke zakone mijenjali u hodu. Tako i ove odredbe koje su ovdje, po kojima se danas provode zakone, nisu prilagođeni današnjim problemima. Evo, kolegica Mrak-Taritaš, a i mi mnogi drugi u javnosti smo u ovom periodu puno tih razloga naveli, zbog čega je to problem da ljudi kojima država naredi da moraju biti u samoizolaciji i nije problem što je država naredila, nego je interes svih građana da oni stvarno tamo i budu dok ne prođe tih 14, 15 dana, da onda imaju ovakvo smiješnu naknadu i puno, puno manju od svojih prihoda. Onda smo imali one susrete da, situacije da neki ljudi koji uđu u Hrvatsku lažu uopće od kud su došli, di su bili, s kim su bili u kontaktu od straha da ne bi morali završiti u samoizolaciji, da će izgubiti svoje prihode i egzistencijalna primanja i onda zbog toga lažu i u biti ugrožavali su sve druge. I onda Vlada umjesto da da prijedlog da se tim ljudima, da promijenimo ovu odredbu upravo na ovaj način da ti ljudi mogu imati dostojnu naknadu, Vlada želi recimo taj problem rješavati praćenjem pučanstva i mobitela npr. Evo, to je bio odgovor Vlade umjesto financijski obeštetit te ljude, Vlada je htjela pratit. E to nisu dobri prijedlozi recimo i to nisu dobra rješenja. Mi smo recimo prošli tjedan ovdje ili možda čak i ovaj tjedan, više sad nisam ni siguran, ovaj tjedan, jučer, jučer smo mijenjali, jučer smo imali Zakon o strancima kada smo mijenjali jedan, jednu tehničku odredbu da 30 dana nakon proglašenja završetka pandemije se ovoga mogu podnosit zahtjeve za one, oni stranci kojima su dozvole istekle. Prije dva tjedna tri smo imali što se tiče osobnih iskaznica i dokumenata jedan cijeli paket produljenja nevažećih dokumenata praktički. I to je prilagodba novonastaloj situaciji. Ista stvar je i s ovim zakonom i predan je na vrijeme. Dakle, kolegica je rekla nekoliko puta, u drugom mjesecu prije uopće ove blokade je on najavljen i govorimo svi o tome i što je najbolje i vi vladajući ste svjesni tog problema, ali Vlada nije napravila ništa po tome. Ja sad stvarno imam dojam, dojam da ovoga jedini razlog je to što to dolazi prijedlog iz opozicije i što predlaže opozicija nešto i da se zbog toga to ne želi prihvatit, a ne da je ovo trebalo bit prihvaćeno danas, ni, ni jučer, ni prekjučer, nego prije dva mjeseca je to trebalo bit, mi sad idemo u popuštanje mjera već praktički doduše po meni ne znam ni kolko su neke stvari opravdane u ovim popuštanjima, kolko su one isključivo plod nekog pritiska i situacije, ali vidjet ćemo, vrijeme će to svoje pokazat. I opet ću naglasit, dakle cijelo ovo vrijeme opozicija je pokazala veliku odgovornost po meni, konstruktivnost sa svojim prijedlozima, podržali smo sve prijedloge, 95% prijedloga vladajućih smo podržali jer to tako i treba bit jer su u interesu svih građana, nijedan naš prijedlog naš nije prihvaćen, nijedan amandman, nijedna inicijativa, nijedna izmjena zakona. E, pa nije baš da sve šta smo mi predložili ne valja. A da ne govorim da situacija u kojoj smo danas da se ovo rapidno mijenja iz dana u dan, da je danas situacija puno drukčija nego što je bila i prije mjesec dana i prije dva i prije tri. I stoga već trebamo predlagat neke nove mjere, a nismo još proveli ni ono što smo trebali napravit odmah na početku. I recimo, evo i na tom tragu SDP je imao cijeli niz paketa ovoga razno raznih prijedloga. I tako smo imali osim zaštite zdravlja građana, zaštite ekonomskog zdravlja i zaštita hrvatske valute, mi smo imali evo ovaj zdravstveni paket prijedloga i ja ću se sad osvrnut na neke stvari. Neke stvari smo mi predlagali prije 2-3 tjedna, Vlada ih tek sada kroz ova popuštanja uvodi. Recimo, mi smo se zalagali za koordinirano i široko testiranje, testiranje uključujući, znači povećan opseg testiranja građana, uključujući i nasumično testiranje odnosno da vidimo koliko je ljudi uopće u populaciji prohodalo virusa da to ni ne znaju, da nisu imali nikakva, nikakva ovoga, nikakve simptome. Evo, recimo mene je zbunila činjenica da mi zadnjih nekoliko dana recimo imamo u odnosu na prethodne u tim mjerenjima, imamo npr. 40 zaraženih, dan prije smo imali 10, ali nam onda kažu iz stožera, ne to je puno manje nego prije jer sada više ljudi testiramo. Da li to znači da ona prijašnja testiranja su bila premala odnosno da su ona bila u većem obimu da li bi mi imali, ne bi imali onaj, onu linearnu rast od 60 zaraženih dnevno kako nam je stožer predstavljo ili bi te brojke bile puno, puno veće? Pa vi ste morali zadovoljit ono 7 kriterija da se nekog testira. Danas ljudi svjedoče po novinama kolko su puta išli prema zdravstvenim djelatnicima i molili da ih se testira, imali su sve simptome, odbijalo ih se i onda su ugrozili i sebe i obitelj i druge da bi na kraju ispali zaraženi. A recimo to mi nije jasno. Zbog čega se to nije provodilo? A to je SDP predlago još prije 2-3 tjedna. Također predlagali smo da RH mora pod hitno krenut u proizvodnju medicinske opreme, maski, rukavica i toga, ne, ne da ovisimo samo o uvozu. I recimo prije 2-3 tjedna ministar Horvat kao tisuću stvari do sada je revolucionarno najavio kako ćemo mi proizvodit M3 maske za cijelu EU. Pa kad to najavi ministar Horvat mene onda strah da od toga stvarno neće bit ništa. Tako je on, po njegovom tu se