Gospodine predsjedniče dobro ste primijetili, ima više dignutih ruku nego saborskih zastupnika jutros. Srećom pa se ne dižu dvije ruke. Ja bih vas lijepo molio za stanku, kao što sami znate danas je Vlada najavila paket reformi, između ostaloga i privatizaciju određenih firmi kojima bi se smanjio javni dug. Obzirom da o tome Vlada već šalje niz različitih poruka koje su vrlo često bile i kontradiktorne zadnjih mjesec dana htio bih se obratiti javnosti u ime svog kluba. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Končevski, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Znači ista tema?
Isto radi reformi Vladinih.
Ista tema, hvala lijepo. Zastupnik Stazić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora zbog neshvatljivog djelovanja ministra kulture 1. svibnja u nedjelju Zaklada „Kultura Nova“ ostat će bez svih svojih upravnih tijela i time će praktički prestati postojati. To je zaklada koja provodi i programe UNESCO-a. Dođe li do toga nastat će ne samo nemjerljiva šteta nego i neviđena sramota za Republiku Hrvatsku. SDP traži stanku da bi upozorio vas predsjedniče Sabora, parlamentarnu većinu ali i cjelokupnu javnost na ovu opasnost.
Hvala lijepa. Imamo uvaženu zastupnicu Turinu-Đurić.
U ime kluba HNS-a također vezano za situaciju u kulturi odnosno odobravanju programa kulture sa posebnim osvrtom na financiranje programa kulture koji se odvijaju u Rijeci i to institucionalnih programa.
Hvala. U ime HDZ-a uvaženi zastupnik. … [[Upadica se ne razumije.]] Vladin program? Uvaženi zastupnik Mlakar. Imamo još nekoga? Nemamo. Dakle, u 9,50 se vidimo ovdje. Hvala vam lijepo. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ja vas molim da zauzmete mjesta. Vrijeme je stanke isteklo i zamolio bih onda u ime Kluba HRIDA riječ uzme uvaženi zastupnik Drago Prgomet. Izvolite. Molim vas, možemo se sjesti i saslušati što ima reći uvaženi zastupnik Prgomet u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Danas je Vlada najavila paket reformi vezanih između ostalih uz smanjenje proračuna odnosno smanjenje duga a jedna od važnih stavki koja je najavljena već i ranije je privatizacija državnih javnih poduzeća. To je premijer između ostaloga u najavi proračuna vrlo jasno i rekao da će se privatizirati određene firme, da bi se smanjio javni dug. Ako se sjećate tada smo u ime kluba postavili pitanje o kojim firmama se radi, što će se to privatizirati nažalost niti do dan danas nismo dobili odgovor. HRID, naš klub postavio je također pitanje o kom se tom investitoru radi kada je predsjednik rekao da ima investitora za kupovinu zemlje u Slavoniji. Smatramo da posao premijera nije tražiti, prodavati zemlju po Slavoniji jer vođenje države nije vođenje korporacije nego vođenje javnim dobrima. Kad čujete različite odgovore, nejasne odgovore a imajući našu kratku povijest na umu onda je potpuno jasno zašto su ljudi zabrinuti kada se spomene sama riječ privatizacija. Od toga da su, da je privatizacija nažalost svojom nemoralnošću, nečistošću duboko bilježila modernu Hrvatsku pa do onih koji su iznevjerili svoje građane obećavajući da će ispraviti greške privatizacije. Podsjetit ću vas da je Državni ured za upravljanje državnom imovinom raspisao natječaj odnosno traži usluge savjetnika citiram za početnu i neovisnu ocjenu portfelja trgovačkih društava u vlasništvu RH prije donošenja odluke o privatizaciji trgovačkih društava u vlasništvu RH i to analizu stanja u 54 državne tvrtke a kasnije se pokušalo neuvjerljivo opravdati ovaj natječaj odnosno najavu da se tek radi o analizi radi uvida u stanje. I to je moje prvo pitanje? Zašto se radi analiza u tvrtkama koje su već analizirane? Radimo analize analize da bismo valjda opet analizirali sve to što dobijemo kao podatke. Po mojim informacijama samo u HEP-u je kako tvrde upućeni potrošeno preko 30 milijuna kuna za analizu stanja u toj firmi. Potrošili smo 50 milijuna kuna radi uvida u stanje u Hrvatske ceste da bismo na kraju odustali od monetizacije. Potrošili smo 205 milijuna kuna radi quin starta. Navodno je u zadnjih deset godina samo u Hrvatskim šumama potrošeno preko 6 milijuna kuna opet radi analize stanja prestrukturiranja i moguće privatizacije. Pa se postavlja pitanje a zašto su ako se tvrdi jučer ministar gospodarstva kaže neće se privatizirati strateška poduzeća, zašto su Hrvatske šume na tom popisu? Da, budimo potpuno jasni, HRID nije protiv privatizacije i doista ne smatramo da država treba imati udjela ili biti vlasnik 1400 poduzeća. Treba svakako privatizirati državna poduzeća za koje ne postoje niti ekonomski niti javni interes i koja se mogu natjecati na tržištu ali se privatiziramo, ali se protivimo bilo kakvoj privatizaciji šuma, zemlje i infrastrukture. Infrastrukture i javne usluge treba odvojiti. Javne usluge se mogu privatizirati ali infrastruktura ne, poput željeznice, poput prijenosa struje ili telekomunikacija. Iako smo nažalost tu napravili još jednu veliku grešku privatizirajući uz telekomunikacijske usluge i vodove, tako da danas Hrvatska ima skupe telekomunikacijske usluge i nažalost spori Internet. Zato obzirom da do sad barem ova tri mjeseca nismo dobili jasne odgovore od Vlade, predlažem obzirom da se radi o vrlo osjetljivom pitanju, pitanju od nacionalnog interesa da Hrvatski sabor da o tome raspravlja i sazove plenarnu sjednicu. O tome što su to strateška poduzeća i koja to poduzeća mogu ići u privatizaciju a koja ne, a da ta odluka obveže sve Vlade a ne da svaka Vlada pravi svoj plan privatizacija i svoj plan restrukturiranja kao da od svake Vlade počinje politički život u Hrvatskoj. Umjesto da trošimo energiju o bivšem predsjedniku, o komemoracijama, da vodimo ratove svojih očeva, bilo bi krajnje vrijeme da pođemo voditi računa o budućnosti vlastite djece barem dok ju imaju.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba hrvatskih laburista govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Končevski. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Ja bi isto govorio o ovoj temi o kojoj je govorio i kolega Prgomet. Mislim da je ovo vrlo bitna tema jer je danas Vlada predložila znači na sjednici Vlade bit će predložene reforme. Znači, Vlada je obećala smanjiti javni dug rasprodajom državnih poduzeća ali nadam se da će držati one da neće rasprodavati Hrvatske šume i Hrvatske vode. Vi jedini koji sebe doživljavate Domoljubima očekujete od svih nas da u to povjerujemo. Mislim da su devedesete godine pokazale koliki ste bili domoljubi i šta je značila privatizacija u Hrvatskoj i kako je ona prošla, kako je privatizacija prošla za te firme i za te radnike i općenito za državu. Mislim da nekakvu vjeru u to i nadu više nemamo da ćete vi to odraditi onako kako ste prezentirali ili kako prezentirate narodu. Jedino ako nećete to potpisati kod javnog bilježnika pa da on to ovjeri pa da budemo sigurni u to da će se to tako dogoditi. Kao što znamo, Državni ured za upravljanje imovinom otvorio je postupak javne nabave usluga savjetnika. Evo i gospodin, tj. kolega Prgomet govorio je o tome pa mi u svim tim javnim poduzećima i državnim poduzećima imamo nekakve nadzorne odbore, upravna vijeća, imamo nekakve ravnatelje. Pa zar oni ne rade taj posao? Zar u DUDI-u nije zaposleno 115 visoko obrazovanih djelatnika koji bi trebali obavljati taj posao, koji bi trebali brinuti da li ta poduzeća rade dobro ili ne rade dobro. Plaćati sad posebne savjetnike, plaćati posebne usluge mislim da to nije dobro za ovu državu. Mi i ovdje stalno imamo nekakva izvješća iz nekakvih godina, iz nekakvih javnih ustanova, a i sve to skupa, znači država bi trebala funkcionirati u tom smjeru, ljudi su zaposleni da rade taj posao. Mislim da Vlada je najavila puno reformi, a sve reforme koje su se sad dogodile ili koje će se dogoditi ili koje misle provoditi idu na štetu naroda. Mislim da do sad svaka reforma koja je predložena jest smanjenje nečega, nekih socijalnih prava i nečega gdje bi narod trebao davati više. Mislim da to nisu reforme. Mi smo vidjeli u vašim nekakvim predkampanjama i kampanjama da ste obećavali nešto sasvim drugo, da ćete narodu olakšat, a ne da ćete narodu otežati stanje, dizati cijene razno raznim uslugama a pogotovo zdravstvenim uslugama na koje narod ima i ustavno pravo mislim da je vrlo štetno i vrlo loše. Mislim da sigurno nećemo ukidati gradove i županije jer tamo su i vaši ljudi koji neće to dozvoliti, a to je bila jedna od reformi vaših. Mislim da reforma, da ćemo raditi do 67 godina je jednostavno ludost. Ja ću vam to reći iz svojeg primjera. Ja sam profesionalni vatrogasac. Daj si vi zamislite sad mene sa 67 godina, ne daj Bože da se vama zapali kuća i da ja sa 67 godina moram ići gasiti požar u vašu kuću. A jedna druga situacija. Profesionalnog vatrogasca ne možete preraspodijeliti u kancelariju, jer mi kancelariju imamo samo jednu i to samo da se vode neke statistički, neki analitički podaci. Kud ćete njih staviti? Kud ćete staviti neke druge profesije isto poslije vijeka kad neće moći raditi? Kud ćete staviti zidara? Kud ćete te ljude staviti? Kamo će oni ići? Oni neće sigurno moći raditi više poslije 60 godina jer će biti totalno izraubani. Kome je to interes? Zašto se to radi? Ja to ne razumijem. Meni nije jasno da mi stvarno moramo biti toliko ludi da slušamo takve gluposti već 25 godina i ništa se ne događa. I vi uporno i dalje strategija, reforme i samo sve na uštrb naroda. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, zaklada „Kultura nova“ osnovana je 2011. godine i od tada uspješno pridonosi sustavu financiranja nezavisne kulture. Zaklada je kroz program podrške samo u 2015. godini podržala 118 projekata. Kulturu je u ciljeve globalnog razvoja uključio i UNESCO donoseći dokument … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] i naša zaklada kontinuirano jača sposobnost civilnog društva u kulturi da aktivno sudjeluje u ostvarenju ciljeva UN-ove Konvencije o zašiti i promicanju raznolikih kulturnih izričaja. Zakon o zakladi „Kultura nova“ predviđa dva zakladna tijela – Upravni odbor koji ima 5 članova i obnaša svoje funkcije bez naknade, te upravitelja ili upraviteljicu zaklade. A i upraviteljica i Upravni odbor biraju se na mandat od 4 godine. Prethodna Vlada je na prijedlog ministrice kulture 5. siječnja 2012. donijela rješenje o imenovanju članova Upravnog odbora zaklade „Kultura nova“. S obzirom da se znalo da će njima 5. siječnja 2016. nakon 4 godine isteći mandat na vrijeme se pristupilo odgovornom postupku i 2. rujna prošle godine raspisan je javni poziv za prijavu kandidata za članove novog Upravnog odbora. Provedba postupka ovog javnog poziva poklopila se međutim sa raspuštanjem Hrvatskog sabora, te stoga Vlada Zorana Milanovića nije imenovala članove novog Upravnog odbora. Nakon formiranja nove Vlade početkom ove godine ministar kulture Zlatko Hasanbegović zatražio je od zaklade da, ne zna se zašto, ali da poništi taj poziv i da provede novi. Zaklada je tako postupila. 3. veljače 2016. u Narodnim novinama objavljen je novi javni poziv za prijavu kandidata za članove Upravnog odbora. Stiglo je dovoljno prijava. Međutim, ministar kulture ponovo traži da se poništi i taj javni poziv i da se provede novi. I tu se poslušalo ministra Hasanbegovića. Proveden je ponovni javni poziv koji sada istječe 1. svibnja. Situacija je sada ovakva, upravnom odboru je istekao mandat i on ne postoji. Ravnateljici gospođi Dei Vidović mandat istječe 1. svibnja i ona će odstupiti sa svoje dužnosti. O novom upravitelju ili upraviteljici trebao bi odlučiti upravni odbor koji ne postoji niti će se moći formirati do kraja mjeseca. Tako će 1. svibnja zaklada ostati bez ijednog zakonitog člana, tehnički prestat će postojati. Gospođa Vidović zatražila je od Ministarstva uprave da postupi u skladu sa Zakonom o zakladama i fundacijama i da imenuje povjerenika zaklada koji bi preuzeo poslove i upravnog odbora i ravnateljice. Zaklada treba provesti i jedan UNESCO-ov projekt, to je UNESCO-ov projekt „Participativno upravljanje kulturnim institucijama“ i jedan je od 6 odobrenih u cijelom svijetu u 2016. godini. Vrijedan je 202 tisuće kuna. Jednu trećinu onoga novca kojeg vi sad mislite oteti Uredu bivšeg predsjednika Republike. Nama UNESCO daje novce, a ministar kulture se trudi da učini sve kako bi zaklada koju bi taj projekt za te UNESCO-ove novce prestala postojati. Dogodi li se to nastat će nemjerljiva šteta i nevjerojatna sramota za Republiku Hrvatsku. To ovdje ono što traži gospođa Vidović tražimo ovdje i mi, klub SDP-a. Tražimo od Ministarstva uprave da hitno danas ili sutra imenuje povjerenika. Ako do toga ne dođe pozivamo sve kulturne radnike kojima je stalo do očuvanja kulture u Hrvatskoj, kulture koja je ozbiljno ugrožena djelovanjem ove Vlade i njezinog ministra da dignu svoj glas i da ne dopuste daljnje devastiranje hrvatske kulture i ovakvu nevjerojatnu štetu. Možda neće bit dovoljno dići samo glas kulturni radnici, možda ćemo morati podići i šator. Imamo sad upražnjeno mjesto da pod taj šator sakrijemo sve što je ostalo od kulture u RH. Ne napravimo li to onda će ti ostaci kulture u RH nakon ove Vlade i ovog ministra stati jedino pod jednu ustašku kapu.
