Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, sve Vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednicu, prvu potpredsjednicu Vesnu Pusić, potpredsjednicu Vlade Milanku Opačić, potpredsjednika Vlade Nevena Mimicu i sve ministre u Vladi, članove Vlade i ministre u Vladi Republike Hrvatske. Poštovani zastupnici, poštovane zastupnice najprije da verificiramo zapisnik sa 7. sjednice Hrvatskog sabora kojeg ste primili. Da li ima primjedbi na zapisnik sa 7. sjednice? Ocjenjujem da nema primjedbi. Utvrđujem da smo time verificirali zapisnik sa 7. sjednice Hrvatskog sabora u tekstu kojeg ste primili u pretince. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na samoj sjednici podijeljen je konačni prijedlog dnevnog reda 7. sjednice Hrvatskog sabora. Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstili smo, uvrstio sam 13. novih točaka. To je: 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O RUDARSTVU, drugo čitanje, P.Z.E. br. 249; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TRGOVINI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKON, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 345; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE EU 211/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA OD 16. VELJAČE 2011. GODINE O GRAĐANSKOJ INICIJATIVI S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br 337; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PRESTANKU VAŽENJA ZAKONA O POSTUPNOM ISKLJUČIVANJU IZ PLOVIDBE TANKERA BEZ DVOSTRUKE OPLATE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 344; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POSEBNOM POREZU NA KAVU I BEZALKOHOLNA PIĆA, prvo čitanje, P.Z.br. 342; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O NAPLATI POREZNOG DUGA FIZIČKIH OSOBA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 341; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O CARINSKOJ SLUŽBI, prvo čitanje, P.Z.br. 340; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNIM MATICAMA, drugo čitanje, P.Z.br. 165; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POTICANJU RAZVOJA MALOG GOSPODARSTVA S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 343; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSNIVANJU AGENCIJE ZA INVESTICIJE I KONKURENTNOST, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 339; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNAMA ZAKONA O OSNIVANJU AGENCIJE ZA PLAĆANJE U POLJOPRIVREDI, RIBARSTVU, RURALNOM RAZVOJU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 338; 1. IZVJEŠĆE O OSTVARIVANJU PRAVA NA PRAVNU POMOĆ I UTROŠKU SREDSTAVA U 2012. GODINI; 1. IZVJEŠĆE O OBAVLJENOJ REVIZIJI UČINKOVITOSTI NAPLATE PRIHODA U JEDINICAMA LOKALNE I PODRUČNE SAMOUPRAVE. U skladu s člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Za donošenje zakona po hitnom postupku predloženi su zakoni po točkama dnevnog reda: 6., 9., 10., i od točke dnevnog reda 15. do točke 24., od točke 28. do točke 37. dnevnog reda i od točke 39. do točke 50. dnevnog reda, te točke 52., 54., 55. i 56. Sad bih trebao ponovno čitati sve te nazive točaka dnevnog reda pa predlažem da to ne učinim, da budemo efikasni i učinkoviti. Pa pitam da li netko od zastupnika ima primjedbu na hitni postupak kod donošenja predloženih zakona? Nema. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum? Utvrđujem da je u dvorani prisutno 117 zastupnika, time je ispunjen uvjet da možemo odlučivat o svim stvarima. Prvo idemo odlučivati, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi, P.Z.br. 325? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. PREDSJEDNIK: Hvala lijepo. Utvrđujem da je većinom glasova 75 za i 42 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o zakona o područjima posebne državne skrbi P. Z. br. 325. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama o izmjenama Zakona o obnovi, P. Z. br. 327? Molim dizanje ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 73 glasa za, 44 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama zakona o obnovi, P.Z. br. 327. Treće. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o statusu prognanika izbjeglica, P.Z. br. 326? Molim dizanje ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 75 glasova za i 43 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama zakona o statusu prognanika izbjeglica, P.Z. 326. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama zakona o osnivanju agencije za investicije i konkuretnost, P.Z. br. 339? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za hitnost postupka? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 73 glasa za, 45 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost P.Z. br. 339. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni i dopunama zakona o osnivanju agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, P.Z. br. 338? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 73 glasa za i 45 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o osnivanju agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, P.Z. br. 338. Šesto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijskog-sigurnosnog koordinacijskog centra, P.Z. br.294? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo, tko je za hitnost postupka? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 118 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvr5đivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Mađarske o radu Dunavskog policijsko-sigurnosnog koordinacijskog centra, P.Z. br. 294. Sedam. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, P.Z. br. 343? Molim da se izjasnimo. Tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, P.Z. br. 343 i to 73 glasa za i 44 glasa protiv. Osam. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanu ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj, za financiranje projekta obnove infrastrukture luke Split P.Z. br. 306.? Molim dizanje ruke da se izjasnimo o hitnosti. Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno 119 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj, za financiranje projekta obnove infrastrukture luke Split, P.Z. br. 306. Deveto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade RH i Europske komisije za više godišnji operativni program, regionalna konkurentnost, za pomoć zajednice instrumenata predpristupne pomoći u sklopu komponente regionalni razvoj u Hrvatskoj P.Z. br. 328? Molim da se izjasnimo o hitnosti. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju Vlade RH i Europske komisije HYPERLINK "http://www.sabor.hr/lgs.axd?t=13&id=53568" kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni Program "Regionalna konkurentnost" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Regionalni razvoj" u Hrvatskoj, P.Z. br. 328. 10, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o naplati poreznog duga fizičkim osobama P.Z. br. 341? Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 75 glasova za i 46 glasova protiv u dnevni red uvršten Zakon o naplati poreznog duga fizičkim osobama P.Z. br. 341. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama od 15.do 24., pod točkama od 28.do 37., pod točkama od 40.do 45., pod točkom 47., 49., 50., 52. Konačnog prijedloga dnevnog reda ali nose oznaku P.Z.E. pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskog sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red u skladu sa člankom 203.stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora smatra usvojenim. U skladu sa člankom 203.stavak 5. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. 1. Pitam ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka Izvješće o ostvarivanju prava na pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2012. godini i 2. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne/regionalne/samouprave? Dobro. Nema. Time poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 205.stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem da to ne čitam. Dobro. Izvolite, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. U ime Kluba HDZ-a izražavam negodovanje što će rasprava o prvim izmjenama državnog proračuna danas se odvijati u popodnevnim satima. Ne pamtim da se to dogodilo u povijesti ovog Sabora. U trenucima kada su svi makroekonomski pokazatelji loši, u trenucima kada gospodarstvo naprosto ne pokazuje nikakve pozitivne pomake, u trenucima kada ministar financija javno priznaje da punjenje proračuna u prva tri mjeseca nije u skladu sa očekivanjima, da određeni potezi Vlade nisu dali mjere, ovakav rebalans proračuna raspravljati u večernjim i noćnim satima naprosto nema smisla. Ja znam da kolege iz vladajuće koalicije vjerojatno neće puno niti participirati u raspravi, ali mislim da minimum pristojnosti i prema ovim zastupnicima, a isto tako i prema hrvatskoj javnosti nalaže da se držimo nekakvih uobičajenih prava. A uobičajena prava u ovom Visokom domu su da o proračunu o rebalansu proračuna se uvijek rasprava počinje ujutro u pola 10 i traje dokle traje. Međutim mi ćemo krenuti danas popodne u tri sata i u principu sva ta rasprava se naprosto i prije svega javnost jer vi dobro znate da ako želite napisati nekakav tekst u novinama za sutrašnje izdanje, isto tako napraviti nekakav prilog za TV to morate napraviti do nekog vremena tada neće niti završiti rasprava po klubovima. Stoga smatramo da praksa koja se uvodi u ovom Saboru da se radi što hoće i da Vlada dirigira tempo naprosto nije dobra i predlažem da danas krenemo sa točkom 3., a da sutra ujutro u pola 10 krenemo sa raspravama o prvim izmjenama državnog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Nismo promijenili standard kada je riječ o rebalansu, nije točno da u praksi Hrvatskog sabora nije bilo rasprava i početak rasprave o rebalansu popodne, to nije točno. Drugo, vi niste podnijeli pisani prigovor o rasporedu unutar dnevnog reda, a ovo nije bio prigovor na uvrštavanje u dnevni red nego na raspored kada će se raspravljati. Sve ovo uvažavam samo kažem nije u skladu prigovor sa poslovnikom. Čuli smo pa o tome nećemo odlučivati jer nije u skladu sa Poslovnikom, prigovor nije u skladu sa Poslovnikom. Hvala lijepa. Javio se poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa i moja je primjedba na tragu primjedbe gospodina Šukera. Naime Klub zastupnika HDZ-a prije godinu dana podnio je prijedlog rezolucije o načelima prometnog povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije u funkciji uspostave ustavne jednakopravnosti svih građana RH s kojom smo rezolucijom htjeli ukazati na značaj važnosti i potrebu izgradnje Pelješkog mosta. U međuvremenu je od tada dakle od proteklih godinu dana u ovom Saboru raspravljeno nekoliko stotina točaka izvješća i zakona na dnevnom redu i oni su usvojeni, a i u ovom prijedlogu dnevnog reda ta točka, ta rezolucija je 61.po redu od ukupno 65.točaka. U međuvremenu je odnosno u nedjelju je gospodin predsjednik hrvatske Vlade rekao u Dubrovniku da je bio veliki protivnik izgradnje Pelješkog mosta, a da je sada njegov zagovornik. Da smo kojim slučajem tu rezoluciju proteklih godinu dana raspravili vjerujem da bi gospodin predsjednik Vlade bio iz te zablude ranije izašao i da ne bismo bili, potrošili bespovratno godinu dana u lutanjima oko mogućnosti povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije. Zato vas gospodine predsjedniče molim da čim prije raspravimo tu točku kako ne bismo izgubili još jednu godinu dana oko utvrđivanja načela prometne povezanosti Dubrovačko-neretvanske županije. Hvala.
Hvala lijepa. I ova je primjedba izvan poslovničkih standarda, ali politika je to, to razumijem šta hoćete. Točka je uvrštena u dnevni red, u skladu sa prioritetima ćemo je tretirati, nemam šta dodati na to. Iskoristili ste pravo da govorite i u skladu sa pravilom koje ja mislim da je u redu ali van Poslovnika nećemo. Ja ću ipak na kraju zamoliti da ne čitam utvrđeni dnevni red u cijelosti nego da proglasim Konačni dnevni red utvrđenim. … [[Upadica se ne čuje]] Molim? [[Upadica:Kako je predloženo.]] Da, da kako je predloženo.
1. IZVJEŠĆE MANDATNO-IMUNITETNOG POVJERENSTVA; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O INFORMIRANJU POTROŠAČA O HRANI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br. 348; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VODAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOG9OM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br. 346; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANCIRANJU VODNOGA GOSPODARSTVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 347; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPLUBLIKE HRVATSKE, EUROPSKE KOMISIJE I UPRAVLJAČKOG TIJELA SA SJEDIŠTEM U MAĐARSKOJ O INTEGRACIJI SREDSTAVA IZ INSTRUMENATA PRETPRISTUPNE POMOĆI U OKVIRU PROGRAMA TRANSNACIONALNE SURADNJE JUGOISTOČNA EUROPA ZA POMOĆ IZ EUROPSKOG FONDA ZA REGIONALNI RAZVOJ U SKLOPU CILJA EUROPSKA TERITORIJALNA SURADNJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 349; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPLUBLIKE HRVATSKE, EUROPSKE KOMISIJE I ZAJEDNIČKOG UPRAVLJAČKOG TIJELA SA SJEDIŠTEM U FRANCUSKOJ O INTEGRACIJI SREDSTAVA IZ INSTRUMENATA PRETPRISTUPNE POMOĆI U OKVIRU PROGRAMA TRANSNACIONALNE SURADNJE MEDITERAN ZA POMOĆ IZ EUROPSKOG FONDA ZA REGIONALNI RAZVOJ U SKLOPU CILJA EUROPSKA TERITORIJALNA SURADNJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 350; 1. a/ PRIJEDLOG ODLUKE O RAZJEŠENJU DIJELA ČLANOVA VIJEĆA ZA ELETKRONIČE MEDIJE; b/ PRIJEDLGO ODLUKE O IMENOVANJU DIJELA ČLANOVA VIJEĆA ZA ELEKTRONIČKE MEDIJE. 1. MIŠLJENJE ODBORA ZA USTAV, POSLOVNIK I POLITIČKI SUSTAV NA TEMELJU ZAHTJEVA ZASTUPNIKA ZA DAVANJE MIŠLJENJA O POVREDI POSLOVNIKA HRVATSKOGA SABORA. Prijedloge akata ste primili. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Kolega Davorin Mlakar.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Dakle u ime kluba HDZ-a mi se protivimo tome da se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva donosi po hitnom postupku. On nije ni označen kao zakon koji bi se usklađivao s pravnom stečevinom EU, ma da imamo rezervi i na oznaku P.Z.E. kod Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama. S obzirom da nismo raspravili te zakone da bi smo o tome mogli govorit, ali osobito zbog točke 4., dakle zakona koji nema razloga, a nema ni uvjeta da se donosi u hitnom postupku, prigovaramo za točku 3. i 4. za donošenje zakona po hitnom postupku i molimo da se o tome glasuje.
Hvala. Ima li još primjedbi na predložene točke dnevnog reda? Nema. Prelazimo na glasanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum. Hvala lijepa. Prisutno je 98 zastupnika i zastupnica. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, P.Z.br.347? Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 za, 22 protiv u dnevni red po hitno postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, P.Z.br. 347. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske, Europske komisije i upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj, o integraciji sredstava iz instrumenata pretpristupne pomoći u okviru programa transnacionalne suradnje jugoistočna Europa za pomoć iz europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja, P.Z.br.340? Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku sa 99 glasova za uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade RH, Europske komisije, upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz instrumenata predpristupne pomoći u okviru programa transnacionalne suradnje Jugoistočna europa za pomoć iz europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja europska teritorijalna suradnja P.Z. broj 349. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade RH, Europske komisije i zajedničkog upravljačkog tijela sa sjedištem u Francuskoj o integraciji sredstava iz instrumenata predpristupne pomoći u okviru programa transnacionalne suradnje Mediteran za pomoć iz europskog fonda za regionalni razvoj u sklopu cilja Europska teritorijalna suradnja, P.Z. broj 350. Tko je za? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa za u dnevni red po hitnom postupku uvršten prethodni konačni prijedlog zakona. Preostali predloženi zakoni za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P. Z. E. pa sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka nećemo glasati. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Kolegice i kolege zastupnici, dnevni red je time dopunjen. Prelazimo na glasanje. Kolegice i kolege, molim vas sjednite na svoja mjesta da bismo mogli utvrditi kvorum. Na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. 1, Konačni prijedlog zakona o zaštiti prirode, drugo čitanje, PZE br. 301, 2, Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kaznenom postupku, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 354, 3, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 352 i 4, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o akreditaciji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo, PZE br. 353. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Zakoni predloženi za donošenje po hitnom postupku nose oznaku PZE pa sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red Konačni prijedlog zakona o zaštiti prirode? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je dopunjen.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, 7 saborskih zastupnika. Kao što sam malo prije rekao u Hrvatskom saboru se sve više, a i Vlada RH ponaša kao da je riječ o dvorjanima, a ne demokratsko izabranom tijelu o Vladi koja je izašla iz Sabora. Govorio sam nekoliko puta i bio krivo shvaćen o dignitetu Sabora u kojem sam tražio raspravu. Danas ovdje na Trgu sv. Marka prosvjeduju radnici INA-e. zašto prosvjeduju? Kaže da zaštitimo hrvatske nacionalne interese, energetske neovisnosti RH putem očuvanja INA-e kao vertikalno integrirane naftne kompanije. Kažu da zaštitimo hrvatske nacionalne interese, međutim ovdje u Saboru smo čuli nekoliko puta da su hrvatski nacionalni interesi rasprodaja, da je država loš gospodar, da treba sve rasprodati, da treba dati u ruke privatnicima po mogućnosti strancima. To je glavna teza koja se jučer prožimala ovdje u Saboru koja se prožima svakoga dana. Da, i s ove govornice kažem, to je izdaja nacionalnih interesa, to nisu nacionalni interesi. U ovome trenutku kada radnici INA-e prosvjeduju protiv rasprodaje, kada prosvjeduju protiv toga da ih se unatoč tomu što je INA profitabilna firma otpušta, znate da je u INA-i radilo 43 tisuće radnika, danas radi 12 tisuća radnika. Spašće INA na 5 tisuća radnika, na 2 tisuće radnika. Što će učiniti ovaj Sabor, što će učiniti Vlada jer mi smo suvlasnici INA-e? U Vladi nisu imali razumijevanja za radnike, nitko nije htio primiti radnike INA-e nije htio čuti što zahtijevaju. Poslali su pismo sa zahtjevima prije dva mjeseca, nitko se nije očitovao niti iz Vlada, niti iz Hrvatskoga sabora o tome što radnici INA-e predlažu na koji način se misle boriti za INA-u. U ovom trenutku dok prosvjeduju radnici INA-e Vlada donosi odluku o odgodi primjene minimalne plaće. I tu će zakinuti radnike. O tome smo neki dan raspravljali ovdje u Saboru. u ovom trenutku dok radnici INA-e prosvjeduju na Trgu sv. Marka Vlada raspravlja o strategiji upravljanja državnom imovinom. Pa šta će raspravljati o strategiji upravljanja državnom imovinom kada za čas državne imovine one koje nešto vrijedi neće ni biti jer ćemo rasprodati jer ćemo sve dati, a radnike ćemo prepusti kome i čemu ćemo prepustiti? Prepustit ćemo radnike krupnim kapitalistima koji će ih izbacivati na ulicu. Ako smo 43%-tni vlasnici INA-e zbog čega Hrvatska država ne štiti radnike? Zašto nije zaštitila radnike? Zašto ne upravlja INA-om? INA-om upravlja strani vlasnik, a država se ponaša kao da je se INA ne tiče, država se ponaša kao da nije važno koliko će radnika u INA-i raditi, država se ponaša tako da daje za pravo stranom vlasniku da čim više profita uzme iz INA-e van i da što više radnika otpusti, a mi ovdje govorimo o nekakvom gospodarskom rastu. Pa kakav ćemo gospodarski rast ostvariti ako nitko ništa neće moći u ovoj Hrvatskoj državi kupovati. Čime će radnici kupovati? Svi će završiti na burzi rada ili ćete sve penzionirati na 1000 kuna penzije ko nekada kada su se s jednom našom susjednom zemljom na taj račun šalili. Zato molim Vladu da se očituje na zahtjeve INA-ih radnika koji kažu da traže zadržavanje najmanje postojećeg vlasničkog udjela RH u INA-i onaj koji je danas. Umjesto da otkupljujemo dionice mi ćemo rasprodavati kao što ćemo rasprodavati Croatia osiguranje, kao što ćemo rasprodati Hrvatsku poštansku banku. Kada sam rekao ministru financija da se građani javljaju da imaju novaca koji su uložili 7 milijardi u godinu dana na štednju u banke da će oni dati novac, odgovora nije bilo. Nije cilj dobiti novac nego je cilj dati nekome banku kao što je cilj prepustiti INA-u grabežljivom kapitalu. Sasvim sigurno da smo mi ti ovdje u Hrvatskom saboru koji možemo dati potporu radnicima INA-e kao što moramo dati potporu svim radnicima i reći odlučno ne ukidanju kolektivnih ugovora koji omogućuju da se radnici bacaju na cestu. Hvala.
U ime kluba HDSSB-a Zoran Vinković.
Ovdje je očigledno trebao biti netko iz Vlade. Ukoliko je ministar gospodarstva u Americi u SAD postoji ovdje i predsjednik Vlade, postoje dopredsjednici, potpredsjednici i nije to isključivo nadležnost Ministarstva gospodarstva jer ovo nije problem koji se dešava samo danas. Ovaj problem ovoga kaveza i ljudi u tom kavezu i ovo nije politička demagogija i ovdje je prisutan svakodnevno. Taj kavez se očigledno ne treba ni micati sa Markova trga. Možda i ovo stanje u ovoj sabornici i nisu svi ovdje svi dvorjani niti se ponašaju kao dvorjani, nego postoje zastupnici koji progovaraju o problemima u ovoj zemlji, koji progovaraju o onom velikom broju nezaposlenih kojima će se vjerojatno priključiti veliki broj ovih ljudi koji su danas na Markovom trgu i prosvjeduju. Ne prosvjeduju zato što im je dobro nego zato što im je voda došla do grla, a ja tvrdim da im je voda već preko glave. I to nije problem samo sa INA-om, taj problem će sutra biti u HEP-u, taj će problem biti u HŽ-u, taj problem će biti i u Hrvatskim šumama i Hrvatskim vodama i u svim javnim tvrtkama u kojima je država vlasnik ili ima određeni vlasnički udio. No ovo je prilika podsjetiti i na onaj zakon o proglašenju Zakona, odnosno Odluku o proglašenju Zakona o privatizaciji INA-e Industrije nafte d.d. od 19. ožujka 2002. godine gdje u članku 4. koji objašnjava postupak cjelokupne privatizacije INA-e stoji, dakle govorimo o 2002. godini, sada je 2013., stoji da Republika Hrvatska zadržava vlasništvo nad 25%+1 dionicu INA d.d. koja će se, dakle ovih 25%+1 dionica, koja će se privatizirati na temelju posebnog zakona nakon prijema ili prijama kako ovdje piše Republike Hrvatske u članstvo Europske unije. Da li smo i kod INA-e kao kod onog PDV-a na kruh požurili i prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju s onim datumom od 1.7. jer očigledno je danas da smo izgubili potpunu kontrolu nad tom kompanijom, da strateški interes Republike Hrvatske u INA-i nije obranjen jer smo INA-u privatizirali. Na taj odgovor ne može dati Vinković, ne može dati HDSSB, to može dati Vlada Republike Hrvatske i predsjednik Vlade gospodin Milanović. I ovo nije jedini i usamljeni slučaj i ovo nije ni početak kraja jer mi smo očigledno na kraju onoga što je zapisano i trebalo biti zapisano u Ustavu. Podsjetit ću na onaj članak 55., famozni članak 55. Ustava u kojem stoji da svatko u Republici Hrvatskoj ima pravo na rad i dostojan život od svog rada. Tko danas ima pravo na rad i dostojan život od svog rada? Ponekad me stid biti ovdje i govoriti kada vidim kako ljudi žive vani, s kojom minimalnom plaćom, s kojim brojem nezaposlenih u Republici Hrvatskoj, a mi svi mi što radimo? Neki ukazuju na probleme, neki nude rješenja, ali ta rješenja se ne prihvaćaju. I ne srljamo kao guske u maglu nego smo već očerupane guske ne u magli nego u raljama privatnog interesa, u raljama nečega iz čega nema izlaza. I Vlada na ovo treba dati odgovor, treba dati i na ovaj zakon i daljnju privatizaciju INA-e, ali i na daljnju privatizaciju svega onoga što predstavlja još hrvatsko bogatstvo.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru možemo nastaviti sa radom plenarne sjednice Hrvatskog sabora. Molim malo pozornosti. Možete li zauzeti svoja zastupnička mjesta? Hvala lijepa. Poštovane kolegice i poštovani kolegi. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 359: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NASLJEĐIVANJU, prvo čitanje, P.Z. br. 358; 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O KULTURNIM VIJEĆIMA, drugo čitanje, P.Z. br. 210; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU KONVENCIJE O ZAŠTITI DJECE I SURADNJI U VEZI S MEĐUDRŽAVNIM POSVOJENJEM, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z br. 357; 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O PODRUČJIMA ŽUPANIJA, GRADOVA I OPĆINA U REPUBLICI HRVATSKOJ–Predlagatelj zastupnik Valter Boljunčić, prvo čitanje, P.Z. br. 351; 1. IZVJEŠĆE O RADU PUČKOG PRAVOBRANITELJA ZA 2012. GODINU; 1. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJICE ZA OSOBE S INVALIDITETOM ZA 2012. GODINU; 1. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJICE ZA DJECU ZA 2012. GODINU; 1. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJICE ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA U 2012. GODINI; 1. IZVJEŠĆE O PROVEDBI NACIONALNOG PROGRAMA ZAŠTITE POTROŠAČA ZA RAZDOBLJE 2009.-2012.; 1. GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ HBOR-A ZA 2012. GODINU; 1. GODIŠNJI IZVJEŠTAJ O RADU NACIONALNE ZAKLADE ZA RAZVOJ CIVILNOG DRUŠTVA ZA 2012. GODINU; 1. IZVJEŠTAJ O RADU ODBORA ZA PREDSTAVKE I PRITUŽBE ZA 2012. GODINU; 1. IZVJEŠTAJ O RADU NACIONALNOG VIJEĆA ZA SPORT; 1. IZVJEŠTAJ O RADU HRVATSKE AKADEMJIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI U GODINI 2012.; 1. A) PRIJEDLOG STATEGIJE RAZVITKA SLUŽBENE STATISTIKE REPUBLIKE HRVATSKE 2013.-2022. GODINE B) PRIJEDLOG PROGRAMA STATISTIKIH AKTIVNOSTI REPUBLIKE HRVATSKE 2013.-2017. GODINE. Poštovane kolegice i kolege zastupnici odredba članka 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zastupnici donesu po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjeru hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum. Hvala lijepa. Prisutno je 107 zastupnika. Imamo dovoljan broj za odlučivanje o svim točkama dnevnog reda i o dnevnom redu. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o trgovačkim društvima P.Z.E br. 359? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za i 28 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni zakona o trgovačkim društvima, P.Z. br. 359. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju konvencije o zaštiti djece i suradnji u vezi sa međudržavnim posvojenjem, P.Z. br. 357? Molim dizanjem ruku da se izjasnimo o hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za i 27 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju konvencije o zaštiti djece i suradnji u vezi sa međudržavnim posvojenjem, P.Z. br. 357. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo s radom u plenarnoj sjednici, 8. sjednici Hrvatskog sabora. Sada ćemo prijeći na utvrđivanje i dopunu dnevnog reda. Dakle, na temelju članka 204. Poslovnika Hrvatskog sabora stavak drugi predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, 1. Prijedlog zakona o državnim potporama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 364., 1. Prijedlog zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 361., 1. Prijedlog zakona o normizaciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 362., 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 363., 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 365., 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 360., 1. Prijedlog zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, prvo čitanje, P.Z.E br. 366., 1. A/ Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu, B/ Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012.godinu, 1. Prijedlog zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 371., 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 368., 1. Prijedlog zakona o tržištu toplinske energije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 372., 1. Prijedlog zakona o obrtu, prvo čitanje, P.Z. br. 370., 1. Konačni prijedlog zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, drugo čitanje, P.Z. br. 342., 1. Konačni prijedlog zakona o carinskoj službi, drugo čitanje, P.Z. br. 340., 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o vanjskim poslovima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 369., 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 367., 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi, drugo čitanje, P.Z. br. 192., 1. Prijedlog zakona o suradnji Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima - Predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, prvo čitanje, P.Z. br. 373., 1. Prijedlog Poslovnika Hrvatskoga sabora - Predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, prvo čitanje, 1. Prijedlog strategije upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za razdoblje od 2013. do 2017. godine, 1. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske, 1. Prijedlog strategije razvoja poduzetništva Republike Hrvatske od 2013. – 2020. godine, 1. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2013. godine, 1. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2012. godinu, 1. Mreža javnih znanstvenih organizacija u Republici Hrvatskoj, Predlagatelj Nacionalno vijeće za znanost, 1. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji bolničkih zdravstvenih ustanova, 1. Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i investicije u 2012. godini, 1. Prijedlog odluke o izboru zamjenika pučke pravobraniteljice, 1. Prijedlog odluke o razrješenju člana Vijeća za elektroničke medije, 1. Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva zastupnika za davanje mišljenja o povredi Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedloge akata primili ste. U skladu s člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da utvrdimo kvorum. Hvala lijepa. Imamo u Saboru prisutno 104 zastupnika, imamo dovoljno za odlučivanje. Idemo po redu. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, P.Z. br. 365? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za i 9 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, P.Z. br. 365. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o policijskoj suradnji, P.Z. br. 360? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o policijskoj suradnji. Ostali prije predloženi zakoni za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P.Z.E. pa je u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskog sabora u primjeni hitni postupak i ne glasujemo o tome. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je ovime dopunjen.
Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem sada dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva; 2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, drugo čitanje, P.Z. br. 238; 3. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. godine o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 395; Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Kako zakon predložen za donošenje po hitnom postupku nosi oznaku P.Z.E. sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasamo. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Dnevni red je dopunjen.
NASTAVAK ZASJEDANJA 8. SJEDNICE HRVATSKOGA SABORA, Početak u 10,00 sati. Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Nadopunit ćemo dnevni red i pristupiti glasovanju. Na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 406., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU I ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI STRANACA U REPUBLICI HRVATSKOJ, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 408., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBI EUROPSKE UNIJE IZ PODRUČJA PREKURSORA ZA DROGE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 401., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTPORI POLJOPRIVREDI I RURALNOM RAZVOJU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. E. br. 396., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O ZAŠTIĆENIM OZNAKAMA IZVORNOSTI, ZAŠTIĆENIM OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I ZAJAMČENO TRADICIONALNIM SPECIJALITETIMA POLJOPRIVREDNIH I PREHRAMBENIH PROIZVODA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 407., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 1107/2009 O STAVLJANJU NA TRŽIŠTE SREDSTAVA ZA ZAŠTITU BILJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 402., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 396/2005 O MAKSIMALNIM RAZINAMA OSTATAKA PESTICIDA U I NA HRANI I HRANI ZA ŽIVOTINJE BILJNOG I ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 399., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSIGURANJU DEPOZITA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 397., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O MEDIJIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 404., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRAVOSUDNOJ SURADNJI U KAZNENIM STVARIMA S DRŽAVAMA ČLANICAMA EUROPSKE UNIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 405., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O UPRAVNIM PRISTOJBAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 403., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRIJEVOZU U LINIJSKOM I POVREMENOM OBALNOM POMORSKOM PROMETU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 398., 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O SPORTU, drugo čitanje, P.Z. br. 316., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJ SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I VIJEĆA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE O NAČINU FINANCIRANJA I IZRADE GLAVNOG PROJEKTA, TE VOĐENJA UPRAVNIH POSTUPAKA ZA PROCJENU UTJECAJA NA OKOLIŠ, ISHOĐENJE LOKACIJSKIH DOZVOLA, SUGLASNOSTI I GRAĐEVINSKIH DOZVOLA ZA PROJEKT "OBNOVA I MODERNIZACIJA VODNOG PUTA RIJEKE SAVE OD RAČINOVACA DO SISKA", S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P. Z. br. 400., 1. PRIJEDLOG ODLUKE O UTVRĐIVANJU TRAJANJA MANDATA ČLANOVA NACIONALNOG VIJEĆA ZA ODGOJ I OBRAZOVANJE - predlagatelj Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, 1. PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU RAVNATELJA AGENCIJE ZA ZAŠTITU OSOBNIH PODATAKA Prijedloge akata ste primili. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim da utvrdimo kvorum. Utvrđujem da je prisutno 113 zastupnica i zastupnika. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o način financiranja i izrade glavnog projekta, te vođenja upravnih postupaka za procjenu utjecaja na okoliš, ishođenje lokacijskih dozvola, suglasnosti građevinskih dozvola za projekt "Obnova i modernizacija vodnog puta rijeke Save od Račinovaca do Siska", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 400. Tko je za? [[Upadica: Ima li primjedbi?]] Jel imamo primjedbi? Nema? Ima. Izvolite, potpredsjednik Reiner.
Poštovana gospođo potpredsjednice nemam primjedbu na taj prijedlog, međutim imam načelnu primjedbu da sam zaprepašten da mi danas dobivamo kao predloženi dnevni red jedan cijeli niz zakona za koje se tvrdi da su vezani uz EU, osobno mislim da to nije točno za neke druge, kao da je sada otkriveno da Hrvatska ulazi u EU. Dva tjedna prije proslave ulaska u EU mi dobivamo na razmatranje zakone po hitnom postupku, prvo i drugo čitanje odjedanputa jer je netko u ovoj državi pretpostavljam Vlada otkrio da mi ulazimo u EU. Meni više ništa nije jasno! Hvala lijepa.
Hvala. Dakle, prelazimo na glasanje o prijedlogu zakona br. 400. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Konstatiram da je jednoglasno sa 114 glasova prihvaćena hitnost postupka kod zakona P.Z. br. 400. Ostali zakoni predloženi za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P.Z.E. pa sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Sada pitam ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Kolega je imao primjedbu prije toga. Ako ne, utvrđujem da smo dopunili dnevni red.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa sljedećim točkama: 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O SURADNJI HRVATSKOGA SABORA I VLADE REPUBLIKE HRVATSKE U EUROPSKIM POSLOVIMA – predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, drugo čitanje, P.Z. br. 373, 1. KONAČNI PRIJEDLOG POSLOVNIKA HRVATSKOGA SABORA – predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, drugo čitanje, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O STRATEŠKIM INVESTICIJSKIM PROJEKTIMA REPUBLIKE HRVATSKE, prvo čitanje, P.Z. br. 420, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 411, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O NADZORU DRŽAVNE GRANICE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 418, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O HRANI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 410, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O HIGIJENI HRANE I MIKROBIOLOŠKIM KRITERIJIMA ZA HRANU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 416, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O SLUŽBENIM KONTROLAMA KOJE SE PROVODE SUKLADNO PROPISIMA O HRANI, HRANI ZA ŽIVOTINJE, O ZDRAVLJU I DOBROBITI ŽIVOTINJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 415, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O MORSKOM RIBARSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 419, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 2003/2003 O GNOJIVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 414, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 1946/2003 O PREKOGRANIČNOM PRIJENOSU GENETSKI MODIFICIRANIH ORGANIZAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 417, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TROŠARINAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 412, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANCIJSKOM POSLOVANJU I PREDSTEČAJNOJ NAGODBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 413, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU UGOVORA O DRŽAVI DOMAĆINU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I RACVIAC-a – CENTRA ZA SIGURNOSNU SURADNJU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 422, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU UGOVORA O ZAJMU IZMEĐU REPUBLIKE HRVATSKE I MEĐUNARODNE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ ZA DRUGI PROJEKT TEHNOLOGIJSKOG RAZVOJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 421, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA - predlagatelj zastupnik Valter Boljunčić, prvo čitanje, P. Z. br. 355, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O OBVEZAMA I PRAVIMA DRŽAVNIH DUŽNOSNIKA - predlagatelj Klub zastupnika Hrvatskih laburista - Stranke rada, prvo čitanje, P.Z. br. 356, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O FINANCIRANJU POLITIČKIH AKTIVNOSTI I IZBORNE PROMIDŽBE - predlagatelj Klub nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a, prvo čitanje, P.Z. br. 409, 1. IZVJEŠĆE O KORIŠTENJU PRETPRISTUPNIH PROGRAMA POMOĆI EUROPSKE UNIJE ZA RAZDOBLJE OD 1. SRPNJA DO 31. PROSINCA 2012. GODINE, 1. PRIJEDLOG NACIONALNOG PROGRAMA ZAŠTITE POTROŠAČA ZA RAZDOBLJE OD 2013. DO 2016. GODINE, 1. IZVJEŠĆE O RADU POVJERENSTVA ZA ODLUČIVANJE O SUKOBU INTERESA ZA 2012. GODINU, 1. POSLOVNIK PUČKOG PRAVOBRANITELJA – POTVRĐIVANJE, podnositelj pučki pravobranitelj, 1. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU AGENCIJE ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA ZA 2012. GODINU, 1. IZVJEŠĆE O RADU AGENCIJE ZA ZAŠTITU OSOBNIH PODATAKA ZA 2012. GODINU, 1. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU HRVATSKE AGENCIJE ZA POŠTU I ELEKTRONIČKE KOMUNIKACIJE ZA 2012. GODINU, 1. PRIJEDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSJEDNIKA VRHOVNOG SUDA REPUBLIKE HRVATSKE - predlagatelj Predsjednik Republike Hrvatske, 1. PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANICE NADZORNOG ODBORA HRVATSKE RADIOTELEVIZIJE - predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, 1. PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANA DRŽAVNOODVJETNIČKOG VIJEĆA IZ REDA ZASTUPNIKA - predlagatelj Odbor za pravosuđe, 1. IZVJEŠĆE O PROVEDBI PLANA HUMANITARNOG RAZMINIRAVANJA I UTROŠENIM FINANCIJSKIM SREDSTVIMA ZA 2012. GODINU, 1. IZVJEŠĆE MANDATNO-IMUNITETNOG POVJERENSTVA Poštovane kolegice i kolege prijedlog ovih zakona akata primili ste u pretince. Člankom 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Da. Potpredsjednik Doma poštovani zastupnik Željko.
Uvaženi gospodine predsjedniče. Mi pred sobom imamo prijedlog za 10 zakona koji imaju oznaku P.Z.E. začuđeni smo da nam ih Vlada šalje danas tek nekoliko dana prije ulaska u EU kao da je otkriveno sada da mi ulazimo u EU. Posebice se to tiče nekih zakona koji su dapače bili vezani uz zakone o kojima smo mi raspravljali prošli tjedan. Recimo Zakon o zdravstvenoj zaštiti, prema tome potpuno nejasno zašto se sada po hitnom postupku sada to radi a ne prije 2 mjeseca, 6 mjeseci ili godinu dana. Hvala lijepo.
Poštovani potpredsjedniče Doma imali se primjedbu na nekog drugog, a ne na dnevni red. Ja sam tražio o tome izjašnjavanje. Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanja o hitnom postupku. molim da se utvrdi stanje prisutnosti zastupnika u Hrvatskom saboru. hvala lijepa. Imamo dovoljno prisutnih zastupnika da možemo odlučivati. Prvo, to je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o državi domaćinu između Vlade Republike Hrvatske i RACVIAC-a – Centra za sigurnosnu suradnju P.Z. br. 422. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog zakona P.Z.br.422. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i međunarodne banke za obnovu i razvoj za drugi projekt tehnologijskog razvoja, P.Z. br. 421. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog zakona o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke P.Z. br. 421. Ostali predloženi zakoni za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P.Z.E. pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. A prema dogovoru sa predstavnicima i predsjednicima klubova u Hrvatskom saboru jučer i potreba da ubrzamo objavljivanje nekih zakona, potreba pristupanja Europskoj uniji dogovorili smo se da ćemo sada izvršiti dopunu dnevnog reda 8. sjednice Hrvatskog sabora. Pa molim da utvrdimo imamo li kvorum. Hvala lijepa. Imamo dovoljno prisutnih zastupnika u Hrvatskom saboru. Odnosno u dvorani. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O SIGURNOSTI I INTEROPERABILNOSTI ŽELJEZNIČKKOG SUSTAVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z.E. BR. 425; 2. PRIJEDLOG ZAKONA O PRIJEVOZU U CESTOVNOM PROMETU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z.E. BR. 426; 3. PRIJEDLOG ZAKONA O ODRŽIVOM GOSPODARENJU OTPADOM, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z.E. BR. 427; 4. PRIJEDLOG ZAKONA O ZAJEDNIČKOJ ORGANIZACIJI TRŽIŠTA POLJOPRIVREDNIH PROIZVODA I POSEBNIM MJERAMA I PRAVILIMA VEZANIM ZA TRŽIŠTE POLJOPRIVREDNIH PROIZVODA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z.E. BR. 423; 5. PRIJEDLOG ZAKONA O VETERINARSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z.E. BR. 424; Prijedloge ovih Zakona primili ste u pretince. Zakoni predloženi za donošenje po hitnom postupku nose oznaku P.Z.E. pa u skladu sa člankom 161. Poslovnika Hrvatskoga sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. Možemo li poštovane kolegice i kolege a mislim da možemo utvrditi da je ovime dnevni red dopunjen. Hvala vam lijepa.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pred RH i pred ovim Domom je povijesni dan ulaska Hrvatske u EU. Nastavak ove sjednice ćemo imati kao zastupnici države koja je 28.članica EU. I ako smo u proteklim godinama zbog usklađivanja zakonodavstva sa zakonodavstvom EU P.Z.E. imali po hitnom postupku ja ne vidim nikakvog razloga uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da Vladi i ministri marginaliziraju ovaj Visoki dom, ne vidim uopće razloga da mi ove zakone raspravljamo po hitnom postupku. Mislim da bi bilo krajnje vrijeme, napravili smo jedan veliki povijesni posao da se vratimo parlamentarnoj demokraciji i da o Zakonima raspravljamo kako treba u dva čitanja. I zato se Klub Hrvatske Demokratske Zajednice protivi hitnom postupku jer naprosto za to više nema smisla. Osim nemara, nerada i nekoga tko želi naprosto nešto gurnuti po hitnom postupku prije ljetne stanke.
Hvala lijepa. Inzistirati ću na tome da se poštuje Poslovnik i da se što manje radi po hitnom postupku u odlučivanju. A sada ćemo se izjasniti u skladu sa važećim Poslovnikom. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Kvorum smo utvrdili. Idemo prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, P.Z. br. 429? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 70 glasova za, 33 glasa protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, br. P.Z. 429. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o inspekcijama u poljoprivredi, P.Z. br. 428? Molim da se izjasnimo. Tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Može rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 70 glasova za 21 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona, P.Z. br. 428. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, P.Z. br. 430.? Molim da se izjasnite. Tko je za hitni postupak? Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 70 glasova za, 35 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona, P.Z. br. 430. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točka? Utvrđujem da nema. Kolegice i kolege, gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je time dopunjen.
Ovako, imamo još prijavljeno troje kolega za raspravu i dva kluba po pet minuta, ali te ćemo rasprave čuti nakon što obavimo glasanje koje smo zakazali za podne. Na temelju članka 226. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem sada najprije dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. IZVJEŠĆE MANDATNO-IMUNITETNOG POVJERENSTVA, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O UPRAVLJANJU I RASPOLAGANJU IMOVINOM U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br 442., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O NAPLATI POREZNOG DUGA UZROKOVANOG GOSPODARSKOM KRIZOM, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 438., 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O ISTRAŽIVANJU I EKSPLOATACIJI UGLJIKOVODIKA, drugo čitanje, P. Z. E. br. 366., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O ŽELJEZNICI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 436., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OBVEZNIM I STVARNOPRAVNIM ODNOSIMA U ZRAČNOM PROMETU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 432., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PREKOGRANIČNOM PROMETU I TRGOVINI DIVLJIM VRSTAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 437., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROFESIONALNOJ REHABILITACIJI I ZAPOŠLJAVANJU OSOBA S INVALIDITETOM, prvo čitanje, P. Z. br. 440., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI, prvo čitanje, P. Z. E. br. 441., 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NASLJEĐIVANJU, drugo čitanje, P. Z. br. 358., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU, prvo čitanje, P.Z. br. 439., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OGRANIČAVANJU UPORABE DUHANSKIH PROIZVODA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 434., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ODGOJU I OBRAZOVANJU U OSNOVNOJ I SREDNJOJ ŠKOLI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 433., 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O ZAKLADI "HRVATSKA KUĆA – CROATIA HOUSE", drugo čitanje, P. Z. br. 336., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROVEDBI UREDBE KOMISIJE (EZ) BR. 1234/2008 O ISPITIVANJU IZMJENA UVJETA ODOBRENJA ZA STAVLJANJE VETERINARSKO-MEDICINSKIH PROIZVODA U PROMET, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 435., 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O PRIMJENI ODREDABA KONVENCIJE UJEDINJENIH NARODA O PRAVU MORA OD 10. PROSINCA 1982. KOJE SE ODNOSE NA OČUVANJE I GOSPODARENJE RIBLJIM NASELJIMA KOJA SE NALAZE U VIŠE RAZLIČITIH POJASEVA I NASELJA VRLO MIGRATORNIH VRSTA RIBA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 431., 1. PRIJEDLOG ZA ISKAZIVANJE POVJERENJA RANKU OSTOJIĆU, MINISTRU UNUTARNJIH POSLOVA, I ZA OBAVLJANJE DUŽNOSTI POTPREDSJEDNIKA VLADE REPUBLIKE HRVATSKE, 1. a) PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU PREDSJEDNIKA, POTPREDSJEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG VIJEĆA HRVATSKOG MEMORIJALNO-DOKUMENTACIJSKOG CENTRA DOMOVINSKOG RATA b) PRIJEDLOG ODLUKE O IMENOVANJU PREDSJEDNIKA, POTPREDSJEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG VIJEĆA HRVATSKOG MEMORIJALNO-DOKUMENTACIJSKOG CENTRA DOMOVINSKOG RATA. Prijedloge ovih akata primili ste u pretince. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je dopunjen.
Poštovane kolegice i kolege najprije da utvrdimo kvorum jer imamo potrebu minimalno dopuniti dnevni red. Hvala lijepa. Dovoljno za utvrđivanje dnevnog reda. A na temelju članka 226. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sa sljedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, 2. Prijedlog Zaključka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Da li netko od zastupnica i zastupnika ima prigovor na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red? Nema. Poštovane kolegice i kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, sada bismo prešli na postavljanje pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbom 180. do 184. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja prema utvrđenom redosljedu. Prvo je poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Molim.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo i ja sam htjela postaviti pitanje ministru gospodarstva Vrdoljaku, pošto nije tu, postavljam pitanje njegovom zamjeniku gospodinu Leverić. Dakle, od 2003. godine INA kontinuirano bilježi pad proizvodnje nafte i kondenzata u Republici Hrvatskoj. Od 2010. godine prepolovljena je proizvodnja prirodnog plina dok je u navedenom razdoblju prerada nafte pala za cca. 40% a prodaja derivata smanjena za 50%. Planirana i ostvarena INA-na prerada pada iz godine u godinu. Primjerice 2011. godine prerađeno je u rafineriji nafte Sisak 2 milijuna tona nafte. U 2012. milijun 250 tisuća nafte a za 2013. planirana je prerada na razini 600 tisuća plus 300 tisuća tona a što osigurava rad rafinerije za samo stotinjak dana u ovoj godini. Iz priloženog bi mogli zaključiti kako INA vodi nerazvojnu politiku koja vodi daljnjem padu poslovnih aktivnosti i smanjenju korištenja kapaciteta INA-e a što već ima negativne efekte na hrvatsko gospodarstvo, energetsku stabilnost, sigurnost opskrbe i sigurnost zaposlenja INA-nih radnika. Moje pitanje je, je li u pitanju samo konkurencija i smanjenja potražnja za derivatima ili se radi o svjesnom prepuštanju djela tržišta zbog neulaganja u modernizaciju rafinerija, pomicanja rokova i odustajanju od modernizacije rafinerije nafte Sisak u skladu sa najmodernijim tehnologijama, kako to definira dionički ugovor? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na pitanje odgovara zamjenik ministra, poštovani Alen Levarić.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, evo vezano za vaše pitanje, svjesni smo važnosti INA-e, na kraju krajeva Hrvatska je vlasnik 44% dionica u INA-i i naravno da svaki pad proizvodnje u INA-i utječe na bruto društveni proizvod Hrvatske. Ono što hoćemo i tražimo je da se investicije koje su bile planirane za 2012. godinu a nisu ostvarene, da plan investicija koje bude za 2013. ostvari i da INA postane konkurentna, odnosno da uspije se održati na tržištu koje je u ovoj fazi kako je. Znamo da zbog potpune, zbog situacije na tržištu potrošnja pada, naravno negdje oko 500 milijuna dolara je pala, ako gledate novčano [[Upadica: Možete prema mikrofonu.]] Aha, može, negdje oko 500 milijuna dolara pala je proizvodnja, vrijednosti proizvodnje u rafinerijama, stoga kroz upravu, nadzorni odbor i skupštinu društva inzistiramo da INA više ulaže i da investicije koje si je zacrtala, da se ostvare. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice Ruže Tomašić.
Hvala lijepa, ali ja bih voljela pismeni odgovor jer su mi radnici dali puno informacija i izgleda kao da je nekakav specijalni dogovor između naše Vlade i MOL-a, jer što se tiče INA-e, INA propada a MOL raste. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći je poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Evo moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Jakovini. Evo svjedoci smo, dakle dugi niz godina da stanje u poljoprivredi bez obzira tko bio ministar poljoprivrede da svake godine sve više i više biva gore. Posebno se to odnosi na ovih godinu i pol dana, posebno na stanje u mljekarskoj proizvodnji gdje mnoga obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja su se bavila tom vrstom poljoprivredne proizvodnje danas imaju zatvorena obiteljska gospodarstva, gdje su im nekretnine u hipoteci. I zanima me što kanite poduzeti da spriječite propast mljekarske i poljoprivredne proizvodnje na području Republike Hrvatske? I da li je istina da, a to je izjavio ravnatelj agencije u petak, 5. travnja 2013. godine u Osijeku, županijskoj komori izjavio je da će se do 30. lipnja 2013. godine isplatiti još maksimalno 600 kuna po hektaru. A podsjećam da je do sada isplaćeno 44%. I da li to znači da će od ukupno od 2100 kuna biti isplaćeno svega 75% i na taj način dodatno obiteljska poljoprivredna gospodarstva staviti u nepovoljan položaj? To dovoljno govori ovo dodatno smanjenje sredstava za poljoprivredu u rebalansu proračuna za 2013. godinu. I pozdravio vas gospodine ministre alkar Ivo Milun iz Sinja, nadam se da znate tko je, koji je također sukladno mjerama ministarstva doveden na prosjački štap i gdje imate jedno izuzetno obećanje, obećanje koje ste mu dali i potpisali određene dokumente koji će uskoro izići na vidjelo javnosti.
Hvala lijepa. I odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče. Da, sektor mliječnog govedarstva je izuzetno izložen i podložan izazovima i rizicima, ali ne samo unazad 15,16 mjeseci nego unazad 10-tak godina. Podsjetit ću vas samo da je 2003. godine kad je počeo radit referentni laboratorij u Križevcima bilo gotovo 59000 proizvođača mlijeka koji su predavali i slali svoje uzorke mlijeka na analizu. Početkom 2012. godine imali smo oko 14000 proizvođača mlijeka sa ožujkom ove godine taj broj je negdje oko 11500. Problemi su u cijelom sektoru dosta duboki i tražili su davno prije reforme. Govorimo o tome da su ljudi iz operativnih programa kapitalnim ulaganjima dizali nove farme, zaduživali se, a nisu dobili osnovni resurs za proizvodnju od jednog takvog baznog i složenog ciklusa proizvodnje kao što je mliječno govedarstvo, nisu imali poljoprivredno zemljište. Veliki broj i sami znate i na vašem području i ljudi koji su milijunske iznose uložili u svoja gospodarstva, a nisu dobili poljoprivredno zemljište na korištenje i na taj način zaokružili ciklus same proizvodnje. Što radimo? Od prvog dana smo vrlo studiozno pristupili samom problemu i kroz osnivanje savjeta za praćenje stanje u proizvodnji mlijeka, odnosno mliječnoj industriji i kroz sve mjere koje smo definirali da bi zaustavili negativne trendove i pomogli vrlo izloženom sektoru. Cijeli set mjera se vidi i kroz ovu situaciju koju smo imali unazad dva i pol mjeseca, na koji način smo kao ministarstvo reagirali pojavom aflatoksina, odnosno mikotoksina kod jednog dijela proizvođača, govorimo oko 8% populacije proizvođača mlijeka ili 923 proizvođača gdje su utvrđene povećane koncentracije aflatoksina gdje smo kao sustav našli cjelovito rješenje i kroz dvije faze akcijskog plana gotovo 75% proizvodnje mlijeka koje je bilo sa povećanim količinama, koje je bilo zdravstveno neispravno vratili ponovo u sustav i pomogli našim proizvođačima. Kada govorimo o cijeni samog mlijeka možemo reći da ono ne odudara značajno od prosjeka cijene koja je za 27 zemalja Europske unije tako da je ona negdje na bazi 32,85 eura na 12-mjesečnom prosjeku za 27 EU zemalja, dok je kod nas 32,12 plus 50 lipa koje imamo dodatno po litri proizvedenog mlijeka. Također smo i u proračunu za 2013. s obzirom na osjetljivost i izloženost sektora osigurali dodatna sredstva preraspodjelom unutar stavki proračuna upravo za i mliječno govedarstvo, ali i tovno govedarstvo da bi pomogli taj sektor koji je vrlo teško ponovo revitalizirati nakon prestanka same proizvodnje. Osnova svega i ono što je bilo loše u proteklom periodu, što je struka bila na neki način i u samim institucijama, ministarstvu, agencijama i ostalom, ali prije svega u znanosti na neki način po strani, odnosno nije bilo dobre sinergije samih poljoprivrednih proizvođača i struke. Ono što radimo, novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, znači zemljišna reforma kroz operativne programe koje smo u završnoj fazi izrade i koji će biti sastavni dio najvažnijeg strateškog dokumenta, govorimo o programu ruralnog razvoja na osnovu čega ćemo '14.-'20. povlačiti značajna sredstva iz drugog stupa sredstava za ruralni razvoj ćemo osmisliti modele da se dodatno pomogne našim proizvođačima u mliječnom sektoru. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I očitovanje o odgovoru, poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Pa evo, ova studioznost dovela je do toga da je 60% OPG-a koji su se bavili proizvodnjom mlijeka zatvoreno, da se ova Vlada isključivo stavila na stranu velikih, da novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu će također biti u funkciji velikih jer 60 bodova donosi gospodarski program. I niste mi odgovorili na najvažnije pitanje, iako smo predlagali povećanje sredstava u rebalansu, odnosno za proračun za 2013. godinu od 600 milijuna kuna i dalje imamo smanjenje sredstava za poljoprivredu i u ovom rebalansu. Dakle niti ste mi odgovorili što će se desiti sa potporama jer ravnatelj Agencije za plaćanje izjavio je da će biti izbačeno svega 75% i vi to kao ministar ne znate. Dakle to je još jedan udar na OPG-e. Na kraju krajeva, možemo otići zajedno u sve ove trgovačke centre i vidjeti koje se mlijeko prodaje, ne hrvatsko nego strano i to ono u prahu.
Hvala lijepa. Treće pitanje i poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno prvoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gospođi Vesni Pusić uz najprije čestitku za rješenje pitanja Ljubljanske banke u ovoj fazi i ratifikaciju našeg pristupnog ugovora u slovenskom parlamentu što se činilo kao jedna od najvećih prepreka na tom putu. Očekujem da će ratifikacija u ostalim parlamentima proći u skladu sa očekivanjima i da će Republika Hrvatska postati članica Europske unije 1. srpnja ove godine. Jedno od važnih pitanje kojim ćemo se baviti u članstvu Europske unije je pristupanje ostalih zemalja članica JI Europe Europskoj uniji. U tome Republika Hrvatska ima i svoj uži nacionalni interes, ali ima i širi interes uređenja toga prostora i kvalitete odnosa koji će na tom prostoru biti. Jednako tako to može biti i prilika za afirmaciju naše zemlje u europskim tijelima na tom važnom pitanju stabilizacije toga prostora. Stoga me zanima što Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i Vlada Republike Hrvatske čine da bi Republika Hrvatska udovoljila tome cilju dakle integracije prostora JI Europe, da bi ostvarila nacionalne interese u tom smislu i koja je uloga Centra izvrsnosti u tom procesu.
Hvala lijepa. Odgovara poštovana prva potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske i ministrica vanjskih i europskih poslova Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče hvala lijepa. Jedan važan posao koji se privodi kraju i istina je da Hrvatska ulazi u EU na jedan ili barem na nešto drugačiji način od drugih zemalja u proširenju EU na istočnu Europu, one iz 2004. i one iz 2007. Na neki način Hrvatska ulazi kao sa posebnom zadaćom. Ni jednoj zemlji prije nas nije se gotovo u istoj rečenici uvijek postavljalo pitanje kad se kaže vi ćete ući 1.7. Gotovo uvijek slijedi pitanje što ćete učiniti u vezi sa svojim susjedima i u vezi sa cijelom susjednom regijom. Mi to prihvaćamo jer znamo da je to prvo preduvjet trajne stabilnosti Hrvatske u kojoj mjeri je političku agendu promijenio proces ulaska u Hrvatskoj i u kojoj mjeri je stabilizirao naše vlastite institucije da ima taj potencijal i u našem susjedstvu. Dakle, napredak u tim reformama naših susjeda naš je direktni sigurnosni i ekonomski interes. U ovom trenutku u tom pravcu radimo 3 stvari. Jedan je Centar izvrsnosti gdje smo okupili ljude koji su sudjelovali u našem pregovaračkom procesu u različitim područjima. Unutar toga organiziramo seminare uglavnom za državnu upravu u susjednim zemljama. Do sad smo imali preko 160 polaznika u Bosni i Hercegovini. Radimo sa Crnom Gorom direktno na formiranju njihovog pregovaračkog tima i opremanju njihovog pregovaračkog tima. Čak i zemlje izvan regije za to imaju interes, recimo Moldova s kojom smo potpisali Sporazum o europskoj suradnji. Prenošenje iskustva očito da je sa naše strane možda najupotrebljivije znanje zato što je najrecentnije, prema tome najsličnije onome što će njima trebati, a istovremeno i najkompliciraniji put smo mi prošli zbog očitog razloga što EU uči. Dakle, u okviru Centra izvrsnosti surađujemo što se financijskih sredstava tiče i sa nizom fondacija, dakle da se to ne financira samo iz proračuna ili u perspektivi iz zemalja naručitelja, nego i iz europskih fondacija i bilateralnih fondacija. Druga stvar koju radimo, koju ćete vi imati ovdje na dnevnom redu je hrvatska kuća koja je jedna vrsta začetka hrvatskog recimo šta ja znam Zaklade Servantes ili Goethe instituta ili takve vrste koja će za početak funkcionirati u regiji i koristiti kulturu, znanost i obrazovanje u komunikaciji sa u prvom redu regijom gdje imamo onu prednost koju recimo imaju anglosaksonci gotovo na cijelom svijetu. Ovdje imamo prednost da jezik razumije otprilike 20 milijuna ljudi i kroz to možemo stvarati povoljno okruženje za Hrvatsku. I konačno imamo i ove teme oko kojih se dogovaramo vezano na ulazak u Uniju, pograničnu suradnju, pogranični režim, prekogranične projekte. Dakle, sve ono što s jedne strane se otvara kao mogućnost ili kao zahtjev nakon našeg ulaska u EU a može se iz zahtjeva pretvoriti u pozitivno ili negativno. Mi ga pretvaramo u pozitivno. Hvala.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Drago mi je da je odgovor gospođe ministrice potvrda da Republika Hrvatska prepoznaje to kao svoj strateški interes. Ja bih samo napomenuo da će europski zastupnici, hrvatski zastupnici u Europskom parlamentu biti očekuje se u važnim tijelima koja će odlučivati o tome procesu u Odboru za vanjsku politiku i u posebnoj delegaciji za odnose sa ovih 6 zemalja, pa pozivam Ministarstvo vanjskih i europskih poslova da uspostavi dobru suradnju sa tim zastupnicima kao što pozivam Vladu Republike Hrvatske da na ključnim, strateškim, nacionalnim pitanjima uspostavi suradnju vladinih tijela i hrvatskih zastupnika u Europskom parlamentu. Zahvaljujem na odgovoru i ne tražim pisani odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama. Četvrto pitanje i poštovani zastupnik Tomislav Karamarko. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, gospodine Milanović na pretposljednjem aktualnom satu, dakle 14. studenog prošle godine odgovarajući na moje pitanje koji su i kakvi rezultati vaše gospodarske politike i što dalje vaš odgovor sveo se otprilike na to da razmišljamo i radimo. Evo ga, prošlo je i 5 mjeseci od tog dana. Želio bih vas ponovo upitati koji su i kakvi rezultati proizašli iz vaših razmišljanja i rada na gospodarskom oporavku? Gdje se ti rezultati mogu vidjeti, gdje su oni egzaktni i kako se mogu izmiriti. Molio bih doista konkretan odgovor.