proizvode velike marke, ne znam, velike industrije itd. Tu treba napravit veći intenzitet i ja mislim da RH ima znanje i kapacitet da može proizvodit dovoljan broj medicinske opreme koju bi onda bilo nužno osigurat za sve građane odnosno za što širi krug ljudi, a ne samo za medicinske djelatnike i one ne medicinske djelatnike koji žive, koji rade u, u, u medicinskim ustanovama i u onim rizičnim ustanovama, npr. u domovima za starije i nemoćne u kojima nam se dešavaju ti tzv. proboji proteklih dana. Dakle, ljudi tamo rade bez adekvatne opreme. Da li zato što je nema, što ravnatelji stvarno nisu mogli ostvarit odnosno nabavit zaštitnu opremu za svoje djelatnike ili su na tim pozicijama nekakvi ravnatelji koji su postavljeni po nekakvim političkim ključevima, pa onda to nisu bili ni u stanju, ni ne znaju. Ja to ne znam, ja čak bi se ovdje usudio reć da nisu mogli čak ni nabavit jer nemaju otkud. S druge strane ovoga zašto ne bi uveli testiranja za djelatnike u domovima? Evo, ja znam da npr. KBC Rijeka inzistira npr. na tome ako neko iz staračkog doma dolazi na operaciju u bolnicu da ga se testira prije dolaska u bolnicu i nakon što prođe operaciju npr. stariji, neko od starijih korisnika tih domova, kuk ili nešto, nakon što ga operiraju tek po testiranju ga vraćaju nazad. Al to nije obveza od strane stožera i nisam siguran da sve bolnice u RH to rade. Ali recimo, dakle takve ustanove koje su rizične i te djelatnike bi trebalo testirat, pa ne može taj test bit tolko skup i nenabavljiv. Zašto je fama oko toga? Evo ja bi volio da mi neko da odgovor na to pitanje. Zbog čega toga nema? Da li se djelatnici koji rade u nekoj smjeni mogu stavit pod nekakav režim u tim domovima jer evidentno je da je virus u te domove gdje prijeti velika opasnost i gdje su rizični korisnici, su donesli djelatnici, nije mogo donest niko drugi, al nisu ti ljudi krivi, em nisu imali opremu, em su uvjeti takvi. Zašto, mislim zašto ih neko nije testiro? Također ovoga tu smo se predlagali isto još restriktivnije mjere upravo u takvim ustanovama i ovoga, druga stvar koja je vrlo važna, a to je vraćanje u funkciju zdravstvenog sustava. Dakle, pregleda za kronične bolesnike, pojačan rad, ali vidim evo da Vlada u ovim mjerama to sada priprema i da to sada najavljuje i da će to sada krenut. Po nama, mi smo to predlagali još prije dva tjedna, ali evo, nikad nije kasno jer imali smo velike liste čekanja i prije ove pandemije, mislim da su se sad produžile, ali treba intenzivno raditi na tome da se zaštiti zdravlje naših građana. Nemam više vremena, ali možda ću nastaviti još kasnije. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je, sada je na redu g. Mirando Mrsić ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, doista niste imali više vremena. Izvolite.
Hvala lijepo. Ako ništa drugo, ova korona nas je naučila da peremo ruke i da brišemo površine pred nama, to je nešto što nama liječnicima je uobičajeno, ali dobro, sad cijela Hrvatska zna i ponaša se po tome. Žao mi je što je ovaj zakon, kao imali smo prije isto Zakon o mirovinskom osiguranju, dobio odbijenicu od Vlade, tu odbijenicu sam pročitao i moram reći da nešto nemuštije i prozirno nisam uspio, pročitao, očito da je u Vladi, mogli su odmah odbiti onda kada je došao u Vladi, ali su valjda cijelo vrijeme gledali način kako će to odbiti jer ovo je nešto logično što su trebali prihvatiti. Sam ravnatelj Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje je jasno izjavio da je trošak samoizolacije je negdje oko 35 milijuna kuna i da će oni to naći unutar samog Zavoda za zdravstveno osiguranje pa logično da će naći jer su prošle godine završili, ja mislim sa preko 200, odnosno skoro 300 milijuna kuna plusa, što je plus u HZZO-u, ali je minus u bolnicama, znamo kako to izgledali, ali nominalno postoji plus. Tamo je, takav je kakav je, prema tome, mislim da i ova inicijativa od strane kolega iz GLAS-a nije nešto što je Vlada trebala odbiti. Ja se nadam da će o tome biti razmišljanja i da će u budućnosti se te stvari riješiti jer bit će još epidemija, ono što sam rekao zadnji put i ministru Berošu, da bi trebao otpustiti svoje pravne savjetnike jer su dakle, Zakon o sprječavanju širenja zaraznih bolesti u Sabor donijeli na kraju, a trebali su, to je trebao biti jedan od prvih zakona, gdje je i u tom zakonu vrlo jasno bilo da kad je netko u karanteni da ima pravo naknadu od strane države. I jasno je bilo kada, da kada ima puno ljudi u samoizolaciji da će to biti problem za državu, ali sasvim sigurno da ovaj prijedlog GLAS-a je trebao naići na plodno tlo, Vlada se nije sjetila kao što se sjetila zadnji čas za ovaj zakon. No ono što će biti problem što ćemo sada popustiti mjere i po prvi puta ćemo vidjeti što su nam te mjere napravile u sustavu. Možda ćemo sada konačno vidjeti i koliko nas koštaju bolnice bez pacijenata, dakle, samo sa hladnim pogonom. Dubrava je izuzetno dobar primjer toga i mislim da iz tog primjera sada možemo izvući vrlo dobre pouke jer Dubrava je bila centar koji je trebao zbrinuti sve one koje su zaražene sa koronavirusom, oni koji bi trebali ići na respirator, ona je bila poluprazna. Srećom, hvala Bogu da je bila poluprazna, ali eto, možemo sad proračunati koliko nas košta