… [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite kolega Mlakar.
Hvala lijepa. Ispričavam se gospođo potpredsjednice, ja vas molim da s obzirom na dramatičnu situaciju u hrvatskom zdravstvu i najavljen opći štrajk u zdravstvu i to baš u srcu turističke sezone klub HDZ-a želi se očitovati o tom problemu i molimo vas za stanku od 20 minuta.
Kolega Vukšić.
Iz istih razloga klub traži stanku.
Kolega Vinković.
Iz istih razloga tražimo stanku, ali 10 minuta. 20 je previše.
Određujem stanku do 10,25. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,26 SATI.]] Kolegice i kolege molim vas krenimo. Uđite u dvoranu tko će govoriti. Nakon stanke za klubove čut ćemo njihova mišljenja. U ime kluba HDZ-a kolega Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Kao što smo upozoravali da će doći do kolapsa zdravstvenog sustava možemo slobodno reći da je to danas vidljivo i da je to danas na sceni. Spomenut ću samo ono što je obećano u predizbornoj kampanji, da će biti smanjene liste čekanja. Danas 100 tisuća ljudi novih na listama čekanja, pa uzmimo za primjer zadnjih gdje se otkazao ugovor 20 ortodonata, lista čekanja je od 3 do 7 godina, doprinosi iz mirovine nisu smanjeni ili nisu obustavljeni, smanjeni su limiti bolnica, a obećano je da su povećani, da će se otvoriti 4 nova rodilišta, ništa ni od toga, nema kontakta sa udrugama u zdravstvu. Otpuštanje medicinskih sestara kojih manjka u RH u jednom KBC-u se otpušta ovih dana 40 medicinskih sestara. Sindikat Spomenka Avberšek jel ću nju i kasnije spomenuti ostaje nijem na to. Odnos prema Domovinskom ratu kroz Vukovarsku bolnicu kojoj je smanjen limit i smjena ravnateljice Vukovarske bolnice dovoljno govori o svemu tome što smo govorili prije godinu i pol dana da će doći do kolapsa zdravstvenog sustava i da nema nikakve vizije razvoja zdravstvenog sustava. Izostanak svakog socijalnog dijaloga, a pogotovo u vrijeme krize je neprihvatljiv. No međutim, svjedoci smo da je županijski sud ukinuo iz proceduralnih razloga kolektivni ugovor. Vrlo bitna činjenica kolegice i kolege na što Vlada, na što ministar Ostojić i premijer moraju dati odgovor. Čitam presudu "o ne postojanju sporazuma o sastavu i broju pregovaračkog Odbora za zaključenje spornog kolektivnog ugovora". Pred menom stoji dokument gdje je Spomenka Avberšek obmanula hrvatsku Vladu i hrvatsku javnost ili je ministar Ostojić zataškao ovaj dokument i nije dao na uvid županijskom sudu jel ovdje vrlo jasno kaže "na moj upit da sindikati dadu pregovarački odbor članovi pregovaračkog odbora su sljedeći", tu imamo 9 nabrojanih. Među prvima je Spomenka Avberšek i potpisana Spomenka Avberšek. Ovaj dokument koji je ministar Ostojić morao dati županijskom sudu jer na osnovu njega možda bi odluka županijskog suda bila drugačija. Drugi dokument gdje je GSV na 172.sjednici potvrdio da je Povjerenstvo za zakonodavstvo i kolektivne pregovore da je sklapanje kolektivnog ugovora za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja vođeni sukladno važećem Zakonu o radu. Dakle ili premijer Milanović mora smijeniti Rajka Ostojića zbog toga što je zatajio ova dva bitna dokumenta, jel eventualno zbog nepostojanja te dokumentacije u županijskom sudu je možda donijeta odluka o proceduralnom ukidanju kolektivnog ugovora ili s druge strane ako to nije istina, ako nije Vlada zatajila ova dva dokumenta onda treba prijaviti za kazneno djelo Spomenku Avberšek koja je produžena ruka SDP-a. Novi kolektivni ugovor dame i gospodo, ja mogu slobodno reći ponižava i vrijeđa 70 tisuća djelatnika u zdravstvenom sustavu. On kaže sljedeće: "samo u javnom sektoru odnosno samo u zdravstvu liječnici, medicinske sestre, medicinski tehničari, laboranti i tehničko osoblje u ovoj europskoj Hrvatskoj od 1.7.neće biti plaćeni za prekovremeni rad". Novi kolektivni ugovor koji je potpisao sramni ja to moram reći protuzakoniti, lako što je on sraman za zdravstveni sustav nego je protuzakonit, gdje ministar Ostojić potpisuje da zdravstvenim djelatnicima samo zdravstvenim djelatnicima u javnom sektoru neće biti plaćeni prekovremeni rad. To se kosi sa nekoliko zakona, a evo samo jedan Zakon o zdravstvenoj zaštiti kaže "dežurstvo, vrijeme provedeno u dežurstvu smatra se radnim vremenom i ono ne može biti duže od 48 sati". Sindikati su imali izvanrednu skupštinu gdje su odlučili da će ukoliko se ne ne vrati kolektivni ugovor, nego ukoliko se ne poštiva zakon stupiti u generalni štrajk u vrijeme turističke sezone. Zbog svega navedenog tražimo da se premijer pojavi prije glasovanja ovdje u Saboru i kaže jeli Vlada prikrila ova dva bitna dokumenta [[Upadica: Zaključite raspravu.]] ako evo završavam, ako nije onda bi Vlada RH morala tužiti Spomenku Avberšek a zamislite ovaj tjedan je došlo 340 tisuća gostiju manje, a zamislite poruke da u jeku turističke sezone liječnici štrajkaju i reći ćemo da štrajkaju liječnici na hitnoj medicinskoj pomoći koji su diljem Lijepe naše odnosno Jadranske obale. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime kluba Hrvatskih laburista Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Jedna od najvećih pogrešaka, bilo ih je više, ove Vlade i Kukuriku koalicije bilo je smanjivanje zdravstvenog doprinosa za dva indeksna poena. Hrvatski laburisti su tada kada smo raspravljali o tome govorili da će doći do kolapsa zdravstvenog sustava. Sve ovo što se danas radi upravo je činjenica da smo bili u pravu. Ne likujemo zbog toga. Mislimo da bi Vlada trebala vratiti natrag onu stopu jer će se situacija u zdravstvu sve više i više pogoršavati. Tada se govorilo da će zbog ta dva indeksna poena čime će se rasteretiti privreda povećati zaposlenost, da će se smanjiti nezaposlenost, da će se otvarati nova radna mjesta. Koliko je novih radnih mjesta otvoreno, znamo sami, postoje brojke koje govore da je nakon toga se povećala nezaposlenost. I umjesto da Vlada njeguje u ovoj kritičnoj za Hrvatsku situaciju, da njeguje socijalni dijalog, da uvažava socijalne partnere, da uvažava saborsku opoziciju, Vlada se opredijelila za svađalački ton, Vlada se opredijelila za netoleranciju i Vlada se opredijelila za negiranje zapravo negiranje situacije u Hrvatskoj. Sjetite se kada se je i tadašnja opozicija predbacivala HDZ-ovoj Vladi da ne priznaje recesiju. Danas se ova Vlada jednako tako ponaša, ne priznaje svoje socijalne partnere, ne priznaje njihove zahtjeve. Kada je pregovarala sa zdravstvenim djelatnicima, odnosno zdravstvenim radnicima da se odreknu Božićnice i jubilarnih nagrada rekla je da neće dirati u kolektivne ugovore. Međutim očito je to bila obmana, sada se vidi da Vlada čak se ne drži, ne da je samo da je bahata nego se ne drži ni svojih obećanja. Zdravstvu nedostaje znamo svi 5 tisuća stručnjaka, liječnika. I koju poruku šaljemo svima onima koji su u nedoumici otići iz Hrvatske trbuhom za kruhom na mnogo veće plaće, otići u gradove ostatka Europske unije, jer sada smo i mi dio te Europske unije ili ostati u Hrvatskoj i pomoći hrvatskom zdravstvu, pomoći hrvatskim građanima. Ovime Vlada poručuje idite van, mi vas ne trebamo, mi vas ne trebamo mi možemo i bez vas. Što je vrlo opasno, ne samo za Vladu Republike Hrvatske nego je opasno za građane a i za stabilnost političkoga sustava. Zdravstveni sustav je na koljenima, u bolnicama nedostaju lijekovi, nedostaju zaštitne rukavice. Liste čekanja su sve veće. I ono što je govorio ministar zdravstva odnosno otkako je kukuriku koalicija došla na vlast, ministar zdravlja, sv smo bolesnija nacija i sve više problema u zdravstvu uzrokuje još veće probleme na svim područjima u Republici Hrvatskoj. Zato isto tako se pridružujemo zahtjevima da se obrati ako ne premijer, da se obrati ministar zdravlja i da ovdje zastupnicima u Hrvatskom saboru kaže koji su sljedeći potezi. Hoće li se prihvatiti socijalni dijalog i što će poduzeti da općeg štrajka ne bude? Te pozivamo Vladu Republike Hrvatske da doprinos za zdravstvo vrati na 15%. Hvala.
I u ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Evo ja ću u ime Kluba kao inženjer strojarstva ne kao liječnik ali i kao građanin ove zemlje, prelijepe zemlje i znajući i gotovo svakodnevno uviđajući kakvo je stanje u hrvatskom zdravstvu. I bez lažne demagogije koju evo već godinu i pol dana prosipa ministar zdravstva kako je stanje u zdravstvu izvanredno, kako 70 tisuća djelatnika u zdravstvu koji ja bih rekao u ovom trenutku odgovorno obavljaju svoj posao, neću reći da krvare ali za izrazito male plaće rade jedan ogroman posao. Istovremeno gotovo 70 tisuća zdravstvenih djelatnika nalazi se, dakle hrvatskih zdravstvenih djelatnika nalazi se u austrijskim, švicarskim, njemačkim zdravstvenim ustanovama, bolnicama. I očigledno da hrvatskom zdravstvu nedostaje nekoliko tisuća zdravstvenih djelatnika vjerojatno ćemo te djelatnike sukladno tržištu rada uvoziti iz zemalja trećeg svijeta i koji će biti znatno, znatno jeftiniji. Upozoravali smo također kao klub da smanjenje zdravstvenog doprinosa će prouzročiti novu dubiozu u zdravstvu i ona u ovom trenutku iznosi 5 milijardi kuna. To smanjenje, to, ta 2% nije pomoglo gospodarstvu kao što je to prouzročilo dakle jednu težu, težu posljedicu ono povećanje za 2% PDV-a. I to je sasvim jasno svima onima koji se imalo, imalo razumiju i u gospodarstvo ali isto tako i u ekonomsku, ekonomsku logiku. Ovdje je najveća odgovornost. I ne radi se samo ovdje o štrajku za vrijeme turističke sezone. Za svaku državu je pogubno ukoliko upravo taj najosjetljiviji dio, dio države koji je trebao biti i treba biti okrenut prema svim građanima ako se taj štrajk na jedan dan, na dva dana, na pola sata desi i van turističke sezone. Ali u svakom slučaju da će ovaj mogući generalni štrajk u zdravstvu izazvati jednu lijepu sliku o Hrvatskoj pod navodnicima. I postavlja se pitanje čemu onda i one mjere u turizmu, čemu ono smanjenje PDV-a u turizmu kada jednostavno oni koji budu htjeli doći u Hrvatsku na Jadran, na kontinent, neće imati ono osnovno, a to je zdravstvena zaštita. I u svakom slučaju podupiremo pojavljivanje i ukazivanje i Ministarstva zdravstva, ali isto tako i predsjednika Vlade jer upravo u Hrvatskoj je najodgovornija hrvatska Vlada. Za to su na kraju krajeva i birali građani na izborima, posredno ovdje preko Hrvatskog sabora i preko zastupnika. No idemo malo vidjeti što se dešavalo u ovih godinu i pol dana. Dovoljno vam je otići u bilo koju kliničku bolnicu, odite u Kliničku bolnicu Osijek, odite ovdje u Zagreb, odite u Rijeku, odite u Split, odite u bilo koju zdravstvenu ustanovu pa će vam biti jasno kakvo je stanje u zdravstvu danas. Pitajte običnog građanina što misli o tom stanju i da li ima dovoljno novca da bi se mogao liječiti u tim zdravstvenim ustanovama. Ovih godinu i pol dana ova hrvatska Vlada je jedino i ono što je napravila i to dosljedno provela su bile političke smjene gotovo u 99,5% slučajeva u kliničkim bolnicama. Dovedeni su kadrovi koji imaju, koji su vjerojatno i radili u tim bolnicama, ali koji očigledno nisu sposobni se suočiti s ovim vremenom koje dolazi. Jedini nazivnik svih tih političkih smjena je upravo bila politička podobnost. Drugo pitanje, što je s onim mladim obrazovnim kadrovima, s onima koji su završili medicinske fakultete, sa medicinskim osobljem. U Kliničkoj bolnici Osijek i završavam, za ono volontiranje od 1600 kuna dakle ovo Ministarstvo je spriječilo educiranje i obavljanje onog praktičnog staža. Prijavila se jedna jedina osoba. To dovoljno govori o stanju u hrvatskom zdravstvu.
Hvala lijepa. U ovom trenutku i ministar zdravstva i predstavnici sindikata u zdravstvu izrazili su i želju i mogućnost da idu u pregovore i samo se možemo nadati da će pregovori završiti uspješno. Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Nastavljamo sa 8. sjednicom raspravom o - Konačni prijedlog zakona o Zakladi "Hrvatska kuća – Croatia house" drugo čitanje, P.Z. BR. 336. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja zakon će obrazložiti zamjenik ministrice kulture prof. Berislav Šipuš. Izvolite.
Hvala gospođo predsjednice, poštovane dame i gospodo dobar dan. Evo Nacrt konačnog prijedloga zakona o Zakladi "Hrvatska kuća". Prijedlogom zakona o Zakladi "Hrvatska kuća – Croatia house" uredit će se pitanja koja su osnivanje zaklade. To je osnivač zaklade koji će biti Republika Hrvatska. Osnivačka prava i obveze obavljat će Vlada Republike Hrvatske. Osnivanje zaklade se obavlja s obzirom da se ukazala potreba da Republika Hrvatska osnuje jednu pravnu osobu koja će biti stožerna institucija za promicanje hrvatske vanjske politike, hrvatske kulture, umjetnosti, povijesti hrvatskoga jezika i kulturne baštine u inozemstvu. Ali će istovremeno biti i od pomoći u ostvarivanju ciljeva koje Republika Hrvatska ima prema Hrvatima izvan Republike Hrvatske koji će se na ovaj način moći uključiti u rad ove institucije kako bi se ostvarila i njezina svrha. Postupak izbora i djelokrug tijela zaklade, sada predsjednik Upravnog odbora i Upravni odbor, odnosno predsjednika i članove Upravnog odbora imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra nadležnog za kulturu, odnosno vanjske i europske poslove. Financiranje zaklade će se provoditi na način da će se zaklada financirati iz dijela prihoda od igara na sreću i nagradnih igara, te iz prihoda od osnovne imovine s time da će se osnovna imovina u iznosu od 200000 kuna osigurati iz sredstava državnog proračuna Ministarstva kulture, odnosno Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Prijelaznim i završnim odredbama propisat će se i rokovi za provedbu pripremnih radnji za početak rada zaklade. Evo hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba zastupnika HNS-a Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona u konačnome obliku i u ime kluba Hrvatske narodne stranke – Liberalnih demokrata potvrdit ću našu spremnost da se podrži prijedlog ovoga zakona kojim će se osnovati Zaklada "Hrvatska kuća – Croatia house". Pozdravljamo također i spremnost predlagatelja da neke od prijedloga koji su izneseni u raspravi u Hrvatskome saboru kod prvoga čitanja uvrsti u konačni prijedlog zakona i na taj način zapravo strukturu upravljanja Zaklade "Hrvatska kuća – Croatia house" prilagodi onim standardima koji već vrijede u zakladama u Republici Hrvatskoj. Iznimno je važno da je predlagatelj postavljanjem modela financiranja zaklade stvorio uvjete za održivo financiranje ovoga projekta bez obzira što se za početak čini da su inicijalna sredstva koja su Ministarstvo kulture, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova predvidjeli i osigurali za ovu godinu relativno mala. Ali očekuje se da će zaklada u punoj snazi, odnosno zamahu razviti svoje aktivnosti u sljedećoj i godinama koje dolaze. Naravno da je Republika Hrvatska prema svojim kapacitetima svakako jedna od onih zemalja koja se ne mogu uspoređivati sa velikim zemljama koje već imaju osnovane kulturne institute, odnosno ustanove sličnoga karaktera kao što je "Croatia house" odnosno "Hrvatska kuća" Jer teško je dakle uspoređivati se sa tradicijom, mrežom, snagom pa i aktivnostima koje provode Goethe Institut ili Cervantes, Alliance Francaise i ostale slične zaklade, odnosno institucije koje promiču nacionalne kulture. No, ambicija Zaklade "Hrvatska kuća" je prije svega da bude aktivna potpora i uvođenju vanjske politike kroz promociju kulturnih tradicijskih vrijednosti ali ono što je osobito važno kroz promociju recentnih kulturnih ostvarenja. Kao pripadnik jedne od nacionalnih manjina u RH koja naravno jako mnogo polaže na svoju tradiciju i kulturu mogu posvjedočiti da je nemoguće danas u ovome vremenu graditi identitet jedne nacionalne manjine samo isključivo na elementima tradicijske kulture, odnosno na elementima koje nacionalne manjine baštine iz prošlosti. Taj identitet nije potpun, nije korespondentan ukoliko nema otvoreni komunikacijski kanal prema recentnim kulturnim ostvarenjima prema onome što danas matične nacije, matične države imaju kao svoj živi kulturni sadržaj. U tome smislu briga o Hrvatima u inozemstvu nije i ne može biti samo isključivo oslonjena na tradiciju jer je tradicija tek jedan od elemenata prepoznavanja njihova kulturnog i nacionalnog identiteta u suvremenome smislu. Svakako za očuvanje tih veza koje danas hrvatske etničke zajednice u inozemstvu drže u mreži sa matičnim narodom jesu i moraju biti saznanja, doticaji ali isto tako i sudjelovanje u onome što zovemo recentnom, suvremenom kulturnom scenom, stvaranjem i funkcioniranjem naših kulturnih obrazaca kao obrazaca otvorenih prema onome što se zove europska kultura u širemu smislu. I naravno svjetska, obzirom na globalne komunikacijske kanale i na sve ono što našu kulturu čini otvorenom. Nastojanja da se krene prvim korakom osnivanjem jedne ovakve zaklade mogu dobiti svoju puninu i prave efekte tek nakon nekoliko godina rada. To je potpuno jasno i za ovu vrstu djelovanja obzirom da nemamo slično iskustvo iz prošlosti jer ono što su radile ustanove koje su se izravno bavile brigom o hrvatskim nacionalnim manjinama u inozemstvu drugačijeg je karaktera i uglavnom je bilo oslonjeno na tradiciju. Dakle, baš zbog toga valja nam promišljati kako komunicirati ideju hrvatske kulture na suvremeni način, kako one koji danas jesu aktivni akteri hrvatskog kulturnog života učiniti bližima i poznatijima ne samo pripadnicima hrvatskih etničkih zajednica koje žive u inozemstvu nego i javnostima tih zemalja prije svega govorimo o regiji u kojoj se razumije naš jezik, ali jednako tako EU čija smo punopravna članica. Ponavljam, klub HNS-a podržava ovaj prijedlog Zakona o osnivanju odnosno Zakona o Zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house". Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Dujomir Marasović, izvolite.