Hvala lijepa. Odgovor daje predsjednik Vlade Republike Hrvatske, poštovani Zoran Milanović. Izvolite predsjedniče.
Uvaženi kolega, 4 mjeseca se pripremate na pitanje onda ga niste u stanju ni pročitati. Opet ste me istu stvar pitali i ne mogu vam odgovoriti. Samo vi lupajte. Dakle, na ovakve provokacije nasjedati neću. Na ovakve provokacije … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnici, hoćete li čut odgovor vi. Onda niste trebali pitati ako vas ne zanima. Dajte da, molim vas, dajte da se čuje, molim vas dajte da se čuje. Izvolite.
Dok mi uvodimo reda u državu koju ste ostavili u kakvom ste je stanju ostavili ne samo u gospodarstvu nego i u svemu ostalom, vi se ne pojavljujete u Saboru zbog čega sam ja svojevremeno kritiziran kad sam bio u opoziciji. Pogledajte koliko sam ja imao govora i nastupa zajedno nego, dakle više nego svi moji prethodnici na mom mjestu u opoziciji zajedno i opet nedovoljno. Vas ovdje uopće nema i onda se pojavite svaka tri, četiri mjeseca … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nema vas, kakvo pitanje takav i odgovor. Nema vas na raspravama o državnom proračunu, ne na glasanju, na raspravu o državnom proračunu niste došli. Prema tome, vi ćete na ovo pitanje dobiti pisani odgovor. Vi ćete dobiti pisani odgovor na ovo pitanje jer to je pitanje koje otvara puno elemenata. Dakle, ne mogu vam odgovoriti ni u 4 minute što ova Vlada radi. Ova Vlada uvodi reda da bi sutra bilo rada. Prema tome, na ovakvo pitanje konkretniji odgovor vi ne možete dobiti. A, dakle umjesto da budete u ovom Saboru, da mu više doprinesete, kažem i mene su kritizirali ali ja sam očito bio, ne očito to je provjerljivo po brojkama, dakle aktivniji nego bilo koji moji prethodnik i opet nedovoljno, uvijek osjećam da je to nedovoljno ali vi i ja se u tome ne možemo uspoređivati. A vi umjesto da ste ovdje vi se cinično smješkate na ksenofobične ispade ljudi koje ste stavili na listu za Europski parlament. I zato je moj odgovor, to je vama jako zabavno kao što je vašem kolegi liječniku, stručnjaku za ekonomiju zabavno što SDP provodi zakone i administrativno se uskraćuje 5 milijuna kuna, to je sve skupa jako smiješno. Vidjet ćemo tko će se zadnji smijati ali od srca, samo naprijed. Dobit ćete pisani odgovor ne samo što je to moja dužnost i dužnosti se i zakona držim nego i zato što ne možete dobiti na ovakvo pitanje što vi radite, to je vaše pitanje. Radim, radim. Dakle, zemlju koja je bila u fiskalnom i financijskom neredu dovodimo u red. I to će birači ili prepoznati ili neće prepoznati. Ja im ne mogu biti tutor i ne mogu im držati lekcije. A kad sam vam rekao da se niste pojavili tu, barem vas ja nisam vidio mjesecima, i da niste u stanju niti pročitati pitanje onda dopustite i morate to dopustiti jer ovo nije gledajte dobacujete, volite govoriti kaj ste nervozni, langsam, i njemački smo naučili u međuvremenu, to volite … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, to me ne smeta. To me uopće ne smeta, ali ja koristim ovu priliku da vam kažem tko ste, što ste i na što se svodi vaš politički rad i rad organizacije koju predstavljate. I ovo će mi neki ljudi u mojoj stranci zamjeriti jer daju mi drukčije savjete, kažu mi prešuti to, pusti ono, neka se muče sami. Međutim, ja vam to moram reći da radi hrvatske javnosti jer mi želimo da iza nas kad god to bilo ova zemlja bude bolja, da standardi politike budu drukčiji. Ako ja za to moram platiti cijenu kao političar ja ću je platiti jer ovo što radim doživljavam kao određeno ulaganje političkog kapitala kojeg sam dobio na izborima. I otvoreno govorenje o stvarima za koje smatram da štete Hrvatskoj, da su loša. I zato, s obzirom da su izbori za nekoliko dana ja ću reći ne nacionalizmu i ksenofobiji, modernoj Europi modernu Hrvatsku za moderno i otvoreno gospodarstvo i kao saborski zastupnik izvorno izabran koristim ovo i kao predsjednik Vlade koristim ovu priliku da u horu o tome javno govorim. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] I za kraj, sad stvarno za kraj kaj ste nervozni? Pa ako rasprava o proračunskom rebalansu bude u poslijepodnevnim i večernjim satima pa šanse da je gleda veći broj građana rastu jel' tako? [[Upadica Leko: Vrijeme.]] Ili možda mislite da je cijela nacija pred televizorima u 10 ujutro?
Hvala lijepa. Dobro ako mogu reći jednu rečenicu, razumijem političko djelovanje i kad se lupa i kad se galami … [[Upadica Reiner: Kad se vrijeđa zastupnik to ne razumijete ne?]] Samo da završim, dozvolite mi da završim. Sve je pred građanima. Ovo je prijenos javni, javna sjednica Hrvatski parlament. Vi ste postavili pitanje, premijer je odgovorio. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Samo, molim vas. Pa nemojte tražiti da govori što vi hoćete. Što vi hoćete onda ne biste ga ni pitali. Ako hoćete odgovor koji je on rekao onda je to njegovo pravo da odgovori, vaše je pravo da odgovorite da se slažete ili ne slažete. Ali prije toga imamo prijavljene dvije povrede Poslovnika pa ću vam dati gospodine zastupniče da se očitujete u odgovoru. Prva povreda Poslovnika i poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo upozoravali smo već na to, ali vi uporno kršite članak 184. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji kaže da odgovor na postavljeno pitanje kada odgovara član Vlade ili premijer traje u pravilu dvije minute ako je to zbog složenosti pitanja potrebno odgovor može trajati do 4 minute. Uporno i svima dajete 4 minute odgovora. Ovo pitanje je doduše bilo složeno pitanje, ali odgovor je bio sve drugo, lamentiranje da ne kažem vrijeđanje itd., ali lamentiranje o svemu i svačemu a nije bilo niti riječi odgovora na postavljeno zastupničko pitanje a to je bilo što je rezultat promišljanja premijera o gospodarskom stanju u Hrvatskoj jer je pred dva mjeseca ili tri rekao da počinje razmišljati. Evo, stoga molim vas da ograničite vrijeme onako kako je sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora. Da to bude u pravilu dvije minute.
Najprije da kažem da ne smatram da je učinjena povreda Poslovnika. Mogu li završiti? Ne smatram da je učinjena povreda Poslovnika jer svi u Saboru, svi, baš svi, sami odlučuju o tome što smatraju vrijednim pitanjem. I svi koriste maksimalno mogućnost iz Poslovnika da u svojem pitanju, svojem komentaru izlože svoje stajalište. Prema toma, standard je isti za sve. Mislim da imamo vremena i da građani zaslužuju da to vrijeme koristimo za pitanja i odgovore. Dakle, nema povrede Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 110. ovog novog Poslovnika koji još nije objavljen jer je Vlada obavezna na zahtjev Sabora izvijestiti Sabor o svom radu a ne pričati o temama koje nisu postavljene. Povrijeđen je članak 184. o kojem je govorila kolegica Lovrin. Jer mi smo dovoljno pismeni da možemo protumačit u tom članku 184. stavak 2. da odgovor na postavljano pitanje u pravilu traje 2 minute, a ako je to zbog, znači iznimno, zbog složenosti pitanja onda 4 minute. I povrijeđen je članak 216. Poslovnika jer je svojim nastupom predsjednik Hrvatske vlade uvrijedio i vrijeđa kontinuirano zastupnike Hrvatskoga sabora time stavljajući sebe i Hrvatsku vladu iznad Hrvatskog sabora koji bira tu Hrvatsku vladu. Vrijeđajući hrvatske zastupnike vrijeđa i sve hrvatske građane koji su hrvatske zastupnike izabrali. I mi znamo i za izjave da je bilo izjava predsjednika Vlade da se radi o slučajnoj državi, bilo je onda izjava da se radi o slučajnom premijeru. A ovo je, kako se ponaša naš predsjednik Vlade sve više liči da se radi o promašenom predsjedniku promašene Vlade. Jel ovo nije uredu, ovo nije dostojno, vi vrijeđate kontinuirano gospodine predsjedniče Hrvatske vlade sve zastupnike, a vi ne reagirate na to gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora.
Poštovani zastupniče, potrudit ću se da vam dam snimku ovog što ste vi sami govorili kolika je kontradiktornost u vašim ocjenama. Slažete li ste? Slažete, nadam se da se slažete. Dakle, ja ocjenjujem da je zastupnik taj koji ocjenjuje je li njegovo pitanje važno, odgovorno i komplicirano. Ne da ja arbitriram kako ćete se vi obratiti svojim biračima. … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, oprostite ja bih sad završio, oprostite molim vas barem toliko. Dakle, umjesto da ste zahvalni da možete govoriti u Hrvatskom saboru prema svojoj vlastitoj ocjeni, prema svojoj vlastitoj odgovornosti i prema biračima, vi tražite da vam se to reže. Prema tome, nema riječi o povredi Poslovnika. Svi imaju isti tretman, svi imaju pravo govoriti. Oprostite, hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] To smo završili, nema povrede Poslovnika prema ocjeni mojoj. Možete se obratiti, znate postupak, odlično. Hvala lijepa. Vi ste već iskoristili sada pravo, dva puta ne možete o istoj stvari. … [[Upadica se ne čuje.]] To znate kao zastupnica, to znate i pogotovo. … [[Upadica se ne čuje.]] Najavljujete, hvala lijepa. Urbi et orbi, bit će rasprava o povredi Poslovnika na nadležnom tijelu po zahtjevu zastupnice Ane Lovrin i po zahtjevu poštovanog zastupnika Dinka Burića, slažem se. Hvala lijepa, to je procedura, poštujemo je. Hvala lijepa. Idemo na 5. zastupničko pitanje, a ispričavam se. Očitovanje poštovanog zastupnika Tomislava Karamarka.
Pa gledajte, nažalost mi smo otprilike očekivali ovakvu reakciju gospodina premijera jer ona je uobičajena. Međutim, gospodine predsjedniče meni je žao da vi sudjelujete kao statist u ovoj lošoj predstavi koju režira gospodin premijer. Doista nije dostojno Hrvatskog sabora. A sad ću vrlo kratko nabrojati ono što sam htio i ako gospodin Milanović dopusti pročitao bih neke egzaktne podatke koji ukazuju na groznu i lošu situaciju u kojoj se država nalazi. Dakle, od kad gospodin Milanović i njegov tim vruće razmišljaju i žestoko rade smanjen je kreditni rejting ove države, dakle, on je sad u smeću. Bruto domaći proizvod u 2012. smanjuje za 2%, a u ovoj godini je nastavljen pad svih relevantnih pokazatelja. Industrijska proizvodnja smanjena je tijekom prva dva mjeseca ove godine za 0,5% u odnosu na prva dva mjeseca prošle godine, dok je pad u odnosu na isto razdoblje 2011. čak 3,7%. To je bilo u vrijeme, dakle HDZ-ove Vlade 2011. Izvoz robe u siječnju smanjen je za 9,2 u odnosu na siječanj prošle godine. Građevinski radovi u siječnju 6,5% manji nego u siječnju 2012. i 13,3% manje nego u siječnju 2011 [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Promet od trgovine na malo, a to znači osobna potrošnja i standard hrvatskih građana u siječnju je pao za 5,9% u odnosu na siječanj 2012.
Hvala, hvala lijepa.
Oprostite, molim vas svi su imali vremena. I dalje bilježimo relativni porast nezaposlenosti. Znate li da od ljudi koji u jednom mjesecu izgube posao možete napuniti Zagrebačku arenu?
Hvala lijepa.
I još jednu rečenicu, molim vas. Očito da nakon obmane koju nazivate Plan 21. nemate više nikakvog plana i da je hrvatsko gospodarstvo prepušteno stihiji u režiji ove Vlade. Hvala lijepo.
Evo, cijelu minutu ste iskoristili više, dobro je.
Vratit ću vam to.
Peti zastupnik, 5. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Programom Vlade Republike Hrvatske je preuzeta obaveza da će se donijeti Zakon o potpomognutim područjima i da će taj zakon zamijeniti Zakon o područjima posebne državne skrbi, Zakon o obnovi Grada Vukovara, Zakon o brdsko-planinskim područjima i da će se uklopiti kao sastavni dio ili kao zakon koji će biti komplementaran Zakonu o regionalnom razvoju u RH. S obzirom na činjenicu da oko 46% općina i gradova na području RH prema mjerilima indeksa razvijenosti bi zapravo trebalo biti tretirano kao područja koja bi ili trebala biti potpomognuta ili bi trebala imati posebne fiskalne mjere kako bi dostigle stupanj razvijenosti koji je neophodan i koji bi jamčio građanima koji žive na tim područjima ustavna prava. Stoga postavljam pitanje potpredsjedniku Vlade odnosno njegovom zamjeniku, gospodinu Čačiću odnosno gospodinu Puljizu kada će biti donesen Zakon o potpomognutim područjima i kada će se stvoriti pretpostavke da bi se na ovim područjima, dakle koje obuhvaćaju golemo područje RH počele provoditi djelotvorna politika, izgradnje komunalne, socijalne i svake druge infrastrukture jer o tome ovisi i koliko će ovo područje i građani koji žive na njima, jedinice lokalne samouprave na tom području biti uključene u korištenje strukturalnih i kohezijskih fondova koje očekujemo sa pristupanje EU.
Odgovor na zastupničko pitanje, zamjenik ministra Jakša Puljiz. Izvolite poštovani Jakša Puljiz.
Uvaženi zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Poštovane zastupnice, zastupnici, namjera Hrvatske Vlade, poglavito Ministarstva regionalnog razvoja EU fonda je da donese konzistentni skup mjera u području politike regionalnog razvoja jedna od područja na kojima je potrebno napraviti izmjene i poboljšati sadašnju situaciju u odnosu na zakonski okvir određivanja slabije razvijenim područja. Naime trenutno imamo više paralelnih sustava određivanja potpomognutih područja, od područja posebne državne skrbi, od brdsko-planinskih područja do potpomognutih područja mjerenih indeksom razvijenosti. I trenutno imamo situaciju i lokalne jedinice koje zaista jesu izuzetno u velikim socioekonomskim poteškoćama i zaslužuju posebnu podršku državu ali isto tako u sadašnjem sustavu imamo neke jedinice koje zapravo po običajnim standardnim mjerilima razvijenosti ne zaslužuju tu pomoć, posebnu pomoć države. Tako da namjera Vlade je da donese novi zakonski okvir kojim će se ovaj sustav unificirati, koji će standardizirati mjerila razvijenosti gdje će imati socioekonomsko obilježje kao glavno obilježje stupnja razvijenosti i onda na taj način ćemo usklađivati i razvojne mjere. Dakle odgovor je da, priprema se novo zakonsko rješenje gdje će određivanje područja koja zaostaju u razvoju mjeriti isključivo na socioekonomskim kriterijima i na taj način ćemo istovremeno dobiti instrument pomoću kojeg ćemo moći bolje ciljati pojedina područja sa sredstvima iz strukturnih područja gdje naravno imamo veliku priliku obzirom na značajna sredstva koja RH ima na raspolaganju.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Milorada Pupovca.
Zahvaljujem gospodine zamjeniče ministra Grčića i naravno nas raduje činjenica da Vlada radi na stvaranju novog zakonodavnog okvira. Ali nas kao i pretpostavljam ni vas ne veseli činjenica što smo dosada izgubili toliko vremena da se stvori zakonodavni okvir, odnosno što tražimo zakonodavne okvire od jednog modela do drugog modela pa bih vas u ime kluba SDSS-a molio da se ta potraga skrati i da se postupak izrade zakona također skrati. Jer ljudi koji žive samo ću podsjetiti, kolegice i kolege u ovom saboru koji žive npr. na području Gvozda ili Vrgin Mosta, imaju 35% nezaposlenosti, ljudi koji žive na području Biskupije imaju 36% nezaposlenosti, ljudi koji žive u Trpinji imaju 61% nezaposlenosti, na Udbini 74% nezaposlenosti, u Darni 54% nezaposlenosti odnosno 68% nezaposlenosti. Prema tome ovi ljudi očekuju da brzo djelujemo.
Šesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje usmjerit ću predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. U zadnje vrijeme svjedočimo jednoj raspravi, jednoj polemici a koja se tiče naplate naknade za prolaz kroz tunel Sv. Ilija. Kao što znamo gotovo svi veći tuneli u RH, navest ću samo jedan, tunel Učka su pod naplatom. Molim vas da iznesete vaše mišljenje o tome da li treba i za ovaj novi tunel uvesti naplatu ili ne. Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade RH poštovanog Zorana Milanović. Izvolite.
Uvaženi kolega, Parlament je govornica, politička govornica i dok sam predsjednik Vlade ili saborski zastupnik to će za mene i bit koliko god se neke toga užasavali i pokušavali me ušutkati i koliko god im se ne dopadalo ono što govorim pa čak i kad misle da vrijeđam saborske zastupnike. Ja sam uvjeren da to ne činim, nego otvoreno govorim. U krajnjoj liniji uvažena zastupnica Lovrin je rekla da lamentiram, nek pogleda značenje te riječi, lamentiranje izvorno znači zapomaganje, kukanje, čak narikanje, ako sam kukao i narikao nisam vrijeđao a nisam vrijeđao ali šutjet neću, nema šanse. Kako pitate tako ćete odgovor dobiti. Uvaženi kolega na odgovor na vaše pitanje, dakle ako mi dopustite ispravio bih vas ne gotovo na sve tunele nego na baš sve tunele i u baš svim tunelima koji su novi, moderni, podvrgnuti visokim standardima zaštite, protupožarne zaštite, visokim troškovima održavanja plaća se u Hrvatskoj tunelaranima. Bilo bi dobro da su besplatni kao u Njemačkoj, međutim u Njemačkoj ustvari nema tunela, kao u Austriji, međutim u Austriji nisu besplatni. U Austriji nisu besplatni, vozite se na vinjetu 90 eura cijelu godinu ali kad god uđete u tunele na Tower, Autobahnu platite 10 eura, zašto? Zato jer to strahovito puno košta. Da se vratimo malo natrag. U vrijeme kada je jedan koncesionar koji je imao političku podršku ali valjda i dobre namjere krenuo raditi taj tunel da bi nakon par godina odustao i shvatio da je to gotovo neisplativ projekt. U to vrijeme manje-više isti ljudi koje danas gledamo po televiziji, koji pripadaju jednoj političkoj stranci, a to su me inače podsjetili u Hercegovini neki dobri ljudi ovih dana su kukali protiv tog tunela jer da će im u njihova obalna mjesta dovesti ljude da se ne navodim grube epitete. To je bilo prije ne tako puno godina. Danas, mjesec dana prije lokalnih izbora slušamo o tome da država malte ne reketari stanovnike tog kraja zato što za uporabu jednog skupog tunela duljine skoro 5km, koji ima ogromne troškove održavanja se usuđuje razmišljati o tome da kao i u svim drugim tunelima u Hrvatskoj naplati tunelarinu. Vratimo se opet natrag. Kada je privatni koncesionari, koncesionari nisu karitativna družba nego ljudi koji žele zaradu, odustao od projekta nakon što je iskopao rupu dakle brlog a ne tunel, ušla je Hrvatska država. Kako je ušla? Tako što su tadašnji vaši časni lideri od kojih neki i dan danas sjede u Hrvatskom saboru to preuzeli na državu, zadužili do grla Hrvatske autoceste, dok sam predsjednik Vlade javne kompanije se na takav način neće upropaštavati i onda nakon što su do kraja iskoristili kreditni kapacitet Hrvatskih autocesta, a istu stvar napravili sa autocestom Rijeka-Zagreb kod financiranja riječke zaobilaznice to odlučili prenijeti na Hrvatske ceste koje za to nemaju ni uvjeta, ni novaca, ni mogućnosti. Znate kako ja to zovem? Nepošteno, ne fer, varanje ljudi, nekorektnost, kriva politika. Dakle, ja sam uvjeren da će se naći način da ljudi koji stalno koriste taj tunel za gospodarske svrhe, tu prije svega mislim na ljude Dalmatinske zagore, iz Dalmatinske zagore pa iz Hercegovine ako zaista postoji poslovni interes da pod povlaštenim uvjetima unaprijed kupe elektronsku naplatu cestarine. Onaj tko ima ekonomske interese pomoći će sebi i pomoći će onome tko taj tunel mora održavati, to je vrlo jednostavna računica. Onaj tko želi doći samo na kavu čemu su se još donedavno veliki naši sugrađani iz nekih od tih mjesta protivili da im kao zatrpavaju plaže oni će platiti kao i ja i vi punu cijenu tunelarine. I tu nema kompromisa da si mi brat, da si mi rođak iz mog sela nema kompromisa. Dakle ono što je nama … [[Govornik se ne razumije.]] ono što je napravljeno prije nekoliko godina je nepošteno i to je način upropaštavanja hrvatskih kompanija i hrvatskih javnih društava [[Upadica: Hvala.]] Ne bu više tako bilo.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Evo zahvaljujem na odgovoru i u potpunosti se slažem i doista mislim da moramo svim hrvatskim građanima pristupati na isti način. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. 7.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Gospodine ministre Jakovina, krajem ožujka Ministarstvo poljoprivrede je izdalo već sada famozno priopćenje da se Prošek ne može prodavati nakon 1.srpnja. ja sam na to reagirao, vidjeli ste i na naslovnoj stranici Slobodne Dalmacije da to nije točno da se može, da ne postoji nikakva zabrana, da se prodaje Prošek nakon 1.srpnja pod tim imenom, to su kasnije i drugi tražili i vi ste doista dan kasnije 3.travnja priznali grešku, povukli to priopćenje. Ljudski je pogriješiti. Međutim, danas, jutros upalim Hrvatski radio i slušam kako ste opet promijenili mišljenje i kažete ne, ne može se prodavati Prošek nakon 1.srpnja. E sada ako je priopćenje bilo točno, zašto ste ga povukli? Ako je netočno zašto danas opet mijenjate mišljenje? Pitam vas da mi odgovorite vrlo precizno, da li ste možda vi kao ministar potpisali nešto neki dokument pa nacionalni, neki pravilnik gdje ste možda izbrisali vi Prošek i da nam kažete i nama i čitavoj hrvatskoj javnosti, da li se Prošek pod tim imenom može prodavati nakon 1.sprnja? Hvala vam.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Stier, otprilike ste kronologiju više-manje točno rekli ali ste zaboravili reći da je Prošek desertno vino koje ima tradiciju i ima proizvodnju u RH … bio predmet pregovora puno prije ovoga stajališta o poglavlju 11 o pregovorima o poljoprivredi i ruralnom razvoju je vaša vlada 2008.zauzela. između ostalog je tu bilo kao predmet pregovora i Opalo i Plavac i Mlado vino Portugizac i … i Prošek. Također znamo da je poglavlje 11 pregovori trajalo od 10.mjeseca 2009., zaključno sa 4. mjesecom 2011., da je bilo stanki, prigovora, da je bilo i određenih zahtjeva Talijanske vlade i da je vaša vlada korigirala stajalište i Prošek kao takav povukla sa liste, da je završeni pregovori, zatvoreno poglavlje i da je Prošek kao takov se nije našao na listi tradicionalnih naziva zbog zahtjeva odnosno sličnosti sa Prosekom talijanskim i uvjetima Talijanske vlade koju i sada ako pratite medije kao takove vidite. I znate koje su moguće konsekvence? Konsekvence su da dobijemo tužbu od EU komisije ili da talijanski proizvođači da li kao regija ili udruga nas također tuže prema EU komisiji ako zadržimo taj naziv. I to smo sve skupa cijelo vrijeme znali. Gospodin koji je vodio pregovore je bio zadužen za pregovore gospodin Božić nije čak ni svojoj najbliže suradnike, govorim o ljudima koji su u stručnim službama Ministarstva poljoprivrede uputio dostatno i informirao o tome šta je ispregovarano, a nažalost i gospodin Pavić koji je bio glasnogovornik Ministarstva poljoprivrede, kasnije i Vlade je vrlo zgodno to zaboravio obavijestiti javnost i same proizvođače. Kada govorite o pravilniku odnosno podzakonskim aktima koji su potpisani, da mi smo morali zakonsku regulativu u cijelosti usuglasiti i uskladiti sa zakonskom regulativom EU i govorim o pravilniku koji je potpisan krajem prošle godine o zaštićenim oznakama izvornosti i zaštićenim oznakama zemljopisnog porijekla, tradicijskim izrazima i oznakama za vino. I sukladno onome što je ispregovarano i kakve su nam obaveze normalno da se Prošek nije mogao naći na toj listi što nas ne sprečava i što ne znači da nismo napravili sve da naše proizvođače tog odličnog … organiziramo i na njihovu inicijativu budemo spremni već dan poslije ulaska podnijeti odnosno pokrenuti postupak zaštite samog naziva Prošeka. Nije rečeno da se Prošek neće moći proizvoditi ali se pod tim nazivom neće moći prodavati. Moramo zaštititi oznaku izvornosti. Kada govorimo o nespretnosti ili ishitrenosti objave samoga na stranicama ministarstva, da, stručne službe su pogriješile zato što nisu ispoštovale cijelu proceduru koju su trebale da s time budu upoznati i pomoćnici i kabinet ministra. I zbog toga će nositi određenu odgovornost za taj postupak. Ali tu nije bilo greške, a govorim o najbližim suradnicima i bivših pregovarača i ljudi koji su bili uključeni u ono što je ispregovarano. Znali smo šta je nažalost, sve ove godine nismo te nepopularne stvari koje su, ili koje nam se nisu najviše sviđale, kvalitetno prezentirali i javnosti i samim proizvođačima. Ovih par dana ako ništa drugo imamo pozitivne efekte i feedback od samih proizvođača prošeka kada smo dali dosta dobru reklamu odličnom vinu, govorimo o relativno maloj proizvodnji, ali nakon zaštite, oznake izvornosti, odnosno samoga imena, nadamo se i napraviti ćemo sve da se ta proizvodnja poveća. Da sam ciničan, a nisam, mogao bih reći zapravo da je gospodin koji je vodio pregovore bolje ispregovarao priču o prošeku, vjerojatno bi danas bio savjetnik u Dalmacijavinu. S obzirom da je bio puno djelotvorniji i puno bolji sa šećerom danas je savjetnik u jednoj šećerani. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Očitovanje zastupnika, poštovanog Davora Ivo Stier.
Ministre opet ste pokazali da nemate pojma, opet ste netočno rekli da se prošek ne može prodavati nakon 1. srpnja. Može se prodavati nakon 1. srpnja pod tim imenom, ako će Talijani tužiti neka tuže, na sudu će se dokazati da prošek i prosecco nije isto. I može se i dok traje taj sudski postupak koji je normalan u Europskoj uniji prodavati pod imenom prošek. Dakle, opet ste pokazali neznanje, a evo što se tiče pregovarača, mi smo ga poslali, evo glavnoga i u Bruxelles i ova vlada za ambasadora, što se tiče pregovaračkih stajališta svi su oni autorizirani od predsjednice nacionalnog odbora, danas ministrice europskih, vanjskih i europskih poslova. Prema tome, nemojte i vlastite drugove sada u ove vode jednostavno ubaciti. Vidite još jednu stvar. Imate tu barem dva resorna ministra iz Dalmacije koji su za europska pitanja, potpredsjednik za europske fondova, potpredsjednik Mimica ni oni nisu reagirali. Niti ljudi na vašoj listi, javnost ih možda ne znaju, vi ih možda bolje znate, ali ni oni nisu reagirali. Samo ste pokazali da ne znate, a to neznanje može nas vrlo skupo koštati.
I za mene je prošek i vino važno, ali 20 sekundi je 20 sekundi. … [[Upadica se ne čuje.]] Kažem i za mene je prošek i vino važno ali 20. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je. … [[Upadica se ne čuje.]] Da i za mene. Sljedeće zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre Jakovina pitanje ću uputiti vama. Vidim da ste dobro usvojili tekuću problematiku oko vina i vinskih problema, ali bih i jednako tako voljela da ste usvojili problematiku koja tišti hrvatske građane iz brojnih krajeva Hrvatske a riječ je o poplavama, riječ je o odronima cesta, ugroženim kućama. Riječ je o ljudima koji vape za pomoć, koji se organiziraju, koji čiste vodotoke, spašavaju imovinu, glasni su a vi ste nešto jako tihi. Pušta na sve strane kažu ljudi, a bome pušta na sve strane rekla bih ja i u vašem ministarstvu. I očito je da u sustavu koji vi vodite voda došla kako se kaže do grla. Nismo čuli niti jednu konkretnu mjeru što ćete napraviti. Podsjetiti ću vas da su sredstva za održavanje sustava ista, da postoje i stoga još više zabrinjava činjenica zašto nema rezultata. Očito je da ministarstvo loše brine o sustavima i da vlada tamo potpuno neznanje i neorganiziranost. Jednako tako podsjetiti ću vas da se čak ljudima blokiraju računi zbog neplaćanja vodne naknade, dakle, novac je tu. Međutim pitam vas još nešto drugo, elementarne nepogode, naravno teško je spriječiti, međutim moguće ih je prevenirati. Obećali ste ljudima u Međimurskoj županiji da ćete pomoći, da će se sanirati nakon one velike katastrofe nasip. Osigurali ste samo sredstva do kraja ove godine za projektnu dokumentaciju. Što znači da je sve u Božjim rukama, da se nadamo da na jesen ponovno neće biti ovakve katastrofe. Jednako tako, nedopustivo je što od 30 milijuna kuna, koliko su štete iznosile, vi ste proslijedili samo 4 milijuna. Gospodine ministre što vi činite, kada će ljudi dobiti naknadu za svoje štete? I mislite li se napokon pojaviti na nekom području, pogledati ljudima u oči i reći, da razumijem vaše probleme, da potruditi ću se riješiti ih, da, moramo to riješiti? Jer o tome ovise [[Upadica: Hvala, postavili ste pitanje]] vaši životi, vaša imovina. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovana kolegice Glavak, podsjetiti ću vas da Hrvatske vode samo u 2012. godini su u investicije, što novih projekata, što održavanja, odnosno investicijskog ulaganja uložilo i realiziralo preko 2 milijarde i 400 milijuna kuna. Značajno iznad plana koji je bio planiran 11.-te na 12.-tu na nivou milijardu i 200 milijuna kuna. Da li se može sve napraviti u godinu, godinu i pol dana? Ne. Sami ste rekli da se ove godine radi projektna dokumentacija za nasipe u Međimujru. Zašto? Zato što ih sve ove godine nismo imali napravljeno kao projektnu dokumentaciju. Vodne građevine za zaštitu od poplava se ne mogu raditi improvizirajući, mora biti točno razrađena projektna dokumentacija, ishođene sve potrebne dozvole i onda se radovi rade. O tome, odnosno proizvoljnoj konstataciji da Hrvatske vode ne rade dobro svoj posao ili dovoljno posao ili dovoljno posao se ne mogu i ne želim složiti. Jer ovoliku količinu oborina koju imamo kroz ovaj zimski i proljetni period je nešto što značajno odudara od višegodišnjeg prosjeka. Samo u zadnjih 10 dana imali smo više od 100 milimetara padavina po metru kvadratnom što je stvarno negdje u prosjek cijelih mjesečnih padavina u proljetnom dijelu. Da ne govorimo količine, velike količine vode koja nam dolazi zbog naglog topljenja snijega. Ako govorimo o tome da Hrvatske vode ne rade onda trebate vodit računa i ovo što je sad najizloženije trenutno područje Lonjskog polja, lijeva obala Lonjskog polja i Jasenovac su poduzete mjere što u redovnom, što u izvanrednim obranama od poplave unazad 15-tak dana i ovaj dio nivoa koji je sad u Lonjskom polju je daleko iznad višegodišnjeg prosjeka, a sve one radnje koje su poduzeli vrijedni djelatnici Hrvatskih voda koji su pomognuti i sa javnim vatrogasnim postrojbama, dobrovoljnim DVD-ima, policijom, civilnom zaštitom koji su dignuti na ovu potencijalnu opasnost drže situaciju pod kontrolom. Trenutno je 12 cm u opadanju vodostaj u tom dijelu i nadamo se da neće biti proboja nasipa koji su dignuti na vrijeme 8 do 10 dana ranije jer se predvidjelo šta će se desit u visini od nekih 50 do 60 cm i konstantno se dežura i vodi na svakom metru oko toga nasipa. Kad spominjete poplave koje su prošle godine bile na Dravi, govorimo o milenijskoj vodi, imali smo 3300 litara u sekundi protoka, a najveći ikad zabilježen protok na Dravi je bio 2700 litara. Nisu mogli svi nasipi koji godinama nisu održavani, u koje se godinama nije kvalitetno ulagalo i na način kako je trebalo, izdržati tako veliku vodu. Štete su bile, koliko smo mogli intervenirali smo i pomognuto je i najugroženijim jedinicama lokalne samouprave i građanima, ali sustav mora biti posložen tako da radi preventivno, da se ulaže na vrijeme, da se gradi po prioritetima onako kako treba i to Hrvatske vode rade. Planovi upravljanja, planovi investicija su napravljeni, do 2018. odnosno '23. imamo gotovo 4 milijarde eura na raspolaganju, od toga je 3 milijarde eura koje ćemo povući izvana. Sustavi navodnjavanja, … sustavi, kanalske mreže koje moraju biti u funkciji i zbog samog navodnjavanja, ali pogotovo kad su problem velikih voda se rade. Ne mogu se radit preko noći. Bilo bi nam puno lakše da smo zatekli veliki broj gotove projektne dokumentacije, gotovih projekata koje možemo realizirat. Nažalost dosta toga moramo sad projektirat, sad radit, ali Hrvatske vode su spremne to i sukladno izazovu koji je ispred njih će odradit maksimalno svoj posao. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, imate milenijski problem meni se čini, kao što smo mi imali kažete milenijsku vodu. Imate problem čini mi se sa brojkama. Pogledajte sredstva, novac je smanjen bio u proračunu. Ja vas lijepo molim da ovdje ne držite elaborate, lijepo sam vas pitala, niste mi odgovorili, žao mi je što niste razumjeli pitanje kada će biti isplaćen ostali novac. Niste mi odgovorili. To zanima stanovnike koji su izravno ugroženi bili, njih ne zanima da li će to biti završeno do 2023., njih zanima kako će oni preživjeti i tko će njima nadoknaditi štetu. Vi vrlo dobro znate na što sam ja mislila. Međutim sve ove padaline, oborine, odroni, protiv toga možemo preventivno. Protiv vas čini mi se nema prevencije. Meni je jako žao, puštate na sve strane, morate se sabrat u svom Ministarstvu i organizirati ljude. Sazovite više te stožere, pitajte ljude što se događa na terenu. Meni je žao, ali vi očito ne znate što se tamo događa. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Deveto zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Boris Kovačić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Postavit ću pitanje gospodinu Slavku Liniću, ministru financija. Poštovani gospodine ministre, evo prije 10-tak dana započeo je i drugi krug fiskalizacije. Možete li nam reći kako je u prva tri mjeseca primjene prošao prvi krug fiskalizacije i naravno da me zanima da li je uveden red u plaćanje poreza, a isto tako jako me zanima i koji je financijski učinak za državu ostvaren.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić.
Štovani gospodine zastupniče, kolegice i kolege zastupnici. Prethodnu godinu Vlada je Saboru predložena smanjenu stopu PDV-a na usluge turizma, smještaja i prehrane, a sve iz razloga da tu jednu granu učini konkurentnom i da ojačamo dolazak gostiju u Hrvatsku. Poseban problem za Vladu Republike Hrvatske je bila 2013. godina kad je na pružanju usluga hrane trebalo primijeniti smanjenu stopu jer je to ono što smo odlučili dati svima u Hrvatskoj, prema tome i onima koji su se okrenuli prema građanima Hrvatske. Sve je to bio razlog da je Vlada od Ministarstva financija zatražila strogu kontrolu izbjegavanja plaćanja poreza jer kod gotovinskog plaćanja najlakše se izbjegne plaćanje poreza. Mogu se sa zadovoljstvom reći da smo koristili hrvatsku pamet, hrvatsko znanje, da je stvoren hrvatski proizvod, da smo uspješno uključili u to stručnjake AFIS-a Porezne uprave i da sustav funkcionira besprijekorno i u prva tri mjeseca imamo rezultate. Imamo rezultate koji pokazuju da se kod privatnog sektora plaćanje obveza povećalo za 36%, da se promet povećao 36%, kod trgovačkih društava 22%. Prema tome, fiskalizacija je bio način da se na neki način onemogući bježanje od plaćanja obveze. Ali nije to bio jedini razlog, ono što Vlada Republike Hrvatske želi to je da stvaramo iste mogućnosti svakom poslovnom subjektu koji djeluje u Republici Hrvatskoj, da nemamo nelojalnu konkurenciju, da nemamo zloupotrebe koje tada konkurenciju na tržištu pretvaraju u nelojalnu. Tako da budimo iskreni, fiskalizacija je dobila potporu i značajnog dijela gospodarskih subjekata, ali ono što je najvažnije građana. Najveću potporu u fiskalizaciji Vladi Republike Hrvatske dali su građani. Upravo zbog njihovih prijava na nezakonitosti, na nepravilnosti bili smo dužni provesti preko 11 i pol tisuća pregleda i kontrola. Na žalost skoro u 6 stotina primjera našli smo nepravilnosti i nezakonitosti. To je bio razlog da smo naplatili preko milijun i 200000 kazni, ali na žalost to je i razlog da oko 180 objekata dan danas nije otvoreno jer smo ih zatvorili zbog toga što ne žele poštovati ja bih rekao zakone, ne žele plaćati svoje obveze i u biti ne žele imati lojalnu utakmicu sa ostalim svojim konkurentima. Sve je to bio razlog da smo krenuli od 1.4. i u drugi dio kontrole. Taj drugi dio kontrole se sada odnosi na slobodne djelatnosti, prema tome stavljamo pod nadzor samo dijelom fiskalizacije sve oni koji posluju sa gotovinom. I mislim da je posao Vlade u tom dijelu da uspostavimo kontrolu u poslovanju gotovinom uspješno ćemo završiti u toku ove godine i moći reći da smo hrvatskim gospodarstvenicima omogućili konkurentnu i lojalnu utakmicu, a hrvatskom gospodarstvu daleko veću konkurentnost u bici za dobivanje turista. Hvala.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Borisa Kovačića. Izvolite. Ne želi? Hvala lijepa. Deseto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Cijenjeni predsjedniče Vlade i članovi Vlade ja upućujem pitanje ministru Ministarstva uprave gospodinu Arsenu Bauku da li, postavljam sljedeće pitanje. Da li će Ministarstvo uprave odnosno Vlada Republike Hrvatske žurno u hitnom postupku razmotriti inicijativu za promjenu Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi vezano za financiranje rada zamjenika načelnika posebno u jedinicama lokalne samouprave gdje ima više od dva zamjenika iz reda nacionalne manjine, te davanja prava predstavničkom tijelu lokalne samouprave da regulira to pitanje s obzirom na obveze i ovlasti manjinskih zamjenika i da li će i lokalna samouprava moći odlučivati o tome tko će raditi posao profesionalno ili volonterski. Naime, u lokalnoj samoupravi na čijem sam ja čelu nakon izbora bit će tri zamjenika načelnika, a postoji opravdani zahtjev i za četvrtim s obzirom na nacionalni sastav stanovništva. Ukoliko se i to realizira ja postavljam pitanje u jednoj lokalnoj samoupravi gdje ima 4000 i nešto stanovnika koja je inače politički stabilna od rata skroz do današnjeg dana ima li potrebe 4 profesionalna zamjenika načelnika. Molim da se taj problem razmotri i da se iznađe racionalno rješenje. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanja Arsen Bauk, poštovani ministar uprave.
Zahvaljujem gospodine. Gospodine predsjedniče, na lokalnim izborima 19. svibnja birat će se 61 zamjenik načelnika i gradonačelnika i župana iz redova nacionalnih manjina u 59 jedinica lokalne samouprave. U Bjelovarsko-bilogorskoj županiji birat će se zamjenik župana iz reda češke i srpske nacionalne manjine, a u općini Kneževi Vinogradi koju spominjete birat će se zamjenik načelnika iz reda srpske manjine, iz reda hrvatskog naroda jer sve te nacionalne skupine prelaze cenzus od 15% za općine i 5% za županije gdje je Ustavni zakon propisao pravo na sudjelovanje u izvršnoj vlasti. Napominjem da je taj Ustavni zakon donesen u vrijeme kada je izvršna vlast bila poglavarstvo i tada se to prakticiralo kao sudjelovanje u radu poglavarstava. Onda su uvedeni neposredni izbori i to se tumačilo kao pravo na mjesto zamjenika načelnika. I Vlada Republike Hrvatske je nakon lokalnih izbora 2009. raspisala dodatne izbore za 59 jedinica lokalne samouprave, a danas, dakle imamo 61 jedinicu lokalne samouprave gdje će biti raspisani izbori za zamjenike načelnika i još 14 iz reda manjina i još 14 jedinica lokalne samouprave u kojima će se raspisati izbori posebni za zamjenika iz reda hrvatskog naroda. Zakon o lokalnoj samoupravi donesen je prije objave rezultata popisa stanovništva i činjenica je da imamo 6 jedinica lokalne samouprave od 500 i nešto gdje niti jedna nacionalna skupina ne prelazi 50%. Također imamo nekoliko jedinica lokalne samouprave u kojima jedna nacionalna skupina ima 51, a druga ima 47% i ova od 47% ostvaruje pravo na zamjenika, a možda na redovnim izborima također dobije i načelnika. Mi ćemo razmotriti sve te, dakle situacije i vidjeti jel' treba intervenirati u zakon nakon izbora, jer se može i dodatnim izborima ta situacija popraviti ali radi se o relativno malom broju jedinica lokalne samouprave. Ovaj slučaj koji spominjete je otvorio još jedno pitanje, a to je pitanje legitimiteta manjinskih zamjenika. Ja držim i tako smo stavili u zakon i raspravili u dva čitanja i Sabor je to prihvatio, da ako je netko zamjenik načelnika iz reda neke manjine koji ostvaruje pravo zato što ta manjina ostvaruje pravo da mora bit njihov predstavnik. Dakle, da ga kao saborske zastupnike biraju samo pripadnici te manjine. Najjednostavnija usporedba je sa slučajem u Bosni i Hercegovini izbor hrvatskog člana predsjedništva. Ali dakle i to smo stavili u zakon. Dakle, moguće je da u slučaju da treba intervenirati i popraviti tu jednu odredbu koja će onda omogućiti da i neke druge nacionalne skupine koje predstavljaju relativnu većinu nisu apsolutna većina, nisu zastupljene zbog rezultata izbora dobiju pravo na zamjenika. To ćemo vidjeti nakon izbora. Dakle, mi smo donijeli ovaj zakon prije objave popisa stanovništva što je dobro jer nismo trebali prilagođavati pravila nikome, nego to se primjenjuje na sadašnju situaciju. Ja vam želim uspjeh na izborima za načelnika, tako da ćemo taj problem u tom slučaju riješiti. A što se tiče financiranja, visinu plaće načelniku i zamjeniku načelnika određuje općinsko vijeće kao i pravo na dodatne zamjenike može odrediti općinsko i gradsko vijeće. To je recimo u dva slučaja su gradska vijeća propisala dodatne zamjenike iako na to po zakonu nisu bili obavezni. To je slučaj grada Umaga i grada Poreča. Prema tome, vaše prijedloge ćemo ozbiljno razmotriti i vjerujem da ćemo naći rješenje nakon izbora ukoliko se za to ukaže potreba. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Deneša Šoje.
Gospodine ministre, prvo zahvaljujem na podršci, a osim toga morao bih naglasiti da u principu ništa nemam protiv 4 zamjenika pa i 5 i cijenim da bi oni vrlo, vrlo efikasno mogli zamijeniti ulogu poglavarstva koja je ranije bila ali naravno ne kao profesionalci. Inače, sa odgovorom sam zadovoljan.
Hvala lijepa. Jedanaesto zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče svoje zastupničko pitanje postavljam ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Gospodine ministre jedan dio naših građana koji primaju mirovinu iz inozemstva početkom ove godine je bio u dosta velikim neprilikama, a to zbog promjena Zakona o porezu na dohodak jer su postali porezni obveznici. Ja sam u tom kontekstu u funkciji predsjednika Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo kontaktirao Poreznu upravu Ministarstva financija i dobio konkretan odgovor iz kojeg izdvajam sljedeće: prvo, da je Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak aktualan, dakle radi se na izmjenama i dvije su izmjene vrlo znakovite. Prva je da oni umirovljenici koji kumulativno iz dvije države primaju manje od 3400 kuna u prijedlogu bili bi oslobođeni davanja godišnje porezne prijave, odnosno bilo kakvog plaćanja poreza naravno uz vjerodostojne isprave. Druga novost koja se predlaže da se omogući umirovljenicima koji ostvaruju mirovinu iz inozemstva da plaćaju predujam poreza na dohodak po rješenju Porezne uprave na vlastiti zahtjev. Na taj način Porezna uprava utvrdila bi mjesečni predujam na dohodak prema iskazanom mjesečnom primitku sukladno vjerodostojnim ispravama kojeg bi umirovljenici bili dužni uplatiti do kraja mjeseca za tekući mjesec. Što se time dobiva? Dakle, ne bi morali podnositi svaki mjesec izvješće, ne bi morali paziti na rok od 8 dana i ne bi preplaćivali porez. Dakle, moje pitanje je vrlo jednostavno, s obzirom da HSU ocjenjuje ova rješenja jako dobrim pitanje je kratko, kad ćete donijeti ovaj Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, Slavko Linić poštovani ministar financija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku na pitanju. Odgovor je kratak, u svibnju počinje priprema poslova po izmjenama ovog pravilnika. S obzirom na aktivnost zastupnika kao predsjednika odbora manje-više je sve dogovoreno, pravilnik je pripremljen u prijedlogu i on će biti u primjeni od 1. svibnja ove godine. Ono što također želim reći jer jednostavno razmišljamo o tome kako građane osloboditi dolaska u upravu, rada sa upravom, komunikacija i svega ostalog onda moramo reći da je Vlada zadužila potpredsjednicu Vlade gospođu Opačić koja zajednički sa Ministarstvom financija i Ministarstvom uprave rade na e-hrvatskoj. Moram reći da smo zadovoljni sa ogromnim bazama podataka koje smo dobili u dijelu OIB-a i prikupljanja podataka kroz OIB i još nekih baza koje je prikupilo Ministarstvo uprave. Tako da vjerujemo da ćemo do kraja godine dobiti i programe u kojima će elektronskim putem građani moći dobivati sve potrebne dokumente i komunicirati sa državnom upravom. Ono što moramo reći, da možemo zahvaliti i vrlo sposobnim stručnjacima u APIS-u koji su na fiskalizaciji pokazali da su u stanju izraditi sva programska rješenja da zaista jedan takav vrlo složeni projekt Vlada može uspješno realizirati do kraja ove godine.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Zahvaljujem gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom i brzim rješenjem. Ono što bih mogao sugerirati da pogledamo isto i iskustva drugih zemalja koje su u sustavu naplate poreza licencirali ljude da ljudi od 80, 90 godina ne moraju dolaziti u Poreznu upravu s obzirom da je nama Porezna uprava i na nekim mjestima koja su dosta nepristupačna. I sljedeću sugestiju, volio bih da ovakav porezni tretman ima i ova doživotna otpremnina odnosno dokup mirovine. Radi se isto o dohotku umirovljenika na koji se plaća predujam poreza pa se za sitne novce mora tražiti povrat poreza. Dakle, veći je trošak nego korist. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Dvanaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Jakša Baloević, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, gospođe i gospodo ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Moje pitanje je čisto iz mog osobnog životnog iskustva, a odnosi se što Vlada poduzima glede izrade dugoročne Strategije razvoja hrvatske industrije? I molio bih kad bi mogli dobiti tako jedan izrađeni dokument u Hrvatskom saboru? I još bih jedno molio, da mi se u pismenom obliku dostavi odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Uvaženi kolega Baloević dugoročna Strategija industrijske politike u uvjetima ulaska Hrvatske u Europsku uniju je nešto sasvim drugo nego što je ona bila ili mogla biti prije više godina ili desetljeća. Dakle, radimo i razvijamo se u uvjetima otvorenog tržišta u kojem se jedne strane imamo mogućnost biti prisutni, ne diskriminatorno na svim dijelovima tog tržišta, ali s druge strane moramo se i potpuno otvoriti tom tržištu. Prvi primjeri zbunjenosti, rekao bih nerazumijevanja tog novog položaja u kojem se Hrvatska nalazi se pokazuju recimo u gađenju CEFTA-e. Dakle, činjenica je da će dio prehrambene industrije, prehrambene prije svega u novim uvjetima biti izložen većem kompetitivnom pritisku u pogledu izvoza u zemlje članice CEFTA-e. To je za dio industrije malo, rekao bih izazovnija i kompleksnija pozicija. Kako će oni tome odgovoriti, uvjeren sam kvalitetnom i konkurentnošću. I nakon što sam i jučer bio u Mostaru na gospodarskom sajmu vidim da imaju dobru robu. S druge strane čitav jedan segment hrvatske industrije je već prisutan na zapadnoeuropskom tržištu, govorim o izvozu, dakle govorimo o industriji koja je u hrvatskom, društvenom odnosno nacionalnom dohotku predstavlja kao i u svim zemljama Europe jedan manji dio u postotno iznosu. To je tako već desetljećima, ali je važno, važan je jer je temelj, jer je granitni blok na kojem stojimo, jer je to znanje i inovacija i tehničko školovanje. Jedan značajan dio naših proizvođača jedva čeka 1.7. da se skinu i one carine, odnosno davanja koja još uvijek postoje na izvoz njihovih proizvoda u EU, koji su i već ovakvi konkurentni, a sa tih 12% manje će biti još konkurentniji. Dakle, zašto radim ovaj uvod? Zato što bez obzira što sam socijaldemokrat vjerujem da u uvjetima otvorene tržišne utakmice Vlada nema pravo birati pobjednike i imati miljenike, kćeri ili sinove koji su joj draži ili manje dragi. Netko će reći da je to liberalan pogled, on je liberalan ali sa jednim velikim zarezom i ali. Dakle, ono što treba štitit, treba štititi, i resurse koje treba štiti koji su neponovljivi i jedni, i samo naši treba štiti. Trgovačka društva, pa i proizvodna trgovačka društva, a ovih dana imam govora o privatizaciji nekih, neka su i proizvodna, u mojoj političkoj filozofiji imaju drukčiji status. I kada se kaže da ona idu na bubanj, onda ja to potpuno pogrešan izraz. Ona ne idu na bubanj, zna se šta znači bubanj. Bubanj znači jeftina rasprodaja, toga nema. Ima prodaje, i dokapitalizacije i ulaska u partnerski odnos. Zašto ovo govorim? Zato što se kao predsjednik Vlade već godinu dana kada god razgovaramo, a moramo razgovarati o poslovnoj politi i perspektivama nekih velikih poduzeća u kojima je država, Hrvatska država koju predstavlja Vlada suvlasnik ili sudioničar, ja sam u nekoj vrsti sukoba interesa, odnosno lojalnosti. S jedne strane lojalnosti prema dioničaru a to je hrvatska država, dakle udionik u društvu kapitala koji ima jedan jedini interes da vrijednost dionica raste i da se na kraju dividenda ili isplati ili da se uloži u novu proizvodnju i razvoj pa se ne oporezuje. To je mjera koju smo mi usvojili. I s druge strane, da štitim nešto što kao političar pa i državnik na položaju predsjednika Vlade, ne jedini državnik u zemlji, prema Ustavu vidim kako nacionalni interes koji je puno manje opipljiv ali ga mi političari moramo definirati. Tu govorim i o INA-i, i o Podravci, i o nekim drugim poduzećima koja ne idu bubanj nego se u strogo, rekao bih laboratorijskim uvjetima donose planovi kako ih privatizirati, odnosno kako ih dokapitalizirati itd. Vi ćete naravno dobiti i ono što ste i tražili, a to je neku vrstu pisanog odgovora. Međutim, ono što želim reći da u današnjim uvjetima klasičnih, dakle dugoročnih industrijskih strategija nema nigdje u Europi. Pobjednike ne mogu birati i ne mogu upirati prstom ti ćeš biti pobjednik, a ti ti imaš drugog tatu.