hladni pogon jedne bolnice koja nema pacijenta i ima samo osoblje. Drugi problem koji ja htio tu iskoristiti priliku da o tome pričam je i pitanje što se desilo u zdravstvu, ono što se desilo u pobolu populacije u ovih mjesec dana. Da li ćemo zbog ovih mjera koje smo napravili imati veću incidenciju metastatskih karcinoma, da li ćemo imati veću incidenciju kardiovaskularnih bolesti, sasvim sigurno ćemo imati veću incidenciju psihičkih bolesti jer ovo definitivno izaziva psihičke traume, mislimo danas i u Saboru. Prema tome, ja se nadam da će zdravstvena administracija vrlo brzo krenuti u istraživanje i reagirati vrlo brzo jer ako se pokaže da mi u ovih mjesec dana umjesto otprilike oko 2 tisuće malignih bolesti koje, novih, koje dijagnosticiramo u tom periodu i u cijeloj Hrvatskoj, ako smo ih dijagnosticirali 1000, pa da smo 1800 ili 1900, opet ih 100 nismo i tih 100 će doći onda već kada se bolest proširila. Prema tome, to je isto tako jedna cijena ove samoizolacije. Također bi bilo zgodno vidjeti koja nam je stopa smrtnosti u ovom sada periodu kada su bile mjere izolacije, da li je ona povećana, da li je ostala ista jer, ne treba zatvarati oči da zbog ove situacije neki nisu htjeli ići u bolnicu, neki su imali problema do zdravstvene zaštite doći, bilo je problema i sa primarnoj zdravstvenoj zaštiti, primarna se na neki način zatvorila sama u sebe i jednostavno do doktora primarne zdravstvene zaštite je bilo vrlo, vrlo teško doći, to je isto jedna stvar koju bi zdravstvena administracija itekako trebala razmišljati. Ono što nas je spasilo u svemu ovome je Štampar. I spasilo nas je javno zdravstvo i Štamparovi postulati javnog zdravstva jer da nije bilo javnog zdravstva, nisam siguran da bi ovako dobri rezultati u kontroli epidemije koronavirusom bili vidljivi u Hrvatskoj. Štampara smo po malo i bili zaboravili, ja se sjećam, evo nedavno, prije jedno 2 mjeseca, već je, bilo je razgovora da je hrvatsko društvo, ne može se bazirati na javnom zdravstvu, da mora biti privatno zdravstvo jer je privatno zdravstvo jedino efikasno i da će to spasiti hrvatsko zdravstvo i zdravstveni sustav. Ovo je pokazalo da bez javnog zdravstva mislim da ne bi uspjeli imati ovako dobre rezultate jer javno zdravstvo je, se temelji na novcima građana, sa ciljem zdravlja građana, ono je neprofitno, sa niskim cijenama usluge i građani ne osiromašuju. Samo napominjem jednu činjenicu, da ako ste u Americi i dobijete koronavirus, završite u intenzivnoj njezi na respiratoru, vaš ceh će biti između 40 do 50 tisuća dolara. Ako i preživite takav teški oblik koronavirus infekcije morat ćete proglasiti bankrot. 2/3 američkih građana će morati proglasiti bankrot jer neće moći platiti takvu njegu. Hvala Bogu, za razliku od Amerikanaca u RH je ostao sustav koji je prije skoro 100.g. zamislio Andrija Štampar i tu ja ističem jedan i vrlo važan od onih 10 njegovih postulata, jedan je vrlo važan, a to je da liječnik ne smije biti ekonomski zavisan od pacijenta. To ne znači da on mora imati manju plaću, ali to znači da pacijent njemu ne direktno ne plaća, nego za uslugu koju on njemu, njemu pruža. S druge strane je sustav očito uspio preživjeti sve reforme, počevši od Hebranga, pa sad zadnje do Kujundžića koji je sustavno uništavao javno zdravstvo. Ja se sjećam još vremena kada je g. Hebrang reko da nam ne treba medicina rada da je to potpuno bespotrebno, da je to tekovina socijalizma i svega ostalog, pa smo sad pod kraj morali pod hitno pronalaziti specijaliste medicine rada jer je to nešto što je u EU sasvim normalno da imate jednu takvu službu, u RH morali smo stvarat ponovo, ali sve one dobre stvari koje su u toj medicini rada desetljećima se stvarale bile su uništene tako jednim ishitrenim potezom. Tako i da, tako i ovaj dio što se tiče samog javnog zdravstva i Zavoda za epidemiologiju, jasno je da privatnom biznisu i privatnom zdravstvu ne trebaju infektolozi, intezivisti i ne daj Bože epidemiolozi jer oni njima ne trebaju, ne stvaraju im profit za njihove, dakle usluge, ne trebaju velikom dijelu pučanstva. I jasno da privatni sustav neće ulagati u te kadrove, zato nam treba javni sustav i zato je ova korona epidemija pokazala svu dobrobit javnog, javnog zdravstva. To nam otvara još jednu diskusiju, jednu diskusiju o budućnosti, a to je što ćemo sa javnim zdravstvom. To otvara isto tako same diskusije što ćemo mi sa hrvatskim društvom nakon ovoga, što se će se dešavat sa RH, što, koje stvari ćemo morat mijenjati u odnosima na tržištu rada, u zdravstvenom sustavu i svim drugim sustavima jer neće ništa biti isto kao što je i nekad bilo. Tako i za javni sustav je potrebno vrlo jasno usmjerenje u kojem pravcu je, al mislim da nam je, hvala Bogu, ova epidemija dala jasan naputak, a to je da javno zdravstvo treba čuvati i osnažiti još više jel je, to je zalog da zdravlje bude na prvom mjestu, da ono bude dostupno svima i da kad se razbolite ne morate dizat kredite da platite vaše liječenje. Klub HSS-a i Demokrata će podržat ovaj zakon. Žao nam je što Vlada to nije napravila. Ja očekujem da će vrlo brzo izaći nekakva izmjena Pravilnika u HZZO-u koja će biti na tragu ovog.
Fala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gđa. Željka Josić, izvolite.