Hvala lijepa. Sada će u ime kluba HNS-a govoriti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo potaknuta i zahtjevom za stanku od kolege Stazića vezano za kulturu i ono što se dešava evo zadnjih nekoliko tjedana, ali smo naravno svi i očekivali da će se tako nešto događati s obzirom na najave koje su dolazile već kod samog formiranja Vlade i imenovanja ministra, nekoliko riječi o tome što je upravo na djelu u području kulture, u resoru kulture u RH. Iako bi kultura i Ministarstvo kulture koje vodi kulturnu politiku u jednoj državi po logici stvari u demokratskom društvu trebalo biti zamašnjak društvene nadogradnje i to u smislu podrške najraznolikijim, najnaprednijim, institucionalnim ali i vaninstitucionalnim i alternativnim i intelektualnim i kulturnim djelatnicima pojedincima, udrugama, institucijama i društvu u cjelini znači podrška takvim snagama bi trebalo biti Ministarstvo kulture u jednoj demokratskoj državi. No u Hrvatskoj upravo činjeničnim stanjem koje se sada događa, spominjao ga je sada i kolega Stazić, znači različitim pristupom prema upravo svim ovim segmentima da ne kažem revanšizmom koji se pojavljuje i obračunom sa upravo nekim od tih najnaprednijih društvenih snaga na djelu je nešto što se nekad sa pogrdnim prizvukom nazivalo kulturnom revolucijom u onom najnegativnijem smislu tog značenja te riječi. Ono što posebno mene kao zastupnicu, a i klub HNS-a, vrijeđa da upravo u prostoru regije iz koje evo slučajno ja dolazim, to je Primorsko-goranska županija i grad Rijeka, nekoliko dana unatrag čitamo napise kako je upravo jedna institucija, jedna od najkvalitetnijih institucija HNK „Ivana pl. Zajca“ u Rijeci uskraćeno za značajna sredstva pod isprikom da se ne uklapa program u kriterije koje postavlja Ministarstvo kulture za financiranje programa. S obzirom na sasvim znanu situaciju koju smo imali u javnoj debati oko HNK-a u Rijeci sasvim je jasno da se na ovaj način pokušava znači uskratom sredstava pokušava se onemogućiti izvedba i realizacija programa i projekata HNK-a sa najvjerojatnije onom krajnjom intencijom i krajnjim ciljem, a to je da se osoba kao što smo jučer u raspravi oko bivšeg predsjednika Mesića znači ista stvar se događa da se ustvari diskvalificira odnosno da se pokuša maknuti osoba sa čelnog mjesta voditelja odnosno ravnatelja/intendanta HNK-a u Rijeci na način da će on vrlo vjerojatno vrlo teško pa i uz pomoć proračuna grada Rijeke odnosno svih proračuna koji su naravno u problemima financijskim pogotovo kad se radi o kulturi vrlo teško izvesti sve programe pa će se vrlo skoro postavljati pitanje njegove sposobnosti odnosno njegove nesposobnosti da upravlja tom kulturnom institucijom. I na taj način će se pokušati riješiti takve jedne osobe koja vrlo uspješno vodi kazalište, koja je u proteklih 2, 3 godine uistinu napravila puno za kulturnu scenu grada Rijeke, na neki način pokušati se s njim obračunati odnosno maknuti ga sa političkog prostora. Ista stvar se u Rijeci zanimljivo je događa i sa jednim dnevnikom na koji smo mi u Rijeci posebno ponosni to je La voce del popolo. I naravno izdavačka kuća EDIT. To je nešto što smo mi u Rijeci u našem kraju nekako njegovali sa posebnom pažnjom i podržavali. Tu ne možemo govoriti o tome da je ta izdavačka kuća, odnosno da je La voce del popolo nešto što na tržištu može opstati samo definitivno ne međutim, to je dio tradicije, dio kulture našeg kraja, to je poštivanje nacionalne manjine koja tamo živi, talijanske nacionalne manjine i smatram da bi ministar kulture stvarno morao ponovno razmisliti o tome da ne dira, odnosno da se ne smanjuju, odnosno da se ne ukidaju sredstva za financiranje La voce del popolo i EDIT-a. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnje će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. S obzirom na prva dva govornika, ja bih si postavio i vama i sebi pitanje koje sam postavio prije nego što sam govorio o proračunu u ime kluba HDZ-a a to je da li smo mi stvarno spremni za reforme i da li smo spremni da se neke stvari promijene u ovoj državi. To je ključno pitanje. Dakle Vlada će danas predstaviti reformski paket. Unutra će staviti ciljeve koje želi postići do kraja mandata a isto će si tako da tako kažem postaviti prolazna vremena. I po tim prolaznim vremenima ćemo moći govoriti da li je Vlada uspjela ili nije. I jučer smo imali priliku čuti, oprostite mi na izrazu posprdno govorenje o reformi na račun Vlade i vladajuće koalicije, Vlada će danas nešto predložiti. Prolazna vremena će biti takva, prolazna vremena ćemo kontrolirati i kao što to uvijek biva oporba će normalno u tim reformama tražiti nešto po čemu može udarati. I to je politički legitimno i to se uvijek događa. Međutim, ključno je da Vlada ono što si postavi ciljeve da na kraju godine, na kraju mandata to provede. Dakle Vlada si je postavila četiri osnovne stvari a to je smanjenje deficita, smanjenje udjela javnog duga u odnosu na BDP, smanjenje nezaposlenosti, tj. povećanje zaposlenosti i gospodarski rast. I temeljem toga razrađene reforme koje se trebaju provesti. Neke će se provoditi uz postojeće zakone, neki zakoni će se mijenjati i donositi će se potpuno novi zakoni. I logična stvar, danas već imamo Odbor za europske poslove, zajedničku sjednicu Odbora za europske poslove, Odbora za financije i Odbora za regionalni razvoj gdje će praktički kada uzmete koliko broji zastupnika ta tri odbora pa praktički skoro 40% zastupnika dobiti direktnu informaciju od predstavnika Vlada što je to u tom reformskom paketu. I onda nakon toga će kolege koje su danas ovako raspravljale a ne znaju o čemu raspravljaju jer nisu vidjeli taj paket moći iznijeti svoje stavove i svoje mišljenje. Ali ponavljam, kolegice i kolege, ako smo za reforme dok smo na vlasti onda moramo za njih biti i dok smo u oporbi. A ja mislim da sam jedan od onih koji je cijelo vrijeme govorio ovdje u protekle 4 godine da bez strukturnih reformi nema promjenu i svoju retoriku neću promijeniti ni u ove 4 godine jer naprosto bez toga nema promjena na bolje u Hrvatskoj. A što se tiče ovog drugog dijela u sklopu određenih reformskih projekata je transparentnije, jasnije i korektnije korištenje proračunskih novaca. Da li je pluralizam ako su neki zabetonirali svoj status u proračunu i oni moraju dobiti novce? Ili je pluralizam da raspišete javni natječaj i da se svatko sa novom idejom i novim programom može javiti. I ako je to onaj koji je odgovoran za dodjelu novaca procijeni da je to to, dobije novce što je korektnije i poštenije? Jer ako ćemo zabetonirati status onda nikada nećemo ništa novo. Ili ćemo ići kada ja dođem na vlast, ja mogu sve smijeniti, ja mogu sve maknuti, ja mogu staviti ovako ali ti kada dođeš na vlast, ti to ne smiješ napraviti. Ti moraš uzeti postojeće stanje i voziti po tome a ja ću te napadati zašto nisi napravio ovo ili ono. Evo vidite kolegice i kolege, u tom reformskom paketu je upravo to. Vlada je upravila, postavila takve stvari i temeljem onoga što su napisali mi ćemo moći reći da li rade dobro ili ne rade dobro. Ja znam da se nekima neke pozicije u proračunu nisu svidjele a zašto? Zato što ne garantiraju postojeće stanje nego će se iz programa financirati određeni programi. I to je u nekim uredima. Mnogi su se naučili da dobiju toliko i toliko novaca pa napravili nešto ili ne napravili. E sada, ministar jedan, drugi, treći kažu da to više neće biti tako, nego da će to biti transparentnije, da će se provodit javni natječaj a prema Zakonu o pristupu informacijama svaki građanin RH ima pravo zatražiti da vidi kako je proveden natječaj, temeljem kojih kriterija su dodijeljeni novci. I onda temeljem toga bi bilo mislim najkorektnije bez obzira da li smo na lijevoj strani, desnoj strani ili u sredini ove sabornice da raspravljamo. Ali ponavljam, očigledno je da nismo baš svi spremni na reforme a bez reformi kolegice i kolege ne mogu se ostvariti ovi ciljevi a to je smanjenje deficita, smanjenje udjela javnog duga u odnosu na BDP i povećanje zaposlenosti i smanjenje nezaposlenosti. Hvala lijepo.
Hvala. Sada ćemo se vratiti na naš uobičajeni dnevni red. Hvala lijepa. Respekt inače se sastoji u tome da se držimo vremena. Molim sve da se drže vremena. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Koliko mi vrijeme dozvoli. Uvažena kolegice Antičević-Marinović iz vaših tvrdnji nekoliko netočnosti, mada ste možda drugačije mislili ali onako kako ste rekli. Upravo ste vi 2004. 8. svibnja ili srpnja predložili Zakon o pravima predsjednika Republike. Ja sam u to vrijeme bio zaposlenik privatne firme, nisam se nalazio ni blizu Vlade niti Sabora. Možda ste mislili na HDZ, ja nisam HDZ ja sam jedan mikro dio toga HDZ-a. Dakle, ako je HDZ i predlagao takav zakon 2004. godine i s tim se mogu složiti da ste u pravu. Ali onda ste morali to precizno reći. Ali ni tada HDZ … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice Ingrid Antičević pa ja vas molim nemojte stalno dobacivati.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa popodnevnim radom sjednice. Točka s kojom počinjemo je: - Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave Podnositelj: Državni ured za reviziju Temeljem članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Zbog obimnosti materijala pojedinačna izvješća nisu umnožena već se nalaze na web stranici Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu čija ste izvješća primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Ovdje je i podnositelj Izvješća glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić. Želite li podnijeti dodatno izvješće? Hvala, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Državni ured za reviziju je obavio 21 reviziju učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave. Revizijom su obuhvaćene sve lokalne jedinice u RH, dakle 20 županija, 127 gradova, 428 općina i grad Zagreb. Predmet revizije bili su postupci i aktivnosti lokalnih jedinica u vezi s upravljanjem i raspolaganjem nekretninama. Pod pojmom nekretnine podrazumijeva se građevinsko zemljište i građevinski objekti, dakle poslovni prostori i stanovi. Revizijskim postupcima obuhvaćeno je poslovanje od 2012. godine do 2014. godine a ciljevi revizije bili su ocijeniti cjelovitost podataka u nekretninama, normativno uređenje upravljanja i raspolaganja nekretninama, upravljaju li i raspolažu lokalne jedinice nekretninama u skladu sa propisima i djelotvorno, te ocijeniti efikasnost sustava unutarnjih kontrola pri upravljanju i raspolaganju nekretninama. Na koncu 2014. godine lokalne jedinice su upravljale i raspolagale sa 22 tisuće 425 poslovnih prostora površine 3,6 milijuna metara kvadratnih, 18 tisuća 371 stanom površine više od 900 tisuća metara kvadratnih i sa građevinskim zemljištem površine 338 milijuna metara kvadratnih. Raspolaganjem poslovnim prostorima, stanovima i zemljištem od 2012. do 2014. godine lokalne jedinice ostvarile su prihode u iznosu od 2,8 milijarde kuna. Na temelju prikupljenih podataka i utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju je ocijenio da je upravljanje i raspolaganje nekretninama u 32 lokalne jedinice učinkovito dok je u svim ostalim lokalnim jedinicama djelomično učinkovito. Upravljanje i raspolaganje nekretninama je ocijenjeno učinkovito za 7 županija, 19 gradova i 6 općina. Revizijom je između ostalog utvrđeno da lokalne jedinice ne raspolažu podacima o stvarnom stanju imovine kojim upravljaju i raspolažu ili bi trebale upravljati i raspolagati. U poslovnim knjigama nije evidentirana pojedina imovina za koju su riješeni imovinsko pravni odnosi a za imovinu za koju nisu riješeni, nisu poduzimane sustavne i planske aktivnosti za rješavanje tih odnosa te evidentiranje u poslovnim knjigama. Nadalje, lokalne jedinice nisu ustrojile i ne vode registar imovine na način i s podacima koji su propisani. Osim toga nisu utvrdile namjenu nekretnina s kojima upravljaju i raspolažu te nisu ustrojile evidenciju o ostvarenim prihodima i rashodima od upravljanja i raspolaganja nekretninama po svakoj jedinici nekretnine. Nisu donijele strategiju upravljanja i raspolaganja nekretninama, nisu donijele godišnji plan upravljanja i raspolaganja te nisu propisale način izvještavanja o ostvarenju strategije i plana upravljanja i raspolaganja nekretninama. Kod stjecanja nekretnina nisu obavljene analize kojima bi se utvrdila ekonomska opravdanost odabranog oblika stjecanja nekretnine te mogućnost korištenja postojećih nekretnina lokalnih jedinica. Koncem 2014. godine nisu korištena ili su bila izvan uporabe 3473 poslovna prostora i 1979 stanova. Pojedini poslovni prostori davani su u zakup bez provedbe postupka javnog natječaja i bez zaključivanja ugovora o zakupu. S pojedinim korisnicima stanova uopće nisu zaključeni ugovori o najmu i nije obračunavana i naplaćivana najamnina. Prije početka gradnje nekretnina nisu bili uređeni imovinsko pravni odnosi, nije utvrđena ukupna vrijednost ulaganja s izvorima financiranja i nisu osigurana potrebna financijska sredstva, nisu poduzimane aktivnosti završetak izgradnje objekata koji nisu završeni odnosno nisu stavljeni u funkciju a ugovoreni radovi za završetak radova su istekli. Državni ured za reviziju je dao preporuke za otklanjanje utvrđenih propusta i slabosti čijom bi se provedbom povećala učinkovitost upravljanja i raspolaganja nekretninama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Krenimo sa raspravom. Prvi se prijavio. Imamo izvješća odbora, da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Goran Marić u ime Odbora za financije ili gospodin Tulio Demetlika predsjednik Odbora za lokalnu i područnu samoupravu? Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, cijenjeni kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine Krešiću zajedno sa suradnicima iz Državnog ureda za reviziju. Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora na trećoj sjednici održanoj 21.04.2016.godine raspravio je Izvješće o obavljenoj reviziji, učinkovitosti upravljanja, raspolaganja nekretninama u jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave koju je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio glavni državni revizor aktom od 9.ožujka 2016.godine. Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora na temelju Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetno izvješće kao zainteresirano radno tijelo. Isto tako Odbor je raspolagao i s mišljenjem Vlade RH kojem se izvješće o obavljanju revizije učinkovitosti, upravljanja, raspolaganja nekretninama jedinice lokalne i područne samouprave prihvaća. Nakon uvodnog obrazloženja od strane predlagatelja otvorena je rasprava i u raspravi članovi Odbora posebno su naglasili potrebu upravljanja i raspolaganja imovinom lokalnih jedinica pažnjom dobrog gospodara odnosno da imovina mora biti u funkciji razvoja gospodarstva i stvaranja novih vrijednosti u jedinicama lokalne i područne, regionalne samouprave. Istaknuta je i potreba promjene zakonske regulative na način da ti propisi omogućuju stvarnu samostalnost, ekonomičnost i učinkovitost obavljanja poslova u raspolaganju imovinom jedinice lokalne samouprave. Naglašen je niz problema koji su utjecali i utječu na upravljanje s imovinom od odnosa sa državnim uredom za upravljanje državnom imovinom i velikim brojem neriješenih zahtjeva od jedinica lokalne samouprave. Problem razrješenja imovinsko pravnih odnosa u kojoj su uključeni niz državnih institucija i problem upravljanja javnim stambenim fondom i fondom poslovnih prostora odnosno potrebe promjene dosadašnjeg modela i prenošenja na upravljanje jedinicama lokalne samouprave, te na kraju komplicirane i dugotrajne procedure. Članovi odbora u raspravi su se složili o potrebi, jednoglasno moja riječ, održavanje tematske sjednice Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora kako bi svi zainteresirani subjekti ponudili rješenja upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu države i jedinica lokalne samouprave. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru zaključak da se ovo izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinice lokalne i područne regionalne samouprave prihvatljiv. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. E sad otvaramo raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Glavni državni revizoru, kolegice i kolege zastupnici. Izvješće Državne revizije o obavljenoj reviziji učinkovitosti, upravljanja i raspolaganje nekretninama u vlasništvu jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave vrlo je stručan i profesionalan dokument kao što su i svi i sva dosadašnja izvješća koja su došla od državne revizije jednako tako stručno, jednako tako profesionalno. U posljednjih nekoliko godina Državna revizija ima prasku obavljanja revizije po određenim segmentima upravljanja na lokalnoj razini. Radilo se o toj reviziji upravljanja nerazvrstanim cestama, radilo se to o reviziji upravljanja učinkovitosti zbrinjavanja otpada ili dakle ova zadnja revizija koja se odnosi na učinkovitost upravljanja nekretninama u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Ovakva je praksa pozdravljena od strane lokalne samouprave iz više razloga. Naime, Državna se revizija ne nameće kao nekakva financijska inspekcija, ne nameće se kao nekakvo sudsko tijelo koje kažnjava, već se kao stručno prije svega savjetodavno tijelo koje prije svega analizom poslovanja jedinicama lokalne samouprave ukazuje na propuste, savjetuje i predlaže načine, daje preporuke za propuste koji su uočeni u upravljanju jedinicama lokalne samouprave i način na koji dakle te propuste je nužno otkloniti. Državna revizija daje rok za uklanjanje uočenih propusta, prati i nadzire jedinice lokalne samouprave u implementaciji navedenih preporuka. Ovakav način revizije u mnogome je manje stresan za lokalnu samoupravu. Međutim, ono što je još važnije, on je puno učinkovitiji pri rješavanju problema u načinu upravljanja jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave. Ovo je revizija kao što je naglašeno obuhvatila sve lokalne zajednice u RH, dakle 20 županija, 127 gradova, 428 općina i grad Zagreb. Predmet ove revizije bile su aktivnosti lokalnih samouprava u vezi sa upravljanjem, raspolaganjem nekretnina a pod pojmom nekretnine revizija podrazumijeva građevinsko zemljište odnosno građevinske objekte tj. poslovne prostore i stanove. Ciljevi i područja revizije bili su ocjena podataka i evidencije o nekretninama, ocjena normativnog stanja upravljanja nekretninama, usklađenost zakonskog okvira sa načinom upravljanja nekretnina te djelotvornost upravljanja te efikasnost unutarnje kontrole. Revizija je obuhvatila poslovanje jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave od 2012. do 2014. godine i njome je utvrđeno da su na kraju 2014. godine jedinice lokalne, područne odnosno regionalne samouprave upravljale i raspolagale sa preko 22 tisuće poslovnih prostora, preko 18000 stanova i građevinskim zemljištem površine gotovo 400 tisuća metara kvadratnih. Upravljanje i raspolaganje tim nekretninama donijelo je lokalnoj, područnoj samoupravi od 2012. do 2014. godine 4 milijarde kuna. Većina gradova i županija dobilo je ocjenu djelomično učinkovito. Glavne zamjerke Državne revizije odnose se prije svega na neraspolaganje stvarnim podacima, dakle o stvarnom stanju imovine kojom raspolažu odnosno upravljaju jedinice lokalne samouprave. Zatim, neimanju strategije upravljanja imovinom, neimanju registara imovine, neutvrđivanju namjene nekretnina, neprovedbi javnih natječaja o zakupu i nezaključivanju ugovora o najmu. Većina ovih nedostataka zapravo proizlazi iz one prve činjenice, a to je da jedinice lokalne, područne odnosno regionalne samouprave ne raspolažu sa stvarnim stanjem o nekretninama sa kojima raspolažu, odnosno ispravnije reći s kojima bi trebali raspolagati. Međutim, na tu činjenicu jedinice lokalne samouprave ne mogu utjecati jer ona proizlazi iz neusklađenosti prije svega zemljišnih knjiga, odnosno katastra i gruntovne. Zatim zbog neusklađenosti odluka, rješenja i neusklađenosti sudske prakse u Republici Hrvatskoj. Tako se na žalost može dogoditi, dakle da načelno isti zahtjev neke jedinice lokalne samouprave bude drugačije riješen u Čakovcu nego što to bude on recimo riješen u Zadru. Ovakva ocjena i analiza Državne revizije također pokazuje i neujednačenost kapaciteta jedinica lokalne samouprave, međutim gdje ti kapaciteti umnogome ne korespondiraju sa financijskim kapacitetima dotične jedinice lokalne samouprave, s njezinom veličinom, niti s njezinom demografskom snagom. Zaključno. Dakle, ukoliko mi ovo revizijsko izvješće danas raspravimo sutra ga prihvatimo i nakon toga kao što to na žalost obično biva na njega zaboravimo onda žali bože stručnosti ove revizije, žali bože stručnosti ovoga dokumenta. Ono što mi u Klubu SDP-a očekujemo, očekujemo dakle da ovo izvješće kao i sva ostala izvješća ne samo Državne revizije, nego i svih ostalih institucija koje se bave dubinskom analizom upravljanja u jedinicama lokalne samouprave budu osnovni alati koji će nam poslužiti prilikom reforme lokalne samouprave koja nam je nužna i o kojoj svi govore. Odnosno da kada se budu radili kriteriji učinkovitosti i opravdanosti pojedinih jedinica lokalne samouprave, a i lokalne samouprave u cjelini, da upravo stručna analiza bude ta koja će dovesti do održivih i učinkovitih rješenja. Upravo u toj nadi klub SDP-a podržati će ovo izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mateljan, u potpunosti se slažem sa vašom raspravom. Međutim, mislim da bi svi iz ovoga trebali izvući nešto drugo. Kad govorimo o decentralizaciji onda su nam puna usta toga kako bi trebalo decentralizirati nešto a bez da smo iskoristili sve potencijale i mogućnosti iz kojih se jedinice lokalne samouprave mogu financirati. Jer kad pogledate ovdje koji potencijal, samo brojčano kad pogledate, nemojmo sad to pretvarati u financijski dio s kojim potencijalom raspolažu jedinice lokalne samouprave. I ono što je vrlo bitno, te nekretnine su u njihovom vlasništvu i oni praktički mogu otvoriti tržišnu utakmicu za privlačenje investitora. Ne mora značiti ako netko plaća nekakvu veliku najamninu da je to uspješno. Daleko je možda bitnije da kroz zapošljavanje i kroz onaj dio poreza na dohodak. Jer kad pogledate praktički 95, 99% poreza na dohodak se vrati jedinicama lokalne samouprave. Dakle, to je taj dohodovni potencijal jedinica lokalne samouprave. I kad budemo govorili sutra o tome kako bi trebala izgledati slika lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj onda svakako ove tablične pokazatelje koje ovdje imamo, koji su još analitički mogu još više razraditi i kad uzmete onu evidenciju preko 5000 koncesijskih ugovora. Od toga je veliki dio koncesijskih ugovora koje su sklopile jedinice lokalne samouprave za bagatelne iznose, onda ćemo vidjeti da jedinice lokalne samouprave ima jedan strahoviti dohodovni potencijal i koji moramo iskoristiti. I kad budemo na takav način razmišljali i promišljali, onda vjerojatno priča o lokalnoj samoupravi, o decentralizaciji će biti sasvim drugačija nego što mi to govorimo. Jer nije prihod jedinica lokalne samouprave porezi, nego su i neke druge stvari.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Da, kolega Šuker. U potpunosti se slažem sa vama. Naime, kad sam rekao kako upravo ovo izvješće treba biti alat u budućoj reformi, dakle onda iz tog izvješća iščitavamo ovo što ste vi rekli. Naravno da postoje ogromni kapaciteti na lokalnoj razini. Na žalost ti kapaciteti nisu raspoređeni ravnomjerno. Ako ćemo gledati i ovo izvješće onda vidimo da su zapravo ti kapaciteti uz našu obalu, dakle uz jedinice lokalne samouprave koje su smještene u Dalmaciji, u Istri, na otocima, dakle da je njihovo zemljište, dakle kvaliteta njihovog zemljišta, odnosno cijena njihovog zemljišta, njihovih poslovnih prostora puno veća nego što je to recimo u Slavoniji ili u središnjoj Hrvatskoj. Jednako tako, znači i sam grad Zagreb, dakle po brojnosti svojih poslovnih prostora, a i drugi veliki gradovi u Republici Hrvatskoj da se male jedinice lokalne samouprave ne mogu s time niti mjeriti, niti nositi. I upravo dakle i to je razlog da znamo da je decentralizacija zapravo dvosmjeran proces. Dakle da i slažem se u tome, dakle da upravo prvo jedinice lokalne samouprave moraju iskoristiti prije svega ono što imaju a to je prostor, a taj prostor uključuje i nekretnine. Dakle, sve one svoje potencijale koje na tom prostoru posjeduju. Međutim, tu se javlja onaj problem kapacitiranosti jedinica lokalne samouprave. Nažalost neke jedinice lokalne samouprave nemaju dovoljno kapaciteta da taj svoj potencijal stave u nekakvu dakle tržišnu utakmicu i da na tome ostvare dobit. I upravo je to još jedan razlog zbog čega nam je potrebna reforma lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava uvaženi zastupnik Blaženko Boban u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo saborski zastupnici poštovane kolege evo mi imamo izvještaj revizije, srdačan pozdrav i vama poštovani gospodine Klešiću, koji tehnički rečeno nema se što dodati, zaista je dobro napravljena revizija ali rezultat ove revizije je uistinu porazan. Rezultat ove revizije je takav da od 576 regionalnih i lokalnih jedinica svega 32 lokalne jedinice su dobile pozitivno mišljenje. Nešto mora biti problem u tome svemu, nešto ne štima unutar zakonodavnog pogleda. Zato ja bih se malo osvrnuo na rezultate, razlog zašto je upravo svega 32 lokalne i regionalne jedinice su dobile pozitivno mišljenje. Sva su državna tijela, ovdje mislim na Ministarstvo pravosuđa, DUUDI, Ministarstvo uprave te Državno odvjetništvo, Građansko-pravni odjel ali i Ministarstvo poljoprivrede te saborske odbore iskazala puno razumijevanje i punu potporu u rješavanju imovinsko-pravnih pitanja. No, izmjene zakona ili nisu uslijedile ili su bile nažalost usmjerene na daljnje oduzimanje imovine lokalne samouprave. Održan je niz sastanaka, upućen niz dopisa, prijedloga, pokrenuti su postupci pred Ustavnim sudom RH čak ali konkretnih pomaka u korist lokalne samouprave nije bilo. Pravna problematika imovinsko-pravnih odnosa jest izuzetno složena i s njome osobno mislim nema smisla ni potrebe zamarati vas ovdje. Valjda nekom ovom novom reformom, usklađivanjem sudskih zemljišnih knjiga bi se to moglo popraviti. No, osnovno jeste, po mom skromnom mišljenju, sljedeće, imovina gradova kao nositelja gospodarskog razvitka širih urbanih područja te sustavno i promišljeno raspolaganje njihovom imovinom od temeljnog je značaja za funkcioniranje gradova ujedno i za razvitak lokalnih i gravitirajućih lokalnih jedinica. Danas postojeći pravni okvir koji uređuje raspolaganje imovinom gradova nije zadovoljavajući jer priječi samostalnost, ekonomičnost i učinkovitost u obavljanju poslova koji su jedinicama lokalne samouprave povjereni Ustavom RH, a time i odlučivanjem o razvoju gradova i njihove vlastite budućnosti. O tome najbolje i zorno svjedoče prazni i zapušteni poslovni prostori kojih ne manjka u centru gotovo svih gradova u RH. Negativne učinke po turističke destinacije takvih zapuštenih i devastiranih prostora te po sliku koju turisti nose o našim gradovima nije potrebno posebno obrazlagati, svi smo svjedoci pojedinih segmenata s televizije kad pokazuju na područjima posebno turističkih naselja i mjesta a u konačnici vlasništvo gotovo pa nepoznato. Pravni okvir danas ne omogućava gradovima racionalno korištenje tih resursa. U prvom redu nekretnina, stanova, poslovnih prostora i zemljišta. Time se ne narušava samo vizualni identitet i slika grada već se trajno i dugoročno a bojim se nepopravljivo narušava financijska stabilnost i mogućnost sustavnog i dugoročnog planiranja i osmišljavanja raspolaganja imovinom. Neriješeni imovinsko-pravni odnosi priječe i onemogućavaju investicije i gospodarski napredak te onemogućavaju apliciranje gradova na fondove EU čineći time RH u cijelosti nekonkurentnom, inertnom, posljedično nepoželjnom destinacijom za investicije i umrežavanje u euro integracije. U više navrata smo i na Udruzi gradova, a Udruga gradova je udruga sačinjena od 120 od 127 gradova raspravljali o ovoj problematici i na neki način imali nekakve zaključke. Posljednji je upućen u svibnju mjesecu 2014. svim relevantnim institucijama, od ministarstava, saborskih odbora i dalje. Ja ću samo taksativno nabrojiti te zaključke. Suradnja Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom i lokalne samouprave u kontekstu dugogodišnjeg rješavanja pojedinačnih predmeta. Kad ćemo jednom shvatiti da lokalne uprave na području Republike Hrvatske su sastavni dio Republike Hrvatske a ne sa državne razine biti tretirane kao stranci ili kao da žive u nekim drugim državama. Zakon o rješavanju imovinsko-pravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih objekata. O ovakvom Zakonu o rješavanju imovinsko-pravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih objekata trebalo bi koristiti kao lex specialis, time kao i vrijedan i valjan alat ubrzavanja rješavanja složenih imovinsko-pravnih odnosa. Stanovi i poslovni prostori u vlasništvu Republike Hrvatske koji se nalaze na području grada. Ovdje ću reći jedan primjer a mislim da ih mnogi imaju u svojim lokalnim sredinama, nešto što nije 1996. ušlo u temeljni kapital temeljem pretvorbe određene tvrtke, da ne reklamiram, ni dan danas nema svoj titular a tamo se tolike nepodopštine događaju. Radi se o kinu jednom tada iz tih vremena su tvrtke velike imale svoja kina u područjima lokalne uprave i danas neriješeno. I kada lokalna uprava pokušava sanirati prostor dobije od građevinske inspekcije prijavu da ne ulazi u tuđe vlasništvo. Kad pitate čije je vlasništvo država se još nije uknjižila. Vlasnik nekadašnji kaže nije više u temeljnom kapitalu. A što raditi s tim prostorom? Komunalna naknada kao 4., kao prihod gradova u odnosu na objekte u vlasništvu RH koji se nalaze na području gradova. Ocjenjujem neutemeljenim, nedopustivim i neodrživim izuzimanje od naplate komunalne naknade jednog od temeljnih i najznačajnijih prihoda lokalnih jedinica za tijela središnje državne vlasti. Ovdje smo kao partneri, u ovom segmentu, u onoj prvoj točci, zaključku nismo partneri a ovdje se od državne vlasti traži da budemo partneri i da je to za javno i opće dobro prilikom naplate komunalne naknade, objekata koji su od posebnog interesa za RH i s tim se dijelom slažem. Ali takvo partnerstvo moramo imati i u rješavanju imovinsko pravnih odnosa odnosno suradnja središnjih državnih tijela sa lokalnom upravom. Upis u gruntovne knjige javnih cesta na upravljanje Hrvatskim cestama i županijskim upravama za ceste na temelju Zakona o javnim cestama uistinu je važno, hitno i nužno da neka središnje državno tijelo, u ovom mislim čak, u ovom momentu i DUDI već jednom raščisti uknjižavanje svih javnih cesta i županijskih čak cesta na području odrađenih lokalnih uprava u svoje vlasništvo, odnosno vlasništvo onoga tko s njima i upravlja. Raspolaganje državnim poljoprivrednim i šumskim zemljištem, to je posebna tema zaista, ovo je jedna od tema zbog koje smo i na odboru, zahvaljujem predsjedniku gospodinu Demetliki uvrstili i dogovorili zaključak da ćemo imati posebnu tematsku sjednicu po ovom pitanju. I na koncu EU projekti i nesređena zemljišno knjižna dokumentacija, lokalne jedinice očekuju aktivniju ulogu od Ministarstva regionalnog razvoja, fondova EU te konkretnu pomoć u smislu ubrzavanja postupka kojima je cilj … [[Govornik se ne razumije.]] vlasničko pravne dokumentacije sve kako bi se lokalnim jedinicama omogućilo apliciranje na sredstva fondova EU. Napominjem da nam se ministarstvo nije odazvalo na tematsku sjednicu skupštine jer oni nemaju ništa s imovinom. I na koncu, gradonačelnike, načelnike i župane su netko na neposrednim izborima izabrao kao svoje legitimne predstavnike. Mislim da gradonačelnici, načelnici i župani temeljem takvih izbornih rezultata moraju imati i određene ovlasti na području svoje lokalne uprave. Znate jako nezgodno je kada na području lokalne uprave strankama, investitorima, građanima kažete znate ja tu nisam moćan, nemoćan sam jer je to nadležnost Hrvatskih šuma, ja sam tu nemoćan jer je to nadležnost Hrvatskih voda, ja sam tu nemoćan jer je tu nadležnost Hrvatskih cesta, ja sam tu nemoćan jer je to pomorsko dobro. Pa kako takav načelnik, takav gradonačelnik ili župan može uistinu reći da je legitimni predstavnik birača svoje lokalne zajednice? I taj segment ovlasti gradonačelnika, načelnika i župana uistinu treba, znam netko će reći, mogu to zlouporijebiti, postoje tijela u ovoj državi koje te zloupotrebe i takve ovlasti, nepodopštine mogu vrlo brzo i eksperativno sanirati. I poštovani prijatelji, reći ću ovo je tema, ovo je vrlo bitna i krucijalna tema bez obzira s lijeva, sredine ili desna koja sve nas ugrožava, koja ova 20 godina zaista osporava razvitak lokalnih zajednica u RH, usporava razvoj RH u cijelosti i zato o ovoj temi uistinu bez iti malo i trunka politiziranja moramo imati konsenzus. Pri tome pozivam sve poštovane kolege od lijeva preko sredine do centra, desna, da nađemo ovdje, mi koji dolazimo iz lokalne uprave zajednički, reći ću tako jedan stav. I nadam se poštovani predsjedniče odbora da i kolege koje sjede u ovom Saboru zovnemo na tu tematsku sjednicu odbora i da već nešto u ovo već planiranim reformama i tu damo svoj obol kako bi se i ova zaista vrlo bolna problematika nas koji dolazimo sa lokalne razine već jednom stavila ad acta. Hvala vam lijepa i u ime HDZ-a, evo mi ćemo podržati ovo izvješće jer je izuzetno korektno napravljeno. A što su njegovi rezultati ovako porazni gospoda uistinu nije kriva. Hvala vam.