Štovana gospođo dopredsjednice Sabora, kolega vi ste rekli da kratko rečeno da dosada da Hrvatska nema tako velike i bogate stare tradicionalne kulturne institucije i zbog toga trebamo osnovati ovu novu. Ima Hrvatsku "Maticu Hrvatsku" i trebalo je samo nju podržati, ojačati, usmjeriti, financirati i da obavlja svoje poslove. Ali je vama sama pomisao na tu "Maticu Hrvatsku" na ime, na njezinu povijesnu ulogu diže vam se kosa na glavi od nje. Izmišljate nešto novo, plaćate tisuće činovnika tko će znati čije sinove i kćeri, roditelje ćete im ovdje uhljebiti po institucijama a djecu poslat po svijetu malo i to je osnovni razlog. Nema kulturne institucije koja može dobro propagirati ako nema i neku nacionalnu, dakako pozitivnu, ispravnu, istinitu nacionalnog naboja. Dakle, komponente, a ovo je totalno anacionalno, a tko će ići svirati koju pjesmicu i folklor, imamo mi tih institucija u Americi koliko god hoćete i po Australiji gdje se svira folklor, a nama bi trebalo nešto drugo to je "Matica Hrvatska". Hvala.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Marasoviću meni se uglavnom kosa diže na glavi kada vi pokušavate izvrnuti ono što sam ja rekao jer žao mi je moram konstatirati da ne razumijete o čemu se ovdje radi. Ja sam stari matičar ako mogu u svojim godinama uopće tako nešto reći i ne pada mi na pamet niti djelovati, a niti misliti o hrvatskoj instituciji takve tradicije i povijesti kao što je "Matica Hrvatska" kao što mi vi želite inputirati. Međutim, vi ne razumijete elementarne stvari kad govorimo o kapacitetima jedne institucije kao što je "Matica Hrvatska", ali jednako tako i ono što smo imali u prošlosti od "Matice hrvatskih iseljenika", raznih informativnih centara pa i odjela Ministarstva vanjskih poslova pa i posebnoga tijela Vlade RH koje skrbi o našim manjinama u inozemstvu to je jedan par rukava, a ovo je nešto sasvim drugo i to na načelima koja ne prepoznaju nikakva nova zapošljavanja nego bolje korištenje postojećih kapaciteta koje imamo upravo u svrhu promocije RH, njene sadašnje kulture ne samo i ne isključivo prema pripadnicima nacionalnih naših manjina, odnosno naše manjine u inozemstvu koja govori našim jezikom u velikom dijelu nego i prema svima drugima koje naša kultura zanima i kojima može biti poticaj za razmišljanje i promišljanje europske kulture u širemu smislu. Hvala lijepo.
Jasen Mesić, replika.
Poštovana potpredsjednice, štovani kolega, da je ovaj zakon došao prije 60 godina onda bih ja rekao da je u skladu s trendovima. Sve ove zaklade koje ste spomenuli su uglavnom osnivanje nakon 2.svjetskog rata i sve smanjuju programe i sve djelomično rade i na dohodovnom principu, dakle sve do ti jedne od British counsil, Cervantesa sve rade tako na taj način . Ovim zakonom se dupliraju poslovi već postojećih uprava i institucija koje se s time bave. Druga stvar, ako netko misli da će time što svake godine iznova uredbom dodjeljuje određeni broj lutrijskih sredstava osigurati dugoročnu potporu i poticaj hrvatske kulture i njenom predstavljanju u inozemstvu, pogotovo u regiji, griješi. To se radi potpuno drukčije. Bilo bi puno učinkovitije da su ova sredstva prenamijenjena recimo u izdavačku djelatnost, u prijevode naših izdanja i onda distribuirane na taj … tako bi se hrvatska kultura puno bolje promovirala. A treće, ako se već ide sa ovakvom institucijom onda je ona morala uključivati turističku zajednicu u kojem smo nebrojno puta govorili na našim odborima za turizam je bilo dobro i HGK-a i naravno Ministarstvo znanosti. Ovo je jednostavno dogovor potpredsjednice Vlade iz redova HNS-a i ministrice iz redova HNS-a i to je to.
Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh.
Pa ne volim replicirati kolega Mesiću s ljudima koji najprije žele promisliti i verbalizirati sve razloge zašto se nešto ne može, a tek onda eventualno ako su pritisnuti argumentima ili prilikama ili obvezom razmišljati o tome kako bi se ipak nešto moglo. Dakle činjenica da netko nije do sada uspio pokriti sve one aktivnosti koje se ovog časa i ovim zakonom daju u nadležnost ovoj zakladi, nas ne sprečava da mijenjamo stvari. Ako smo nezadovoljni učincima do sada onda postoji naša obveza da situaciju mijenjamo kako bi ti učinci bili bolji. To što su neke veće zemlje ovom poslu pristupile nakon 2.svjetskog rata, a mi to radimo tek sada samo svjedoči o tome koliko mi kasnimo. Pitanje budžetiranja takvih aktivnosti pitanje ustanove jedinstvenoga, a s druge strane održivog modela financiranja gdje je nešto što ima veze s time. Ja ne znam kako se vi usuđujete prognozirati da nešto što se temelji na godišnjoj uredbi može biti trajno destabilizirajuće odnosno ne može osigurati trajnu sigurnost financiranja ovoga projekta. Naime, pa nemojmo zaboraviti da se na temelju te uredbe koja se svake godine donosi financira čitav niz drugih zaklada i sustav koji itekako tradicionalno stabilno i godinama provode aktivnosti ne samo na ovome području, na ovome području što je najgore od svega najmanje, a puno više na svim drugim područjima jer se području kulture do sada nije davala dovoljno visoka pozornost. Ja se slažem s vama da treba više sredstava uložiti u prijevode naših djela, naših knjiga bez obzira radilo se o beletristici ili publicistici i da to mora biti jezik kojim ćemo govoriti i predstavljati dio naše kulture. Ali to je između ostaloga posao zaklade da sve napore takvog tipa ujedini, kanalizira i usmjeri gdje god to nije do sada bilo sustavno. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ne bih htio citirati Krležu kada je govorio o hrvatskoj kulturi i srpskome junaštvu. No ovaj prijedlog Zakona o Zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house" je zakonski prijedlog odnosno konačni zakonski prijedlog koji bi mogao drugačije zvučiti, koji bi se mogao drugačije složiti. Naime, pošto sam regionalac ponavljam ne samo o Slavonskom Brodu negoli u mnogim našim mjestima centri kulturnog, tradicijskog i svakog drugog okupljanja su hrvatski domovi, a ne hrvatske kuće. Dakle već u samom naslovu, a mislim da ću možda i amandmanom ustati da se to promijeni, postoji hrvatski dom, a ne hrvatska kuća. Sama riječ i razlika u riječi ja bih rekao da je draža jednu veći stupanj topline negoli hrvatska kuća. Kuća ko kuća, a dom je nešto drugo. I sada ovdje kada upravo o tom govorim onda imamo zadatke buduće "Hrvatske kuće-Croatia house" kako ovdje piše. Dakle to je u članku 3.definirano da je to "Zaklada za promicanje hrvatske vanjske politike". Jeli? To je na prvom mjestu piše, ne kulture, piše dakle nakon toga hrvatske kulture pa onda umjetnosti, povijesti, jezika, kulturne baštine itd. ali prije svega je na prvom mjestu hrvatske vanjske politike. Zbog čega na prvom mjestu hrvatska vanjska politika u Hrvatskoj kući, možda u hrvatskom domu? Ja bih čak i izostavio taj pojam da je to promicanje hrvatske vanjske politike. poglavito u smislu ovih rasprava koje su bile u kojoj se uopće nije spomenula hrvatska vanjska politika, koji je govorio gospodin Beus Richembergh. Dakle radi ostvarivanja svoje svrhe ova bi zaklada financirala programe i aktivnosti u inozemstvu. Čega? Hrvatske vanjske politike kao što je bila nekakva politika u ona olovna vremena kada su ljudi gubili glave. Kakve politike i čime će se financirati? 200 tisuća kuna u zakladi? Jeli to kapital kojim bi se nešto tako financiralo? 200 tisuća kuna. e sada kada govorimo o tih 200 tisuća kuna onda moramo raspraviti i o tome tko to upravlja sa tih ajde da kažem možda početnih 200 tisuća kuna ulagačkog, uloga koji je početni kapital rekao bih ovakve zaklade. Upravlja upravni odbor i predsjednik upravnog odbora. Ne upravlja nikakav izvršni direktor ili ne znam ni ja tko. Nego upravni odbor. Pa ja pojam upravnog odbora, upravnog vijeća, nadzornog odbora shvaćam kao kontrolni mehanizam onoga tko rukovodi ili onome tko rukovodi nekakvom zakladom, nekakvim odjelom, agencijom ili bilo čime drugim. E toga upravljačkog dijela nema u ovom Zakonu. Postoji samo upravni odbor i njegov predsjednik kojega imenuje za početak ministar odnosno upravni odbor a oni između sebe postavljaju sami tko će biti prvi u tom, među jednakima u tom upravnom odboru. E sada kada ti novci koje evo će biti 200 tisuća kuna u početku dođu u tu Zakladu "Croatia house", onda će upravni odbor jednom godišnje razmotriti financijsko izvješće, dakle oni koji su trošili oni će i razmatrati kamo su to utrošili pa valjda neće biti protiv onoga kamo su utrošili te novce. Jasno da će izvješće biti uvijek usvojeno. Nema nadzornog da kažem organa, nema nadzora nad trošenjem toga novca jer je predsjednik i članovi njih dakle 5 će raspravljati među sobom o tome kamo su utrošili taj novac. I on nije nekakav veliki kažem novac ali svejedno zakon i načela i principi koji postoje zakonski, zakonske odredbe mislim da govore nešto drugo pa makar i u onom Zakonu o zakladama. Dalje, u istom ovom Zakonskom prijedlogu ne određuje se iznos novca kojim može raspolagati i kojim može utrošiti svojom odlukom predsjednik upravnog odbora. Nema toga, te zakonske odredbe nema. Dakle, u članku 12. kaže da se Zaklada financira iz dijela prihoda od igara na sreću i nagradnih igara sukladno Zakonu o igrama na sreću itd. i načina raspodjele dijela prihoda od igara te iz prihoda osnovne imovine donacija i ostalih prihoda sukladno Zakonu. Evo još jedna od Zaklada na igre na sreću. Pa to je i jedino što i funkcionira u ovoj državi zapravo kladionice, igre na sreću, lutrija, loto, bingo i ne znam ni ja što sve ne. Pa eto, zagrabiti ćemo malo i za "Hrvatsku kuću". Upravni odbor ove Zaklade obvezan je Vladi Republike Hrvatske podnijeti programske i financijske izvještaje u roku od 90 dana od isteka izvještajnog razdoblja. A Sabor? Šta će Sabor? Biti nijemi promatrač svega toga? A današnjom raspravom i odlukama koje u vezi, dakle, kada bude ovo na dnevnom redu glasovanje Sabor će to potvrditi utemeljenje ili osnivanje "Croatia house-Hrvatske kuće". Ali nakon toga više nema ništa sa time. Sve će to se riješiti između upravnog odbora i Vlade Republike Hrvatske, odnosno ministarstva. Je li to u redu? Je li to dobro da tako Sabor nema pojma o kako ovdje piše o promicanju hrvatske vanjske politike, o promicanju hrvatske kulture, o promicanju hrvatske umjetnosti, povijesti hrvatskoga jezika i kulturne baštine? Pa ja mislim da nije i da nije Vlada jedina odgovorna za promicanje svega ovoga nego li i Hrvatski sabor. Koji evo će danas vjerojatno podizanjem ruku sa ove lijeve strane to i usvojiti. I nadalje kada se govori o institucijama općenito. Onda zaista postoji matica hrvatskih iseljenika o kojoj ovdje, prilično samozatajno, zapravo šutimo svi o tome, koja postoji godinama, postoji i osnovan je Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske. Državni, Vladin ured. Govorilo se sa, u hvalospjevima o funkcijama, o ulozi toga novog Državnog ureda. I sada, imamo evo i treću, treću instituciju, Zakladu. Zašto prisežem državnom uredu nije mogla biti takva Zaklada? Zašto se Državni ured ne bi mogao također pozabaviti sa time kada već postoji i kadar i sve ostalo. Ili su tamo smješteni u taj državni ured svi oni koji su bili nepodobni u Ministarstvu vanjskih poslova i u ostalim ministarstvima ajte vi svi tamo sada u Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske pa tamo se, tamo se bavite Hrvatima izvan Hrvatske a zapravo se i malo tko i bavi s time ili se ne bavi na pravi način kao što i dobro znamo, kao što nećemo niti jedne riječi reći ni o trećem entitetu u Bosni i Hercegovini itd., šuti naša službena politika niti promiče takav stav. Želju velike većine Hrvata i u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini. Je li to promicanje hrvatske vanjske politike? Zašto jasno ne kažemo za što smo nego moramo šutjeti. Na kraju krajeva Duje Marasović je spomenuo Maticu Hrvatsku. Ne može se nitko pa niti gospodin Beus-Richembergh, da kaže da je bio u Matici, ja sam bio, ili još jedan, ma nije nitko isključivao nikoga, nije poništavana, nije vršena revizija članstva pa sam i ja od 69. godine član Matice Hrvatske sa svojih 17, 17,5 godina. Ali dignitet, dostojanstvo Matice Hrvatske, njen rad kroz da kažem stoljeće je zaista impozantan. I u ovom, svim ovim segmentima koji su ovdje pobrojani. Ali još ću jedanput ponoviti, dakle promicanje prije svega hrvatske kulture, umjetnosti, povijesti Hrvatskoga jezika od Matica je održala naš Hrvatski jezik u svojim borbama. Da ne govorim o 68. godini itd.. I kulturne baštine i na kraju promicanju hrvatske vanjske politike koja je bila manje važna za Maticu Hrvatsku negoli očuvanje hrvatskog jezika i kulture i u Hrvatskoj i u svijetu i koja je povezana mnogobrojnim vezama sa našim ljudima u inozemstvu što bi bio također jedan od ciljeva ovog hrvatskog doma da kažem, a ne hrvatske kuće. Zbog toga kada ovaj cijeli zakon promotrimo onda i sami ciljevi "Croatia house", a i način na koji se s njom upravlja, pa način financiranja je takav da klub HDSSB-a mora biti suzdržan. Nismo protiv promicanja svega što je hrvatsko u svijetu, ali zbog svega ovog što sam iznio klub HDSSB-a će biti suzdržan. Hvala lijepo.