Zahvaljujem. Zahvaljujem predsjedavajući. Meni je sad malo ovako iz ove perspektive ljepše vas gledat, moram to priznat. Evo poštovane kolegice i kolege, mislim da smo se danas svi mogli usuglasit oko činjenice kako je širenje koronavirusa u RH dovelo i u situaciju u kojoj se nikad RH nije našla do sada. I ja bih iz nekog mog evo osobnog, iz moje osobne perspektive mogla reć kako smo ipak na neki način ušli spremni i kroz ovo sve prolazimo timski i mogu reć solidarno, što nas je dovelo naravno do toga da i ova krivulja rasta zaraze nema svoj eksponencijalni rast nego da smo mi još uvijek u toj linearnoj fazi. Jasno kako bi nastavili u ovom smjeru potrebna je angažiranost svakog pojedinca, a vjerujem da su svi naši ljudi toga svjesni i zato i ovaj zakon koji ste vi predložili kako bi se povisile naknade za samoizolaciju za one osobe koje nisu bolesne smatram ipak nedovoljno obrazloženim, a s druge strane pitam se biste li vi na ovaj način potaknuli i jednu novu i veću, veću stopu bolovanja. Ja i sama radim u zdravstvenom sustavu i ono što sam ja primijetila do sada da velika većina naših pacijenata se ipak pridržava mjera samoizolacije i da su oni u velikoj mjeri shvatili kako na taj način štite ne samo sebe već i druge, pa između ostalog i nas koji radimo u zdravstvenom sustavu, policiju, civilnu zaštitu, uslužne djelatnosti koje su nam u ovom trenutku dostupne. Ovim putem bih naglasila da samo u zdravstvenom sustavu u suzbijanju ove epidemije djeluje i bavi se time više od 70 000 zdravstvenih djelatnika, više od 7000 policajaca, što se tiče civilne zaštite više od 5000 volontera, dakle to je veliki broj ljudi koji zaista naši građani na ovaj način koristeći mjeru samoizolacije poštuju u sprječavaju da ih, da tu dalje zarazu širimo među njima. Iako se radi o virusu koji u ovom trenutku se još uvijek istražuje i za koji ćemo kroz tek neko vrijeme znat koje će imat posljedice, osobno smatram da na prvom mjestu uvijek treba staviti zdravstvenu sigurnost. Zato me malo iznenađuje da ste vi ovim prijedlogom zakona izdvojili samo postojeći trenutak i samo ljude koji su u ovom trenutku u samoizolaciji i tome ste dodali donatore tkiva i organa. Ja ću vas samo podsjetit da smo mi već u nekoliko navrata i u ovom saboru razgovarali o trudnicama, o pronatalitetnim mjerama i u ovom trenutku spomenula bih da ovakvu naknadu od 4.250,00 kn imaju također, trudnice koje su na komplikacijama trudnoće. Sad ćete mi reći da, ali to je bolovanje. Osobno smatram, ne zato što sam ginekologinja nego da toj skupini isto tako trebamo dati na važnosti, pogotovo u ovom trenutku i ne mogu se složiti s vama u onom segmentu, vi ćete, kad ste rekli da 2 tjedna samoizolacije oko 2 100 kn. Da je, to je malo, složit ćemo se. No, ove žene su više mjeseci na 4 200 kuna i zato trebamo razmisliti prije nego što donosimo ovakve prijedloge. Vjerujem da će neki od tih prijedloga u određenoj zakonskoj regulativi u nekoj budućnosti možda biti i prihvaćeni, možda u drugačijem obliku, ali ono o čemu trebamo razmišljati, trebamo razmišljati o svim našim, o cijeloj našoj populaciji, a ne samo o trenutno izdvojenim, o trenutno izdvojenoj grupi ljudi, Zato bih ja spomenula da ono na čemu mi možemo temeljiti našu budućnost i dalje, da educiramo, da se educiramo o zaraznim bolestima, da moramo educirati našu populaciju o zaraznim bolestima, ne samo o koronavirusu nego općenito o zaraznim bolestima i da naša budućnost i naše zdravlje ustvari temelji na znanju koje mi imamo u RH samo ga trebamo usmjeriti u pravom smjeru. Hvala.
G. Mrsić, replika.
Kolegice Josić, rekli ste da je ovaj prijedlog zakona neutemeljen pa bih ja vas pitao po čemu to mislite da je neutemeljen? Prijedlog zakona je vrlo jasan, svi oni koji su u samoizolaciji, umjesto ovih 2,5, trebaju imati puni, dakle 4, dakle punu osnovicu, što je negdje otprilike, umjesto 34 milijuna koja su potrošena da sada, negdje otprilike oko 70 milijuna kuna, što HZZO može podnijeti, pogotovo što će imati manje troškova jer je manje pregleda, manje je bolovanja, dakle sam HZZO će na rashodovnoj strani imati manje. Doduše, imat će manje i na prihodovnoj strani, ali Vlada je obećala da sve one koje je oslobodila doprinosa, da će HZZO-u to nadoknaditi, prema tome, HZZO ne bi trebao biti na ovoj dohodovnoj strani, dakle na prihodovnoj u gubitku i ne vidim razloga zašto ste rekli da ovo nije utemeljeno.
Odgovor, izvolite.
Dakle, ja nisam rekla da je neutemeljen nego sam rekla da nema dostatnog obrazloženja. A s druge strane, ako ćemo govoriti o tome da sad imamo samoizolaciju koju moramo platiti. Ja ću vam samo spomenuti da taj isti HZZO kojeg ste vi spomenuli da je završio godinu sa 200, 300 milijuna kuna u dobitku, je iz, u plusu, pardon, isto tako taj isti HZZO sad sva ta sredstva ulaže u zdravstveni sustav. Nemojmo zaboraviti da će i za travanj i za svibanj uložiti i u Infektološku kliniku koja je u ovom trenutku bolnica u koju pristižu praktički svi naši pacijenti, od onih sa blagim do onih sa teškim simptomima bolesti i gdje jedinice intenzivnog liječenja rade doista 24 sata na dan. Isto tako, spomenuli ste i bolnice i taj isti HZZO i nije smanjio u ovom trenutku limite, a vrlo dobro znate da limiti itekako ovise o tome koliko ćemo mi fakturirati. To su neke stvari koja ja osobno smatram [[Upadica: Hvala.]] da HZZO dobro radi u ovom trenutku i da sva svoja sredstva [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] daje tamo gdje je to najpotrebnije, a to je zdravstveni sustav.