Hvala, hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Jakše Balojevića. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja bih ipak volio da kakvu takvu strategiju vi nama priložiti ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće 13. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, svoje pitanje upućujem ministru Tihomiru Jakovini. Poštovani gospodine ministre prije, eto nešto samo malo više od mjesec dana na Korčuli se desio jedan incident, odnosno desio se napad u kojem je tada stradao i naš kolega saborski zastupnik Mladen Marelić, još uvijek se oporavlja od toga. No, taj napad na njega pridonio je i tome da ustvari kad se ispitivala pozadina zbog čega je do njega došlo, da je na površinu isplivao da tako kažem jedan slučaj dodjele jedne koncesije iz vremena bivše Vlade iz 2010. godine kada je uz potpis tadašnjeg ministra poljoprivrede Pankretića dodijeljena koncesija na jedan vrlo sumnjiv način, jednoj sumnjivoj tvrtci čiji direktor, ustanovilo se je čak i pod međunarodnom tjeralicom i novčanom nagradom za onog tko da informaciju gdje se nalazi. Gospodine ministre molim vas da pojasnite hrvatskoj javnosti, građanima što ste vi kao sadašnji ministar poduzeli konkretno i kad se tiče ovakvog slučaja, odnosno ovog slučaja dodjele koncesije? Hoće li odgovorni za makar ovaj slučaj koji je isplivao u javnost biti na bilo koji način sankcionirani, te može li nedavno usvojeni, istina vrlo osporavani ali usvojeni u ovom Parlamentu Zakon o poljoprivrednom zemljištu doprinijeti u budućnosti da do ovakvih dodjeljivanja koncesija, pa onda i svega onoga što iz toga proizlazi, više ne bude? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovana kolegice Sobol uz pozdrave kolegi Mareliću, da imam obrazloženje za ovu situaciju. Nažalost uz postojeći Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojim je u 10 godina stavljeno 262 000 hektara u neki oblik raspolaganja manje od 30% Postoji još jedan model gospodarenja odnosno raspolaganja zemljištem, u ovom slučaju šumskog zemljišta, pod tim se mislilo zapravo za neobraslo šumsko zemljište i zemljište obraslo početnim degradacijskim stadijima šumskog raslinja koja je pod vrlo nejasnim, nedefiniranim kriterijima dodjeljivalo se na pravo služnosti za podizanje višegodišnjih nasada. Na taj način je par tisuća hektara dodijeljeno između ostalog i ovaj predmet o kom govorite. On datira 2009., odnosno 2010. pa se to više mjeseci držalo u ladicama pa je onda mjesec i mjesec i nešto malo više prije samih izbora odnosno dolaska nove Vlade potpisan i na taj način pod vrlo šturim i nejasnim odredbama Ugovora zakupoprimac uveden u mogućnost uživanja odličnog poljoprivrednog zemljišta na Korčuli za podizanje višegodišnjih nasada. Mogućnost raskida tog ugovora je bila jedino ukoliko u roku od dvije godine ne krene sa radovima i ništa ne napravi na uređenju same površine što on i nije radio. Kad govorimo o nejasnim, nedefiniranim kriterijima i čudnim odlukama ljudi koji su radili tada u kabinetu da li kao savjetnici ili ministri, državni tajnici i ostalo, onda se vidi da je zapravo uz jednu pezečaru koja ima i tradiciji i izuzetno vrijedne članove zadruge koje proizvode odlično vrhunsko vino zbog nedostatka iskustva i dobroga proizvoda su eliminirani iz razmatranja da dobiju tu površinu a dobila je tvrtka iz Rijeke koja iza sebe baš nema reference i koja u te dvije godine gotovo ništa nije napravila i onda su na vrlo ružan i grub način se pri isteku, pri samom isteku toga roka pojavili i pokušali ući nasilno u posjed i početi nešto raditi. Pri tome se desio i taj nemili incident. Zaustavljeno je svaka mogućnost rada na tim parcelama. Poslane su inspekcijske službe i pripremljena je kompletna dokumentacija za pokretanje postupka raskida koncesijskog ugovora. Vezano za ovo vaše pitanje, da novi zakon o poljoprivrednom zemljištu će spriječiti takvu mogućnost gospodarenja i upravljanja poljoprivrednim zemljištem. Jer smo točno naveli u zakonu da sve ono što u stvarno u naravi nije šumsko zemljište nego je poljoprivredno zemljište i može se staviti u poljoprivrednu proizvodnju pa i kroz podizanje višegodišnjih nasada će kao takovo biti predmet gospodarenja unutar Agencije za poljoprivredno zemljište odnosno nalazit će se u zemljišnom fondu. Ono što je izuzetno važno u odrednicama novog zakona o poljoprivrednom zemljištu su kontrole, kontrole, kontrole. Gospodarski program je jedna stvar na osnovu čega se licitira, dobiva mogućnost uživanja i rada na poljoprivrednom zemljištu ali svi oni koji uđu u zakup poljoprivrednog zemljišta na 50 godina kao osnovni način raspolaganja poljoprivrednim zemljištem će morati podnositi godišnja izvješća o načinu kako gospodare, upravljaju i provode gospodarski plan na poljoprivrednom zemljištu koji su dobili u zakup. Ovakvih slučajeva, ovakve prakse se više neće dešavati dok ova Vlada i ja vodimo Ministarstvo poljoprivrede. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Četrnaesto pitanje i poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Velik broj građana, posebno nas u Dalmaciji brine najava uvođenja novog poreza na nekretnine. Na aktualnom satu u studenom prošle godine premijer Milanović braneći i najavljujući ovaj porez izjavio je da će on biti puno povoljniji za sve one srednjeg sloja koji su radili kuće za odmor. Naime da će ovim porezom biti ukinuti komunalna naknada i porez na kuće za odmor i da će time profitirati svi oni koji su godinama i desetljećima raditi te svoje tzv. vikendice. Međutim što je sa svim ostalim. Brojni građani nisu mogli graditi kuće za odmor. Brojni Dalmatinci nisu nikad ni bili na odmoru ni na zimovanju ni na ljetovanju. Svaku svoju kunu kako mi rado kažemo u Dalmaciji ulagali smo u zidove. Mi sve ono naslijeđeno, mi svu svoju djedovinu nisu prodavali. Rado su je ostavljali za svoju djecu, svoje unuke. I onda kad bi to činili nerado samo iz jednog razloga da opet ulažu u neku drugu nekretninu. Stoga svi oni sa strahom pitaju se što će se dogoditi i da li će se uvesti ovaj novi porez na nekretnine. Vama pitanje s obzirom da ste sada prošli i dijelom naše zemlje prezentirali novi prijedlog zakona inzistirate li i dalje na uvođenju poreza na nekretnine, da ili ne?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, ministar financija poštovani Slavko Linić. Izvolite.
Gospođo zastupnice zahvaljujem na pitanju. Vlada RH u razmišljanjima kako porezno rasteretiti gospodarstvo i kako ga učiniti konkurentno s obzirom da od 1.7. će biti i na tržištu Europske zajednice onda je zaključila da je jedina mogućnost smanjenje doprinosa za zdravstvo, ali naravno ako smanjujemo doprinose za zdravstvo, tada je i osnovno pitanje gdje ćemo osigurati sredstva za zdravstvo. I tada je razmišljanje da je i u Hrvatskoj potrebno razmišljati o porezu na nekretnine. Dapače ako promatrate politiku EU sugestija svim zemljama je ojačajte poreze na nekretnine a rasteretite gospodarstvo. Prema tome takav zadatak je dobilo Ministarstvo i pripremilo Zakon o porezu na nekretnine. Zakon je kompletiran i pripremljen za raspravu na užem kabinetu koji će odlučiti što je politika Vlade i kako ćemo se postaviti prema tom zakonu. Ali Vlada RH postavila i vrlo jasne pretpostavke kako izraditi taj zakon pa je vrlo jasno rečeno da prve nekretnine a njih može biti i četiri, pet, ako se u njima živi, ako u njima žive roditelji, ako u njima žive djece, ako se one iznajmljuju, ako oni služe i za gospodarsku djelatnost turističke privrede da jednostavno se oporezuju kao što je komunalna naknada. Pa smo zaključili i zahtjev Vlade je bio da ako netko ima i svoju djedovinu i starinu koja nije u funkciji da na nju ne treba biti porez koji će biti veći od komunalne plus poreza na vikendice, a da samo one nekretnine koje su 5., 6. ili 3.ovisno o tome koliko imamo korisnika koje su kupljene i drže se kao bogatstvo da se oporezuju sa višim porezima. To je bio zahtjev Vlade, takav zahtjev je Ministarstvo financija ispoštovalo i budimo iskreni nema potrebe da bilo kojeg građana plašimo sa tim. Nažalost, ako promatramo politiku u Hrvatskoj gdje se ulagalo, gdje su gospodarstvenici ulagali tada ćete vidjeti da 2007.kada Amerika pada u krizi zbog ulaganja u nekretnine u Hrvatskoj sva privreda, sve novce koje je zarađivala na potpuno drugim poslovima je ulagala u nekretnine u stanove, poslovne prostore, sve to zjapi prazno. Cijene ne padaju, krediti se ne vraćaju i to je sve razlog da ucjenjujemo, da politika porezna mora biti i upućena u tom smislu da se nekretnine stave u funkciju. Sve su to vladine politike, sve je to sadržano u ovom zakonu. Ono što je potrebno reći, sve jedinice lokalne samouprave podupiru ovakav prijedlog, sve, neovisno s koje strane dolazi. Ali još smo nešto utvrdili, da komunalna naknada koja se primjenjuje kao jedan od osnovnih poreza jedinica lokalne samouprave nažalost primjenjuje se sa nizom netočnih i nekvalitetnih podataka. Da u 80% općina kvaliteta dokumentacije i baza podataka za obračun komunalnih naknada nije prihvatljivo. I sve to znači da smo itekako bili dužni pripremiti ovaj zakon. vlada će odlučiti o njegovoj sudbini.
Hvala lijepa ministre. I očitovanje poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Izvolite.
Očito je da je odgovor da, da inzistirate na uvođenjem ovog novog Zakona na nekretnine. Kada kažete da su jedinice lokalne samouprave uglavnom zato, vjerojatno zato što će im porasti prihod što znači da ćemo opteretiti još više naše građane. Ovim porezom se kažnjavaju svi prošli i budući investitori, ovo plaši i naše graditeljstvo stavlja u drugi plan. Svi oni investitori u koje se svesrdno kunemo zbog ovih razloga ne investiraju i ovo će biti i ovaj porez veliki razlog da će se prodavati djedovina pošto po to strancima i novac se držati na bankama, a investirati se neće. Jučer smo čuli i izjavu ministrice Taritaš Mrak kako nam je stala stanogradnja. Kada staje graditeljstvo imamo i manje radnih mjesta, veću nezaposlenost i sve ono što vuče ovaj porez. Hvala.
Hvala i vama. 15.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam svoje pitanje želio uputiti potpredsjedniku Vlade gospodinu Grčiću koji je nadležan i za regionalni razvoj i za EU fondove, a odnosilo se na to da čujemo da li se slaže da li su europske teme i lokalne teme jer očito je da ova Vlada misli da europske teme nisu lokalne teme. Odvojili ste datum europskih izbora od datuma lokalnih izbora i pokazali tako temeljno nepoznavanje da je najveća šansa za razvoj hrvatskih županija, hrvatskih gradova upravo sve ono što nam fondovi EU donose, što su nam donijeli u pretpristupnom procesu, a što će nam još više donijeti kada se usvoji višegodišnji financijski okvir koji će Hrvatskoj dati čak 8 milijardi eura za regionalni razvoj za kohezijsku politiku. Kao socijaldemokratska Vlada vi ste nama hladno rekli, demokracija košta, kvazi državnički rekao bih. odlučili ste za godinu dana mandata 12 ljudi potrošiti 83 milijuna kuna, a 86 milijuna kuna košta zgrada stalnog predstavništva u Bruxellesu s čime bismo riješili to pitanje zauvijek. Ne znam kako ministar Linić ocjenjuje tako mudru financijsku politiku Vlade. Uskratili ste javnost za pravu kampanju u europskim izborima, to vam je kao bio cilj da odvojimo dvije teme. Jedan je ministar rekao jedan dan ćemo o Cipru, a drugi dan ćemo o lokalnoj cesti. Pa mi koji radimo kampanju idemo po terenu, vidimo što ljude zanima, što županije zanima, što gradove zanima. Zanima ih kako će ljudi koji budu u EU parlamentu pomoći glavnom cilju svih župana i svih gradonačelnika, a to je da razviju svoje gradove, a vi ste to hrvatskoj javnosti uskratili. Pa me zanima jedno pitanje koje nam prenose svi na lokalnoj razini, koliko ćete sredstava dati za pripremu lokalnim zajednicama [[Upadica: Ponovite pitanje i priključite se. Ponovite pitanje.]] Moje pitanje je vrlo precizno, koliko će Vlada dati sredstava za pripremu projekata na lokalnim razinama koje će financirati EU?
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje zamjenik ministra regionalnog. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije postavljeno pitanje nikome [[Upadica: Nije postavljeno nikome. Odgovorit ću ja.]] Postavljeno je Grčiću kojeg nema, tako je rečeno. Prema tome izvolite.
Da li kršim Poslovnik na ovaj način?
Ne.
Ne, a siguran sam da uvaženi kolega zastupnik želi odgovor predsjednika Vlade.
Izvolite.
Ako kažete da ne želite odgovor na sve ovo što ste rekli u svom političkom govoru što je vaše potpuno pravo da govorite u ovom Saboru, onda možete reći da ne želite, ali ja sam siguran da želite. Dakle, pomoć ćemo lokalnoj samoupravi ali svim silama. Pomoć ćemo da se izgradi Pelješki most, a to mogu samo političkim sredstvima. Znate da je to čak i u Parlamentu nemoguće instrumentima Parlamenta postići, ali upornim zalaganjem za hrvatske interese jeste, naročito nakon što je Hrvatska svojim sredstvima i prilično skupo ali nužno isfinancirala infrastrukturu, barem cestovnu infrastrukturu koja je na svjetskoj razini. Dakle Pelješki most ili neko drugo rješenje sada u uvjetima kada se financiranje vidi da, u uvjetima da se gradilište otvara prijevarno pred svake lokalne ili državne izbore ne. Gradilište bez novca a uz potpisane ugovore sa izvođačima koje se tako tjera u stečaj i dovodi u poziciju da protiv države podignu kaznene prijave ne. Gradilište na kojem se znaju jasna pravila i u kojem se ne farba dva, tri ili četiri puta, to da. I na tome ću se, za to ću se boriti, za to ću se zalagati. I ne mogu vam unaprijed obećati hoću li u tome uspjeti, ali to je naša misija. Bez velike pompe i galame. A što se tiče lokalnih izbora, odnosno europskih izbora, dakle s obzirom da smo sada u kampanji, s obzirom da je i ovo što ste rekli dio kampanje, s obzirom da se nekome obraćate, ja ću se isto obratiti dijelu hrvatske javnosti za koji sam uvjeren da shvaća da izbori u nedjelju nisu nikakvo bacanje novaca nego je to novac koji će zaraditi sve one žene i muškarci koji će taj dan provesti na biralištima. To je novac koji spada u kategoriju intelektualnih javnih radova, neobrazovani ljudi, neuključivanje u politički proces, ako vi smatrate da bi kampanja za europske izbore bila dobra tako da je organiziramo nakon lokalnih izbora koji su sredinom 5 mjeseca. Ako zaista vjerujete da bi do lokalnih izbora itko razgovarao o europskoj kampanji, europskim pitanjima, onda ja vas podržavam u toj vjeri. Ali ja smatram da ta vjera nema temelja, da je nema nimalo. Dakle, vi ste ustvari predlagali šta? Izbore zajedno sa lokalnim izborima? To pak ne osigurava baš nikakav prostor za europsku kampanju. Izbore nakon lokalnih izbora, europske izbore nakon lokalnih izbora, po meni još manje. I zadnji tren. Dakle, ovo je savršena prilika da se vidi kakav je naš sustav vrijednosti i u čemu se razlikujemo. Novac koji će hrvatske građanke i građani zaslužiti tako što će cijeli dan sjediti i raditi tamo na biračkom mjestu je pametno uložen novac u demokraciju, u otvorenost, u shvaćanje procesa. Jer demokracija ne samo da košta, nego vidimo iz niza primjera, ona traje, traje i traje. Morate uporno i dosadno ponavljati neke stvari koje vam se čine, uzimate ih zdravo za gotovo a neki su protiv njih. I u tome se razlikuju naši sustavi vrijednosti. To nije bačen novac kolegice i kolege, to je uložen novac. Svatko tko tamo bude sjedio će to pamtiti i o tome će pričati svojoj djeci i susjedima i motivirati ljude za društveno koristan rad. I ja u to vjerujem, naša vjera je očito različita. Vi tvrdite suprotno, ja smatram da su moji argumenti jači. Na kraju krajeva, izbore nisam raspisao ja. Raspisao ih je Predsjednik Republike. Koji su njegovi razlozi, koji su njegovi razlozi, on je o tome također govorio. Ja te razloge podržavam. Iskreno, ako me pitate, smatram da tu uloga Predsjednika Republike, tako je riješeno zakonom, nije ni potrebna, jer europski izbori su u pravilu izbori koji se raspisuju u Bruxellesu. Dakle, praktički tehničko pitanje kada će biti raspisani. Ali s obzirom da su prvi u hrvatsko povijesti, oni moraju biti odvojeni. I ako ništa drugo, i završavam, da se vidi koje su naše razlike, tko je za koje vrijednosti. Kumulacija izbora bi to samo zamaglila.
Hvala lijepa. Prije očitovanja poštovani zastupniče dva, dvije povrede Poslovnika. Prva povreda po zahtjevu poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa, odgovorom predsjednika Vlade povrijeđen je Poslovnik Hrvatskoga sabora i to članak 183. koji kaže, na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik ili član Vlade, na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara ministar kojemu je to pitanje upućeno. Prema tome, ne znam temeljem kog je članka Poslovnika to pravo iskoristio predsjednik Vlade. Ja razumijem da je on želio iskoristiti saborsku pozornicu za predizbornu kampanju pred europske izbore. Ali kad je Milanović spomenuo u tom kontekstu Pelješki most, onda želim reći da mi je drago da je konačno predsjednik Vlade saznao da je most neophodan saznao da je most neophodan za prometno povezivanje Dubrovačko-neretvanske županije [[Upadica: Hvala lijepa.]] I još samo, molim vas samo još rečenicu do kraja [[Upadica: Nema veze sa, nema veze.]] Samo da kažem još, imam još vremena, dakle, samo da kažem da nisu građevinske tvrtke otišle u stečaj zbog toga što su potpisale ugovor o gradnji Pelješkog mosta, nego što su zaustavljene investicije u Hrvatskoj u cestogradnji, pa tako i investicija oko Pelješkog mosta.
Poštovani zastupniče, ako pažljivo pročitate onda ćete shvatiti vi da nema povrede Poslovnika, bez obzira hoćete li to shvatiti ili nećete imate pravo pritužbe na Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. To je jedna stvar. Drugo, u vezi sa povrede Poslovnika vi ste koristili sasvim neku drugu temu, tu ste vi povrijedili Poslovnik. Treće, treće da vam kažem. Poštovani zastupnik Plenković je govorio nema ovdje ministra Grčića i ništa više. Četvrto da vam kažem, uvijek premijer zastupa Vladu. Uvijek. Uvijek. I peto, prisjetite se, prisjetite se prakse, prisjetite se prakse koju ste uveli vi u ovaj Dom, premijeri, predsjednici Vlade iz vaše stranke se su uvijek po vlastitom nahođenju odlučivali kada će odgovarati. Čak je bilo ovdje rečeno… … [[Upadica se ne čuje.]] Je, je, čak je bilo rečeno, dozvolite, ja to odgovaram. Sada nova povreda Poslovnika i poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja sam htio po istom članku, to je članak 183. koji jasno kaže: na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik ili član Vlade, na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara ministar. Dosadašnja praksa je bila ako nema ministra da odgovara njegov zamjenik. Vi uvodite sada jedan vrlo neobičan presedan. Može se dogoditi da ministar koji vidi da je na redu jednostavno smatrajući da nije možda dovoljno pripremljen ode i onda će premijer odgovarati na njegovo pitanje. Dakle, mi sada mijenjamo praksu koja je stara 20 godina i nešto u ovome Parlamentu da uskače u trenutku kada je on procijenio predsjednik Vlade i odgovara na pitanje upućeno drugom ministru. Mislim da se ovdje radi o eklatantnom primjenu kršenja Poslovnika ali s obzirom na to kako radite ne iznenađuje me da ste i ovo protumačili da kršenja nema.
Poštovani zastupniče… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, sada ništa, nema. … /Buka u dvorani./… Molim vas, molim vas. … /Buka u dvorani./… Dobro, hoćete voditi Sabor galamom? Izvolite, vodite. … [[Upadica se ne razumije.]] Ako hoćete vodit Sabor galamom ja ću onda dati stanku. Dobro. Ali da vama odgovorim. Dakle, samo malo, pročitajte stenogram. Poštovani zastupnik Plenković je rekao nema ovdje ministra Grčića i ništa više. … [[Upadica se ne razumije.]] Šta se zna? Zna se šta vi želite. Drugo, uvijek premijer može odgovarati na pitanje, to sami čitate, pa to sami čitate. Tko će predstavljati Vladu nego premijer. Hvala lijepa. I vas poštovani zastupniče upućujem na mogućnost da podnese zahtjev Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. A sada očitovanje poštovanog zastupnika Andreja Plenkovića. Izvolite. … /Buka u dvorani./… … [[Upadica se ne razumije.]] Tko je vidio? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobit će, dobit će, dajte da završi čovjek očitovanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Dajte dozvolite da se izjasni zastupnik Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Mene zaista ne smeta da li mi odgovorio potpredsjednik Vlade ili mi odgovorio premijer. Ono što mene više smeta, da nam predsjednik Vlade tako lakonski govori o tome da ćemo uzalud potrošiti 83 milijuna kuna u stanju u kojem se Hrvatska nalazi. Mislim da je to najkrupniji problem. Tako lakonski, tako bahato. To me smeta. I isto tako ne čudi me da je on baš htio odgovoriti budući da evo nekoliko kolega kandidata za liste Kukuriku koalicije također ne vidim u kampanji jer on vodi njihovu kampanju. Nije razlog odvajanje tema 14.travnja i 19.svibnja. 14.travnja je tu da bi Vlada iskoristila medijski prostor i vodila kampanju umjesto kandidata i to je ono što je žalosno. A sredstva koja biste trebali investirati u pomoć lokalnim zajednicama za financiranje projekata nisu koja ste predvidjeli od 45 milijuna kuna praktički ni 1 posto onoga što biste trebali dati da nam Europske unija da impuls za razvoj što hrvatski građani očekuju. Hvala.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ja zaista ne znam, vi ste inače staložen čovjek ali ne znam što se danas događa, malo ste se izgubili sad u svemu ovome. Nemojte nam tumačit ništa drugačije nego ono što piše u Poslovniku u članku 183., mi znamo pročitati. Piše: na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik ili član Vlade, na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara ministar, ministra mijenja ne predsjednik Vlade nego zamjenik. Onda zamjenik danas nije niti trebao doći ako će umjesto njega odgovarat predsjednik Vlade, onda je gospodin Puljiz ovdje danas fikus. A s druge strane, ne čudi nas što se uvodi ovakva praksa kad predsjednik Vlade, svjedočili smo tome negdje prije, ne morate vi gospodo ministri uopće dolazit ovdje na aktualni sat, doći će sam predsjednik Vlade, … negdje prije svjedočili da je čak zabranio novom ministru da uopće i kaže ijednu riječ. Povreda Poslovnika, članak 183. gospodine predsjedniče. Držite se Poslovnika molimo vas mi zastupnici.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Postoji neka razlika između čitanja i tumačenja, ali to je već stvar koju morate shvatiti. … /Buka u dvorani./… Je li vam to jasno, je li vam jasno to? E hvala lijepa. Ako niste zadovoljni… … [[Upadica se ne razumije.]] Ako niste zadovoljni sa tumačenjem onda ćete tražiti da to tumači Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali takvo je pravilo Poslovnika jer su me već upozorili da to nisam upozorio [[Upadica Burić: Možda da napravite stanku malo da dođete sebi.]] Da se družim s vama? Teško, teško. Oprostite, ali teško. Idemo na sljedeće zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Evo sad sigurno neće biti povreda Poslovnika. Ja postavljam pitanje premijeru Milanoviću. Ulaskom u Europsku uniju Hrvatska gubi tržište CEFTA-e jer hrvatski proizvodi poput sira, mliječnih prerađevina, piletine bit će znatno skuplji, recimo u BiH to kažu na ime carine i … i do 50%. Zato hrvatski proizvodi u zemljama CEFTA-e postaju nekonkurentni. Time je ugroženo od 3 do 5 tisuća radnih mjesta, samo jedna velika hrvatska tvrtka za proizvodnju mlijeka i mliječnih prerađevina gubitkom tržišta u Albaniji, u Crnoj Gori, u Srbiji, u Makedoniji, Moldaviji i Kosovu kaže da će izgubiti 12% svoje proizvodnje. To je znači u pitanju kada se sve skupa zbroji, što su i rekli poslodavci, negdje oko 3 do 5 tisuća mjesta radnih. Da bismo spasili ta radna mjesta u ovom trenutku izvoznicima trebate pružiti hitnu pomoć. Kroz porezni sustav to ne možete jer ne može biti privilegiranih poreza, ali možete pružiti hitnu pomoć izvoznicima preostalim članicama CEFTA-e putem HBOR-a financijskom injekcijom jeftinog kapitala pod uvjetom naravno da tvrtke ne otpuštaju radnike. Jeste li poštovani predsjedniče Vlade spremni to napraviti? Jeste li spremni okupiti izvoznike i reći im ako dobijete od HBOR-a kredit s kamatom od 2% nećete li otpuštati radnike? Jeste li spremni okupiti izvoznike i to im poručiti? Novih nekoliko tisuća radnika na burzi ubrzat će padanje svega onoga što nije smjelo pasti, a drastično je pala kupovna moć. Zato se smanjuje osobna javna potrošnja. Smanjivanjem osobne javne potrošnje [[Upadica Leko: Pitanje.]] smanjuje se priliv novca u državnu kasu. Rasti će broj nezaposlenih. Postavio sam pitanje. Hoćete li spriječiti novu agoniju i hoće li biti … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović. Izvolite.
Pacijenata nema, uvaženi kolega pa nema ni hitne pomoći ali ima pomoći, ima boraca. Vidim borce za svoje mjesto na tržištu, inovatore, ljude koji rade na svojoj konkurentnosti, ali da se vratimo na početak. Mi svi znamo vrlo dobro da Hrvatska ulazi u EU 1. srpnja to znaju i izvoznici, odnosno samo jedan dio izvoznika na koje se ovo odnosi i mi trenutno pregovaramo sa Bosnom i Hercegovinom. Naravno ne sami, nego sa Europskom komisijom. Vi to vrlo dobro znate, siguran sam da to znate kao što znaju i svi oni koji imaju osnovne ideje o procesu. Podsjetit ću vas da je u jednom trenutku i Hrvatska se našla u situaciji u kojoj je danas Bosna i Hercegovina kada je to pravilo praktički zaživjelo. Dakle, mi smo bili kad su bivše članice CEFTA-e ulazile u EU u poziciji da one, dakle više nemaju te povlastice koje su imale u trgovini sa nama dok nisu postale članice EU. Činjenica, činjenica. Dakle, pravila su jasna za sve. To je samo dio hrvatske industrije. HBOR je prošle i ove godine preko milijardu kuna uložio u projekte koji su izvozno orijentirani, preko milijardu kuna. Dakle, 10 je dobio ali 600 milijuna plus 600 milijuna. Ovo vam sad govorim iz glave. Dakle, to je dosta novaca. Hoće li biti dovoljno da se sačuva svako radno mjesto. Vjerujem da hoće, a znate kako? Tako da se probijamo na zapadna tržišta, da tražimo zahtjevnija tržišta, da kriterij nije samo niska cijena, nego i kvaliteta, a kvaliteta je u hrvatskoj prehrambenoj industriji itekako ima. To sam jučer govorio. To govorim kao potrošač. To govorim kao potrošač koji kupuje puno hrvatskih prehrambenih proizvoda ne zato jer sam patriot ili nacionalist nego zato jer su dobri. Možda ima malo nacionalnog u mom izboru, ali zato jer je to dobra roba. Dakle, marketing, inovacija, konkurentnost i to sve skupa država može pomoći, pomaže i pomagati će ali uvjete koje će imati Podravka za pola godine ako se nešto ne promijeni će biti, dakle oni isti uvjeti koji će imati i nekakav njemački ili austrijski proizvođač. I ja nisam demagog, ne kažem da vi jeste i neću ljudima obećavati ono što je nemoguće. Ali vjerujem u kvalitetu i upornost brendova i firmi koje se nije moglo zatući ni u vrijeme privatizacije, ni u vrijeme rata jer su naprosto dobri i žilavi, a nastali su i novi. Ja se ne bojim za to što će ne biti izgubljeno ha, šta znači biti izgubljeno tržište šta će biti skuplje 15 do 20 ili manje posto ili nimalo. Ne 50% ne pretjerujmo. Dakle, postoji kvaliteta i postoje oni koji su u stanju na tržištu opstati. Prema tome, budimo realni, budimo trezveni. Recimo što problem je. U krajnjoj liniji taj problem postoji već mjesecima i mjesecima da ne kažem godinama u glavama i projekcijama onih koji su odgovorni za ta poduzeća i ta trgovačka društva i to se nije dogodilo preko noći. I mi trenutno radimo sve što možemo da to ublažimo. Ali da mogu obećati da toga neće biti ne mogu. Isto tako kao što se proizvođači iz županije iz koje vi dolazite, odnosno ne znam jeste tamo prijavljeni ili od tamo dolazite jedva čekaju 1.7. da mogu početi izvoziti u Njemačku, Austriju, Italiju bez ikakvih davanja. To trenutno ne mogu. I to je također proizvodnja, i to je također inovacija, i to je također konkurentnost. Dakle, opet se vraćam na ono što se možda vama neće dopasti, ali mislim da sam ja veći ljevičar od vas. Ne mogu birati pobjednike i favorite. Ne mogu imati sina favorita i onoga koji to nije, jer su nam to svi na neki način figurativno su nam to sve sinovi sva ta poduzeća, sva ta radna mjesta. Ne mogu se u Bosni i Hercegovini zalagati za prenošenje pogona i proizvodnje iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu i u Srbiju, jer to nije u interesu hrvatskih radnika, ali to ne mogu niti zabraniti. Dakle, preko HBOR-a odgovor na vaše temeljno pitanje radimo više nego ranije. Ali jedini put vidim prema zahtjevnijim, bogatijim tržištima, prema tržištima koji će znati cijeniti kvalitetu, kvalitetu koju hrvatski proizvodi prehrambeni o njima ste govorili imaju a onda ni cijena neće biti presudna stvar. Bit će važna stvar, ali ne možete biti uspješni samo tako da ste jeftini.
Hvala. Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Vukšić. Izvolite.
Evo samo za informaciju 36 godina sam u Zagrebu, nisam iz one županije koju ste vi mislili, rodom jesam i na to sam ponosan. Samo da vam kažem, radi se, pitao sam, zvao sam proizvođače 12% proizvodnje neće više moći plasirati jesu 50% tako oni tvrde. Ako oni tvrde krivo, tvrdim i ja krivo jer nisam stručnjak za to područje. Mislim da je fatamorgana tvrdnja da će 25 milijuna, tržište od 25 milijuna koliko iznosi preostale članice CEFTA-e da ćemo zamijeniti onom od pola milijarde ljudi. U Njemačkoj da dajete besplatno u dućanima jogurte ne bi uzimali te jogurte. Mnogi su proizvođači koji su pokušali na zapadno tržište rekli čak ponude ne otvaraju, bacaju ih u koš. Ja ne govorim, ja ne prebacujem krivicu ni na koga. Ja samo govorim da treba zaštititi radna mjesta da radnici ne bi ostali bez posla. Ne samo ostali bez posla, neće se puniti ni državna blagajna. Ništa drugo. Hvala.
Hvala lijepa. Sedamnaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Frano Vidović. Izvolite.
Predsjedniče, moje pitanje upućujem poštovanom ministru gospodinu Slavku Liniću. Dakle, ovaj Sabor je u rujnu prošle godine donio Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, to je tog momenta kad smo ga donijeli bila apsolutna novina praktički u poslovanju u RH, dotada tako nešto nije bilo omogućeno. Mene zanima gospodine ministre imate li podatke, evo sad nakon 7 mjeseci kad … [[Govornik se ne razumije.]] toga zakona koliko tvrtki je praktički u predstečajnoj nagodbi ovog momenta i da li smo postigli cilj koji smo željeli postići tim mjerama? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, ministar financija poštovani Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem na pitanju gospodine zastupniče. Kao što vidite šesta godina teške ekonomske krize koja je posebno negativan učinak ostavila na hrvatskom gospodarstvu i privatnom sektoru, 44 milijarde neplaćenih registriranih računa a neplaćene obveze su i daleko veće sa stotinama i stotinama subjekata u tom dijelu. To je bio razlog da je Vlada cijelu prošlu godinu nastojala aktivnim mjerama riješiti problem nelikvidnosti i insolventnosti. Sjetite se, dva reprograma u kojem jednom reprogramu smo čak opraštali kamate, zajednička akcija Narodne banke, Ministarstva financija, HBOR-a 6 milijardi je osigurano samo za rješavanje likvidnosti. I naravno kad smo vidjeli da sve te aktivnosti nisu dovoljne zahvaljujući kompletnoj potpori u Hrvatskom saboru donesen je Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama gdje je u biti pokušalo se na skraćeni postupak ubrzani postupak naći rješenje između dužnika i vjerovnika, a najveći dužnici su banke i izvinjavam se vjerovnici banke i država sa ciljem da ponovno osposobimo subjekte. Da jednostavno trgovačka društva privatnog kapitala mogu opstati, produžiti proizvodnju, a s druge strane eventualno i ulaganje. Moramo reći da rezultati su u ovom trenutku da imamo preko 3800 zahtjeva za predstečajne nagodbe. One važnije iznad 10 milijuna negdje 425, a velim 3300 ili 3400 su oni ispod 10 tisuća. U tom dijelu prijavljeno je 35 milijardi tražbina, a u tim subjektima zaposleno je negdje oko 31 tisuću radnika. Prema tome, sam zakon je našao opravdanje u ovakvim postupcima. Dosada, vrlo kratko, negdje smo riješili od 425 onih značajnih i velikih 116 predmeta, od čega 65%. Nažalost, za one negativne nema izlaza osim stečaja jer nisu našli zajednički jezik dužnici i vjerovnici. Kad govorimo o onim malima ispod od 1831 predmet koji se rješavao 368 je pozitivno riješeno. Vjerojatno za ostale neće biti. Postupci se svakodnevno obavljaju, rade preko 40 nagodbenih vijeća i jednostavno ogroman dio državnog aparata je uključen u taj dio. Ono što mi možemo reći, uspoređujući sada sebe sa ostalim vladama, vidimo da u 17 zemalja EU je slični postupak pokrenut a sve iz razloga da se skraćenim i ubrzanim postupcima nađe rješenje za teški problem insolventnosti. Ono što osobno mogu reći dosta dobra potpora bankarskog sustava koji su jedni od ozbiljnih vjerovnika u cijelom tom postupku. Uvjeren sam da ćemo do kraja 6. mjeseca najveći dio ovih poslova završiti i naći rješenje. Dovoljno je reći da jedna od vrlo važnih trgovačkih društava Dalekovod koji je naš izvoznik, radi vani je uspješno priveden kraju a vrlo složena situacija u odnosu vjerovnika i dužnika. S druge strane sa ovakvim postupcima Vlada Republike Hrvatske popravit će svoj položaj na onoj listi i konkurentnosti i uspješnosti koju obavlja doing business [[Upadica Leko: Hvala.]] Hvala.
Hvala lijepa. I očitovanje? Hvala lijepa. Idemo na sljedeće pitanje i poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Nevenu Mimici. Ja molim da mi na ovo pitanje ne odgovara predsjednik Vlade, njega nisam želio pitati zato što nas iskustvo uči da u godinu i pol rada ove Vlade na sva pitanja dosada nikad nismo dobili ni precizan ni jasan odgovor. Najčešće ili nije znao ili nije razumio ono što ga pitamo pa stoga molim da ne odgovara ni na pitanje koje je upućeno nekom drugom. Svojom prepotencijom i arogancijom neće uspjeti prikriti silno neznanje koje je dosada pokazao na aktualnom prijepodnevu. Gospodine Mimica, pitanje se tiče resora koje vi pokrivate pa sam ga zato uputio vama. Sigurno vam je poznato da je praksa članica zemalja EU da se širi i omogućava sve širem krugu državljana pravo glasa bez obzira da li oni živjeli u matičnoj zemlji ili izvan nje. S obzirom i na naš skori ulazak u EU sigurno ste upućeni u činjenicu da je po objavljenim podacima da je u Hrvatskoj iz Registra birača izbrisano 763 tisuće 844 osobe, oprostite što čitam ali ne mogu sve to pamtiti. Isto tako, da je u prethodnoj registraciji za izbore za Europski parlament svih onih koji žive izvan Hrvatske registrirano 2243 osobe. Dakle, nešto manje od 2500 ljudi. Mene zanima da li time Vlada razumije koju je poruku poslala svim građanima RH koji žive izvan nje i da će imati neizlazak na izbore koji je zaprepašćujuće mali, da je od 400 000 birača u inozemstvu, taj broj je spao na 2243 i da li mislite uopće da se takvim načinom radi čišćenje popisa birači i da su ovo realni podaci o biračima koje imamo.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednik Vlade poštovani Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče vaše pitanje ili upućivanje vašeg pitanja pokazuje koliko je dobra i korisna ona razlika o kojoj je maloprije govorio predsjednik Sabora, razlika između čitanja i tumačenja u ovom slučaju Poslovnika. Naime, ako biste smo čitali Poslovnik vrlo brzo i lako bi ste zaključili da se pitanja zastupnička ne mogu uputiti potpredsjedniku Vlade koji nije čelnik središnjeg tijela državne uprave, odnosno koji nije i ministar jer u Poslovniku piše samo da se pitanja mogu uputiti Vladi ili ministru. Zato, budući, ne piše članu Vlade, nego piše da se mogu uputiti Vladi ili ministru. Ali, činjenica da odgovaram na ovo pitanje govori o tome da podržavam ovu distinkciju između čitanja i tumačenja. Što se tiče same, samog pitanja popisa birača za ove europske izbore prvo trebamo razlikovati činjenicu da na izborima za Europski parlament mogu glasovati u zemlji članici građani, odnosno državljani drugih zemalja članica EU ako stalno borave u zemlji u kojoj glasuju. U ovom slučaju kod pitanja hrvatskih građana izvan Hrvatske nije u pitanju ovo pravo, dovedeno u pitanje pravo državljana drugih zemalja članica EU tim više što se radi, o praktički o izvanrednim izborima za Europski parlament u samo jednoj državi članici prema, odnosno budućoj članici, a državljani drugih zemalja članica su svoje pravo za izbor za Europski parlament konzumirali na redovnim prethodnim izborima 2009. godine. Međutim, vaše je pitanje očito bilo usmjereno na drugu temu, ne na temu je li ovakav izborni zakon ili praksa izborna u ovom slučaju diskriminira ili onemogućava glasovanje državljana drugih zemalja članica EU. Radi se znači o onome što je vezano uz glasovanje hrvatskih građana prvenstveno vjerojatno u Bosni i Hercegovini, ali i u drugim zemljama. To je pak pitanje Hrvatskoga ustava, ne Europskih propisa o samim izborima za institucije, u ovom slučaju za Europski parlament. Naravno, Hrvatski ustav omogućava, omogućuje i za hrvatske građane izvan RH glasovanje na svim izborima uključivo i za Europski parlament. I držim da nikakva pogrešna, loša poruka nije poslana time što je popis birača u ovom slučaju manji za 700 i nešto tisuća u odnosu na prethodne izbore. Naime, pogrešna poruka je bila slana svih ovih prethodnih godina dok smo imali popis birača koji praktički nije bio niti u skladu sa čisto normalnom logikom usporedbe sa brojem bilo stanovnika u Hrvatskoj, bilo državljana hrvatskih. Prema tome, ono što je učinjeno, učinjen je red u sam popis birača i on nije učinjen kao što sugerirate nekim nasilnim ili ne znam kako drukčije, kako bi ste ih još okarakterizirali mjerama, akcijama Ministarstva unutarnjih poslova, nego se radi o principu koji je uveden da se za glasovanje pravo koje je ustavno zajamčeno može ostvariti prijavom u upis birača. Prema tome, ovdje se zbilja radi o sasvim normalnoj, prihvaćenoj, uobičajenoj proceduri uređivanja popisa birača koja vrijedi jednako u svim članicama EU.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Davorina Mlakara.
Ja bih molio isto ovoliko vremena. Gospodine potpredsjedniče Vlade za unutarnju, vanjsku i europsku politiku ako se ne smatrate članom Vladom iz članka 183. Poslovnika onda ne znam šta radite u ovim klupama, vi ovdje ne bi trebali uopće sjedit. A ako ipak je adresa dobra, postavio sam vam pitanja zato što objedinjujete i resor unutarnjih poslova i Ministarstva uprave. I htio sam reći da ste izbrisali 400 000 ljudi grubo govorim, onih koji nemaju prebivalište u RH i zabranili im da izađu na izbore, da ne mogu dati svoj glas mada im to naš Ustav pravo priznaje. I uz to kršeći propise ove države a imate obvezne upute Državnog izbornog povjerenstva brišete iz popisa birača ljude koji nemaju važeće osobne dokumente a piše vam izričito da takvi imaju pravo dati svoj glas na izborima. Da zaključim, to što ćete nekima ponuditi administrativnim rješenjem žute kartice bojim se da je premalo u odnosu na ono što želimo dobiti kao izlazak birača. Kada usporedite registar birača danas s popisom birača nekad koji ste čistili vidjet ćete da je broj ljudi uglavnom jednak.
Hvala.
I da zaključim, predlažem vam novu mjeru, najbolje da izbrišete sve koji ne glasaju za SDP-a a možda da dodate žute kartice za one koji će glasati za vaše koalicijske partnere.
Hvala lijepa, hvala. 19. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo možemo konstatirati da nema sveopće prisutnog ministra, donedavno, nema Rajka u ministarstvu i nema Rajka u Saboru, nema Rajka čak ni u kampanji za gradonačelnika Grada Zagreba jedino se nadam da premijer neće zlorabiti Poslovnik pa opet zamijeniti Bernardića i Ostojića, pa da ne bi Bernardić odgovarao na moje pitanje. Očito je da je ministar zdravlja Rajko Ostojić mijenja taktiku za kompaniju za gradonačelnika grada Zagreba, pijar stručnjaci su čujem u velikim problemima. Kazao je prošli tjedan da će stabilizirati financijsko poslovanje Holdinga. Da pijar stručnjaci su se uhvatili za ruku, veli ministre nemojte, evo prošli tjedan je došao papir koji vas pobija u svemu, veli ostvaren je negativni financijski rezultat u iznosu od milijardu 289 milijuna 823 milijuna kuna HZZO-a. Reć će vam hoćete Holding jednako tako uspješno restrukturirati kao HZZO. Veli ministar pa dobro ali kako je bilo prije. Veli prijašnji dokument, isto naš dokument HZZO u plusu od 383 milijuna kuna. Dakle negativni saldo HZZO-a je iznos od milijardu i 670 milijuna kuna. Nemojte spominjati da ćete smanjiti rokove plaćanja jel dokument Veledrogerija govori sa 90 dana je povećan rok plaćanja na 250%. Nemojte spominjati da ćete smanjiti porez, odnosno prirez Zagrepčanima jer ste rekli na prvoj sjednici vlade smanjit ću 3% doprinosa za zdravstvo i veli jedan umirovljenik nemojte slučajno ni to spominjati. Nemojte spominjat. A veli spomenut ću onda gradski prijevoz, restrukturirat ću ga pa će se čekati manje na tramvaj, ni slučajno vući mačka za rep jel liste čekanja, to asocira na liste čekanja koje su sada produžene 50% [[Upadica predsjednik: Postavite pitanje.]] e sada na kraju veli, a što onda na kraju postaviti pitanje i kome postaviti pitanje [[Upadica predsjednik: Hoćete li postaviti pitanje?]] mogu na kraju postaviti pitanje. Ma nemojte biti nervozni. Evo moje pitanje je sljedeće. Budući da je da jednoj prije četiri godine bio na istoj strani sa Zoranom Milanovićem kada su podupirali Milana Bandića. Danas je izgleda na drugoj strani. Dakle pitanje za gospodina ministra zdravlja Rajka Ostojića, hoće li za porast na lokalnim izborima optužiti Zorana Milanovića čiju podršku nema ili će zato biti kolaps zdravstvenog sustava, ili jedno i drugo. Budući da nema gospodina Rajka Ostojića molim pisani odgovor.
O.k. hvala lijepa. Idemo na sljedeće pitanje. Niste postavili nikome pitanje. Hvala lijepo. Dvadeseto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Evo pitanje za predsjednika Vlade s obzirom da je vašu gospodarsku politiku vaše Vlade obilježila sada već prilično poznata teza da tijekom vašeg mandata u gospodarstvu pada sve što ne bi trebalo padati i raste sve što ne bi trebalo rasti. Dakle raste u 2012. u prvom tromjesečju 2013. raste nezaposlenost, raste porezno opterećenje građana i gospodarstva, raste cijena energenata i komunalija, rastu gubici javnih poduzeća, raste javni dug u 2012. porastao za 20 milijardi kuna. Stranih investicija nema a domaće se ne pokreću. S druge strane što pada? Pada BDP, pada osobna potrošnja, padaju investicije, pada gospodarska aktivnost, pada zaposlenost, padaju realne plaće i pada standard hrvatskih građana. Pad BDP-a i gospodarski pokazatelji pokazuju u 2012. I prvom kvartalu 2013. najlošije gospodarske pokazatelje RH u usporedbi sa svim zemljama Srednje, Jugoistočne Europe i među najgorim gospodarskim pokazateljima, među državama EU 27. Kad tome dodamo još tri stvari koje nas očekuju ulaskom u EU, koje su vrlo izvjesne, prva je nakon otvaranja granica egzodus, netko vjerujemo tisuća i tisuća, nadamo se da neće biti desetaka tisuća mladih ljudi koji će otići iz Hrvatske tražeć posao. Druga pojava, ono što poduzetnici sami govore da su uvjeti za gospodarstvo u okružju puno povoljniji, pa neki najavljuju odlazak malih gospodarstvenici Zagreba primjerice u Brežice. I treća stvar gubitak tržišta CEFTA-e podsjetit ću vas našeg glavnog izvoznog tržišta otišo je Agrokor, Vindija, Franck, Kraš. Otvorili su tvrtke [[Upadica predsjednik: Postavite pitanje poštovani zastupniče.]] da, također pogone planiraju otvoriti u inozemstvu Podravka, Dukat i TDR. Pitanje. Ima li Vlada RH plan mjera i koje su to mjere kako zaštiti hrvatsku proizvodnju nakon ulaska u EU, kako sačuvati preostala proizvodna radna mjesta, kad je posve izvjesno masovno zatvaranje proizvodnje i kašnjenje mjesta i prebacivanje…
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović.
Uvaženi kolega, vi ste ovo vrijeme iskoristili da održite politički govor i sad se postavlja pitanje zašto ja ne bih svaki put imao to pravo. Govorili ste o stvarima koji su govorili vaši prethodnici. Ovo je javna sjednica. Dakle ljudi su u mojim stavovima već informirani. Vama mogu odgovoriti isto ili manje-više isto kao i gospodinu Balojeviću, pa gospodinu Vukšiću. Dakle ovo nije bilo pitanje. Ovo je bio vaš pledoaje. U duhu i stilu onoga što vaša stranka odnosno udruga Forum, udruga građana stalno radi. Ja nisam nikada ali nikada, a svi mi volimo kritizirati i biti kritični, biti zajedljivi, svi mi dakle imamo taj katkad i negativni nastup. Nikada nisam ni od koga od vas čuo da ste ikada o ičemu dok sam ja bio u ovom Saboru a bio sam, rekli išta pozitivno. Išta ikad osim o jednoj osobi. To govori o vama. Dakle održali ste politički govor i sve je u ovoj zemlji crno i ništa ne valja. Javni dug je korišten za zadržavanje nekih socijalnih prava za koje smatramo da ne smiju biti ukinuta. Negdje smo malo rezali. Prvi i jedini do sada i preuzeli politički teret za to, sanirali brodogradnju. Za to valjda imate razumijevanja. Željeznice, u to se dosta ulaže. To se naravno ne može vidjeti preko noći jer to nije lažni Pelješki most, ne možete ljude farbat. Ljudima to ništa ne znači. Jer je prirodno da im ništa ne znači dok ne vidi konačni proizvod ali to se zove dugoročan uporan rad za razliku od gramzivosti i pohlepe koja Europu i svijest dovela u ovu krizu. Želje nekih da preko noći dobiju sve pa i više na račun drugih. Dakle, mi smo za društvo u kojem ne mogu biti apsolutno svi biti dobitnici ali neće biti kroničnih gubitnika, a to traje i za to treba vremena i razumijevanja koja od vaše stranke ne očekujem. Inače, kada smo već kod političkih govora, dobro je da o ovim stvarima razgovaramo. Dakle ovo smatrajte mojim govorom, a svoje vrijeme do kraja ću iskoristiti. Gospodin Mimica je dobro intrigirao još jednu temu, Poslovnik je nejasan, obraćam se vama, Poslovnik je nejasan, doslovno tumačeći Poslovnik potpredsjednik Vlade bez resora, tu nema mjesta. Vlada, ne član Vlade, Vlada ili pojedini ministar. Dalje, zamjenici ministra formalno nisu članovi Vlade, imamo praksu i to su naši kolege koje rade s nama cijelo vrijeme i koji sudjeluju u radu Vlade ali ne glasaju za odluke Vlade. Predložite. Pročitao.
Nastavite.
Ne, ne, ne želim sada više neću, dakle ne želim se previše udaljavati od teme, vjerojatno će biti još jedno pitanje pa ću reći još neke stvari, ali hvatate se za nebitne stvari. Dakle ako zaista ne želite da vam predsjednik Vlade odgovori na političko pitanje nakon političkog pledoajea, a čini mi se da je kolega koji je postavio pitanje s tim nije imao nikakvih problema, vi ste mu docirali i mentorirali, gospodin Plenković nije imao problema da mu odgovorim na pitanje, onda recite dogovorite se kategorički dakle jeste li protiv toga da vam odgovor na pitanje da najodgovornija osoba. Ja se ne moram javiti za riječ, ali sve u uvodu tog pitanja osim tehničkog pitanja na kraju je bila čista politika. Sjednimo i razgovarajmo, mijenjat ćemo Poslovnik ovako ili onako.
Hvala lijepa. Sada dvije povrede Poslovnika, prva povreda i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hoćemo čitanje ili tumačenje prvo?
Ako znate tumačiti, tumačite.
Dobro, evo vi ćete protumačiti, a ja ću pročitati. Članak 216.ne opominjete kada se vrijeđaju predstavnici parlamentarne stranke.
U čemu je povreda Poslovnika?
Povreda Poslovnika je u tome, vi ste povrijedili Poslovnik jer niste opomenuli predsjednika hrvatske Vlade da mu nije dozvoljeno vrijeđati niti jednog zastupnika, niti jednu političku stranku u Hrvatskom saboru. nazivati nas udrugom folklornom udrugom, a sjedimo kao zastupnici političke stranke u Hrvatskom saboru je uvreda. A kada već govorimo o tome, nije crno i ne valja sve u ovoj Hrvatskoj kako vi to tvrdite gospodine predsjedniče. U Hrvatskoj ste crnilo samo vi i ne valjate samo vi, vaša Vlada, to je osnovi problem. Vi ćete mi protumačiti šta je povreda i povreda Poslovnika ja sam pročitao, vi ćete protumačiti. A što se tiče zamjenika ministara da nisu članovi Vlade jel i to se tiče Poslovnika, onda zamjenici ministara nemaju što onda niti tražiti na tom satu. Ako nema ministra odgovarat će predsjednik Vlade. Tako je, … sjednicama Vlade. I zaključno, ako nama Poslovnik je krivo napisan onda ovo implicira jednu rekao bih već opasnu tezu da vi polako idete gospodine predsjedniče k onom koraku da bismo trebali valjda ukinuti i Poslovnik pa da onda ukinemo i Hrvatski sabor pa da ostane samo Vlada i uvedete diktaturu proletarijata.
Poštovani zastupniče, dozvolio sam da govorite više nego što je dozvoljeno Poslovnikom. Drugo, vi ste prihvatili da tumačite Poslovnik i da bude jedino vaše točno. Samo ga čitajte jer ste rekli da ćete ga čitati, a ja ću ga tumačiti. Kada ja imam pravo tumačiti, nije povrijeđen Poslovnik. Obratite se ponovo vas upozoravam nadležnom radnom tijelu za tumačenje Poslovnika Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, inače ćete za vrijeme ovog zasjedanja izgubiti mogućnost prigovora na povredu Poslovnika vezano za predsjedatelja. Evo sada smo se razumjeli čitajući i tumačeći. Hvala lijepa. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Davor Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kao što je rekao i kolega Burić, mislim da je potpuno u pravu povrijeđen je članak 216. Poslovnika, a dat ću i kratko obrazloženje. Ja prvo me je predsjednik Vlade s kojim nisam komunicirao krivo citirao. Ja nisam govorio o zamjenicima ministara kao članovima Vlade, govorio sam o konkretnoj osobi koja je potpredsjednik Vlade i kao član Vlade naveden u našem Poslovniku. A za sve ostalo da li gospodin predsjednik Vlade misli da je Poslovnik dobro napisan ili nije kao i neki zakoni koji mu se tu i tamo razbiju o glavu, to je njegov osobni problem. Ja vas molim, u članku 32.ovog istog Poslovnika propisano je tko vodi sjednice Parlamenta između ostalog tko brine o odnosima Sabora i Vlade. Pa vas molim bez obzira što vremenski smo već potpuno zanemareni u odnosu na predstavnike Vlade, da zaštitite sve saborske zastupnike i ne dozvolite ove eskapade predsjednika Vlade koji si sada uzima za pravo tumačiti nam Poslovnik mada mu to pravo nijedan zakon, a ni ovaj Poslovnik na koji se svi vi pozivate nije dao. I mislim da je i tu povrijeđen Poslovnik. Njegovo pravno mišljenje naka zadrži za sebe ili negdje ga publicira gdje je tome mjesto, ali ne na ovoj sjednici.
Poštovani zastupniče, svugdje u pristojnom društvu kada dođe čovjek čak u kuću, nećete mu smanjiti prava. A zamislite da vi se zalažete da premijer ne može se pozivati na Poslovnik. Jel vi to zaista želite?
Zalažem se da se pristojno ponaša u kući.
Dajte molim vas. Molim vas lijepo. Dakle ako smatrate da je predsjednik Sabora povrijedio Poslovnik što imate pravo i uvjerenje možete imati i argumente možete imati. … [[Govornik se ne razumije.]] otvorite raspravu u Odboru za Ustav, Poslovnik, politički sustav, pozovite medije, raspravljajte, donesite prijedlog, ovdje ćemo odglasati i utvrditi. Nema, nema riječi o povredi Poslovnika poštovani zastupniče. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa naravno, molim lijepo. Molim lijepo. Sada bismo, je li očitovanje bilo? … [[Upadica se ne čuje.]] Nije bilo. Tko je imao povredu Poslovnika još? [[Upadica: Pa sada je dignuo ruku.]] [[Upadica se ne čuje.]] A ne možete sada gospodine. Niste na vrijeme digli, ne niste. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Dražen Đurović, Dražen Đurović, poštovani zastupnik očitovanje. … [[Upadica se ne čuje.]]
Oprostite, recite kada je to bilo vrijeme? Za vrijeme kojeg govora? [[Upadica: Vrijeme govora predsjednika Vlade.]]
Dobro, dobro. Moje je pravilo da omogućim da se govori. O.K. Nisam vidio, nije vidio predsjednički sto. O.K. izvolite. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine predsjedniče Sabora, povrijeđen je članak 184. Član Vlade dakle i predsjednik Vlade kome je pitanje upućeno dužan je odgovoriti na postavljeno pitanje na istoj sjednici na kojoj je zastupničko pitanje postavljeno. Ili navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti. Ovdje je pitanje bilo jasno i glasno, što hrvatska Vlada namjerava učiniti kako bi zaštitila domaću proizvodnju? Što smo čuli ovdje? Kako je HDSSB udruga folkloraša, ne mi smo gospodine predsjedniče Vlade politička stranka, jaka regionalna politička stranka. Mnogo veća stranka nego što su pojedine stranke vaše koalicije. I to vam mora biti jasno. I nemojte biti nervozni. Jer nismo mi ni Karamarko ni HDZ. S druge strane, što se tiče tumačenja ovog Poslovnika, ne treba mi Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, nego ću pitati poštara Peru kako on tumači ovaj Poslovnik. Jer očigledno da ga vi tumačite kao poštar Pero.
Imate pravo na tumačenje, to je dobro, to je dobro, to je jako dobro ali povrede Poslovnika nema i to po mojem tumačenju. Hvala lijepa. A sada očitovanje, poštovani zastupnik Dražen Šurović.
Evo, hvala. Kao prvo molio bih pisani odgovor na pitanje koje će biti nadam se malo cjelovitije nego što je bio usmeni odgovor. Drugo, da, ja sam u svom političkom govoru iznio egzaktne gospodarske pokazatelje s kojim manje-više, koliko znam svi o njima govore i oni su opće prihvaćeni kao točni. S druge strane u odgovoru sam dobio potpuno nejasna obrazloženja. Vidljivo je kakav je vaš plan. Osim polarizacije hrvatskog društva koji zapravo stalno i sustavno potičete i na koji zapravo gradite na neki način svoj ego i svoj imidž, vidljivo je da je vaš plan da zapravo plana nema. Nema plana u ovoj državi ni za gospodarstvo ni za društvo, ni za muškarce, ni za žene, ni za većinu, ni za manjinu. I bojim se da na krilima toga plana idete u pravcu toga da u vrlo jakoj konkurenciji svojih prethodnika ostanete zabilježeni kao najslabiji hrvatski premijer od uspostave Hrvatske države.