Zahvaljujem. Repliku ima uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ovo je zastrašujuće izvješće i meni je žalosno da nas nema ovdje dvije trećine, ovo je ključni problem u Hrvatskoj rak rana plus korupcija. I ovo dokazuje zastrašujuće da od 576 jedinica desetina nije dobila prolaznu ocjenu. A šta je uzrok toga svega? Evo to je dokaz da je u Hrvatskoj zanemareno temeljno ljudsko pravo a to je pravo privatnog vlasništva. Do dan danas se ovdje u Hrvatskoj još uskraćuje privatnim vlasnicima njihovo pravo na posjedovanje privatnog vlasništva. Šta smo mi naslijedili a šta su uzroci svega toga? Komunistička elita je izradila Zakon o stambenim odnosima SFRJ. I šta se promijenilo od onda? '96. smo napravili zakon, '96. godine u ovoj Hrvatskoj državi i Zakon o najmu stanova. Šta se događa? Kakva je sinergija između fond za povratak, ustvari naknade oduzete imovine između DUDI-a … [[Govornik se ne razumije.]] zašto još nije centralizirano uopće ono što je nacionalizirano, što nije nacionalizirano, mi provodimo ustvari drugu nacionalizaciju zemljišta koje je oduzeto ljudima '47. i nadalje po Staljinovom modelu iz '36. godine Sovjetskog saveza. Ljudi traže imovinu, šta nalaze kada se hoće vratiti natrag? Da su izgradili na njihovom zemljištu garaže, staračke domove itd.. To nije Hrvatska država, ovo je dokaz da tu vlada totalni kaos, administrativni kaos, da je ovo skoro samo formalno država i ne poštuje to temeljno ljudsko pravo povratak privatnog vlasništva. Ne samo to, tu je otvoren prostor za ove kriminalce iz bivše države i kriminalce, sada ću vam dati jedan podatak, pošto nemam puno vremena da su krivotvorili ovdje ovo pravo na vlasništvo nekima. Također je bio atentat izveden jedne osobe u Venezueli, gospođa 90 godina da joj se prepiše tu u centru Zagrebu, nekom drugome njezino vlasništvo. Tko se bori za takvu Hrvatsku? Branitelji nisu i ovo se mora što brže riješiti. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Glasnović, radi istine treba reći 32 jedinice lokalne i regionalne uprave su dobile prolaznu ocjenu odnosno sve su dobile prolaznu ocjenu ali ove 32 su u potpunosti ispunile revizijska traženja a ni jedna jedinica lokalne uprave nije dobila 0 odnosno negativnu ocjenu radi istine. Razlog tome ili bolje rečeno svega s 5% jedinica je dobilo ocjenu 4 ili 5 a sve ostale su dobile ocjenu 2 nitko nije dobio negativnu ocjenu. A što se tiče ove problematike o kojoj vi govorite, to je jedan dublji problem koji uistinu svi mi znamo da punih 70 godina na ovim prostorima imovinsko odnosno vlasništvo, pravo na vlasništvo ljudi na neki način se nije rješavalo na istoj razini, dakle mi danas u našoj državi imamo rješavanje imovinsko pravnih pitanja a ja mislim da ih je preko 60% još poglavito u našem području dolje Dalmaciji, zadnje knjiženje iz vremena Franje Josipa. To je jedan problem koji je uistinu mnogo veći i koji zadire i u privatno vlasništvo ali i u lokalne uprave i svih onih koji polažu pravo na određene nekretnine.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kolega, ja ću se osvrnuti na onaj dio vaše rasprave koji smatram da je ključan ne samo za ovu problematiku što je danas na dnevnom redu nego inače za nešto što se tiče svih nas, napretka Hrvatske a to je upravljanje, ono što je najvažnije prostorom, upravljanje imovinom, bilo da je ona u vlasništvu naših građana, jedinica lokalne samouprave ili države i kao takva nije uknjižena. Ono što smo mi do sada radili i to je moj prilog na neki način da se oko toga svi složimo. Mi od 2002.godine uzimamo i zajmove i iz državnog proračuna financira se digitalizacija zemljišnih knjiga, usklađivanje katastra i u tome silni novci su potrošeni i rezultat je slab i gotovo nikakav. Zašto je dobar dio? Koji je razlog tome? Zato što imamo strogo formirani i formulirani i propisani ZK postupak kao postupak strogo formalne naravi. Jednosatno on više ne odgovara suvremenim načinom života i mi to moramo promijeniti. Jer neki ljudi dok god građanin nije zainteresiran, neki jesu ali imate ljude, većinom naše iseljenike u Kanadi, Americi, u drugim prekomorskim zemljama koji imaju možda jednu ne znam 100/2 ili takav mali dio nekretnine i ne daju svojim su nasljednicima i suvlasnicima da riješe taj problem. Dakle, da bi mi promijenili cijelu tu, moramo promijeniti cijelu filozofiju i krenuti u novo zakonodavstvo da prisilimo građane, kao što je građanin prisiljen čitav svoj auto registrirati i drugu imovinu, čak i pokretnu mora biti jednostavno zakonom prinuđen da izvoli riješiti svoje zemljišno knjižno stanje. A oni koji se ne odazovu jednostavno bi trebalo vidjeti da imaju i posljedice u pogledu svoga vlasništva jer ovako, na ovakav način jednostavno mi njih ne možemo prisiliti i dok god se zakon te naravi ne promjeni mi nećemo moći ništa učiniti. Ja mislim da je to glavni problem, a gdje ima volje, ima i političke volje ima i načina, kao što dok su branitelji ginuli, ono što je bilo društveno, državno, preko noći je postalo privatno. Zato govorim da ima, ako ima volje ima i načina da se ovo o čemu i vi govorite, vrlo mi je drago da ste o tome govorili i to je nešto oko čega postoji suglasnost i ja mislim da imamo snage donijeti takav zakon.
hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani potpredsjedniče. I vama uvažena zastupnice Antičević, uistinu se ja apsolutno slažem s vama u tom segmentu i zaista mislim da bi se svi u tom segmentu rješavanja tog problema trebali složiti. Ali vidite mi smo provodili digitalnu izmjeru, u jednom djelu smo provodili digitalnu izmjeru i onda vlasnik zemljišta kaže ne, ovdje gdje je međa a vama je poznat termin međa, tu je moje, ovo je Stipino, Antino, ali tu je moje. Međutim, ZK izvadak kaže da nije po toj međi granica i onda dodatni ratovi nastaju, međususjedski ratovi nastaju eto upravo zbog digitalne izmjere koja nije dobro definirana zakonom. Ja ću vam potpuno otvoreno reći. Nije dobro definirana zakonom jer u jednom malom mjestu kad je provedena digitalna izmjera nije do tad dok nije došla digitalna izmjera, ni jednog sudskog spora nije bilo. Danas imate 23 sudska spora u tom jednom malom mjestu kad smo doveli digitalnu izmjeru raditi a znate što je razlog tome, vjerojatno erozija tla u ovih 150 godina kada je prvi ZK izvadak napravljen pomakla tu granicu, možda tada nije dobrim instrumentom ni mjereno, ali vlasnik i jedan i drugi kaže, ovdje gdje je međa tu je zemlja. I zakonom bi dakle i to trebalo definirati a u prvom djelu vašem apsolutno se slažem. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tulio Demetlika. A ne odustali ste. Oprostite, hvala. Idemo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika IDS, PGS lista za Rijeku uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo odmah na početku ću naglasiti da će Klub IDS-a, PGS-a i Lista za Rijeku prihvatiti i podržati ovo Izvješće o obavljanju revizije učinkovitosti, upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinice lokalne i područne, regionalne samouprave jer to je dobro, dobro da Državni ured za reviziju upozorava na slabosti i propuste u vezi sa stanjem, namjenom i korištenjem imovine lokalnih jedinica, te da daje preporuke koje će utjecati na povećanje učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama i pridonijeti otklanjanju utvrđenih nepravilnosti. I ono što je gospodin Šuker rekao povećanju sigurno fiskalnih prihoda jedinicama lokalne samouprave. Mi u klubu IDS-a dajemo punu podršku reviziji jer reviziju doživljavamo kao dobro došlog subjekta čija je zadaća pored svih drugih i savjetodavna na obostrano zadovoljstvo svih subjekata uključenih u nju. Preporuke koje upućuje revizija omogućuju još uspješnije i ekonomičnije upravljanje i raspolaganje nekretninama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na zadovoljstvo svih naših građana. Međutim, mi u klubu IDS-a želimo posebno istaći problematiku nekretnina na području lokalnih jedinica a koje su u vlasništvu Republike Hrvatske. Tu mislimo na bivše vojne nekretnine, poslovne prostore, stanove, turističke objekte i komplekse, industrijska postrojenja i zemljišta unutar industrijskih kompleksa, poljoprivredna i šumska zemljišta kao i turističko zemljište. A kao što je i gospodin Boban rekao čak i pomorsko dobro. Tu bi sigurno i ostvarili veće prihode kad bi na sve ove prazne objekte koje sam nabrojao država plaćala barem 50% komunalne naknade kao što i privatnici plaćaju i na taj način bi si i popunili proračune, ali država je tu sebe osigurala da za sve te neiskorištene prostore koji propadaju svakodnevno jednostavno ne plaća nikakvu naknadu jedinicama lokalne samouprave. Zato mi u Istri smo izuzetno zainteresirani za korištenje te državne imovine radi povećavanja turističke ponude, izgradnje komunalne infrastrukture, izgradnje ili proširenja poduzetničkih zona, realizacije projekata od općeg, javnog ili socijalnog interesa. Da li ćemo graditi stanove ili prenamijeniti postojeće građevine u domove za starije, škole ili predškolske ustanove kao ustanove kulture. Danas se susrećemo i sa problemom da dok rješavamo probleme vlasništva sa državom ne možemo realizirati najosnovnija odlagališta otpada i slične projekte. Naime, Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom kao središnjem tijelu za upravljanje i raspolaganje lokalne jedinice podnose zahtjeve za dodjelom državne imovine u vlasništvo da li putem darovanja, zamjenom ili eventualno na korištenje putem prava građenja, prava služnosti, dodjele na korištenje. Na taj način ti postupci djeluju, dodjele dugo traju. Riješen je jako mali broj zahtjeva. Za neke zahtjeve je zatražena dodatna dokumentacija, a dio zahtjeva za dodjelom je odbijen. Nadalje, lokalne jedinice navode da nemaju saznanja o obliku i sadržaju potrebne dokumentacije koje trebaju dostaviti i da nema uspostavljenog sustava suradnje sa DUDI-em za vođenje predmeta, o stanju predmeta odnosno fazi rješavanja predmeta i pravodobnoj dopuni dokumentacije. Često iz DUDI-a nam se opravdavaju da nemaju dovoljno stručnog kadra i da jednostavno su zatrpani predmetom. Stoga klub IDS-a smatra da je potrebno poduzeti niz sustavnih mjera kako bi se značajan dio nekretnina stavio u funkciju, odnosno dao na raspolaganje jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Smatramo da je potrebno poduzeti sljedeće: Promijeniti i dopuniti pravne propise koji uređuju raspolaganje imovinom u vlasništvu države na način da ti propisi omogućuju stvarnu autonomiju ili samostalnost, ekonomičnost i učinkovitost u obavljanju poslova raspolaganja imovinom jedinica lokalne i područne samouprave. Ubrzati postupke darivanja imovine koja nije od posebnog državnog interesa jedinicama lokalne samouprave. Promijeniti model upravljanja javnim stambenim fondom za najam na stanovanje i fondom poslovnih prostora na način da se prenese na upravljanje gradovima i općinama, te hitno postupanje nadležnih institucija kako bi se omogućilo žurno rješavanje imovinskih pravnih odnosa koji sprječavaju i onemogućavaju investicije i apliciranje gradova i općina za sredstva za fondova EU. Ističem da jedinice lokalne i regionalne samouprave dobro raspolažu svojom imovinom, jer od Državne revizije sve su jedinice lokalne i regionalne samouprave dobile prolaznu ocjenu. Ni jedna nije ocijenjena neučinkovita ili učinkovita ili djelomično učinkovita. I sad se postavlja pitanje gdje je problem, da li na lokalnom nivou ili državnom nivou. Najčešće je ono što je gospodin Boban rekao problem se javlja upravo u tom sukobu, tj. državna uprava je u ovom slučaju potpuno odvojena od lokalne i regionalne državne uprave. Postavljamo si često pitanje da li smo mi u istoj državi ili na nas na lokalnom nivou se gleda nekako drugačije. Osjećamo da i ova Vlada sada gura reformu državne uprave upravo kroz ideju ukidanja jedinica lokalne samouprave, tj. općina, gradova i županija. Što dobivamo? Dobivamo i daljnji sukob između državne uprave i lokalne, jedna drugu proziva, optužuje za neučinkovitost, a nas građane, gospodarstvo, socijala, školstvo, zdravstvo su ti koji trpe štetu jer ispadamo da smo troma, spora, neučinkovita, uhljebljena birokracija koja ne rješava njihove svakodnevne potrebe. Građanima poduzetnici traže upravne i druge javne usluge po načelu one stop shop, cjelovitu uslugu na jednom mjestu blizu građaninu i poduzetniku čime on štedi vrijeme i novac, a dobiva uslugu u kratkom roku. Što mislite koga na terenu u bazi pitaju tko je odgovoran za nerješavanje njihovih zahtjeva, gradonačelnika, načelnika, eventualno župana, a ne službenike koji sjede na dvadeset i petom katu u neboderu u Zagrebu. I zato smatramo da prvo što treba izvršiti kroz reformu koja se najavljuje izbor između centraliziranog ili decentraliziranog modela organizacije države. Postojeći sustav je oblikovan kad se središnja državna vlast opredijelila za model centralizirane države što je u ono vrijeme bilo i razumljivo. Rat, nedovoljno ljudskog stručnog potencijala za nove općine. No, nakon 23 godine vidimo da taj model ne daje željene rezultate i kvalitetu rješavanja bržeg razvoja. Stoga je potrebna politička volja da se odabere decentralizirani model na osnovu kojeg će se predložiti drugačija organizacija zemlje. Vlade se izmjenjuju, u predizbornim kampanjama svi obećaju decentralizaciju no kad sjednu na vlast ista priča, nastavljamo dalje onako centralistički. I ono što danas doživljavamo od ovih prijedloga vidimo da upravo idemo i dalje u tom smjeru. Zato mi u IDS-u smatramo da decentralizacijom mora se proširiti financijski kapacitet lokalnih jedinica i na taj način omogućit će se da jedinice lokalne samouprave preuzmu ovlasti ali i niz novih poslova i odgovornosti. Jer oni su pravi generatori razvoja. Pritom valja voditi računa o mogućoj kvaliteti iskorištenja lokalne imovine kao što i Državna revizija preporučuje, ali i drugih resursa u državnom vlasništvu koje treba povjeriti lokalnim jedinicama. Ako ništa drugo jer osjetili smo i vidjeli iz izvještaja revizija da neki su dobri u tome, neki su odlični, neki su loši, budimo iskreni, međutim onda donesemo takav zakon da oni koji su se dokazali dosada da znaju i da mogu da im se prepuste upravo one nekretnine koje državi nisu interesantne a da čim brže ih dovedu u funkciju. A sve one koji ne znaju ili neće neka se i dalje bore da žive na jaslama proračuna države tj. na račun onih koji dobro rade i pune Proračun Republike Hrvatske. Na kraju očekujemo od nove tzv. reformske Vlade da kroz nove pravne propise omogući da neiskorištene resurse stave čim prije u funkciju u cilju stvaranja novih vrijednosti, omogućiti investitorima brže ulaganje a time i zadržavanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta. Na taj način spriječiti daljnji odljev stručnih kadrova iz manjih sredina u velike centre ili ono najgore odlazak iz Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ovo je za našeg zadnjeg kolegu iz IDS-a koji se pita kako mi možemo govoriti o efikasnosti, … [[Ne razumije se.]] do jedinica lokalnih samouprava kad nam je 6% zemljišta sređeno u 20 godina od završetka Domovinskog rata. Pitanje za gospodina iz IDS-a jel' se on možda sjeća da je '70-ih godina da je SFRJ isplatila mislim 15 ili 20 milijuna dolara talijanskoj manjini? Što je sa hrvatskom manjinom? Evo, ako smo mi toliko efikasni zašto je Lika prazna, gdje je bilo '41. 