G. Đujić.
Kolegice Josić, vi ste rekli da bi možda prihvaćanje ovog prijedloga povećalo broj novih bolovanja, s obzirom da su stara bolovanja smanjena, ja ne vidim tu nikakav problem po tom pitanju i kad pričamo o financijama u HZZO-u. Puno je manje pregleda danas, puno manje rehabilitacija u zdravstvenim ustanovama, puno je manje onih stvari koje bolnice rade uobičajeno, onda HZZO ne plaća usluge koje bolnice trenutno ne rade. A smanjene su u velikom obimu, tako da, ja mislim da financije HZZO-a neovisno o povećanoj aktivnosti zbog koronavirusa nisu ugrožene, zato što su pale aktivnosti u nekim drugima i neke druge bolnice imaju smanjene prihode značajno upravo zbog toga jer HZZO sada ništa ne refundira. Zbog toga mislim da ovo ne bi prouzrokovalo nikakve nove probleme, a što se tiče naknade trudnicama za čuvanje trudnoće, ja to podržavam, pa o tome smo mi iz opozicije govorili ovdje kada smo raspravljali o rodiljnim naknada prije 2, 3 mjeseca i prošle godine i pretprošle godine i to je ono recimo, što moramo svi zajedno mijenjati i što bi bilo fer, da žene na čuvanju trudnoće imaju 100% plaću, to je moj stav, recimo, 100% plaću.
Odgovor, izvolite.
Činjenica je da je u ovom trenutku hladni pogon ugašen, ali svi vrlo dobro znamo zašto je tome tako. No, ne mogu se složiti s vama da se ipak dio pregleda ne obavlja. Mi koji radimo u sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti itekako komuniciramo sa svojim kolegama iz primarne zaštitne zaštite kroz određene uputnice gdje oni traže konzilijarne nalaze liječnika iz bolnice. To koliko se može fakturirati, fakturira se, naravno, ali pokušavamo naše pacijente doista zaštititi na način da budu što manje izloženi bilo kakvoj mogućoj infekciji.
Hvala. Sljedeća rasprava, gđa. Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. tajniče, gđo. predlagateljice, dakle ja razumijem kolege iz HDZ-a koji sad tu moraju nešto izmisliti da brane ovaj stav Vlade da to odbije, ali dozvolite da nekoliko argumenata iznesem zašto to nije što se Vlade tiče ni politički ni socijalno pametno da ima ovakav stav. Ne radi se ovdje o nikakvom velikom iznosu obzirom na iznose koje smo izglasali u ovom Saboru na prijedlog Vlade u zadnjih mjesec dana. Stotine tisuća ljudi, stotine tisuća, su se prijavili za one 4 tisuće naknade da ne bi otpuštali poslodavci ljude nego da drže se na toj nekoj plaću od 4 tisuće. Vlada je, kao što se sjećate, prvo predložila 3 250 ili tako nešto, to se pokazalo premalo, to se pokazalo očito nedovoljno motivirajućim i nakon toga je preuzela, ne samo da je povisila taj iznos da bi se motivirali poslodavci da zadrže ljude na radnim mjestima, nego je preuzela i još 1500 kuna na svakog tog čovjeka plaćati doprinosa. Dakle, očito je da kad je brojka dovoljno značajna i oni koji vrše pritisak dovoljno utjecajni, da onda novaca ima. Ali, kad je brojka 13 600 i to su raštrkani pojedinci, dakle ljudi kojima je određeno da moraju provesti vrijeme u samoizolaciji, njihova društvena moć je nikakva. Ili tako slaba da se ne mogu za to izboriti. Drugi razlog zašto ne stoji ova argumentacija Vlade i zašto mislim da je to i politički i socijalno nepametni stav je u ovih, u ovoj krizi se pokazalo, mi smo tu donijeli, ja ne znam, ali svakako desetke i desetke zakona na prijedlog Vlade koje opozicija u većini, naravno uvijek imate lunatic fringe ali u većini, podržala. I stala je iza toga pri punoj svijesti što to znači za proračun, što to znači za poslije, što to znači za svaku sljedeću Vladu, što to znači u krajnjoj liniji i za PR ove Vlade. Podržala je zbog toga što to je zdravorazumski. To u ovoj situaciji nismo pozicija i opozicija, u ovoj situaciji smo jedna grupa ljudi iz jedne male zemlje i zabrani da tu sudjelujemo u nekoj politici i pokušamo voditi to u nekom pravcu da se zemlja oporavi odnosno da kroz ovo teško razdoblje se stvori neki temelj iz kojeg ćemo se kad ovo završi, a pitanje je naravno kad će završiti, da li će završiti, mi svi nekako podsvjesno mislimo da će završiti tako da sve bude kao što je bilo i prije, a vrlo vjerojatno naravno neće tako završiti, ali da nekako imamo odskočnu dasku da krenemo dalje. Epidemiolozi po svijetu procjenjuju da je stvarni broj zaraženih od korone otprilike 10 puta veći nego što mi znamo na prosječnom ili što imamo podatke, na prosječnom testiranju kakvo postoji u različitim zemljama. Kod nas to testiranje nije previše intenzivno, tako da možemo pretpostaviti da ima de facto 10, barem 10 puta više ljudi koji su zaraženi. E sad, zašto bi netko tko je bio u kontaktu i zna da je bio u kontaktu sa nekim tko je zaražen, ako ga nitko neće prijaviti, se prijavio da bude 2 tjedna u samoizolaciji i da nema što za jest. Ovisno naravno o imovinskom stanju, ima ljudi, nikome od nas to ne bi bio problem, da dobije za 2 tjedna tih 2 tisuće i nešto, ali mnogim ljudima to je ozbiljan problem i kad ima sve ove poteškoće koje ima [[Upadica: Hvala lijepa.]] zašto da se prijavi da još i osiromaši u tom razdoblju odnosno ne može [[Upadica: Hvala.]] sklopiti kraj s krajem u tih mjesec dana. Novci nisu veliki [[Upadica: Hvala.]] i mislim da je u [[Upadica: Gđo. Pusić.]] mjerama koje Vlada poduzima [[Upadica: Gđo. Pusić.]] a to je da pozitivno stimulira ljude da sudjeluju, da je ovdje [[Upadica: Gđo. Pusić, hvala.]] samo zbog razloga opozicije to odbila. Oprostite.