Hvala lijepa. Sada bismo dali stanku i vratili se u sabornicu u 12,45. Dakle 12,47 sati, iscrpili smo vrijeme za stanku. Prelazimo na postavljanje pitanja Vladi, drugi dio aktualnog prijepodneva u skladu sa odredbom članka 189. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sljedeći na redu je poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević sa postavljanjem pitanja. Izvolite poštovani zastupniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. Doći će, ući će. Izvolite. Poštovani zastupniče, samo vi postavite pitanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ima, ima, svi su tu. Samo vi postavite pitanje, izvolite. Izvolite. Hoćete postavit pitanje ili nećete postavit pitanje? [[Upadica: Nikoga nema u sabornici.]] Kako nema? Kome ćete postavit pitanje da ga nema tu? Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Dakle moje pitanje trebalo je bit upućeno potpredsjedniku Vlade gospodinu Grčić. Kako njega nema onda molim nekog drugog iz Vlade da odgovori na moje pitanje, osim gospodina premijera koji nažalost odgovor na moje pitanje ne zna, a ja ne znam zašto gospodina Milanovića toliko muče liječnici u HDZ-u kad ima dovoljno problema sa svojim liječnicima, mislim političkih problema. A ako se ne varam, prije nekoliko tjedana u posjetu hrvatskoj Vladi, ne znam da li ga je i gospodin Milanović primio, bio je i gospodin Filip Resler, potpredsjednik njemačke Vlade za ekonomiju, specijalist kardiokirurgije, ali što Nijemci znaju. Dakle vratimo se pitanju. Na prošlom aktualnom satu postavio sam pitanje gospodinu premijeru da li će i kako ostvariti gospodarski rast od 1,8%, odgovor na moje pitanje bio je teško. U međuvremenu se ispostavilo ne da je bilo teško nego je bilo nemoguće pa danas imamo i to popodne novi plan za 2013., a to j e0,7% gospodarski rast. I koliko god nas Vlada uvjeravala da je to realno, nažalost i domaći i međunarodni stručnjaci svi odreda ponovno kažu nemoguće. E sad ja lijepo molim, zbog ne samo nas sabornika nego zbog cjelokupne hrvatske javnosti da netko odgovori na pitanje da li i kako će se u Republici Hrvatskoj 2013. ostvarit gospodarski rast od 0,7% umjesto onog koji je trebao biti 1,8%. Mislim da hrvatski građani imaju pravo to znati, moraju znati koje su nam mogućnosti i naravno da očekuju da vi to znate u Vladi. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, zamjenik ministra poštovani Jakša Puljiz. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, odgovor na vaše pitanje je sljedeći. Sve projekcije koje radimo temeljimo na dva ključna parametra, jedan je ono što je situacija u ekonomiji, njen potencijal za rast, drugo je ono vezano uz to što Vlada radi. Ali ima još jedan parametar koji svi moramo uzet u obzir kad govorimo o projekcijama gospodarskog rasta, a to je naše okruženje. Jasno je da kada to okruženje nije povoljno, kada se stvari u okruženju razvijaju lošije nego što je inicijalno bilo planirano jasno da se to posljedično osjeća i na hrvatsku ekonomiju. Međutim, hrvatska Vlada je optimistična i uvjerena da će ostvarit pozitivan gospodarski rast u 2013. godini, prije svega zbog napora koji Vlada ulaže. Ja ću spomenuti samo nekoliko stvari. Govorimo o investicijama, investicijama kao ključnom pokretaču gospodarskog rasta u Hrvatskoj, hrvatska Vlada ulaže izniman trud prije svega da poboljša i olakša privatnim investitorima provođenje svojih investicija. Dakle vi ste svjedoci niza zakonskih rješenja koji su već doneseni, koji su u pripremi, a kojima će se olakšati donošenje i provedba investicija u Hrvatskoj. Hrvatska Vlada je formirala posebne radne skupine sa isključivim zadatkom da što učinkovitije identificiraju i što učinkovitije pripreme prijedloge za otklanjanje prepreka za provođenje investicija. Ono što se identificiralo i kroz te radne skupine je zapravo jedan ogroman zaista naslijeđeni problem koji ima nekoliko razina, dakle od same šume propisa koji su apsolutno neusklađeni, koji su blokirajući za investicije, do niza projekata koji su zapravo bili samo projektne ideje na papiru i koji nisu bili niti blizu realizacije. Tek sada se zapravo uspostavlja jedan kvalitetan i pravi mehanizam, a to znači timovi i to znači ljudi koji znaju kako treba pripremiti i zakonsku regulativu, ali kako treba pripremiti konkretne projekte. Međutim to je proces koji traje, koji se ne može dogodit preko noći i puno plodova ovog sadašnjeg rada koji se sada događa ćemo vidjeti za godinu, dvije i za tri. Ono što daje još veliki optimizam za rast ove godine je naravno situacija u turističkom sektoru koji zaista pokazuje jako dobre znakove i što se tiče investicija i tu planiramo vrlo značajan rast i vjerujem da ćemo sa svim ovim usklađenim naporima koji se tiču otklanjanja prepreka, koji se tiču dobre turističke sezone i sa vjerom da će i okruženje, prije svega naša najvažnija izvozna tržišta krenuti prema jednom boljem smjeru, a ima i takvih naznaka, vjerujemo da će se u 2013. konačno dogoditi gospodarski rast.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Domagoja Ivana Miloševića. Izvolite.
Meni je žao, ali moram vam saopćit, možda je bolje da prestanete ulagat tolike napore jer iskreno da vam kažem osjetim ponovno mučninu koju sam osjećao sinoć kada sam se pripremao za današnji aktualni sat, kada sam surfajući po internetu vadio sve ekonomske pokazatelje, neću ih sad ovdje nabrajati, u proteklih nekoliko mjeseci da ne govorim o 2012. godini. Reći ću samo jedan. 253000 hrvatskih građana su blokirani za preko 18 i pol milijardi kuna. U 2013. smo godini. Ulazimo uskoro u EU. Nema osim Grčke koja je zapravo tehnički u bankrotu zemlja, nema ne u EU, Europi nema niti jedne zemlje koja bilježi i ovu godinu će na žalost zabilježiti konstantan gospodarski pad izuzev 2011. godine kada smo taj pad gospodarski uspjeli zaustaviti. I na žalost, jedina sigurna perspektiva u idućih godinu, dvije dana jedina sigurna perspektiva je da će mladi i obrazovani Hrvati nastaviti napuštati Hrvatsku državu trbuhom za kruhom. I umjesto da se gospodin premijer bavi tim pitanjem, umjesto da recimo osobno predvodi strateški nacionalni projekt kakav je navodnjavanje Slavonije [[Upadica Leko: Hvala.]] On ne želi primiti gospodina Milera. Umjesto, dozvolite rečenicu samo još jednu. Umjesto da on osobno nadzire izvođenje projekta nizinske pruge od koje se odustalo on kaže da u dioničarstvu nema nacionalnih interesa. Pa nemojte molim vas!
Hvala lijepa. Dvadeset i drugo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Dragutin Glavina.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava, gospodinu Mirandu Mrsiću. U carinskim otpremništvima u Republici Hrvatskoj zaposleno je više od 8000 radnika. Ulaskom u EU posao će zadržati samo oni koji rade na graničnim prijelazima sa Republikom Srbijom i Bosnom i Hercegovinom njih najviše možda 20, 25%. Međimurska županija jedina je županija u Republici Hrvatskoj koja direktno graniči s dvije zemlje članice EU i time će oko 200 špediterskih radnika s područja Međimurske županije ostati bez posla. Kao primjer navodim samo na graničnom prijelazu Goričan koja je nedaleko od mene djeluje 14 špedicija sa više od 100 zaposlenih. Procjena je da će ukupno u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji više od 700 radnika ostati bez posla. Ono što je važno spomenuti je da su sve te otpremničke tvrtke plaćale za koncesiju, za rad na graničnim prijelazima od 2004. godine u državni proračun samo jedna tvrtka da je ne imenujem platila je negdje oko 2 milijuna kuna na ime koncesija za rad na graničnim prijelazima. Moje je pitanje da li Ministarstvo rada ima razrađen ili neki razrađen model rješenja kako pomoći tim radnicima pri mogućnostima zapošljavanja ili poslodavcima kod isplata otpremnina ili na bilo koji drugi način s obzirom na iznose koji su plaćani s tog naslova koncesija u državni proračun. Isto tako radi se o gubitku posla radi više interesa, ali i rješenja koja su za neke druge djelatnosti nađena. Primjera radi da spomenem samo brodograđevnu industriju.
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar Mirando Mrsić.
Poštovani gospodine zastupniče, hvala na pitanju. Dakle, kad govorimo o špediterskim uslugama po podacima Hrvatske gospodarske komore negdje oko 5000 ljudi je zaposleno u špediterskim djelatnostima u Hrvatskoj, a prema evidenciji Carinske uprave oko 3 i pol tisuće ljudi ima ovlaštenje da radi kao carinski otpremnici. Mi smo taj problem prepoznali i do sada smo u 203. poslodavca poslali Zavod za zapošljavanje, dakle ekipu iz Zavoda za zapošljavanje. Kod 146 poslodavaca smo utvrdili da će biti višak oko 803 radnika, dok kod 58 poslodavaca još uvijek se ne zna da li će otpuštati ili neće otpuštati radnike. Naime, cilj ekipe iz Hrvatskog zavoda za zapošljavanje je da ode u tvrtku, da porazgovara i vidi za svakog radnika ponaosob njegovu stručnost, njegovu obrazovanost, mogućnost zapošljenja ili njegove dalje budućnosti. Dakle, da li ide u prijevremenu mirovinu ili na neki drugi način će se nastaviti njegov životni put. I cilj tih odlazaka u tvrtke je da se situacija gubitka radnog mjesta za neke radnike uspije prebroditi zaposlenje kod nekog drugog poslodavca. Da li će neki od njih krenuti u samostalnu djelatnost pa će koristiti poticaje za zapošljavanje. Dakle, prepoznali smo problem, krenuli smo u izradu programa za svaku tvrtku. Tu moram kazati da na žalost imamo i kod nekih poslodavaca nerazumijevanja što tu Zavod za zapošljavanje ima raditi. Ja ću sve ljude poslati na Zavod za zapošljavanje, svi će dobiti otkaz i nije me briga. Dakle, ja apeliram evo sada i iz saborske dvorane da sve te poslodavce da koriste Zavod za zapošljavanje. Ta je mjera potpuno besplatna i da se za sve one zaposlenike koji će izgubiti radno mjesto možda može za njih naći i povoljniji put, a ne odlazak na Zavod za zapošljavanje i primanje naknade za nezaposlenost. Što se tiče Čakovca i graničnih prijelaza u županiji mi smo već stupili u kontakt sa županom. Imat ćemo jedan tematski sastanak sa svim poslodavcima na tom području da vidimo i da promoviramo ove mjere koje Zavod za zapošljavanje ima, a također ćemo u svaku tvrtku otići kod svih onih poslodavaca koji iskažu interes. Naime, moram kazati da s obzirom da se radi o privatnim poslodavcima zavod ne može inicirati samostalno. Dakle, mora dobiti poziv od poslodavca da dođe u tvrtku i da se sjedne. Kažem ponaosob o svakom radniku će se voditi računa i probat će se za svakoga naći najoptimalnije rješenje. Najgore je rješenje otići na Zavod za zapošljavanje, jer se u tom slučaju šansa da se dobije neko novo radno mjesto će biti puno, puno manje
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Dragutina Glavine.
Pa ja sam zadovoljan ukoliko u prvom redu time da vi znate za taj problem i da ga pokušavate rješavati. Samo molio bih jer kroz ovih 20-ak godina puno državnih dužnosnika je dolazilo u Međimurje, kad je od pretvorbe pa nadalje, kad smo ostajali bez naših važnih poduzeća, kad su prestajala raditi gdje su nam obećavali, govorili da smo mala Švicarska i ostale stvari. No međutim, mi nismo mala Švicarska, imamo radne navike Švicarske i radimo kak Švicarska, plaće su nam puno manje, ispod prosjeka Hrvatske. I sigurno da bi ovaj otkaz za toliki broj naših radnika bio veliki udarac i za Međimurje i za ostale krajeve gdje je taj problem najaktualniji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Natalija Martinčević je sljedeća zastupnica da postavi pitanje. Izvolite.
Najljepše zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, uvažene ministrice i ministri. Svoje pitanje uputit ću zamjeniku ministra gospodarstva gospodinu Leveriću. Budući da bivša Vlada godinama nije ništa ulagala niti na bilo koji način pomagala industrije sjeverozapadne Hrvatske moje je pitanje koje ste mjere, poticaje i potpore vi kao Vlada pripremili da bismo pomogli našoj tekstilnoj industriji, našoj drvnoj industriji, našoj kožnoj i obućarskoj industriji kojima je zapravo baza u sjeverozapadnoj Hrvatskoj poglavito u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji, a industrije koja je sada zbog ove duge iscrpljujuće krize uistinu na koljenima? Podsjetila bih da je zapravo ta industrija okosnica gospodarstva sjeverozapadne Hrvatske, da su to tvrtke koje zapošljavaju velik broj ljudi i da su to tvrtke koje imaju svoju budućnost i svoju perspektivu u okviru EU, međutim sada trebaju hitnu pomoć i potporu Vlade kako bi opstale i nastavile poslovati. Isto tako, vezano dakle na ovo pitanje, i pitanje rješavanja problematike Varteksa na koji se način država u to uključila i što će se poduzeti sa našom najvećom tekstilnom tvrtkom koja zapošljava 2200 ljudi i koja naravno očekuje da se Vlada uključi na način kao što se uključila i u rješavanje problema nekih drugih tvrtki u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. Odgovara zamjenik ministra, poštovani Alen Liverić. Izvolite.
Hvala lijepo uvažene zastupnice. Evo, što se tiče razvoja industrije, razvoja tekstilne industrije kože Ministarstvo gospodarstva pripremilo je operativni program gdje hoćemo dignuti razinu konkurentnosti tih tvrtki. Samo sa podizanom razinom konkurentnosti imaju šanse opstati na tržištu, imaju šanse da se prilagode i da budu bolji i jači izvoznici. Ono što je više i problematičnije je to što od 2007. godine kad je donesena strategija upravo razvoja tekstilne industrije … [[Govornik se ne razumije.]] industrija kao radno intenzivna djelatnost i kožarska industrija bitna ta strategija počela se primjenjivati od 2008. godine i u razdoblju od 2008. do kraja 2011. godine bilo je predviđeno 680 milijuna kuna potpore. Ali ta strategija se nije implementirala. Dogodilo se sasvim suprotno, da su se tvrtke pripremile, među inima i tvrtka Varteks prema toj strategiji, napravili su svoje proizvode prema toj strategiji i očekivali su potpore u mjeri koje su trebali dobiti. Od svih potpora došlo je samo negdje oko 270 milijuna kuna potpora je dato. Znači, manje od 50%. Ali, ni tu nije glavni problem. Problem je da tvrtke kako su se prilagodile i razvijale svoje proizvode na tom tragu sada potpore više ne mogu pravdati, odnosno imamo problem da operativni program koji će biti sada za mjesec dana vani tvrtke moraju dokazati da su pravdale potpore iz prošlosti. I tu će se pojaviti veliki problem. Ministarstvo zajedno sa AZTN-om i ostalim institucijama upravo radi da se te potpore potvrde, da su one primljene i da su iskorištene. Ono što je ovdje bitno naglasiti je da tekstilna industrija spada u jedan od glavnih sektora koji će kasnije doći kad se bude izrađivala industrijska strategija. I ono što je drugi dio vrlo bitan kod ove tekstilne industrije, odnosno industrije u cijelosti je i program jamstvenog fonda uz operativni program koji je ministarstvo gospodarstva pripremilo i koji će zajedno sa županijama u RH implementirati. A što se tiče tvrtke Varteks, tvrtka Varteks u predstečajnoj nagodbi ministarstva koja su nadležna za predstečajnu nagodbu zajedno s Ministarstvom gospodarstva pratimo cijelu situaciju, HBOR dala je odobrenje za 50% iznosa kredita od 10 milijuna eura, a ostatak koji treba dati poslovna banka je na razgovorima između poslovne banke i uprave te tvrtke. Stoga, kad se uprava tvrtke i poslovna banka dogovore oko bankarskih uvjeta i krene se u realizaciju tog programa tada se može očekivati i realizacija samog kredita. Hvala.
Hvala i vama. I očitovanje poštovane zastupnice Natalije Martinčević. Izvolite.
Najljepše zahvaljujem na odgovoru. Molila bih samo da se svi prijedlozi koje su tvrtke dostavile svakako u najvećoj mogućoj mjeri uvrste u industrijske politike u gospodarskoj strategiji jer bi to značilo zapravo jedan ozbiljan pomak i ozbiljnu pomoć tim tvrtkama. Hvala.
Hvala lijepa. Dvadeset četvrto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Uvaženi gospodine predsjedniče pitanje je za ministra znanosti, obrazovanja i športa dr. Željka Jovanovića. Hoćete li žurno poništiti ovaj potpuno promašeni Pravilnik o uvjetima izbora u znanstvena zvanja kojeg je potpuno netransparentno nedavno donijelo Nacionalno vijeće za znanost i to samo nekoliko dana prije nego što im je istekao mandat? Naime, nitko načelno nije protiv pooštravanja kriterija za hrvatske znanstvenike iako osobno držim besramnim pooštravati kriterije kad je istodobno financiranje znanosti praktički ukinuto, odnosno smanjeno na razinu sprdačine. Međutim, taj pravilnik uz niz ostalih neprimjerenih rješenja uvodi princip retrogradnosti što je protuustavno. Slijedom njega će znanstveni radovi objavljeni prije recimo 10 ili 15 godina u časopisima i kod izdavača koji su bili visoko ocijenjeni prigodom ranijeg izbora nekog znanstvenika iz humanističkog područja u znanstveno zvanje odjednom sad biti slabije ocijenjeni i taj znanstvenik više neće zadovoljavati uvjetima koje je već bio nekoć ostvario. Kao jedna od posljedica tog pravilnika sigurno će se ugasiti neki hrvatski časopisi sa više desetljetnom tradicijom i doprinosom razvitku humanističkih znanosti. Po kojoj logici i s kojim opravdanjem se nameću znatno stroži kriteriji za napredovanje medicinara i farmaceuta od onih veterinara i dentalnih medicinara kad su svi u istom znanstvenom području biomedicine i zdravstva? Postoji još niz takvih pitanja koje su vam stotine znanstvenika opravdano postavili u svezi s tim nakaradnim pravilnikom. Možete li ignorirati to što je u znak protesta zbog tog pravilnika 6. znanstvenika spalilo svoje radove pred vašim ministarstvom, a 1. je znanstvenik vratio predsjedniku Sabora državnu nagradu za znanost. Jesu li točne tvrdnje koje se čuju da je taj pravilnik donesen samo zato jer se smatra da znanstvenici prebrzo napreduju pa onda trebaju dobit malo veću plaću što povećava troškove vašeg ministarstva, da u Hrvatskoj izlazi previše znanstvenih časopisa i knjiga za koje nemate sredstava pa je dobro da neki propadnu, te da se ne zna što napravit sa 2,5 tisuće mladih znanstvenika u koje je hrvatsko društvo uložilo ogromna sredstva i koji bi trebali biti budućnost naše znanosti, a vaše ministarstvo nema novaca da ih se zaposli pa je zapravo da se ne zadovolje kriteriji tog pravilnika. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na postavljeno pitanje, ministar Željko Jovanović.
Hvala gospodine zastupniče, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, vi kao potpredsjednik Hrvatskog sabora vjerojatno bi trebali znati da Nacionalno vijeće za znanost nije tijelo Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, to je najviše tijelo koje se bavi znanošću u RH i donosi strateške odluke, a imenuje ga Sabor. Prema tome, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta prestalo je sa politikom državnog upravljanja znanošću kao što je bio nekada slučaj, pa se u kabinetu ministarstva određivalo tko će napredovati a tko neće, a opredijelilo se sustav nadzora kao što rade sve moderne države. Nabrojili ste jako puno pitanja i meni bi trebao cijeli aktualni sat da odgovorim, ali vas pozivam da pročitate najnoviji rad koji će uskoro biti objavljen u Periodikulbiologorumu gdje točno odgovaramo na sva pitanja koja ste naveli. Što se tiče pravilnika koji je donijet mogu puno, s punim opravdanjem reći da je to pravilnik koji ni na koji način ne ugrožava hrvatsku znanosti, dapače stvara pretpostavke da hrvatska znanost bude puno prepoznatljivija i da u međunarodnim razmjerima postane relevantna. Što je osnovni kriterij tog pravilnika? Međunarodna vidljivost, inkluzivnost, preciznost i jednostavnost. Vi govorite o društveno-humanističkim znanostima pa ću vam ja reći da je u društveno-humanističkim znanostima do sada bio veliki broj izbora na način da su urednici društveno-humanističkih časopisa zapravo imali sukno i škare i da su prema simpatijama odobravali da se u tim časopisima objavljuju radovi i na taj način su kreirali sudbinu mladih znanstvenika. Sto radova je uredništvo objavilo u časopisu koji su uređivali. Prema tome, istovremeno su dobivali sredstva Ministarstva znanosti i njihove primjedbe da se radi politika ovog ministarstva, da radi na komercijalizaciji, privatizaciji zapravo pokazuje što su oni radili. U društveno-humanističkim znanostima su novcem državnog proračuna stvorili privatni časopis. Danas možete pročitati tekst u Jutarnjem listu, ja vas pozivam da ga pogledate, sveobuhvatnu analizu upravo takvog jednog društveno-humanističkog časopisa, a istovremeno vas pozivam da pročitate rad Filipa Grgića ravnatelja Instituta za filozofiju. Vjerujem da ćete se složiti da ravnatelja Instituta za filozofiju predstavlja jedno respektabilno ime u području društveno-humanističkih znanosti koji kaže sve ovo što se govori o kriterijima ni izbliza nije točno. Dapače, iako pravilnik nije savršen predstavlja malen ali važan korak u unaprjeđenju društvenih humanističkih znanosti u Hrvatskoj, podizanju njihove kvalitete na višu razinu i jačanju njihove međunarodne prepoznatljivosti. Pa što je onda tako strašno u njemu? Zar je redovitom profesoru sa 13 ili 14 tisuća kuna plaće i sigurnim radnim mjestom nakon 20 godina karijere problem objaviti barem 4. međunarodna, uistinu relevantna rada. Što se tiče vaše priče da ministarstvo nema novaca, naravno da je kriva, zlonamjerna i da pokazuje potpunu neinformiranost. Naime, i aktualnim rebalansom koji će biti u raspravi popodne jedini resor koji je dobio više novaca je resor znanosti, obrazovanja i sporta upravo za znanstvenu djelatnost i to 40 milijuna kuna više, tako da će na raspolaganju ove godine imati 150 milijuna u odnosu na 110 milijuna koliko smo naslijedili od vaše Vlade koja je vodila resor znanosti, obrazovanja i sporta u proteklom periodu. Što se tiče znanstvenih novaka, opet lažete zato što je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta sa 13 mjera, a nemam vremena da ih nabrojim osiguralo da niti jedan znanstveni novak kojem istječe ugovor 2013. i 2014. ne mora otići iz Hrvatske nego će dobiti zaposlenje u skladu sa svojim potrebama, stručnošću i znanjem. Najbolji primjer da ministarstvo vodi dobru politiku, pa i kad su društveno-humanističke znanosti u pitanju je to što smo raspisali natječaj za izbor najboljih znanstvenih novaka da bi se izabrali u zvanje docenta sa kriterijima koji su stroži i od kriterija pravilnika o kojem vi govorite. Javilo se 137 znanstvenih novaka koji ispunjavaju sve te kriterije, a jedan, 66 od njih su iz društveno-humanističkih znanosti. I da društveno-humanističke znanosti ne mogu objavljivati u stranim časopisima najbolji je dokaz da jedan od njih objavljuje radove u najpoznatijim društveno-humanističkim časopisima iz područja klapskog pjevanja.
Hvala.
Prema tome, može se, ali treba znati i htjeti.
Poštovani ministre moram vas upozoriti da je vrlo neprimjereno, posebno za ministra znanosti, kvalifikacija da potpredsjednik Doma laže.
I akademik.
Nije u skladu ni sa vašom reputacijom … [[Upadice se ne čuju.]] poštovani ministre i poštovani zastupnici dozvolite da završimo, halo. Ja vas molim dopustite da završim. Nije primjereno ni ministru, ni Saboru ta kvalifikacija.
Neka vam ponovi što je rekao.
Svejedno, molim vas u našem interesu je da zadržimo korektan odnos u Saboru. A sada poštovani potpredsjednik doma Željko Reiner.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa gledajte ja ne znam šta je opasnije ili žalosnije, to da li vi ne znate neke stvari i namjerno govorite netočnosti, ja neću rabit vašu terminologiju jer mislim da ona nije primjerena ovdje i uopće nije primjerene između intelektualaca. Prvo, ajmo o točnosti podataka, o tome kako vi nemate utjecaja na Nacionalno vijeće za znanost itd. Vaš pomoćnik je došao na sastanaka i tražio da jedna ugledna predstavnica jednog vrlo važnog tijela koje bi po svoj logici trebalo sudjelovati u tome, ne može sudjelovati u tome. Prema tome o čem pričate? Pa vi izravno utječete na to, pa oni su produljena ruka vašeg ministarstva i to je upravo problem. Zato ja to i ističem. Ono što ste rekli da sam ja rekao, ja to nisam rekao ali me vi niste naravno slušali. Vi ste očito u svom filmu. Ja sam vas pitao da li su točne tvrdnje koje se mogu čuti, a te tvrdnje se mogu čuti i ne možete uopće zanijekati. Vi imate, a ja imam ovako debeli popis predstavki koje su pisane koje su pisane. Ni na jednu nije odgovoreno. A samo dozvolite mi da završim. Kako funkcionira sustav vaš govore samo jedan jedini podatak. Postoji veleučilište u kojem u Hrvatskoj u kojem predaju profesori iz Zenice i za 2000 tisuće kuna će dobiti vjerojatno diplomu iz Zeničkog sveučilišta a sad je otvoren i doktorski studij iz Biomedicine u jednom veleučilištu iz kojeg će vjerojatno dobiti iz Kragujevca diplome pa ako je to kvaliteta, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dvadeset i peto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je bilo izravno trebalo biti upućeno ministru Vrdoljaku, ali evo nema ga, pa sam mislio postaviti pitanje potpredsjednici Vlade uz vaše dopuštenje ali nje nema. Pa sam mislio postaviti pitanje ministrici graditeljstva ali nje nema. Dakle nek odgovori tko želi zapravo. A vjerojatno evo zamjenik ministra ako mu to predsjednik Vlade dozvoli. Dakle više od godine dana svjedoci smo prepucavanja unutar Kukuriku koalicije oko uvođenja poreza na nekretnine. Na izričito pitanje pred koje sad naše kolegice ministre Liniću nismo dobili nikakav odgovor. Dakle ministar Linić je govorio da Vlada već više od godine dana duboko razmišlja ali očito da iz njegovog izlaganja da on ne misli odustati od daljnje agresije, porezne agresije na hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane. U međuvremenu nažalost svjedočimo katastrofalnim posljedicama takove vladine ekonomske politike. Prosječna neto plaća na godišnjoj razini u Hrvatskoj realno bilježi pad za 3,8%. 11 mjeseci zaredom uz inflaciju rekordnih 5,2%. BDP u 2012. godini u odnosu na 2011. je pao 2%. Stopa registrirane nezaposlenosti iznosi više od 22%, 70 tisuća ljudi u vašem mandatu je ostalo bez posla s tim naravno što je najtragičnije da je 5,6% manje zaposlenih u industriji nego prije godinu dana i da je fizički obujam industrijske proizvodnje u 2012. godini manji za 5,5% u odnosu na 2011. godinu. Jeste li gospodine Leverić vi u ministarstvu gospodarstva svjesni kakove posljedice su prouzročile vaša eksperimentiranja i antipoduzetničke mjere a vidimo i koju šalje Sabor a vaša ih većina uporno izglasava i molim sasvim eksplicitno pitanje ne znam da li ćete to i biti u stanju odgovoriti. Što ministar gospodarstva Vrdoljak misli o uvođenju poreza na nekretnine i da li će porez na nekretnine biti uveden. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje.
Gospodine predsjedniče. Dakle ovo možda, nije politička debata niti cirkus. Dakle, ovo je Hrvatska Vlada [[Upadica predsjednik: Zorane, imaš sljedeće pitanje pa ćeš odgovoriti.]] Ne. Inzistiram na ovome. Dakle ovo je čista manipulacija. Oćete. Dajte mi poslovnik. Dakle. Sad ćemo se jednom praksom prekinuti. Pitanje može biti. … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle zamjenik ministra nije član Vlade. O.k. po Zakonu o Vladi, zamjenik ministra nije član Vlade, prema tome cijelo vrijeme kršimo poslovnik a vi pitate dakle, ja vidim vaše motive. Predsjedniče meni je žao zbog ovoga. Ovo su vaše metode [[Upadica predsjednik:Zorane sjednite, molim vas….]] A zašto mu vi upadate u riječ? Pa ja štitim predsjednika Sabora od vašeg zuluma.
Molim vas. Odgovara zamjenik ministra na postavljeno zastupničko pitanje. Dobit ćete mogućnost da govorite kad vam kažem.
Hvala lijepa predsjedniče. Evo slušajući vaše informacije vezano za neinvesticijsku klimu, čisto da vam dam dva parametra. Jedan je prošao kroz sabor zakon koji kvazi ne potiče investicijsku klimu. To je zakon o investicijama gdje su programi koji su stavljeni u odnosu na prošli zakon o investicijama smanjen za 50%. To je Zakon o investicijama i konkurentnosti i upravo taj Zakon omogućava da investitorima omogućimo investiranje u RH. Čisto u vašoj Vladi prag je bio 300 tisuća eura i ako se ne varam … [[Govornik se ne razumije.]] smanjili smo na 150 tisuća eura i pet zaposlenih. Drugi zakon koji potpuno podržava investicije, Zakon o rudarstvu. Taj Zakon o rudarstvu je u drugom čitanju Sabora. Taj zakon daje potpunu sigurnost investitora i u trenutku kad dobite dozvolu da istraživate imate pravo na insplataciju ono što nije bilo do sada. Mogu reći treći zakon koji se priprema, Zakon o strateškima, Zakon agencije investicije konkurentnosti. Danas smo svjedoci otvaranja jedne tvrtke u Slavonskom Brodu gdje nazoči resorni ministar upravo to je primjer kako ova Vlada i Ministarstvo gospodarstva podržavaju investicije. Pratili smo investiciju od početka ožujka i danas ćemo imati novih 80 zaposlenih u Slavonskom Brodu. Vrlo, vrlo pozitivan primjer. Što se tiče vašeg pitanja vezano koje je upućeno ministru Vrdoljaku, dobit ćete pisani odgovor na vaše pitanje i ja mislim da svi ovi koraci koji se sada poduzimaju i kroz radne skupine i kroz ostale institucije pokazuju upravo suprotno da su nam investicije bitne i da ovi brojevi koji vi govorite koji su negativni moraju biti podignuti i krenuti u suprotnom trendu. I nemojte još jedanput zaboraviti na zastupničko pitanje gospođe Martinčević sam odgovorio. Obećali ste poticaj između 2007.i 2011.godine u iznosu od 600 i nešto milijuna kuna. Ti poticaji nisu dati upravo na tragu tih ne datih poticaja odnosno ajmo reći dali su mrvicu od 200 i nešto milijuna a poduzetnici su računali više toga, danas imamo tako problem da imamo Varteks koji se pripremio i da imamo ostale tvrtke u tekstilu koje su u problemima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Dinko Burić. Da čujemo.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Sukladno članku 225.a ili po starom ako hoćete 223.a u ime Kluba zastupnika HDSSB-a tražim stanku od 15 minuta zbog učestalog omalovažavanja najvišeg predstavničkog i zakonodavnog tijela u RH od strane predstavnika izvršne vlasti.
Kada pređemo na dnevni red onda ćemo vam dati stanke, a sada ćemo nastaviti sa Aktualnim prijepodnevom. Hvala lijepa. … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]]
Gospodine predsjedniče vi znate da se ova stanka sada može odobriti samo je ne želite, kršite ponovno Poslovnik.
Hvala lijepa. Čuli smo obrazloženje.
Kršite Poslovnik gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.
Ne kršim ništa. Kolega Buriću ništa ne kršim. Očitovanje.
Onda ćete mi dozvoliti vjerujem da kažem povredu Poslovnika.
Pa jeste se sada prijavili za povredu Poslovniku.
Ne, ne, sada sam tražio stanku gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora.
Na što povreda Poslovnika?
Pozvao sam se na članak 225.a koji mi vi, nisam zakasnio javio sam se na vrijeme. Javio sam se na vrijeme gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dakle povreda Poslovnika opetovano, kršenje odnosno kršenje članka i 210.i 211.i 216.u kojem se zastupnici Hrvatskoga sabora i političke stranke zastupljene u Hrvatskome saboru omalovažavaju. Nikome nije dozvoljeno, a kamoli bilo kome. Ovaj puta stajem u zaštitu vas, vas kojeg je omalovažio predsjednik hrvatske Vlade. Ovo nije sjednica glavnog Odbora SDP-a nego sjednica Hrvatskoga sabora i molim da se predsjednik hrvatske Vlade kontrolira i suzdrži i shvati gdje se trenutno nalazi.
Poštovani zastupniče Burić, smo me vi nemojte braniti ja vas lijepo molim jer vas nekoliko puta molim vas nekoliko puta da me čujete, a vi govorite bez mog odobrenja. Pa vas molim barem toliko. Barem vas toliko molim. Nema tu povrede nikakvog Poslovnika. Vi ste bezbroj puta sami počeli govoriti, a da vam se nije dala riječ i sada ste postali već svetac od svih svetaca. Dobro, sve uredu. Hvala lijepa. Sada molim očitovanje na odgovor poštovanog zastupnika Đure Popijača. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zamjeniče ministra. Naravno nisam očekivao da ćete biti u stanju odgovoriti na moja pitanja, a vjerojatno vas je i malo zbunio nastup vašeg šefa predsjednika Vlade, no međutim evo dobro je da ćemo ipak uspjeti dobiti i od Ministarstva gospodarstva ali to znači službeno od jednog koalicijskog partnera konačan stav o tome što mislite i hoće li Vlada uvoditi i donositi prijedlog u ovaj Hrvatski sabor oko novih i novih poreza. Ja bih samo htio ovdje obavijestiti tko još nije uspio tu informaciju dobiti, dakle Ustavni sud prihvatio tužbu HUP-a, obustavljena naplata poreza na dividende. To su zakoni neustavni i antipoduzetnički o kojima sam govorio. I ako donesete ovaj zakon vjerojatno će isto tako završiti jer tu poreznu tiraniju više ni hrvatski građani ni hrvatski poduzetnici ne mogu izdržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće 26.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Upućujem pitanje predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću i tiče se jednog konkretnog projekta to je jedan od najvećih i najvažnijih projekata na kojem se trebao temeljiti gospodarski rast RH u idućim godinama, radi se o LNG terminalu u Omišlju na otoku Krku. Prije otprilike 5 mjeseci izaslanstvo RH predvođeno predsjednikom gospodinom Josipovićem posjetilo je Katar. Mislim da smo baš po njihovom povratku imali sjednicu Hrvatskog sabora i isto tako bilo je Aktualno prijepodne. Taj posjet bio je iznimno medijski praćen, velika su bila očekivanja hrvatske javnosti i prije i tijekom i nakon tog posjeta jer je bilo najavljeno da će ih Katara uslijediti čitav niz velikih investicija, velikih ulaganja. Znamo i sami koliko je to važno za hrvatsko gospodarstvo i gospodarski razvoj. Nakon povratka poruke i su i dalje bile optimistične vezano za različitu vrstu projekata, međutim što se tiče samog LNG-a postalo je jasno da Katar neće financirati izgradnju LNG-a već da je Katar zainteresiran za dugoročnu isporuku plina RH. tada je sjećam se rasprave u ovom Hrvatskom saboru predsjednik Vlade kazao da se radi o velikom uspjehu jer da je strateški važno osigurati dobavu plina, a da je izgradnja samog terminala mačji kašalj, doslovce je upotrijebio taj izraz. S tim se nisam slagao tada, ne slažem se ni sada jer smatram da je ključna stvar pronaći kupce za moguću proizvodnju plina za plin, a izgradnja samog terminala i dobava plina dolazi nakon što znamo kome ćemo taj plin prodavati. Evo sada postavljam konkretno pitanje predsjedniku Vlade. Što se dogodilo u proteklih 5 mjeseci kada je u pitanju projekt LNG i ako se nešto pozitivno dogodilo kakva je dinamika u realizaciji toga projekta.
Odgovor na postavljeno pitanje, predsjednik Vlade, poštovani Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala. I isprika vama gospodine predsjedniče, ovog puta sam zaista prekršio Poslovnik, prvi puta, namjerno, ispričavam se zbog toga da bih skrenuo pozornost javnosti na ovo zlorabljenje Poslovnika koji je nejasan. Kao predsjednik Vlade imam i moralno pravno o tome govoriti, obavezu čak, ne pravo. I tražiti ću da se te stvari pojasne. Ne želim da se zamjenika ministra koji zaista nisu članovi Vlade, bez obzira na našu praksu koja traje godina, dovodi u ovakvu situaciju i da im se postavljaju pitanja koja sa njihovom kompetencijom nisu povezana. A to ste upravo napravili. I prekršio sam Poslovnik, nisam izrekao ni uvrede, ako jesam, ispričavam se, ali znam da nisam. Vaše pitanje, uvaženi kolega, gospodine zastupniče, dakle prije 5 mjeseci je bila delegacija u Katru. To je kada gledate 5 mjeseci u dinamici ukupne priče, treptaj oka. Međutim, ja se nadam da vi kao i ja želite da ta stvar ide naprijed. Kada sam rekao da je to mačji kašalj, možda sam bio malo previše figurativan, ali to je u odnosu na ovaj prvi dio priče, da se dovede ukapljeni plin, manji dio posla. Zato što za to ima previše zainteresiranih, nikada previše, ali ima više zainteresiranih. Kupci, pa valjda vam je i samom jasno kako trenutno, kao bivšem ministru vanjskih poslova izgleda energetska slika Europe. Imate Poljsku, imate čvorište u Band Garten u Austriji, i imate ovaj pravac na kojem smo mi. I taj pravac će sigurno biti eksplatiran jer naprosto Mađarska, Ukrajina koja ima samo ruski plin to želi, treba i hoće. Hrvatska od toga siguran sam u razumnom kratkom roku će imati koristi. Prema tome, dopustite nam i dajte nam podršku da tu priču dovedemo do kraja. Tim više, što bez obzira na dobre odnose sa ruskom federacijom i sa Gaspromom koja je jedan pravac dobave plina želimo i dobre odnose recimo sa Sjedinjenim Američkim Državama. Koje su zadnjih nekoliko, desetak godina, naročito zadnjih nekoliko godina premašile potrebe domaćeg tržišta u proizvodnji plina, metodom frekinga, dakle izvlačenjem plina iz naslaga po cijelom kontinentu i po Pensilvaniji iz Kanade i taj plin će se, ukoliko tako odluči američki Kongres, a naša delegacija tamo ide ovih tjedana, na kojoj razgovaramo na više strana, početi izvoziti iz Sjedinjenih Američkih Država i biti će jeftiniji i od ruskog a možda i od katarskog plina. Dakle, ne stavljamo sva jaja na jednu košaru, u jednu košaru i to je energetska politika, ja vjerujem Hrvatske a ne samo ove Vlade. I to je odgovor na vaše pitanje a sada ću do kraja vremena iskoristiti prostor da kažem nešto o onome o čemu je ovdje bilo riječi a to je europska kampanja. Gledajte, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ma čut ćete me, ovo je politička govornica [[Upadica: Puste ga neka govori.]] Dakle, naše stranke idu u prostor koji plaćaju i kampanju vodimo svi, vodim je i ja. HDZ i njegovi koalicijski partneri obilaze javne ustanove u jedinicama lokalne samouprave u kojima su na vlasti, domove umirovljenika u Novom Vinodolskom, javne bolnice u Virovitici, poslovne zone, što je izričito protivno odredbama etičkog kodeksa za ove i svake izbore. To je čisto kršenje etičkog kodeksa. Gospodine predsjedniče stranke, gospodo dužnosnici stranke, vi izričito, vi ste bili u rektoratu sveučilišta u Zadru. Gledajte, kada smo tražili da platimo prostor sveučilišta u splitu za stranački skup, međunarodni skup, ljudi su nas odbili i bili su u pravu. To smo htjeli platiti. Vi idete u rektorat sa vrećicama i to objavljujete ne facebooku. Idete u dječje domove, u domove umirovljenika, u poslovne zone što je izričito zabranjeno. E vidite ovo je jedini način da za … [[Govornik se ne razumije.]] gospodo zastupnici, bivši diplomati, to vi radite, to je protu, to je protu etično i izričito je zabranjeno. Mi gdje idemo platimo [[Upadica: Hvala lijepa.]] Vidite kako je ove 4 minute dobro da hrvatska javnost čuje istinu. I mi ćemo se držati zakona čak i onda kada nam taj zakon ugrožava financiranje. Samo da vi vidite.
Hvala. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. S obzirom da više ne znamo da li je predsjednik Vlade ovdje gost ili govornik ili šta je, ja ću koristiti odredbu članka … [[Upadica se ne čuje.]] Poslovnika u kojemu kaže da govornik može govoriti samo teme o kojoj se raspravlja prema utvrđenom dnevnom redu. U dnevnom redu je aktualno prijepodne. Tema o kojoj je govornik mogao govoriti je bila zastupničko pitanje. I može isključivo odgovarati na postavljeno pitanje. No njegove eskapade naprosto najbolje govore o njemu i o njegovom rejtingu i što građani misle o tome. Može on vrijeđati koliko god hoće, međutim uvijek, znate onu narodnu batina ima dva kraja, pa kada krenu uvrede s druge strane, kamo će nas to odvesti. Samo nama nije u interesu takva prostačka politika, jer nikada je nismo vodili, nikada je nećemo voditi.
Poštovani zastupniče nisam razumio na koju povredu ste me upozorili. Možete li ponoviti, koja povreda, odredba članka?
Dakle s obzirom da ne znam da li je predsjednik Vlade ovdje član Vlade koji odgovara na postavljena zastupnička pitanja, pa rekli ste da to nije povreda Poslovnika. S obzirom da je on ovdje bio govornik, jedan zastupnik koji je postavio zastupničko pitanje a s obzirom da ima dvije minute na odgovor a dvije minute dodatne ako je posebno važno, s obzirom da to nije bila tema, onda nema pravo na te dvije minute.
Razumio sam, hvala lijepa, hvala lijepa. Najprije ovo nije dnevni red, to smo već davno raščistili. Ovo je aktualno prijepodne, aktualno prijepodne i aktualno prijepodne podrazumijeva da zastupnici propitkuju Vladu pa i premijera a da Vlada odgovara zastupnicima, odnosno javnosti. I tu ne vidim nikakvog problema. Hvala lijepa. Idemo na 27. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Nada… … [[Upadica se ne razumije.]] A je, ispričavam se, ispričavam se, očitovanje zastupnika, poštovanog Gordana Jandrokovića.
Hvala vam gospodine predsjedniče. I poštujem vas kao korektnog čovjeka ali mislim da ste stvarno dovedeni u jednu nemoguću situaciju i iskreno mi vas je žao. Jer ovo što se događa ovdje u Hrvatskom saboru, ja pratim politiku 20 i nešto godina, nikada se nije ovakvo nešto događalo da predsjednik Vlade vama diktira i to ne više ovako šapćući vam nego javno vičući što i kako ćete raditi. Ovdje je prekršen Poslovnik i ja sad ne mogu odgovoriti na pitanje o LNG-u, ja bih sad trebao govoriti vjerojatno o europskim izborima i reći da je HDZ-ova lista daleko najkvalitetnija s najboljim ljudima, ali da je SDP pretvorio ovu kampanju u bitku između crnokošuljaša i partizana jer jedino na tome mogu živjeti jer su im gospodarski rezultati nikakvi. Ali to nije smisao, smisao pitanja je LNG i ne želim više sudjelovati u tome da predsjednik Vlade ne odgovara na pitanja koja su važna za hrvatske građane. Dakle nit smo konstruktivni, nit smo produktivni, ovdje radimo cirkus. Nije odgovorio na pitanje što je učinjeno u proteklih 5 mjeseci i koja je iduća dinamika. Govorio mi je o velikoj strategiji jer jedino o tome zna govoriti, jer samo se zatvori u svoju prostoriju, čita knjige, nije na terenu, ne razumije uopće što se u Hrvatskoj događa.
Hvala lijepa.
Mi imamo premijera koji virtualno vodi zemlju, koji je zadovoljan sam sa sobom, a ne razumije uopće kakvo je stanje u Republici Hrvatskoj.
Poštovani zastupniče. … /Buka u dvorani./… Ja vas lijepo molim, poštovani zastupniče, učinili ste istu stvar kao i svi u ovoj sabornici, govorili ste ono što vi smatrate da je vama korisno i to ste učinili, dakle niste se očitovali na odgovor nego ste govorili ono… … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala vam lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ok, hvala lijepa. Dakle… … [[Upadica se ne razumije.]] [[Pljesak.]] To je sve u okviru demokratskih standarda i aplauz, to je u redu. 27 pitanje i poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministrici kulture gospođi Zlatar Violić. Ovo moje pitanje ustvari je isprovocirano jednim sasvim konkretnim problemom ali je i načelne prirode, naime svi mi znamo da je Hrvatska izrazito bogata kulturnom baštinom prije svega na području graditeljstva i umjetnina, ali isto tako je vrlo bogata i kulturnom baštinom, industrijskom kulturnom baštinom. Nažalost, gospodarska situacija u zadnjih nekoliko godina ali i unatrag 20-tak godina u Hrvatskoj je dovela do toga da su mnoga naša velika industrijska poduzeća nažalost ili propala ili su samo djelomično danas u funkciji, a bila su izuzetno bogata zbog svoje višestoljetne na nekim mjestima prisutnosti, izuzetno bogata vrijednom industrijskom baštinom, posebno u kraju iz kojeg ja dolazim, znači na području Primorsko-goranske županije. Ovdje u konkretnom slučaju potaknuta sam ustvari slučajem odnosno stečajem brodogradilišta Kraljevica. Naime, u brodogradilištu Kraljevića koje je trenutno u stečaju postoji jedna izuzetno vrijedna zbirka maketa brodova, brodova koji su proizvedeni u tom brodogradilištu i budući da je brodogradilište u ovom trenutku u stečaju nije postojala mogućnost da stečajna upraviteljica sama donese odluku da se ta izuzetno vrijedna zbirka izdvoji iz stečajne mase. Moje pitanje ide prema Ministarstvu kulture, znači što se može poduzeti načelno uopće u ovakvim situacijama kad imamo saznanja da takva baština postoji, da li postoji nekakav konkretan plan na koji način štititi takvu baštinu i naravno sasvim konkretno da li je nadležni ured, konzervatorski ured na području Primorsko-goranske županije nešto konkretno poduzeo vezano za ovu zbirku o kojoj govorim. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, ministrica poštovana Andrea Zlatar Violić.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Nadi Turini na ovom pitanju, ono je doista složeno. Moram kazati da je hrvatska konzervatorska struka u posljednjim desetljećima primarno kad je riječ o industrijskoj baštini štitila zgrade i da je sama zaštita zgrada i objekata danas nešto što predstavlja izazov kako će se ta baština revitalizirati i kako će ponovo doći u javnu upotrebu. To vidimo u svim velikim gradovima naprosto zato što je jasno da u neku vrstu ponovne industrijske uporabe ne može doći. Međutim, ono što je gotovo redovito izmicalo pažnji to je dio građe koji se može označit kao baštinska građa i dio arhivske građe koji također ima kvalitet baštinskih dokumenata. Kad je riječ o temi brodogradilišta, ustaljena je praksa bila pri gradnji da se rade najmanje dvije makete brodova koji se grade pri čemu se jedna maketa obično poklanjala vlasniku, a druga je bila zadržana u samom brodogradilištu. Kada smo dobili prve informacije da je riječ o dakle stečaju i o problemu eventualno kvalitetne umjetničke baštine onda smo poslali naravno ljude iz konzervatorskog ureda u Rijeci odjela i napravili uvid stanja. Uvid stanja je takav da su sačuvane makete, njih 30-tak u dobrom prostoru, one su izolirane, one nisu izložene nikakvoj šteti, međutim one ne predstavljaju cjelokupnu baštinu Kraljevice. Dakle na prvi pogled se vidi da je riječ o maketama nastalim u zadnjih 20-tak godina koje su zapravo bile i pripremljene za jednu izložbu 2008. Međutim koraci koji sada slijede, obzirom da se doista ne može izdvojiti to iz stečajne mase, su prvo da se napravi prava evaluacija koja je započeta i da se ta građa zaštiti kao kulturno dobro. To je u procesu i tom činjenicom će biti onemogućeno, dakle kada zbirka bude cjelovito zaštićena za što mislim da neće trebati više od dva tjedana jer evaluacija je već od ožujka u igri, zbirka neće moći biti iznesena iz Hrvatske, neće moći biti razdvojena, neće moći biti prodavana, a ako će biti upućena na prodaju pravo prvokupa će imati grad Kraljevica. To znači da su našim zakonima o baštini kulturna dobra zapravo sačuvana od toga da budu raspršena i da ne budu na kraju što je najvažnije dostupna javnosti. Osim ovog postupka same zaštite nama se čini jako važnim da ta građa bude dostupna građanima. I onda postoje naravno 2 moguća prijedloga. Jedan je da se unutar kapaciteta grada Kraljevice koji će se razvijati s obzirom na obnovu starih prostora u tom prostoru ili u prostoru nekog od nadležnih muzeja u samoj Rijeci građa kontinuirano ili povremeno izlaže. Ona mora biti stalno smještena. Moram napomenuti da je još malo teži problem ne samo sa predmetima koji su opipljivi kao maketa nego sa nacrtima koji također, obzirom da je riječ o najstarijem brodogradilištu u Hrvatskoj koji imaju sada već baštinsku vrijednost. Oni nisu problem neke tajne industrijske ili nečega, ne trebaju se zbog toga čuvati. Ali se trebaju čuvati doista kao vrijedni nacrti i kao povijest naše brodogradnje. U tom smislu bi Državni arhiv u Rijeci koji je nadležan za taj dio trebao selektirati građu kroz cijelih 100 godina i izdvojiti ono što mora na koncu biti dostupno javnosti zato što predstavlja našu industrijsku baštinu, a u ovom vremenu kada osvještavamo [[Upadica Leko: Hvala.]] Evo ga. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala ministrice na ovom konkretnom odgovoru i drago mi je da su poduzete mjere od strane ministarstva i nadležnog konzervatorskog ureda da se zaštiti konkretna ova zbirka. Ali isto tako mislim da bi se trebali angažirati da imamo određeni plan ne samo prema konkretnom slučaju o kojem sam govorila, jer prostor upravo naše županije, odnosno prije svega grada Rijeke prostora riječkog bazena izuzetno je bogato industrijskom baštinom. Znam da su neki koraci pri zaštiti već poduzeti, međutim smatram da i na drugim prostorima ima prilika za tako nešto, pa posebice u onom dijelu gdje se sad dogodila recimo i prodaja određenih brodogradilišta, konkretno evo i u Trogiru imamo slučaj prodaje. Da li, mislim da ministarstvo mora poduzeti određene mjere da i tu baštinu zaštiti i konkretno onda kasnije valorizira. Hvala.
Hvala lijepa. Tražite riječ? U ime kluba? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, evo ja na žalost ne mogu baš sad više točno odrediti koji je članak Poslovnika u pitanju jer nas je i premijer doveo do toga da sumnjamo u ovo što smo mi razumjeli da su norme svima shvatljive. Ali s obzirom da je nakon [[Upadica Leko: Šta tražite?]] izlaganja kolege Jandrokovića predsjednik uz neko dobacivanje hitno izašao mi tražimo stanku u ime kluba HDZ-a jer smo zabrinuti, ne znamo što se sa njim dogodilo. Za svaki slučaj ako mu nije dobro da damo malo vremena da se možda svi smire, pa nakon 20 minuta da nastavimo sjednicu.
Kolega Mlakar, razumijem potrebu političke zloupotrebe Poslovnika pa i ovu. Vi znate posebno kao obrazovani pravnik da nemate pravo na pauzu, stanku u vrijeme aktualnog prijepodneva. Ali to ćemo vam oprostiti jer vam nije cilj da građani čuju, nego da se nadmudruju. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Dobro. Sljedeće dvadeset i osmo pitanje i poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja ću svojim pitanjem pokušat uozbiljit ovo aktualno prijepodne. Svoje pitanje postavljam ministru pomorstva, prometa, infrastrukture Siniši Hajdaš-Dončiću. Naime, prije godinu dana, a točnije 11. travnja prošle godine potpisan je ugovor o davanju koncesije Zračne luke Zagreb. Moje pitanje se odnosi na određene projekte koji su bili planirani kao strateške investicije Zračne luke Zagreb, a nisu obuhvaćene koncesijskim ugovorom. Konkretno, radi se o projektu CARGO CITY-a čiji je položaj na sjevernom dijelu predviđen i prostornim planom grada Velike Gorice. Radi se o investiciji za koju su svojevremeno pokazali veliki interes nekolicina špeditera kao što je recimo Šenker, DHL pa me interesira kao i za projekt kontrole tornja letenja, hotela da li imate u svojim projekcijama viziju što će biti sa tim projektima i da li će se oni ostvariti. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana zastupnice. Kao što je poznato reći ću prije tjedan dana, ali zapravo danas smo završili pregovore sa Europskom investicijskom bankom. Dakle, ne mi kao država nego zapravo koncesionar uz asistenciju nas kao davatelja koncesije. I mogu reći da smo uspješno zatvorili financijsku priču što se tiče gradnje terminala, dakle kao neke nulte faze potencijalnog razvojnog projekta koji uključuje i zračni terminal za putnički promet i koji u budućnosti uključuje, dakle mogućnost opet razvojnu priliku za izgradnju cargo city aerodroma Zagreb. Konkretno, dakle osim što on postoji u prvom arhitektonskom rješenju isti problem postoji kao i za razvojni projekt razvoja putničkog terminala, a to je zapravo vrlo niska spremnost razine projekta. Dakle, kao što smo zadnjih 11, 12 mjeseci većinu svojih resursa [[Upadica Leko: Ministre malo prema mikrofonu, moraju vas snimiti, moraju vas čuti ne ovdje …]] Oprostite, malo mi je ovak neugodno stajati ali nema veze. Dakle, kao što smo imali problem u jednom totalno nepripremljenom projektu, dakle bez otkupljenog zemljišta za razvoj, bez studije uticaja za okoliš tako je i sam projekt carga, dakle Zagreb cargo airport ili zagrebački reći ću robni aerodrom u niskoj fazi pripremljenosti. No, upravo kroz koncesijski ugovor i upravo kroz mogućnost da ZLZ kao jedan nadglednik koncesije dakle ostaje u trajnom vlasništvu RH jedan od zadataka dakle tog tima koji će ostati 4, 5 osoba njihov je zadatak i razvijanje dakle potencijala za cargo aerodrom što znači prije svega kroz izradu cost benefit analize, kroz izradu studije isplativosti i kroz pronalazak strateških partnera i modela financiranja. Dakle, postoji neka pisma namjere, dakle nekih strateških partnera koje ste vi naveli. Isto tako postoji potencijal jer Hrvatska pošta nadam se da sljedeće godine počinje graditi logistički centar, dakle nasuprot zagrebačke zračne luke, a isto tako kao što je poznato RH je potpisala sa IPA-om, reći ću sa IPA-om onak malo kolokvijalno projektiranje nove riječke pruge od Skradnika pa do mađarske granice. Dakle, postoji mogućnost i multimodalnosti i intermodalnosti. Dakle, u tom jednom developerskom projektu. Dakle, mi smo to izdvojili iz samog projekta gradnje terminala za putnički promet jer u principu operaterima ni hotel ni cargo nije osnovna ili core djelatnost. Dakle, ZLZ koji ostaje u vlasništvu države kao jedan unit, kao jedna jedinica imat će svoj zadatak a jedan od tih zadataka bit će i traženje potencijalnih partnera i za gradnju hotela i za gradnju potencijalnog Zagreb cargo airporta i to je zapravo to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I očitovanje poštovane zastupnice Vesne Fabijančić-Križanić? Ništa. Hvala lijepa. Sljedeće 29 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pitanje postavljam ministru branitelja gospodinu Fredu Matiću. U sklopu rasprave o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja koji je bio negdje krajem 10. mjeseca prošle godine bilo je dosta prigovora, sumnji i to od dijela zastupnika oporbe koji se najviše odnosio na stambeno zbrinjavanje hrvatskih branitelja, odnosno bilo je u tom smislu da će se zaustaviti stambeno zbrinjavanje, odnosno da će se usporiti. Zakon je bio jasan i vi ste ministre bili dosta optimističan i sad vas pitam, prošao je evo prvi kvartal, što se dogodilo odnosno što se napravilo na stambenom zbrinjavanju hrvatskih branitelja? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje ministar Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa na ovom pitanju. Dakle, problem rješavanja stambenih problema hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata jedno je od važnijih pitanja kojim se bavi Ministarstvo branitelja. I naravno ovom izmjenom i dopunom zakona koju smo imali prije nekoliko mjeseci o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji upravo smo postigli to da možemo intenzivirati stambenu izgradnju i dodjelu stambenih kredita koja je bila zamrla u posljednje vrijeme. Ne može se reći da ni prethodne vlade nisu ulagale znatne napore u rješavanju stambenih problema hrvatskih branitelja, međutim mi smo ovom izmjenom i dopunom zakona uspjeli doći do reorganizacije načina dodjele stambenih kredita i oživjeli smo stambenu izgradnju u RH. Na taj način postigli smo da će uskoro biti dovršene zgrade u Biogradu na moru, Makarskoj, Imotskom, Karlovcu a evo za 20-ak dana dodijelit ćemo i ključeve 28 stanova hrvatskim braniteljima na području Dubrovnika. Isto tako intenzivirali smo dobru suradnju sa lokalnom zajednicom i mogu vam reći evo sa vašeg područja imamo izvrsnu suradnju s gradom Dubrovnikom i zahvaljujući tome pristupamo izgradnji dvije nove zgrade i osigurat ćemo rješenje stambenog pitanja za još 80-ak obitelji hrvatskih branitelja. Moram reći da ovom izmjenom i dopunom Zakona o pravima hrvatskih branitelja postigli smo još jednu stvar, a to je transparentnost u radu i objava registra i tom je prilikom pokazala sve svoje dobre strane. Nikada se više neće dogoditi da stambeno pitanje riješi 12-tisućiti na listi, a da prvi to ne riješi jer sve, sve podatke koje Ministarstvo branitelja radi objavljeni su na našim web stranicama i hrvatski branitelji mogu svakoga dana vidjeti tko i kada će imati riješeno stambeno pitanje. Još bih želio reći da smo u okviru reorganizacije postigli i to da u radu stambenih komisija više neće raditi predstavnici nevladinih udruga. Time smo postigli profesionalizaciju rada, a rezultati našeg rada kao što sam rekao moći će biti vidljivi na web stranicama našega ministarstva. I želim još jednu rečenicu na kraju reći, hrvatski branitelji dragovoljci koji dosada nisu bili obuhvaćeni Zakonom o pravima hrvatskih branitelja po pitanju stambenog zbrinjavanja u roku od sljedeća dva mjeseca počet će podnositi zahtjeve i Ministarstvo branitelja osiguralo je određena sredstva i za njih tako da će hrvatski dragovoljci Domovinskog rata koji su proveli u ratu 2, 3 i više godina, a pritom nisu bili ranjeni i nisu postali invalidi Domovinskog rata također će imati pravo na rješavanje svojih stambenih problema. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Očitovanje poštovane zastupnice Tatjane Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre mislim da ste vratili vjeru našim hrvatskim braniteljima, pokazali ste da reorganizacijom da se može s manje više. Na taj način ste pokazali i kompetentnost i odgovornost i vjerujem da su vam svi branitelji zahvalni. Ali se pitamo što se moglo sve napraviti više da je to prije napravljeno? Mene veseli što ste spomenuli Dubrovnik, što ćemo vrlo brzo za 20-ak dana dati ključeve, dodijeliti ključeve 28 naših branitelja, a isto tako ćemo nastaviti kao dosada, kao lokalna samouprava kao grad Dubrovnik jedinica lokalne samouprave da vam zapravo pomognemo u tim zajedničkim interesima jer sama Vlada naravno ne može nego mora sudjelovati i lokalna samouprava. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Trideseto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Damir Rimac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede kolegi Tihomiru Jakovini. Dakle, prošlog tjedna smo bili svjedoci scenama uginuća krava na području Like. Što se još jednom pokazalo da je u proteklom desetljeću ili čak i više dva desetljeća poticaje za zemlju dijelilo se bez ikakvih pravila, bez ikakvih kriterija bez da se vodila briga o savjesnom gospodarenju ili iole dobrom načinu gospodarenja unutar hrvatske poljoprivrede. Što ste vi konkretno i vaše ministarstvo poduzeli od kada ste na čelu tog ministarstva kako bi se bolje kontrolirali sustavi poticaja i kako bi se prevenirali takve nelogičnosti u proizvodnji koje se događaju i kako je moguće da jedan profesor matematike dobije na korištenje više od 200 hektara zemljišta i da koristi poticaje za tu zemlju i dokle konca sa svojim nesavjesnim trudom i brigom dovede do pomora nekoliko desetina životinja? Hvala lijepo.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega Rimac, prilično kompleksno ali aktualno pitanje s obzirom na događaje vezane za gospodarstvo Lov farme iz Jošana. Kontrole, kontrole, kontrole, sustav nikada dovoljno nije promrežan kvalitetnim kontrolama. Neću puno govoriti o svemu onome što je obilježilo zadnjih desetak godina, i sami ste naveli da je bilo strašno puno nepravilnosti u isplati i potpora, i kapitalnih, i dodjele poljoprivrednog zemljišta na dugogodišnje zakupe, koncesije, sve oblike raspolaganja kako je. Kad imate sustav potpora u visini preko 2,5 milijarde onda kontrole nikada dovoljno. Agencija za poljoprivredno zemljište, odnosno agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju je institucija koja vodi kompletan sustav obrade, kontrole, isplate potpora i ono što je i ispregovarano i što je njihova obaveza i praksa u EU da se kontrolira minimalno 5% isplata potpora. Zbog sebe samih radimo sve na tome da sustav učinimo djelotvornijim i da količina kontrola bude puno veća od te obaveze od 5%. A kad sam već spomenuo potpore, čini mi se da ne bi ostalo nerazjašnjeno i u onome prvom djelu isplate samih potpora, govorimo i trebamo razlučiti i razlikovati šta je to omotnica, šta je to maksimalni iznos potpore koji može biti isplaćen sukladno zakonu i šta je to stvarno ono što isplaćujemo sukladno samnom proračunu. Nikada, ali baš nikada i to odgovorno pričam potpore nisu bile isplaćene u 100% iznosu ni svih ovih prethodnih godina, čak ni 2011. koja je bila predizborna godina kada se isplatilo 3 700 000, nisu isplaćene u 100% iznosu pa neće biti ni ove godine, to je mala digresija na onaj dio od štovanog zastupnika Vinkovića. Ali ovaj dio koji isplaćujemo nastojimo maksimalno kontrolirati. Sustav, druga stvar je sustava, u sustavu Ministarstva poljoprivrede je preko 2600 djelatnika, moj tim koji je ušao i koji sad odgovorno vodi ministarstvo broji 10 ljudi. Ostalo su sve ljudi koji su profesionalci, koji su djelatnici ministarstva i koji bi na svojim mjestima trebali odgovorno i savjesno raditi. Na ovakvim slučajevima vidimo da sustav nije dovoljno sukladan, da čak i kad pojedinačno službe i institucije rade svoj posao, nema nikakve ili nikakovog dobrog linka između njih da na vrijeme preveniraju ovakve slučajeve. Poljoprivredno gospodarstvo o kojem govorimo je 2008. godine imalo 307 krava, trenutno nakon kontrole koje smo napravili ima ih 108. Cijeli sustav, a imamo gotovo 5 ili 6 institucija koje su trebale reagirati i upaliti crvenu lampicu da tamo nešto nije dobro, prije svega govorimo o ovlaštenoj veterinarskoj organizaciji koja pokriva tu farmu, govorimo o službenim veterinarima našim, govorimo o Hrvatskoj poljoprivrednoj agenciji, poljoprivrednim inspektorima, Agenciji za plaćanje i savjetodavnoj službi su odrađivali parcijalno svoje poslove ali nisu kontaktirali i upućivali kod kolega da nešto tu nije u redu. Zakon o zaštiti životinja, zdravlje, drobovi životinje je nešto što je izuzetno važno. Uz svo dužno štovanje i matematičarima, i fizičarima, i svima onima koji u poljoprivredi vide stratešku granu, važnu stratešku granu gospodarstva RH i kvalitetno odrađuju posao na svojim gospodarstvima. Imamo slučajeva gdje očito su potpore i špekulativni odnos i prema zemljištu, i prema značajnim sredstvima koji se uzimaju za potpore važnije nego dobrobit životinja i dobro vođenje gospodarstva. Ovo je jedan od takvih primjera. Mi smo napravili…
Hvala.