Prelazimo na replike. Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić, ovi članci 5., 6., 7. i 8. su vrlo interesantni. Dakle predsjednik odbora je postao jedna od vrlo moćnih osoba da kažem deklaratorno, jer on najprije donosi akte po kojima će raditi, onda te akte izvršava i onda po tim aktima podnosi izvješće sam sebi jer nema nikakvog drugog tijela i onda to izvješće dostavi Vladi Republike Hrvatske i tu staje. O tome da veći dio financijskih sredstava ove zaklade se predviđa da će se namaknuti iz donacija, vrlo je interesantno da o tome ne bi trebao raspravljati ovaj Visoki Dom. Ali s obzirom da u članku 6. stoji i da predsjednik Upravnog odbora može dio svojih ovlasti prenesti na neke članove drugog upravnog odbora, onda tako na dva-tri člana prenese nekakve ovlasti tijekom godine. I logična stvar da na kraju godine kad se usvajaju izvješće o radu, kad se raspravlja o izvršenju programskih zadataka i kad se raspravlja o trošenju financijskih sredstava nitko od članova Upravnog odbora neće glasat protiv toga jer kako može glasat sam protiv sebe. Dakle najlogičnija je stvar čisto zbog toga koji će sutra raditi taj posao da ih se riješi nekakve neugodnosti da postoje oni, a to je ravnatelj zaklade koji izvršava i izvršni odbor koji kontrolira kako je to izvršeno, počevši od toga kako je izvršen program, a da ne govorimo o tome kako se koriste financijska sredstva. Međutim, ovo je jedan vrlo interesantan hibrid gdje predsjednik upravnog odbora zaklade donosi odluke kakve donosi, ali vrlo je interesantno da ovako jednom benevolentnom prijedlogu se nije našlo mjesta da u upravnom odboru zaklade budu predstavnici Matice iseljenika, Hrvatske bratske zajednice, dakle oni koji bi sutra i koji su živo zainteresirani za promicanje hrvatske kulture u zemljama gdje žive.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, ja ću skratiti vašu raspravu, odnosno repliku pardon na ono kadija te tuži, kadija te sudi. Zapravo predsjednik upravnog odbora koji donosi program i provodi ga, on zapravo vrši i vlastitu kontrolu i donose konačno godišnje mišljenje o radu same zaklade. A sve to skupa zapravo prelazi u sukob interesa i to rekao bih u sukob interesa, to je jedan klasični primjer sukoba interesa tako da isključivanje pa i Matice Hrvatske i Matice hrvatskih iseljenika i Hrvatskog svjetskog kongresa iz mogućnosti da dobiju člana u upravnom odboru je zapravo, mislim da su pomalo skrivene namjere osnivanja ove "Croatia house".
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice Sabora. Kolega, ne bih ja previše o članstvu u Matici hrvatskoj, ma nije samo članstvo garancija da je netko tamo pisao knjige. To je bilo 200-300 tisuća ljudi, mi znamo da je država, pa nije glupa bila tadašnja država, slala je ljude u Maticu hrvatsku koju su imali zadatak kontrolirat što radi Matica hrvatska i izvještavat neke ljude itd. Mi govorimo o instituciji, a ne poziciji jednog pojedinca ili tako dalje itd. Ali ja sam htio vama reći što je poruka osnivanja jedne nove institucije. Poruka je povećanje državnog troška. Ova garnitura vladajuća je povećala npr. na drugi način državni trošak da je povećala broj vijećnika recimo u gradskim institucijama. U Gradu Splitu bilo je 25, sad je 35. Koliko to košta gospodo? Koliko košta? Ajmo smanjit trošak države, ovo je loša poruka. Treba smanjit Sabor sa 150 na 100 ljudi, nama ne treba 150 saborskih zastupnika. Ovo nije nikakav populizam ili demagogija, ovo može vodit Italiju po broju zastupnika. Smanjimo Sabor na 100, što će predsjedniku svakog saborskog odbora recimo za kulturu šofer. Pa ne treba šofer, nek ide tramvajem. Idemo smanjit trošak države. Ovo je loša poruka u tom smislu. Ja sam u prvom redu zbog toga protiv. A kolega Grubišić, vama replika direktna. Vi ste rekli, čudite se da je ova zaklada za vođenje vanjske politike. Da, to je u izvjesnom smislu jedna paralelna politika sadašnje vladajuće garniture, paralelna vanjska politika itd., tko će znat šta oni misle s ovim i kako misle ali ne misle ništa perspektivno jer život mijenja, sve mlije u žrvnju i sve će doći na koncu na prirodno stanje. Treba Maticu hrvatsku pojačat i na neki način osnažiti i financirati i ništa više.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Marasović, što se tiče štednje vrlo često sam spominjao u ovom Hrvatskom saboru samo to je ono ko da gluhom kažeš, nabavku 1700 novih automobila za državne službe. Drugo, i osobno sam već godinama idem tramvajem na posao u ovaj naš Hrvatski sabor, u ovaj naš Visoki dom i nije me sramota i hvala Bogu dragom je da putujem s našim narodom, s našim građanima u tramvaju. Treće, ovo što ste govorili o situaciji kakva je, o svim mogućim troškovima i situaciji u svijetu, o recesiji da kažem kratko i jasno, zaista bi trebalo rezati troškove gdje god se može. A ovo osnivanje "Croatia house" i ono što piše u članku 3. u prvoj rečenici, što je cilj osnivanja i na prvom mjestu je postavljeno hrvatska vanjska politika, promicanje hrvatske vanjske politike, dakle one najvjerojatnije koja je vladajuća, ja ne znam drugu. Dakle, želi se nešto mijenjati to je točno ali možda je bolje da ponekad neka i ostane da se ne kaže što se to želi mijenjati. Hvala lijepo.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Grubišić, sasvim sigurno da postoji u Hrvatskoj niz institucija koje mogu obavljati ove poslove. Promicanje kulture, promicanje jezika kojeg ne čuvamo ni u vlastitoj državi, a kamoli bismo ga promicali u svijetu među Hrvatima koji žive vani. Promicanje baštine i kao što ste rekli osnovna zadaća je promicanje hrvatske vanjske politike koje gotovo da i nema jer slušamo Bruxelles a nemamo svoju vlastitu hrvatsku vanjsku, nemamo svoju vlastitu vanjsku politiku. Ovo je zapravo farsičan zakon i svrha ovog zakona je još jedne od niza institucija zapravo se ne vidi svrha, ne zna se zapravo u stvari što bi trebalo kraj toliko institucija "Hrvatska kuća" raditi. I ako uzmemo u obzir 200000 kuna to je smiješna svota novca, smiješan iznos 200000 kuna. A druga stvar ono što ste govorili prikrpit će se opet na igre na sreću i izgleda da Hrvatska, da nema igre na sreću, da nema kladionice kao što ste rekli da nema humanitarnih akcija da bi mnogo toga zamrlo. Ne oslanjamo se na državu i na privredu, nego se oslanjamo na slučajeve i oslanjamo se na kockarski duh. I mislim da ovaj farsičan zakon slažem se s vama ne treba podržati.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Vukšić, kad se govori o hrvatskoj vanjskoj politici onda se prije svega misli na zemlje koje su okruženju gdje Hrvati i žive kao, dakle autohtoni narod. Evo tu imamo, evo danas smo govorili na odboru o Crnoj Gori. Dakle, u Boki Kotorskoj imamo veliki broj. Na kraju Barska biskupija je prva biskupija na Balkanu, najstarija biskupija na Balkanu. Ali dobro, o tome nekom drugom prilikom. Ili promicanje hrvatske vanjske politike to što se u izjavama naših čelnika sadašnjih na vlasti, dakle u izvršnoj vlasti govori o tome da ćemo maksimalno pripomoći. I ja se slažem da se pripomogne ulasku i ostalih zemalja iz regije u EU, u zajednicu europskih naroda. Ali pri tome bih volio čuti od tih istih čelnika i od ministrice vanjskih poslova, a i od premijera i ostalih zaduženih za našu vanjsku politiku i promicanje naše vanjske politike da nikako ne možemo odustati da ćemo im pomoći u pristupanju EU, ali da nikako ne možemo odustati od jasno definiranih hrvatskih teritorija koji su da kažem u opasnosti i u pitanju a to je. Evo izišao je Sporazum sa Crnom Gorom u vezi poluotoka Oštar. Šarengradska Ada upravlja policija Bačke Palanke, Kendžija preko Dunava 1000 ha zemlje upisane u katastar i gruntovnicu hrvatskih vlasnika. U Bosni i Hercegovini neriješena Ada kod Hrvatske Kostajnice. Što to o tome šuti naša vanjska i što to ne promiče naša vanjska politika kako bismo i u hrvatskim kućama koje će biti možda u Sarajevu, Beogradu, Podgorici osnovane promicali. To su ciljevi naše vanjske politike također, ali i o tome se šuti. Što ćemo pomagati, što ćemo mi osnivati to? Da bismo pomogli da svi uđu i da nam malo po malo dio teritorija zapravo našeg hrvatskog teritorija otmu. Je li to promicanje hrvatske vanjske politike? Ja mislim da nije.
Zoran Vinković, replika.
Zahvaljujem uvaženi kolega Boro. Za razliku od, dakle onog prvog prijedloga zakona ovdje u prvi plan, dakle umjesto Ministarstva vanjskih poslova, čak i Ministarstvo kulture, ali prije svega Ministarstva vanjskih poslova svrha ove zaklade je promicanje hrvatske vanjske politike. Dakle, nama je očigledno potrebna zaklada koja će se financirati iz igara za sreću, ne Ministarstvo vanjskih poslova nego zaklada. Pa ako već idemo u promicanje dakle hrvatske vanjske politike ja postavljam odmah i pitanje tko je onda upravitelj te zaklade, tko je novi ministar ili ministrica vanjskih poslova? S druge strane imamo i promicanje kulture, povijesti, kulturne baštine, jezika itd. a uz sve institucije koje imamo tu svakako ne treba zaboraviti ni Hrvatsku radioteleviziju koja u ovom trenutku ima 4 programa, koja se financira iz džepova građana. Ako nemate televizor imate mobitel, platit ćete također RTV pretplatu, a imamo i neke manifestacije koje Hrvatska televizija zaobilazi svake godine osim snimanja one završne svečanosti zatvaranja Đakovačkih vezova koji su se održali 47 put i koji 47 godina čuvaju i hrvatski jezik i baštinu i povijest i tradiciju i kulturu. Međutim, Hrvatske televizije direktnog tv prijenosa nema, a svi građani i Đakova i Slavonije i Hrvatske, a to bi trebala biti javna televizija koja se prenosi putem satelita i na taj način se može uključiti u promicanje i kulture i jezika i baština i tradicije i povijesti svim građanima u svakom kutku ove lopte koja se zove zemlja.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Da, kolega Hrvatskoj televiziji nije zanimljiv skup od 50000 ljudi u Đakovu, jer to je nešto što promiče hrvatske i slavonske, a i da kažem međunarodne čak tradicijske vrijednosti. Evo prvi put hvala vam lijepo i na pozivu što ste mi uputili, prvi put sam uspio doći na Đakovačke vezove. Čak sam sjedio odmah do nadbiskupa novoga gospodina Đure Hranića, desno od njega. I eto, uvečer sam gledao Dnevnik, nisam se vidio, ali nije ni bitno na kraju krajeva. Dakle, ono što sam htio reći, vidite u ovom zakonu nema nigdje spomena, na primjer oni koji bi trebali biti uključeni u ovu "Hrvatsku kuću", a to je Hrvatska turistička zajednica, Hrvatska gospodarska komora, pa i ta sretna naša Matica hrvatska, Hrvatski svjetski kongres, Hrvatska matica iseljenika itd. Ne, to ne spominju nijednog truna u tome svemu. Evo, to je samo potvrda onoga što ste vi zapazili, ono što sam ja zapazio, a vi replicirali. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Jasen Mesić. Nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu zakona o Zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house". U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Jasen Mesić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Bez obzira što će vjerojatno većinom ruku ovaj zakon biti izglasan ovdje u Hrvatskom saboru pokušat ću svima nama razjasniti zašto se zapravo ovaj zakon donosi. U vrijeme kad Europska unija ide sa programom Kreativna Europa 2014.-2020., u vrijeme kad je to jedan od rijetkih programa kojem Europska unija povećava sredstva, mi u prijedlogu zakona o novoj zakladi taj dio uopće ne spominjemo. Dakle potpuno mimo svih trendova kompletne Europske unije. Mi imamo naš originalan recept. Idemo sa osnivanjem Zaklade "Hrvatska kuća" pozivajući se na British councile, na Talijanski kulturni centar, na nešto što je osnivano prije 60 godina u vrijeme Hladnog rata da bi između ostalog relaksiralo i političke odnose. U međuvremenu su te zaklade doživjele temeljite transformacije i prilagodile su se na taj način da veći dio budžeta zarađuju same. Zašto su se tome prilagodile? Pa zato da bi između ostalog mogle aplicirati i na fondove Europske unije što ova zaklada neće moći jer nema u svojoj srži poduzetništvo. Prema tome, ovaj prijedlog i funkcioniranje postojećih zaklada koje su ovdje nabrajani jedno s drugim veze nema, nikakve veze, ni zakonski ni kako su ustrojene ni kako po ovome djeluju. Ovo je priča iz sredine 20. stoljeća, ono kako oni djeluju je priča s početka 21. stoljeća. Između ostalog, sve druge programske aktivnosti takvih zaklada se smanjuju. Čemu onda ovaj zakon? Propagiranje ili dodatna prezentacija hrvatske vanjske politike. Ako prođe ovaj zakon odmah predlažem i posebno je potpredsjednica Vlade naglasila prezentacija hrvatske vanjske politike u regiji prilikom aktualnog sata, odmah predlažem da se dogovori izložba gdje god to hoće potpredsjednica Vlade, u jednoj od susjednih zemalja, recimo u Srbiji gdje će biti prezentirane štete na kulturnim dobrima iz Domovinskog rata, kompletne štete. 300 milijuna eura direktnih ratnih šteta imamo samo na kulturnim dobrima. Sporazum o kulturnoj zemlji s nekim od zemalja još nisu potpisani u istoj toj regiji. Znate zbog čega, zato što se čeka ispunjenje programa povratka kulturnih dobara. To je jedan od razloga i za pojedine tužbe. I sada mi idemo sa propagiranjem na ovaj način posebno je naglašeno u regiji. Nemam ništa protiv kulturne suradnje, dapače, međutim ona se ne radi tako da iz postojećeg malog budžeta za kulturne programe uzmeš sredstva, dakle ne osiguraš nova nego uzmeš ona sredstva koja su tako i tako trebala ići u kulturne programe da bi osnovao nekakav upravni odbor i postavio predsjednika upravnog odbora. Kakve on kvalifikacije mora imati taj dotični predsjednik ili predsjednica Upravnog odbora? Kakve kvalifikacije moraju imati članovi Upravnog odbora? Trebaju li imati fakultet? Trebaju li biti umjetničke struke? Trebaju li imati srednju školu? Trebaju li biti pripadnici ili članovi uvažene neke od stranaka? O tome niti riječi. Dakle, ovaj zakon je napravljen zato da bi se preskočio postojeći sustav i da bi se moglo mimo kriterija i mimo transparentnog odlučivanja pojedinih vijeća dodjeljivati sredstva kada to potpredsjednici Vlade odgovara ili ministrici kulture odgovara. Tako da prilikom svojih gostovanja prije svega kako je to potpredsjednica Vlade rekla u regiji ima prilikom toga otvoriti još nekakvu izložbu o kojoj će se odlučivati u njenom kabinetu i to je činjenica jer prezentacija bogatstva hrvatske kulture, umjetnosti i kulturne baštine. Za njih 10 godina nikad nismo imali manji budžet za to. Potpuno ste ga srezali prihvaćanjem proračuna. Kompletna arheološka istraživanja ove države su svedena na milijun kuna. Sramotno! A istovremeno se od predsjednika države, predsjednika Sabora, potpredsjednice Vlade svi nacrtaju u Francusku, u Pariz kad treba arheološke spomenike Hrvatske izlagati kao što je to Apoksiomenios. Sramotno! Uskoro nećete imati šta prezentirati u inozemstvu, jer ste toliko srezali proračun za tu djelatnost da je to se nije desilo od okončanja Domovinskog rata. Pospješuju međunarodnu kulturnu suradnju. Pa koja je glavna funkcija Uprave za međunarodnu kulturnu suradnju Ministarstva kulture sa praktički 20 djelatnika? Sad će zaklada sa 200000 kuna pospješiti međunarodnu kulturnu suradnju. Znate kako se to radi? Tako da oni programi koji se jave na natječaj Ministarstva kulture dobiju tih 200000 ako su to zaslužili i na taj način ćete ih promovirati. Ako hoćete promovirati svoje kulturne industrije onda dajte našim izdavačima koji će za to napraviti prijevode i moći će ta naša literalna djela između ostalog i prodati ili u EU ili ako baš hoćete u regiji. Tako se pospješuje međunarodna kulturna suradnja. Potiču umjetničko stvaralaštvo i kulturno djelovanje Hrvata izvan Republike Hrvatske. Ovo je krajnje licemjerno, jer postoji program koji koordinira Ministarstvo vanjskih poslova di su financiranje kulturnih potreba Hrvata izvan Republike Hrvatske zadnje dvije godine sistematski smanjivano. Ovo je prevara. Pogledajte sredstva od prije tri godine, četiri godine koja su išla preko onog programa za kulturne, obrazovne, sportske i zdravstvene potrebe Hrvata izvan Republike Hrvatske i pogledajte danas. Ovo je prevara. Kaže da se pospješuje programsko umrežavanje i suradnja na regionalnoj međunarodnoj razini i to je prevara jer postoji Zaklada "Kultura nova" koja osigurava čini mi se ove godine 6 milijuna kuna upravo za tu svrhu. Je, ali ta zaklada ima određene kriterije. Ima određeno Upravno vijeće koje njih razmatra i o tome odlučuju, postoji određeni natječajni rok i prijavnice kako se aplicira za ta sredstva i šta se za ta sredstva mora učiniti. Ovdje se tek kaže da će ti postupci biti predloženi i razrađeni. O kriterijima nitko ne govori. O odgovornosti za provedbene programe nitko ne govori. Kaže se da će zaklada za greške Upravnog vijeća i predsjednika Upravnog vijeća odgovarati svom svojom imovinom. Kojom imovinom? Što ako nam netko potpiše ugovore za 2 milijuna? Ovdje nema nikakve odgovornosti i kaznenih odredbi. Tko će za to odgovarati? Mi smo duboko svjesni da će većina ruku presuditi i donošenju ovog zakona. Ali hajmo se vratiti na početak što smo rekli. Čitava Europa ide sa novim programom od 2014. Pa zašto nismo u tom smislu napravili zakladu, mi bi glasovali za nju. Zašto potpuno ignoriramo trendove u EU s kojima se toliko hvalimo da smo u nju ušli? Mi sad radimo nešto što Europa apsolvirala prije 60 godina. Zašto ovdje nema mogućnosti apliciranja na te fondove? Zašto nismo išli sa zakladom koja bi osigurala onim hrvatskim umjetnicima, onim hrvatskim kulturnim institucijama, onim hrvatskim jedinicama lokalne uprave i samouprave koji dobiju sredstva iz europskih fondova da mi se osigura ona njihova participacija od 20, 25, 35%. Dakle, onome koji je dovoljno sposoban da sam svojim programom ishodi neka sredstva iz EU, da ima već osigurano ono svoje učešće. Mnogim lokalnim upravama i samoupravama bi to bila značajna pomoć i značajna sigurnost. U tom smislu moraju ići moderne zaklade. Ovo je PR zakon s kojim se želi osigurati dodatna pozornost medijska … [[Govornik se ne razumije.]] televizijska prisutnost, a da se prilikom toga zaobiđe transparentan postupak vijeća koja imaju propisane kriterije u Ministarstvu kulture i da netko odlučuje kad će kad i kojega slikara poslati na koju izložbu pa možda od njega nešto tom prilikom i dobiti. Eto tome služi ovaj zakon. I još jedna stvar. Ja moram reći da je na početku mandata ove Vlade bila jedna dobra odluka u Ministarstvu kulture. Radilo se o odluci višegodišnjeg financiranja pojedinih kulturnih programa. Uz sve pozitivne efekte te odluke ona garantira nešto što je u kulturno-umjetničkom djelovanju izuzetno bitno, a to je sigurnost i neovisnost od političkih pritisaka. Samo tako kultura i umjetnost mogu biti avangarda određenim društvenim događanjima. Ako vi imate programe kojima svake godine iznova ih držite na političkom kratkom lancu i to im određujete svake godine ispočetka uredbom o dodjeli lutrijskih sredstava koje ćete opet by the way morati uzeti od kulturnih programa onda to s kulturom i umjetnošću drage kolegice i kolege nema veze. Onda je to ponovno razdoblje hladnog rata, '50-ih godina kad se itekako razmišljalo što i kako u kulturi financirati. Hvala vam lijepa. S obzirom da smo nastojali raspravama i u prvom čitanju poboljšati ovaj zakon i da nikakve supstancijalne naše primjedbe nisu usvojene klub HDZ-a neće prihvatiti konačni prijedlog Zakona o Zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house". Hvala.