G. Đujić vam replicira pa možete nastaviti poslije. Izvolite.
Kolegice Pusić upravo na kraju svoje rasprave ste rekli najvažniju stvar. Dakle krivo je od strane vladajućih, ja bih tako rekao gledati na ovu mjeru, kao na nekakav trošak ili nedostatak sredstava. Ovo je mjera koja je nužna, dakle nužna zbog šireg broja ljudi, ne samo ovih 13 tisuća što ste rekli, nego ugroze koju ljudi svojim neodgovornim ponašanjem u jednu ruku, ili brigom za svoju vlastitu egzistenciju u drugu ruku, mogu prouzročiti. A u ovom hodu od ovih mjesec i pol, dva dana je ova mjera samoizolacije za vladajuće čak postala u jednom trenutku i predmet strašenja. Pa sjećamo se one poruke našim iseljenicima od strane Stožera i Vlade, nemojte dolaziti doma za Uskrs u Hrvatsku jer ćete morati ovdje ostati 14, 15 dana i nećete se moći vratiti u zemlju iz koje ste došli, a gdje radite. Dakle, to pokazuje uopće na koji način je [[Upadica: Hvala.]] Vlada gleda na tu mjeru, ne kao [[Upadica: Hvala.]] na nešto nužno nego kao [[Upadica: Odgovor gđa. Pusić.]] na nešto što je takvo.
Pa sve mjere koje smo ovdje donosili, zašto smo ih mi podržali? Podržali smo ih zato što smo smatrali da one stimuliraju i poslodavce i radnike i različite segmente hrvatskog društva da surađuju u suzbijanju odnosno smanjenju ili kao što kaže, izravnavanju one krivulje zaraženih, dakle, u ovoj epidemiji, pandemiji. Ovo je isto tako jedna takva mjera, samo puno, puno, puno, puno jeftinija od svih onih koje smo do sada donijeli, a puno efikasnija nego što je trošak. Dakle, ne vidim zašto ne.
G. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Pusić, ovdje se radi ipak o 14 dana i ne bih baš rekao da će građani osiromašiti za tih 14 dana, kolegica Mrak-Taritaš je spomenula djelatnike benzinske postaje i ja bih spomenuo i djelatnike koji u trgovinama rade, bojim se da oni nažalost, ali je takva situacija u Hrvatskoj ne zarade za 14 dana više od ovih 2.125 kuna, naravno da tu postoji prostora za ljude kojima je određena mjera samoizolacije koji mogu od kuće radit, naravno neki ne mogu ali opet ne bih ja to tako dramatizirao. S druge strane vi na neki način kao da indirektno stimulirate te ljude da se prijave u samoizolaciju onda opet na neki način ulazimo u određenu zamku koja se događa u nama susjednoj zemlji gdje je predsjednik jedne države pred izbore obećao svim građanima po 100 EUR-a.
Hvala. Gospođa Pusić odgovor.
Vi smatrate da je samoizolacija obećanje 100 EUR-a? Ja to zbilja ne vidim. Jer zašto smo sve ovo radili što smo radili ako nije ideja da se oslonimo na poštenu inteligentnu prosudbu ljudi. Dakle, vi ćete njima oduzet novce zato da se ne bi prijavili u samoizolaciju. Iskreno rečeno ja bi rađe da ih 10% prevari u tom pravcu pa da nisu trebali ići u samoizolaciju nego da ih 10% prevari da ne idu u samoizolaciju nego hodaju okolo i šire zarazu.
Hvala. Sada gospodin Saša Đujić ima svoju raspravu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću nastavit evo ovu raspravu koju sad započeli u pravcu u kojem smo krenuli. Dakle, ja mislim da je ovaj prijedlog zakona i ova mjera povećanja te osnovice nužna i mislim da ovoga nije to samo ispravljanje nepravdi ljudi koji završe u samoizolaciji nego upravo ovo, ne da mi s ovom mjerom stimuliramo ljude da se prijave u samoizolaciju nego sprječavamo da oni koji tamo trebaju biti radi vlastite sigurnosti, sigurnosti svoje obitelji, sigurnosti svih građana i okruženja to uistinu budu i da ne lažu o svojim kontaktima o mjestu od kud su došli recimo prije uvođenja mjera, neki su se vratili u Hrvatsku neposredno ovoga prije nego je stožer odlučio da će se, da ljudi koji se vrate moraju ostati 14 dana tamo, pa onda nisu htjeli govoriti gdje su. Već sama činjenica da čovjek mora biti zatvoren u jednom prostoru, sam bez ikoga 14 dana je dovoljno destimulirajuća, a kamoli neke financije. Evo, mislim sjećamo se bilo je kolega u ovom visokom domu koji su bili u samoizolaciji, srećom oni ne ovise o ovih 2.000 kuna jer po zakonu imaju punu plaću neovisno da su, neki su 4 godine u ovom visokom domu tako da tu nema tih problema. Ali su recimo kolege iz samoizolacije apelirali na Vladu i recimo ministar Beroš je to prihvatio i rekao kao prijedlog, a to je psihološka pomoć tim ljudima jer su u ogromnom problemu. Pa i građani koji nisu u samoizolaciji koji se posljednjih mjesec i pol dana nisu mogli kretati iz svojih domova kako žele su došli u određene psihološke probleme. Prema tome, nema tu da bi novci nešto motivirali ili ne bi motivirali. Dakle, ono što je bitno da u fokusu ove mjere treba biti sigurnost građana, a sigurnost ako netko mora biti u samoizolaciji, mora biti u samoizolaciji. Pa gledali smo isto, stožer je u početku, sad više ni ne govore, danas smo uhvatili 30 i nešto pokušaja odnosno kršenja samoizolacije, pa je bilo onih koji su 5-6 puta učestalo kršili pa su prisilno zatvoreni u neki objekt od strane vlasti i to tako treba biti. Ali mislim da na ovaj način, ne, ne s tim smanjenim sredstvima zbog egzistencije ljudi će lagat o svojim kontaktima. I ja ne mislim kolega Ćeliću da kad bi ono povećali da bi ljudi ovo što smo rekli, lagali bi neki samo da završe u samoizolaciji, ali evo pa ima tu instrumenti. Pa gledamo isto, neki ljudi govore bio sam u kontaktu, treba me testirati, pa onda vladajući kažu ne ispunjavaš ona tri kriterija, stožer kaže nemaš tri kriterija nećemo te još testirati, nisi još, moraju se poklopit te tri stvari, tako da Andrija nam on line, ne Mikulić, nego ovaj digitalni procjenjuje da li ovaj, da li ima potrebe za nekakvim mjerama kod nas, kad pišemo da li kašljemo, ne kašljemo, da li nam curi nos, dal