132, ovo nisu povijesna pitanja nego to su pravna i moralna pitanja, bilo je 132 tisuće Hrvata a sad ih nema 45 tisuća. Gdje su ti ljudi? Čije je to zemljište sada? Kako da se Hrvat ne može vratiti u Zrin i tamo gdje su prije bili? Što se događa ovdje? To su ključni problemi. A vidite iz Rijeke npr. dat ću vam primjer ljudi dolaze, ulažu ušteđevinu svoju, vraćaju se natrag tamo gdje su bili i nalaze u Istri gdje su najelitnija zemljišta zauzeta njihove djedovine sjede ljudi tamo, a to je … [[Ne razumije se.]] Rijeke, Crikvenice itd., od Zagreba dolje do Konavla. To je stvarnost Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Da budem iskren nisam shvatio pitanje ili repliku cijenjenog kolege, no međutim želim reći da upravljanje nekretninama, da li su to građevinska ili neka druga zemljišta, na području jedinica lokalne samouprave imate primjera već kad spominjete Istru, a vidjet ćete i u samom izvješću da je i grad na čijem sam čelu upravo ocijenjen sa onom višom ocjenom upravo oko upravljanja nekretninama. Znači od onih svih uvjeta možemo reći da smo blizu onog zacrtanog cilja. I kad smo '93. krenuli upravo u utvrđivanje vlastite imovine i definirali strategiju na koji način upravljati s tom imovinom mi danas imamo sigurno određene rezultate. No međutim, pokušat ću se vezati na ono pitanje koje je gospodin Šuker spomenuo da smo mi u jedinicama lokalne samouprave nesposobni ili da se tu jednostavno pokušava na neki način kroz uvijek dolazi taj prigovor netransparentnosti i korupcije na lokalnoj razini i to često se koristi kao argument protivnika decentralizacije. Ja sam rekao neka se donese takav zakon da onim jedinicama lokalne samouprave koje su dokazale da mogu transparentno, stručno, kvalitetno voditi i upravljati sa svojom imovinom, da je ona imovina koja stoji 20 godina neiskorištena, a znamo da država je najlošiji gospodar jer oni koji sjede u Državnoj upravi u Zagrebu ne znaju da je u Labinu danas 10 slobodnih poslovnih prostora, da ima danas 3 stana koji su slobodni dok su gradski svi u funkciji. A koje su koristi od tih prostora? Moramo reći da se oni koriste i za poduzetnike sa poticajnim, a stanovi u najvećoj mjeri su socijalni stanovi koji se sigurno neće moći prodati. A ono što Vlada namjerava da sa prodajom tih stanova ispunjava proračun. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega i kao gradonačelniče kolega i kao zastupnik kolega najviše boli građane, vjerujte mi, a i lokalne zajednice napušteni, devastirani prostori na područjima urbanog dijela određenih sredina. Ti prostori takvi napušteni uistinu je hitno i nužno donijeti nekakav zakon da, evo oprostit će mi što ću je uzeti u usta ovdje svojim riječima bivša ministrica Anka Mrak-Taritaš jedan krasan zakon donijela u tom segmentu a to je vezano za detaljne planove. A ako lokalna zajednica donese određeni detaljni plan i ako ga nije infrastrukturno opremila u roku od dvije godine investitor tamo može graditi bez obzira na legate koji su mu potrebni jer je lokalna zajednica dužna da u roku od dvije godine. I isto tako samo obrnutim smjerom treba donijeti uredbu, zakon, ne znam što da država je dužna objekte a poglavito objekte koji su u urbanom dijelu određene sredine lokalne privesti svrsi ili ih prepustiti lokalnoj zajednici ali tom zakonom i tom uredbom treba odrediti i rok. Je li to dvije ili tri godine ne znam, zakonodavac će već osmisliti ali to je nužno jer to najviše bode poglavito na Jadranu i na obali bode i turistima oči ali i svim građanima određene lokalne sredine. Hvala.
Zahvaljujem. Ako nema odgovora onda idemo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolega Klešić sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. I ja bih se u svojoj raspravi skoncentrirala na problematiku. Ovdje su govornici prije mene govorili o problematici upravljanja državnom imovinom, imati ćemo priliku i o tome govoriti jednako tako u ovom uvaženom Domu. A kada je odnos državne i lokalne, odnosno regionalne samouprave ja bih rekla da je to uvijek istina u sredini. Ima i onih i loših primjera a ima i dobrih primjera. Ova revizija je bila obavljena kraj 2015. do 2016., odnosila se na poslovanje 2012., 2014. i obuhvaćeni su sve općine, gradovi i županije. I 32 su ocjene bile učinkovite. To je 5,6%. Svaki pokazatelj i svake analize se, ja ih uvijek grafički prikazujem i dobro ih je prikazati u nešto što se zove Gaussova krivulja. Ta Gaussova krivulja govori da otprilike 65% rezultata mora biti u sredini ocijenjeno kao dobro, otprilike toliko s lijeve i toliko s desne strane. Ovdje je evidentno o čemu govorimo. To se vidi i iz svih pokazatelja. Naime jedinice lokalne i područne, odnosno lokalne i područne samouprave upravljaju sa 22 tisuće 425 poslovnih prostora. No međutim, jako je zgodan podatak da one jednako tako upravljaju sa 18 tisuća 371 stanom. Kada kažete ovako brojku i kada je stavite u neku realnost, onda mi smo brojke skloni čuti i ići dalje. Ali kada to pretvorite, ako u svakom od tih stanova živi troje ljudi, dakle sada je već prosječna hrvatska obitelj troje ljudi. Riječ je o tome da u stanovima kojima upravlja lokalna, odnosno područja samouprava može živjeti 55 tisuća 113 stanovnika. Grad Karlovac koji je 9.-ti grad po veličini u RH ima 55 tisuća 705 stanovnika. Kada bude državna imovina jednako tako sam i analizu državne imovine stavila u ovaj odnos pa će se vidjeti o čemu govorimo. Kada govorimo o građevinskom zemljištu tada dakle lokalna, odnosno regionalna samouprava upravlja sa 338,1 kvadratnim kilometrom. Primjera radi površina grada Zagreba koju čini grad Zagreb … [[Govornik se ne razumije.]] 68 naselja je površine 641 kvadratni kilometar. Samo da stavimo u relacije o čemu govorimo. Dakle mi smo cijelo vrijeme vrlo skloni govoriti o nekretninama, o nekretninama koje imamo i ima puno nekretnina u Hrvatskoj u daljnjoj, ću i analizirati kako se što gdje koristi. No međutim, treba zaista vidjeti o čemu je riječ. Jednako tako dopustite mi, ova revizija je napravljena odlično. Klub HNS, Liberalni demokrati će apsolutno prihvatiti ovu reviziju, napravljena je odlično i napravljena je stručno. Ja sam jednako tako popisala zakone koji su analizirani da bi ova revizija mogla biti. I samo kada govorimo o upravljanju stanovima, poslovnim prostorima i građevinskim zemljištem bez obzira da li je ono izgrađeno ili neizgrađeno dopustite mi da samo pročitam zakone koji se na to odnose. To je Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, pa Strategija upravljanjem i raspolaganjem imovinom, pa Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, pa Zakon o prostornom uređenju i gradnji koji je vrijedio do 1.1.2014., iza toga je Zakon o prostornom uređenju. Pa Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, pa Zakon o najmu stanova, pa Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH, pa Zakon o pristupu o informacijama, pa Zakon o udrugama, pa Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Zgodan podatak koji ovdje ima i dobro bi bilo da kada se pripremaju sve reforme, bez obzira da li se one govore o reorganizaciji lokalne i regionalne samouprave, bez obzira da li one govore o investicijskim poticajima koji su u Hrvatskoj bilo bi dobro da se ovaj materijal pogleda i jednako tako niz drugih materijala. Naime, još uvijek je u Ministarstvu uprave 217 predmeta gdje se pojedine općine i gradovi koji su temeljem Zakona o područjima županija gradova i općina u RH preuzeli imovinu bivših općina još uvijek su oni tamo na arbitraži, još uvijek se dvoje oko određenih situacija odnosno oko određenih prava. Jednako tako 63 jedinice lokalne samouprave još uvijek nemaju evidentirano s kojim građevinskim zemljištem raspolažu. To govori u prilog onom što je i uvaženi kolega u ime IDS-a prije mene govorio a o tome da naših od 555 općina i gradova, 556 grad Zagreb je jako neravnomjerno i na različiti način zaista upravlja i zaista u bilo kojoj reformi o tome treba voditi računa. Jednako tako u DUUDI-ima se ovaj čas još nalazi tisuću zahtjeva pred rješavanjem. Bojim se da je to možda i ovaj čas više. Nema nikog koji u ovoj sabornici a da je imao prilike biti načelnik, gradonačelnik ili imati bez obzira s koje osnove problema sa državnom imovinom i koji kad je išao u DUDI nije imao osjećaj da je sve palo u ponor i vrlo teško se tamo rješava, i ono što treba rješavati, treba rješavati ekspitivno. Treba iz ovog izvješća iščitati one pokazatelje koji govore da treba evidentirati imovinu, da treba dobro upravljati imovinom, da se treba znati čim se upravlja, da treba se znati strategijom raspolaganja i jednako tako imati evidenciju svega čim se raspolaže. Kad je riječ o poslovnim prostorima, od one 22 tisuće 425, 2538 se koristi za vlastite potrebe, 2756 koriste trgovačka društva u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. 10 tisuća i 51 je u zakupu. 3169 poslovnih prostora se koristi bez zakupnine, u njima se nalaze udruge, političke stranke. 3473 poslovna prostora nisu korištena, devastirana su, prazna su. 438 se koristi bespravno, od toga vjerujem da se ovdje nitko neće začuditi, da od tih 438 koji se koriste bespravno, 412 je na području grada Zagreba. Jednako tako kad je riječ o županijama, Zadarska i Istarska županija nemaju niti jednog jedinog kvadrata poslovnog prostora u svom vlasništvu što i nije čudno jer su nasljeđe pojedinih jedinica lokalne samouprave, odnosno općina prije bile nove općine. No međutim, pokazatelji govore u prilog tome da ima općina i gradova koji imaju poslovni prostor a koji pritom kupuju drugi poslovni prostor, koji pritom iznajmljuju za svoje potrebe drugi poslovni prostor a oni koji u njihovom vlasništvu ne koriste i jednako tako oni koji su njihovom vlasništvu čak imaju devastirane a nemaju potrebu da ih stave u funkciju. Kad je riječ o stanovima, dakle 18 371 stan, od tih stanova 5824 zaštićeni najmoprimci, 463 za službene potrebe, 864 je za tržišne uvjete, 1979 je izvan upotrebe, naravno mene opet je posebno zanimao grad Zagreb, 50% od tog broja koji su izvan upotrebe nalaze se na području grada Zagreba. 2041 stan koristi se bespravno. Od tih koji se koriste bespravno 63% je ponovno na području grada Zagreba. Ono što je interesantno da samo 5 županija ima 29 stanova i tih 29 stanova, tih 5 županija koje imaju su dobili po jednim drugim osnovama, na jedan drugi način. Stanovi su izuzetno vrijedne nekretnine. Jednako tako treba imati model i treba imati uvjete i treba imati kriterije da sve se natjera odnosno definira da stanovi koji su devastirani, da se ti stanovi stave u funkciju. Ja ovdje prvenstveno govorim o ovom izvješću. Izvješće je na lokalnu i regionalnu samoupravu. Kada dobijemo izvješće vezano uz državnu imovinu, dakle državna imovina se isto odnosi na stanove, odnosi se na poljoprivredno i šumsko zemljište, odnosi se na građevinsko zemljište, odnosi se na industrijske pogone, odnosi se na vojne, dakle vojarne koje su ocjenjene kao ne perspektivne, tamo ćete vidjeti da su pokazatelji znatno drugačije da ne kažem loši. Ja ću si dati za pravo tada da usporedim ovo stanje i ono stanje kad je riječ o državi. Uvijek se kunemo u dobrog gospodara. Ovo pokazatelji pokazuju kako smo gospodari. Pritom naravno po onom dobrom statističkom idu svi u isti koš. Ima onih koji su dobri gospodari ali zaista ima i onih koji su primjer, koji su loši gospodari. Kad je riječ o zemljištu u vlasništvu općine i gradova je 92,1% zemljišta pri tome ne treba zaboraviti onih 63 ako se ne varam koji uopće nemaju evidentirano građevinsko zemljište. Grad Zagreb raspolaže 7,4. No međutim, kad gledate to malo dalje onda vidite da grad Zagreb, Zadarska županija, odnosno ne Zadarska županija krivo nego općine i gradovi s područja Zadarske županije, općine i gradovi s područja Splitsko-Dalmatinske županije, Primorsko-Goranske i Istarske raspolažu sa 65,8% građevinskog zemljišta. Ova analiza je napravljena odlično. Materijal je napravljen jednako dobro. Brojke govore sve, brojke samo treba dobro gledati i analizirati. Ova analiza zasigurno se treba gledati u znatno širem kontekstu, dakle ovo izvješće, u puno širem kontekstu. Taj kontekst treba gledati zaista u kojem smjeru treba ići reforma lokalne odnosno regionalne samouprave. Ja sam se uvijek zalagala i zalagat ću se ubuduće, dobar gospodar je sigurno onaj koji je na terenu. Kad je riječ o nekretninama neusporedivo su bolji gospodari općine i gradovi nego država. U državi se dešava neka stvar koja se nikad nama ne bih mogla desit doma. Svakog od nas doma zna koliko ima nekretnina, zna ako nešto ima, zna u kvadrat i više ako mu netko još zaračuna krivu komunalnu naknadu znat će da je to kriva kvadratura. No međutim, ono što treba učiniti da oni koji upravljanju državnom imovinom na razini države se jednako tako kao dobri gospodari odnose prema toj imovini jer je to imovina svih nas. Ta imovina je potencija no međutim ona ne može biti potencijal ako ne znamo što imamo, ako nisu riješeni imovinsko pravni odnosi, ako nisu riješeni sudski sporovi ako nije evidentirana, ako nije usklađen katastar i gruntovnica. Prema tome u budućnosti treba voditi računa o svemu tome. Ovaj materijal zaista ga pohvaljujem, jer ne treba gledati samo ove brojke o kojima sam ja govorila. Treba gledati sveukupno, jer iz njega se može iščitati ne samo reforma lokalne, odnosno regionalne samouprave. Iz ovog materijala se može iščitati i kojim putem treba ići dalje u smislu poticanje investicija, u smislu poticanja razvoja, u smislu poticanja i sređivanja stanja u prostoru. Proces sređivanja stanja u prostoru je jedan dugotrajni proces. Hrvatska je dobila svoju državnost. Sa svojom državnošću dobila je i niz obaveza. Prema obavezama vlasništvo se nije na adekvatan način ponašala sve ove godine. I danas kad govorimo tu je na, u jednoj rečenici ili dvije rečenice spomenuto usklađivanje katastra i gruntovnice. Mi možemo formalno napraviti zajednički informacijski sustav da dobivate na istom mjestu podatke. No međutim, kompjuteri su glupi ili pametni onoliko koliko čovjek napravi. Dva dobra podatka će rezultirati dobrim podatkom. To drugim riječima što hoću reći. ZIS će savršeno funkcionirati tamo gdje je katastar i gruntovnica sređena, dat će dobar podatak. No međutim, tamo gdje katastar i gruntovnica nije sređena vi nećete moći dobiti podatak dok to ne napravite. A samo u odnosu na to treba malo samo u memoriji ove zakone koje sam spomenula. Vi tu imate barem jedan upravni postupak za sređivanje i jedan postupak koji je vanparnični. Prema tome, smisao ovog izvješća treba gledati znatno više ali jednako tako i zapamtiti brojke koje jesu. I te brojke zaista jednog dana i pretvoriti u nešto što je vrijednost, jer vrijednost imamo samo se prema tome ne ponašamo kao dobri gospodari. Evo svojih 15 minuta onako u dlaku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prva uvaženi zastupnik Željo Glasnović. Izvolite.