Hvala. Sada ćemo čuti replike. Boro Grubišić, izvolite.
Kolega Mesić podržavam gotovo svaku riječ vašeg izlaganja koje je bilo zaista jasno kako to vole reći transparentno ali i obrazloženo sa puno argumenata koji stoje. No, ono što sam htio reći kod nas je u Hrvatskom saboru običaj da izglasavamo zakone koje smo kolokvijalno nazivali prema imenima onih na koje se to zapravo odnosi. Pa je bilo ajd sad da kažem ovako ne bih htio nikoga uvrijediti ali znamo da je tijekom ovih par godina bio onaj ajd bio je lex Šeks pa je bio lex Komadina pa je bio lex Perković pa evo mogli bi i ovaj polako zakon prema vašem izlaganju, a i s obzirom da sam gotovo suglasan nazvati lex Pusić-Zlatar. Jer ono što ste i rekli da će doći do, da je ovaj zakon i nepripremljen, potpuno nepripremljen s obzirom na ono što ste, kriterije o kojima ste govorili u svezi odabira izlagača itd., s obzirom na to da ne piše ni školska sprema koja je potrebna za članstvo u Upravnom odboru, dakle nema nikakvih tu naznaka u zakonskom prijedlogu a ovo je konačni zakonski prijedlog. Dakle, ovaj zakon je nepripremljen i neuređen, ali je tendenciozan u smislu onom što sam rekao u prvoj svojoj rečenici ove replike.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Dakle, kad pogledate ciljeve koji navodno trebaju biti za ovu Zakladu "Hrvatska kuća" onda ćete vidjeti da svi ti ciljevi postoje upravo van Ministarstva kulture. Ministarstvo kulture ima vrlo solidno razrađen sustav prijave financiranja javnih potreba u kulturi, od 15.07. do 19.09. svake godine za sljedeću godinu za razne aspekte kulturnog djelovanja. Oni prolaze dva vijeća i tek na kraju potpis ministra. Dakle, postoji kakav takav transparentan sustav i tu Ministarstvo kulture ne može mu ništa prigovoriti. Kad se netko odluči negdje putovati, pogotovo u regiji, jako je zgodno imati neku izložbicu neko kulturno događanje pa uz to neki domjenak, e onda osnuješ zakladu, u nju uplatiš sredstva i to u roku tjedan dana prebrikaš sa onim što već imaš u ponudi ili predsjednik tog Upravnog vijeća zaklade ima na pameti. Jer kako ovdje nema uvjeta za članove Upravnog vijeća to stvarno može biti oprostite netko tko s kulturom nema nikakve veze.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle, kolega Mesić vi ste jako lijepo primijetili ovdje da ovim Zakonom o osnivanju ove zaklade se ne osiguravaju nova sredstva. A sam zakon i način na koji se predlaže da bi funkcionirao Upravni odbor je jedan hibridni sustav. Ali hibridni sustav koji sjajno omogućava preskakanje postojećeg sustava. Ali kad vi u tom hibridnom sustavu čovjeku koji donosi akte pa izvršava akte ne definira oni kojima će on dati ovlasti onda dolazite u poziciju da ova priča oko odgovornosti sa vlastitom imovinom za počinjenu štetu naprosto pada u vodu. Prema tome, nažalost ovaj zakon niti je napravljen sa trendovima koji su u ovom trenutku u Hrvatskoj, a da ne govorim u Europi, nažalost nije dao mogućnost da oni koji bi možda i uložili novce u ovu zakladu, a to su prije svega hrvatski iseljenici jer Odbor za Hrvate izvan Hrvatske je explicite tražio da se u zakonu naglasi da članovi Upravnog odbora budu predstavnici ili hrvatske bratske zajednice ili matice iseljenika ili nekoga dakle tko okuplja, a prije svega katoličke crkve. I mi možemo danas pričati što god hoćemo da nije bilo katoličke crkve i katoličkih misija vjerojatno većina kulturnog dobra RH među Hrvatima bi se izgubila. No, dakle oni koji su sve ove godine tamo gdje nikoga nije bilo iz državne vlasti održavali taj hrvatski identitet nemaju pravo biti u ovoj zakladi, a oni su jedini ti koji bi možda sutra imali interesa i želje uložiti u tu zakladu nekakve novce da financiraju nekakve nove projekte.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
To je apsolutno točno kolega Šuker, a između ostalog kao nije uopće u ovom prijedlogu zakona navedena mogućnost participacije Ministarstva znanosti, a spominje se očuvanje hrvatskog jezika, i ono što smo već govorili Hrvatske turističke zajednice, Hrvatske gospodarske komore ili bilo čega što bi moglo financijski dodatno pomoći djelovanju ovakve zaklade. Ali kolega Šuker vi vrlo dobro znate da sve te zaklade koje u svijetu djeluju suprotstavljanje na određenom pitanju dohotka i poduzetništva da gotovo 4,8% BDP-a to stalno govorim i pokušavam reći i ovdje kolegama iz SDP-a, koliko vas u svojim lokalnim upravama i samoupravama želi aplicirati na neke europske fondove, fondove EU pa između ostalog i na području kulture? Da li bi vama odgovarala da zaklada osigurava onaj vaš dio participacije koji ćete dužni platiti ako ta sredstva ostvarite i dobijete? Koliko vas ima spomenik koji treba obnoviti? Koliko vas ima knjižnicu koju treba izgraditi, dovršiti, opremiti? I kako onda možete slijepo izglasavati da još i od ono malo sredstava koje je bilo predviđeno za kulturne potrebe u vašim lokalnim jedinicama puštate na ovaj način bez da znate kamo ide? Ali nažalost kolega Šuker bojim se da nećemo uspjeti uvjeriti kolegice i kolege ni ovaj put u ovom što im govorimo ali uvjerit će ih život vrlo brzo.
Zoran Vinković replika.
Uvaženi kolega Mesić ja ću postaviti možda i jedno pitanje, da li je ovaj zakon javno priznanje Vlade RH da su grdno pogriješili u proračunima kada su smanjivali sve one pozicije koje su namijenjene i kulturi pomoći Hrvatima van Hrvatske itd., itd. No ono što najviše bode ovdje u krajnjoj liniji netko je rekao da tih 200 tisuća kuna smiješan novac. Pa nije to tako smiješan novac posebno treba ga zaraditi, ali posebno kada se zna da o kontroli tog novca i onoga što će prispjeti u zakladu raspolaže samo jedan čovjek odnosno jedna osoba koja podnosi izvješće praktično sam sebi, dakle nema nikakve kontrole. S druge strane mene kao zastupnika nisam dobio nikad odgovor na to pitanje, koliko je koštalo ono promicanje hrvatske kulture u Parizu, koliko novaca? Nikad odgovor nismo dobili niti smo mogli pročitati. Je bio to lijep događaj ali prije svega nas zanima koliko je i koštao. S druge strane smatram doista da ovdje nema i ne bi trebalo stajati nikakvo promicanje vanjske politike, a budući da imamo iskustva ovdje u Hrvatskom saboru pa ajmo onda otvoreno jasno i glasno reći kada već donosimo zakon a vidim da zakon nema niti jednog članka koji je vezan na način odabira predsjednika uprave nema niti naznake javnog natječaja niti, tko će biti predsjednik uprave zaklade? Tako da ja ne vjerujem kolega Grubišić je spominjući određena imena ja ne vjerujem da će biti ministrice predsjednice uprave te zaklade nego jednostavno evo tu je zamjenik ministrice vjerujem a on zna tko će bit predsjednik uprave zaklade i tko će bez nadzora trošiti novce.
Hvala. Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Dobro što se tiče Hrvatske zemlje partnera franske kulturne sezone ako me dobro sjećanje služi bila su predviđena od strane Ministarstva kulture, sredstva negdje nešto više od 4 milijuna s tim da je 50% tog događaja financirala Republika Francuska i s te strane je dobro. Dobro je zato što je imao ciljani i razrađeni program, zato što je pokrilo kompletno kulturno djelovanje, pa na kraju krajeva nacrti programa su napravljeni prije tri godine kada je imenovana izbornica itd. Međutim i naravno da su efekti bili pozitivni jel se išlo sa ciljem. A kako ćete bolje propagirati svoju kulturu, poticati svoju kulturu pa ako hoćete i vanjsku politiku nego kada imate razrađen plan … ali toga ovdje nema. Podsjetit ću vas na javnu raspravu kako su ljudi ovo doživjeli kada se javio Savez za zaštitu pas koji je predložio da se ovim putem promoviraju autohtone hrvatske pasmine pasa, što je lijepo i simpatično zvuči taj dopis ali dovoljno govori o nejasnoći ove zaklade. I da ne kažem da je u ovim tendencijama na što EU kamo ona stremi i ide potpuno opasan, potpuno, to jednostavno nema veze sa aktualnim kulturnim politikama. Nema veze sa aktualnim kulturnim industrijama i nema veze na način kako se kultura i poduzetništvo i kreativne djelatnosti trenutno u EU promoviraju.
Davorin Mlakar replika.
Hvala lijepa. Kolega Mesić, vi ste održali jedan nadahnuti govor ali me evo ponukalo da vas ispravim replikom jer čini mi se das ste u dvije stvari ostavili nedoumicu. Naime, govoreći o namjerama ciljevima donošenje ovog zakona govorili ste o potpredsjednici Vlade kao nekom tko se nalazi kao siva eminencija iza tog zakona jer je cilj ove zaklade i promoviranje vanjske politike RH. Molim vas da ubuduće koristiti službeni termin jer bi se moglo misliti da vi govorite o drugoj potpredsjednici Vlade. Naime ako je osoba o kojoj ste govorili potpredsjednica Vlade onda je to nužno napomenuti to je prva potpredsjednica Vlade mada drugu još nismo instalirali ali je to vjerojatno pitanje vremena. A drugo je pitanje kadrovske politike kojoj se čudite govoreći o tome kako nisu propisani uvjeti za članove upravnog vijeća zaklade. Na početku mandata ove Vlade čuli smo da to nije bitno, čuli smo da školska sprema, iskustvo i zvanje u ovoj revolving doors kako je rečeno kadrovskoj politici je zanemarena nego je važna jedino pripadnost određenim političkim opcijama. Stoga se nemojte čuditi da će i zakladom upravljati oni kojima formalni kriteriji za određena mjesta nisu uopće bitni.
Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Pa poštivani kolega Mlakar, ja moram reći da što se tiče prvog dijela vaše replike da nažalost sam pogriješio jer nisam naglasio da se radi o prvoj potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske i ministrici vanjskih i europskih poslova koja je u ovom Prijedlogu Vlade i navedena kao prva osoba koja će u Saboru između ostaloga predstavljati, elaborirati ovaj Zakon. Naime, mislio sam kada sam naglasio da se radi o dvije članice Vlade iz redova … [[Govornik se ne razumije.]] mislio sam da se to podrazumijeva. A što se tiče imenovanja sa kriterijama, znate kolega Mlakar, ne samo ovo što vi kažete da negdje nisu bili propisani kriteriji za revolving funkcije kao što ste to spomenuli nego smo mi išli u kriva imenovanja tamo i gdje su propisani uvjeti. Pa smo nedavno bili svjedoci da je sa Upravnog suda došla presuda vezana za imenovanje za arhivu u Osijeku, to će kolegice i kolege iz Osijeka, iz Slavonije bolje znati gdje je mimo više osoba koje su ispunjavali kriterije za imenovanje imenovana osoba koja je imala daleko najlošije kriterije i naravno da je imenovanje palo na upravnom sudu. Takvih slučajeva će biti još. Sličan će se desiti u Dubrovniku sa državnom arhivom što se priprema, slično će se desiti na još nekim mjestima jer takva tendencija se jednostavno radi. Šta će tek biti sa ostalim imenovanjima to ćemo tek vidjeti.
Jozo Radoš, replika.
Dapače kolega Mesić, to se od vas očekuje. Dakle svrha i cilj ove Zaklade je vrlo zapisan jer stoji u Zakonu ali vi kolega Mesić i oponenti ovoga Prijedloga Zakona vide sve ono što ne piše u Zakonu pa tako i vi. Dakle, svrha Zaklade je promicanje Hrvatskoga jezika i hrvatske kulture a naravno ne primarno hrvatske politike. Makar se naravno promicanjem jezika, kulture, promiče i Hrvatska pa onda time i hrvatska vanjska politika. I to je jasno, može se razumjeti iz ovoga teksta Zakona ako se želi. Vi ovdje ovu Zakladu, dakle ovu intenciju koja može naravno uroditi velikim dobitima za Republiku Hrvatsku. Naravno to nije moguće jamčiti niti jednim zakonom tako ni ovim, vi svodite na odlučivanje ministrica, na njihovu promociju, osobnu promociju, na domjenke. To je očito način na koji vi gledate na stvari i gledate na to kako bi trebala funkcionirati državna uprava uključujući i ovu Zakladu. Ali ja ću se ovdje osvrnuti samo na jednu dimenziju koja pokazuje neutemeljenost vaših objekcija. Naime, govorite o tome da ova Zaklada nema mogućnost apliciranja na fondu Europske unije što naravno nije točno, nije izrijekom spomenuto u ovom Zakonu ali naravno da postoji ta mogućnost. A to da bi ova Zaklada služila za sufinanciranje projekata lokalne samouprave to je potpuno besmisleno. Ova Zaklada to ne treba raditi. Slažem se da to treba raditi Ministarstvo kulture. Ali ja se nadam da ste vi postavili tako dobra rješenja u tom smislu dok ste imali tu priliku tako da taj problem zapravo ne postoji.
Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Zadnji dio replike vam je točan gospodine Radoš, jesam postavio sam dobre temelje tako da ste vi za moje prijedloge Zakona glasovali jer su bili dobri i dan danas se provode u Ministarstvu kulture, ni jedan nije promijenjen. Između ostalog Zaklada kulture je nova. Kada sam govorio o Zakladama rekao sam kako bi eventualno trebalo formirati zaklade, što vezano što se tiče aplikacije na Europske fondove. Može, po ovom Zakonu se može aplicirati na koji god fond na svijetu hoćete. Međutim, aplikacija ne ispunjava osnovni kriterij. Niste me pažljivo slušali a to je, osnovni kriterij je poduzetništvo u kulturi. Posebno sam apostrofirao prvu potpredsjednicu Vlade i ministricu vanjskih poslova vezano za ovo i da se na taj način urušava sistem. A znate što se tiče Zakona? Ja vam to dosta bukvalno čitam. Otpočetka do kraja. Pa ću vam sada pročitati prvu alineju "Svrha ostvarivanja Zaklade". I kaže: Zaklada financira programe aktivnosti u … [[Govornik se ne razumije.]] koji dvotočka prva alineja prije svega promiču hrvatsku vanjsku politiku. Super. E pa tek onda hrvatska kultura, umjetnost, pa tek onda suvremene hrvatske umjetnosti za koje sam vam već naveo da postoji Zaklada za čiji ste Zakon i vi glasovali jer znate da je dobar pa zato se i sada radi po njemu. I tek hrvatska kultura, umjetnost, povijest i učenje Hrvatskog jezika na 4. mjestu. Pa dajte molim vas. Ali što se tiče još jedanput da razjasnim. Kada sam govorio s kakvim bi prijedlogom zakona eventualno trebalo u ovom trenutku ići onda sam rekao da bi trebalo ići sa prijedlogom Zakona o Zakladi koji bi osigurao sredstva da se objedinjuju sredstva kako bi se mogao osigurati onaj participacijski udio onima koji uspiju za svoje kulturne programe izboriti sredstva Europske unije. To je najbolja promocija kulture, suradnja je na međunarodnom kulturnom planu pa ako hoćete i vanjske politike. U tom smjeru, takav prijedlog Zakona o Zakladi bi mi podržali kao što ste vi podržali naše kada su bili dobri.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Ivo Jelušić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Drugo je evo čitanje Zakona međutim rasprava se uglavnom vodi kao da je prvo čitanje. Ali dobro, može se, možemo si dozvoliti da dakle i malo šire raspravljamo. Da malo šire raspravljamo da ali da govorimo neistine to ne. A ovdje je bilo rečeno da eto kako ova Vlada brine o Hrvatima izvan Hrvatske tako da im smanjuje sredstva pa onda kada to jedan zastupnik kaže drugi u replici ponovi, ispada da je to istina. A nažalost, njihovo na sreću naši, na sreću Hrvata izvan Hrvatske to nije istina. Sredstva su do sada prethodnih godina bila na različitim pozicijama različitih ministarstava za tu namjenu, od Ministarstva kulture, obrazovanja i znanosti, financija itd., sad su objedinjena na jednom mjestu kroz Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske i ta sredstva nisu smanjena nego naprotiv. A posebno stavka koja se odnosi na projekte u kulturi, obrazovanju, znanosti i infrastrukturi prema Hrvatima u BiH, ona ne da nije smanjena nego je povećana i to za 30%. Dakle u uvjetima kada se proračun na svim stavkama reže jer kriza je, nema para, ovu stavku ne da nismo rezali, ne da smo ostavili isto nego povećali za 30% ali ovdje se govori u ovoj sabornici da su sredstva prema Hrvatima izvan Hrvatske smanjena, jedan kaže drugi ponovi i ispada da je to tako. E pa nije tako jer su činjenice sasvim drugačije. Ali to je klasična priča koja se ovdje pokušava inaugurirati već godinama od strane HDZ-a i njihovih približnih političkih partnera, a to je kako SDP i kako upće lijeva koalicija nema razumijevanja za Hrvate izvan Hrvatske, kako smo malte ne protiv njih, kako kad oni dođu nadrljati su Hrvati izvan Hrvatske itd. To je stereotip koji se uspješno ja bih mogao reći pokušava plasirati svih ovih godina, međutim stereotip je stereotip, činjenice su činjenice, one su sasvim drugačije i evo možda će ove činjenice doprinijeti da se ti stereotipi pomalo ruše, a ako ne ništa da kolega iz, oni koji se puno kunu u Hrvate izvan Hrvatske da to rade barem argumentirano. Dapače, kad smo ovdje u Saboru donosili ovaj proračun ovogodišnji koji je još uvijek na snazi, ne samo da, dobro, razumijem da je HDZ protiv proračuna ali su natjerali ili prisilili ili na fin način onemogućili da zastupnici koji su birani u 12.izbornoj jedinici, koji predstavljaju Hrvate izvan Hrvatske glasaju protiv tog proračuna jer sjede u njihovom klubu iako smo sredstva za te Hrvate izvan Hrvatske upravo povećali, dakle čija je zadaća upravo da se bore za te Hrvate izvan Hrvatske i kad su ta sredstva povećana u proračunu za te Hrvate izvan Hrvatske ti zastupnici glasaju protiv, ne zato što su oni protiv nego zato što su od strane njihovog velikog brata, koalicijskog partnera HDZ-a u čijem klubu sjede, bili na to na neki način prisiljeni. Tko zna šta bi im se dogodilo kad bi glasali za. Toliko oko činjenica. Oko zakona, govori se ovdje puno toga što je zadaća. Zadaća je navedena u par alineja ali osnovna i glavna je ta da se u svijetu bolje i jače promiče hrvatska kultura u svim njenim segmentima što je i do sada rađeno, rađeno je to i do sada kroz Ministarstvo vanjskih poslova, kroz diplomatska konzularna predstavništva uz pomoć i Ministarstva kulture. I dosad je to rađeno, radile su sve Vlade. To je nacionalni interes, da promoviraš svoju kulturu i da se svijetu prezentiraš kao zemlja koja ima što pokazati, zemlja koja ima svoju kulturnu baštinu, kulturno stvaralaštvo, a ne tamo neka divlja zemlja na Balkanu. A mi zaista imamo šta pokazati i to smo radili. Sada se kroz ovu zakladu pokušava samo to još bolje raditi i osigurati još dodatna sredstva što će se kroz sredstva od lutrije pokušati osigurati. Ništa više i ništa manje. Oko preklapanja, točno je da imamo Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske koji je osnovan prije godinu i nešto dana, ova Vlada ga je stavila u funkciju. Točno je da postoji Hrvatska matica iseljenika sa svojom desetljetnom tradicijom i sada dobijemo i ovu zakladu. I ja sam govorio u prvom čitanju da ne treba doći do preklapanja nadležnosti i koliko vidim i iz obrazloženja i razgovara neće doći, svatko će raditi svoj posao. Dakle zaklada će promicati hrvatsku kulturu u inozemstvu, recentnu, a i sve što imamo, što smo stvorili u ovim desetljećima, stoljećima otkad postojimo. Hrvatska matica iseljenika će i dalje raditi svoj dio posla koji je radila i koji treba raditi, brinuti o našem prije svega iseljeništvu, ali i o Hrvatima gdje su nacionalne manjine, prije svega potičući njihovo kulturno stvaralaštvo, potičući učenje jezika, održavanje kulturnih veza sa Hrvatskom, obrazovne programe raditi, dakle jačati vezu tih ljudi koji žive vani sa Hrvatskom, što je do sada radila nastavit će i dalje i tu ne bi smjelo i ne vidim da će doći do preklapanja. A državni ured će kao državni ured bavit se općom, političkim, gospodarskim statusom i svim drugim pitanjima Hrvata izvan Hrvatske, prema tome ne vidim da bi tu trebalo biti problema. Oko sastava upravnog odbora. Bila je primjedba i ja sam je dao u ime kluba SDP-a i na sjednici odbora, da onako kako je bilo predloženo u prvom čitanju da upravo odbor ne bude na taj način sastavljen jer bilo poprilično reducirano na samo predstavnike organizacije civilnog društva da oni trebaju sudjelovati i mogu biti u upravnom odboru. Mislim da je to bio nepotrebno reduciranje i sada je ostavljena mogućnost praktički dakle vrlo široko da upravnom odboru praktički nema ograničenja, mogu ljudi koji djeluju u bilo kojem segmentu kulture, znanosti, a čak i ne moraju u tom biti upravnom odboru i mislim da je to dobro. Naravno, bilo je ovdje riječi malo i nekorektnih da je stav odbora za Hrvate izvan Hrvatske da unutra budu propisane i da budu predstavnici Hrvatskog svjetskog kongresa ili Hrvatske katoličke misije tako da to nije točno. Bilo je takvih rasprava na odboru, ali to nije bio i stav odbora, dakle to je bilo takvih rasprava, ali ovim dakle niti je to spriječeno, nikome nije spriječeno da bude, ali se ne propisuje bilo kome i ne … se na bilo koga da samo on može biti kao što je to bilo u prvotnom prijedlogu. Vidimo iz zakona da će članovi upravnog odbora raditi bez naknade, dakle nema, koliko smo razgovarali sa predstavnicima Ministarstva kulture i na odboru službeno je rečeno da neće biti novog zapošljavanja, da će se raditi sa postojećim ljudima koji rade u Ministarstvu kulture i Ministarstvu vanjskih poslova. Prema tome dodatnog zapošljavanja nema, dodatnih u tom smislu troškova nema, a ako uspijemo napraviti dodatni pomak u tome, u promoviranju hrvatske kulture u svijetu mislim da smo napravili dobar posao. Ovdje se naravno već sada govori oko toga kako je tu moguće da će doći do različitih zloupotreba, do velikih šteta, može netko potpisat ugovor od par milijuna, nema odgovornosti itd., ja to i razumijem i ne razumijem. Ne razumijem zašto unaprijed sumnjati, ali razumijem kad to govore kolege iz HDZ-a jer oni govore iz vlastitih iskustava. Što god su osnovali, što god su radili, radili su tako da prave takve štete pa se sad boje da će to raditi i ova Vlada. Pa nisu sve vlade iste, ova je malo možda drugačija. Za nas javni sektor, javna poduzeća i ostale ne postoje da bi ih okupili i tražili od njih novce za stranku nego zato da bi pružali uslugu građani i bili što racionalniji i efikasniji. U tom se razlikujemo. I ja razumijem vašu bojazan da bi i ova Vlada tako mogla raditi, međutim neće sigurno zato što je ovo druga i drugačija Vlada. Hvala lijepo.
Jasen Mesić, izvolite replika.
Štovani kolega Jelušić, meni vam je clean start tzv. u ministarstvu kad sam otišao našao nula financijskih grešaka tako da se ja ne bojim o tome govoriti. I mogu govoriti o tome 13 dana. Sigurno me nije obrađivalo Povjerenstvo za sukob interesa što obrađuje pola vaše Vlade, sigurno mi se to nije moglo desiti. Prema tome, ja dobro znam zašto to govorim. Dakle, šanse nema da nađete prekršaj u financijskom poslovanju u razdoblju jer ga nije bilo. Šanse nema da ja ne bih sad mogao o tome moralno govoriti, jer nikad nisam bio predmet rasprave Povjerenstva za sukobe interesa. Toliko o razlikama između nas, fakat tu se razlikujemo. Što se tiče potreba, postoji program koji provodi Ministarstvo vanjskih poslova, natječaj gdje se Hrvati izvan Domovine apliciraju za sredstva u kulturi, obrazovanju, zdravstvu i sad vjerojatno sam nešto zaboravio. On je iznosio nešto preko 16 milijuna kuna. Za kulturu je obično bilo između 8 i 8 i pol milijuna. Taj dio sredstava je smanjen. I to je istina. Toliko je istina da sam se ja spreman javno ispričati da sam pogriješio ukoliko govorim krivo, a očekujem od vas … [[Govornik se ne razumije.]] da se borite na klubu SDP-a sljedeći put da se to ne desi, a ja vas uvjeravam kolega da se to desilo, da su sredstva za kulturu od tih 16 milijuna smanjena i to osjetno. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Kolega Mesić, ja kad sam govorio o način kako ste vi radili nisam govorio o vama osobno i ne mislim o vama osobno to. Ja sam govorio o tome kako je vladao HDZ i kako je HDZ-ova Vlada radila i drago mi je da to niste pokušali argumentirano sporiti jer naravno da argumenata nemate. Što se tiče smanjenja sredstava. Dakle, ponovit ću, upravo ta stavka o kojoj i vi i ja govorimo evo i sad je natječaj završena za ta sredstva, došlo je 400 i nešto zahtjeva su povećana. Dakle, bila su 15, sad su 20 milijuna. Dakle, ne 16 nego 15. Sad su 20 milijuna jer su povećana. Koliko će od toga otići za program kulture, koliko za zdravstvo, koliko za ambulante, koliko za škole, koliko za kulturu, koliko za infrastrukturu to u ovom času ne zna nitko jer će povjerenstvo o tome odlučivati. Sad da li će više sredstava otići kulturi, a manje zdravstvu više ovome ili ne, ali bitno da ukupna sredstva su povećana i da će svi dobiti, da će dobiti više. Da li će kultura dobiti više ili manje to u ovom času nitko ne zna, da li će zdravstvo više ili manje, ali činjenica je da će se kad se sve skupa zbroji biti više.
Jozo Radoš, replika.
Kolega Jelušiću, naravno da ste u pravu kada govorite o tome da nije naravno osnovna zadaća ove zaklade promicanje hrvatske vanjske politike i naravno da je to vidljivo iz svih, alineja koje se ovdje navode u ovome zakonu. Vjerojatno nije trebalo staviti baš takovu alineju na prvo mjesto, da se ti besmisleni argumenti koje opozicija ima, odnosno ovdje predstavnik HDZ-a koji je govorio u ime kluba na to fokusira. Jer očito promicanje hrvatske vanjske politike po svemu ovome, dakle po svim ostalim alinejama ne može biti temeljna zadaća ove zaklade. Ako se radi o promicanju hrvatske vanjske politike, onda se radi o promicanju hrvatske vanjske politike na području kulture što je jasno vidljivo. Ali se to ne želi naravno vidjeti, pa se to stavlja u prvi fokus kao da vanjska politika nema i tu kulturnu dimenziju i naravno sve druge dimenzije koje su vezane i mogu se dovesti u vezu sa ciljevima ove zaklade. Pa tako malo prije kada predstavnik kluba HDZ-a govori o tome gdje se nalazi kultura u alinejama navodi tek na četvrtom mjestu makar u drugoj alineji nakon ove prve problematične alineje o promicanju hrvatske vanjske politike piše promicanje prezentacije bogatstva hrvatske kulture, umjetnosti i kulturne baštine. Ali to se ne želi vidjeti, to se namjerno falsificira jer se zapravo ne želi podržati temeljna svrha ove zaklade, a to je promicanje hrvatske kulture u svijetu u funkciji hrvatskih općih nacionalnih interesa i naravno ono što njih osobito boli jer nitko drugi o tome nema pravo voditi računa nego oni, a to je poboljšanje stanja Hrvata izvan Republike Hrvatske.
Zoran Vinković, replika.
Uvaženi kolega Jelušić, svjedoci smo ako pogledamo pozicije u proračunu da su stavke za pomoć Hrvatima van Hrvatske smanjeni i da se ja sjećam čak i onog mandata dok sam bio u SDP-u imao sam i amandman za koji nisu smjeli glasovati ni tadašnji zastupnici iz Bosne i Hercegovine, a to bi se isto tako desilo da zastupnici sada sjede u SDP-u. Ne bi smjeli glasovati jer bi imali problema sa šefom, ali na stranu to. Ovdje je po meni problem što je doista bez obzira tko se koliko trudio stavljeno u prvi plan, dakle svrha zaklade je promicanje hrvatske vanjske politike, pa onda zarez. Slažem se ja da može vanjska politika biti u svojstvu kulture, ali onda ako smo već htjeli to promovirati, staviti kulturu, baštinu, tradiciju u prvi plan onda je ta vanjska politika mogla biti na zadnjem mjestu, a ne odmah na prvom. I ako već donosimo zakon imamo sve razrađeno, pa čak se tu spominje evo u članku 9. i tazbina i pobočna linija, krvna itd. tada smo mogli kao zastupnici znat i rok 60 dana da se donese statut pa da se u roku 10 dana donese, preda u državnoj upravi. Pa ja pitam tko je onda konačno predsjednik Uprave Zaklade "Hrvatska kuća"? Tko? Zašto to tajiti? A s druge strane smatram da u promicanju, i tu ću završiti, u promicanju kulture, baštine i tradicije treba umnogome sudjelovati i Hrvatska televizija. Pa evo gledajući sve informativne emisije za vrijeme đakovačkih vezova nisam primijetio toliko kamera, toliko minuta u Dnevniku kao što je to bilo za vrijeme gay parade u Zagrebu i Splitu. I ono je kultura.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Pa znam da je hvala lijepo, ali gay parada je očigledno veća kultura od đakovačkih vezova.