teško dišem, kratak dah itd., pa ja vjerujem da postoje instrumenti da ako netko dođe i laže da želi biti u samoizolaciji jer želi dobit novce da bi neki eksperti iz stožera ili recimo Andrija procijenio gledaj ne moraš biti u samoizolaciji i nećeš dobiti ove 4.000 kuna. I ja mislim da to nije argument da se ova mjera ne prihvati. Mislim da to ne može biti argument. I da je racionalno i logično da se ovo, ovaj prijedlog zakona prihvatio još mjesec i pol dana i da bi to povećalo sigurnost, sigurnost kod naših građana. Ovako može netko bit, tko treba biti u samoizolaciji hodat okolo širit virus, a da ni ne zna ili je to izbjegao zato što nje prijavio, zato da ne bi pao netko i ne pričamo mi sad, vi ste recimo kolega spomenuli neke koji rade za manji iznos od toga pa onda kao neće ni osjetiti. Šta je sa onima koji rade za 7-8.000 kuna pa završe u samoizolaciji odnosno moraju ići u samoizolaciju na 2.000, njima je to na tih 15 dana ono, dobit će u ukupnoj masi možda ako se vrati na posao nakon 15 dana nekakvih 3.-4.000 što je opet pola plaće. Ljudi imaju kredite, vi ne želite prihvatiti moratorij na kredite u godinu dana recimo. Prihvatili ste sad ova 3 + 3, ali ljudi imaju nekakve životne potrebe i onda ih još ovdje udaramo na onom dijelu koji bi trebao biti interes svih naših građana. Tako da ovoga ja mislim da ovo dobro rješenje i da je ovo trebalo se prilagoditi trenutnoj situaciji. Pa kad ova pandemija i kriza prođe, ako ovo više ne bude potrebno da onda napravimo izmjene pa to izbacimo iz zakona jer tako ćemo morat cijeli niz zakona ovoga ponovo mijenjat i vraćat ih na početne pozicije. Tako da evo, ja i Klub SDP-a ćemo još jednom govorim podržat ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Nema replika. Hvala. Gospodin Mirano Mrsić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ovaj prijedlog zakona me ponukao da u svojoj raspravi se dotaknem par stvari koje su vezane uz samu krizu izazvanu epidemijom korona virusa jer očito da ništa što je bilo do sada neće biti nakon ovog korona krize tako. I vidi se da građani itekako vjeruju u javno zdravstvo i da će u javno zdravstvo trebati puno više ulagati nego što se ulagalo do sada. Da će mu trebati promijeniti smjer, a to znači da u primarnoj zdravstvenoj zaštiti se odmaknemo od ovog smjera koncesije i vratimo se prema domovima zdravlja. Jer samo da nam spomenem da nakon što su srušeni tornjevi blizanci u SAD-u nitko uopće nije pitao, postavljao pitanje ulaganja sredstava u borbu protiv terorizma. Tako i sada nakon korona krize neće nitko uopće postavljati pitanja o ulaganju u zdravstveni sustav nego to će biti nešto što će vlade pod pritiskom građana morati napraviti. Stoga već sada treba razmišljati na koji način naše javno zdravstvo unaprijediti i napraviti ga još puno efikasnijim nego što je do sada. No, ova korona kriza će još donijeti niz stvari o kojima nismo svjesni u ovom trenutku, na neke stvari nećemo moći utjecati, ali na neke stvari ćemo moći utjecati i ono što se postavlja pitanje za sve nas u ovoj sabornici i za hrvatsko društvo je koliko smo mi spremni da te stvari mijenjamo i da mijenjamo naše društvo da postane efikasnije i da iz ove korona krize izađemo jači nego što smo bili, a ne da idemo putem jedne krize koja bi trebala po nekim procjenama gora nego ona ekonomska kriza 2018. Naime, sada se vidi da ćemo se morati fizički distancirati jedni od drugim, ne ja ne volim onaj izraz socijalno distanciranje jer čovjek je socijalno biće, društveno biće, mislim da je fizičko distanciranje jedan od boljih naziva za ono što nas čeka. Pitanje je koliko možemo transformirati naš obrazovni sustav da idemo sa učenjem od kuće. Probali smo sada u osnovnom obrazovanju, ali je pitanje je za sve nas da li smo spremni da to unaprijedimo, da omogućimo na takav način onda svima visokoškolsko obrazovanje, on line obrazovanje, to je nešto što je recimo u zapadnim zemljama već dosta razvijeno. Ova korona kriza je pokazala još jednu stvar, a to je rad od kuće što je u Hrvatskoj bilo nezamislivo od prije 2 mjeseca da se radi od kuće i otvorila je pitanja koja su vezana uz radno zakonodavstvo na koje ova Vlada još nije dala jasne odgovore, ali u budućnosti očito da će se sve više raditi od kuće i da ured ovakav kakav je više neće postojati u ovakvom obliku i da sva kreativnost i efikasnost može izvirati iz rada od kuće i da ne treba ured da to, da budemo u uredu da te svoje sposobnosti i znanja i spojimo. Sve su to stvari koje nas sada čekaju u budućnosti, čini mi se da se ova Vlada više bazirala na ove prve efekte korona krize, zdravstvena kriza pomalo odlazi i ona će ostati u ovom obliku s time da ja očekujem da će kolege epidemiolozi svoje postulate u određenom dijelu revidirati. To se vidi sada i prema izvještajima iz drugih zemalja jer očito da smo mi na ovu krizu reagirali mjerama koje su bile mjere 918. godine, ipak društvo je drugačije nego 918. i ove mjere izolacije, načina izolacije, kako izolirati ljude i spriječiti širenje virusa vjerojatno će se revidirati, vidi se i po ovom sada popuštanju mjera, ali bi Vlada treba razmišljati puno dalje od ovih prvih efekata jer ovo sasvim sigurno će promijeniti hrvatsko društvo i hrvatsko društvo će biti drugačije nego što je bilo prije korona krize, ali ne bih želio da zbog toga budemo lošije društvo nego što smo bili nego da budemo bolje društvo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodić Ćelić, želi replicirati.