Zahvaljujem Miss Mrak Taritaš na iscrpnom ovome, neke ste mi stvari objasnili na statistici itd. Meni je drago da imamo nekakvu bazu podataka. Ali ta statistika što mi citiramo ovdje imamo dva problema kao u cijeloj državi. Jedan je problem moralni problem, problem morala, etike jer ova država jedino što funkcionira dobro je nekakva kriminogena atmosfera i kleptokracija. To vidimo u javnim nabavama, natječajima itd. Toga će još dosta isplivat na vidik ovih dana. Drugo. Đaba statistika i ovo ako mi nemamo to je druga kriza morala upravljanja. Koliko treba agencija podsjetit da čovjek povrati svoju imovinu. Imate DUDI, Ministarstvo pravosuđa, imate drugi ovaj Fond za povaratak, naknadu imovine itd. da onda čovjek koji traži povrat svoje imovine koja je oduzeta da onda je već 95 godina itd. Ovako, imamo na primjeni, imamo inicijativu za povratak oduzetog zemljišta. To funkcionira u Hrvatskoj. Retoričko pitanje, jedno pitanje za Missis Mrak Taritaš kako je nestao ovaj, to je retoričko pitanje, kako je nestao katastarski kaos i kako ćemo to riješiti? Imamo na primjer 2 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta koje je ljudima oduzeto i znamo koje je godine to oduzeto. Kad ćemo o tome govoriti, kad ćemo govoriti, kad ćemo tu zvijer po imenu reći šta je to bilo, a to se zvalo nacionalizacija koja je temeljena na modulu trideset i šeste godine druga Staljina.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, sigurno postoji niz problema koji su u Hrvatskoj, koji nisu nastali jučer i koji se ne mogu riješiti jednim čarobnim štapićem da ima sigurno, ima puno ljudi koji bi to čarobnim štapićem riješilo. Mi imamo katastar koji, dakle Hrvatska je jedina još zemlja ostala u EU koja ima posebno katastar i koja ima posebno gruntovnicu, s tim što su se u katastru evidentirali posjedovno stanje i to posjedovno stanje je imalo smisla tamo negdje do '91. do '92. Iza toga posjedovno stanje nema apsolutno nikakvog smisla jer se gleda vlasništvo prema gruntovnici. A vlasništvo u gruntovnici hvala Bogu da imamo stare gruntovnice pisane rukama. Vlasništvo u gruntovnici za sve vrijeme kad je bilo socijalizma nije bilo važno. Dakle i prodavalo se, prodavalo se na različite načine. Čak manimo na stranu nacionalizaciju i nije bilo važno. A odjedanput s promjenom ne samo da smo dobili državu, dobili smo i određeno ustrojstvo, dobili smo i gospodarske promjene i jednako tako je vlasništvo postalo važno. To je jedan postupak koji nije jednostavan, postupak koji je kompliciran. No međutim, mi smo zasigurno majstori još dodatnog kompliciranja. Ako netko može govoriti o reformama ja si dajem za pravo bez obzira na ono riječi moje hvalite me. Ja sam jedna od osoba koja ih je provodila i nije mi bilo jednostavno. Reformu koju smo krenuli sređivanja stanja u prostoru se odnosi na nelegalizaciju. Protiv legalizacije su bili svi. Nije bilo nikog tko nije bio protiv legalizacije. I mi smo odlučili da legaliziramo činjenicu da zgrada u prostoru postoji. Nismo to vezali ni uz katastar, ni uz gruntovnicu nego je to osnov za sređivanje katastra i gruntovnice iz jednostavnog razloga svjesni ove činjenice koju imamo. To je prava reforma sređivanja katastra i gruntovnice, ali reforma gdje trebate 150 ili 200 ljudi, trebate imati jasnu ideju. Pri tom morate biti vrlo čvrsti i vrlo čelični i znati da ćete imati puno više onih protiv nego za. Na kraju kad dođu lovorike onda je to puno jednostavnije.
Zahvaljujem. Sljedeće replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani potpredsjedniče, uvažena zastupnice. Ovdje ste iznijeli zaista iz izvješća revizije frapantne brojke. Međutim, nekada brojke znaju biti varljive. Uistinu rekli ste termin upravlja, lokalna zajednica upravlja sa tolikom površinom zemljišta i to tako tamo i piše i to tako točno je, vlasništvo jeste lokalna zajednica. Ali u mnogim segmentima tog zemljišta upravljaju Hrvatske šume, a titular je grad. Na mnogim česticama zemlje titular je grad odnosno lokalna zajednica, a spada u pomorsko dobro. Na mnogim česticama zemlje koje ulaze u ovu brojku upravlja lokalna zajednica a nalaze se u koridoru rijeka, nalaze se u koridoru cesta, u koridoru pruga željezničkih i one su također sastavni dio ovih brojki ovdje o kojima ste vi govorili ali lokalna zajednica ne može upravljati s njima. Jedno pitanje možda, jer vi uistinu jeste ekspert u toj domeni, tko je vlasnik, ja stalno jer me to najviše boli devastirane nekretnine u urbanom dijelu koja nije ušla u temeljni kapital lokalna zajednica se ne može na nju uknjižiti a država nije provela knjiženje temeljem Zakona iz 1996. godine. Tko je titular tog objekta, tko je dužan njega održavati, tko je dužan o njemu voditi brigu? I na kraju mislim ma jednom riječju pa ću staviti točku, sve ono što se nalazi unutar, svaka čestica građevna koja se nalazi unutar građevnog područja prostorno-planske dokumentacije određene jedne lokalne uprave mora biti vlasništvo grada, naravno ukoliko nije privatna osoba i fizička osoba vlasnik. Time smo sve ove probleme riješili. Mislim da se oko ovoga vi slažete sa mnom.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Uvaženi zastupniče kolega Boban kad je riječ o ovim površinama koje su tu, tu nisu ni šume ni poljoprivredna zemljišta oni će biti u onim drugim površinama kad budemo vidjeli onim što upravlja država. Ali ovdje se nalaze ceste, nalazi se infrastruktura kojom raspolažu općine i gradovi. Povećanje građevinskog zemljišta je nastalo kad su ceste došle na upravljanje, nerazvrstane ceste općinama i gradovima koji su s jedne strane dobro da su došle ali s druge strane niz općina i gradova koji su dobili pritom i određene obveze i određeni teret. Dakle vidjet ćete, ja sam čak i radila neke usporedbe koje će biti za jednu drugu priliku, između načina na koji država upravlja i načina na koji upravlja lokalna odnosno regionalna samouprava. Ovo su pokazatelji takvi kakvi jesu i tu sigurno ima kao što uvijek ima i onih koji odlično čine to i oni koji manje dobro ili oni koji loše čine. Država se ne može pohvaliti, država zaista se ne može pohvaliti i pokazatelji koji govore da način na koji država upravlja su znatno lošiji i od ovoga. Ali ono što vi morate znati da i u Hrvatskoj imate neravnomjerne i financijske mogućnosti i mogućnosti upravljanja između pojedinih jedinica lokalne samouprave. I ovo izvješće zapravo ukazuje na to. A ovo što ste pitali, to bi trebala, to je državna imovina i država bi to trebala napraviti. Ali ja se s vama zaista slažem. U budućnosti bi trebalo voditi računa a ne kao što sad imamo situaciju ne jedan primjer da se međusobno država i pojedine općine ili grad tuže. To je primjer kad dođe nekakav investitor izvana i kad to čuje njemu nije jasno o čemu mi govorimo jer smo mi za njega svi isto bez obzira da li se nalazi u općini, da li se nalazi u gradu ili se nalazi u nekakvom državnom tijelu. I to su primjeri koji nisu dobri. Mi imamo kroz povijest dva velika primjera koja su takva. Jedan primjer vam je Mljet i zemljište koje je tamo prodano, a drugi primjer vam je na Šolti gdje je jednako tako Općina Šolta prodala zemljište da bi se naknadno utvrdilo da je to bilo riječ o šumskom zemljištu. Pa neusporedivo je bilo bolje kao dobar domaćin i dobar gospodar država i općina sjesti za stol i dogovoriti se nego tužiti se, a investitor sa strane gleda, investicije stoje i uopće mu nije jasno o čemu govorimo.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš moja namjera je bila upravo to što ste i sada rekli u odgovoru gospodinu Bobanu da nemojmo odvajati lokalno od državne. Vi ste bili svijetli primjer u bivšoj Vladi gdje ste upravo nas povezali kroz e-dozvole, kroz legalizaciju i vjerujem da su to upravo bili primjeri dobre suradnje državnog nivoa sa lokalnim nivoom gdje ste vi kao državni nivo imali sve mehanizme kontrole i uspostavili na nas da to moramo izvršavati svoju zadaću koju smo si preuzeli. I zato sad kažemo da smo mi u jedinicama lokalne samouprave opet spremni preuzeti druge obveze u cilju kvalitetnijeg upravljanja sa upravo tom imovinom koja je naša. Da li je ona upisana u knjige kao državna imovina ili kao gradska ili općinska ali bitno je kako upravljati sa njom. Neka i dalje ostane državna. Međutim, danas imamo slučajeve, ono što je rekao i gospodin Boban i vi ste ponovili, da danas se vode sporovi 10 godina, konkretno kod mene u gradu, sa državom da se dokaže čije je vlasništvo. Zgrada nažalost propada i neiskorištena je. Spomenuli ste isto u vašem govoru da još uvijek traje uknjižba novih općina nakon raspodjele '93. i da se nisu uspjeli uknjižiti. Činjenica je da neki su se i uknjižili, međutim nakon tog uknjiženja pojavilo se Državno odvjetništvo koje u cilju zaštite državnih interesa daje nalog na sudu i preknjižuju se te imovine na vlasništvo države da nitko nas u jedinicama lokalne samouprave o tome ni ne obavijesti, da mi ni ne znamo da se ta promjena desila. Znači, tu se vidi ta nepovezanost. Znači moja namjera je bila upravo da se te nesuglasice u budućnosti otklone i da, još jedanput ponavljam, onim jedinicama lokalne samouprave koje su se dokazale da su i kadrovski sposobne da mogu upravljati sa tom imovinom, da se to upravljanje prenese na njih.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Pa kolega Demetlika upravo tako. Dakle, mi govorimo isto, možda govorimo malo na različiti način ali govorimo isto. Mi smo država u kojoj ima 4 milijuna i 200, 300 tisuća stanovnika. Jednako tako nema šanse da kad dođete negdje u Istru i bez obzira gdje dođete sigurno netko nekog poznaje ili je netko nekom rod ili bilo što drugo. I onda je nejasno svima nama kad je riječ o ovakvim stvarima da se država zajedno mora suditi sa svojim županijama, odnosno da se država treba suditi sa svojim općinama. Pa to je tema da se sjedne i da se dogovori. Ono što je važno, važno je da ne propada, važno je da se stavi u funkciju, da se znaju kriteriji i uvjeti jer zaista to ili ćemo se mi međusobno tužiti ili ne, to će ostati kako je. No međutim, ono što je stvarno ružna slika a ta slika je kada jedan investitor dobije ružnu sliku onda morate znati da je to dobilo 100 investitora jer će on iskoristiti priliku i o toj ružnoj slici govoriti i dalje. Dakle smisao je da DUDI zajedno sa općinama, sa gradovima kroz novu regulativu da se točno vidi tko s čime upravlja a onda ako netko nečim dobro ne upravlja pa tu isto ima metoda, isto ima načina, isto ima svega, isto ima batina. Prema tome ako znamo da se predstavnička vijeća, odnosno gradonačelnici ako nije proračun, bili su i prostorni planovi, to je bila metoda kojom su se uspjeli svi prostorni planovi u Hrvatskoj donijeti, pa i to je jedna od metoda ali za to treba jasno znati što se hoće i dosljedno to provesti. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, uvaženi zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Kolegice Taritaš, slušao sam vas, vaše izlaganje i rekli ste puno nešto što nisam do sada čuo od nikoga koliko od vas. I vidim da ste radili svoj posao dobro. Zahvaljujem reviziji što je isto korisno uradila i svaki puta dokazala neke propuste od 570, samo 32 su pozitivne. Znači da nešto tu ne valja. Ja sada postavljam jedno pitanje, kakve koristi mi od svega toga imamo i koliku korist imamo od 18 tisuća stanova, 22 tisuće poslovnih prostora i ne znam koliko zemljišta 332km kvadratna. Ja kao privrednik to slušam, slušam gradonačelnike, njima je u interesu imati državu imovinu da je mogu iznajmljivati, da mogu nekome davati. Kada bi se mene pitalo ja bih napravio jedan drugačiji zaokret u svemu tome, išao bih tu na prodaju, ali jednu javnu prodaju koja bi bila na našoj Hrvatskoj televiziji javno objavljena i da svi ljudi vide u Hrvatskoj kako se trguje i koliko tko daje. Znači tu imovinu bi trebalo i prodati, podmiriti neke troškove koje je ova država u dugu a to što država vodi i što je sviju nas ja vidim da to ne ide dobro. A to dobro znamo ako ima više vlasnika da taj posao nije dobar. Ja vam se zahvaljujem na ovom vašem izvješću i ja se nadam ako smo 20 godina raspravljali svake godine i revizija je to vjerojatno svake godine imala priču o toj temi, pa da li ćemo još jedno 20 godina raspravljati ili ćemo ići u rješenje toga problema kojeg vidimo svi skupa da nije dobro. Dajmo da riješimo to i da to se ne odugovlači iz godine u godinu i priča za pričom. Dajmo riješimo i vidimo kako može ova država imati koristi maksimalne od toga i ovaj narod. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovoriti će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, dakle revizija nije, ja sam prvi puta vidjela ovakvo izvješće, ja ne znam da li je do sada bilo vezano uz nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Ja sam prvi puta vidjela ovakvo i mislim da je po prvi put napravljeno. Dakle to, … [[Govornik se ne razumije.]] revizija je jedan novi posao koji imamo i svake godine čini nešto drugo. Ja se djelomično s vama zaista slažem, ono kada ste rekli da sam dobro radila svoj posao, da se malo našalimo. Ali iz ovog treba izvući pouku. Prodajete jedanput, jedanput prodajete, jednokratno zarađujete. Dakle nije uvijek za sve isto, nije uvijek model prodaje, ali tu treba biti pametan u upravljanju tome. Ja ovdje namjerno nisam govorila o vrijednostima tih nekretnina. Namjerno nisam govorila o vrijednostima tih nekretnina iz jednostavnog razloga što je 2015. u Hrvatskoj po prvi puta donesen Zakon o procjeni nekretnina. On je izazvao već prije same primjene jako turbulencija pogotovo kod procjenitelja nekretnina jer je definirao kako se nekretnine procjenjuju. I procjenjuju se pod tri modela. Jedan model je tržišni, jedan model je poredbeni i jedan model je prihodovni. Ovaj način na koji su ovdje procijenjene nekretnine one su procijenjene sukladno Zakonu o proračunu i onim pravilnicima za pravo fiskalno, ali to nije stvarna vrijednost tih nekretnina. Biti će zanimljivo vidjeti i to treba učiniti kroz godinu ili dvije stvarnu vrijednost nekretnina koje imamo i onda se ocijeniti, nije uvijek dobro sve i prodati, nekada je dobro nešto i imati pa i zarađivati. Zamislite da postoje i općina ili gradova ili država koje na svojoj nekretnini zarađuje, pa to bi bilo, to bi bio zapravo posao i tome treba težiti.