Sjednite kolega Vinković, vrijeme je isteklo.
Hvala.
Kolega Vinković rekli ste da ste svjedok toga da su u proračunu sredstva smanjena za Hrvate izvan Hrvatske. Niste svjedok toga jer činjenice su sasvim drugačije. Da ta sredstva sad, ona su ukupno negdje 110, 112 milijuna je objedinjeno u Državnom uredu za Hrvate izvan Hrvatske, nisu smanjena nego povećana. A posebno za ove stavke dakle programa pomoći u kulturi, obrazovanju i proceduri i ostalo za Hrvate … [[Govornik se ne razumije.]] i to povećano za 30%. I to su činjenice. Prema tome, niste svjedok toga da se to u proračunu smanjilo, ali ste svjedok nečeg drugog. Svjedok ste podrške neistini koja je izrečena od HDZ-a zašto vi želite svjedočiti i podržavati neistinu HDZ-a to je vaša stvar. Prema tome, slobodno izvolite i dalje biti svjedok podrške HDZ-u u njihovim izgovorenim neistinama kad je riječ o ovoj stavci, to možete, ali niste svjedok istine.
U ime Kluba … [[Upadica se ne razumije.]] Povreda Poslovnika, Zoran Vinković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] članak 219. po onom starom Poslovniku, moram primijetiti da nisam dobio novi. Kolega, ako mi dopustite, kolega Jelušić ja nisam svjedok ni HDZ-u ni SDP-u, ja vrlo dobro znam pročitati proračun. I nemojte mi nametati i trpati me u neke da tako kažem ograde kao što ste vi sami strpani. Pozdravite Zokija!
Nije ovo povreda Poslovnika, a niste se pozvali ni po starom Poslovniku na dobar članak. U ime Kluba zastupnika nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege dame i gospodo. Dakle, mali zakon, naizgled sa relativno malo članaka ali puno rasprave i treba konstatirati dosta prijepora. Zato ću odmah na početku gospodine zamjeniče predložiti da iako je danas glasovanje, zadnji dan rada prije ljetne stanke Hrvatskoga sabora, da ipak odlučite poslati ovaj zakon u treće čitanje. Previše je primjedaba koje biste zaista trebali razmotriti, mislim da bi to bio izlaz jer primjedbe u raspravi tiču se i namjere koja je bez sumnje dobra međutim svrhe, cilja, sredstava, načina korištenja programa koji će provoditi zaklada i mnogo toga još otvorenoga i u skladu sa odredbama Ustava RH o čemu ću nešto kasnije govoriti. Dakle, ovdje je bilo rečeno kad se govorilo o svrsi zaklade i o ciljevima da postoje institucije koje rade taj posao koji se ovdje navodi kao posao koji će promicati, odnosno provoditi zaklada. Rekla bih zapravo nešto drugo, postoje ministarstva i posao koji se ovdje navodi u programu rada zaklade je zapravo posao ministarstava. Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva kulture ali isto tako posao Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. I sve te poslove koji se ovdje navode kao svrha i ciljevi osnivanja zaklade su zapravo poslovi koje redovito moraju obavljati ministarstva. Važno načelno pitanje jest budući da smo ovdje političari i da naravno govorimo jezikom politike važno načelno pitanje jest i jedan od prvih poslova koji se, odnosno svrhe osnivanja ove zaklade. Jer se tu kaže da je jedna od glavnih svrha pa onda naravno i ciljeva osnivanja ove zaklade promicanje hrvatske vanjske politike. Tu onda dolazimo dakako do pitanja je li moguće osnovati i hoće li se potaknuti, to govorim bez dakako imalo ironije, potaknuti osnivanje neke zaklade koja će promicati hrvatsku unutarnju politiku, hrvatsku obrambenu politiku itd. Dakle, sve su to politike u radu svake Vlade, sav posao koji objedinjava i zaokružuje Vlada su politike pa onda po toj logici ako imamo zakladu i ako ćemo osnovati zakladu koja će promicati vanjsku politiku onda bismo mogli osnivati i zaklade koje će promicati i sve druge politike. Što se tiče vanjske politike onda se naravno otvara i temeljno pitanje što bi to zapravo značilo promicati vanjsku politiku? Vanjska politika se donosi, vanjska politika se sukreira i tu dolazim do Ustava RH do članka 99. koji kaže da Vlada i predsjednik RH surađuju u oblikovanju i provođenju vanjske politike RH. Dakle, Vlada i predsjednik RH. Bilo koji predsjednik, dakle ne govorim o aktualnom predsjedniku, ne govorim o aktualnoj Vladi, govorim o onima koji sukreiraju vanjsku politiku koju ova zaklada treba promicati. A Upravni odbor, odnosno glavno tijelo zaklade koje će promicati tu vanjsku politiku je sastavljeno na prijedlog isključivo Vlade, odgovara Vladi, odnosno odgovara ministarstvima a predsjednika odnosno Ureda predsjednika RH koji sukreira i oblikuje tu vanjsku politiku ovdje ni na koji način nema. Dakle, nije zastupljen. To je jedan od razloga gospodine zamjeniče zbog kojih predlažem treće čitanje. Svakako da onda ako, vraćam se ponovno Ustavu, Hrvatski sabor kako piše u Ustavu nadzire rad Vlade, pa onda nadzire rad Vlade i u području vanjske politike i svake druge politike onda bi bilo logično ako se osniva zaklada da i predstavnik Hrvatskoga sabora ili predstavnici Hrvatskoga sabora budu uključeni u rad upravnoga odbora dakle tijela koji će izrađivati programe i usmjeravati u konačnici rad zaklade. Dakle to su neka načelna pitanja koja nisu dorađena i nisu opće dotaknuta i nisu ni na koji način niti elaborirana u ovome prijedlogu zakona. vraćam se na članak 99. Ustava i stavak 2.toga članka koji kaže da "Predsjednik Republike na prijedlog Vlade i supotpis predsjednika Vlade odlučuje o osnivanju diplomatskih misija i konzularnih ureda RH u inozemstvu", a upravo u članku 6.se kaže da će uz prethodnu suglasnost osnivača zaklada odnosno upravni odbor donijeti odluku o osnivanju predstavništava zaklade u istim tim diplomatsko-konzularnim predstavništvima o kojima odlučuje kao što vidimo u Ustavu i predsjednik RH. Dakle ne može zaklada promicati vanjsku politiku ako na rad zaklade ni na koji način nema utjecaja predsjednik odnosno Ured predsjednika RH i Hrvatski sabor i Vladu nadzire u njezinom poslu pa i u provođenju vanjske politike RH. I napokon sasvim isto tako dobronamjerno, s nekim iskustvom jer sam kao ministrica sudjelovala u osnivanju Zaklade "Hrvatska za djecu" dakle zaklade koja još i sada koliko imam informacija egzistira. Financijska sredstva, izvori prihoda nisu do kraja definirani. Ne bi bilo dobro da zaklada koja se osniva sa ovako ambicioznim ciljevima zapravo tavori dakle preživljava, ovisi od igara za sreću. Po toj logici koliko smo se naslonili na igre za sreću dakle za financiranje osoba s invaliditetom za financiranje različitih udruga itd. i tako redom, ispalo bi da svi mi odrasli građani RH moramo svakodnevno igrati nešto i sudjelovati u igrama na sreću da bi sredstva koja se planiraju koristiti bila dostatna. Mislim da sasvim sigurno nije dovoljno da zaklada ovisi prije svega o igrama na sreću o toj raspodjeli, raspodjelu naravno određuje Vlada RH i ne bi bilo dobro da se jednom ako zaklada počne svoj život da se konstatira da sredstava nema i da se onda to promicanje i hrvatske kulture i hrvatske vanjske politike svede na minorne događaje i na minorne projekte. Zaključno, ponavljam još jedanput sve ovo što je predlagatelj zamislio kao svrhu i cilj osnivanja zaklade redovito u svom poslu moraju raditi barem tri ministarstva Vlade RH, za to je osiguran proračun RH. usput biti rečeno proračun vidjeli smo u izvješću o izvršenju proračuna za 2012.da je primjerice Ministarstvo vanjskih poslova i vanjskih i europskih poslova imalo predviđen proračun od 620 milijuna 759 tisuća 636 kuna, a da ga je premašilo odnosno da ga je prekoračilo i izvršenje je 669 milijuna 822 tisuće 266 kuna. Međutim primjerice upravo ovdje u financiranju programa društava prijateljstva RH, dakle to su ta društva koja trebaju promicati i vanjsku politiku odnosno kulturu RH i sve ono što se ovdje predviđa kao svrha dakle sredstva koja su predviđena u iznosu od 2 milijuna i nešto više od 600 tisuća kuna su iskorištena samo sa 51% u 2012.godini. dakle sredstava je bilo međutim ona nisu do kraja utrošena. Evo zato predlažem u dobroj namjeri jer svakako da sigurno namjera predlagatelja nije bila loša namjera nego dobra namjera da se ide u treće čitanje i da onda do tada Vlada RH još jedanput razmotri sve primjedbe iznesene u ovoj raspravi i možda u konačnici donese i neku drugačiju odluku. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Boro Grubišić replika.
Da, kolegice Kosor ponekad je put u pakao popločan dobrim namjerama, jel kažu. Rekli ste sami da je Ministarstvo vanjskih poslova u izvršenju proračuna za prošlu godinu premašilo za 50 milijuna kuna svoj proračun, ajde da zaokružimo od 620 na 670 milijuna kuna dakle za 8% je premašilo proračun. Dakle osnivanje ove zaklade je i nedorađeno, sami ste rekli u smislu financiranja, i nepripremljen zakon. i zbog toga bi možda bilo dobro da ide u treće čitanje. Slažem se s vama. Što se tiče članka 3.kojemu u stavku 1.i u stavku 2.na prvom mjestu stoji promicanje hrvatske vanjske politike. mislim da bih ja osobno, a mislim i klub HDSSB-a bio puno zadovoljniji kada bi pisalo promicanje hrvatskih nacionalnih interesa. Time bismo izbjegli ovu formulaciju promicanje vanjske politike jer nije samo vanjska politika ove naše države i našega društvo nego promicanje hrvatskih nacionalnih interesa. Ja vjerujem da bi i u klubu HDZ-a to naišlo na potporu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Jadranka Kosor.
Kolega Grubišiću drago mi je da podržavate ovaj prijedlog da zakon ide u treće čitanje. To nije tako često zaista evo u ovom sazivu Sabora mislim da ta institucija odnosno ta mogućnost poslovnička nije iskorištena nijedanput, to je dobro jer se radi o jednom zakonu koji bi nas trebao okupljati svakako sve zajedno, bilo bi dobro da takav Zakon o zakladi donesemo konsenzusom. Ali oko promicanja hrvatskih nacionalnih interesa mislim da je to toliko širok pojam da ga katkada i zloupotrjebljavamo. Promicati nacionalne interese možemo svakodnevno u svom radu, vjerujem da se slažete oko toga. Trebamo to činiti, dakle radeći svoj posao, radeći svoj posao u skladu sa Zakonom i u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. Tako najbolje i najučinkovitije promičemo hrvatske nacionalne interese. A ovaj članak koji govori o svrsi osnivanja Zaklade treba biti do kraja zapravo vrlo precizno razrađen, on bi trebao biti dodatno … [[Govornik se ne razumije.]] a svakako slažem se oko glavnog cilja koji se ovdje navodi a to je promicanje vanjske politike svakako da će se otvarati i da se otvaraju logično političke par excellence političke rasprave. I sa temeljnim pitanjem na početku i na kraju dana što je to promicanje vanjske politike. Što je to zapravo u svojoj suštini promicanje vanjske politike. I zbog toga bi bilo dobro zaista da predlagatelj prihvati naše prijedloge, sve stavi na stol, razmotri, članke može naravno i preinačiti, doraditi da onda možemo zaista svi dići ruku za ovu Zakladu.
Zorn Vinković, replika.
Evo uvažena zastupnice, evo i ja ću se složiti s vama, konačno, pa da. I u svakom slučaju bi ovaj Zakon trebao ići u treće čitanje, ako zbog ničeg drugog onda zbog toga što vjerujem da neće biti usvojen niti jedan amandman na ovo. A ovdje imamo predsjednika Zaklade koji daje izvješće sam sebi. I praktično ovo nije Zakon po hitnom ali evo petak, sazvali smo ovo u ponedjeljak da bi upravo raspravili ovaj Zakon o ovoj Zakladi da bi to danas izglasali. Ja postavljam ponovno pitanje tko je predsjednik Zaklade. Pa ne treba bježati od toga. Ako već donosimo Zakon onda se vjerujem da i zna tko je predsjednik Zaklade. S druge strane osnovno pitanje ovo promicanje hrvatske vanjske politike. U zakonu. Što Zaklada ima sa promicanjem Hrvatske vanjske politike? Čemu ministrica za vanjske poslove prima plaću? Što rade svi zamjenici? Što radi čitavo ministarstvo. Da li je dakle potreban još jedan surogat koji će promovirati hrvatsku vanjsku politiku. Ja ne mislim da to tako treba biti. Da li onda trebamo osnovati zakladu "pinklec na rame" za socijalnu politiku? Da li trebamo za Ministarstvo obrazovanja i sporta, kulture imati isto slične zaklade koje će posebno promovirati i te vrste, vrte politika. Sada da ne spomenem neka druga imena. A u promoviranje hrvatske kulture, baštine, povijesti, umjetnosti prije svega pozovimo Hrvatsku televiziju koja ima satelit pa neka konačno promovira hrvatsku povijest, hrvatsku kulturu, Hrvatski jezik, hrvatsku baštinu pa neće nam onda [[Upadica: Hvala lijepa kolega.]] pa neće nam onda, nemam ništa [[Upadica: Hvala.]] protiv čovjeka, neće biti odabrao Đelo Hadžiselimović, nego će možda biti odabrao Zoran Vinković i hrvatski narod.
Hvala. Odgovor na repliku Jadranka Kosor.
Hvala lijepa kolega Vinkoviću za ovo što ste rekli na početku replike da se konačno sa mnom u nečemu slažete, vrijedilo je živjeti i hvala što sam to dočekala. Zaista zahvaljujem. Ipak je imalo smisla i svrhe živjeti i raditi, šalim se malo naravno. Što se tiče vaših ponovo komentara oko promicanje vanjske politike. Promicanje vanjske politike u suštini i jest posao, temeljni posao i Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Dakle to je nulta točka naravno. Ali vraćam se Ustavu i članku 99. vanjsku politiku sukreira predsjednik Republike i Vlada Republike Hrvatske. I onda se navodi što sve oni zajedno moraju odlučiti. Prema tome, promicanje hrvatske vanjske politike i promicanje Hrvatske bio je jučerašnji boravak predsjednika u Parizu, to je naravno bilo promicanje Hrvatske a onda kroz to i Hrvatske vanjske politike. Dakle, ako imamo tijelo koje će voditi Zakladu onda i ako imamo jednu od odrednica promicanja vanjske politike, onda je u najmanju ruku nelogično da predstavnik predsjednika ili Ureda predsjednika ne sjedi u tom upravnom odboru i nešto odlučuje. Tim više što se predviđa kao što sam rekla maloprije da se mogu osnivati neke podružnice. Gdje? Po diplomatsko konzularnim predstavništvima koji će se osnivati bez znanja Ureda predsjednika i predsjednika koji sukreira vanjsku politiku. Dakle u najmanju ruku nije logično. Tako da evo drago mi je da podupirete mogućnost trećeg čitanja.