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mrsić, ja se slažem s vama da treba ulagati u javno zdravstvo i to je poput recimo ulaganja u osiguranje automobilsko, životno, tek kad se nešto dogodi onda ga možete aktivirati tako je i sa javnim zdravstvom koje je nažalost proteklih 30 godina bilo na neki način minorizirano i tu je, tu se može razgovarati i o ulozi domova zdravlja i Imunološkog zavoda, dakle vjerujem da će nakon korona krize uloga javnoga zdravstva ne samo u Hrvatskoj nego i na globalnoj razini biti veća i da će političari koji donose odluke biti svjesni da treba više ulagati. A ovdje bi spomenuo dakle i pitanje zaštite mentalnog zdravlja u zajednici koje je isto tako u Hrvatskoj zapostavljeno, dijelom i zbog nedostatka domova zdravlja i vjerujem da će uloga dakle tih stručnjaka koji se bavi mentalnim zdravljem i nakon ovoga razdoblja biti puno značajnija.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Gospodić Ćelić, mi smo liječnici pa razumijemo te stvari. Sasvim sigurno da mentalno zdravlje će bit jedan od važnih elemenata i meni je žao što smo mi u Hrvatskoj uništili one dispanzere za mentalno zdravlje što su bili u domovima zdravlja koji su bili u principu najefikasniji način brige o mentalnom zdravlju, jer znate otić u Vrapče ili otić baš na Rebro pa u podrum, pa je to, ali ljudi su skeptični prema tome, a ovdje je bio to vrlo elegantan način. Ja se nadam da evo koristim priliku da, s obzirom da ste vi u HDZ-u, da upozori na jednu situaciju koja se sada na Rebru javlja, a to je zbog nemogućnosti prostora jer Jordanovac treba selit, navodno se iseljava cijela Klinika za psihološku medicinu što mislim da nije dobro. Jer izgradili smo taj sustav, on je važan i za branitelje i za mentalno zdravlje branitelja, pa evo ja se nadam da ćete vi iskoristiti vaš utjecaj u HDZ-u da se to ne desi [[Upadica: Hvala.]] jedanput kad se iseli više se nikad neće vratiti i uništit ćemo taj dobar, dobar dio brige o mentalnom zdravlju.
Hvala. I sada će na kraju gospođa Anka Mrak Taritaš u ime predlagatelja dati završnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja neću iskoristiti ovo sve vrijeme, ali nekako moram se zahvaliti svima vama koji ste sudjelovali u raspravi, nije nas bilo puno, ali rasprava je uvijek bila korisna i uvijek je treba biti. Ova situacija sa korona virusom će nas zasigurno promijeniti. Oni će donijeti promjene i u našim životima i u načinu življenja. Ja sam arhitekt i prije jedno 20 godina sam dobila knjigu od jedne kolegice iz Australije, knjiga je bila o gradovima budućnosti, kako će izgledati gradovi budućnosti, a bio je zapravo definirana kako će se zgrade stambene graditi i bila je pretpostavka da će su budućnosti zgrade bit, samo morati biti samoodržive u smislu energetskih elemenata, nego da će ljudi živjeti u tim zgradama s minimum kontakta sa drugima. Jedan od razloga je bilo bolesti koje se neće moći kontrolirati, a drugo je bilo da moraju imati stanove u kojima možete raditi, stanove u kojima možete imati svu dostavu hrane što je prije 20 godine još bila ideja koja je bila nemoguća, da imate stambene zgrade koje imaju zajedničke prostore ali koji se pojedinačno koriste u smislu teretana i u smislu jednako tako nekakvih kulturnih potreba. Ja sam prije 2 tjedna gledala jednu odlučnu kazališnu predstavu doma. Spojila sam si kompjuter na televizor i gledala odličnu kazališnu predstavu doma, ali sam žalila za tim što to nisam gledala u kazalištu. Ja sam tad, moja prva misao je bila Isuse što sad ja to čitam, to za mog života, netko drugi će u nekom drugom životu planirati takve gradove i takve zgrade. Ja se nebrojeni broj puta sad sjetim za ove doba, ove pandemije te knjige, jer točno to što je tamo pisalo mi živimo, ali ne u uvjeti koji su pripremljeni za to nego svoje uvjete prilagođujemo. I nekako zaista iza ovog nećemo ostati svi isti. Nešto će se promijeniti. I vraćam se na ovaj naš prijedlog. Dakle, Vlada se odlučila prvo štititi zdravlje ljudi. Švedska se odlučila za drugi model. U Švedskoj, kao prvo u Švedskoj žive Šveđani, pa je onda su neke stvari malo drugačije moguće. Oni imaju u ovom trenutku negdje oko više od 2.000 mrtvih, njih ima 10 miliona, nas ima 4 miliona, dakle ima ih ajmo reći 2,5 puta više imaju 2.000 mrtvih. Zamislite da na jednu, vi to možete, na jednu malu zemlju ko što je Hrvatska koja bi posljedica to bila. Ne samo u smislu nekakvih izgubljenih ljudi, ali u smislu naših psiha, života iza toga. Dakle, mi smo se odlučili čuvati živote ljudi, iza toga smo odlučili pomoći gospodarstvu. U smislu čuvanja života ljudi je baš ovaj naš prijedlog. On je razuman, on je odgovoran i on je nužan. Neću stvarno dužiti, svima je već na kraju dosta, ja, meni je žao što se Vlada odlučila ne prihvatiti ovaj prijedlog, žao mi je i što će kad će biti glasanje se neće odnosno većina ga neće prihvatiti jer znamo kakvo je glasanje. Moja mama ima jednu uzrečicu koju vrlo često koristi, a to „jesam ti ja rekla“, meni to ide strašno na živce, jer svaki put ponovim sve ono što je ona meni već rekla, onda ona kaže jesam ti ja rekla i ja za kraj samo mogu reći, jesam vam ja rekla doći ćete na ovo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se, kada se steknu uvjeti. Sad samo da vam kažem što ćemo u srijedu imati, pardon, u petak sutra Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu RH za 2018. i onda Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 15. rujna '18. do 15. srpnja '19. godine. Doviđenja, hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 17,45 SATI.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 859. Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju kojeg Vlada ne podržava, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakon nije dobio potreban broj glasova, 33 za, 76 protiv, dakle zakon nije donesen.