Zahvaljujem. I posljednja replika uvaženi zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Taritaš kada ste spomenuli ZIS, odnosno zemljišno informacijski sustav, onda sam se odlučio javiti na repliku. Evo baš zbog toga, konkretno ZIS je jedan veliki divni informatički projekt koji je odličan u svakom pogledu i koji je trebao riješiti puno naših problema. Temeljno je trebao riješiti gruntovnicu i katastar i spajanje svega, međutim, problem je što on nije riješio ništa. A nije riješio ništa zato što je ZIS projekt koji je napravljen da upravlja podacima koje će sustav, država, administracija ubaciti u taj ZIS, međutim, mi tamo nismo stavili skoro ništa ajmo to tako reći. Tako da ZIS danas ne koristi svojoj funkciji kojoj bi trebao. U prijevodu banalno rečeno imamo parkiranog mercedesa u garaži a ne vozimo ga jer nemamo benzina. I dok ne kupimo benzin i ne ulijemo taj benzin u tog mercedesa, hodamo pješke tramvajima ili kako god hoćete. S druge strane moje iskustvo kaže da nema tog problema na svijetu koji se ne može riješiti na ovaj ili onaj način. A moj dojam da mi ovdje u Hrvatskoj općenito već godinama jako volimo mnoge stvari mistificirati kako su teške, komplicirane, ne može ovako, ne može onako i godinama bježimo od svega nečega i ne riješimo ih. Divan primjer rješavanja jedne velike mistificirane stvari legalizacija koju ste spomenuli. 20 i koliko godina smo svi pričali da je nemoguće, da je ovako, da je onako, da se sve raspalo i izgradilo, ne znam ni ja što se sve napravilo, našlo se 4, 5, 10, 15, 300, nije bitno koliko pametnih ljudi sklopilo je jedan sustav, sklopilo je jedan zakon, sklopilo je malo informatike ad hoh dovelo par stotina ljudi koji su na projektu radili da odrade taj projekt i koliko je meni poznato legalizacija je danas riješena ili je pri kraju rješavanja. Ali to je jedan od problema koji je bio u najmanju ruku velik isto ovako kao i rješavanje zemljišnih knjiga i svega ostaloga i to je iza nas. Ono što želim reći u ovih dvije sekunde što mi je ostalo. Apsolutno svaki problem možemo riješiti samo trebamo naći ljude i političku volju da ga riješimo, za legalizaciju smo to našli, ja ne vidim niti jedan problem da se i za ovaj problem isto tako nešto napravi. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Zapravo nemam što odgovoriti nego reći da ste u pravu. Dakle, kompjuteri su toliko pametni koliko ih mi učinimo pametnim, uz … dva točna podatka koja će generirati treći točan podatak ali dva kriva ne može dati točan podatak. Ja moram priznati i koristim ovu priliku, već i popodne, već smo svi malo umorni da je slučajno, da smo mi slučajno na vlasti a da nismo u opoziciji kako jesmo ja sam već razgovarala i molila sam vjerovali ili ne, rekla sam ja bih baš voljela raditi usklađenje katastra i gruntovnice, baš mi je to odličan posao, ali mi morate dati otvorene ruke i morate mi vjerovati. Dakle, otvorene ruke, vjerovat, 200 ljudi koji znaju i promijeniti zakone. Samo primjera radi, imam još tih minutu pa ću iskoristiti. Vi, geodet dođe, izmjeri vašu parcelu, onda ide upravni postupak gdje saslušava susjede, na taj upravni postupak ide žalba i ide mogućnost tužbe dva puta na Upravni sud. Taman ste se riješili geodeta, e sad idete u gruntovnicu, sad dođete u gruntovnici i ispočetka kao da ovo sve nije bilo, ponovno saslušavamo susjede, ponovo oni imaju mogućnost žalbe, ponovo mi imamo mogućnost tužbe. To jednostavno je komplicirano i to tako ne može ići. Dakle, promijeniti zakon koji je vezan o katastru, promijeniti zakon koji je vezan uz gruntovnicu, napraviti jedinstveni zakon, jedan postupak i napraviti zaista 100, 200 ljudi i dati im dvije ili tri godine i nek naprave, samo nek srede građevinski dio Hrvatske. 6,5% Hrvatske je izgrađeno, 6,5%, ovo sve drugo su poljoprivredno i šumsko zemljište, vode i sve ostalo, pa kad bi mi sredili od 6,5 3,5% u tri ili četiri godine onda bi znali čime upravljamo. Zaista je to tako. Ja ću samo spomenuti E-dozvolu, iskoristit ću vrijeme, znate što je bio osnovni problem E- dozvole, 800 referenata koji rade dozvolu, kad je 800 referenata počelo raditi e-dozvolu onda se ona mogla dati u najkraćem mogućem vremenu, pa uvijek su problem ljudi.
Zahvaljujem. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Josip Borić ali mislim da nije u sabornici, prema tome izgubio je pravo na raspravu. Prelazimo na sljedeću raspravu, uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine Klešiću. Ovako, slažem se da je Izvješće napravljeno odlično, obuhvaćeno je apsolutno sve što je trebalo biti obuhvaćeno u tom izvješću no malo čitajući to izvješće i prisjećajući se svojih razgovora s načelnicima i gradonačelnicima, jedna točka u tom izvješću mi je malo zapela u oko. Naime, kao jedan od problem navodi se da općine i gradovi ne rade na postupku upisa prava zemljišta, svojih prava vlasništva u zemljišnim knjigama i da ne usklađuju podatke sa zemljišnim knjigama i katastrom. Naime, ja vas sad molim i za savjet da im znam prenijeti. Jedan dio je ovaj naš tu zagorski dio i Slavonski dio di su jako male čestice na kojima postoji veliki problem sa velikim brojem vlasnika koji nisu i dalje rasknjiženi dok recimo u Primorskom djelu su veće čestice i većom vrijednosnim iznosom pojedinih čestica. Naime, jedinice lokalne samouprave dolaze do nekretnina najčešće po sili zakona jer moraju naslijediti kad nema nasljednika ili ukoliko se nasljednici odreknu svojih prava. Kod nas u Zagorju su nam to u pravilu neke male čestice ili mali objekti koji su jednostavno neupotrebljivi, ne mogu se niti staviti u funkciju a kada bi općine i gradovi krenuli u raščišćavanje vlasničkih odnosa i kad bi krenuli u upisivanje svog vlasništva, to u pravilu bi ispalo puno, puno skupljije nego što samo to zemljište, ili sama ta nekretnina vrijedi pa se sad tu postavlja pitanje da li je zapravo profitabilno da općine i gradovi troše svoj proračunski novac na nešto što nikad neće u zabitim dijelovima uspjeti staviti u funkciju ali u krajnjem slučaju potrošit će puno više novaca nego što ta nekretnina vrijedi. Recimo jedna usporedba kod nas u pravilu zemljište vrijedi 5 kuna po metru kvadratnome dok recimo u Primorju di su lokacije atraktivnije te cijene prelaze i puno više od 100 eura po istom tom metru kvadratnom. Tako da smatram da bi se moralo doći do nekog rješenja, do nekog savjeta prema tim općinama i gradovima koji imaju problem sa takvim nekretninama, da im se to ne stavlja na teret ili da se iznađe neki drugi način na koji one to vode, da ne troše svoja sredstva koja su ovak i onak u velikim slučajevima mala, da ne troše na to, nego da se čuvaju proračunska sredstva za Europske fondove i za druge stvari a ne za raščišćavanje vlasništva nekretnina koje nažalost nikad neće biti moguće staviti u funkciju. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Evo kolegice, što navodite očiti primjer, ali toga ima u svim županijama, pogotovo kod nas, ima i kod vas i kod nas u Dalmaciji, da na maloj čestici imate toliki broj upisanih i po postojećim zakonima nemoguće je to srediti. Mi moramo ići u radikalnu izmjenu. Jedna Austrija i najbolji model je Austrija. Austrija je nakon Berlinskog kongresa 1878. ušla u Bosnu i Hercegovinu. Iz tapijskog sustava u godinu dana uredila je kompletno zemljišne knjige. O tome piše Ivo Andrić u svojim romanima ne imajući intenciju o tome, nego kaže jedna čuvena njegova rečenica: „I nauči se seljak više ići u gruntovnicu nego u krčmu.“ Dakle što je? Treba jednostavno pod zakonskim prijetnjama gubitka vlasništva ili isplate suvlasnicima natjerati sve vlasnike koji su upisani da izvole riješiti svoje zemljišne knjige, svoje vlasništvo. Dakle, Austrija koja je približno velika kao Hrvatska nekoliko puta ima manje čestica nego mi. A oni su to riješili i drugim zakonima Zakonom o nasljeđivanju. Nakon određene veličine parcele ne može se više dijeliti među nasljednicima bilo oni sinovi ili kćeri ili suprug ili supruga. Ta čestica ne može se dijeliti. Može pripasti samo jednoga. Dakle, čitav niz zakona možemo promijeniti. Austrija nam može u tome biti uzor. Evo ja plediram i na vladajuće i na vas da krenemo u taj posao.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Puh.