… ili radimo kompletnu analizu. Poduzet će se sve ono mjere koje trebaju, 2,5 milijuna kuna unazad 3 godine je isplaćeno potpora, par stotina hektara državnog zemljišta, raskidi ugovora, obavljanje zabrane djelatnosti i zahtjev za povrat potpora koje nisu korištene. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Damira Rimca. Izvolite.
Poštovani ministre zadovoljan sam sa vašim odgovorom, a prvenstveno mislim radi svekolike hrvatske javnosti da treba reć da ste naslijedili ministarstvo u kojemu 20 i nešto godina je bio sustavni nered i da u godinu dana uvodite sustavu, uvodite kontrolu i iskreno se nadam i vjerujem da se više nikad neće dogoditi da pojedinci svoj poslovni, radi svog poslovnog neuspjeha upiru prst u drugoga i da zapravo ne gledaju sebe, odnosno da li su oni imalo krivi zbog toga svega. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeće 31. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Valter Boljunčić. Izvolite.
…/Govornik naknadnu uključen./… gospodine predsjedniče. Ja imam pitanje za ministra Sinišu Hajdaša Dončića, možda samo jedan mali uvid u situaciju pitanja. Naime, u Istri najprije se desilo da je Trgovački sud u Pazinu pretvoren u stalnu službu sa sjedištem suda u Rijeci, zatim je ukinuta carinarnica u Puli pretvorena je u ispostavu Riječke carinarnice, zatim je ukinut Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Područna služba Pula i pretvoren je u Područni ured Riječke područne službe. Između ostaloga ima još takvih stvari, međutim zadnje je bilo 8. travnja, došlo je do potpunog ukidanja teretnog željezničkog prometa u Istri što je ozbiljan udarac za istarsko gospodarstvo. Samo da navedem da na samom kraju te pruge u Puli nalazi se naše jedino ustvari, neuspješno brodogradilište koje ima značajnu potrebu za dopremu teretnim prometom, između ostaloga kako je u Puli u toku rekonstrukcija rive sam Grad Pula je uz samu rekonstrukciju rive uvjetovao da se ostavi željeznička pruga što je dodatno poskupjelo radove za 7 milijuna kuna. Naime još dalje na samom kraju, u Puli nalazi se tvornica stakla koja dosta dobro posluje, radi specijalno staklo. Nalazi se jedna tvornica cementa. Imamo još druge tvornice, recimo još jedna cementa tvornica je u Istri i imamo cijeli niz drugih industrija koji trebaju taj željeznički dakle teretni promet. Dakle to je problem između ostaloga zato što željeznica tako u Istri ima značajan problem, između ostaloga jer nije direktno spojena na Hrvatske željeznice tak oda je problem i sa putničkim prometom koji bi definitivno i u najrazvijenijoj regiji bilo po industriji ili po posjeti gostiju moglo biti puno jače zastupljen. Kažem posljedica ovoga je da je određen broj radnika, jedno 40-tak zaposlenika prebačeno na riječku prugu [[Upadica predsjednik. Pitanje poštovani zastupniče.]] Znači smatram da je takva odluka o ukidanju prometa nije dobra. Zanima me da li ćete poduzeti nešto po tom pitanju da taj teretni promet ostane u Istri, ne samo da ostane nego da se širi. I što će uopće biti sa željeznicom u Istri kao takvom, u kojoj će se mjeri moć dalje razvijati da, kažem Istra osim prometne veze bude moguće povezati sa željeznicom. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani Siniša Hajdaš Dončić ministar prometa. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Zahvaljujem i na pitanju. Željeznica, da to je sasvim jedna mogućnost, izazov za RH. kao što znate već sukladno Europskim direktivama, ovo je sukladno zdravom razvoju. Ona se podijelila dakle s Holdinga na neovisnog pružatelja usluga. To je infrastruktura koja će i ostati zauvijek u državnom vlasništvu. Podijelila se na HŽ CARGO koji osobito od 1.7. isključivo se, dakle ponavljam isključivo radi na komercijalnim reći ćemo tima svog poslovanja, da nije moguća subvencija od strane države kao što je CARGO. Moguće je putničkom, isto tako do 2017. a možda i ranije ako se usvoji četvrti željeznički paket, dogodit će se i liberalizacija putničkog prometa. Do sada je to moguće i bit će moguće do 2017. Sa takozvanim PSO Ugovorima ili public … [[Govornik se ne razumije.]] što znači nešto što je slično i u zračnom prometu. Što to znači? To znači da će država zajedno sa lokalnom i regionalnom samoupravom možE potpisati u ovom trenutku sa HŽ putničkim, i HŽ putnički će moći nakon što izračuna ekonomsku cijenu prijevoza od točke a do točke b i na to stavi 3-4% dobiti moći će ponuditi tu uslugu krajnjim korisnicima. Naravno ako krajnji korisnici. Dakle govorim sada o putnicima, ne mogu doći do te cijene. To će morati subvencionirati općina, grad, županija i država. Što se tiče CARGO prometa, dakle CARGO nije obustavio prijevoz u Istri. Dakle radi se o tome da je ukupan prosječni godišnji promet negdje oko 30 tisuća tona što mu odgovara ekvivalentu 715 vagona, što nam odgovara ekvivalentu 2 vagona dnevno. Isto tako zajedno sa slovenskim željeznicama, to jest da budem točan, sa slovenskim davateljem infrastrukture, CARGO je u razgovorima, isto tako je u razgovorima sa Uljenikom i u slučaju bilo kakvog povećanja dakle prometa ili bilo kakve mogućnosti da bilo koji gospodarski subjekt iz Istre, dakle iskaže potrebu za pružanjem usluga CARGO prijevoza, CARGO će to najnormalnije odraditi no prije svega će uračunati koliko je cijena pristupa infrastrukturi, dakle što obavlja u našim slučajevima HŽ infrastruktura, u slovenskom slučaju slovenska infrastruktura i pružit će ekonomsku cijenu krajnjem korisniku. Dakle fakultativno u bilo kojem trenutku u direktnom razgovoru između dakle komercijalne djelatnosti što je prijevoz robe i korisnika dakle tvrtke, obrta, brodogradilišta itd. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I očitovanje poštovanog zastupnika Valtera Boljunčića. Izvolite.
Dakle, stvar je sljedeća. Dakle teretni problem će isti trebati zato što je industrijski dosta razvijen a naročito na jugu. Ako ne bude željeznice onda će sav taj promet se usmjeriti na autoputove što će dovesti do zakrčenja naročito u sezoni gdje već sada postoji gužva. S druge strane postoji planovi razvoja, Pulska luka je u značajnoj mjeri velika. Mi imamo recimo kamioni koji dovoze kamen u Štinjan koji se odvozi iz kamenoloma Pazina koji bi vjerojatno puno jednostavnije mogao ići sa željeznicom a ne da se stvaraju i da se uništava cesta osim toga. Što se tiče ponude takvoga, kada se radi na upit takva ponuda ona će uvijek na kraju biti toliko skupa da onome tko tu ponudu želi uzeti će biti preskupa i uvijek je situacija da li će uopće netko imati u vidu takvu ponudu kada zna da ne postoji. Znači najprije treba davati nešto na raspolaganje ljudima da bi oni onda vidjeli da postoji takav jedan vid usluge i da bi mogli upotrebljavati i dalje tu uslugu. Mislim da ovakav način koji će ići na ekonomskoj cijeni samo i to po opitu da neće dovesti do željenoga cilja a to je da, jer željeznica što je u današnje vrijeme na struju pokretana jedna od najčišćih prijevoznih sredstava. Naime kad se dolazi u Istru, vi vjerojatno dolazite često, naročito u dijelu ceste između Učke i Pazina gdje nema autoputa, vidite kada se dva kamiona skupe da se ne može ni proći. Mislim da ideja davanja usluge na zakup ovako ozbiljne nije baš pravi način da se riješi. Puno bih više volio da postoji definiran CARGO prijevoz da ljudi znaju da mogu ubuduće računati sa prijevozom.
Hvala vam lijepo. Idemo na sljedeće zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam ministru Liniću. Evo Ministre prodajte Croatia osiguranje i Hrvatsku poštansku banku koji su prošlu godinu završili u plusu s povećanjem dobiti ali i povećanjem i tržišnog udjela. Dva trgovačka društva čija imovina iznosi 26,4 milijardi kuna. Ali je očito takvo poslovanje na takav način nije nešto što je kod nas dobro i poželjno. Nasuprot tome stoji treće društvo u 100%-tnom vlasništvu države a to je Hrvatska lutrija. Djelatnost koja svugdje u svijetu svojim vlasnicima donosi dobit osim ovdje kod nas u Hrvatskoj. Hrvatska Lutrija završila je 2012. godinu kako iščitavamo iz medija s gubitkom od 8 milijuna kuna. U listopadu prošle godine za predsjednika uprave postavljen je SDP-ovac iz Pule gospodin Danijel Gverić koji je zajedno s vašim osobnim prijateljem Vjekoslavom Mrakovčićem, predsjednikom nadzornog odbora SDP-ovcem s Krka trebao ustvari u hrvatskoj lutriji dovesti nakon svih situacija koje su bile u red. Ali uvedeni su novi direktori sektora i dovedeno je dvadesetak novih ljudi, a najviše ih ima iz Pule i Rijeke. Nova uprava startala je katastrofalno lošim poslovnim odlukama. DORH protiv odgovornih u Hrvatskoj lutriji vodi kazneni postupak, radnici upozoravaju na mutan posao s nedavno opremljenim automatima. Članovi radničkog vijeća postavili su upravi društva pitanje ima li istine u postojanju planova da se prodajna mreža Hrvatske lutrije preda koncernu Agrokor, ali nažalost nisu dobili odgovor [[Upadica: Pitanje.]] Evo stoga molim vas da mi kao predsjednik skupštine Hrvatske lutrije vi odgovorite na to pitanje koje radnici nisu dobili i da li ste sazvali skupštinu društva na kojoj ste zajedno sa svojim kolegom ministrom Jovanovićem i ministricom Zlatar Violić članovima te iste skupštine spremni ponuditi svoje ostavke ili zatražiti ostavke uprave i nadzornog odbora i Hrvatsku lutriju postaviti sposobne menadžere koji će Lutrijom znati upravljati upravo onako kako bi Lutrijom trebalo upravljati za dobrobiti državnih financija kojima vi upravljate.
Hvala lijepa. Na postavljeno pitanje odgovara ministar poštovani Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici na pitanju. I vrlo, vrlo kratak i jasan odgovor. Hrvatska lutrija u posljednjih 10 godina vođena je na način da omogući preuzimanje igara na sreću privatnom sektoru. Sve je to vođeno na takav način da se uništi izvor prihoda za socijalne potrebe iz razloga što dobit Hrvatske lutrije treba biti usmjerena u potrebe socijale i recimo ulaganje u mlade. Uništena je u osam godina. U prošloj godini niz pokušaja da preokrenemo poslovanje i nisu uspjeli iz razloga što je zaista trebalo promijeniti svu strukturu rukovođenja i prvu i drugu i treću i četvrtu lini rukovođenja. Kaznene prijave se podnose ali protiv onih koji su uništili Hrvatsku lutriju. Da, to su ljudi koje je birala prethodna vlast, koja ih je postavila zato da ojačaju privatni sektor. Politika Vlade RH je vrlo jasna. Postaviti monopol Hrvatske lutrije, monopol i ne dozvoliti da privatni sektor zahvaljujući vlasti ostvaruju dobiti koje onda trpaju u vlastiti džep, a ne da se novci od kockanja usmjeravaju u potrebe i socijale i potrebe mladih. Godinu dana u tome nije bilo moguće postići velike rezultate jer promijeniti 4 linije rukovođenja uz sindikalne sporazume koje je prethodna vlast potpisivala i nije tako jednostavno. Sve su to poslovi koji se vrlo, vrlo teško i obavljaju. A s druge strane provokacije od privatnog sektora koji ostvaruje po 100, 150 milijuna kuna dobiti u jednoj godini vidimo i u medijima i u posebnih porukama, nažalost i u osobnim prijetnjama jer jednostavno morate shvatiti u Europi mnoge države ne žele dozvoliti privatnom sektoru da zarađuje na kockanju i na slabostima ljudi. Prema tome ono što vam zaista kao predsjednik skupštine mogu reći, da obračunat ćemo se sa svima onima koji su uništavali Hrvatsku lutriju, primijenit ćemo ogromnu strukturu broja zaposlenih i zaista od Hrvatske učiniti trgovačko društvo koje će paziti da se ne krade, prije svega na građanima koji eto žele se baviti igrama na sreću, da sve profite usmjerimo u to da proširimo djelatnost Hrvatske lutrije i da to bude najjača djelatnost ali isto tako da imamo što jaču potporu za potrebe socijale i mladih. Očito da ako to netko svjesno uništava 10 godina, ja sam bio dovoljno nesposoban po vama da u godini dana to promijenim. Ali budim uvjereni promijenit ćete se, promijenit će se i kriminalci neće imati prostora ni u lutriji ali niti u privatnom sektoru. I zaista se ozbiljno se u Ministarstvu financija bavimo nezakonitostima, zloupotrebama i štetnim poslovnima u kockanju.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovane zastupnice Nansi Tireli. Izvolite.
Ministre zahvaljujem na odgovoru. Uistinu ono što je bilo prije 10 godina više ne možemo vratiti, tu možemo samo poduzeti određene korake, a vi kao predsjednik skupštine nadam se da to i poduzimate protiv onih o kojima sada pričate. I nije problem u njima, problem je u sadašnjem rukovodstvu upravo zbog toga što je iako je pokrenuta krivična prijava protiv bivših rukovoditelja Hrvatske lutrije, sadašnja garnitura rukovodstva i dalje obavlja nezakonito mjenjačke poslove u kazinima Hrvatske lutrije, a vi kao ministar uz to i kao predsjednik skupštine upravo te stvari dozvoljavate, iako je HNB stavila na led da tako kažemo sljedeću godinu dana izdavanje odobrenja hrvatskoj lutriji da obavlja mjenjačke poslove u kazinima. To je prvi problem. Drugi problem koji želim ukazati jeste sljedeći, nova uprava je napravila već jako puno problema od 10.mjeseca na ovamo i vi ih jako dobro znate. Za radnike bi molila pisani odgovor da im znamo dostaviti evo sve ovo što ste reko. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeće 33.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavit ću gospodinu ministru Tihomiru Jakovini. Gospodine ministre, mali drvoprerađivači stalno šalju poruke kako je novi sustav dodjeljivanja sirovina odnosno višegodišnji ugovori sa Hrvatskim šumama nepovoljan za njih zbog čega će čak morati i zatvarati svoje pogone. Što ste konkretno htjeli tim višegodišnjim ugovorima napraviti te kakvi su početni rezultati? Ima li mjesta strahu da će ovaj vaš novi model uništiti male pogodne i pilane. Znamo kolika je njihova važnost na pojedinim područjima Hrvatske, posebno like, gorskog kotara i takvih predjela. Pa me zanima što će biti s njima.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, štovana kolegice Ingrid. Svima nam je poznato koliko je zapravo drvoprerađivačka djelatnost ima veliki i važan značaj za ruralne krajeve lijepe naše. I u svakom slučaju i kroz ovaj set mjera ćemo nastojati maksimalno održati, zaštititi sve drvoprerađivače koji su obuhvaćeni, koji svoju djelatnost rade u tim ruralnim ili pasivnim krajevima kako bi rekli. Kad već spominjemo drvoprerađivački sektor onda treba reći par vrlo dobrih i znakovitih podataka da je to sektor koji obuhvaća, odnosno zapošljava gotovo 40-ak tisuća ljudi čiji su rezultati u ukupnom prometu godišnje oko 8 milijardi kuna. Ako pogledamo podatke za 2012. godinu preko 900 milijuna dolara je izvoz drvoprerađivačkog sektora i tu bilježimo i značajne pozitivne pokazatelje u vanjsko-trgovinskoj razmjeni. Jer gotovo 377 milijuna dolara nam je suficit odnosno veći izvoz od samog uvoza. Kao i dosta toga u mome ministarstvu, sve ove prijašnje godine je način, nabavke i kupoprodaje trupaca kao osnovne sirovine koja je ograničeni resurs, jer možemo posjeći i dnevno, i godišnje staviti na tržište samo onoliko koliki je prirast same drvne mase. Ali se nije gospodarilo na kvalitetan i dobar način. Često su tu bile i stranačke i rođačke i plemenske, ili neki drugi kriteriji kod dodjele kupoprodajnih ugovora. Da ne spominjemo dodatni rabati koji su se naknadno odobravali ili slično, nažalost i jedan dobar dio drvoprerađivačke industrije koja je trenutno u pred stečajnim nagodbama ili u postupku stečaja su zapravo one tvrtke i one firme koje su imale najbolje uvjete i koje su imale najveće količine raspoloživih, drvne mase na godišnjoj razini. Šta smo napravili? Cijelu prošlu godinu smo napravili i radili zajedno sa drvoprerađivačima na jednom modelu koji je novi, koji 20 godina nitko nije taknuo i nije imao dovoljno odlučnosti ga napraviti. To je model koji je zapravo definirao i formirao i količine cijene i rabatnu politiku i višegodišnje ugovore. Na taj način smo tom važnom sektoru gospodarstva omogućili i dobro planiranje i ulaganje i sigurnost nakon 1. 7. ulaska u Europsku uniju, jer 70% drvnog etata koji se godišnje siječe će putem višegodišnjih ugovora biti po jasnim i transparentnim kriterijima određen za naše drvoprerađivače. Onih 30% koji ostaju na licitaciji daje mogućnosti i ovima koji imaju visoku finalu ali i pilanarima mogućnost nabavke dodatne količine za potrebe svojih kapaciteta. Kako sam rekao, nažalost resurs koliko god smo bogati šumom i s time se ponosimo je ograničen. Imamo količine koje smijemo posjeći, o kojima brinemo. I to smo morali na najkvalitetniji način iskoristiti. Male pilane, pilanari često imaju vrlo malu dodanu vrijednost. Imaju samo pilanu nesvršenu građu ili daske, fosne koje izvoze. Oni jesu isto izvoznici ali imaju malu dodanu vrijednost u odnosu na one drvoprerađivače koji imaju visok stupanj finale. Na ovaj način kroz jasne kriterije, kroz 7 nivoa ocjene finale samoga proizvoda smo išli napraviti to da u pravilu sa našim drvnim materijalom, izvozom polusirovine ili robe sa malom dodanom vrijednosti ne budemo sami sebi konkurentni na talijanskom, engleskom ili njemačkom tržištu. Na ovaj način, još jednom kažem, kroz višegodišnje ugovore naši drvoprerađivači su pripremljeni na oštru tržišnu utakmicu koju imaju od 1. 7. Nadamo se da će ovi pozitivni rezultati u narednom periodu, kroz ove mjere se pokazati kao odličan odabir modela. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice, Ingrid Antičević-Marinović. Hvala lijepa. 34. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih, gospođi Milanki Opačić. Svi dobro znamo da na području Zagrebačke županije, nedaleko od Dugog sela, se nalazi naša najveća ustanova za osobe sa intelektualnim oštećenjima i da ona radi u neadekvatnim uvjetima grofovije Drašković i to još iz perioda sredine prošloga stoljeća. Upravo u njoj smješteno je preko 300 štićenika, smješteni su u malenim sobama 6 do 10 osoba. Nadalje, u tu instituciju stigli su kao bebe a prosječna starost tih osoba danas je 60 godina. Isto tako, tamo je zaposleno gotovo tristotinjak ljudi stručnog osoblja koje o njima skrbi. Poštovana ministrice, molim vas, recite mi konkretno što se podrazumijeva procesom transformacije i deinstitucionalizacije centra za rehabilitaciju Stančić i kako će se to reflektirati na sve štićenike samoga centa ali i na zaposlenike centra? Nadalje me zanima, što se planira sa samim objektom, odnosno kompleksom u kojem centar djeluje?
Hvala lijepa. I odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa riječ je u biti o dvije ustanove koje idu sada u transformaciju, sve je u skladu sa strategijom koja je donesena u ovom Parlamentu prije nekoliko godina. Dakle, strategija koja podrazumijeva transformaciju domova od 2011. do 2016. Dakle, riječ je o dvije ustanove koje u skladu sa pravilima struke, dakle, mi smo formirali određena stručna tijela koja će i iz jedne i iz druge ustanove zajedno sa štićenicima ali i sa njihovim roditeljima donositi stručnu procjenu o tome koji štićenik i u kojem periodu može ići u stambene zajednice. Budući da je to jedan poprilično skup proces, jer moramo osigurati nove stambene jedinice koje uzimamo u najam, mi smo jedan dio stanova uspjeli dobiti od Audia koji su stajali neiskorišteni, njih ćemo sada obnoviti i pripremiti. Ali u svakom slučaju nije dovoljno u odnosu na sve ono što trebamo. Za taj prijelazni period dobili smo bespovratna sredstva u iznosu od 3,5 milijuna dolara od strane instituta otvoreno društvo kako bismo mogli isfinancirati stambene jedinice i dakle sve ono što nam treba kako bi određeni broj korisnika polako mogao krenuti prema stambenim jedinicama. Ono što ostaje i u centru Sloboština i u centru Stančić, ostaju dakle centri za dugotrajnu skrb štićenika koji imaju intelektualna oštećenja. Dakle svi oni koji ne budu mogli živjeti u stambenim zajednicama ostat će ili u stacionarnom obliku ili u nekoj vrsti dakle centra za dugotrajnu skrb i u Sloboštini i u Stančiću, dakle nema ikakve prodaje imovine ili građenja golf terena, dakle nekakve gluposti koje se mogu čuti od onih koji ne žele čuti argumente. Ja sam zajedno sa svojim suradnicima u Ministarstvu obavila razgovore u obadvije institucije i sa zaposlenicima i sa roditeljima. Sa roditeljima posebno zbog toga što razumijemo njihovu brigu za svoju djecu ili za nekoga koga imaju smještene u te dvije ustanove, dakle nama potporu za život u stambenim zajednicama što je puno kvalitetniji način života za osobe s intelektualnim oštećenjima će davati svi zaposlenici u ovim ustanovama. Prema tome i zaposlenici su u potpunosti zaštićeni, dakle trebaju nam svi zaposlenici za tu vrstu projekta. Moram reći da mnogi domovi u Hrvatskoj u nešto manjem opsegu idu u stambene zajednice i dom u Osijeku i dom u Loboru, dakle imamo mi dosta domova koji rade na deinstitucionalizaciji, dakle rade na smještaju korisnika u stambene zajednice zbog toga što su svi svjesni da je to puno bolji i kvalitetniji život za njih nego ovaj u instituciji. S druge strane, moram reći da sam zadovoljna dakle zajedničkom akcijom ministra Bauka i našeg Ministarstva jer u nedjelju po prvi puta u Hrvatskoj osobe s intelektualnim oštećenjima će imati pravo izaći na birališta i dati svoj glas. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I očitovanje poštovane zastupnice Ivane Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice i cijeloj Vladi i vašem Ministarstvu, ali i vama osobno na svim nastojanjima kojima pokušavamo uistinu ljudima poboljšati život i stvoriti im bolje uvjete za život. Makar je to i deinstitucionalizacija smatram da ima dobrih primjera u Hrvatskoj na kojima možemo graditi upravo budućnost ovih ljudi. Hvala vam.
Hvala i vama. Sljedeće 35 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo ministri,kolegice i kolege. Moje pitanje je za ministra unutarnjih poslova gospodina Ranka Ostojića. Naime, ponukan naslovima u dnevnim novinama odlučio sam vas pitati ministre je li točno da u Ministarstvu unutarnjih poslova u isto vrijeme plaću za isto radno mjesto primaju bivši i novoimenovani rukovoditelji, dakle da li je točno da Ministarstvo unutrašnjih poslova plaća dvije plaće za isti posao. Hvala.
Hvala lijepa. I odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Ranko Ostojić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani saborski zastupniče, točno je da još uvijek ima rukovoditelja koji primaju plaću za radno mjesto na kojem su prije radili. Moram istaći da je to posljedica zakona koji se nije mogao promijeniti i obaveze koje proističu upravo iz tog zakona, a to je da vi morate osigurati onome tko je radio na takvom radnom mjestu sukladno njegovom zvanju i poziciju, ali i plaću. Ono što je važno je i zašto vjerujem da ste i vi pitali takvo nešto. Mi smo imali postupak natječaja i rasporeda ukupno za 21011 policijskih službenika, od toga 2451 rukovodeće radno mjesto, od tih 2451 ostalo ih je 25 koji nisu još riješeni. To je ono što je možda najvažnije u ovom vašem pitanju jer to znači da je samo 25 rukovoditelja, ja ću sad reći onih koji nisu na natječajima došli na pozicije na kojima su prije toga bili, u ovom trenutku na istoj plaći koju su imali ranije. Za tih 25 rukovoditelja od 24514 koliko sam vam sad rekao 7 ih je udaljeno s dužnosti zbog teške povrede radne obveze, 7 ih je u postupku kad promijenimo pravilnik će bit raspoređeni, 4 su u situaciji da ili su na ocjeni radne sposobnosti ili premještaj u drugo radno tijelo. A od svih tih ljudi koji su nabrojani tih 25 samo je 1 načelnik policijske postaje, 4 su bili načelnici odjela, a 20 ih je bilo vođa smjene ili vođa sektora. Prema tome, ja mislim da je taj postupak okončan i da zapravo možemo govoriti da je raspored u policiji završen. Hvala.
Hvala vama. I očitovanje poštovanog zastupnika, ništa. Hvala lijepa. Sljedeće 36 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Saša Đujić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Poštovani gospodine ministre, preko 20 godina trajala je agonija hotelskog poduzeća Jadran u Crikvenici i bivše su vlade stalno obećavale rješenje, međutim tog rješenja nije bilo. račun je bio blokiran od '97. godine, a dugovi su narasli prko pola milijardi kuna pa je u konačnici 2010. godine otvoren stečaj tog poduzeća čime je izgubljeno preko 120 stalnih radnih mjesta. Crikvenica je bila taoc bivše HDZ-ove vlasti, a netko je prokockao preko pola milijardi kuna novca poreznih obveznika. Jadran je služio kao politička igračka HDZ-a, dok je konačni cilj bio izdvojiti najvrjednije dijelove Jadrana, autokamp Selce i poluotok Kačijak i vjerojatno ih prodati odvojeno čime bi se stavila točka na i u uništavanju Crikvenice s obzirom da je Jadran najveći gospodarski subjekt u tome gradu. Tome svjedoči i činjenica da je samo dan prije otvaranja stečaja potpisan sporazum u uredu HDZ-ovog gradonačelnika Crikvenice kojim su se upravo turističko naselje Kačijak i autokamp Selce izdvajali iz Jadrana, a koji je u konačnici okarakteriziran kao štetan. Danas su na snazi odluke ove Vlade kojima je Vlada jasno pokazala da joj je stalo do crikveničko-vinodolskog kraja u koji će uložiti 400 milijuna kuna. Moje pitanje glasi: koji su daljnji postupci vezani za Jadran, kada se može očekivati izlazak iz stečaja, te koji je plan sa Jadranom nakon završetka stečaja? Hvala lijepo.
I vama. I odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče da, to su načini upravljanja državnom imovinom. Upravljati sa hotelskom kućom, stvarati enormne gubitke, a lako ih je stvarati jer je najveći vjerovnik bila država i skoro pola milijarde kuna duga prema državi je nešto što se svjesno stvaralo. Zašto? Da bi se dan prije stečaja izdvojilo interesantne lokacije za neke čudne poslove. To je način upravljanja HDZ-ove vlasti i to nitko ne može poreći. Zašto? Jer je HDZ formirao čak radnu skupinu što da učini, a kako sam slučajno bio predstavnik županije u tom dijelu predlagao sam stečaj još 2006. godine. Ali budimo iskreni, pojam stečaja u Hrvatskoj zahvaljujući ljudima koji straše građane Hrvatske je ono nešto nepotrebno, nešto štetno, nešto što ugrožava građane. Nije istina. Stečaj je čisto financijski posao, pokušaj da sud pomogne u rješavanju odnosa između dužnika i vjerovnika. Naravno, kad se uništila tvrtka, stvorilo dugove tada se ušlo 2010. godine u stečaj. Što možemo vidjeti iza toga? Kvalitetan sud, kvalitetna sutkinja i kvalitetan stečajni upravitelj. U samo godinu i pol dana najedanputa 15 godišnji dužnik osoba pravna koja stvara gubitke postaje pozitivna, ulaže, rezultati pozitivni i to čak sa hotelima svega 2 zvjezdice jer uništavajući tvrtku nitko nije ulagao u Jadran, u Crikvenicu. Znači u godinu i pol dana osoba koja je vodila u ime suda, stečajna upraviteljica je stvorila pozitivan pravni subjekt. To je bio razlog da početkom 2012. godine prijedlog stečajne upraviteljice je prema najvećem vjerovniku izađimo iz stečaja određenom nagodbom. Ta nagodba košta Hrvatsku državu 121,7 milijuna gubitaka po izdanim jamstvima, 121,6 milijuna nepodmirenih poreznih obveza i obveza po kreditima koje se neće vratiti Agenciji za upravljanje državnom imovinom od 74 milijuna kuna. Prijedlog prema Vladi, a Vlada je to prošle godine polovicom mjeseca čini mi se sedmog, tako je donijela odluku da taj dio pretvori u kapital i isto tako smo odlučili da ono što je bivša HDZ-ova Vlada izdvojila vratimo i turističko naselje Kačjak i autokamp Selce u kapital pa je to ulaganje države od 450 milijuna u dokapitalizaciju. Stečajna upraviteljica je uspjela ono što je vrlo važno dobiti privolu radnika da se slože sa prijedlogom stečajne nagodbe i također su svoja potraživanja unesli u kapital tako da je to zajedničko društvo kapitala, ali zbog ovakvih ogromnih potraživanja država je vlasnik više od 80%. Očekujemo potpisivanje ugovora već u ovom mjesecu jer su sve procedure u Vladi prošle, a s druge strane nakon toga smatramo da je potrebno privatizirati Jadran Crikvenicu ako ništa drugo iz razloga jer su to hoteli niske ponude, ponude sa dvije zvjezdice koja je za grad Crikvenicu neprimjerena, a smatramo da potencijalni investitor može podignuti barem na 4 zvjezdice ovakovu jednu kuću.
Hvala lijepa. I očitovanje poštovanog zastupnika Saše Đujić, izvolite. Ništa? Hvala lijepa. Sljedeće 37 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Vanja Posavac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. Svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre održavani su razgovori između Vlade i socijalnih partnera o izmjenama Zakona o radu. Koliko nam je poznato prva faza tih pregovora je završena, ali mene kao i jako veliki broj građana zanima koji su rezultati tih pregovora i kada u Saboru možemo očekivati prijedlog izmjena Zakona o radu. Hvala.
Odgovor na pitanje poštovani ministar Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovana zastupnice, hvala lijepo na pitanju. Dakle, Zakon o radu je zakon koji regulira temeljne društvene odnose u Republici Hrvatskoj i kao što smo već i najavili on će biti mijenjan u dva koraka. Dakle, prva izmjena će biti vrlo brzo u Saboru. U tijeku su konzultacije u Europskoj komisiji i čekamo pozitivno mišljenje Europske komisije s obzirom da se dio Zakona o radu usklađuje sa europskim radničkim vijećima tako da se nadam da ćemo vrlo brzo i u Saboru imati raspravu oko izmjena Zakona o radu. I također smo najavili da krećemo u cjelokupnu izmjenu radnog zakonodavstva, tako da ja predviđam da ćemo izmjene, odnosno novi Zakon o radu imati u prvom čitanju negdje do kraja ljetnog zasjedanja Sabora. U ovim izmjenama koje će biti vrlo brzo pred vama na klupama drago mi je da smo postigli koncenzus sa socijalnim partnerima i riješili smo neke probleme, dakle osim usklađenja sa EU riješili smo i neke institute koji su vrlo važni za radne odnose u Republici Hrvatskoj, pa tako smo izmjenama omogućili zapošljavanje na određeno vrijeme dulje od 3 godine ako je radnik zaposlen na određeno vrijeme temeljem ugovora o radu s time da smo omogućili da se zapošljava duže na određeno vrijeme, ali da mora biti razlog zbog čega se zapošljava. Dakle, da li da je zamjena za nekoga na porodiljskome, da li je to projektni zadatak, dakle da li je moguće, da li je zapošljenje vezano uz nekakav projekt koji se radi u tvrtci, ali smo s druge strane spriječili zloupotrebe u uzastopnom zaključivanju ugovora o radu na određeno vrijeme jer smo jasno rekli da je potrebno da se u sljedećim ugovorima jasno stavi razlog zbog čega se sklapa dodatni ugovor za rad na određeno vrijeme. I također smo spriječili da aneksi ovom prvom ugovoru o radu onemogućuju da se unedogled produžuje rad na određeno vrijeme. Također, kroz propisivanje probnog rada kao posebnog razloga za otkaz ugovora o radu smo pojednostavili Zakon o radu i spriječili tumačenje sudova koji su probni rad tumačili kao i klasični ugovor o radu i tu je bio problem kod otkaza za vrijeme probnog roka. Također smo vremenski skratili proceduru za kolektivno otpuštanje viška radnika što će imati za posljedicu brže restrukturiranje poduzeća. Također smo na zahtjev pojedinih sindikata u dogovoru sa socijalnim partnerima intervencijama u pojedine odredbe o radnom vremenu omogućili da se na kvalitetniji i učinkoviti rad uredi raspored radnog vremena posebice kod poslodavaca koji rade u sezonskim djelatnostima ili kod poslodavaca koji se bave lučkim pretovarom. Dakle, to su sve one izmjene koje će biti pred vama u klupama, ali ono što očekujemo da će u sljedećem periodu biti vrlo intenzivan rad na usuglašavanju novog Zakona o radu, posebno kad govorimo o tome da Zakon o radu mora odgovoriti na tri pitanja. Jedno je da mora zaštititi radnika, radnik je uvijek onaj koji je slabija karika. I s druge strane mora omogućiti poslodavcu da se što lakše i što brže restrukturira. I također, u Zakonu o radu moramo riješiti probleme koji se vide tijekom sudske prakse, tumačenje pojedinih instituta. Nadam se da ćemo zajedno sa socijalnim partnerima uspjeti postići dogovor i donijeti novi Zakon o radu do kraja ove godine.
Hvala lijepa. Očitovanje? Hvala lijepa. Trideset i osmo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Moje pitanje upućeno je ministru poduzetništva i obrta Gordanu Marasu. Poštovani ministre, vaše ministarstvo je značajno povećalo sredstva namijenjena poticajima poduzetništva u prošloj i ovoj godini u odnosu na 2011. godinu. No, jasno je da se uvijek i postavlja pitanje sprječavanja mogućnosti zloupotrebe koja raste dakle s većim iznosima namijenjenim poticajima. Kontrola korištenja tih poticaja naravno od iznimnog je značenja jer poduzetnici koji bi dakle zloupotrebljavali te poticaje čine po meni dvije štete. U prvom redu ne šire svoje poslovanje i ne otvaraju nova radna mjesta, a u drugom redu još povrh toga sprječavaju nekog drugog poduzetnika da on proširi proizvodnju, otvori radna mjesta, čini mu nelojalnu konkurenciju a možda i tjeraju na zatvaranje postojećih radnih mjesta. Moje pitanje je na koji način se u ovom proteklom razdoblju vršila kontrola namjenskog trošenja sredstava poticaja koja su dakle upućena poduzetnicima i koji su rezultati te kontrole?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolega Pandek hvala vam na pitanju. I dobro se uvijek osvrnuti na početku da vidimo kako je to funkcioniralo prije. Zadnje 4 godine od 2008. do 2011. prije dolaska nove Vlade kroz sustav poticaja Ministarstva bivšeg gospodarstva, rada i poduzetništva je za male i srednje poduzetnike dodijeljeno preko milijarde kuna. Nešto preko Agencije za malo gospodarstvo, nekih 309 milijuna kuna, i nekih razlika do milijarde i 200 preko Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. I sada se postavlja pitanje da li je uopće bilo ikakve kontrole? Dolaskom na mjesto ministra ustanovio sam da uopće kontrole nema niti je ustanovljen odjel koji vrši kontrolu namjenskog utroška sredstava, odnosno jedina kontrola koja je bila je bjanko povjerenje prema poduzetnicima da su oni to utrošili kak se spada i da su dostavili ispravne račune. I sada se postavlja pitanje da li treba uvijek imati takvo bjanko povjerenje i da li trebamo kontrolirati kako se troše sredstva iz proračuna i koji je njihov efekt? Znači, nit se kontrolirao efekt, nit se kontroliralo kako su se sredstva utrošila? Da smo napravili jedan mali uzorak da vidimo kako je to bilo proračunskim nadzorom 2008-2011 u Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo znači 309 milijuna kuna je potrošeno, Odjel za kontrolu uopće nije postojao i mi smo izanalizirali negdje 321 projekt kroz tu kontrolu. I nažalost, rezultati su bili poražavajući. Prvenstveno se ustanovila i netransparentnost u radu povjerenstva, nejasni kriteriji po kojem su određeni poduzetnici dobivali potpore, a drugi nisu dobivali. Isti broj bodova vam je nekad značilo da ste dobili 15 tisuća kuna a neki puta 100 ili 150, naravno bez ikakvog obrazloženja. Korisnici nisu dostavljali dokaze o trošenju sredstava, korisnici su dostavljali ponekad i fiktivne račune, ponekad vam je kada pogledate račun jedan na drugi vidite da je potpis uvijek identičan. Samo su se kopirali računi. Znači, ustanovilo se jako puno nepravilnosti i sve je to rezultiralo time što nije bilo nikakve kontrole. A kada potrošite više od milijardu kuna u 4 godine onda morate kontrolirati kako se taj novac troši. I mi smo vrlo brzo uspostavili i kontrolne mehanizme i dodjeljivanje sredstava u dva navrata i 5% u svakom polugodištu dodijeljenih potpora direktno prekontrolirano na terenu. Po prvi puta djelatnici ministarstva izlaze na teren i gledaju u što se to uložilo i da li je kupljeno ono što piše na računu. Znači, sve to radimo kako bi se što efikasnije opravdao novac koji se iz proračuna daje, a koji nije mali. I sami ste rekli da je to skoro 730 milijuna kuna, doduše danas nakon rebalansa proračuna će biti nešto manje ali i dalje je puno više nego što je bilo proteklih godina. I vrlo bitno za nadodati 50% sredstava daju i poduzetnici. Znači, to je direktna pomoć u investicijama koja će rezultirati sa preko milijardu i 200, 300 milijuna kuna investicija u ovoj godini. Znači, po prvi puta mi imamo prošle godine i to se ne treba uvijek ponositi s time da ste izvršili 100% proračuna zbog toga što to obično znači da uopće niste kontrolirali kome ste novac dali. Moj proračun je prošle godine izvršen sa 97, 98% jer smo ipak gledali način na koji se dodjeljuju novci. Po prvi puta su izvršeni određeni povrati u proračun jer smo ustanovili da određeni poduzetnici nisu ispoštovali ono što su preuzeli ugovorom. I prošle godine je preko 2 milijuna kuna kroz Agenciju za malo gospodarstvo i Ministarstvo poduzetništva vraćeno u proračun, poduzetničke zone zatekli smo dug 44 milijuna kuna na početku mandata i uspjeli smo preko 35 milijuna kuna riješiti u prvoj godini mandata. Znači mogu vrlo odgovorno reći da se nažalost u proteklom mandatu [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] evo zaključit ću s ovom rečenicom, nije kontrolirao novac kako se troši i kako se poticaji daju, a sada ćemo vrlo efikasno i produktivno taj novac koristiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Bio je to odgovor poštovanog ministra Gordana Marasa na zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Draženka Pandeka. Očitovanje poštovanog zastupnika Draženka Pandeka? Ništa. Hvala lijepa. Sljedeće 39. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputila bih potpredsjednici Vlade gospođi Milanki Opačić. Poštovana gospođo potpredsjednice prije nekoliko dana hrvatska javnost imala je priliku iz medija saznati da u domu za stare i nemoćne u Novoj kapeli pokraj Slavonskog broda postoje određeni ozbiljni problemi. Zbog tih problema Ministarstvo socijalne politike i mladih tražilo je zatvaranje tog doma i smjenu ravnatelja. Ja vas lijepo molim da nam kažete, obzirom da je bilo određenih informacija o rekla bih i dezinformacija o tom događaju, da nam kažete zbog čega je ministarstvo, odnosno vi osobno kao ministrica se odlučilo na takav korak?
Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić. Izvolite.
Pa poštovana zastupnice, ovdje je ustvari riječ o dislociranoj jednoj jedinici doma za starije i nemoćne u Slavonskom Brodu, dakle u Novoj kapeli je smješteno 26 korisnika. Od 98. kako je ta dislocirana jedinica počela sa radom oni od tog trenutka nisu imali građevinsku dozvolu, kamoli uporabnu, kamoli sve one papire koje trebaju imati da bi mogli brinuti o štićenicima. 2009. godine na tadašnji zahtjev inspekcije Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi župan Brodsko-posavski je rekao da ne postoje uvjeti za rad i nije dao dozvolu za rad tog kapaciteta u Novoj kapeli. Od tada inspekcija ministarstva je u nekoliko navrata bila tamo, upozoravala i županiju, i dom u Slavonskom Brodu da nešto trebaju učiniti do dana današnjeg nisu učinili ništa. Jedna od zadnjih takvih intervencija inspekcije je bila u prošloj godini. Dakle, sada smo došli do toga da naprosto moramo negdje podvući crtu i reći da se tako više ljudi koji su odgovorni ne mogu ponašati. Dakle, rješenje inspekcije je bilo definirano na način da se ne zatvara smještajni kapacitet u Novoj kapeli nego da se traži da se u roku od 30 dana kompletno sve prilagodi i da se ishode potrebni papiri za tu ustanovu. Nažalost do dana današnjeg nemamo nikakve garancije da će bilo što biti napravljeno po tom pitanju, osim što imamo prosvjede jednog dijela ljudi za koje mogu odmah reći da ustvari manipuliraju sa onim ljudima s kojima nije lijepo da se manipulira. Riječ je dakle o starijim i nemoćnim osobama koje bismo trebali izmjestiti u dom u Slavonskom brodu dok se ovo u Novoj kapeli ne riješi. Naime, uvjeti u kojima dakle ljudi starije životne dobi žive nisu adekvatni, oni ne mogu izaći van, ne mogu niz stepenice, nema nikakvog lifta, nema nikakve rampe a u potkrovnom dijelu kažu da se, dakle inspekcije, iz nalaza inspekcije je vidljivo ne mogu niti uspraviti u krevetu jer udaraju glavom o tako nizak strop. Prema tome, to nisu uvjeti u kojima ljudi mogu kvalitetno živjeti, prema tome ovo je odgovornost županije koja je osnivač ovog doma i županija bi u ovom trenutku trebala sve poduzeti kao što je to napravila i županica Sisačko-moslavačka kada su prošli puta ovdje razgovarali o zatvaranju doma u Petrinji kojeg je ona preuzela i za kojeg je ovo već sada ishodila uporabnu dozvolu. Napravljena je i rampa preko koje oni koji su dakle u kolicima mogu izlaziti van. Prema tome, to je primjer ako se hoće može se riješiti problem. Međutim, u Brodsko-posavskoj županiji za sada nemamo nikakvu garanciju da će se ovo stanje riješiti. A što se tiče ravnatelja inspekcija na određene dojave izvršila isto tako uvid, ravnatelj u Slavonsko-brodskom domu umirovljenika nema potrebne uvjete u skladu sa zakonom što je potvrdio i državni inspektorat. Evo dakle ja samo mogu odavde još jednu poruku poslati dakle sustav socijalne skrbi je godinama bio zapušten i mi doista puštamo inspekciju da radi sve ono što ona treba raditi, naš je interes da korisnici budu zbrinuti kvalitetno i zbog toga ćemo zatvoriti svaki dom, obiteljski dom, državni dom, županijski dom ili bilo kojeg udomitelja koji takvu uslugu ne pruža našim korisnicima. Dakle, nama je prvenstveno u interesu zaštiti korisnike i ovdje u Novoj kapeli je ovo isto tako interes korisnika, a zašto se županija cijelo vrijeme ne potrudi da nešto tu uloži. I još samo ću nešto reć, u 17 godina dom za umirovljenike u Slavonskom Brodu je dobio iz državnog proračuna više od 17 milijuna kuna. Očito da ni lipa nije bila uložena u ovaj prostorni kapacitet u Novoj kapeli, pa kad im je bilo stalo do toga, zašto od 17 milijuna kuna nisu apsolutno ništa uložili u tu dislociranu jedinicu.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice? Ništa. Hvala lijepa. Prelazimo na zadnje 40. zastupničko pitanje današnjeg aktualnog prijepodneva i poštovani zastupnik Branko Kutija ima tu čast.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti zamjeniku, gospodina Grčića gospodinu Puljizu. Gospodine Puljiz koliko ste ispisali rješenja ili suglasnosti za stambeno zbrinjavanje na području posebne državne skrbi u RH za ovu godinu i pol dana?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje zamjenik ministra, poštovani Puljiz. Izvolite.
Uvaženi zastupniče hvala na pitanju. Nemam točan podatak kod sebe, istina da nije ispisano puno rješenja, međutim vi znate da je došlo do određenih promjena dakle i promjena zakonske regulative koja je sad upravo u tijeku i da određenih revizija koje su bile nužne da bi se utvrdile nepravilnosti koje su prije bile stanovita praksa kao što me od zbrinjavanja ta revizija potrajala obzirom da je broj predmeta toliki da jednostavno se to nije moglo na brzinu napraviti. Sad kad smo napravili reviziju, kad smo utvrdili sve postupke koje će osigurati da svako buduće stambene zbrinjavanje bude napravljeno po transparentnoj, točnoj proceduri. Sasvim uvjeravam da će taj postupak ići jako, jako brzo. Naravno dobit ćete i pisani odgovor na vaše zastupničko pitanje.
Hvala lijepa i očitovanje poštovanog zastupnika Branka Kutije. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Evo danas smo mogli čuti da je u prošlosti do dolaska ove Vlade bilo sve nesposobno i nevaljalo evo ja ću vas samo podsjetiti od 2004.-2011. da je 34 tisuće obitelji stambeno zbrinuto, bilo putem APN-a kroz dodjelu kuću, bilo dodjelom stana ili kroz građevinske materijale. Trenutno imate 15 tisuća zahtjeva za stambenim zbrinjavanjem. Zatekli ste osam tisuća kompletiranih i obrađenih predmeta a za godinu i pol dana izdali ste pedeset rješenja. Samo za izdavanje rješenja ovim tempom trebat će vam 160 godina ali samo za ovih 8 tisuća obrađenih a bez ovih sedam koje niste ovo radili.
Hvala lijepa. Najprije, u skladu sa odredbom članka 189. Poslovnika Hrvatskog sabora obavještavam vas da ministarstva nisu dostavila u propisanom roku odgovore na 21 zastupničko pitanje te u skladu sa navedenom poslovničkom odredbom Poslovnika Hrvatskog sabora molim Vladu i ministre da poštuju poslovnik i dostave odgovore u roku od 8 dana. Gospodo zastupnice i gospodo zastupnici aktualno prijepodne je završeno. Nastavljamo sa radom po utvrđenom dnevnom redu, prva točka dnevnom reda je 1. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu - Prijedlog izmjena i dopuna financijskih planova za 2013. godinu: A) Hrvatskih voda B) Hrvatskih cesta C) Agencije za upravljanje državnom imovinom - Prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu Predlagatelj ovog akta je Vlada RH. Prijedlog izmjene i dopune Proračuna je akt Vlade RH. Prijedlog akta ste primili poštom. Kod donošenja izmjena i dopuna Državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 174. i članka 175. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su o ovom aktu proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu, područnu samoupravu, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za gospodarstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za pravosuđe, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za pomorstvo, promet, infrastrukturu. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predložene izmjene i dopune državnog proračuna ne smije prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna. U tijeku rasprave o izmjenama i dopunama državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do okončanja rasprave. U skladu sa člankom 175. Poslovnika određuje se da se ne može glasovati u podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Želi li predstavnik predlagatelja Vlade RH dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Dinko Burić je tražio pauzu.
Poštovani gospodine predsjedniče, sukladno članku 225. a u ime Kluba zastupnika HDSSB-a tražim stanku od 15 minuta kako bismo prije prelaska na ovu točku dnevnog reda mogli se i iskonzultirati a i onda i izjasniti o onome o čemu smo svjedočili na aktivnom satu.
Dobro. Hvala lijepa. Izvolite poštovani zastupniče Ivan Šuker.
Tako je. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Mi isto tražimo stanku od 15 minuta, jer mislimo ovo što se danas do podne događalo u Hrvatskom saboru je direktan udar na parlamentarnu demokraciju u Republici Hrvatskoj i mislim da prije rasprave o jednoj važnoj temi treba naprosto spustiti tenzije. Treba reći neke stvari jer ako nastojimo ovakvim tempom jer nažalost neki ministri su na identičan način počeli odgovarati i optuživati. Mislim da onda ova rasprava o proračunu će nažalost otići u krivom smjeru. Niti ćemo pomoći ministru a niti ćemo pomoć hrvatskim građanima. Dakle nama je kao Klubu HDZ-a u interesu da ova rasprava o proračunu bude konstruktivna, da se poštuju ideje i prijedlozi pa ako su i različiti i da ovo što se danas dogodilo u Hrvatskom saboru treba osuditi i dao Bog da se nikada više ne ponovilo.
Dali ste obrazloženje, dobit ćete pauzu. Hvala lijepo, idemo dalje. Dali ste obrazloženje za pauzu. Hvala.
Hvala vama.
Još netko? Ništa. Odobravam stanku i počinjemo sa raspravom u 15 sati i 15 minuta. Dva kluba.
Kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom. Nakon stanke za klubove prvi na redu 5 minuta može izraziti stav predstavnik kluba HDSSB-a kolega Dinko Burić. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Hrvatskoga sabora. Evo umjesto bilo kakvih posebnih rasprava, ja ću iskoristiti ovu priliku i podsjetit na riječi koje u ovom Hrvatskom saboru 11.veljače 1994.godine izgovorio naš hrvatski političar i filozof pokojni Vlado Gotovac. "Nema tog gubitka koji se ne može opravdati, za koji se ne može dokazati da je bio neizbježan, da smo ga mogli jedino ublažiti, uvijek je moguće pronaći razloge da slavimo svoj poraz. Ako se dakle raspravom u Saboru o našoj politici želi dokazati da su naši neuspjesi neizbježni lako ćemo ispuniti tu zadaću jer a po logetici je sve dopušteno i sve moguće. Ona i najgoru politiku može proslaviti kao točno shvaćenu nužnost. Ako raspravljamo zato da jedan drugome dokažemo da hrvatska politika može biti samo ono što nam se s različitih strana odredi, nametne kao međunarodni interes i njegovi imperativi onda je to doista posve svejedno što mi uopće mislimo. Uostalom netko je to upravo tako i formulirao kada je rekao, vi možete misliti i govoriti što god hoćete, a mi koji vladamo učinit ćemo ono što moramo. Kada se to kaže u jednom Parlamentu onda je najbolje da parlamentarci odu kući. Kada je rasprava bespredmetna onda je bespredmetan i Parlament. Malo je zastupnika u Hrvatskom saboru koji ne prihvaćaju takvu ulogu suvišnih. Većina ih se baš u tom besmislenom položaju brine o svojoj političkoj figuri. Svaki brbljavac je uvjeren da je postao veliki političar kada izjavi da politika nije moralna činjenica, da nju zanima samo uspjeh u borbi za vlast, da nju vode samo razlozi moći. Makijavelizam reducira na stranačku disciplinu. Poslušnost je postala jedina politička volja i jedna njezina snaga. Sve teme raspravljaju se kao pitanje vjernosti, kao polaganje ispita za kadrovske stranačke igre. U našem Saboru s napredovanjem ne raste i osobna odgovornost, zato napredovanje neodoljivo privlači kao nagrada za odanost posve laka. U rasprava se legitimira vjernost, a ne osobnost. Stranačka pripadnost a ne vlastiti odnos prema domovini. Moram napomenuti da predlažući ovo uvjeren sam da rasprava nije ni na koji način se ne vodi o stanju nacije i onome na koji to stanje nacije vodi izvršna vlast jer izvršna vlast je Vlada. Za nas je to posebno važno zbog toga što se u malo kojem društvu kao u Hrvatskoj tako blisko povezuje politika i gospodarstvo i upravo zbog te silne bliskosti bilo je i moguće učiniti ono što se događalo u ovom periodu koji smo opisivali. Zato u pitanju je i činjenica da smo mi obavezni pred našom javnošću izložiti razloge zbog kojih tražimo da dođe do zaokreta u ponašanju ne samo naše Vlade nego i svih nas bez obzira koliko smo i kako sudjelovali u odgovornosti za ovo što se događalo". Riječi su ovo izgovorene prije gotovo 19 godina pokojnog gospodina Vlade Gotovca. Nema odavno već ali što se promijenilo ovih 19 godina? Gotovo ništa. Nažalost, i današnja Vlada ponaša se po principu kako se vladajući vole ponašati. Vladajući pod svaku cijenu i kada zdrav razum, a ne samo savjest nalaže drugačije. Gubitke prikazuje kao dobitke, poraze pošto po to želi prikazati kao pobjede, krive poteze kao ispravne i jedino moguće. Oporbeni zastupnici rijetko imaju priliku u nečemu se složiti s vladajućima jer rješenja koja trenutno vladajući nude kao dobre premalo. Ali čim oporbeni zastupnik progovori kritičke pa ma koliko argumentirana kritika bila, kod vladajućih to izaziva kako je nedavno ovdje u Hrvatskom saboru rekao današnji predsjednik Vlade RH citiram "mučninu u želucu koja načima aktivni oklop vladajućih želudaca obloženih kevlarom". I eto tako iako već tolike 12 godina nema pokojnog Vlade Gotovca istinitost njegovih riječi još uvijek odzvanja ovom sabornicom. Ali ja bih danas vladajuće a osobito našeg premijera koji je na jedan nezabilježen način, ovo je sramotno što je danas napravio kukavički napustio politički duel u ovoj sabornici. Podsjetio bih ga na riječi dr. Ante Starčevića davno, davno izrečene "Tko se kruhom naroda hrani ima narodu računa polagati", a u Hrvatskome saboru sjede zastupnici koji su predstavnici hrvatskoga naroda i svih hrvatskih građana.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Bez obzira kako i s koje strane ove sabornice gledali na ovo danas moramo znati da ovo što su danas hrvatski građani vidjeli je bilo ružno. I postavlja se jedno elementarno pitanje da li je ovo bila višestoljetna težnja hrvatskog naroda? Da li je hrvatski narod želio ovakav Parlament? Da li je hrvatski narod želio da si netko uzme za pravo da dođe tu i da šamara one koje je taj narod isto izabrao? Bez obzira koliko rasprava saborskih zastupnika u proteklih 23 godine možda i nekad nije bilo argumentirano. I bilo je nekada i povišenih tonova. Puno je nas tu koji smo sjedili s jedne i s druge strane. Međutim, mislim da si nikada nitko nije dozvolio niti približno nešto što si je dozvolio danas predsjednik Vlade. Ja iskreno kao zastupnik i kao predstavnik Kluba Hrvatske Demokratske Zajednice suosjećam sa predsjednikom Sabora. A s druge strane mi je žao što nije napravio ono što je morao napraviti. Jer mi smo saborski zastupnici donijeli Poslovnik o radu da bi definirali prije svega kako ćemo se mi ponašati i kako će se ponašati oni, da tako kažem koji dođu nama tu u goste. Dakle, koji dođu predstavljati zakonske prijedloge, ideje i rješenja s kojima se saborski zastupnici ne trebaju i ne moraju složiti. Možda nekada saborski zastupnici iznose mišljenje ljudi kojih predstavljaju. Ali naprosto mi tim poslovnikom definiramo kako se tko mora ponašati. I prvi puta kada je gospodin Milanović prekršio poslovnik tada ga je trebalo upozoriti. Jer ovo je bilo pitanje vremena samo kada će eskalirati. Međutim, danas nakon silnih uvreda koje šalje zastupnicima s ove govornice nije imao hrabrosti izdržati do kraja, nego je pobjegao, dapače nešto nam je i dobacio usput kada je išao. Međutim, ako započneš bitku i ako si pogriješio onda moraš vidjeti kako ih te greške izići. Zašto? Pa zato što je ovaj Visoki dom vrjedniji od bilo koje naše stolice i od bilo koje naše pozicije. Ne jedan puta, ponavljam, puno nas je tu koji smo bili i s jedne i s druge strane. Pa smo se nekada možda retorički malo zaletjeli ili smo se ispričali odovuda ili je to krenulo na neki drugi način, ali se je priča, da tako kažem završila. Danas je ovo bio direktan udarac na dignitet Hrvatskoga sabora. Nema pravo nitko ovdje, osim saborskih zastupnika tumačiti i govoriti o Poslovniku. Dapače, možete misliti kada govori akademik u Hrvatskom saboru i onda mu ministar dobaci da laže. Pa tada predsjednik Vlade treba jasno reagirati, upozoriti ga da se na takav način ne ponaša. Ne možete vrijeđati samo zbog toga što se ne slažete sa nečijim mišljenjem, ali nažalost to je postalo uobičajeno pravo ovdje. Saborski zastupnici su postali krpe s kojima će netko mesti pod a predstavnici Vlade i prije svega predsjednik Vlade može raditi što god hoće. Zar sva bijeda u kojoj žive hrvatski građani danas, zar sve zlo koje proživljavaju hrvatski gospodarstvenici nije dovoljno da ovdje kritički porazgovaramo o tome? Ne moramo se mi složiti. Ali ako suprostavite dvije ideje, možda će izići nešto korisno. Ja se nadam da će takva rasprava biti o proračunu. Ali ponavljam, ovo što se danas dogodilo do podne je presedan. Bilo je većih političkih faca, bilo je većih političkih ljudi koji su nazivani s ove lijeve strane sabornice svakako, najpogrdnijim imenima, međutim, nikada niti jedan od tih ljudi si nije dozvolio napraviti nešto slično u Hrvatskom saboru. Nikada nitko u povijesti nije tražio predsjednika Hrvatskoga sabora Poslovnik da on protumači zastupnicima kakav je to Poslovnik i kako bi se oni trebali ponašati. I to je nešto, kolegice i kolege što mi naprosto ne smijemo dozvoliti. Ne smijemo dozvoliti zbog sebe i ne smijemo dozvoliti zbog onih koji će sutra doći u sabornicu. Jer jedanput kada uvedete pravilo onda loše navike s kojima se daje nekima neograničenu moć neće nitko moći ukinuti. I zato kolegice i kolege, Klub Hrvatske Demokratske Zajednice najoštrije protestira zbog ovakvog načina ponašanja. I mislim da minimum pristojnosti nalaže da se gospodin predsjednik hrvatske Vlade javno ispriča i sabornicima a prije svega hrvatskim građanima jer nemojmo zaboraviti da nije tih građana ne bi bilo ni nas ovdje. Ali mora poslati i ispriku onima koji su dali život da bi mi mogli danas biti ovdje. Hvala vam lijepa.
Hvala. A sada pozivam ministra financija Slavka Linića da uvodno obrazloži rebalans proračuna za 2013. godinu.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege saborski zastupnici. Koji je razlog da već u travnju Vlada Republike Hrvatske dolazi sa Prijedlogom rebalansa Državnog proračuna? Prije svega projekcije Vlade koja je ocijenila da dizanjem investicija i to kako državnih tako i privatnog sektora, možemo očekivati rast od 1,8% bruto društvenog proračuna u 2013. godini. A s druge strane da onda sa takvim rastom možemo ostvariti i nešto veće deficite jer je u biti problem hrvatskih proračuna veća potrošnja nego što ubiremo iz poreznih prihoda. To su otprilike dva razloga gdje smo već početkom godine vidjeli da će biti vrlo teško ostvariti gospodarski rast a samim tim onda je naša ocjena bila da je neophodno vratiti se u štednji na rashodnoj strani proračuna kako bi ipak naše deficite održali na razini 2012. godine. Koji su razlozi zašto vidimo zašto gospodarski rast nije moguće ostvariti? Prije svega, dugi procesi restrukturiranja koje smo imali u državnim tvrtkama, tu prije svega mislim na restrukturiranje i procese u Hrvatskim željeznicama pa u Hrvatskim lukama. Tu vidimo problem korištenja sredstava koja su nam na raspolaganju od svjetskih investicijskih banaka i ja bih rekao banaka razvoja Europe koji se nažalost sporo realiziraju iz razloga što projekti nisu razrađeni, nisu pripremljeni, a mnogi od njih nisu nažalost niti ekonomski bili opravdani iako smo zaključili ugovore na ime tih kreditnih institucija. Također ocijenili smo da su dugi procesi vezano za ulaganja u energetiku iz razloga što također nedorađeni procesi, problem osiguranja dozvola, kao što vidimo i puno polemika vezano za zaštitu okoliša i opravdanosti ulaganja u energetske objekte s obzirom na zahtjeve koji se postavljaju u dijelu zaštite okoliša. To je onaj dio koji govorimo vezano za državne projekte i vezano za državna ulaganja. Ako se vratimo na privatni sektor što ćemo vidjeti? Privatni sektor ulazi u šestu godinu teške krize, recesije, s druge strane vrlo slična situacija je i u Europi koja eto 2013. također ne bilježi sa projekcijama gospodarskog rasta što znači uvijek određena ograničenja u robnoj razmjeni trgovačkih društava u Hrvatskoj sa partnerima u Europi. Što možemo reći o tom privatnom sektoru? u 2012. godinu ušao je sa enormnim dugovima, 44 milijarde neplaćenih računa, blokada, neizvršavanja obveza prema radnicima, neizvršavanja obveza prema bankarskom sektoru, neplaćanje poreskih obveza prema državnom proračunu. To je stanje u gospodarstvu. U isto vrijeme gospodarstvo koje nije u stanju bilo samostalno provesti procese restrukturiranja i prilagoditi se petogodišnjoj krizi koja evidentno je ostavila negativne posljedice i na privatni sektor. U protekloj godini Vlada je nekoliko aktivnosti poduzela u želji da financijski osposobi i privatni sektor, da krenu također u investicije. Ponavljam da su to bili i reprogrami dugova prema poreznim obvezama u kojem se išlo i na otpisivanje kamatnih obveza samo da se i smanji dio obveza. To je dodatno financiranje kroz programe HBOR-a, kroz programe zajedničkog djelovanja Narodne banke, Vlade i HBOR-a osiguravanjem preko 6 milijardi kuna kredita za obrtno poslovanje. I naravno, na kraju kad smo ocijenili da i to nije dovoljno krenuli smo sa procedurom predstečajnih nagodbi, a što znači ubrzavanje procesa, dogovora između dužnika i vjerovnika, a sve sa ciljem da trgovačka društva rasteretimo problema insolventnosti i nelikvidnosti i da omogućimo njihovo jače gospodarsko djelovanje, ali i mogućnost da se okrenu projektima i investicijama. Pokušavamo naći odgovore zašto u 6 godina krize privatni sektor ima toliko problema i tada dolazimo do razloga zašto je Vlada Republike Hrvatske i mijenjala logiku i održivost gospodarskog rasta. Privatni sektor je u biti najvećim dijelom ulagao u trgovinu, trgovačke lance, prostore za prodaju, najvećim dijelom je dio svojih profita ostvarenih čak u prerađivačkoj industriji, u prehrambenoj industriji ulagao u nekretnine, stanove i poslovne prostore i na taj način od 2007. ulazio u enormna zaduženja, slabio svoju likvidnost i u biti jedan od temeljnih razloga njihove insolventnosti je promašene investicije koje su prije svega bile rezultat ulaganja u trgovinu, ulaganja u nekretnine. To su slabosti privatnog sektora koje slabosti na neki način Vlada svojim aktivnim sudjelovanjem pokušava i razriješiti da bi omogućili trendove i gospodarskih aktivnosti ali i ulaganja. I to je bio razlog da je Vlada Republike Hrvatske jasno rekla da njoj cilj gospodarskog rasta više nije u osobnoj potrošnji nego u investicijskoj potrošnji. I pokušali smo naznačiti i koji su to sektori u kojima bi se trebalo ulagati i vrlo jasno je rečeno da mogućnost da se na nas ne prelije kriza u Europi znači ulaganje u energetiku, znači ulaganje u turizam, znači ulaganje u infrastrukturu željezničku i lučku i tu je Vlada u biti pokušala reći gdje su mogućnosti gospodarskog rasta, gdje su mogućnosti ulaganja, a sve sa ciljem da slabosti zbog pada osobne potrošnje nemaju preveliki utjecaj na BDP. Također ono što je potrebno naznačit, da je Vlada zatekla preveliku potrošnju u državnom proračunu. Deficiti ostvareni oko 5% bruto društvenog proizvoda, deficiti otvaranja od preko 14 milijardi registrirani po ovom Saboru su deficiti koje nije bilo moguće održati. I to je bio razlog da je Vlada Republike Hrvatske također krenula u smanjenje proračunske potrošnje, a samim tim znači negativni utjecaj sa padom državne potrošnje i na bruto društveni proizvod u onom dijelu. Prema tome, jedino na što je Vlada ocijenila da je održivi mogući razvoj ulaganja investicije i naravno potpora izvozu. To je bio razlog da je Vlada u svom proračunu uz svo rezanje i smanjenje potrošnje i 2012. i ovu godinu osigurala po 600 milijuna kuna za HBOR za banku preko kojeg Vlada sa svojom politikom može utjecati najjeftinije plasmane kredite, najdugoročnije kredite, a sve u cilju rasta bruto društvenog proizvoda. To i je razlog da je u 2012. godini HBOR po prvi puta prešao brojku od 10 milijardi kuna plasmana prema hrvatskoj privredi. Po prvi puta smo uveli kredite na 12, 14, 15 godina rokove povrata. Po prvi puta osim izvoza počeli smo značajnije pratiti turistički sektor. Kamate su spuštene za daljnjih jedan posto, pa su se spustile na 3 i 4% ovisno o granama gospodarske aktivnosti. Za ovu godinu posebno smo se okrenuli opet mogućnosti financiranja ne više brodogradilišta, nego financiranje brodara koji bi mogli proizvesti brodove u Hrvatskoj, a sve za mogućnost jačanja transporta i luka u Republici Hrvatskoj. Posebni programi su u prehrambenoj industriji koji su poticani i dijelu poljoprivrede. Da, to su aktivnosti HBOR-a a sve u cilju jačanja gospodarske aktivnosti, jačanja investicija. Ali u 3 mjesecu zaključujemo da se u svim tim procesima kasni, da se jednostavno i restrukturiranje i financijsko konsolidiranje privrednog sektora sporo odvija, pa je to bio razlog da je Vlada opredijelila se na smanjenje vrlo optimističkih projekcija i odlučili smo smanjiti naše projekcije sa 1,8 na 0,7 gospodarskog rasta. Mnogi će reći da je sa tim projekcijama Vlada i nadalje optimistična i to je istina kad promatramo projekcije i Narodne banke i pojedinih ekonomista u Hrvatskoj, MMF-a, Europske komisije čije projekcije govore da su jednostavno naše projekcije kao Vlade i nadalje optimistične. Ali ova Vlada zaista jasno želi pokazati mi svoje projekcije ne temeljimo na dizanju potrošnje, na uvozu jer pad potrošnje nama je smanjio uvoz. Po prvi puta u toku protekle godine možemo reći bilježimo i robne suficite. Prema tome, ne potrošnja, ne potrošnja nego proizvodnja, prerada investicija. I isto tako mi svoju potrošnju i svoj GDP ne dižemo na bazi državne potrošnje nekontrolirano trošeći jer prihode ne ostvarujemo samo investicije. Evidentno da ogroman uvoz energenata je nešto što slabi i robnu bilancu i razmjenu Hrvatske sa svijetom i da to možemo popraviti. Nedvosmisleno da imamo dovoljno kapaciteta i vodnih i nafte i plina da možemo sami proizvoditi dobar dio energetike, da nedovoljno koristimo alternativne izvore, a sve je to razlog da Vlada nizom drugih zakonskih akata koje smo pred manje-više usvojili u Saboru ili su pred usvajanjem a odnose se i na strateški investicije, na poticanje investitora, na niz drugih mjera koje dajemo da bi mogli osigurati upravo ovakvu stopu rasta. Prema tome, smanjenje projekcije je imalo i posljedice na prihodovnoj strani, pa je to razlog da smanjenje naših projekcija gospodarskog rasta od 1,8 na 0,7 znači negdje jednu i pol milijardu kuna manjih poreznih prihoda. I to je trebalo promijeniti u našim proračunskim veličinama, ali isto tako ono što smo ocijenili dobili smo podatke o poslovanju Narodne banke za prošlu godinu. Ostvarena je dobit od 380 milijuna kuna, pa smo to uključili u proračunske prihode. Također ako se sjećate prošlu godinu smo svu dobit INA-e ostavili u INA-i za ulaganja. Nismo zadovoljni, nema tih ulaganja. I u INA-i se najmanje govori, a ulaganje u naftna polja, u plinska polja, u Jadran, u dvije rafinerije su nešto što također bitno može doprinijeti gospodarskom rastu pa je to prijedlog da ovu godinu 50% dobiti podijelimo i damo dioničarima, a da drugih 50% ostavimo za razvoj INA-e pa je to razlog da imamo prihode od 250 milijuna. Isto tako, znate da smo prošlu godinu HANDA-u uključili u dio proračunskih stavaka. Za nas je ogromno iznenađenje bila da agencija koja se mora baviti strateškim zalihama nafte i derivata nafte kupuje dionice, da ulaže u dioničke kapitale. I nikad nećemo naći logičko obrazloženje zašto 2010. godine Vlada je stekla 25 plus 1 dionicu. U JANAF-u, ne Vlada izvinjavam se HANDA, to nije posao HANDA-e. Ulagati u skladišta možda, ulagati u dioničke kapitale nikako. To nije bilo ni potrebno JANAF-u. I ne želimo polemizirati oko odluke Vlade koja je 2010. ulagala u dioničke kapitale JANAF-a. Ovoj Vladi te dionice nisu mjesto u HANDA-i i mi ih želimo zamijeniti i osigurati novce za kupovanjem rezervi i derivata i nafte. I to je razlog da očekujemo prihode od 627 milijuna. Neovisno da li će te dionice preuzeti JANAF i dati ih na upravljanje AUDI-ju ili će ih preuzeti AUDI. Sve je to razlog da plus, minus rashodi smanjili smo našu prihodovnu stranu za 254 milijuna. Naravno sa smanjenjem projekcija gospodarskog rasta Vlada je bila i pred dilemom što učiniti sa državnim deficitom i sa rashodovnom stranom? Ono što je važno istaknuti to je da smo u prošloj godini skresali deficit sa uštedama i na subvencijama i na materijalnim rashodima i da smo u biti sa smanjenjem tih rashoda uspjeli ostvariti nešto više od 10 milijardi deficita. Znači, preko 4 milijarde smanjenja deficita kad promatramo 2011. godinu. Da, na taj način smo negdje 3,1% GDP-a imali u deficitu državnog proračuna. Ovogodišnje projekcije da zajedno sa izvanproračunskim korisnicima popnemo se na 3,9 em je krivo ocijenjeno od strane rejting agencija, em je i neodrživo za Hrvatsku vladu s obzirom na smanjenje projekcija rasta. I to je bio razlog da smo drugi cilj postavili da imamo manji deficit nego 2012. godine. Pa je to bio razlog da smo odlučili smanjiti sve nepotrebne rashode i sve rashode koji nemaju prioriteta u ovoj godini i sve rashode za koje ocjenjujemo da će ih biti problem i ostvariti na nižu razinu da bi na neki način došli do manjeg deficita. To je razlog da smo smanjili rashode Ministarstva gospodarstva zahvaljujući prije svega i dobrim ugovorima oko privatizacije i brodogradnje pa smo uspjeli ugovoriti sa kupcima 5-godišnje praćenje poticanja procesa restrukturiranja u brodogradilištima, pa je to bio razlog da smo mogli smanjiti 270 milijuna, da se od određenih projekata odustalo u Ministarstvu obrane pa smo smanjili 153 milijuna. Pa u Ministarstvu poljoprivrede također kad su u pitanju ne potpore nego određeni projekti smanjiti za 130 milijuna uz rast dio projekata također prebacili za iduću godinu 120 milijuna. Kad govorimo o Ministarstvu prometa, pomorstva i infrastrukture 107 milijuna, a radi se o željeznici i subvenciji željeznice. Regionalni razvoj i fondovi EU za 104 milijuna kad ocjenjujemo realnost povlačenja sredstava iz europskih fondova i Ministarstvo poduzetništva i obrta 35 milijuna iz razloga što smo smatrali da i u tom dijelu moramo učiniti određene ustupke. Na taj način mi smo smanjili značajno rashode u 2013. godini i na neki način jedino je Vlada predložila povećanje izdatka za Ministarstvo znanosti i obrazovanja 40 milijuna i oko 5 milijuna osigurala za obilježavanje Dana ulaska Hrvatske u članstvo Europske unije. To su otprilike promjene koje znače plus ili minus. Sveukupno smo smanjili naše rashode u 2013. godini 874 milijuna kuna. Samim tim deficit državnog proračuna u užoj državi spušten je na 3% BDP-a. Drugi problem za Vladu RH predstavljali su projekti izvanproračunskih korisnika, posebno Hrvatskih voda i Hrvatskih cesta. Ono što smo nažalost morali zaključiti da je Vlada u prošloj godini imala ogromnih problema sa trgovačkim društvima iz građevinskog sektora. Sektor koji je bio navikao ugovarati poslove na neprihvatljive načine, ugovarati poslove koje nismo ni realizirali pa ako ćemo govoriti o Pelješkom mostu onda moram napomenuti o sukobu hrvatskih tvrtki koje su htjele podnijeti tužbe protiv građevinskog sektora jer je prošlu godinu istekao rok za završenje Pelješkog mosta, rok. I pravnici su sugerirali vođenje sudskih sporova jer građevinski sektor na čelu sa Konstruktorom nije izvršio ugovor. A u isto vrijeme građevinske tvrtke su tužile državu Hrvatsku i trgovačka društva iz razloga što nismo osigurali sredstva. I sredstva doista nisu bila osigurana pa je ubiti ispod 10% radova izvršeno na tom projektu. Da to su bili odnosi Hrvatske države i građevinskog sektora. Da ne govorimo enormni broj tužbi građevinskog sektora po mnogim drugim projektima gdje se nisu sa strane nove Vlade priznavali radove ni za projekte u građevinarstvu, izvinjavam se zdravstvu, ni za projekte u cestogradnji. To su bili odnosi države i građevinskog sektora. U isto vrijeme, dovoljno je spomenuti da od ukupnog broja podnesenih zahtjeva za predstečajne nagodbe 26% se odnosi na građevinski sektor, znači sektor koji ima enormne gubitke, enormne insolventnosti i potpuno je financijski nesposoban za bilo kakvu gospodarsku aktivnost ukoliko ne nađe sporazum i dogovor sa vjerovnicima. To je razlog da su stali svi građevinski gradovi, da pravno nije bilo moguće maknuti pojedine građevinare sa gradilišta, da čak u 3 mjesecu ove godine građevinar nije htio napustiti niti gradilišta u Splitu, u Rijeci i ovdje na zagorskoj zaobilaznici. Da, to su odnosi koji su nam ostali po osnovu vrlo loših ugovora, vrlo loših ugovora koji nisu brinuli ni o Hrvatskoj državi, ni o građevinarima. To je bio razlog da je Vlada morala mijenjati svoje projekcije ulaganja u ceste, pokušati najprije naći rješenje za građevinski sektor, rješenja za nagodbe oko loših ugovora, za pronalaženje daleko kvalitetnijih odnosa sa građevinskim sektorom vezano za postojeće ugovore, borit se za promjenu izvođača na pojedinim projektima i naravno to je razlog da se dio projekata prolongirao za 2014. godinu jer očito da još uvijek kasno. Kad govorimo o vodoprivredi također smo smanjili svoje projekcije, a sve iz razloga što u ovom trenutku dio lokalnih samouprave se dvoumi da li ići na kreditiranje iz institucionalnih banaka ili eventualno sutra na bespovratna sredstva neeuropskih fondova. Pa kad smo napokon uspjeli ubjediti jedinice lokalne samouprave da je ipak prioritet pokrenut djelatnost, pokrenut aktivnost, riješiti problem ulaganja voda tada smo mogli opet sa zakašnjenjem dio projekata uvrstiti u projekte za ovu godinu a dio odložiti za iduću godinu. Pa je to bio razlog da naše projekcije, da ćemo uspjeti uložiti enormna sredstva morali umanjiti za milijardu i pol kuna pa samim tim naše deficite od 0,7% po izvanproračunskim sredstvima svesti na deficit od 0,4. Sve zajedno sa ovakvim projekcijama koje smo vam ponudili naš ukupni proračunski manjak je 3,4% bruto društvenog proizvoda a to znači negdje za 0,5% poena ili bodova manje nego u originalnom proračunu. To opet pokazuje da je Vlada sa i politikom štednje i daleko racionalnijim trošenjem sredstava, ali i odgodom pojedinih projekata koje je morala izvršiti jel je očito da se ova Vlada mora baviti privatnim sektorom, konsolidacijom privatnog sektora, ali i provesti potrebna restrukturiranja ne samo u željeznici, u cestogradnji, u elektroprivredi, u Hrvatskim šumama i Hrvatskim vodama. To su procesi koji nisu obavljeni i s kojim se Vlada počela baviti vrlo uspješno u protekloj godini ali očito procesi koji će trajati i cijelu ovu godinu. Što reći o ovom našem deficitu od 3,4% ili kad pretvorimo to u vrijednost onda je to oko 10,2 milijarde kuna manje nego prošlu godinu, ali ono što je bitno reći skoro isto kao kamatu koju plaćamo na ino zaduženja. Pretpostavka da će nam kamata za 2013. preći 10 milijardi. Prema tome, politikama dosadašnjih Vlada Republike Hrvatske punih eto 22 godine trošili smo više nego što smo uspjeli prihodovati po porezima i doprinosima, trošili smo više 22 godine, stvorili smo nešto manje od 180 milijardi kuna javnog duga, 180 milijardi javnog duga, iznos kamata koje sada plaćamo je više od 10 milijardi što znači možemo reći da eto Vlada je skoro dovela do primarnog suficita. Što znači redovna potrošnja je skoro jednaka ostvarenim prihodima po osnovu poreza, ali za kamatu nemamo, za kamatu nemamo. Za ovih 10 milijardi već smo se zadužili i ponovno ćemo se zadužiti, kamatu plaćamo iz duga. Kamate su i inače vrlo visoke za Hrvatsku. Dva su osnovna problema dug od 180 milijardi je enormni dug, približava se brojki od 60% bruto društvenog proizvoda, ali znate nije on posebno je taj broj povećan u 2012. a ne radi neracionalnog upravljanja rashodovnom stranom proračuna, ne, ne uknjiženi su 9 milijardi gubitaka po brodogradnji, stotinjak milijardi po željeznici, ne naplaćena potraživanja i u Croatia Airlinesu i u ostalim tvrtkama. Da dosad se uspješno skrivao dio naših kredita. Nije se prikazivalo i nije se htjelo provoditi ni reforme ni strukturne promjene. To je razlog da bilježim. Ove godine opet će dug bilježiti veliki rad. Idemo na plaćanje dugova u zdravstvu, 5 milijardi kuna. Opet povećanje duga. I to je razlog da je Vlada vrlo jasno rekla. Je možemo se zaduživati ali moramo i privatizacijama osigurati dio prihoda da jednostavno možemo imati pristup financijskim tržištima jer ako se samo mislimo zaduživati nitko nam više neće htjet posuđivat i to je razlog da značajne prihode u ovoj godini bilježimo i poslovi privatizacije. Hvala.
Hvala lijepa. I sad prelazimo na replike. Imamo deset replika. Darko Milinović prvi.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatske Vlade. Pa ja i dalje smatram, rekao sam to negdje prije mjesec, mjesec i pol dana u ovom Saboru da ste vi gospodine ministre po meni najsposobniji ministar ali ne znači to slaganje sa vašom ekonomskom politikom s mojim naravno skromnim ekonomskim znanjem ali ste jedini ministar koji pokušava nešto napraviti u izuzetno teškoj situaciji. Što će biti od toga na kraju vidjet ćemo. No međutim ima isto tako podatak da smo rekli i mi kod donošenja proračuna da će evo upravo ovako kao što je danas, vrlo brzo doći do rebalansa državnog proračuna iz prostog razloga što su, a ja mislim da ste i vi to tada već znali što su očekivanja bila ne realna. Bili smo i protiv povećanja PDV-a na 25%. Rekli smo da će to doći do povećanja cijena, da će doći do smanjenja kupovne moći stanovništva, da će to proizvesti dakle nova radna odnosno nova nezapošljavanja i povećati zapravo nezaposlenost i jednako tako smo upozoravali što se tiče zdravstvenog sustava smanjenje doprinosa od 2% što je na razini godišnje negdje od dvije i pol milijarde kuna. Rekli smo da to nije dobro što se treba naći. Novi izvor financiranja zdravstvene zaštite kako ne bi došli u probleme u zdravstvu u koje dolazimo danas. Vi imate dokument koji je donesla vaša Vlada. Rekao sam to nešto i na aktualnom satu gdje je 2011. godine Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje završio u plusu 383 milijuna kuna i najnoviji dokument Vlade. Dakle to je rezultat smanjenja doprinosa i zaustavljanja bilo kojih reformskih poteza u Ministarstvu zdravlja. Imamo skandalozan, mislim zabrinjavajući podatak da je u godinu dana dakle HZZO poslao sa gubitkom od milijardu i 670 milijuna kuna. Mi smo to upozoravali. A ono što je još pogubnije za gospodarski rast, s tim ću završiti da je u zdravstvu zapravo ukinuto oduzeto oko 300 milijuna kuna na kapitalnim investicijama i vi ste govorili sada nešto o građevinskom sektoru i sve to naravno daje do toga da dolazi do nove sanacije zdravstvenog sustava, do sanacije dolazi onda kad sustav ne funkcionira a podsjetit ću vas i s tim završavam da osma, deveta, deseta i jedanaesta kad smo išli u reformu nije bilo sanacije …. [[Govornik se ne razumije.]]
Molim vas prijavite repliku, tako vrijeme rasporediti da u dvije minute iskažete to što želite. Odgovor na repliku ministar Linić.
Štovani zastupniče, da nije problem priznati da smo bili optimisti u projekcijama. Kao što vidite i ponovo smo optimisti jer to ono što građanima Hrvatske treba reći. U Hrvatskoj postoje mogućnosti ali treba vidjeti koje su naše slabosti i smanjenje projekcije je zbog toga što imamo slabosti. U trgovačkim društvima s kojima mi upravljamo ali enormne i u privatnom sektoru. I o tome ćemo razgovarati ali uvijek ćemo građanima reći u ovoj zemlji sami za sebe možemo zaraditi a da li jesmo ili nismo sposobni to ćemo pokazivati. Kad govorimo o smanjenju zdravstvenog doprinosa. Da, 3,2 milijarde na godišnjoj razini je potpora upravo tom slabom privatnom sektoru. 3,2 milijarde, često ćete čut da je to malo al je to ogromnih 3,2 milijarde kojih se Vlada odrekla u proračunu. Nadomjestili smo ih, jesmo sa 2 indeksa poena većim poenom na teret građana. Vlada nema novca, jednima uzima, drugima daje. I ova Vlada je priznala da je građane opteretila da bi hrvatsko gospodarstvo bilo konkurentnije. I to je politika Vlade RH. Što smo preselili? Samo o zdravstvu dvije riječi, ne trebam više. Po ovoj godini smo rješavali dugove od preko 520 dana. Prema tome u cijeloj 12 godini duga od devedeset dana nisam vidio ni kod jedne zdravstvene ustanove. 520 dana Vlada je usvojila i Zakon o sanacijama javnih ustanova. Samo zato da napokon riješimo problem prevelikog broja bolnica, prevelikog broja odjela, nepotrebnog administrativnog i tehničkog osoblja, da to će ova Vlada do kraja ove godine obaviti. A to niste obavili niti smo mi uspjeli u prošloj godini. Prema tome sanacijama ćemo riješiti problem izdvajanja za zdravstvo.
Hvala. Kolegica Đurđica Sumrak replika.
Hvala vam lijepo uvažene gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre. Meni nikako. Evo ovo je sad drugi proračun i mislim već od kad ste došli na vlast, rebalans je ove godine prvi i nikako mi nije jasno kako se to planiraju sredstva. Rekli ste sada u svom izlaganju da je ova Vlada gledala gdje su mogućnosti gospodarskog rasta. Pa zar zaista gospodine ministre ova Vlada misli da poljoprivreda nije grana u kojoj su mogućnosti gospodarskog rasta kada uvijek i ponovo grabi u poljoprivredu u sredstva ovaj puta za 130 milijuna kuna? Zar zaista ovaj hrvatski seljak neće imati priliku proizvoditi ne samo za sebe nego i za tržište?
Odgovor na repliku ministar Linić.
Poljoprivreda je itekako važna grana u koju treba ulagati jer je uvoz hrane i nadalje značajan u Hrvatskoj, jer je odljev deviza za hranu prevelik, ali je problem politike subvencija koji se sada bitno mijenjaju. Do jučer smo nekontrolirano ulagali u skupe strojeve u ogromne objekte, nismo gospodarili poljoprivrednim zemljištem, poticaje smo davali prema hektaru prema zemljištu, a nismo dali prema proizvodnji. Sa programima koji od ove godine počinjemo sa EU to se bitno mijenja, sa politikom upravljanja zemljištem to se bitno mijenja. Prema tome, uvjeren sam da će i poljoprivreda dati rezultate na ime onoga što ulažemo, neovisno što se sada smanjuje dio sredstava.
Zoran Vinković replika.
Ali već daje ta poljoprivreda rezultate, to je vidljivo po niz prosvjeda ali ja sam svjestan toga da ova Vlada nije naslijedila Zeusovo blago ili škrinju s blagom. Ali isto tako sam svjestan kao i većina hrvatskih građana da ovih 15 mjeseci zahvaljujući između ostalog i mjerama koje provodi ova Vlada isto tako i proračunima i rebalansima proračuna, pokazatelji pokazuju nešto sasvim drukčije. Ja se mogu složiti s vama što ste pola sata pričali i ako je istina to sve što ste rekli onda ne vidim razloga da je u Hrvatskoj povećanje nezaposlenih sa onih 320 sada na 370 tisuća, da i dalje imamo pad industrijske proizvodnje, pad gospodarske aktivnosti, pad bruto nacionalnog dohotka, da smo uz sve to imali mjere kao što su povećanje poreza na dodanu vrijednost, da je na taj način smanjena i proizvodnja ali isto tako i potrošnja. Tu ne mislim na uvoz mislim prije svega na hrvatske proizvode. Pa umjesto kada je predsjednik Vlade išao u Njemačku u posjet i gdje se susreo sa njemačkom kancelarkom Angelom Merkel mogao je pitati umjesto da je izjavio da smo paradoksalni narod, mogao je pitati zbog čega je njemačka vlada na čelu sa Merkel smanjila porez na dodanu vrijednost jer je to zakon spojenih posuda. Smanjenjem poreza na dodanu vrijednost povećala se i proizvodnja ali na taj način i potrošnja. Njemačka ne albanska nego u pravo njemačka. S druge strane najavljena je gospodine ministre na početku mandata decentralizacija. Ona može pokrenuti Hrvatsku. Ni D od te decentralizacije niti u ovom rebalansu proračuna nema. Suludo je čak pisati amandmane jer se ponašate isto ova vlada ponaša se isto kao što se ponašao i HDZ. Niti jedan amandman nije usvojen do sada.
Odgovor na repliku ministar Linić.
Kada govorimo o poticajima gospodarstva odmah ću vam doći do 4 milijarde kuna. 3,2 milijarde je smanjenje zdravstvenog doprinosa, 600 milijuna i 600 milijuna za HBOR, milijardu i 200, samo za gospodarstvo milijardu 200 u ovom proračunu i prošlogodišnjem proračunu. Nećemo govoriti o parafiskalnim nametima, šuma, voda, spomenička renta daljnjih pola milijarde kuna. Sve su to novci koji se ulažu da bi gospodarstvo imalo daleko kvalitetnije poslovanje. Otpisano 200 milijuna kamata, da, u drugom reprogramu. Sve dugove, 3,5 milijarde dugova prolongirano na tri godine. sve su to poslovi gdje se odričemo prihoda u državni proračun da bi toj privredi omogućili što bolje poslovanje. A što mi čujemo? Mi stalno govorimo o nekom poreskom opterećenju. O čemu se to, recite mi to jedan porez koji je privredi dignut? Jedan pored, privredi, gospodarstvu, ništa. Je, porez na dionice, a to nije privreda, to su vlasnici. Da, građanima se povećalo, građanima je daleko teži život. 2 indeksna poena veća veći PDV. Budimo iskreni nije izazvao povećanje cijena, ali kod bijele tehnike, kod automobila je. isto vrijeme, što možemo reći cijene energetike koje nisu išle privredi ali su išli građanima značajno je smanjio kućne budžete. Da, oni žive teško i oni su ti koji plaćaju sve ove poticaje prema privredi ali otvaranja radnih mjesta nema, nema ni zadržavanja, ima otpuštanja. To je ono što brine ovu Vladu ali mi se i dalje bavimo privredom. I ono što želim vrlo jasno reći PDV je visok iz razloga što mirovine u privredi osiguravamo sa ispod 50% koliko su isplate mirovina. 36 milijardi za mirovine većim se dijelom pokrivaju iz PDV-a. To inače nije uobičajeno.
Hvala lijepa. Ivan Šuker replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, pa na početku ove rasprave, dakle ne želim uopće osporiti ovo što ste rekli. Napravilo se ovo, napravilo se ono međutim rezultati su nažalost takvi kakvi jesu. Međutim ono što bih ja želio da danas mi kada raspravljamo o ovom proračunu da konačno počnemo gledati realno, onako kako je. Dakle, da ste poslušali jedan dio konstruktivnih prijedloga nas u 11 mjesecu do ovog rebalansa ne bi trebalo doći. Iskreno govoreći, ovaj rebalans tehnički gledajući ne donosi ništa. Vi ste određene rashode mogli i određenim mjerama kao ministar držati pod kontrolom i s ovim rebalansom vi u principu niste ništa postigli. Međutim ima tu nekih stvari koje se meni naprosto ne sviđaju i o njima ću govoriti praktički cijeli dan. Jedno je, niste predvidjeli što će se dogoditi sa Hrvatskom u trenutku ulaska u Europsku uniju sa PDV-om. To je vama na godišnjoj razini 700 milijuna manje, jer vam PDV kasni mjesec dana. I možete vi pričati koliko god hoćete da će se to osjetiti nakon mjesec dana, međutim, to će kontinuirano trajati. Ali ono što ste pokušali ili niste pojasnili kako HANDA može prodati AUDI-u nešto. AUDI je ured, agencija, kako god hoćete koju je Vlada i ovaj Sabor osnovali da upravlja sa kompletnom državnom imovinom, upravlja. HANDA je nešto što je u vlasništvu države. Dakle, sa svim što ima HANDA upravlja AUDI. I prema tome, ne može AUDI kupovati ILI AUDI, kako god hoćete, ne može kupovati imovinu od HANDE, ne može država od države kupovati. To je transakcija koja je napravljena iz ovog ili onog razloga. Zna se kako su te dionice mogle biti prodane. I na kraju želio bih nešto reći, gospodine Liniću, kao što nitko vama nije govorio da ste prikrili onih 8 milijardi koliko je uloženo u brodogradnju 2003. godine, tako ste svi vi koji se bavite financijama u proteklih 8 godina znali koliko je izdano jamstava za brodogradnju. Isto tako ako se hvalite da ste [[Upadica: Hvala.]] dobro privatizirali, samo jednu rečenicu, molim vas, brodogradnju, onda znajte da bez preuzimanja ovih jamstava se to ne bi moglo napraviti. Prema tome, nemojte se u jednom slučaju hvaliti a drugom govoriti [[Upadica:Hvala lijepa.]] Svi znamo da je problem brodogradnje i zdravstva takav kakav je i on će trajati dok se ne provedu reforme.
Odgovor na repliku ministar Linić.
HANDA nije mogla biti vlasnik dionica i HANDA neće biti vlasnik dionica jer joj to nije posao. I ne želim ulaziti, jer pitanje ste mogli postaviti kako je HANDA postala vlasnik dionica. To njoj nije posao. Prema tome i pogotovo 25 plus 1., naše mišljenje, mi moramo se maknuti. Vrlo jasna strategija Vlade i vidjeti ćete to u strategiji ili potražite u prijedlogu strategije koja je sada na stranicama Vlade da JANAF ne ide u privatizaciju, ne ide u privatizaciju, to je grana transportna, to je monopol i ne želimo to prodavati, ne želimo. Oni koji su metnuli u HANDA-u 25 plus 1 imali su namjeru prodavati. Mi želimo to maknuti. HANDA to ne može imati, HANDA ima jedan jedini posao, kupovati naftu, kupovati derivate i čuvati to ako dođe do bilo kakvih kriza u Republici Hrvatskoj. Prema tome AUDI može kupovati, može i kupit će, jer nema što dionica tražiti u HANDA-i. I to vam je odgovor. U krajnjem slučaju, ako vi već smatrate da ne možete, pa nije problem, kupit će JANAF i prodati te dionice ili dati na raspolaganje, ali novac HANDA-e koji ste vi trošili za JANAF ići će u zalihe derivata i zalihe nafte. Jer mi smo sa takvim politikama danas ispod zahtjeva Europske unije, ispod zahtjeva Europske unije za strateškim rezerva. Što hoćete dizanje cijena derivata da bi osigurali to? Ne. Cijene derivata neće rasti zbog toga što je netko ulagao u JANAF i stjecao 25% plus 1. I to je politika ove Vlade. Vrlo jasna i nedvosmislena [[Upadica: Hvala.]] Prema tome, nitko neće upravljati sa dionicama HANDA-e jer ih ona neće imati.
Replika Martina Dalić.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ja ustvari nisam mislila o ovome govoriti o HANDA-i kada je već zastupnik Šuker, međutim, moram pojasniti pitanje. Ne radi se ovdje o tome da li HANDA može ili ne može nešto imati i čemu HANDA služi. Vaše je pravo da utvrđujete što će HANDA raditi i ja u to vaše pravo ne ulazim. Međutim, članak 15. Zakona o tržištu naftnih derivata kaže da je osnivač HANDA-e Republika Hrvatska. To znači da sve što HANDA posjeduje a to su dakle strateške zalihe nafte i naftnih derivata, dionice i bilo koja druga imovina, bilo u obliku pokretnina, nekretnina ili financijske imovine pripada Republici Hrvatskoj. Ono što vam želimo reći da tijela institucije koje je osnovala Republika Hrvatska ne mogu međusobno trgovati vlasništvom Republike Hrvatske. Sve što one posjeduju, sve što posjeduje HANDA, Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva, HZMO, HZZO pripada Republici Hrvatskoj. I između tih tijela oni ne mogu tom imovinom trgovati. I ne može stoga se obaviti trgovina između AUDI-a i HANDA-e koju bi prihodu prihodio kao izvanredan prihod državni proračun. To nije moguće po zakonu. To je ono što vam želimo reći o HANDA-i. A ne može ni JANAF kupiti dionice od HANDA-e jer najviše dionica koliko JANAF svojih može steći u trezor je 10%. Dakle ne može. A nema ni potrebe jer ono što JANAF posjeduje pripada Republici Hrvatskoj. I po zakonu o AUDI-u ta su to tijela dužna na AUDI-o prenijeti ugovorom. Drugo što bih željela da pojasnite a niste, zbog čega se radi ovaj rebalans kada njime niste riješili glavno pitanje a to je neispunjavanje plana na stavkama plaća. Podatke o izvršenju koje ste sami objavili i mjere koje je Vlada donijela nisu dovoljne da plaće uđu u proračunsko plansku stavku. Još uvijek uzimajući u obzir 3% smanjenja plaće probijaju plan državnih službenika i javnih bez zdravstva negdje za milijardu kuna [[Upadica: Hvala. Još jednom vas molim…]] Stoga bih vas molila da pojasnite kako će se izvršiti ovaj rebalans. Odnosno trebati će još jedan.
Još jedanput vas molim dvije minute traje replika, tako si konceptirajte izlaganje. Odgovor na repliku ministar Linić.
Ne mislim dalje voditi polemiku o HANDA-i, vaše pravo, ja samo pitam, bili ste ministrica, zašto ste dozvolili da HANDA stekne 25%+1 dionicu kad joj to nije …. Znači vi sve znate što se ne može, ali da netko tko treba čuvat strateške rezerve kojih ima ispod zahtjeva Europske unije ulaže u dionice i to 25+1 da bi se s njima moglo trgovati, to vas kao ministricu nije sikiralo. Uopće neću vodit tu polemiku. Kako ćemo mi maknuti dionice sa onog mjesta gdje ne smiju biti, ne smiju jer posao HANDA-e je nafta i derivati, a ne dionice i to ćemo obaviti, a vi ne morate prihvatit, možete voditi postupke ali ja uvijek vas pitam kako ste dozvolili da HANDA stekne dionice. Kako ste to dozvolili. Zašto ste dozvolili nenamjensko trošenje. Ali ostavimo to, vratimo se mi na pitanje plaća. Kao što vidite, plaće nisu predmet rebalansa. Zašto, jer u originalnom proračunu imali smo preko 2 milijarde kuna predviđenih ušteda na plaćama i mi ćemo ih ostvariti. Nije bila laka odluka Vlade Republike Hrvatske kad je donijela odluku o 3%-tnom smanjenju koeficijenata, nije bila laka ni odluka i pregovaranje sa sindikalnim partnerima vezano za božićnice, za regrese, za prijevozne rashode, jer sve je to ono što su postojeći ugovori koje smo zatekli bili vrlo, vrlo neugodni za Vladu Republike Hrvatske koja u biti je imala takve ugovore da smo najprije morali razgovarati o raskidima takvih ugovora. I ono što je najvažnije, COP je model koji ste i vi pokrenuli, niste ga proveli. Nama prve uštede govore o 50 do 60 milijuna mjesečnih ušteda samo zato što smo počeli kontrolirati isplatu plaća.
Hvala lijepa. Potpredsjednik Željko Reiner, replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Uvaženi ministre pa na dvije stvari bih skrenuo pozornost, očito ste se malo zabunili u svom izlaganju. Jedno je kad ste govorili o zdravstvu i nabrajali da su se neki projekti prebacili za sljedeću godinu i s time se zapravo stvorila ajmo reći ušteda pa ste rekli tu projekti u zdravstvu. Nije to baš tako. Manji dio ide na projekte u zdravstvu, a najveći dio ide zapravo na smanjenje 105 milijuna kuna u stavci HZZO-a, odnosno zaštita zdravlja gdje se zapravo govori o zaštiti na radu koja je jedina stavka, jedina naglašavam stavka na koju smo obvezni kad uđemo u Europsku uniju. Kako će se to riješiti, ne bih. Druga zabuna ja vjerujem je kad ste rekli da je smanjenje doprinosa za zdravstvo se na neki način nadomješteno iz ova 2% povećanja PDV-a. Da je to točno ne bi se u ovih godinu i 4 mjeseca nekoliko puta smanjivali budžeti bolnica. I napokon, kad se spominje sanacija treba vrlo jasno reći nešto, za sanaciju je predviđeno milijarda i 100 kuna. Danas su dugovi preko 5 milijardi, bliže 7 milijardi pa čak i da, a nema tog novca, čak i da imate tog novca i da uspijete u ovom času sve to poplaćati, bez sustavne reforme koja se ne provodi zapravo za par mjeseci ćemo se naći u potpuno istoj situaciji. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar Linić.
Pitanje doprinosa za zdravlje nema veze sa predviđenim i planskim veličinama za zdravstvenu politiku. Sastavni dio proračuna su sredstva za plaće, sredstva za lijekove, sredstva za pojedine projekte i oni nisu stavljeni u relaciju sa zdravstvenim …. Nisu. Sredstva se, ja samo velim imamo doprinose koji ulaze u državni proračun, njih smo smanjili, a to ne znači manje zdravstvu, to ne znači manje jer proračun koji se predlaže pred ovaj Parlament je politika dogovora Vlade koliko će u koje ministarstvo i u koju granu uložiti. Znači to nije ovisno o samom zdravstvenom …. I drugo, kompletni dugovi zdravstva koji se bilježe oko 5 milijardi biti će tokom ovog mjeseca isplaćeni. Nešto imamo problema sa županijskim bolnicama, zbog odluka županijskih tijela KBC-i u narednih 10 dana. Nažalost iz kredita ponovo povećavajući i javni dug i povećavajući deficit proračuna, iz kredita. Prema tome, probajmo shvatiti. Sve je manje-više dogovoreno, ali ono što je najvažnije Ministarstvo financija inzistira na kvalitetnim programima sanacije, sastavni dio svih sanacijskih vijeća, osim Ministarstva zdravlja je i HZZO, ali i Ministarstvo financija i moji suradnici su tamo da upravo probamo vidjet održivost ovih sanacijskih programa, da, nova će se dat ali će se tražit i strogo provođenje promjena u upravljanju bolnicama.
Sljedeća replika, Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, govorili ste o naporima Vlade glede jačanja aktivnosti u poljoprivredi, naime jačanja poljoprivrede. To jačanje je dovelo do toga da je poljoprivreda na koljenima, a selo pred slomom. Bio bih sretan da mogu izreći ovdje neki podatak koji bi govorio u prilog da je dobro u tom području, ali jednostavno i pad proizvodnje mlijeka i mesa zasigurno ne govori tome u prilog. I sad gle čuda, u tim okolnostima opet 130 milijuna kuna se uzima poljoprivredi i to ajmo reći piše području strateških investicija. Ja vas pitam gospodine ministre, koja je to strategija ako se smatra da treba dovoljne količine hrane, meni se čini da tu nema strategije i da to dodatno će uistinu otežati stanje u poljoprivredi. Nadalje, ni ova pozicija u vodama gdje se umanjuje za 450 milijuna ovih dana kada svjedočimo o ovim neizmjernim štetama od poplave zasigurno su značajna sredstva i za zaštitu od poplava će opet na neki način otežati život tim poljoprivrednicima da ne govorimo o elementarnim nepogodama koje eto nemaju isto tako mjere za očekivati. Pa evo onda ja vam samo prenosim dio razmišljanja sa terena, sa sela gdje naši poljoprivrednici apeliraju na vas nemojte ih toliko jačati jer uskoro će izdahnuti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku ministar Linić.
Nemam smisla baš za duhovitost, pa vam na duhovit način ne mislim ni odgovarati. Ali ono što želim vrlo jasno naglasiti sami ste rekli ne diraju se poticaji, ne diraju se seljaci, ne diraju jer ionako su skromno prošli, skromno su prošli. Diraju se pojedini projekti koji se mogu i odgoditi i koji bitno neće pomoći seljaku, neće mu pomoći. Prema tome, njih se ne dira. A isto tako kad govorimo o Hrvatskim vodama pa najveća ulaganja u prošloj godini je bilo u Hrvatskim vodama, najviše su uložili i ovu godinu ulažemo. Manje-više imamo sve dogovoreno čak sa institucionalnim bankama. Ostaje pitanje koliko su u stanju jedinice lokalne samouprave biti efikasne jer se dobar dio tih ulaganja upravo provodi kroz jedinice lokalne samouprave, kroz njihova komunalna društva. Vjerujem da ćemo dobar dio programa i uspjeti realizirati. A to što smanjili smo samo procjene da ipak nećemo biti u stanju da ćemo dio toga prebaciti za iduću godinu. A nakon toga slijede programi trošenja sredstava iz europskih fondova. Vjerujem da ćemo u tome moći više ulagati barem ona područja zaštite od voda koja su itekako bitna da se ne ponavljaju ovi slučajevi.
Replika Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dakle, ponavljam pitanje kolegice, jedan dio pitanja Dalić. Tvrdite ministre da ćete izvršiti uštede na plaćama. Obzirom da niste odgovorili, a da će izvršenje biti veće od plana za jednu milijardu kuna kako ćete to izvršiti otpuštanjem ili novim smanjenjem plaća u javnom sektoru. Drugo, spomenuli ste ponovno HANDA-u naravno i nije točno da je bilo što HANDA sa JANAF-om činila 2010., 2011. To kao činjenicu. Drugo, pa šta i da je. JANAF je kompanija koja u svom sastavu ima naravno i cijevi, a ima i rezervoare, a rezervoari služe za skladištenje sirove nafte i naftnih derivata. I što je prirodnije da onaj tko mora graditi te rezervoare, a to je HANDA za čuvanje hrvatskih rezervi nafte i naftnih derivata se povezuje sa hrvatskom kompanijom u vlasništvu države. Vi smatrate da to ne mora, vi učinite s tim što god hoćete, ali to je činjenica. I dalje što se tiče brodogradnje. Brodosplit će državu koštati u programu restrukturiranja za preko milijardu i 200, 300 milijuna kuna. Program restrukturiranja je … [[Govornik se ne razumije.]] koji je prihvaćen od strane Europske komisije 2011. godina na osnovu kojega smo i završili pregovore je iznosio 600 milijuna kuna. Dakle, godinu i pol dana niste potpisali ugovor sa … [[Govornik se ne razumije.]] što je koštalo državu preko 700, 800 milijuna kuna dodatnih. I isto vrijedi za Brodotrogir sa kojim potpisujete sa istim, dakle privatnim partnerom koji je i pomogao i naravno čiji program restrukturiranja je i prihvaćen od strane Europske komisije šestog mjeseca 2011. godine. Godinu i pol dana nakon toga vi potpisujete ugovor i nekoliko stotina milijuna više troška za državu nego što je to bilo izvorno u programu restrukturiranja na osnovu kojega smo završili pregovore. Ne kažem da to sada niste dobro učinili, hvala Bogu da jeste ali ostalo je još na žalost pitanje 3. maja.
Hvala. Odgovor na repliku Slavko Linić.
Hajmo od brodogradnje. Tri godine, tri godine od raspisanog natječaja nisu zaključeni ugovori, dvije padaju na vaš teret, dvije godine. Imali ste dovoljno dvije godine završiti, zaključiti i sa 100 milijuna potpore osigurati restrukturiranje. Vi to niste učinili i ne bih htio o tome govoriti, jer ćemo se svest na tome mi, vi. Dvije godine niste zaključili natječaj. Imali ste sve mogućnosti. … [[Upadica Popijač, ne razumije se.]] Ma koje pregovore ljudi moji! Ništa niste obavili. Ništa. Prema tome, dvije godine natječaj ja govorim. … [[Upadica Popijač, ne razumije se.]] O.k. Prema tome toliko da vidimo. Hvala lijepo. Mi smo glupi, ne znamo i eto treba nam godinu dana za završit razgovore. Što se tiče HANDA-e, da tu je razlika. Ako HANDA ulaže u dionice to znači veća cijena derivata, pa građani Hrvatske plaćajući skuplji dizel i benzin financiraju JANAF. Ma gdje to vidite? Ma gdje to možete vidjeti? To je možda bila vaša politika, a mi smatramo JANAF se bavi skladištenjem, JANAF se bavi transportom. Nek' izvoli osigurati kredite, nek' izvoli osigurati profit firmi i nek' gradi skladišta i naplaćivat će debelo HANDA-i skladišta. I ovako će ih naplaćivati. Prema tome, politika da mi financiramo JANAF iz cijene derivata koji plaćaju građani i hrvatska privreda e to mi velimo ne. I ono osnovno plaće, rekao sam vam 3% ćemo smanjiti plaće, smanjili smo masu naknada, masu i transporte. Vidjet ćete samo uštede na prijevozu. Vidjet ćete. Mijenjajući vaše sporazume ukinuli smo i božićnicu i godišnje, a isto tako vidjet ćete koliko će biti ušteda na COP-u, a to znači Vladina kontrola nad načinom isplate plaća što vi niste htjeli provoditi.