Za takvu mogućnost morate u skladu sa Poslovnikom podnijeti zaključak. U ime zastupnika, nezavisnog, Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Sve u svemu oko jedne banalne, ne znam nesporne inicijativa opet smo stvorili jedan nacionalni problem par excellence. I kada oni izvan Hrvatske vide kako im se posvećuje Hrvatski parlament imam dojam da bi bili najsretniji da se na taj način nitko o njima ni ne brine. Zašto? Jer od te silne brige njima zasigurno neće biti bolje a bogami neće biti bolje niti Republici Hrvatskoj. Što se kaže ovdje u obrazloženju ovog Zakonskog prijedloga? I citiram: "U nizu drugih europskih zemalja promocija nacionalne kulture, umjetnosti, jezika, nacionalne kulturne baštine odvija se putem za tu svrhu osnovanih pravnih osoba koje u drugim zemljama osnivaju svoje podružnice, kulturne centre kojima je zadaća da u zemljama domaćina direktno prezentiraju nacionalnu kulturu i umjetnost što uključuje učenje jezika, izložbe, predstave i organiziranje drugih kulturnih sadržaja i oblike međunarodne kulturne suradnje. Takve su institucije primjerice, sad se navodi francuski institut, estonski institut, poljski kulturni institut itd., identificirati. Jasno, Hrvatska nije ni Poljska, Hrvatska nije ni Francuska i ovo vrijeme ova 2013., nije možda 1947. ili 1948. godina. Znači ovo kako ja to doživljavam trebao bi biti neki pokušaj skretanja pozornosti na Hrvatsku i zašto ne. Jasno, Hrvatska ne treba zanemariti i neke druge mehanizme, zastupnici su ih spominjali, od Matice Hrvatske, od Hrvatske matice iseljenika, Hrvatskog svjetskog kongresnog centra. Gospođa Kosor spominje Ured za Hrvate izvan Hrvatske, svi govorimo o ambasadama, svi govorimo o konzulatima. Evo ja ću možda prvi spomenuti Hrvatsku bratsku zajednicu iz SAD-a. Netko je spominjao katoličke misije, društva prijateljstava itd., itd. Znači jednom rječju, kada je riječ o skretanju pozornosti na Hrvatsku, kada je riječ o interesima Hrvata u inozemstvu tu bi trebali biti valjda svi pod istom zastavom. U zemlji neka se vodi politika, kao što se i vodi i ovdje u sabornici, od dva Hrvata kaže poslovica tri stranke, ali van Hrvatske znači zajednički nam treba biti promocija Republike Hrvatske. I jasno, na tragu u tom trenutku, na to ću staviti naglasak, u tom trenutku aktualne politike, kao što isto tako znamo da se politike razumljivo mijenjaju. Jednom će biti predstavnici ove grupe stranaka, drugi put neke druge, za 10-ak ili 15-tak godina možda neke treće. Hrvatska je danas 28. članica Europske unije, mislim da je čitav niz barijera palo, pa i onih o poimanju Hrvatske koje su bile u glavama nekih europskih političara do '90.-te ili do 2000. godine. Dobro, slažem se, Hrvatska je imala i taj hendikep što je ex jugoslavenska diplomacija promovirala neku drugu politiku iako je gledano diplomatski Jugoslavija bila itekako diplomatski znači prepoznatljiva, ali to sigurno ni na koji način nije bilo u interesu skretanja pozornosti hrvatskih nacionalnih interesa. Sada je Hrvatska u Europskoj uniji, sada je Hrvatska zaokružila svoju samostalnost, samobitnost i Hrvatska je nakon 1.7. definitivno sebe međunarodno afirmirala, potvrdila i kroz ovo međunarodno ne priznanje nego članstvo u Europskoj uniji i izrazila. I ovakva inicijativa ako je možemo znači financijski pratiti, ako takva inicijativa sama sebe može pratiti onda zasigurno može dodatno pripomoći afirmaciji Republike Hrvatske. Ako je ovaj projekt skopčan sa novim i to znatnim troškovima, ako je ovo kao što je netko, Duje čin mi se, govorio modus za neka nova uhljebljenja, ako je ovo način da se ljude samo šalje da putuju svijetom onda sigurno da od tog neće biti ništa. Onda neće takva jedna inicijativa dugo potrajati i vrijeme će je samo od sebe ugasiti, neće biti konačno prihvaćena od onih kojima bi se trebala obraćati. Gospodin Grubišić se upitao da li dom ili kuća. I meni je možda bliži dom, ali to je sada manje bitno. Mislim da se svi mi ovdje slažemo da bi ta zaklada trebala biti što je moguće nezavisnija, da bi na neki način trebala biti financijski samoodrživa da se tako izrazim, znači na tržištu. Ali bilo bi dobro da znamo isto tako koliko sve te institucije od spomenutih matica, udruga, domova, nadalje, zajednica, stoje poreske obveznike. Koliko je to zapravo novca,koliko imamo zapravo svih tih institucija. Nisam protiv, ali bi bilo dobro da jednostavno znamo koje su te sve institucije i što se sve kroz koju formu financira iz državnog proračuna. Gospodin Mesić je spominjao da za arheološka istraživanja rezervirano je ove godine u proračunu 1 milijun kuna, za zdravstvo maloprije smo slušali nije dovoljno novaca, za kulturu ili je malo ili je puno novaca, nitko nije spominjao te iznose. Ja se slažem, možda je bilo u ovom trenutku i daleko većih prioriteta od ove kuće i dakako, kultura bi trebala biti lišena bilo kojeg političkog utjecaja. Ako ova kuća bude bila pod diktatom nekog političara ili neke političarke, nekog ministarstva, ništa neće biti na kraju od ove inicijative i onda neće ona ostvariti svoju svrhu. Slažem se i s onima koji kažu da sve ono što ima raditi ova kuća mogu ostvariti i naše ambasade i naša druga diplomatska, konzularna predstavništva. Utoliko mogli bi o tome na neki način i razmisliti. Svi znamo da je Hrvatska mala zemlja, da je Hrvatska skromnih materijalnih mogućnosti, Hrvatska je s druge strane zemlja ogromnih potreba, kao i brojne dijaspore. O Hrvatima poglavito u susjednim zemljama valja brinuti i temeljem samoga Ustava. Mi imamo rekoh skromne mogućnosti, zemlje u našem susjedstvu poput BiH, Srbije, Crne Gore itd., imaju još skromnije mogućnosti. I sad se normalno postavlja pitanje kako očuvati identitet ja bi rekao tih ljudi koji sebe doživljavaju dijelom hrvatskog naroda u inozemstvu ili dijelom neke od tamo njihove nacionalne manjine hrvatskog jasno predznaka. Raduje me ovo što je gospodin Jelušić rekao da su sredstva za Hrvate u Bosni i Hercegovini povećana za 30%. Evo danas je kao što sam čuo kardinal gospodin Puljić u posjeti predsjedniku Hrvatskog sabora gospodinu Leki. Ako su sredstva za kulturu povećana, što smo isto čuli gospodin Mesić govori da nisu, znači ako nisu nije u redu, ako su povećana bilo bi u redu. Ali treba tome pribrojati i sva sredstva lokalne samouprave i onda ćemo isto tako vidjeti da se za te namjene na prostoru, pardon, ili prostorima naših županija, gradova, općina, Republike Hrvatske izdvaja stotine milijuna kuna što opet pretpostavljam nije dostatno ali ne možemo ih zanemariti. Ako želimo isto tako pomoći dijaspori onda si nitko ne bi smio uzimati pravo monopola zastupanja te dijaspore bilo u svijetu, bilo u inozemstvu. Ali danas imam dojam da i sama dijaspora ima neke druge prioritete i neke druge pozicije no što je možda imala do jučer. Bilo bi logično vis a vis onog članka 99. Ustava Republike Hrvatske gdje predsjednik Republike sukreira vanjsku politiku, uključiti pod navodnicima i njegov ured u izradu ovoga zakona poglavito ako je riječ o vanjskoj politici koja je apostrofirana u onome članku na prvo mjesto. I možda bi isto tako bilo dobro, ne bi bilo zasigurno loše kada bi ovaj zakon recimo išao u treće čitanje. U protivnom, ako se ne prihvati ovakva inicijativa za istoga ćemo glasati.
Imamo replike. Prva replika i tko je to, Blažeković? A Božinović. Prva replika i poštovani zastupnik Božinović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine Kajin, vi ste rekli da je rasprava o ovoj ali ne i banalna u ovom dijelu u kojem se govori o tome da li treba staviti da je na prvom mjestu agencija, odnosno "Hrvatska kuća" promovira hrvatsku vanjsku politiku. Ja mislim da je to pogrešno zbog toga što se u ovom zakonu upravo promicanje vanjske politike postavlja kao primarna zadaća te "Hrvatske kuće". To nije slučajno, jer se u obrazloženju opet promicanja vanjske politike stavlja na prvo mjesto. Ja vas samo želim upozoriti da slične institucije u svijetu koje se bave ovim poslom od British councila, od Estonskog instituta, od Adama Mickijevića. Dakle, sve institucije koje se spominju ovdje u obrazloženju niti jedna ne spominje ne vanjsku politiku, ne spominje politiku. Sve se one bave kulturom. Politika je ta koja se provodi, a promiče se kultura, promiče se država, promiču se tradicija, promiču se vrijednosti koje su u ovom slučaju hrvatske. Zato ja mislim da se taj dio treba promijeniti jer on može izazvati kontraverze pogotovo kod onih država, institucija gdje mi želimo nastupiti sa "Hrvatskom kućom". One će si postavljati pitanje, drugim riječima British council danas ne bi bio ono što je, a osnovan je '34., osnovan je sa Royal charter, dakle kraljevskom poveljom. Ne bi nikad bio ono što je da je stavio na prvo mjesto da promiče britansku vanjsku politiku. Pa ne bi bilo ništa od njega.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Slažem se gospodine zastupniče, bilo bi dobro da se ta vanjska politika izbaci iz teksta ovoga zakona, da se izbaci iz tog normativnog dijela, iz samoga obrazloženja. Bilo bi dobro da se politika uopće ne spominje. Zašto? Jer kultura je jedna trajna vrijednost koja sve nas na neki način zrcali ili oslikava, a politika šta je? Volja vladajuće većine u datom trenutku i ona je kao takvo nešto što je promjenjivo, što je pod navodnicima fluidno, što je jedno dok je jedna politička garnitura, drugo kada je neka druga. I slažem se na tom tragu možda je onaj moj termin banalna rasprava, nespretno rečen i bilo bi još jedanput ću ponoviti dobro da se ta politika uopće u ovom zakonskom tekstu ne spominje i možda kroz tu formu da se zastupnicima da prilika da u trećem čitanju dođu do nekog svrhovitijeg sadržaja.
Nova replika i poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodin Kajin. Ja se vama gospodine Kajin čudim, jer vi ne razumijete, a imam visoko mišljenje o vašim intelektualnim sposobnostima. Ovo jest samo je glupo od predlagača što je rekao istinu. Nije to sad. Ovo je smokvin list. Smisao ovoga, ove kuće je politika, a kultura je samo smokvin list pokriće kao što su prije države osnivale različite kulturne institucije a bile su agenture ovoga i onoga. Znači, ovo jest smisao politike. I ja zato se plašim ove politike jer se grozim naše današnje politike koju vodi gospođa Pusić. Stara mudrost kaže "Zadrži starog prijatelja, stekni novog prijatelja". Mi smo Njemačku ponizili, ona nam je pomogla prohodat, a sad bi Nijemci nami imali s pravom reći "Pomozi sirotu, na svoju sramotu". Dok s druge strane vodimo neku drugu politiku prema regionu, preko nekih drugih velikih velesila i ovo je rezervna varijanta za vođenje te politike. I promotor ove politike je gospođa Pusić, nek' ide u arhive beogradske čaršije pa neka vidi kako se vodi vanjska politika, neka uči od Nikole Pašića pa će ona onda voditi pravu politiku, a ne sada gospodin Kajin što se vi smijete ona unaprijed kaže deset godina mi nećemo smetati nikome da uđe u EU. Pa znači ne treba vratiti onda Adu kod Vukovara, može biti odmah čija je i danas Republike Srbije. To je glupa politika! Grozim se te politike zato sam posebno osjetljiv na ovo pitanje. Ali ovo jest primarno par exellance osnivanje političke jedne organizacije gdje kultura samo služi kao smokvin list.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nije pomagala Hrvatsku na svoju sramotu, Njemačka je iskreno to činila i zastupala interese ne samo Hrvatske nego na taj način i europske interese. Čini mi se da sam rekao i maloprije za govornicom da ako je ovaj projekt na bilo koji način skopčan sa novim troškovima, ako je ovo modus za neka nova uhljebljenja, ako je ovo način da se ljude samo tako šalje svijetom ili da se promovira samo jedna politika ili isključivo politika onda od ove kuće ili od ovih sadržaja neće biti puno onoga čime ćemo moći pomoći ja bih rekao prije svega pripadnicima hrvatskog naroda u zemljama izvan RH. A rekoh isto tako da kada upravo pripadnici hrvatskog naroda izvan Hrvatske vide kako im se u ovom trenutku oko jedne ovakve inicijative posvećuje Hrvatski parlament imam dojam da bi bili najsretniji da se na taj način o njima ne raspravlja i da se kroz takvu jednu formu ne zastupa na takav način i njihove interese.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine predsjedniče, kolega Kajin ne možemo izbjeći politiku niti čak iz ove zaklade. Članak 5. to dovoljno govori, Upravni odbor ima 5 članova na prijedlog ministra nadležnih za poslove kulture i vanjske i europske poslove se imenuju Vlada imenuje i razrješava članove odbora. Što volim ovaj žamor kad je sabornica puna, mnogi su došli a i ne znaju zašto će glasati jel' s obzirom na i onaj protekli tjedan kada je prošao. S druge strane imamo da zaklada ako smo htjeli osnovati ono što Austrija ima, austrijski kulturni centar, zaklada može uz suglasnost osnivače osnivati predstavništva, kulturne centre, druge neprofitne pravne osobe u inozemstvu itd. Postavlja se pitanje tko će to financirati? Tko će plaćati ljude koji će biti zaposleni? Nije ovo samo 200 tisuća kuna i ono malo iz Hrvatske lutrije. To su daleko veći novci u igri. Zbog toga je prijedlog da ne oduzimam vam vrijeme za godišnji odmor neću prijaviti završno u ime kluba HDSSB-a nego je naš zahtjev jasan, da ovaj zakon ide u treće čitanje. Jer ovaj zakon doista ima i vremena i prostora da se popravi i ukoliko želimo stvarno promovirati hrvatsku kulturu, jezik, baštinu, tradiciju tu posebno mislim na kulturu kad netko priča da ga se sluša, a ne želeći promovirati putem zaklade hrvatske vanjske poslove i Ministarstvo vanjskih poslova onda shvatimo evo gospodine zamjeniče da je vrijeme da sami predložite da ovaj zakon ide u treće čitanje. Jer dosta je stvari potpuno nejasno. A cilj, mislim da je cilj svima nama da doista promoviramo Hrvatsku i hrvatsku kulturu i povijest i sve što je vezano za Hrvatsku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Odustajem, ako mi je dopušteno.
Hvala lijepa.
Sada određujem jednu kratku stanku od 5 minuta. Imamo još dvije prijavljene rasprave o Konačnom prijedlogu Zakona o zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house". Ali da bismo osigurali, hoćete vi odmah početi govoriti? Izvolite, onda nema stanke, izvolite. Na redu je Boris Blažeković. Izvolite. Izvolite kolega Blažekoviću.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Rasprava je o Zakonu, možete svi otići, nije ništa značajno. "Ja vami hrabrimi sve sebi podložih ča godir očimi mojima obazrih. Slavan se učinih ter čtovan visoko, i glas dili mojih prostri se široko." To su stihovi Marulićeve "Judite". I taj prelijepi spjev iz 1501 prvi napisan na Hrvatskom jeziku, hrvatsko kulturno blago. I hoću povredu Poslovnika?
Izvolite kolege, ja sam vam htio omogućiti da govorite u miru ali vi niste pristali. Izvolite.