Hvala kolegice na sugestiji. Evo ja se slažem sa vama. Kod nas se recimo znalo i dešavati da po jednoj parceli ima upisano i preko stotinjak vlasnika koji su već mrtvi i po pedeset godina i onda ti postupci suđenja, mrtvih i ne znam na koji način sve to prolazi to traje godinama i godinama i to je poprilično skupi postupak, tako da se slažem da što prije treba iznaći zakonska rješenja, da se gruntovnica, katastar i sve to stavi u red i da konačno imamo čiste zemljišne knjige, čista vlasništva a samim time ćemo olakšati i jedinicama lokalne samouprave a i državi. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Riječ ima uvaženi zastupnik Davor Penić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni ured za reviziju detektirao je probleme o upravljanju i raspolaganju nekretninama jedinica lokalne uprave, samouprave. Revizijom su bile obuhvaćene sve jedinice koje raspolažu sa 22425 poslovnih prostora i sa 18371 stanom i građevinskim zemljištem od oko 340 milijuna kvadrata. Revizija je utvrdila da je od 2012. do 2014. na tim prostorima ostvaren prihod od 2,8 milijardi kuna što nisu mali novci. Revizijom je utvrđeno također da 438 poslovnih prostora se koristi bespravno, znači 34360 m2 se koristi bespravno, a nije stavljeno u funkciju 3473 poslovna prostora i 1979 stanova. Znači, velika javna imovina nije stavljena u funkciju. Revizijom je utvrđeno da 32 subjekta, odnosno 5% obrađenih subjekata učinkovitom pažnjom dobrog gospodara upravlja ovom javnom imovinom i održava ovu imovinu. Revizijom je također utvrđeno da bi trebalo promijeniti zakonsku regulativu da imamo veliki broj neriješenih zahtjeva jedinica lokalne uprave prema DUDI-u, da postoje problemi u upravljanju, u održavanju javnog stambenog fonda. Revizijom je također utvrđeno da velika većina jedinica lokalne samouprave nema fiskalni kapacitet u svojim proračunima da izdvoji znakovita sredstva koja bi trebalo u stvari popisati njihovu imovinu, sudjelovati u upravnim sporovima, angažirat odvjetnike da riješe tu problematiku. Činjenice utvrđene revizijom su da većina jedinica ne raspolaže podacima o stvarnom stanju svoje imovine, znači nema popis imovine, a da bi ga utvrdila iz rasprave mojih prethodnika utvrđeni su brojni problemi u toj regulativi kako ostvarit pravo na imovinu. U poslovnim knjigama nije upisana cijela imovina i nisu upisane obveze. Znači, osim tog nevođenja Registra imovine nema ni Strategije upravljanja imovinom. Zatim, kod stjecanja nekih novih nekretnina nije obavljena analiza ekonomske opravdanosti ulaganja. Mislim da nam je revizija otvorila oči da nam ukaže u čemu je problem upravljanja tom javnom imovinom i da nam kaže da stavljajući tu vrijednu imovinu u funkciju ćemo povećati fiskalni kapacitet jedinica lokalne samouprave da bi mogle ulagati u razvoj gospodarstva i da bi mogli održavat i komunalnu infrastrukturu i socijalne programe i sve one druge funkcije koje jedinica lokalne samouprave ima. I u potpunosti podržavam ovo izvješće koje nam u stvari ukazuje na probleme, a mi sami moramo kroz ovaj Visoki dom ići na to da pravnu regulativu poboljšamo, da što prije riješimo ove probleme koje imamo. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Evo ja ću brzo i kratko. Rekli ste kolega i cijenjeni zastupniče da tu su veliki novci. Ja tvrdim da su jako mali. Iz kojeg razloga? Iz svih tih najmova stanova, poslovnih prostora jedinice lokalne samouprave samo gube. Iz kojeg razloga? Jer to sam rekao stanovi koji su u najčešćem najmu kao zaštićeni stanari i plaćaju minimalnu stanarinu, tako da jedinice lokalne samouprave plaćaju veću pričuvu nego što je naplatio članarinu. Znači tu je minus. Postavili ste pitanje da nije opravdano, tj. da nema ekonomske opravdanosti ulaganja. Kad ide jedna ovako više stambena zgrada u rekonstrukciju, pogotovo sad putem energetske učinkovitosti, jedinica lokalne samouprave kao vlasnik tog stana ulaže kroz najam tog stana i ona to neće vratiti u sljedećih 50 godina. Sljedeće, govorite da treba upravo obnavljati i ulagati u te prostore i upravo je tu ona neekonomska opravdanost. I još što sam htio reći, poslovni prostori, nemojte računati da oni poslovni prostori koji su u nekim krajevima Like, Slavonije u ruralnom dijelu da su to poslovni prostori kao i u Zagrebu jer ti poslovni prostori se iznajmljuju upravo kao poticaj gospodarstvenicima, malim poduzetnicima, obrtnicima, deficitarnim zanimanjima po najnižim mogućim cijenama. Upravo to je taj poticaj gospodarstva. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega ja sam govorio generalno na nivou cijele Hrvatske, nisam govorio recimo o cijeni kvadrata u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji jer iz ovog izvješća je razvidno da je cijena kvadrata u zadnjih godinu dana narasla za 10 puta u odnosu na recimo 2012. u gradu Dubrovniku. Znači, nisam se specificirao na pojedina područja nego sam generalno govorio. A govorio sam da za rješenje titulara vlasništva kad jedna jedinica lokalne samouprave hoće da odredi što je njihovo stvarno vlasništvo mora ići u upravni spor. I to košta, ta procedura traje dugo i iziskuje velika financijska sredstva za angažiranje vještaka, odvjetnika. To sam rekao. A još na ovu vašu sugestiju za poslovne prostore u malim gradovima i većim gradovima, upravo ovi veći gradovi imaju više problema s poslovnim prostorima u centru grada zato što ovi veliki trgovački lanci prvo dođu u velike gradove gdje postoji veći broj stanovništva i onda daju uređene super uređene prostore pa manjoj cijeni najma nego u središtu grada i na taj način privuku trgovce. I onda ovi prostori zjape prazni. U tome je problem. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu, riječ ima uvaženi zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moram priznati da u samom početku ove rasprave uopće se nisam planirao niti javljati niti raspravljati ali onda sam usput nekako dobio inspiraciju i evo javio sam se. Naime, isto tako moram priznati da javio sam se najviše zato što sam se počeo osjećati kao ako ste gledali onaj film „Beskrajan dan“ gdje Bill Murray glumi i gdje iz dana u dan proživljava iste stvari. Meni se na moment učinilo u ovom Saboru jako slično iako ja nisam tako dugo u Saboru ali imao sam priliku gledati ga preko tv-a i pratiti sve što se dešava. Naime, mi svake godine, iz godine u godinu imamo neke revizije, neke analize gdje se ovdje u Saboru jako iščuđavamo zašto su neke stvari takve, zašto nije riješeno vlasništvo nad nekretninama u državi Hrvatskoj, zašto ne upravljamo kako treba s tim, zašto nije riješena gruntovnica, zašto katastar? Svi se u Saboru složimo kako je to katastrofa, kako nešto treba učiniti. Svi se složimo da zbilja netko nešto treba učiniti i onda se Sabor završi, svi odemo kućama i tu istu točku iduće godine u slično doba ponovno govorimo a da tih godinu dana između nismo apsolutno ništa učinili. Ono što sam ja duboko uvjeren baš zbog ovog problema neupravljanja imovinom i države, na kraju krajeva i neriješenih odnosa među građanima mi imamo dosta kaosa na terenu, dosta nesređenih situacija. Tako da recimo konkretno u mom gradu Splitu u jednom od boljih urbanih dijelova grada Splita postoje veliki jako, jako zapušteni prostori koji pripadaju RH koji toliko su zapušteni da čak prijete i zarazom ljudima koji žive tamo. To je problem ove države zato što ne riješi pitanje vlasništva i svega ostaloga sa tim prostorima. A ono što mi je apsolutno jasno da nema reformi, nema efikasne javne uprave, nema doing businessa i bilo čega, i bilo koje reforme kako treba dok se ne riješe ova temeljna pitanja. Jer džaba nama doing business i otvaranje tvrtke u jedan dan i ako to riješimo s papirima ako sva ostala pitanja koja se tiču vlasništva bilo čega traju 2 godine. Koliko puta čitate po novinama da su različiti investitori baš otišli iz Hrvatske zato što nisu mogli riješiti pitanje nekih sporednih ili Boga pitaj kakvih nekretnina. Netko je ovdje u Saboru rekao da je upravo vlasništvo temelj modernog društva i po mom iskustvu i meni se čini da je to tako osim kod nas u Hrvatskoj. I isto mi se tako čini da se mi baš uopće ne trudimo dovoljno da riješimo to pitanje pa čak se ponekad zapitam da li je nekom u interesu da se takvo nešto ne riješi. Ja sam maloprije u replici kolegici Anki Mrak-Taritaš baš govorio o problemima i mome iskustvu. Ja uistinu ne mislim da postoji jedan problem koji se ne može riješiti. Ja mislim da svaki problem se može riješiti u konačnom vremenu sa pravim alatima i sa pravim metodama rješavanja tog problema. Ali kod nas u Hrvatskoj uistinu ne samo u ovom dijelu u mnogim dijelovima postoji jedna moćna mistifikacija problema i onda zato što izgledaju tako strašno i veliko ih uopće ne rješavamo. Ja ću se sjetiti samo 4 godine prije današnjeg dana znači prije 4 godine izvaditi građevinsku dozvolu je bilo strašno komplicirano i Boga pitaj koliko je trajalo. Izvaditi rodni list i ove slične „bezvezne“ dokumente, bezvezne pod navodnike naravna stvar, je bilo isto tako jako komplicirano ako ne živite u kojem ste se kojim čudom rodili ili već ne znam ni ja što i kako. Sa ne tako ingenioznim potezima i sa ne tako velikim reformama ili ne znam ni ja čime danas imate situaciju da te dokumente od općeg života, rodne listove i ostalo vadite na internetu gdje vam padne na pamet, a građevinske dozvole dobijete u jedan dan. Čak ako se sjetite predizborne kampanje prije pola godine ili već koliko u jednom momentu je HDZ rekao da će pojednostaviti izdavanja građevinskih dozvola i da će trajati samo 5 dana. A u tom momentu je izdavanje građevinskih dozvola trajalo samo 1 dan. Pritom ne želim politizirati tu temu nego vam želim reći kako se kompleksne stvari mogu riješiti uz dovoljno truda i rada pa da se i ne zna previše o svemu tome, da čak oni koji su takmaci za preuzimanje vlasti u međuvremenu tako nešto ne primijete. A malo prije smo kroz razgovore zaključili u principu kako je postojala isto tako jedan ogroman problem koji tišti ovu državu koja je bila bespravna gradnja i u kojoj se nitko nije htio taknuti 20 i koliko, 22 ili 23 godine. I na kraju u samo u godinu dana su postavljeni temelji i zakonski i tehnički i operativni da se tako nešto riješi. I danas je to riješeno. Da ste pitali nekoga 2011. što s time rekao bi ne diraj to, to je teško, to je komplicirano, to dragi Bog neće riješiti. Riješilo se. Riješilo se uz trud, rad i ono što je jako, jako bitno uz političku volju. Ono što je moj dojam, sređivanje pitanja vlasništva nad nekretninama, državnim, kako god hoćete, sređivanje pitanja gruntovnice, katastra i svega ostaloga ja uopće ne bih zvao reformom. To je sređivanje stanja na terenu. A tek kada sredimo to stanje na terenu onda možemo raditi neke druge reforme koje će se temeljiti na tome. Kao što smo zaključili da ZIS bez sređivanja podataka na terenu nema već previše neke svoje funkcije. A kada se govori o tome kako je neki posao ogroman, kako je teško nešto napraviti, kako ne treba ići u to, postoji jedna poslovica ili kako već kada se kaže znate kako pojesti slona? Jednostavno, izrežete ga na komade, jedete komad po komad i jednog dana ćete sigurno tog slona pojesti. Taj slon je prije nekog vremena bio legalizacija. Ja sam duboko uvjeren da je taj slon danas rješavanje gruntovnice, katastra, vlasništva i svega ostaloga. I mislim da je samo pitanje političke volje i odluke da netko odluči da tako nešto napravi i da tog slona počne jesti. I neupitno je da će jednog dana skorijeg ili prije ili poslije taj slon biti pojeden i da ćemo konačno sve imati riješeno. Ono što sam uvjeren da niti jedna zapadno europska država nema takav šlamperaj kao što imamo mi kada su u pitanju njihove nekretnine i ono što se nalazi u njihovom vlasništvu. Pa vjerojatno je to jedan od razloga zašto su u mnogim stvarima tako uspješniji od nas jer mi se uistinu prema svojim nekretninama i svojim stvarima ponašamo nažalost kao loši gospodari. Pri tome to je konstanta u ovih 25 godina koliko već trajemo. I mislim da je krajnje vrijeme da pokušamo i počnemo mijenjati te stvari. U ovoj sabornici, o ovoj točci raspravljamo ako se ne varam danas od 15 sati i raspravljali su više klubova, više zastupnika i odlično je to što smo se apsolutno svi složili u tome da je ovo problem koji tišti sve, koji tišti zemlju i da ga trebamo riješiti. I ja se apsolutno isto tako slažem sa svima da ovaj problem treba riješiti. I onda ako nešto treba riješiti ajmo vidjeti kako ćemo to riješiti. Mi smo Sabor RH, mi možemo i tražiti i zaključiti i obvezati bilo koga u ovoj zemlji da nešto riješimo. Obvežimo onda i ovu Vladu i buduću Vladu i bilo koju Vladu da joj rješavanje ovih problema postane prioritet. Napravimo tematsku sjednicu, napravimo što god, kako god hoćete. Izađimo sa jednim takvim zaključkom da je to prioritet koji se mora početi rješavati. Kao što sam već rekao iskustvo u rješavanju ovakvih problema imamo i to iskustvo od prije 2, 3 godine. Nije problem nešto riješiti ako odlučimo to riješiti. Na kraju krajeva u ovoj državi se grade i ceste i autoceste i pruge i sve živo i rješavaju se ti imovinsko pravni odnosi onda kada je bitno da se riješi. Pa hajdemo mi ako je to toliko bitno a bitno je, hajdemo iz ovog Sabora poslati poruku, zaključak ili što god hoćete koji će obvezati Vladu da se u tako nešto krene. Ono što sam ja uvjeren, za rješavanje ovoga i bilo kojega problema tog tipa bitna je isključivo i samo politička volja. Pod 1. i nakon toga puno rada. Rad nikada nije problem i ljude koji će raditi imamo i ljudi koji će raditi će se naći na određeno ili na neodređeno vrijeme. Pitanje uvijek i onog gdje jako često mi kao država i kao Parlament i kao Vlade padamo to je politička volja. Ako se svi u ovom Saboru slažemo, opet kažem, moj dojam je da se slažemo onda politička volja postoji. Hajdemo tu političku volju kao Parlament RH pretvoriti u nekakvu konkretnu odluku koja će obvezati Vladu da tu političku volju pretoči u realnost. Jer kao što rekoh to je problem koji se da riješiti. U prošlosti od dvije godine imamo recept kako je riješen problem manje-više istih razmjera kao i ovaj. Evo, hvala lijepo. Inače, evo samo da završim, ispričavam se, još jednu rečenicu. Inače ćemo iduće godine ponovno se vidjeti u istom ovom sastavu i ponovno ćemo se iščuđavati zašto nešto nije riješeno, kako to treba riješiti. Tako da ako budemo ponovno o istom, ja ću zapamtiti ovu svoju raspravu pa ću je ponoviti na temu ovog beskrajnog dana od početka. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Mislim da nema uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović koja se javila za repliku. Preskačemo i idemo na uvaženog zastupnika Davora Penića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Parić, odlično ste detektirali problem upravljanja i prostorom i imovinom. Dali ste dobro smjernice za stanje, namjenu i korištenje prostora. Moja sugestija da mi u ovom Visokom domu trebamo potaknuti pravnu regulativu da ubrza procese utvrđivanja titulara vlasništva da bi se te nekretnine upisale u vlasničke knjige jedinica lokalne samouprave i da bi oni s njima mogli upravljati. Hvala.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, imam jedne kućne prijatelje koji imaju malu djecu baš kao što i ja imam i onda jedna od čestih izreka prijateljice za svoga sina od 6, 7 godina kada kaže teorija 5 a praksa 0, želeći mu nešto osporiti što radi ili ne radi. To što sam ja odlično detektirao nešto i svi su ovdje u principu nas koliko je danas bilo, svi smo to odlično detektirali i to smo vjerojatno napravili i prošle godine i pretprošle godine ali ova praksa nam je 0. Moja namjera i intencija moje rasprave je bilo da počnemo tu praksu provoditi iz 0 da je provedemo u nekakav bolji broj, da to bude tamo 3, 4, 5 ili tako nešto. Evo hvala.
Zahvaljujem. I sada smo iscrpili pojedinačne rasprave. Želi li na kraju podnositelj izvješća nešto? Ne. Hvala lijepa. Time smo zaključili današnju raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Da najavimo, sutra je početak rada uobičajeno u 09.30 i počinjemo s prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Zahvaljujem. Lijepi pozdrav i doviđenja kolege i kolegice. SJEDNICA PREKINUTA U 17,36 SATI.
Sljedeće je Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Podnositelj je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja i raspolaganja nekretninama jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Molim vas glasujte. Tko je za zaključak? Molim rezultat. 126 za, 2 suzdržana, nijedan protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Dobro jutro kolegice i kolege. Ja vas molim da se sjednemo i započnemo sa radom. Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja… … [[Upadica se ne čuje.]] A dobro, dobro, uvaženi zastupnik Furio Radin. Evo ga, odlučite se, uglavnom, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.