Ivanka Roksandić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, pa već sam mislila da su vas vaši ministri prevarili, ali onda odgovarajući na repliku kolegi Milinkoviću vidjela sam da ste vi ipak sudjelovali u tim prioritetima. Naime, rekli ste da ste na rashodovnoj strani odredili prioritete koji su sad važni u ovom trenutku, a one koji nisu važni te ste prebacili eventualno za sljedeće godine. Da li zaista mislite da danas kad je 50% ove države poplavljeno, a kolegica Glavak je govorila o tome na aktualnom prijepodnevu, kada su štete zaista velike mislite da je dobro, ja bih rekla gotovo da je paradoksalno, da se u ministarstvu upravo smanjuje stavka sustava navodnjavanja i zaštite od štetnog djelovanja voda za više od 52%, za 74 milijuna kuna, a istovremeno i takva kapitalna ulaganja za iste namjene u Hrvatskim vodama za 50 milijuna kuna? Dakle, kad se te dvije stavke, samo te dvije zbroje to vam je više od 50-ak posto manje za zaštitu upravo i za one projekte koji će možda omogućiti i spasiti tisuće građana koji su u ovom trenutku poplavljeni. Znam da na poplave ne možete utjecati, ali zar zaista ovo nije prioritetni program?
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Milijardu i 800 milijuna koliko su projekti Hrvatskih voda mislim da je to iznos koji uz sadašnju situaciju građevinskog sektora i lokalne samouprave za Hrvatske ceste, izvinjavam se Hrvatske vode, bit će vrlo, vrlo težak plan ostvarenja. Vrlo, vrlo težak plan ostvarenja. Prema tome, smanjenja koja su učinjena nisu učinjena zbog toga da li ćemo 0,1% imati veći deficit ili ne nego čisto procjena da se to ne može realizirati. I ono što vi pokušavate dovesti sada u vezu poplave i ova smanjenja ono što vas ja mogu uvjeriti, a očito će biti vrlo teško, to je da u Hrvatske vode najveći dio ulaganja iz europskih fondova će biti usmjereno u narednim godinama pa ćemo moći ostvariti ozbiljnija ulaganja i u domeni navodnjavanja, a i navodnjavanje koje će imati i funkciju zaštita od voda. Prema tome, neće bitno utjecati na politiku ulaganja u Hrvatskim vodama. Ali je bitno da mi možemo reći da je podnošljivi deficit, da pokazujemo da ne možemo živjeti samo na kredit.
I Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre vi ste prvi dužnosnik Hrvatske vlade, a i Socijaldemokratske partije koji je rekao da je u Pelješki most uloženo 10% njegove vrijednosti. Doduše to nije točno, ali je kudikamo više nego što govori vaš predsjednik koji kaže da je uloženo 1 ili 2%. Točno je da je dosada u taj most uloženo 15% njegove vrijednosti, odnosno više od 320 milijuna kuna. Druga stvar, kažete da su se građevinari prijetili tužbom zbog toga što nisu mogli ostvariti sredstva za radove koje su tamo izvodili. Oni su se prijetili tužbom onog trenutka kad je Vlada odustala od gradnje mosta. Tad su se prijetili tužbom da im se nadoknade sredstva zbog toga što im nisu isplaćeni radovi koje su tamo napravili. A vi ste odustali od gradnje mosta u godini u kojoj ste Hrvatskim cestama omogućili, a bez vaše suglasnosti to nije moglo proći, 400 milijuna kuna za kredit za sredstva koja su proslijedili županijskim upravama za ceste. Dakle, Hrvatske ceste su u toj godini kada nije bilo po Vladi dovoljno sredstava za gradnju mosta zadužili ste Hrvatske ceste za 400 milijuna kako bi uložile na tuđu imovinu tj. na imovinu Županijske uprave za ceste. Za mene je to, i za nas u klubu HDZ-a, bilo neprihvatljivo. Zbog toga smo i uložili amandman na Proračun za 2013. godinu. Tražili smo da Hrvatske ceste ako već imaju sredstva za ulaganje na tuđu imovinu, na imovinu Županijskih uprava za ceste, i da financiraju brojne male projekte po Hrvatskoj u različitim županijama onda su po nama itekako trebale napraviti ono što je njihova osnovna zadaća a to je ulaganje u državne ceste, a Pelješki most spada jasno pod ingerenciju državnih cesta. I zbog toga ne vidim razloga zbog čega smo prošle godine od tog projekta odustali, očekujemo da taj projekt financira EU a EU ima mjesta za financiranje Pelješkog mosta u izgradnji prometnica koje iz tog mosta vode preko Pelješca natrag na državnu cestu koja vodi prema Dubrovniku.
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Pa nemam ništa protiv da vodimo polemike. 2 milijarde kuna koliko je trebalo uložiti u Pelješki most nitko nikada nije osigurao. Potpisali ste ugovore, Hrvatske ceste nezakonito su potpisale i ugovorile rok završetka. Rok završetka je bio polovica prošle godine bez da su imali 2 milijarde osigurane. Nisu imali osiguranih sredstava. Odvjetnici Hrvatskih cesta, stručni ljudi Hrvatskih cesta, svoju su grešku, svoju su neodgovornost htjeli opravdati vođenjem sudskih postupaka protiv građevinskog sektora koji nije završio cestu za koje ja smatram bivša Vlada ima odgovornost jer je potpisala ugovore, nije osigurala novce i građevinari nisu mogli završiti. Oni su znali da nema tog novca, bili su zajedno s vama u dugu. Niste mijenjali ugovore, niste mijenjali. Znate, Sporazum između Hrvatskih cesta i građevinara nažalost nisu htjeli potpisati čelnici Hrvatskih cesta. Bojali su se da će ih procesuirati pred Državnim odvjetništvom jer je to bila uobičajena praksa. Taj sporazum smo morali potpisati ja kao ministar financija i ministar Hajdaš-Dončić. I još smo ga verificirali na Vladi da ne uništimo građevinski sektor jer su tako kvalitetni ugovori bili koje ste vi ostavili. Prema tome, nemojmo otvarat priču o tom mostu, nemojmo otvarat. Graditi investicije u RH a ne osigurati novce to nije nikom dozvoljeno, nikom. Prema tome, to su obična politička obećanja i ništa drugo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Prvi na redu predsjednik Odbora za financije i državni proračun Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 34. sjednici održanoj 9. travnja 2013. godine Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2013. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske. Dakle, u opsežnom izvješću koje ste dobili na klupe i uvoda koji ste čuli u ime ministarstva, u ime ministra Slavka Linića ja ću samo kratko iznijeti naglaske iz rasprave koja se vodila u odboru. Dakle, odbor je raspravljao i iznio stajališta vezano za djela, dio računa financiranja vezano za zaduženje i otplate kredita, vezano za deficit, raspravljalo se o politici strategije upravljanja javnim dugom odnosno rečeno je da vezano za strategiju upravljanja javnim dugom. Nije vrijeme za kockanje na tržištima što je vrlo rizično i da će se o tome naknadno odlučiti kao za upravljanje javnim dugom. U raspravi je također iznijeto mišljenje da je godinama najveći problem državnog proračuna bio način financiranja deficita državnog proračuna, odnosno da se deficit državnog proračuna temeljio na uzimanju kredita za državnu potrošnju a ne za državne investicije koje će u kratkom ili dužem roku polučiti određene financijske rezultate te nastaju problemi koje danas mi imamo. Također upozoreno je na činjenicu da je u nedostatku državnih investicija zakazao i privatni sektor koji se teško odlučuje za pokretanje novih investicija. I predloženi rebalans, jedno je od mišljenja državnog proračuna pokazuje da ova Vlada vodi jednu realnu i proaktivnu politiku jer se sve činjenice i stanja prate na svim, i događanja, na svim tržištima, i u gospodarstvu, u realnom sektoru, javnom sektoru. I ono što je ključno da se čvrsto stoji na odrednici da deficit državnog proračuna bude pod kontrolom. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora predložio je Hrvatskom saboru te odlučio jednoglasno da se donesu izmjene i dopuna državnog proračuna RH za 2013. godinu te odluke i suglasnosti vezane za plan, financijskog plana Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu predsjednik odbora Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Odbor za lokalnu samoupravu na 19. sjednici 9. travnja 2013. godine raspravio je Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2013. godinu. Uvodno je predstavnik predlagatelja istaknuo da se izmjenama i dopunama državnog proračuna RH za 2013. godinu ukupni rashodi smanjuju za 874 milijuna kuna, odnosno sa 124,5 milijardi kuna na 123, 6 milijardi kuna i navodi da se prihodi u 2013. godinu očekuju manji za 253,9 milijuna kuna u odnosu na planirane. U raspravi članova odbora istaknuto je da opet nije započela najavljena fiskalna decentralizacija što pokazuje ovaj Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i također je istaknuto da se u proračunskim stavcima smanjuju sredstva za gospodarske djelatnosti, poljoprivredne investicije što zasigurno neće dovesti do gospodarskog oporavka već nastavka ukupne gospodarske krize. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu samoupravu je većinom glasova, 7 glasova za i 3 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2013. godinu i sljedećih odluka o izmjeni i dopuni financijskog plana Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta i financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013. godinu. Zahvaljujem.
Hvala. I u ime Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, predsjednik odbora Furio Radin.
Hvala lijepa. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmotrio je danas 10. travnja Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH. Odbor je navedeni prijedlog razmatrao kroz zainteresirano radno tijelo. Polazeći od svog djelokruga utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora odbor je u raspravi detaljnije razmotrio one dijelove Prijedloga izmjena i dopuna državnog proračuna koji se odnosio na financiranje programa i aktivnosti usmjerenih na ostvarivanje prava nacionalnih manjina, te na zaštitu i promicanje ljudskih prava. Konstatirano je da se proračunske stavke koje se izravno odnose na spomenuta područja ne mijenjaju, odnosno da ostaju ranije, na ranije planiranoj razini. Međutim, naglašeno je da se proračunske stavke koje se rebalansom značajnije smanjuju u velikoj mjeri odnose na neke od najranjivijih kategorija stanovništva. Tako se sredstva za zbrinjavanje prognanika, povratnika i izbjeglica smanjuju za 85 milijuna kuna i to na stavci stambenog zbrinjavanja na područjima posebne državne skrbi što je smanjenje od oko 30% a što pokazuje da se programi stambenog zbrinjavanja, prognaničke i izbjegličke populacije i dalje realiziraju u nezadovoljavajućom dinamikom. Postavljeno je pitanje da li je možda u danim okolnostima ta sredstva trebalo preusmjeriti na kupovinu stanova za stambeno zbrinjavanje izvan područja posebne državne skrbi kako bi se ubrzalo rješavanje barem tog problema. Sredstva na poziciji Ministarstva zdravlja smanjuju se za 120 milijuna kuna što će kako je u raspravi istaknuto imati izravne posljedice na kvalitetu zdravstvene zaštite koja je također jedno ljudsko pravo naravno, koja još uvijek na zadovoljavajućoj razini, kako kad su u pitanju odrasli tako i kada je u pitanju zaštita zdravlja djece. Osobito je ukazano na činjenicu da se i pored lošeg stanja investicije u zdravstvenu infrastrukturu sredstva smanjuju za 15 milijuna 500 tisuća kuna a naknade za bolovanja i isplate osiguranicima za 105 milijuna kuna. Upozoreno je također da će na položaju najugroženijih kategorija stanovništva osjetne posljedice imati i činjenica da se sredstva predviđena za naknade nezaposlenima smanjuju za 55 milijuna kuna i to u situaciji kada nezaposlenost još uvijek raste. Na kraju nakon provedene rasprave Odbor je odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese izmjene i dopune državnog proračuna RH 2013. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba IDS-a kolega Valter Boljunčić.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovani saborske zastupnice i zastupnici. Dakle danas je pred nama rebalans koji ustvari se utvrđuje više-manje realno stanje stvari prije nego možda prijeđe na neka razmišljanja o rebalansu gledajući stavke koje se odnose na Istru došlo je do smanjenja 500 tisuća kuna za bolnicu što se vjerojatno odnosi na izgradnju bolnice. Nadam se da to neće na nikoji način usporiti što su već dana državna jamstva za izgradnju nove bolnice i došlo je do smanjenja od 8 i pol kuna za navodnjavanje u kaznionici Valtura. Pretpostavljam da je razlog tome, budući da je bilo predviđeno da iz dva milijuna da možda projekt nije gotov. Ali inače u cijelom proračunu taj problem oko navodnjavanja možda ipak trebao zaslužiti veću pažnju jer mi a naročito Istra i više-manje cijeloj Hrvatskoj se, to je teško sad iz ove perspektive gdje kiša lije svaki dan ali sjećamo se prošlog ljeta gdje u priobalnim područjima mislim jedva se smjelo kupati dakle i upotrebljavati vodu za piće a da ne pričamo da su nastale velike štete ne samo za vrtove ljudima nego i za veće nasada. No ovaj rebalans prije svega izazvao je dvije činjenice kao što smo čuli da se treba smanjiti rashodovna strana zato što je rast BDP-a sa 1,8 predviđen na 0,7 a s druge strane je 3% deficita je nešto što diktira količinu na rashodovnoj strani. Tri posto deficita je definitivno i Zakon o fiskalnoj odgovornosti jedan zakon koji je dobar ali za one privrede koje nemaju probleme koje mi imamo. Nama tri posto deficita, inzistiranje na tri posto deficita je jedna situacija koja ja se bojim koja će nam se dosta odbiti u glavu. Ovdje sam već nekoliko puta pa danas u nekim pitanjima i u raspravi čuli o brodogradnji koliko je novaca dano, da li kroz državna jamstva ili ulaganje u brodogradnju što se na neki način može tretirati kao da je brodogradnja maltene problem koji je u ovoj državi iako ne možemo zaboraviti da je brodogradnja jedna od rijetkih tehnoloških grana i grana po kojoj Hrvatska definitivno u svjetskome vrhu i gdje se može mjeriti sa industrijskim zemljama kao što su najrazvijenije zemlje u svijetu. Tu bih želio samo napomenuti kad je brodogradnja u Puli, govorim o brodogradilištu Venik bila u krizi, da je tada grad Pula izašao u susret brodogradilištu vezano za različite naplate komunalne doprinose što bi odgovaralo gotovo jednom cijelom gradskom proračunu a znači pomogao je brodogradnji s gradskim proračunom a gradski proračun grada Pule sada preko tristo milijuna kuna. I to je isto jedan od razloga između ostalog i zbog naravno kvalitetno upravljačke organizacije Uljanika šta je opsto. Prema tome ne možemo baš ulaganje u brodogradnju tretirati kao nešto što je samo trošak. Nadalje isto tako smo svjesni da u nekim zemljama gdje se inzistira na tri posto deficita kad je došla kriza 2008., 2009. Autoindustrija bila na koljenima, da su se milijuni eura dali za pomoć i da svaki auto se sufinaciro sa dvije, tri tisuće eura da se kupi novi, pa je maltere 2009 bila godina najveće prodaje auta. Odustajanje od investicija je vjerojatno od razloga zašto nema rasta BDP-a iako osobno smatram da je inzistiranje isključivo na tablici u kojoj se govori o rastu BDP-a kao pokaz da li se posluju uspješno ili ne, mislim da je pretjerano. Mislim da je broj nezaposlenih puno bitniji nego koliko iznosi BDP, da li on raste ili on pada. Što se tiče odustajanja od investicija i nemanja novih investicija. U krajnjem slučaju prošle godine sa proračunom koji je dakle smanjio izdavanje zdravstva 2% i različite parafiskalne namete, ova Vlada je uspjela da nekoliko milijardi kuna se vrati nazad u privredu. HNB je bio isto tako otvorio određene kreditne linije i HABOR i mi smo u jednom trenutku imali skoro 20 milijardi kuna koje su se mogle upotrijebiti za razvoj. Međutim nekih investicija iako je novca bilo i nije bilo. Da li je to bio razlog što možda su projekti dosta spori, možda se previše oslanjalo na projekte države ali ja smatram da se možda sa druge strane previše brzo odustalo od toga da bi ipak trebalo vidjeti sa upravama državnih društava koja su sigurno mogla do sada ostvariti te projekte i dignuti privredu. A isto tako ima činjenica da neki od postojećih projekata da se koči. Mi u Istri smo svjesni Brijuni Rivijera koliko god nekom taj projekt se sviđao ili ne ali da je on više od pola godine pa i godinu dana čekao zbog nekakvih promjena zakona vezanih za kulturna dobra koja i jesu i nisu imali direktne implikacije na taj dio. Mislim da jedan od većih problema koje bi trebalo vidjeti sa ovim rebalansom i sa budućim stanjem proračuna je da se ne može baš olako govoriti o tome da je isključivi cilj javnih poduzeća da se restrukturira na način da se izgubi 10 tisuća radnih mjesta i da na taj način dobijemo efikasno poslovanje tih poduzeća. Danas smo na odgovor o željeznici čuli da će ona biti malte ne po zahtjevu, to funkcionirati na prihodovnoj strani neće nikada pa već unaprijed možemo reći da željeznica takve perspektive nema. Efikasnost se može napraviti da se zadrže ljudi uz nove poslove, prenamjenu poslova ili širenje i kvalitetnije obavljanje tih poslova. Naime, dio novca koji je bio oslobođen prošle godine mjerama Vlade kao što sam rekao što su se smanjila porezna davanja i smanjili su se parafiskalni namete, plaćeni PDV -a je bilo odgođeno, dakle prošle godine se stvarno izašlo privredi u velikoj mjeri u susret, odgovora nije bilo. Da li je to razlog što zbog povećanog broja nezaposlenih i maloga tržišta investitori ustvari i ne vide razlog zašto bi oni išli u daljnje investicije jer je jednostavno tržište previše premaleno i u krajnjem slučaju već i sada postoji ravnoteža da ove sadašnje postojeće male investicije vjerojatno zadovoljavaju mala kupovnu moć stanovništva. Zato smatram da je problematika zapošljavanja veoma bitna naročito zato što ljudi koji ostaju bez posla nisu privremeno, većina njih je gotovo pa trajno nezaposlena ako se radi o populaciji koja je starija. Prema tome smatram da bi u rebalansima ubuduće u proračunima trebalo vidjeti opciju da se do efikasnijih poslovanja dolazi na način da se to ne svodi samo na restrukturiranje i otpuštanje radnika nego da se proba na neki način ili proširiti malo, promijeniti djelovanje tih poduzeća, a da se taj trend u otpuštanju radnika zaustavi jer ako nema ljudi koji će trošiti onda ovi koji će proizvoditi neće vidjeti cilj da proizvode. Nadalje, mi ući ćemo u EU 1.7.u eurozonu nadam se da nećemo tako brzo, ali se … kursom koji je već nekoliko godina stalno isti mi kao da smo u eurozoni sa svim recimo bez recimo pozitivnih poticaja koje ima jer sjetimo se da prije par godina u vrijeme krize banke koje smo mi spasili javnim novcem su davale nama kamate privredi po 12, 10% dok su te iste banke u Europi davale kamate po 1, 2% da se poveća proizvodnja. S druge strane treba vidjeti ipak opciju da se uz način da se zaštite građani i firme od valutnih klauzula vidi da li monetarna politika budimo realni inflacija i devalvacija je nešto što se može kontrolirati i upotrijebiti u korist jedne privrede ili je to nešto što si želimo maknuti što prije. Znači nama je nužno potrebno da se trend zapošljavanja dakle otpuštanja zaustavi, da se poveća kupovna moć stanovništva a da monetarnim i fiskalnim alatima utječemo na to da se smanji cijena naših proizvoda što automatski s druge strane će dovesti do toga da će uvoz biti skuplji. Još jednom napominjem mislim da su mjere u proračunu još onom prijašnjem za 2012.ove Vlade bili dosta dobri jedino što je došlo do jednog raskoraka u tajmingu da je fiskalno rasterećenje privrede djelovalo sporije nego što je djelovalo fiskalno opterećenje i što su ljudi ostajali bez posla zahvaljujući između ostaloga i ukupnoj situaciji. Kažem ovaj rebalans proračuna koji imamo ovdje potvrđuje stanje. On je kao takav moguć ako BDP naravno bude 0,7%, ja se nadam da će ipak doći do ovih investicija da će on stvarno biti jer ako BDP bude ispod 0,7% onda automatski da bi održali 3% deficita naravno 1% BDP je 3,5 milijarde, ako on padne za 0,1 to je opet 350 milijuna manjka sa prihodovne strane. Ono što me naročito raduje u ovome rebalansu je ipak da se vidjelo barem u nekom iznosu koji pa u stvari nije baš to mali iznos za znanost 40 milijuna kuna ali se barem ukazalo da barem za znanost će se naći novaca. 40 milijuna kažem mislim da je dobar start čak i nije toliko mali start. Ja dolazim sa Sveučilišta u Puli, nama je cijeli državni godišnji proračun ispod 40 milijuna, to je proračun jednog Dubrovnika ili jedne Pule kao sveučilišta kao takvoga. Dakle smatram da će se taj novac znati dobro upotrebiti u znanosti i da će se rezultati toga vidjeti i u privredi. Kažem ovaj rebalans govori stanje kako je, nadam se da će se možda objasniti stanje oko ovih 500 manjka što se tiče Bolnice u Puli, 8,5 milijuna što se tiče navodnjavanja ali klub IDS će podržati ovaj ovdje rebalans zbog situacije ali kažem ostaje ipak neka otvorena pitanja kako gledati na ove osnovne makroekonomske alate, monetarnu BDP nezaposlenost pa i taj 3% deficita koji nam mogu omogućiti da budemo konkurentniji u okruženju u kojem se nalazimo. Nadalje, mi svi govorimo da treba privući strane investitore. Nemojmo prelako odustati od državnih investicija, nemojmo odustati od investitora koji već postoje poznate vanjske firme koje dobro posluju i osim toga nama na bankama koliko samo stoji štednje više nego dovoljno za sve moguće investicije koje se trebaju objaviti u Hrvatskoj. Prema tome nadam se da će ovi poticaji prema bankama da smanje svoje kamatne stope biti dobar, a onda je i pitanje da li je baš HPB banka dobra da se privatizira ili bi se od nje trebalo napraviti jedna državna banka uz recimo HBOR koja bi bila kao gdje bi se usmjerila štednja građana i koja bi banka služila kao popratna banka za razvoje naše privrede. I nadamo se naravno da će ova sezona koja dođe biti dobra i da će kao i prošle godine dolazak gostiju donijeti oko 7 milijardi eura, ali nemojmo zaboraviti da je to velika prilika za poljoprivredu koliko smo puta čuli, za transport i druge stvari koje mogu imati beneficije od takvog jednog prometa jer po nekim izračunima recimo prošle godine samo od PDV-a na davanje usluga u turizmu je bilo 12 milijardi prihoda. Evo kažem još jednom, Istra je dala svoj doprinos od 30%, znači samo na PDV-u za turizam 4 milijarde. Hvala. Znači mi ćemo podržat ovo, ali smatramo da bi ipak trebalo ubuduće nezaposlenost kao takvu dakle smanjiti jer to je dio koji po meni najviše opterećuje stanovništvo, više nego da li će BDP biti 0.7, 0.5 ili 0.4. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku. Kolega Dujomir Marasović, izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Kolega, vi ste rekli da su mjere hrvatske Vlade za 2012. godinu bile dobre smjernice itd. Ma o čemu vi kolega govorite, o čemu vi uopće govorite? Pa te mjere su bile katastrofalne jer su dovele do smanjenja BDP-a i Vlada sad prizna da više neće bit 1,8 nego da će biti 0,7, bit će 0 ili -1% …, te su mjere bile katastrofalne. Ovaj Sabor nije mjesto gdje mi držimo lijepe govore. Ako ćemo pred Hrvatskom onda moramo bit odgovorni, onda moramo ozbiljno raspravit stvari. Ne samo što nisu bile dobre za 2012., nego ova je godina 2013. gospodine kolega, a i ostali u dvorani, nisam replicirao gospodinu ministru Liniću, htio sam ga pustit na miru jer ga je dosta s ove strane na neki način prozivalo, '13. je izgubljena gospodo. Ovaj rebalans dokazuje da je '13. Izgubljena. Nijedna kuna u ovome ne vidim je nešto što bi u ovoj godini dovelo do nekakvog preokreta, a to znači pola mandata piši kući propalo. Nema u ovom proračun i u ovoj godini nikakvog izgleda za nikakvu perspektivu i to je ono o čemu mi danas trebamo reći. I iša je predsjednik Vlade u Međugorje valjda moliti čudo, ne može nas više ni čudo spasiti da ga izmoli u Međugorju, a Bog nema razloga da intervenira u ovo, pogotovo u Europskoj uniji jer se Europska unija pa neki način i mi odrekli od njega, prema tome zašto bi on dnevno intervenira. Hvala lijepo,.
Hvala i vama. Imamo odgovor. Kolega Boljunčić, izvolite.
Neke od mjera koje su donijete su bile dobre jer su išli za to da se smanji teret gospodarstva. To su bile 2% što se davalo za zdravstvo, to je bilo produženje vremena u kojem se plaćao PDV, to su bile ukidanje parafiskalnih nameta. Osnovna greška je bila po meni što nisu dakle javna poduzeća pratila, tajming je bio izuzetno kriv. Znači mi smo fiskalno rasteretili privredu koja je taj novac koji je dobila 20 milijardi je ostalo sa HNB-om i … što nije se stavilo u svrhu koju je bilo. Mi smo sada smanjili 10% davanje na piće, jelo i turizam, ali se nije vidjelo da se to smanjilo. Dakle te mjere su bile dobre, ono što nije bilo dobro došlo se u raskorak sa investicijama koje nisu išle i što je kriva mjera bila restrukturiranje, izgleda da se kod nekih tretira da treba otpustiti više radnika. Mi ne smijemo ići na otpuštanje i povećan je broj nezaposlenih prošle godine je 90%-tni razlog zašto je nastala ova kriza. Znači da se novac koji se oslobodi u privredi upotrijebio i da se nije trebalo robovat 3% deficita, da se iznad 3% deficita, neki kažu 3% plus inflacija, inflacija je 5, međutim ona dođe oko 4, dakle 7% deficita. Kad bi se 4% deficita iznad ovih 3 upotrijebilo ne za nekakve troškove koji ne donose korist nego za ulaganje u privredi onda biste imali rast privrede i imali biste ljude koji su zaposleni, a da se uz to imalo snage da se krene sa monetarnom politikom, da kuna nije 7,5 nego je neki drugi omjer onda bi ovo što se uvozi bilo puno skuplje, ovo što mi izvozimo bilo jeftinije. Nisam rekao da je … kao takav djelovao nego neke mjere znači smanjenje … bi bilo u redu.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu u ime kluba Nezavisnih Damir Kajin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Ukratko što je bit. Do sada ili sada su još uvijek rashodi planirani sa 122,6 milijardi kuna, od sada minus znači milijardu 174 milijuna kuna iznosit će novi proračun 121,4 milijarde kuna. I što to znači, u proračun će se sliti manje novca jer će gospodarstvo rasti sporije, samim time biti će i manje doprinosa, poreznih prihoda itd. Međutim što Vlada kani učiniti, prije svega rezati investicije, one Hrvatskih cesta, voda, npr. netko je prije spominjao navodnjavanje, obranu od poplava itd. Jednom rječju, znači Ministarstvo za regionalni razvoj na čijem je čelu gospodin Grčić dobiva 104 milijuna kuna manje, za izbjeglice, povratnike -85 milijuna kuna, za EU -8,5 milijuna kuna. Ministarstvo gospodina Kotromanovića ono za obranu -153 milijuna kuna, za objekte -13,6, za obuku vojaka ili vojnika ili vojske 5,8 milijuna kuna, za misije u 2013. -44 milijuna kuna. Pomorstvo i veze -82 milijuna kuna kod gospodina Dončića Hajdaša, znači +184 milijuna kuna za pomorstvo, luke, promet, 558 milijuna kuna manje za željeznice, više za autoceste, odnosno za koncesije. Kod gospodina Vrdoljaka -270 milijuna kuna za razvoj i restrukturiranje, za energetiku -660 milijuna kuna, ali za agencije u gospodarstvu plus 529 milijuna kuna. Kod poduzetništva, kod gospodina Marasa -70 milijuna kuna, za zdravlje kod gospodina Ostojića -120 milijuna kuna. E sad kod poljoprivrede kod gospodina Jakovine proračun se povećava za 120 milijuna kuna, subvencije +101 milijun kuna, povećava se subvencije +101,7 milijun kuna. Znači ili ukupno poljoprivreda +120 milijuna kuna. Kod gospodina Jovanovića znanost, obrazovanje i sport +40 milijuna kuna. Znači itd. Subvencije za poljoprivredu da vidimo, da +105 milijuna kuna, za poduzeća -230 milijuna kuna, mirovine se povećavaju za 100 milijuna kuna, ali naknade građanima kroz zdravstvo se smanjuju za 160 milijuna kuna, a pomoć lokalnim jedinicama -184 milijuna kuna. Znači, bit je ipak rezanje investicija ne prava. Znači, ne režu se plaće, ne diraju se penzije. Da, netko si ovdje postavlja pitanje da li je to dobar pristup. On je zasigurno socijalan, on je bio politički predvidiv, on je bio očekivan. Mislim da je i razborit. Zašto? Zato jer država mora skrbiti u ovom trenutku o 1,2 milijuna umirovljenika i želi poslati poruku u vaša prava se neće dirati. Zato jer u državnoj službi u ovom času radi 250000 ljudi, u prosvjeti cca 80000, u zdravstvu cca 80000, u policiji cca 35000, u vojsci 25000, u upravi negdje oko 30000 itd. itd. No, pustimo sad to. U Hrvatskoj u zadnjih pet godina recimo da nam je referentna 2008. godina. Broj zaposlenih u realnom sektoru smanjuje se za 250000 ljudi. U javnom sektoru u Hrvatskoj broj zaposlenih porastao je za 30000. U Istri u realnom sektoru u ovom periodu 2008., 2013. znači smanjuje, nestaje 8 i pol hiljada radnih mjesta, a u javnom sektoru raste broj zaposlenih za nekih 1000 ljudi. Ljudi si postavljaju pitanje gdje je tu logika. Uljanik otpušta 1300 kooperanata. Malo prije je rekao to je bilo kada '99. godine Giancarlo Župić, Stevo Župić i ja donijeli smo odluku o otpisu potraživanja Uljaniku u iznosu od 80 milijuna kuna. Puris nam je išao sada u stečaj, 200 ljudi ostaje naprosto bez posla itd. Ja mislim da nikada na stranu one ratne godine nije bilo teže. Tada nas je možda kao zemlju spašavala niska zaduženost, prodaja stanova, privatizacija, a danas Hrvatska nema ni stanova. Ima što ima za prodat, a zaduženost je naprosto enormna. I ne bih volio biti u koži onih koji u ovom trenutku vode Hrvatsku ili Ministarstvo financija ili Ministarstvo gospodarstva. Nama će poštovana gospodo trebati šest, sedam godina da vratimo turizam na razinu 2008. Ili od 2008. trebat će nam 7 do 8 godina da se turizam vrati na te brojke. 2008. prihod od turizma iznosi 7,4 milijarde eura, a 2012. iznosio je 6,8 milijardi eura. To je minus 600 milijuna eura. Prihod u Istri od turizma prošle godine je 200 milijuna eura manji nego 2008. godine. Ako je to tako s turizmom, onda možete si zamisliti kada ćemo se mi vratiti na brojke industrijske proizvodnje iz 2008. godine. Daj Bože da taj bruto društveni proizvod u 2013. raste po stopi od 0,7%. Onih 1,8% sa kojim se ušlo u planiranje proračunskih veličina za 2013. godinu gotovo je bilo nerealno razmišljati, a teško će bruto društveni proizvod rasti po stopi 0,7% i u ovoj godini. Zašto? Pa pogledajte. Pa nama nema županije, nema kraja koji stagnira. Čitam 9 županija imaju više umirovljenika nego što imaju radnika. Mi u Istri imamo hiljadu petsto nezaposlenih više koncem prošle godine no što smo imali koncem 2011. Izvoz u Istri pada prošle godine u odnosu na jedanaestu 27,7% a u Puli čak 55%. Pretekao nas je Sisak, Krapina, Karlovac, Varaždin itd. O industrijskoj proizvodnji, investicijama drugom prilikom. Sve se svodi na fešte, na politiku, kantati i tancati. Da, prihodi su jasno znatno manji u ovom proračunu. Prilike u našem okružju su isto tako neizvjesne. Mi se nadamo da će nam Europa pomoći, vjerojatno i hoće. Ali isto tako moramo imati na umu i činjenicu šta to znači sutra sa recimo CEFTA-om a i mnoge zemlje na zapadu imaju svoje probleme. 2013. iz državnog proračuna Istra bi trebala povući negdje 2 milijarde kuna više novaca nego 2011. Za ceste, za vode ide već u ovom času 520 milijuna kuna, na posao je vraćeno po tom osnovu oko 800 zaposlenika. Nadam se da će krenuti bolnica to je 600 milijuna kuna. Nadam se da će biti sanirana ta bolnica. To je 250 milijuna kuna Kaštjun, Valtura točno, navodnjavanje u tom zatvoru otvorenog tipa -8 milijuna kuna. Znači, 54 milijuna minus 8 milijuna, znači dolazimo do nekih 46 milijuna kuna. Vlada je na svu sreću odobrila Uljaniku gradnju 4 broda u protuvrijednosti od 300 milijuna kuna i želim vjerovati da će se do 9. mjeseca riješiti imovinsko pravna pitanja na dionici ipsilona od Starog Pazina ili Rogovići do Cerovlja i da će se na posao vratiti dodatnih 400-njak građevinara u toj prvoj fazi. Iz europskih fondova Hrvatska bi najprije trebala uplatiti milijardu i 700 milijuna kuna da bi povukla negdje oko 700. Realno ćemo povući negdje oko 370 milijuna eura. To je negdje oko 3 milijarde kuna. Znači, odnos je 1 na prema 2, ako tako bude to će biti dobro. Za sustav odvodnje prema Poreču bi trebalo ići točno ili prema porečkim općinama da se ispravim 49 milijuna kuna. E sad, što nam je činiti? Mi znamo otprilike kakvi će biti prihodi, znamo da će plaće, penzije, ajde pod navodnicima stagnirati kao što je rekao gospodin Linić Hrvatska je već 5 godina u recesiji. Daj Bože da ulaskom u EU nam Hrvatska, ovaj Europa pomogne. U Americi je nedavno gospodin Linić maksimalno, pod navodnicima "maksimalno" povoljno zadužio se na tim financijskim tržištima. To će reći da Amerika izlazi na svu sreću iz krize, ali i da se Hrvatskoj vjeruje ali uvjet je između ostalog da dođe do rebalansa proračuna da se smanji naprosto ovaj deficit. I ono što je isto interesantno u ovoj godini, koliko će iznositi državne investicije. 5,9 milijardi kuna. To je otprilike 730 milijuna kuna više ove godine no što je bilo investicija 2012. Ili, to je 700 milijuna kuna više investicija u 2013. no što je bilo 2011. Istina, bile su planirane u prvom trenutku iznosom u ovoj godini od čak 6,9 milijardi kuna. Ono što je interesantno 2013. tih 5,9 milijardi kuna je čak milijardu 300 milijuna kuna više investicija nego 2010. godine ili, a to još uvijek nije bila, bila je kriza ali ne takva, ili čak 2013. veće su investicije nego 2009. za 600 milijuna kuna. Jasno, znatno manje nego one 2008. godine. Jasno, danas se dosta može čitati, slušati o informacijama o nekih 15 milijardi tolara na nekim off-shore tvrtkama diljem ne znam svijeta. Postavljam si pitanje kada će se početi objavljivati imena tih pojedinaca koji su novac ako su iznijeli iz Hrvatske? Sigurno je jedno da bez da se suzbije korupcija, bez da se suzbije nepotizam neće biti rasta, bez da se to suzbije nema zapošljavanja mladih. Bez da se suzbije korupcija, nepotizam nema rješavanja nezaposlenosti i jasno dovlačenja samih investicija. Znam da će mnogi reći da su promjene ovoga proračuna tek tehničke naravi, da će do kraja godine možda trebati još barem 1 i radikalniji proračun i doista možda dva temeljna momenta ili problema u proračunu su plaće, odnosno mirovine. Znači, budući da će već u travnju biti isplaćene ili jesu isplaćene plaće 3% niže ali uz korekciju koeficijenta recimo u obrazovanju tamo idu i gore to znači da se bez daljnjih ušteda na plaćama u preostalih 9 mjeseci godine može očekivati trošak plaće od oko 16,1 milijardu kuna, sveukupno oko 21,6 milijarda kuna. Što je unatoč rezanju dijela plaća za 3% još uvijek više od planirane mase plaća za nekih 900 milijuna kuna. I drugi problem kod mirovina može biti, to je taj problem indeksacije. Ali, indeksacije ima naprosto i bez obzira na to koliko mala u ovom trenutku bila ona košta. Indeksacija je 1% mjesečno. Koliko otprilike iznosi postotak indeksacije za prvo polugodište pa to onda košta nekih 30 milijuna kuna mjesečno. Znači, dakle na mirovinama će možda nedostajati nekoliko stotina milijuna kuna i mislim da se o tome jasno mora isto tako voditi računa. Sve u svemu ne može se naprosto iz ove kože. Razumljivo je da ćemo podržati taj rebalans. Logika rebalansa je doslovce sljedeća, ne dirati plaće, ne dirati penzije ide se znači prema investicijama kako bi se potrošnja i standard zadržala na postojećoj kakvoj takvoj razini. Ali još jedanput u tih 10 zadnjih sekundi reći ću da ipak su investicije ove godine veće no što su bile 2011., 2010. i 2009. godine.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvi se javio Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin spominjali ste pojedina ministarstva i govorili koliko se kojem ministarstvu uglavnom uzima, odnosno da će biti manje sredstava u odnosu na izvorni proračun. S obzirom da dolazim s područja posebne državne skrbi interesantno je da skoro u svim ministarstvima koja se tiču toga područja uzima se nemali broj novaca. Pa ću početi od Ministarstva poduzetništva i obrta gdje se skoro prepolavlja iznos od ukupno 54 milijuna kuna za razvoj poduzetničke infrastrukture, odnosno za poduzetničke zone, uzima se znači skoro polovica 22 milijuna kuna. Isto tako je Ministarstvo poljoprivrede, za ruralni razvoj manja ide 142 milijuna kuna, zatim kolegica Ivanka je spominjala sustav za navodnjavanje -74,5, zatim projekt izgradnje vodo-komunalne infrastrukture 227 milijuna kuna. Ali pored Poreča kojeg ste spomenuli imamo Sisak, Slavonski Brod, Knin i Drniš. Znači opet upravo područja koja se odnose na PPDS. Kroz ministarstvo regionalnog razvoja skoro pa ukupan iznos od 103 milijuna kuna opet se odnosi na PPDS. Znači ne računajući onih 8,5 milijuna kuna manje od ukupno 45 koji su predviđeni za pripremu i provedbu EU projekata, znači sve ostalo je PPDS počevši od regionalnog razvoja, zatim razvoja potpomognutih područja i na kraju šećer stambeno zbrinjavanje na području posebne državne skrbi -85 milijuna kuna. Evo to je doista dosta ružna i ja bih rekao i žalosna poruka upravo područjima koja su najviše stradala kroz Domovinski rat.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolega Kajin izvolite.
Rashodi po ovom proračunu bili su planirani iznosom od 122, 6 milijarde kuna. Točno, rebalansom -1 174 milijuna kuna, to je 121,4 milijarde kuna. Ima ministarstva koja su "profitirala", a ima ministarstava koja su jasno dio prihoda eto naprosto u tom rebalansu znatno osjetili. Ja sam prije navodio, recimo za izbjeglice, povratnike -85 milijuna kuna, u regionalnom razvoju kod gospodina Grčića. Obrana -153 milijuna kuna, pomorstvo, veze -82 milijuna kuna, gospodarstvo -270 milijuna kuna, kod poduzetništva Marasa -70 milijuna kuna. Ali još jedanput ću reći da Ministarstvo poljoprivrede dobiva +120 milijuna kuna, kod gospodina Jovanovića znanost, obrazovanje i sport 40 milijuna kuna, subvencije recimo za poljoprivredu idu gore 105 milijuna kuna, mirovine se tu moraju isto tako indeksirati. Tih 100 milijuna kuna, ali s druge strane naknade građanima kroz zdravstvo se smanjuju za određeni iznos. Ja osobno smatram da ovakav proračun je i socijalna kao što reko politički je bio predvidiv, on je očekivan, on je razborit. I još jedanput ću reći kad govorimo o investicijama, investicija ove godine imamo negdje 700 milijuna kuna u ovom proračunu i van proračunskim fondovima više nego 2012. ili čak 1 300 milijuna kuna više nego 2010. godine. Jednom riječju, ponavljam ne bih volio biti u koži ministra financija ili gospodarstva. Prilike su naprosto takve i daj Bože da se ostvari ovaj rast od 0,7% do konca ove godine.
Hvala. Sljedeća replika Valter Boljunčić. Izvolite kolega.
Da, želio sam se osvrnuti samo na informacije neke koje su dane o Istri. Prije svega u Puli je 2012. ono što se je znalo, jer je za 2012. još uvijek ne možemo govoriti o informacijama točnima uvoz-izvoz itd. to još nije poznato. Ali ono što se znalo iz zajednice to je najveći broj gostiju u zadnjih 20 godina. Što se tiče uspoređivanja nekih godina, uspoređivati godinu prije krize sa godinom krize je dosta nerealno, to ne dobijete ništa to je ko da uspoređujete koliko idete brzo jučer i danas. Jučer ste se vozili u autu a danas pješke idete. Znači na taj način to ne možete raditi. Recimo vanjsko-trgovinska razmjena Istarske županije recimo izvoz je bio 1 343 milijuna a sad je 342, 2008. na 2011. Znači indeks je 109% samo. Prema tome, informacije koje su dane o ogromnom padu u Istri i Puli u zadnje vrijeme, jednostavno ne drže vodu. Prije svega Istra je dugo vremena bila 2. na ljestvici iza Zagreba. Prošle godine je ona prošla Zagreb. Prema tome, logički je nemoguće da netko koji je drugi pada i da pređe nekog tko je bio prvi ako taj prvi raste. Znači neko se može slagati i zbog različitih stvari što su sad lokalni izbori, ali mora se malo paziti kada se priča o nekoj situaciji u Istri. Ja što se tiče brodogradilišta nisam trebao biti negdje gdje su odlučivali, ja sam 10 godina radio u tom brodogradilištu. Vi ako isporučite jedan brod 31.12. i uđe vam u jednu godinu, ili 1.1. to vam je razlika od par sto milijuna, s ovim novim brodovima, eura čak jer su brodovi koji u principu ja mislim osim nas teško ko da može tako kvalitetne i raditi. Dakle, mislim da i na inzistiranje koje se stalno dešava, tako je Istra postala nekakav, ne znam valjda pokrajina koja će isto bit od državne skrbi gdje ćemo mi svi tražiti od države da nam plaća. Ono što sam rekao prije, u 12. od PDV-a 12 milijardi [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] turizma. Istra je sa 30%, znači 4 milijarde od PDV-a samo dolazi od Istre.
Hvala.
A ne da je 2 milijuna sad nešto što mi jedva čekamo jer ne možemo sami se prehraniti.
Hvala kolega Boljunčić.
Mislim ne može se zaboraviti, nešto što se pričalo 20 godina. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Imamo odgovor na repliku kolega Kajin. Izvolite.
Ja bih volio da je drugačije, ali dovoljno je pogledati samo na zavodu za zapošljavanje je negdje oko 13,5 tisuća nezaposlenih, ljudi koji očekuju posao. Mi imamo negdje oko 1500 ljudi koji koncem prošle godine, su ljudi očekivali više, da se zaposle više no što smo imali pred godinu dana. I Valter, da li ćeš ti to priznati ili ne. Pad izvoza prošle godine u Istri bio je 27,7%, a u gradu Puli čak 55% ili iznos od 53,5 milijardi kuna gotovo, prepolovljen je na 1 600 i nešto milijuna kuna. I to je i danas najveći problem, ja bih rekao ovih Istarskih prostora koji se onda replicira u jednoj enormnoj nezaposlenosti na koju se nažalost ne zna odgovoriti a pitanje je da li se može. Šta se tiče turizma, dobro slažem se možda nije zgodno uspoređivati 2008. i 2012. ali prihod prema podacima Hrvatske narodne banke za hrvatski turizam govore pa je ostvaren prošle godine za koju smo govorili da je rekordna u svim pogledima, dakle u minusu 7,8%, 600 milijuna eura bili su prihodi manji, 2012. u odnosu na 2008. Po toj istoj logici prihod od turizma u Istri 200 milijuna eura manji vi za vi onih trećine kojom mi participiramo u turističkoj nazovimo je to tako razmjeni nego 2008.godine. Imamo problem ne samo mi u Istri, imaju ga i drugi u Hrvatskoj ali neću reći da Istra stagnira brže od ostalih ali nažalost ne slijedimo one razvojne parametre. Od pred nekoliko godina. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Dakle danas raspravljamo o jednom od najznačajnijih dokumenata svake države jer državni proračun u konačnici ima značaj i za cjelokupan život svih naših građana. Uobičajeno je raspravljati i o rebalansu proračuna tj. o izmjenama proračunskih iznosa u odnosu prema planu proračuna donijetom na početku kalendarske godine. Kao razlozi rebalansa najčešće se navode i najčešće jesu oni koji se odnose na realnost procijene pojedinih proračunskih prihoda ali i na potrebu povećanja pojedinih izdataka. No kada se o rebalansu državnog proračuna raspravlja već nakon svega tri mjeseca od njegovog donošenja, tada je razlog za veliku zabrinutost, zabrinutost zbog činjenice koja se sama po sebi nameće a to je da je netko planirao i formulirao državni proračun a to je Vlada RH ne samo da nije znala planirati prihode i rashode nego je to bojimo se i dokaz da nema niti plana niti vizije o tome kako ostvariti osnovne makroekonomske ciljeve države. Jer što drugo nego biti zabrinut kad se pogledaju odredbe zakona o Vladi RH u kojem u članku prvom među ostalim stoji i to da citiram Vlada brine o gospodarskom razvitku, usmjerava djelovanje i razvitak javnih službi itd. Kao najvažniji razlozi među brojnima za ovaj rebalans najčešće se navode dvije stvari. Prvo su neispunjena očekivanja gospodarskog rasta u RH a drugo su izrazito visoka zaduženost RH s dospjelim obvezama plaćanja enormnih kamata za dug središnje države. Što se tiče neispunjenih očekivanja gospodarskog rasta u RH kako je moguće i očekivati gospodarski rast kad ova Vlada provodi politiku koja ne samo ne olakšava gospodarskim subjektima izlazak iz krize i novi zamah već svojim mjerama a prije svega neshvatljivom poreznom politikom te iste gospodarske subjekte guši i onemogućava čak i puko preživljavanje. Ova Vlada provodi politiku ne poreznih škara već sada već i porezne omče oko vrata hrvatskog gospodarstva. Ne slušaju se ni vapaji onih kojima je već voda prešla preko glave ali niti savjeti uvaženih ekonomskih stručnjaka i gotovo da nema među tim stručnjacima onih koji ne upozoravaju, da nema poticaja hrvatskom gospodarstvu povećanjem poreznih opterećenja već naprotiv njegovim smanjenjem. Današnju Vladu obilježavaju i brojne kontradiktornosti. Jedna od njih jest upravo u pogledu ove spomenute porezne politike. Naime ova Vlada je više puta za sebe rekla kako je u svojoj političkoj praksi liberalna. Ako je tome tako ili neolibaralna, a predsjednik Vlade RH je više puta pa i danas ovdje u Hrvatskom saboru istaknuo da iako socijaldemokrat zastupa svoje liberalno opredjeljenje u pogledu ekonomije ako sam ga dobro citirao. Takvo opredjeljenje znači da ova vlast želi prebaciti kontrolu ekonomije od države na privatni sektor i prebaciti rizik od država i korporacija na pojedince s težnjom da se tržišna logika proširi čak i na neka socijalna prava i odnose. No kontradiktornost međunarodne osnove neolibaralizma čini onaj vašingtonski konsenzus još iz 1989.godine odnosno radi se o zbirnom nazivu o deset ekonomskih smjernica. Osim proračunske discipline kompetitivnog deviznog kursa, privatizacije državnih kompanija i usluga, liberalizacije stranih investicija, ukidanja zakona i mjera koja ograničavaju tržišnu utakmicu i zakonske zaštite vlasničkih prava u ove smjernice spadaju i sljedeće, porezna reforma s ciljem snižavanja poreza, usmjeravanje državne potrošnje od potpore ekonomskih granama prema širokoj bazi mjera za ekonomski porast i podršku siromašnom stanovništvu, ukidanje ili veliko smanjivanje poreza i carina na uvoz te kreditne stope usmjerene kako bi podržavale gospodarstvo. Dakle naglašavam želi li se gospodarski rast poreze treba smanjivati, a ne povećavati. Državnu potrošnju treba usmjeravati ka mjerama ekonomskog porasta i podrške siromašnom stanovništvu a ne gospodarskom sunovratu. Čudno je da današnjoj Vladi još nije jasno što je uzrok padu BDP-a, prijetećim stečajima, nevjerojatnom porastu broja nezaposlenih i broja siromašnih. Uzrok je upravo povećanje umjesto smanjenja poreza prije svega PDV-a što je dovelo do lančane reakcije poskupljenja svega što ima cijenu u RH. Kada znamo da je matematički izraženo BDP rezultat zbroja državne potrošnje, osobne potrošnje, investicija i neto izvoza, onda je u RH nemoguće ništa drugo očekivati do pad BDP-a, jer zahvaljujući ekonomskoj politici ove Vlade državna potrošnja se dramatično gubi, osobna potrošnja je svedena na kruh i vodu. Investicije su znanstvena fantastika a neto izvoz najbolje ilustrira primjer hrane gdje RH dosada uveza hrane za oko 30 a izvela za oko 18 milijardi dolara od svoje uspostave neovisnosti. Rekao je danas tijekom aktualnog sata ministar financija kako je projekt fiskalizacije polučio u prva tri mjeseca značajan uspjeh. Čestitam gospodinu ministru na tom uspjehu ali vjerojatno zahvaljujući tom uspjehu u ova tri mjeseca mi već danas samo nakon tri mjeseca imamo rebalans državnog proračuna u kojem se smanjuju i prihodi za gotovo 254 milijuna kuna i rashodi za 874 milijuna kuna. Što bi tek bilo da projekt fiskalizacije nije polučio uspjeh u prva tri mjeseca ove godine? Što se tiče izrazito visoke zaduženosti RH da je Hrvatska prezadužena zemlja znaju već svi pa vjerojatno već i djeca u vrtiću, ali kada je ova zaduženost u pitanju otvaraju se brojna i to vrlo ozbiljna pitanja. Danas vrlo često za sve probleme koje očito ova vlast ne zna kako ih riješiti kao opravdanje se navodi naslijeđe bivše vlasti. No kada se radi o zaduživanju RH i dramatičnom rastu i duga središnje države javnog duga to opravdanje pada u vodu. Naime, ako se vrijeme Domovinskog rata zbog specifičnih ratnih okolnosti i potrebe obrane zemlje iz ovog razmatranja izuzme vrlo je ilustrativan ali i zabrinjavajući pregled kretanja duga središnje države u vremenu nakon toga, neovisno o tome radilo se o vladama koje su vodili SDP ili HDZ. Za vrijeme Račanove vlade dug središnje države sa 65,7 milijardi kuna 2001.godine narastao na 91 milijardu kuna 2004.godine. u istom razdoblju je bruto inozemni dug sa 13,6 milijardi eura narastao na 22,9 milijardi eura. HDZ-ova vlada je nakon toga dug središnje države u 8 godina svog vladanja nastavila povećavati do astronomskih visina pa on danas kako je današnji ministar financija prije nekog vremena izjavio iznosi više od 175 milijardi kuna, a bruto inozemni dug gotovo nevjerojatnih 47 milijardi eura. Današnja Vlada jest zatekla stanje u kojem treba platiti drastične iznose samo kamata, a o glavnici duga nema niti govora. Ali što radi današnja Vlada RH? umjesto da se politikom gospodarskog rasta stvaraju veći prihodi iz kojih bi se mogli plaćati i dospjele kreditne obveze, naš ministar financija otišao je po novo zaduženje od 1,5 milijarde dolara. da bismo platili dospjele kamate. Ali i na taj najnoviji kredit mi ćemo platiti opet kamatu. Njime ćemo platiti jedne kamate ali će glavnica ostati ne ista nego i sada veća za ovih novih milijardu i pol dolara, a dug će biti uvećan još i za kamate za ovaj najnoviji kredit. A meni se sve ovo čini i za rubriku Vjerovali ili ne ali mislim da ne bi bilo loše ni za onaj scenarij za epizodu Lud, zbunjen, normalan, samo što se građanima Hrvatske očito ne smije nego su sve zabrinutiji. No ovdje se zaista nameće još jedno vrlo važno pitanje, uz čije odobrenje se i ova ali i sve prethodne vlade RH zadužuju u inozemstvu po lihvarskim uvjetima i kamatama dovodeći Hrvatsku državu i sve hrvatske građane u zaista dužničko ropstvo? Jeli ijedna pa i ova hrvatska Vlada ikada tražila odobrenje ili barem pitala za mišljenje najviše predstavničko tijelo RH Hrvatski sabor treba li se i smije li se nekontrolirano zaduživati i zemlju i njene građane? Hrvatska Vlada je izvršna vlast u RH, ali izvršna vlast ne svojih stranaka već hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana jer biraju Hrvatski sabor, a Sabor bira hrvatski narod i svi građani RH. znači i zastupnici u Hrvatskom saboru ali i članovi Vlade RH odgovaraju u konačnici svim hrvatskim građanima. A za one koji to ne znaju ili ne žele znati ili su zaboravili što znači biti zastupnikom naroda nije na odmet podsjetiti na riječi uklesane ispod biste dr. Ante Starčevića ovdje ispred naše sabornice citiram "Muž koji zaslužuje biti zastupnikom naroda mora poznati želje i težnje svojih izbornika i po njih celoga naroda". Ja nisam ekonomista no s obzirom da niti jedna dosadašnja hrvatska Vlada nije nikada pitala narod čija izvršna vlast treba biti bilo putem Hrvatskog sabora, bilo neposrednim odlučivanjem putem referenduma, zaista se može postaviti pitanje koje se u posljednje vrijeme sve glasnije pojavljuje u Hrvatskoj osobito u njenoj stručnoj ekonomskoj javnosti, jeli ovaj dug RH dug države i njenih građana ili je to dug onih koji su ga bez suglasnosti i odobrenja hrvatskog naroda ponašajući se ponekad i poput pijanih milijardera stvorili i na vrat svima nama, našoj djeci, unučadi pa i praunučadi natovarili? Jer ako je Hrvatska danas dužna 175 milijardi kuna onda je svaki građanin Hrvatske takvim ponašanjem svih dosadašnjih hrvatskih vlada zadužen sa oko 135 tisuća kuna. Treba li Hrvatska umjesto srljanja u daljnje dužničko ropstvo učiniti možda i ono, a što predlažu neki ekonomski stručnjaci što su učinile neke druge zemlje koje su ne tako davno bile u sličnoj situaciji poput nas danas bespomoćne i u raljama svjetskih lihvarskih bankarskih sustava? Ako su Argentina, Ekvador i Island smogli hrabrosti i reći tim bankarskim sustavima dosta i oduprijeti se daljnjem mrcvarenju i svojih država i svojih građana i takvim odlukama vrlo brzo izašli iz dužničkog ropstva pa danas bilježe rast BDP-a o kojima i mnoge svjetske države mogu samo sanjati, treba li možda i Hrvatska smoći snage za takvo što ili nastaviti s klečanjem pred tim istim svjetskim lihvarima koji su nam omču oko vrata već stavili, a sada nam se sprema izmaći stolac na kojem s njom još stojimo kako bi nas i našu Hrvatsku dokrajčili? Meni je jasno da današnjem ministru financija nije lagana zadaća no situacija u kojoj se RH danas nalazi postavljaju se još neka pitanja, npr. gdje je u traženju izlaska iz sveopće gospodarske krize uloga naše HNB-a? Ona jest odgovorna za održavanje stabilnosti cijena u RH, ali ne ugrožavajući ostvarivanje svog temeljnog cilja HNB treba podupirati i cjelokupnu gospodarsku politiku Hrvatske. A u traženju rješenja u kojima se nalazi cijela država moram priznati ne mogu se otet dojmu još jednog vrlo važnog pitanja. Pa nema li osjećaj kako je potrebno uključiti se u proces iznalaženja rješenja i čelna Hrvatska akademija Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti? Njene glavne zadaće jesu poticanje i organiziranje znanstvenog rada te priprema za primjenu postignutih rezultata, razvijanje umjetničke i kulturne djelatnosti, briga o hrvatskoj kulturnoj baštini ali je zadaća kreme hrvatske znanstvene misli davati prijedloge i mišljenja za unapređivanje znanosti na svim područjima koji su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku, a i ekonomija je naučna disciplina koja društvu treba osigurati upotrebu pa i oskudnih resursa kako bi se proizvela određena dobra i usluge u cilju njihove raspodjele među našim građanima. Nažalost, suočeni smo sa stvarnošću da nije lako danas živjeti u Hrvatskoj, siromaštvo, nezaposlenost, neizvjesnost, besperspektivnost, lažna obećanja, neostvarena očekivanja, a k tome ponekad i obijest, oholost i drskost, sve je ovo teško breme životne svakodnevice sve je većeg broja hrvatskih građana. Hrvatski narod je na izborima 2011. birao i izabrao drugu vlast, no nažalost dobio je drugu ali na žalost hrvatskih građana ne i drugačiju vlast. Baš kako narod kaže, obećavali su nam brda i dolove, a porezima nas ujarmili ko volove. Prošla vlast je radila sebi u korist, a ova vlast radi svima na štetu. Danas imamo hrvatsku Vladu koja umjesto rješenja još produbljuje gospodarsku krizu, već 370 000 nezaposlenih, na desetine tisuća onih koji rade bez plaće, s minimalcem na stotine tisuća radnika. Nekad se s faksa odlazilo na posao, danas na HZZ, danas si prvo brucoš pa potom diplomac, a onda ako imaš sreće volonter ili sezonac. Imamo danas državu u kojoj umirovljenici sa svojim bijednim mirovinama prehranjuju i sebe i svoju nezaposlenu djecu pa i školuju svoju unučad i opet imamo hrvatsku Vladu koja vodi politiku uništenja hrvatskog sela i poljoprivrede, ali u opasnost ovaj put se dovodi i cjelokupno hrvatsko gospodarstvo. To je nažalost naša gospodarska, socijalna i politička stvarnost. I današnja vlast bi unatoč tome trebala se ponašati u skladu s riječima već spomenutog dr. Ante Starčevića izrečenih još 1871. Godine: kod izborah za Sabor obično se ljudi narodu ulagivaju dok od njega izmame što žele, po izborih navadno se izbornici tuže da su se prevarili u svojemu izboru, a izabranici zaborave na narod i na svoja obećanja i rade samo za se. I završavam, treba uvijek biti svjestan i stihova našeg pjesnika Silvija Strahimira Kranjčevića, bez obzira koliko smo dovedeni u dužničko ropstvo…
Hvala kolega Buriću, imat ćete prilike.