Po Poslovniku piše da ste mi dužni osigurati… … [[Upadica se ne čuje.]] neću nikako. Hrvatska ima i bogatu lekcijsku i leksikoografsku prošlost i sadašnjoj. Imamo hrvatsku enciklopediju nedovršenu iz 40.-ih godina prošlog i dovršenu iz početka ovog stoljeća. Imamo enciklopediju likovnih umjetnosti. Nedavno je izdana i hrvatska književna enciklopedija. Imamo hrvatski leksikon, imamo nekoliko izvrsnih povijesti hrvatske umjetnost. Sve to govori da je hrvatsko kulturno nasljeđe naprosto neprocjenjivo od antičkog doba, srednjeg vijeka, renesanse, hrvatske moderne do danas. I to u svim granama ljudske djelatnosti, arhitektura, urbanizam, likovna djelatnost, znanost, književnost, brodogradnja, industrijski razvoj. Hrvatska ima jedinstveni jezik, 24 jezik Europske unije a ponosimo se i nasljeđem sačuvanog starohrvatskog pisma Glagoljicom. Od Inkunabula do Kosinjskog misala naprosto nemoguće je sve spomenuti a nemoguće je ne spomenuti Marulića, Gundulića, Mažuranića, Šenou, Krležu ili brojne druge velikane hrvatske europske i svjetske književnosti ili znanosti, recimo Boškovića i mnoge, mnoge druge. Pomalo je nepojmljivo tako jedna relativno mala zemalja sa isto tako nevjerojatno turbulentnom poviješću posjeduje tako fascinantno kulturno nasljeđe. I povijesno gledano uvijek suvremeno i ključno i ključnim povijesnim trenucima razvoja europske civilizacije. I tek smo se 90.-ih godina prošlog stoljeća uspjeli ujedinjeni i cjeloviti osamostaliti. I osnovali smo u Domovinskom ratu stvorenu, svoju samostalnu, suverenu Državu. Kao takvi, samostalni, jedinstveni i suvereni svojom voljom ušli smo prije 15 dana u najmoderniju gospodarsko političku zajednicu najnaprednijih zemalja na svijetu Europsku uniju. I unosimo u tu Europi i pred njezine u za njezine građane svo to silno kulturno nasljeđe kao doprinos koji nažalost građani te iste Europske unije u većini ne poznaju. O nama su ulaskom u Europsku uniju u brojnim europskim medijima najčešće površno ignorantski govori kao o nesređenoj zemlji punoj crne prošlosti sa katastrofalnim gospodarstvom, kao zemlji koja će biti još jedan teški uteg Europskoj uniji. Cinično, rekao sam već površno, ignorantski i većinom netočno. Da, Hrvatska je u gospodarskim problemima. Da, tragičan rat i sve njegove posljedice te posebno loše i kriminalno vođenje države dovelo nas je i u veću krizu no što je trebalo biti kao posljedica globalne krize. Ali Hrvatska sama, odnosno svi njezini građani traži svoj put iz krize i taj teret i cijenu plaća i platiti će Hrvatska i njezini građani sami. Dobronamjerni i malo zainteresiraniji građani Europske unije polako otkrivaju i otkrivati će sve više neprocjenjivo hrvatsko blago koje je postalo i njihova svojina. Otkrivaju i otkriti će prvenstveno lijep krajolik. Od Panonske ravnice preko Zagorskih brežuljaka, planina i šuma Gorskog kotara, ličkih polja, rijeka i jezera, dugačkog dalmatinskog zaleđa i opijajućeg Jadranskog mora a njegovim brojnim tako različitim otocima. Zatim će otkriti ljude. Pomalo još uplaćen od rata i poraća, skeptične spram novih promjena i novih europskih sugrađana, a ispod tu i tamo namrgođenih lica otkriti će vesele i vrijedne ljude koji uživaju u ljepotama življenja, koji su i marljivi i predani, ali drže do svojih običaja i tradicije, koji uvijek slave uz bogatu trpezu, smijeh i pjesmu. I kada je najtužnija ojkalica na kraju, odzvanja smijeh i radost življenja. Zatim će otkriti gradove male, najmanje gradiće i velike gradove, otkrit će njihovu povijest, udubljivat će se u njihove legende i sudbine i početi će nas polako razumijevati i početi će polako cijeniti to naše, a i njihovo naslijeđe. Studenti, profesori, znanstvenici iz ostalih zemalja dublje će proučavati hrvatsku kulturu i umjetnost. Da bi mu u tome pomogli i da bi taj proces ubrzali i znanstveno-kulturna zajednica Europske unije, ali ga približili svim našim europskim sugrađanima, odlična ideja osnivanja "Hrvatske kuće". Zaklada takve vrste može i sigurno će uz svesrdnu pomoć svih, prvenstveno HAZU, svih odjela i svih djelatnika Ministarstva kulture, Ministarstva vanjskih i europskih poslova, sveučilišne zajednice, kulturnih institucija, na najbolji način promicati istinu o hrvatskoj povijesti i kulturi, umjetnosti, jeziku, kulturnoj baštini, hrvatskim običajima. "Hrvatska kuća" ne treba biti pododbor za lažni dojam o nama, to je po prijedlogu zamišljeno i treba biti kao kuća istine u svijetu, kuća istine o Hrvatskoj i njezinim građanima jučer i danas. U svakodnevnom životu i svim raznim dnevnim utakmicama mi ćemo se dokazivati svojim sposobnostima i nesposobnostima, uspjesima i neuspjesima. Naši će se poduzetnici i cjelokupno gospodarstvo neki put bolje, neki put manje dobro boriti na zahtjevnom, ogromnom europskom tržištu. Naše institucije će tragati za što većom učinkovitošću i razinom kako bi mogle parirati institucijama Europske unije. Naši će se stručnjaci i znanstvenici natjecati, ali i svakodnevno dokazivati u kompeticijama i suradnji s kolegama iz Europe, ali to je sasvim jedna druga tema koju živimo i živjet ćemo vjerujem dugo u stabilnom i sigurnom okruženju. "Hrvatska kuća-Croatia house" je posebno vrijedan projekt Hrvatske države, to je jedan od projekata koji ne bi smio podbaciti, koji ne bi smio biti poluuspješan, a kamoli neuspješan. "Hrvatska kuća" je projekt koji će nas još više približiti velikom svijetu, ali tko zna možda i nama samima. "Ako li daj dotol dokla zemlja ova bude na karte sfolj slovinjska čtit slova. Trudna toga plova ovdi jidra kala plavca moja nova. Bogu budi hvala ki nebesa skova i svaka ostala." Ovako Marulić završava svoju nenadmašnu Juditu i kaže na kraju "amen", a ja dajem bezrezervnu podršku zakladi "Hrvatska kuća". [[Pljesak]]
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Hoćete završno? Zamjenik ministrice, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo, vrlo kratko. Samo malo, par odgovora na ove rasprave koje su tu bile i pitanja. Spominjali su se instituti, centri, forumi itd., dalje postoje, dalje rade, mijenjaju se i prilagođavaju svim vremenima i situacijama koje dolaze. Znači podsjetit ću opet na francuski institut kulture koji je bio partner Ministarstvu kulture u realizaciji programa Festival Hrvatske u Francuskoj. Podsjećam još jednom da je i British council i austrijski Kulturforum i Instituto italino di cultura i Francuski institut za kulture, sve su to institucije vezane uz Ministarstvo vanjskih poslova, ne uz Ministarstvo kulture. Kako mi nemamo takav institut, nemamo forum, nemamo nešto što se zove instituto ili nešto takvo, suradnja Ministarstva vanjskih i europskih poslova i Ministarstva kulture iznjedrila je ovu ideju gdje mislim da se po prvi puta zapravo može zakonski zapravo utemeljiti ono što je potrebno, a to je da dva ministarstva surađuju i dalje, a sad ih to i obvezuje ovakva zaklada i to upravo zato da se napokon prizna, ajmo tako kazati, da im je Ministarstvo kulture to stručno tijelo ili strukovno tijelo koje treba, dobiva obveze, dobiva dužnosti, ali dobiva i pravo birati, predlagati i zajedno sa Ministarstvom vanjskih poslova koristeći sve resurse koji već postoje organizirati bolje predstavljanje Hrvatske u svijetu. Dalje, dakle danas je bilo niz izrečenih primjedbi i upita, sumnji, nepovjerenja, pitanja zašto nešto ne postoji u zakonu. Zakon je okvir, sve ostale detalje koji se tiču npr. ograničavanja predsjednika upravnog odbora u raspolaganju imovinom, stručna sprema članova upravnog odbora, donošenje pojedinih propisa, pravilnika kojim će se uvesti kriterij za programe. Sve to će se napraviti statutom zaklade. Dakle okvir, a ono što je bitno je suradnja Ministarstva vanjskih i europskih poslova i Ministarstva kulture. Taj termin koji je toliko danas zapalio diskusiju, hrvatska vanjska politika zapravo ima svoj politički aspekt i nitko ne može zaboraviti da je i British council izraz britanske politike i bez obzira što je to British council for culture on ima i svoju političku dimenziju i niti Ministarstvo vanjskih i europskih poslova niti Ministarstvo kulture neće moći zaboraviti da određene projekte i programe će morati realizirati ili će pokušati realizirati u regiji, u Europi ili u svijetu sukladno političkim realnostima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Zaključujem raspravu i zaključujem 8. sjednicu Hrvatskog sabora. Obveze zastupnika izvan ove sabornice time ne prestaju. Želim vam odmora.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house", drugo čitanje, PZ br. 336. Rasprava o tekstu konačnog zakona je završena. U skladu sa prijedlogom klubova zastupnika HDSSB-a i Nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "O Konačnom prijedlogu zakona o zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house" provest će se treće čitanje." Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu, ali da provjerimo. Ima li netko protiv? Tko je suzdržan? Ponavljam glasovanje. Tko je za? … /Buka u dvorani./… Ponavljam glasovanje. Tko je za? Ništa. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je za prijedlog zaključka glasalo 11, protiv prijedloga zaključka 81 glas i suzdržanih 24. Utvrđujem da prijedlog zaključka nije prihvaćen. Izvolite povredu Poslovnika poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Poštovani gospodine predsjedniče, mislim da ste budući da ste ponovili glasovanje iako je sasvim izvjestan bio rezultat nakon glasovanja, sve one odredbe Poslovnika koje govore o vođenju sjednice Hrvatskoga sabora, ali isto tako o glasovanju. Naime, tako bismo mogli o svim točkama dnevnoga reda ponavljati glasovanje dok ne dođemo do željenoga rezultata. Dakle, ja mislim da je bilo sasvim izvjesno nakon glasovanja, neću reći prvoga jer mislim probajte se sjetit nekog sličnog slučaja, bilo je jasno da ako nije bilo protiv i nije bilo suzdržanih onda je naš prijedlog izglasan, dakle svi su bili za. Nije, ponavljam, nakon glasovanja nije bilo protiv, glasova protiv i nije bilo glasova koji su suzdržani. Dakle jasno je da su zastupnici u tom trenutku kad se glasovalo smatrali da je to tako dobar prijedlog da ga možemo prihvatiti aklamacijom. Hvala.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Zanimljivo je tumačenje, ja naravno ne prihvaćam takvo tumačenje. Zašto, zato što je kod glasovanja za vaš prijedlog zaključka glasovalo samo 6 zastupnika, da bi zaključak bio prihvaćen potrebna je većina prisutnih zastupnika što nije sporno ni vama ni meni i moja konstatacija je bila možda nepotrebna da zaključak nije prošao i nastavili smo glasovat što je možda zbunilo zastupnike i zbog toga smo ponovili glasovanje. Ali nije dobio potrebnu većinu prijedlog zaključka. To je u skladu sa člankom 257. Poslovnika Hrvatskog sabora. Glasovi zastupnika koji su bili nazočni u dvorani, a nisu glasali ni za ni protiv prijedloga, a nisu se izjasnili da se suzdržavaju od glasovanja smatraju se suzdržanim. Da bi zaključak bio prihvaćen potrebno je imati aktivan odnos zastupnika, dakle glasovati za više od polovice. Hvala lijepa. Dakle zaključak nije prihvaćen. … [[Upadica se ne razumije.]] Bilo je sve u redu. Htio sam potvrditi rezultat. Hvala lijepa na sugestijama. Idemo dalje. Amandmane je podnio Klub zastupnika HDSSB-a na prijedlog zakona. Amandman na Konačni prijedlog zakona "Hrvatska kuća-Croatia house", amandman 1, tko brani? Molim predstavnika predlagateljice da se očituje na amandman broj jedan Kluba zastupnika HDSSB-a. Možete za govornicu ovdje. Izvolite poštovani zamjeniče ministrice.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Amandman Kluba zastupnika HDSSB-a ne prihvaća se. Obrazloženje je takvo da držimo da nema potrebe za izmjenom naziva zaklade i da je Hrvatska kuća – Croatia house primjeren naziv zaklade u skladu sa svim djelatnostima i sa svim zadaćama koje zaklada ima, a provjerili smo to da se tako kaže i lingvistički.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Josip Salapić.
Bio je poštovani zastupnik Boro Grubišić. Ali evo s obzirom da amandman nije prihvaćen tražimo glasovanje uz jednu napomenu pa to je bilo prije ljeta, pa to bi i bog i vrag zaboravio šta se onda govorilo. Malo prije, dugo je prošlo vremena da se o tome raspravlja. Neke točke se stavljaju na glasovanje predugo vremena nakon provedenog glasovanja tako da neke stvari treba malo predsjedniče uvesti reda u to. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Josip Salapić to je bilo raspravljeno zadnjeg dana zasjedanja prije ljetne stanke, pa nije ni bilo moguće izvanrednu sjednicu zbog glasovanja o ovom zakonu zakazivati, niti je bilo prijedloga za to. Amandman broj 2. istog kluba zastupnika [[Upadica: Ne, ne. Glasovat moramo.]] A jesmo glasovali? Nismo? O.k. Da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDSSB-a amandman broj jedan kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Može li obrazloženje amandmana broj dva istog kluba zastupnika poštovani zamjeniče ministra?
Ne prihvaća se niti amandman Kluba zastupnika HDSSB-a broj dva. Držimo da djelatnost zaklade treba biti u skladu sa hrvatskom vanjskom politikom, štoviše da institucije Republike Hrvatske koje i djeluju u inozemstvu treba u okviru svojih mogućnosti, zadaća, dužnosti, obveza promicati interese Republike Hrvatske koje držimo da su i kulturne politike, tako i vanjske politike, tako da je i prijedlog kao takav neprihvatljiv.
U ime predlagatelja poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala predsjedniče. Tražimo glasovanje uz još jednu kratku napomenu. Iako je bilo zadnjih dana poslovničke mogućnosti dozvoljavaju da i zadnjih dana zasjedanja se može glasovati o točkama dnevnog reda. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2. Kluba zastupnika HDSSB-a u Hrvatskom saboru. Tko je za kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa zamjeniče ministrice. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 33 glasa protiv i jednim suzdržanim glasom donesen Zakon o zakladi "Hrvatska kuća – Croatia house" u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno, a nema prihvaćenih amandmana. Ništa. Idemo na sljedeće. Sad bismo pristupili glasovanju o stvarima koje smo raspravili. Molim da se utvrdi kvorum, prisutnost u dvorani. Molim da zastupnici zauzmu svoja mjesta u klupe. Kolega zastupniče nemojte slati poruke nego sjednite gdje vam je mjesto da možemo utvrditi kvorum, lijepo molim. Poštovani ministri, članovi Vlade, potpredsjednici Vlade zauzmite sjedala. Dobrodošli! Srdačno vas pozdravljam u Hrvatskom saboru! Molim stanje u sabornici, u dvorani. Hvala lijepa. Imamo prisutan dovoljan broj zastupnika da možemo odlučivati o svim stvarima koje su na dnevnom redu za odlučivanje. Sada bih prešli na izglasavanje. Prijedlog za iskazivanje povjerenja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Tražio sam samo riječ u ime kluba, neću iziritirati kolege tržeći stanku za sjednicu kluba, želim samo još jedanput ponoviti zahtjev koji smo postavili na ovoj sjednici. Pisanim putem tražili smo od vas vidim da semafor smo unaprijedili sada je žute boje, pisanim putem tražili smo odgovor i provjeru kvoruma sa zadnje sjednice zbog koje tvrdimo da nije legalno donesen čitav niz odluka i zakona jer su bile izglasavanje nedovoljnom većinom zastupnika. Mi od vas odgovor nismo na svoj pisani zahtjev tražili, ja ga ovdje ponavljam jer nas prisiljavate da pokrenemo postupak pred Ustavnim sudom ukoliko se ne razriješi pitanje kvoruma sa ove sjednice.
Razumijem pitanje, razumijem dopis, na zadnjoj sjednici sam vam odgovorio ovdje sa predsjedničkog stola, a dobit ćete pisani odgovor kada utvrdimo ovo što vi tražite. Hvala lijepa. Dakle idemo s prijedlogom za iskazivanje povjerenja Ranku Ostojiću ministru unutarnjih poslova i za obavljanje dužnosti potpredsjednika Vlade RH. predsjednik Vlade RH poštovani Zoran Milanović dostavio je prijedlog za iskazivanje povjerenja Ranku Ostojiću ministru unutrašnjih poslova za obavljanje dužnosti potpredsjednika Vlade. U skladu sa člankom 119. Poslovnika Hrvatskoga sabora rasprava je provedena na sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće ovog radnog tijela Odbora za Ustav primili ste na sjednici. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Smatram da ovo krajnje ponižavajuće za ovaj Visoki dom. Poslovnikom ste izmijenili da ministra praktički više o njemu odluku ne donosi Sabor osim glasovanja da o njemu donose odbori imali smo sada slučaj da za ovo potpredsjedničko mjesto Vlade nema matičnog odbora i onda je bio onaj nažalost moram reći cirkus koji je bio, a danas da gospodin Ostojić kao kandidat za potpredsjednika Vlade se ne pojavi u ovom Visokom domu kada mi glasujemo o njemu i mislim da je krajnje ponižavajuće za sve zastupnike, a zastupnici su izabrani od hrvatskih građana. I mislim da kolegice i kolege iz vladajuće koalicije vi ćete to vjerojatno po stranačkoj disciplini napraviti ali mislim da je ovo bez presedana u povijesti Hrvatskog sabora da se o nekome glasa, da se imenuje, a da on nije u ovom Visokom domu. Pa ak ništa drugo da mu ako ništa kurtoazno zaplješćemo na imenovanju. Hvala lijepo.
Zapljeskat mu možete, nažalost ja ga ispričavam jer je na službenom putu. Nije mogao znati da će danas biti glasovanje. Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice i kolege dajem na glasovanje prijedlog za iskazivanje povjerenja Ranku Ostojiću ministru unutarnjih poslova i za obavljanje dužnosti potpredsjednika Vlade RH. Za iskazivanje povjerenja potrebna je većina od svih zastupnika u Hrvatskom saboru, to je 76 glasova kako bi odluka bila pravovaljana. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za prijedlog predsjednika Vlade? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 glasa za, 28 glasova protiv i 9 glasova suzdržanim iskazano povjerenje ministru unutrašnjih poslova da obavlja i dužnost potpredsjednika Vlade RH. Čestitam ministru i meni je žao da nije tu, ali razumijem, posao je posao. Nadam se da će biti tu kada bude prva sjednica na jesen pa ćemo mu moći, bitno je bitno ali posao je najvažniji. Hvala lijepa.
Prijedlog Zaključka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložio je Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak: Ne temelju članka 127. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora poziva se Vlada Republike Hrvatske da provjeri broj i vjerodostojnost potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje referenduma koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative u ime obitelji te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi Hrvatskom saboru. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje predloženi zaključak. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Zaključak je prihvaćen jednoglasno. … [[Upadica se ne čuje]] onda. E ovako, ovako imamo prigovor, imamo prigovor o glasanju. Ponoviti ćemo glasanje, ponoviti ćemo glasanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Zaključak je prihvaćen sa 85 glasova za, 14 protiv i 1 suzdržanim glasom.