A kad roblje kipi tad …/Govornik isključen./…
Kolega Buriću, imat ćete prilike za replike. Imamo prijavljeno nekoliko replika.
Klub HDSSB-a ovaj prijedlog rebalansa ne može prihvatiti, a ja ću odgovarat na replike. Hvala vam lijepo na strpljenju.
Tako je, imat ćete tada prilike. Hvala. Prva za repliku javila se potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite kolegice.
Hvala potpredsjedniče. Pa i u samom ovom uvodnom izlaganju i kroz čitav ovaj period kad su se povećavale stope PDV-a rekli smo nećemo uvoditi nove poreze za gospodarstvo, dapače, smanjivat ćemo porezno opterećenje koje se odnosi prema gospodarskom sektoru, a to netko mora platiti i nažalost to plaćaju naši građani. Danas je ministar također rekao porezno smo opteretili građane do razine koja se više ne može povećavati. Vi kažete gospodarstvo je toliko porezno opterećeno da ono više ne može disati. A šta je bilo prije toga kada se u prošloj godini smanjio doprinos za zdravstveno osiguranje, kad su se smanjile određene parafiskalni nameti koji su bili, od spomeničke rente, vodnog doprinosa itd., da sve ne nabrajam, neću imati vremena, a da se istovremeno oslobodilo investitore plaćanja poreza na dobit za dio koji investiraju, da je HBOR preuzeo 50%-tni rizik kada ide direktno prema gospodarskim subjektima koji su u krizi, odnosno prema kojima se ide sa konsolidacijom za gotovo 3,5 milijarde kuna, da je HBOR plasirao u prošloj godini u gospodarstvu 10,2 milijarde kuna što je duplo više nego u ranijim godinama, da je za investicije u tom iznosu preko 50% otišlo, da su se smanjile i u 2011., ali i u 2012. godini za 1%-tni indeks kamate na kredite za investicije koje plasira HBOR, da je HBOR u ove dvije godine dokapitaliziran sa milijardu i 200 milijuna kuna što znači da ima veće šanse da se pod povoljnijim uvjetima zaduži u javnim bankama Europe. Dakle to su sve mjere koje su išle u korist, a ne na teret gospodarstva.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Burić, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, evo zaista komentiramo zajedno, ako je sve tako pozitivno ovo što ste vi rekli a zašto je situacija u Hrvatskoj onda i u hrvatskom gospodarstvu takva kakva jest, zašto onda sam ministar financija govori da se i točno je nalazimo ne u banani nego zaista što rekao Zoran i na plantaži banana. Pitali ste što je bilo prije, pa prije je bio manji PDV, manji PDV jer je porast PDV, zato ne trebaš bit posebno ekonomski stručnjak, ali to govore i ekonomski stručnjaci, to ne govorim samo ja kao liječnik nego ogromna većina ekonomskih stručnjaka govori da je porast i povećanje PDV-a bio osnovni generator svega što nam se sada događa u gospodarstvu. Osnovni. Zbog njega je poskupilo sve što je moglo poskupjeti, gospodarski subjekti su dovedeni u situaciju da nemaju više odakle, pometeni su i njihovi čardaci i zalihe koje su imali. Ako je to sve točno što ste vi bili rekli da sve mjere koje su poduzete i da su one trebale, da su one ustvari bile poželjne, da su one polučile pozitivan rezultat mi bismo danas imali situaciju da možda imamo rebalans proračuna s procjenom da neće biti BDP 1,8% nego 2,2. Ali upravo su ove mjere, a ne samo zaduženje jer o zaduženju smo znali koliko će biti za ovu godinu i koliko ćemo morat platit, doveli do toga da danas smanjujemo BDP sa 1,8 na 0,7% i daj Bože da bude i 0,7% sa plusom, a da ne bude sa minusom.
Hvala. Sljedeća replika Nadica Jelaš, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Buriću, vi ste u svom govoru, u svojoj diskusiji, dakle u jednom moru poslovica, fraza, citata, stihova rekli i da ova Vlada ne vodi politiku poreznih škara, nego doslovno porezne omče. Dakle, kolegica Zgrebec je malo čas rekla da to nije točno. Međutim, obzirom da vi stalno ponavljate da je ova Vlada uvela nove poreze mi ćemo stalno ponavljati da tih novih poreza nema. Dakle, činjenica je da je ta vaša konstatacija o novim porezima netočna, da je upravo nevjerojatna jer je zaista ova Vlada rasterećivala gospodarstvo s nizom mjera i poticaja direktnih i indirektnih koje je kolegica Zgrebec spomenula upravo da bi povećala i konkurentnost gospodarstva, a sve to na žalost je palo na teret građana i građanima je ovoga trenutka jako teško. Vi pitate ako su sve te mjere poduzete zašto je onda u gospodarstvu i u društvu tako teško, a moj je odgovor sljedeći. Bilo bi još teže da Vlada to nije napravila. Dakle, svi ovi problemi kumulirali su se godinama i ova kriza ih je otkrila, razotkrila u najvećoj mogućoj težini. Dakle, ponavljam. Ova Vlada nije opteretila gospodarstvo novim porezima, ali ono što jest učinila uvela je financijsku disciplinu, pa se sada mnogi koji su u prijašnjim godinama eskivirali, dakle nisu kod isplate plaća isplaćivali doprinose. Naplatili su PDV ali ga nisu uplatili u državni proračun. Dakle, oni se u ovoj novoj situaciji financijske nediscipline, pardon discipline naprosto ne snalaze. Za njih je to jedna nova situacija i oni sad to nazivaju novim porezima. Nisu novi porezi, nego je damo pokušaj da se u ovoj državi uvede red. Financijska disciplina je u pitanju.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku, kolega Burić. Izvolite.
Poštovana kolegice bilo bi bolje da nam ovakvim mjerama Vlada prestane pomagati. Vi ste rekli da nije poduzelo to bilo bi još gore. Već smo mi na rubu da teško može bit gore. Govorili ste nešto o ovim poslovicama. Bilo bi dobro da i neki drugi malo pročitaju nešto, a ne samo dižu petkom ruku, znate. Jer bilo ih je samo 3, 4 i uvijek čovjek može nešto naučiti od mudrijih glava nego što smo mi. Nije sva pamet počela s nama. Međutim, kad pričamo o PDV-u i o porezima, pa u vašem Planu 21 vi ste rekli da ćete smanjiti poreze. Kad je HDZ povećavao sa 22 na 23 harač je bio, šta je ovo rajo. Šta je danas sa 23 na 25? Rekli ste smanjit ćete, što ste ga povećali? A osim toga, ja sam u raspravi rekao jedno, ja sam mislio da ćete na to reagirati jedna od temeljnih smjernica jedne od onih 10 iz Washingtonskog konsenzusa na temelju čega počiva koncept neoliberalizma treća smjernica je porezna reforma sa smanjivanjem poreza. Ako su svi u svijetu ekonomski stručnjaci smatrali da smanjenjem poreznih opterećenja unutar svog domaćeg gospodarstva će potaći to gospodarstvo zašto mi idemo u obrnutom smjeru. Ja to postavljam kao pitanje onima koji se više razumiju od mene u to. Ali to piše, ja sam to pročitao. E sad, kako je rekao predsjednik Sabora jedno je čitati, a drugo je protumačiti. Ali vi meni protumačite zašto mi imamo sve goru i goru gospodarsku situaciju sa svim mjerama koje ova Vlada poduzima.
Hvala. Sljedeća replika Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa poštovani kolega ja se s vama slažem u jednoj činjenici kad ste vi rekli da niste ekonomista, pa onda i određena retorika i pitanje koje ste postavili to jasno ukazuje i onda dobrim dijelom i javnost usmjerava u krivom smjeru. Kad već govorimo o PDV-u, dakle porez na dodanu vrijednost tvrtke koje investiraju one kupuju robu određenih dobavljača imaju pravo na pretporez i dapače u toj investiciji imaju pravo na povrat. PDV nije opterećenje gospodarstvu, ono je dijelom opterećenje građanima jer je poraslo za dva indeksna poena. Gušenje gospodarstva. U čemu je gušenje gospodarstva? Kroz sve mjere koje su navedene i dalje koje će se sprovodit proaktivnom politikom, a politikom koja će doći i u ovaj Sabor kroz Zakon o strateškim investicijama, Zakon o prostornom uređenju koji bi trebao pojednostavnit postupke za dobivanje građevinskih dozvola rješavanjem katastra i zemljišnih knjiga koje je u tijeku uz sve ove mjere HAMAG-a, HBOR-a, rješavanje nelikvidnosti, plaćanja urednog države državnih tvrtki u 30 dana ako vi to kažete da je to gušenje a ja ne znam onda šta je davljenje?
Hvala. Imamo odgovor, kolega Burić.
Davljenje je vjerojatno ono što nam slijedi kao idući korak gospodarskih poteza ove Vlade bojim se. Ovo što ste vi sad rekli poštovani kolega je tipičan primjer sofizma, tipičan primjer sofizma, tipičan primjer sofizma – lažno izveden zaključak. Vi navodite argumente koji se naizgled čine logičnima, ali su suštinski sasvim netočni, sasvim netočni. Tvrditi da PDV veći PDV nije uzrok opterećenja gospodarskog, pa zašto onda niste stavili PDV na 35% pa da vidimo hoće li biti još bolje. Zašto ste išli na 25% Zašto je bilo bolje kad je bio 21%? Ne samo zbog globalne krize, nemojte se na to izvlačiti. Ako, ja sam pošteno rekao, nisam ekonomski stručnjak ali nisam ni glup. Ako ekonomski stručnjaci, njima vi objasnite ovo što meni pokušavate objasniti, tvrde da poreze treba smanjiti jer će to dovesti do poticanja gospodarstva onda se s njima raspravite o tome. Ali bio ili ne bio ekonomski stručnjak svatko od nas ima pravo reći svoje mišljenje pa ga i ja sada iznosim. Pozvao sam, evo zašto nitko ne odgovara pa opetovano čitamo ovih tjedana, mjeseci i o prijedlozima, barem tako kažu uvaženih ekonomskih stručnjaka da Hrvatska se ne treba dalje zaduživati po ovim lihvarskim kamatama nego reći dosta tome. Kao što su napravile neke druge države. Pričat ćemo još o tome.
Hvala. Sljedeća replika, Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Buriću evo kolege prije mene su vam puno argumenata rekli, vi ih niste čuli i kontra ste replicirali. Ali vi ste svoj cilj postigli, imate 10 replika ako sam dobro čuo, tako da ćete imati priliku još 5 ili 6 puta dalje širiti svoj sofizam kao što ste prigovorili kolegi Gjurkoviću. Kažete da pročitaju ljudi dokumente pa da će bolje shvatiti. Vi ste drugi put u ovome Saboru jel' tako? A između ostalog što ste rekli u svom napisanom govoru da ne znate gdje i kada je hrvatski narod i hrvatski zastupnici omogućili hrvatskim vladama i ovoj Hrvatskoj vladi da se zadužuje? Dakle, drugi put ste ovdje, ovo vam je već koji 4 proračun, tko zna koji rebalans itd. stoji vam to gospodine Buriću u računu financiranja u proračunu, stoji vam u sljedećoj točki dakle odluka o izvršenju proračuna pa pročitajte pa ćete vidjeti. Evo, vidim da mašete glavom pa ću vam ja pročitati članak 26. članak 1. "Zaduživanje se može provesti u inozemstvu i domaćem tržištu novca i kapitala do ukupnog iznosa od 26 milijardi 705 milijuna 621 tisuću 479,00 kuna iskazanog u računu financiranja proračuna." I ovaj članak ima još dva, tri članka da vam ne čitam sve. Pročitajte, vidite pa nemojte širiti svoj sofizam. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolega Burić. Izvolite.
Poštovani kolega uh kad biste vi pročitali pola od onoga koliko ja čitam bilo bi puno bolje i za vas i onda ne bi glasali baš onako kao što glasate samo i ne razmišljajući, ali dobro na stranu sad. Pročitao sam ja i Zakon o proračunu i Zakon o izvršenju državnoga proračuna koji mijenjamo pa pročitao sam i članak 29., ne morate vi meni ja to znam napamet. I članak 29. Zakona o izvršenju državnog proračuna koji kaže, tako je bilo ali ostaje sada i dalje i nakon ovog zaduženja, da se smijemo zadužiti do 58% od BDP-a za 2013. godinu. Jeste vi pročitali članak 29? Kako vi meni sad tumačite da ćemo sa novih milijardu i pol zaduženja i jesmo li probili granicu od 58%? To nitko ne govori. Znate li vi koliko je bilo u izvršenju državnog proračuna dozvoljeno zaduženje 2001. godine kad je bila Račanova Vlada? Jeste li možda to čitali? Uzmite si pa pročitajte. Ja vam baš namjerno neću reći. Imam za svaku godinu od 2001. do 2013. kako je raslo, kako je svaka Vlada radila jednu te istu grešku, a trebali su pitati to što je, ja na to ukazujem da ne valja, nešto u sustavu ne valja. Ako se Hrvatska zadužila sa 13 milijardi u zadnjih 12 godina eura na 47 milijardi, a da nitko nije pitao tko je to napravio? To su napravile hrvatske vlade i ona Račanova i prethodne HDZ-ove i ova. Gdje je novac, što je napravljeno? Koja korist je hrvatskim građanima danas, osim ima i koristi ne kažem, radili smo i autoceste itd. Ali znate li vi što je sa 13 na 47 otići? A da se pitalo ako nešto ne valja u tom sustavu predstavnici građana su zastupnici u Hrvatskom saboru, a Vlada Republike Hrvatske je izvršna vlast koja treba odgovarati Hrvatskom saboru kao predstavnicima hrvatskih građana. Kad se zadužujete vi morate imati jamca, morate imati odobrenje. Mi smo trebali biti jamac da se to može i treba napraviti. Nikad nas nitko nije pitao ako vam ne valja promijenimo to. Pa nek se ubuduće pita.
Sljedeća replika Dražen Đurović. Izvolite kolega Đurović.
Hvala. Pa evo gospodine Burić kad je riječ o zaduživanju možda trebamo biti iskreni pa reći da zapravo od uspostave Hrvatske države nije nitko nikakav dug vratio glavnice koliko ja znam. Prema tome sve vlade dosada samo manje-više se zadužuju i bave se reprogramima kamata, a glavnice samo stoje i uvećavaju se. No, činjenica je ovo zaduženje sada od milijardu i pol dolara u dolarima koji sad na jako niskom tečaju i uz kamatu od 5,6 ili 5,8% vjerojatno će to kad dolar ojača u sljedećim godinama se pretvoriti de facto u kamatu od 9 ili 10% neto, tad će biti već neka sljedeća Vlada i neki sljedeći možda zastupnici koji će onda dalje reprogramirati i ovih milijardu i pol dolara kojim smo se sad zadužili. Vi ste spominjali određene parafiskalne namete pa je bilo riječ o tome i kako su neki smanjivani ili ukidani, međutim mi bilo njih 100, 150, 200 ili 250 ja se ne sjećam da je zapravo ijedan ukinut. Ima li jednog parafiskalnog nameta koje je ova Vlada dosada ukinula? Mislim da nema nijednog. Nešto su malo minimalno korigirali postotke ali svi oni i dalje stoje. A kad je riječ o onome što zapravo je stavljeno na teret gospodarstvo pa to su cijene energenata – struja, plin, voda, zrak je poskupio, gorivo, transport. Pa to su oni bazični inputi koji povećavaju, naravno da povećavaju cijene proizvoda. I to ne da su ih malo povećali nego su ih o-ho-ho otežali. I još kad se na to nadoda ona nadgradnja koju mi dodatno i u ovom sazivu stvaramo sa dodatnom regulativom koju stalno hiperreguliramo ne da stvaramo red nego stvaramo dodatni zapravo pritisak na proizvodnju i na gospodarstvo naravno da onda rastu i cijene i otežana je proizvodnja i da smo nekonkurentniji nego što smo bili jučer.
Hvala. Imamo odgovor kolega Burić. Izvolite.
Točno, točno je kolega Đuroviću, evo i vi ste liječnik poput mene pa će reć zašto liječnici pričao o ovome. Pa imamo … [[Upadica se ne čuje.]] tako je, zato što smo mi naučeni da trebamo rješavat stvari, a ne bježat od problema. Ali kad ste već govorili o ovome, evo i vama a i za javnost spomenuti upravljanje državnom imovinom, samo da vidite kako je to išlo svih ovih godina. Evo, od kraja mandata Račanove vlade ću krenut. Bilo je jedno vrijeme i 45% stajalo da se smije zadužit Hrvatska u odnosu na BDP. Dvije, ispričavam se, 2004. godine ukupan državni dug može iznosit najviše 50% ukupnog BDP-a u toj godini. Pa onda iduću godinu imamo u Zakonu o izvršenju državnog proračuna da može iznositi 51%, pa i u 2006. godini 51%. Pa onda imamo u 2008. smanjenje na 48%, nešto se bilo počelo događat, pa onda 2012. godine zamislite, i zadržali smo 48% čak i 2011., a onda dođe, to je dok je bio manji PDV, a onda dođe 2012. godina i prvi proračun ove Vlade, ove današnje Vlade koja odmah skočila, kaže u 2012. ukupan državni dug može iznositi najviše 55% od ukupnog BDP-a u 2012. godini. To je ono što dobijemo znate uz proračun. Ova točka će doć vjerojatno na red oko 11 sati, ova druga, jer nije objedinjena rasprava o izvršenju državnog proračuna. Pa zato i promakne praćenje što piše u članku 29. A prošle godine ste podigli sa 48 na 55, ove godine već je na 58, a bojim se da nakon ovog rebalansa i novih zaduženja ćemo dočekat kraj godine možda i sa preko 60%, [[Upadica Batinić: Hvala.]] a radi se dakle o dugu središnje države.
Hvala, hvala kolega Buriću. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Buriću u pravu ste, ne samo neovisni stručnjaci, nego i mnogi zastupnici u ovom Visokom domu su prilikom donošenja proračuna upozoravali da su projekcije gospodarskog rasta nerealne i da će to dovesti do problema u ostvarivanju prihoda. Međutim, mi ovdje govorimo o samo jednom segmentu, međutim Vlada je isto tako, tj. Ministarstvo financija obvezno napraviti fiskalne smjernice i uputiti ih svim jedinicama lokalne, regionalne samouprave kao osnov temeljem čega oni planiraju izradu svog proračuna. I sad me zanima, ako je razlog za rebalans ovog proračuna bilo smanjenje prihoda zbog pogrešnih procjena gospodarskog rasta, da li je prema jedinicama lokalne samouprave upućen na nove smjernice oko njihovih proračuna jer vjerojatno su svi zbog izborne godine lagano onako napuhali proračunu i što će biti ako neki malo u tim lagano napuhanim proračunima potroše previše pa se ne bude do kraja godine moglo izvršiti ono što se izvršava? Međutim, evidentna je jedna stvar da sve ovo što mi pričamo da smo rasteretili privredu, mi smo stavili na grbaču hrvatskih građana. Pogledajte si samo jednu stavku u proračunu a to su porezi na promet roba i usluga. Oni su sa 50 milijardi 2011., to izvršenje proračuna narasli na plan od 56 milijardi u 2013. godini, to je sve ono što će se uzeti iz džepa hrvatskih građana da bi se napravio proračun. I nije to posljedica boljeg i efikasnijeg punjenja proračuna ali ja bi rado volio vidjeti koliko je s osnova nekih mjera sve više napunilo proračun. Jer gledajte, nekada u vremenima dok je bila netransparentne javne financije cijela hrvatska javnost je do 4. ili 5. u mjesecu imali podatke kako je punjenje proračuna sa 30. prethodnog mjeseca. Mi bi danas daleko lakše i daleko jednostavnije, i vjerojatno bi bilo puno manje gorkih rasprava i žući da imamo te podatke i onda bi vjerojatno o mnogim stvarima drugačije raspravljali. Ali nažalost toga nema i onda nas se želi uvjeriti da je sve divno i krasno. Nažalost čim iziđete na hrvatske ulice onda vidite da je to daleko od divnog i krasnog.
Hvala. Imamo odgovor. Kolega Buriću izvolite.
Poštovani kolega Šuker, točno je, nije sve bilo bajno i sjajno ni dok ste vi bili ministar financija, ni vaša prethodnica. I ja kažem svi smo mi svjesni da je situacija teška, međutim razlog za današnji rebalans ima ih puno, ali ja mislim da nisam pogriješio kad sam rekao da su 2 najvažnija. Jedan je smanjenje, odnosno ne ispunjenje planiranih prihoda a to što nisu ispunjeni planirani prihodi to je znak pogrešnih mjera koje je ova Vlada uputila prema gospodarstvu. Nema državne potrošnje, nema osobne, nema investicija, neto izvoz nam je negativan. Sva četiri faktora koja utječu po definiciji, matematičkoj jednostavnoj što čini BDP su u padu, kako onda može rasti BDP? Ali ja sad postavljam, evo ponovno pitanje iskustava nekih drugih zemalja, evo neka neko kaže jel to jest izlaz ili nije za Hrvatsku? Zašto je Argentina 2001. kad je došla zaista da ne može dalje, mislim da je bila 95 milijardi dolara u to vrijeme dužna, jednostavno rekli dosta, nećemo više lihvarske kamate plaćat. Šta se dogodilo na tome? Odbili su vraćat dug, na svjetskim burzama dobili su zabranu novih investiranja ali su angažirali svoju nacionalnu banku, tu je uloga HNB-a. I živi kapital, živi novac bez kamata su uložili u svoje gospodarstvo. Danas barem po onome što sam ja pročitao Argentina ima rast BDP-a od 8%, samo 12 godina nakon tog poteza. Imate primjer Ekvadora, imate primjer Islanda. Šta je napravio Island? Mi još nismo vjerojatno u toj situaciji, ali nismo ni daleko od toga da ćemo doć do situacije da nećemo moć vraćat ni kamate više ni zaduživat se.
Hvala. Sljedeća replika Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Vrlo sam pažljivo slušao ono što je kolega Burić govorio i zapravo vi ste u svojem govoru naveli zapravo sve stvari zbog kojih i jesmo u toj krizi upravo secirajući kompletno stanje dali ste zapravo i odgovore zbog čega se mi nalazimo u ovakvom stanju. Tu ste u pravu. To je točno. Međutim kad bi samo PDV bio razlog zbog ovakvog stanja. Onda mi ne bi u jednom trenutku imali pad BDP-a za 6% kad nije bio PDV 25%. Očito da to nije baš tako jednostavno. Imali smo mi rebalans državnog proračuna ako se sjećamo 17 dana dva puta. Ne znam kakve su onda fiskalne smjernice išle prema jedinicama lokalne samouprave. To govorim valjda treći ili četvrti puta ovdje u Saboru. Uvijek možete naći pet stvari koje ćete braniti i uvijek možete naći pet stvari koje ćete … [[Govornik se ne razumije.]] ali je svaki novi porez ima svoje ime i prezime. Recite jedan novi porez koji je uvela ova Vlada, jedan porez, imenom i prezimenom. Svaki porez ima ime i prezime. Recite koji je porez uvela nova Vlada a sve ove mjere da ja sad ne ponavljam koje su kolegice i kolege naveli su točni. Nisu polučili one rezultate koje smo mi očekivali i to je točno. Samo imate u našem okruženju različite države. U jednima se govori da treba štediti, da će se čim prije izaći iz krize. Drugi govoriju ne, treba trošiti čim prije će se izvući iz krize. Nisu se izvukli niti jedni niti drugi. Očigledno da je ovo malo veći problem jel da nije vjerojatno bi prijašnja Vlada lakše izašla iz tog stanja u kojem se nalazimo a vjerojatno bi i mi isto našli bolje rješenje. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Burić. Izvolite.
Ne stoji konstatacija da se drugi ne izvlače. Mi smo barem prema pokazateljima koji su meni bili dostupni, vi me demantirajte među onim državama koje su u najgoroj poziciji kad je u pitanju BDP i inače gospodarstvo ovdje. Čak i zemlje u okruženju, nama najbliži susjedi se nalaze u boljoj situaciji nego mi. Rekli ste navedi jedan porez koji je ova Vlada promijenila, porez na dodanu vrijednost PDV sa 23 na 25%. Greška, velika greška. To je porez koji je ova Vlada ne uvela on je postojao dalje, od ranije ali je na njega intervenirala i uvela je PDv od 25%, to je novi porez kao generator svih problema koji opterećuju danas hrvatske građane. Zbog tog je PDV-a sve poskupilo. Zbog tog poskupljenja je pala potrošnja, zbog pada potrošnje je pala proizvodnja, zbog pada proizvodnje nema ni izvoza i šta vam se događa? I vi ste rekli u jednom trenutku, naveo sam, ajd vi ste bar rekli nešto pozitivno. Ma ne treba meni ništa pozitivno. Ja samo govorim ono što mislim, da sve stoji od ovoga što sam naveo. Pa ja i upozoravam da nije razlog sa ovoj krizi samo neispunjenje prihoda zbog tih poreznih nameta nego i preveliko zaduženje RH koje i nije rezultat ove Vlade u 16 mjeseci. To nitko ne govori. Ali upozoravamo na grešku koju su radile sve prethodne Vlade i promijenimo nešto. Ja na vašem mjestu gospodine ministre bih prvi inzistirao da se nešto mijenja da ne snosite odgovornost za ono što će bit nego da prenesete na hrvatske građane ili na predstavnike hrvatskih građana a to je na Hrvatski sabor, da vam budu jamac za ono što će bit da zajednički se snosi odgovornost. Vjerojatno ne bi tako lako još bila … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala kolegi Buriću. Sljedeća replika Zoran VinkoviĆ. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo uvriježeno je da proračun pa i rebalans proračuna ne brani samo ministar financija nego i predsjednik Vlade. To je bar uvriježeno u svom demokratskom svijetu jer ovo je temeljni politički dokument, uz to je i gospodarski i ekonomski. Bilo je tu puno riječi ovaj, ja sam evo slušajući ovu moju desnu stranu jer ova ljevica se pretvorila u određenu neoliberalnu koncepciju tamo iz vremena Reagana i Margareth [[Upadica Batinić. Kolega, vi replicirate kolegi Buriću.]] Dakle pretvorila se u neoliberalnu koncepciju kolega Burić još iz vremena Ronalda Reagana i Margareth Teacher gdje tada velika Britanija doživjela gospodarski rast ali ova Hrvatska s ovakvom neoliberalnom koncepcijom neće doživjeti taj gospodarski rast i sad slušajući zastupnike ja sam se zapitao da li ja to živim u Saveznoj republici Njemačkoj kad je tako sve divno i krasno. Kad ove mjere koje su vezane za gospodarstvo, koje je Klub HDSSB-a podržao ali i tada upozoravao da je osnovni problem nepostojanje decentralizacije, da je lokalna i regionalna samouprava na koljenima, da je izgubila 30% sredstava, da povećanje PDV-a, da je to zakon o spojenim posudama, da će utjecat i na smanjenje potrošnje i na smanjenje proizvodnje, pa ako je to tako dobro gospodo iz neoliberalne partije pa Angela Merkel bi povisila PDV, ne bi ga smanjila, ne bi na taj način pokušala i uspjela oporaviti njemačko gospodarstvo i ne treba biti doktor ekonomskih znanosti. Ja sam inženjer strojarstva, nisam Arhimed koje iskočivši iz one kupelji otkrio jedan od osnovnih [[Upadica Batinić: Završite.]] Pa prekidate me non stop, imam deset sekundi koje ste mi uzeli. Koji je otkrio osnovni zakon, pa ja bih rekao čak i akson fizike. Ova Vlada se ponaša u najmanju ruku kao da je Arhimed i očekuje da ćemo joj podići spomenik. 370 tisuća nezaposlenih. To su donijele mjere ove Vlade, pad gospodarske proizvodnje, pad bruto nacionalnog dohotka [[Upadica: Kolega Vinkoviću završite.]] i doista smo na plantaži banana i kamo sreće da smo majmuni i imali bi šta jest. Zahvaljujem.
Kolega Vinkoviću izričem vam opomenu. Nemojte zlorabiti Poslovnik. Kolega Buriću odgovor na repliku. Izvolite.
A što reći jedva sam se spasio od ruke, ali dobro je to je u raspravi emocije i tako i treba da nekad trebaju biti emocije iako ne trebaju uvijek prevladati. Slažemo se mi svi u jednome pa čak i vi dok ste bili u oporbi. Raspravljali biste da ste sada u toj situaciji na isti način kao što sada raspravljamo mi. Ali zašto ne poslušati onda neke dobronamjerne ajde ne moraju biti ni dobri, dobronamjerne barem razmislite o njima. Ako svi ukazuju, ne mi zastupnici nego ekonomski stručnjaci izvan Hrvatskoga sabora da ove mjere nisu dobre pa mijenjajte ih. Ukazuju da jedna od prvih koja ne valja je taj nesretni PDV. Pa promijenite ga, ajde pokušajte ga vratiti na 22% pa ćemo vidjeti efekta ili na 23%, hoće li to potaći gospodarstvo ili neće. A vama u Vladi RH prije svega vama gospodine ministre za koje mislim da se vi pokušavate truditi riješiti problem koji je teško rješiv, to ne može nitko normalan reći dobili ste najgoru moguću zadaću ali idete pogrešnim smjerom to je ono što mi mislimo. Ja ću reći svoje mišljenje, nije u ime kluba, reći ću svoje mišljenje. Ja bih na vašem mjestu rekao budite Baja i recite napravit ću što su napravili i predsjednica Argentine, što je napravio u Ekvadoru i što je napravio Island, to bi napravio i rekao ne lihvarima više ne idem klečati i tražiti nove kamate. Vi zarađujete na nama, vratit ćemo dug kada ga budemo i koliko budemo mogli. I ne ovaj dug koji niste vi sada nego još onaj od Račana koji je počeo rast dakle svih ovih 12 godina postali biste zapamćeni u povijesti svih građana RH. ali prije ili poslije sve sam skloniji mišljenju da su oni koji predlažu to, ne tvrdim da je to rješenje ali sve više mislim da su oni na dobrom tragu.
Hvala kolega Buriću. I zadnja replika Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Burić rekli ste da je upravljanje javnim investicijama da nije lagan posao i time se svi slažemo. Javne investicije kao javno dobro koje treba naravno odgovorno tretirati i mišljenja sam da upravo ovo ministarstvo odgovorno vodi računa o tome uvođenjem financijske discipline. Na taj način se zapravo zaustavljaju navike nepoštivanja države, nepoštivanja njenih financija. Sinoć sam dobila jedan rad koji govori o rebalansima državnog proračuna određenog vremenskog razdoblja i tamo se vidi prikaz prihoda i rashoda državnog proračuna od prije 10, 20 godina gdje se jasno vide propusti gdje se moglo više. Znači taj period je propustila Hrvatska da u godinama kada je imala dobar rast i dobre prihode na taj način to su propuštene godine i dalje su se generirali dugovi i došli smo do ove krize do koje jesmo danas došli. Međutim ja bih rekla spominjali smo isto tako investicije, to me asociralo na nešto što baštinimo. Nažalost mi zapravo nasljeđujemo jednu percepciju korupcije. Naime, kada imate žohara kao pošast otkinute glavu mu a ona živi, žohar živi još kažu nekakvih desetak dana. Prema tome najveća pošast države odnosno pošast političkom sustavu je upravo ta korupcija. Prema tome teško je vratiti dobar glas i zato sigurno da takva jedna percepcija o korupciji negativno djeluje na investicije. Prema tome mišljenja sam da treba prvo mijenjati mentalitet, izbjegavati i znamo da mnogi izbjegavaju procedure i mijenjajući mentalitet držeći se zakona mislim da ćemo pridonijeti i investicijama za kojim vapimo. A ponovno ponavljam da je upravo ovo ministarstvo uvodi strukturu u sustav i na taj način postiže poštivanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice Bonačić vrijeme je. Imamo odgovor kolega Burić. Izvolite.
Netko šumom, netko drumom dakle nema veze u ovom trenutku nema veze priča o korupciji i … mentaliteta sa stanjem u kojem se sada nalazimo. Ne aboliram ja vi jako dobro znate da sam ja zadnji koji bi abolirao odgovornost prethodne Vlade i vrha vlasti za ono što je napravljeno svim hrvatskim građanima. I nije dobro što će neki biti suđeni, trebalo bi novac vratiti nazad. Ali situaciju u kojoj se danas nalazimo generiraju mjere ove Vlade a ne onih prethodnih vlada. Mjere ove Vlade ne valjaju i na to ukazujem. Ja jesam rekao vruć krumpir u rukama, a da ne ispadne baš da mislite da vam odobravamo gospodine ministre ovo što radite, ni slučajno. Sjećate se vi ono nisam ja izmislio to zaista pjevao ono za prasiće. Jedno i dva boje se da ćete i treće uzeti ako bude ovako išlo znate. Dakle ne ne valjaju mjere baš ovog ministarstva, baš ovog. Može se Ministarstvo gospodarstva koje nema viziju nikakvu jel ima nažalost ministra opće prakse na čelu Ministarstva gospodarstva, ali kuda nema vizije dotično ministarstvo tud ovo ministarstvo svojim mjerama koči sve ostale koji bi trebali potaći gospodarstvo. Kako ćete potaći investicije kada ste poreznu omču rekao sam, ne škare stavili svima. Nemaju više građevinarstvo, građevinske firme s kim god da pričate svi su iz ladica izvukli što su imali, vratili nazad i ne spašavaju svoje firme. Spas im je jedini možda dobar potez predstečajna nagodba koja više-manje…
Hvala kolega Buriću. Završili smo sa replikama. Za riječ se javio u ime predlagatelja ministar Slavko Linić. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ocjenjujem da se treba javiti s obzirom na neke netočne konstatacije izlaganje kluba HDSSB-a. Osnovno je konstatirano od strane kluba da su porezna opterećenja prema gospodarstvu kriva za loše rezultate koje nitko ne dvoumi, onda moram reći da to nije točna konstatacija. Nema poreznih opterećenja. Pa ću počet od PDV-a. PDV na prehranu i ugostiteljstvo je sa 23% smanjeno na 10%, prema tome privreda jel to su konačne prodaje prema građanima ima enormni efekt. Odbitna stavka PDV-a je 25%, a plaća se 10%. Dozvolit ćete, to je prava mjera za hrvatsko gospodarstvo, što se prodaje u tome, hotelska soba, namještaj, rublje, prodaje se hrana, prodaje se piće. Da li mi to proizvodimo, e proizvodimo. Mi to proizvodimo i to je ono što moramo shvatiti. 10% je prema gospodarstvu najviše efekata učinilo upravo to smanjenje, a to je milijardu kuna manje u proračunu. Milijardu kuna. To je dano gospodarstvu. 2%, 2 indeksna poena na plaću za zdravstveni doprinos, to je preko 3 milijarde kuna, to je dano gospodarstvu. 3,2 milijarde godišnjeg prihoda manje u državnom proračunu da bi plaće koje opterećuju gospodarstvo bile manje. To su direktni efekti, 500 milijuna kuna parafiskalni nameti, aj zbrojimo to malo, aj zbrojimo. To je 4 milijarde kuna direktno poticaja. Neću govoriti o kamati koja je u HBOR-u 3 i 4%, sve okrenuto privredi. Zajedno sa Narodnom bankom 6 milijardi kuna kredita koje dajemo za likvidnost, 3,5 milijarde oprošteno dugova privredi i prolongira. 200 milijuna potpuno zbrisano kamate. Sad mi recite u čemu je to opterećenje privrede koje ova Vlada čini, u čemu? E sad se mi vraćamo na 25%-tni PDV. Gospodo, to nije opterećenje privrede, time smo opteretili građane, građane, ali ne privredu. Znate, privreda zbog toga ne prodaje manje proizvoda jer nema poskupljenja hrane i pića temeljem podignutog PDV-a, nema. Poskupili su automobili i poskupila je bijela tehnika, da, to je poskupilo. Izvinite, jel mi možda to proizvodimo, e ne gospodo, mi to uvozimo i prošla godina je prva godina da uvoz nije roba veći nego izvoz. Zaustavili smo uvoz, ali izvinite u isto vrijeme imamo 18 milijardi kuna dugova građana jer se uvoz nije radio iz plaće, iz prihoda nego iz kredita o kojem vi velite da smo došli do 45, odnosno 47 milijardi po vama eura. I to smo zaustavili, zaustavili smo uvoz, u Njemačkoj oni to proizvode, nije problem i mi možemo opet otvorit …. Gospodo, da li vi želite da sutra mirovinski doprinos bude umjesto sadašnjih 20, 25, 26%. Zašto, mirovine su 36 milijardi, a iz doprinosa uberemo 19 milijardi ili 16 milijardi. Znate, trebalo bi dignut mirovinski doprinos, to trebaju platit poslodavci, trebaju platit radnici. Hoćemo li poskupit plaću, hoćemo. Hoćemo li bit konkurentni, nećemo. E pa vidite zato onaj nama PDV 25, a ne 17% jer smo stvorili enormni iznos umirovljenika svojim neuspješnim privatizacijskim procesima i to moramo nosit na svom bremenu. A u isto vrijeme ti umirovljenici su najveća sirotinja. Nismo u stanju dignut mirovine jer ih uopće ne pokrivamo iz mirovinskog prihoda nego iz PDV-a. Prema tome, dajte jedanputa da probamo raščistit. Uopće nije problem dignut zdravstveni doprinos i dignut mirovinski jer izvinite, svaka Vlada mora bit socijalna, mora imat socijalnu politiku, mora imat zdravstvenu zaštitu građana i da to ne plaća građani, a naročito ne bolesni i mora umirovljenik imat pristojnu mirovinu. A tko to mora platit, privreda. Gospodo, nijedan gram proizvoda ili usluge nećemo obavit ako to ugradimo u cijeni. Da, to je politika ove Vlade, rasteretit privrede, smanjit svaka opterećenja na teret ovog proračuna i selimo to na građane. I svjesni smo toga da su građani zbog toga siromašniji, da je njemu teško nosit ovu krizu. To je politika ove Vlade i možemo trpjet kritiku građana, ali da nam vi pokušavate poslat poruku da smo opteretili privredu, a mi smo 4 milijarde izgubili u proračunu davajući …. 4 milijarde koje su ko kruh potrebne za državne rashode i za veću socijalnu politiku Vlade. Prema tome to ne stoji, to ne stoji. I ako ćemo o PDV-u govorit, najveća korist je privredi jer je tamo gdje mi proizvodimo proizvod PDV je 10%. Na dobar dio hrane zato što smo ugrozili građane sa PDV-om općom stopom od 25% također smo skinuli na 10%, također na 10%. Ma nemojmo to zaboraviti, to su činjenice, to su novci dani privredi. A zašto privreda to ne vraća, zašto nije digla proizvodnju, zašto nije e pa onda ćemo se vratiti u strukturu. Do jučer smo poticali sve Vlade, nije bitno koja, potrošnju iz uvoza po 7 milijardi dolara je bio deficit na robnoj razmjeni Republike Hrvatske. Gurali smo robne centre, uvoz robe, prodaju, ovo ono, sve na kredit i došli do 47 milijardi. Najveći rast je bio u bankarstvu i kreditima prema građanima. Potrošnju smo dizali i bili uspješni, imali gospodarski rast, jer takav rast želimo. Ova je Vlada rekla mi takav rast ne vidimo. To je neodrživi rast. Mi želimo rast iz investicija zato se borimo da 6 milijardi investicija pokušamo povećati ovu godinu. Investicije jer one su novo radno mjesto, zapošljavanje ljude, a ne više potrošnja na kredit, ne više dizanje stranih kredita, ne više opterećivanje građana i ne više uvoz strane robe. I to smo rekli to je ta politika. To smo sad promijenili. A gospodarstvo je upravo u to ulagalo i plus toga najveći dio poduzetnika u što je ulagao? U nekretnine. I ako je 2007. američka kriza poslala poruku ne ulažite u nekretnine. Što smo gradili? Poslovne prostore, poslovne stanove, zone i sada ne znamo što sa tom robom, ne znamo što sa tim imovinama. Oni su nam postali teret i bankama i državi i pojedinom gospodarstveniku. E zato su krenuli u predstečajne nagodbe. I još će mnoge mjere poduzimati Vlada Republike da pomogne tom privatnom sektoru, da pomogne tom privatnom sektoru. Sami ne mogu riješiti krive investicije, sami se ne mogu riješiti imobilizirane imovine i to su akcije daljnje koje će Vlada poduzimati u narednom periodu. Dakle, kao što vidite Vlada se svakodnevno bavi privredom, ulaže u tu privredu i pokušava ispraviti promašaj. Imamo sasvim drukčiju politiku. U isto vrijeme jasno polažemo račune građanima i velimo da živite teže. I onda dolazimo do onog najbitnijeg – zaduženja. Još uvijek u ovoj Vladi vjerujemo da možemo svojim vlastitim sposobnostima pratiti to da više trošimo nego što poreza uberemo. I zato i jesmo odgovorni jer dvije godine provodimo fiskalnu konsolidaciju, ne dozvoljavamo enormnu potrošnju i nije nam lako svakomu reći ne može ovo, ne može ovo jer i 10 milijardi iznad proračuna je nešto što je vrlo opasno jer se za to moramo zadužiti ali još uvijek se možemo zadužiti. A onaj tko se želi igrati sa proglašavanjem bankrota, odbijanjem vraćanja dugova to još uvijek smatramo da ovoj Vladi nije potrebno poduzimati.
Vrijeme. Hvala ministre. Imamo prijavljeno nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi se javio Zoran Vinković, izvolite.
Evo uvaženi gospodine ministre, sad tek vidim da je Milanović, odnosno predsjednik Vlade prilikom prvog donošenja proračuna doista bio u pravu kada je rekao da je proračun jedna složena priča koju prosječni um, ljudski um ne može razumjeti. Na žalost ja neke stvari i razumijem i to dosta dobro razumijem i ja vidim da je namjera prije svega ministarstva isključivo pokrpati ove rupe na uštrb posebno građana, ali isto tako i na uštrb gospodarstva. I greška, osnovna greška kod vas je što vidite isključivo samo državni proračun, što ne vidite drugo osim tog državnog proračuna. Ispričavam se Buriću što širim opet ruke, ali to je evo moj stil. Pitate da ste gospodarstvo, odnosno tvrdite da ste gospodarstvu dali gotovo 4 milijarde kuna koji su neophodni kao kruh ovoj Vladi da bi povećala socijalna davanja. Pa kad spomenuh kruh, pa upravo smo na njega prije vremena podigli onaj PDV na 5%. Novi porezi koji se pripremaju to je odgovor mojim kolegama zastupnicima je onaj famozni porez na nekretnine koji se kaže da će se uvesti nakon lokalnih izbora, jer koga je blesavo uvoditi prije lokalnih izbora, odnosno tko bi glasao za tu političku opciju koja ga uvede. No, s druge strane PDV a to je prije svega jedan zakon doista spojenih posuda. Evo ja proizvodim cipele i ako su te cipele skuplje 2% a nisam Mika Špiljak da pokažem majstoru kako se to radi tada ću kupiti jedan par, neću kupiti dva. I to je činjenica. A sad vas pitam 4 milijarde je došlo ovako u gospodarstvo, dakle rasterećeno i to smo podržali. No, nismo podržali [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] povećanje, završavam, povećanje energenata 32% plin i 30% struje. Koliko je tu novaca uzeto gospodarstvu 8 milijardi kuna. Pitajte poslodavce.
Hvala kolega Vinkoviću. Imamo odgovor, ministar Linić. Izvolite ministre.
Nije ovoj Vladi stalo samo do proračuna, jer da joj je stalo samo do proračuna ne bi već u travnju mjesecu bio prvi reprogram da omogućimo privrednicima da svoje obveze reprogramiraju. Pa drugi reprogram, pa pravo da otpišu kamate. A isto tako dozvolit ćete preuzeti u ime Vlade na sebe odgovornost da kod predstečajne nagodbe pokuša okupiti sve vjerovnike te iste privrede koja je potpuno bankrotirala i da sad angažiramo preko 500 ljudi u državnoj upravi koji rade dan i noć da bi tim istim privrednicima u privatnom sektoru omogućio da se restrukturira. Ako to zaista nazivate punjenje proračuna jel ja pamtim da nekih zlonamjernih je bilo ono kao kadija ti sudi, kadija ti tuži sve će država naplatiti i uništiti prije vremena. Pa mi sve ulažemo, i administraciju i znanje ljudi i dio kapitala da zaista osposobimo privredu. Da, ovoj Vladi ulaganje u privredu, rasterećenje privrede, omogućavanje da ta privreda bude konkurentna na europskom tržištu prioritetan program. I to kroz izdatke u proračunu pokazujemo. A isto tako ono što vi pokušavate reći oko poreza na nekretnine pa vidite zdravstveni doprinos bi trebalo smanjiti sa sadašnjih 13 na 7. I to je program Vlade bio. Ali to znači prenijeti potrebna porezna opterećenja na bogate, na one koji imaju imovinu. Imovinu s kojom ne znaju što rade. Da, to je bio prijedlog Vlade. Kao što vidite, kao što smo prvih dva indeksna poena prenijeli na PDV daljnje je trebalo biti kako doći na zdravstveni doprinos 7%. Neprihvatljivo je da privreda plaća zdravstvenu zaštitu svim građanima. Kao što vidite gospodarstvo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Imamo sljedeću repliku, Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kolega Linić radi istine PDV u turizmu na 10% ono što ste vi govorili plahte i to, to je smanjeno 2006. godine sa 22 na 10%. Vi ste sada izmjenom Zakona o porezu na PDV-u smanjili 10% na ugostiteljske usluge. S tim da u tadašnjem zakonu je bilo, ako je bio puni pansion onda se plaćala stopa od 10% i na prehranu u hotelima jer smo htjeli stimulirati da restorani u hotelima rade itd. Tako da ako govorimo, ako je to sada pozitivno onda je vjerojatno bilo pozitivno i 2006. Prema tome, tada je veći dio PDV-a oslobođen nego sada. Međutim, ono što mi ovdje trebamo razlučiti, vi cijelo vrijeme želite spojiti pa mogu reći čak pomalo kruške i jabuke iako konačno kad se sve to skupa zbroji onda je to sve u istom košu. Međutim, kad pogledate prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna, neću ići daleko ići ću u 2011., onda ćete vidjeti da su prihodi državnog proračuna bili 6 milijardi manji nego danas, a rashodi državnog proračuna su bili za nekoliko stotina milijuna veći nego u današnjem proračunu. A vi velite da se smanjio deficit za 5 milijardi kuna i da je to posljedica ušteda u proračunu. Najveća posljedica smanjenja deficita je povećanje prihoda od poreza. I to je ono s čim ću se ja složiti da ste vi taj teret prebacili na hrvatske građane iako se baš ne slažem da je to trebalo tako biti. Mislim da je trebalo biti drugačije, ali dobro to je moja stvar. Ali mislim da ovdje previše energije i vremena trošimo na neke stvari koje nažalost neće dati nikakvu pozitivnu smjernicu niti vama u ministarstvu, niti vama u Vladi, a da ne govorim u realnom sektoru što će se dogoditi sutra. Jer nažalost ovaj proračun je posljedica nečega što se nije napravilo u 2012. godini. Međutim, najveći problem nije više ovaj Proračun RH nego proračun za 2014.
Hvala.
Jer ovo nas upućuje što će se dogoditi u 2014. godini jer se mnoge stvari ne čine. Vi ne možete u trećem mjesecu odlučiti da će investicije nositi privatni sektor, a ubuduće se priča da će to raditi javna poduzeća.
Hvala kolega Šuker. Imamo odgovor, ministar Linić. Izvolite ministre.
Ne želim nijednoj Vladi osporiti napore da kroz međustopu koja prije svega znači potrošnju domaćih dobara je potpora gospodarstva prema tom dijelu, ni vama za sve ono što ste učinili kroz međustope. Ali, ono što želim vrlo jasno reći u 2012. godini izgubljeno na ime smanjenja zdravstvenog doprinosa kompenzirano je sa povećanjem stope na PDV-u. Nulti učinak! Prema tome, porezne promjene u 2012. godini, poticaj gospodarstva, opterećenje građana nije donio ništa. Povećanje prihoda u 2012. godini je rezultat boljeg rada Ministarstva financija, rezultat boljeg rada Porezne uprave. Niz mjera koje su poduzete u naplati, posebno doprinosa, a dozvolit ćete doprinosi nisu samo problem punjenja proračuna jer neplaćanja mirovinskog doprinosa je i nesigurnost zaposlenih ljudi koji sutra neće ostvariti svoju mirovinu. Da, tu su učinjeni posebni i to je razlog 3 milijarde većeg rasta prihoda u 2012. Nikakvih poreznih ni većih stopa niti ja bih rekao presija prema građanima ili gospodarstvu. Samo efikasan rad Ministarstva financija.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Dinko Burić. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine ministre kad su te 4 milijarde tako velik doprinos hrvatskoj privredi a zašto je narastao broj nezaposlenih za 60 tisuća otkako ste vi preuzeli vladanje državom? Ako je to trebalo potaknuti zapošljavanje i biti direktna pomoć gospodarstvu i smanjenje doprinosa za zdravstvo i sve što ste radili i 3,2 milijarde i 1 milijarda. Zašto je naraslo za 60 tisuća nezaposlenih? Gdje je tu efekt onda tih mjera? To je jedna stvar. Druga stvar, kažete PDV nije porezno opterećenje. Ama nego šta je? Pa sami ste rekli da ste prebacili teret na građane. Porezno opterećenje ne za privredu nego za građane, na prvom koraku, ali u konačnici završi kod građana. I ono što ste bili pričali smanjenje PDV-a na ono što mi proizvodimo e nažalost gospodine ministre vjerojatno niste baš sasvim svjesni toga ili treba zaista otići među ljude. Ma ne proizvodimo mi to što se troši u našem turizmu. U turističkoj sezoni nećete naći nažalost i na sramotu proizvode proizvedene u Slavoniji i Baranji ili bilo gdje u Hrvatskoj nego iz uvoza. Zato ovakvim mjerama pa mi pomažemo robi iz uvoza stranim trgovačkim lancima, to je tragedija. Da je ovo točno, da je to naša roba onda bi to imalo efekta, nažalost nema, nažalost nema to je istina, kao što i jednako tako istina kad kažemo, vi ste rekli, igrat se sa bankrotom. Vi još uvijek ne razmišljate o tome. Bojim se da nije daleko dan kad ćemo trebat razmišljat ne samo o tome da kažemo onima koji nas deru lihvarskim kamatama dosta nego i da kažemo i sve što je nezakonito, privatizirano od INA-e, Plive svih onih koji sudjeluju.
Hvala kolega Buriću.
Hrvatskog telekoma, vratit Hrvatskoj državi i građanima ne samo upravljanje i socijalizam. To je naše nacionalno bogatstvo, vratit nama na raspolaganje i neće dobit odlazit onda ni MOL-u, ni Njemačkoj, ni bilo kome drugome.
Hvala. Kolega Buriću, kolega Buriću.
A mi mlijeko i hranu uvozimo danas, a ne da proizvodimo nažalost.
Kolega Buriću, hvala. Imamo odgovor na repliku, izvolite ministre.
Ajmo najprije na taj uvoz, da kao ministar financija prošlu godinu cijelu carinu sam digao na noge da zaustave uvoz nepotrebne hrane i da obustave kvote, i da kažnjavam svakog onog poduzetnika koji je došao na granicu a nije jednu kunu poreza platio, jednu kunu obveza prema državi nije platio. Da, to je radila Vlada Republike Hrvatske. Ali da ću ja vaše kolege u hotelu s kojima ste jako dobri tjerati što da kupuju, e to neću. Ali neću dozvoliti uvoz, kao što nisam dozvoljavao ni izvoz sijčke i drvene mase što je inače uobičajeno u Hrvatskoj jer ne treba ulagat u investicije ni … [[Govornik se ne razumije.]] niti sve ostalo. Tako otprilike razmišljaju ti isti poduzetnici. Da tu im je odgovor, promjena svijesti hrvatskih poduzetnika koji bi trebali shvatiti da hrvatsko bogatstvo treba služit za otvaranje radnih mjesta a ne za laganu zaradu na izvozu. I isto tako svi oni koji dobivaju potporu od 10% međustope na PDV-u da ne trebaju uvozit stranu robu nego se okrenut domaćem. Da, to je nešto, ali dozvolit ćete to je mentalno sklop treba promijeniti, vi se trebate nosit sa tim istim poduzetnicima koji isto ko i vi viču država Vlada nas je opteretila porezima, a u isto vrijeme što rade, uvoze nepotrebnu robu, uvoze nepotrebnu robu, švercaju i sve tako dalje. Dio privrednika se i tako ponaša, da ali znate nećemo ih mi uspjet preodgojit jer ako mi jasno dokazujemo da je 4 milijarde u proračunu manje jer se dalo njima pa što vi velite? Ne, mi smo ih porezno opteretili, pa ako smo ih porezno opteretili pa fala Bogu neku uvoze. Ova Vlada je neodgovorna prema njima. Koje mi to poruke šaljemo, kako mi to mislimo da ćemo utjecat na preodgoj poduzetnika koji mora bit hrvatsko, i hrvatsko treba trošit.
Hvala ministre.
E neće, ako im šaljete poruku da ih opterećujemo.
Hvala. Sljedeća replika … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Buriću molim vas, molim vas kolegice i kolege bit će prilike, bit prilike. Sljedeća replika Branko Hrg. Izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vi ste gospodine ministre rekli da nije bilo nikakvih novih opterećenja poreznih, a znamo da je od 1.1. uveden PDV na osnovne živežne namirnice od 5%, a nije trebao bit od 1.1. Znači opredjeljenje udara na građane je prisutno, vi ste i sami to nekoliko puta naglasili da se je Vlada kukuriku koalicije usmjerila na opterećenje građana i da pokušava riješiti probleme gospodarstva. Meni se čini da bi građanima Hrvatske bilo bolje da se je Vlada usmjerila na opterećenje gospodarstva jer bi onda vjerojatno građani bolje živjeli. To bi tako izgledalo u vašem ovom dijelu i ovom smislu. Činjenica je da očito ne živimo u istoj državi, da očito da se onaj sindrom Vlade Republike Hrvatske i ministara stavlja u jednu poziciju da ne razumiju i ne vide što građani govore, što građani rade i kako građani žive. Tako da u svakom slučaju te sve olakšice, ta sva porezna "rasterećenja" su rezultirala definitivno samo novim problemima. A kazao je jedan ugledni gospodarstvenik hrvatski pred par mjeseci ovako: "Veli, čini mi se da je naš problem u Hrvatskoj što ministar financija koji revno radi svoj posao ide barem 6 mjeseci ispred ministara koji bi trebali razvijati gospodarstvo. I veli, prije nego oni što naprave on već uspije sve pokupiti i onda u principu na kraju više ničega nema. " Tako kaže gospodarstvenik, ugledan je, stvarno mnogi ga poznaju, njegova je definicija ja samo prenosim. I kad si o njoj razmišljam sve mi se više sviđa, ali vaše naznake o smanjenju PDV-a na prehranu meni se sviđaju i nadam se da ćete [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] smanjiti PDV na prehranu ukupno na 10%.
Hvala. Imamo odgovor. Izvolite ministre Liniću.
Da, tako je i 5% uvođenja zaštitne stope od 1.1. je bio opet udar na građane, opet opterećenje građana ali samo zato da bi privreda mogla lakše funkcionirat i život. I to ova Vlada nikad nije zaobilazila istinu i otvoreno građanima rekla koja je naša politika. Da, sve one zaštitne namirnice koje su bile na nultoj stopi prebačene su od 1.1. na 5%, da opet prema građanima, opet. I sve je to točno, ali to nema veze mi zato govorimo da smo mogli dati 4 milijarde privredi, a kako ta privreda vraća, kao što vidite pokušava preživjet, pokušava ispraviti svoje pogrešne promašene investicije pokušava na neki način nagodit se s vjerovnicima i pokušavao održat proizvodnju. I usputno upušta ta ista privreda 60 tisuća radnih mjesta za razliku recimo od onih koji su uspješni kao telekom, Ina koji ne ulažu, ne zapošljavaju, ne grabe. Da to je, to je činjenica u Hrvatskoj, ali mi o tome ne razgovaramo jer ovdje je bitno vodit polemiku tko je loš političar, tko nije i pravo se dodvorit. Da li mi govorimo o onim ogromnim tvrtkama koje ne ulažu a mogli su jer su imali dobre profite a mogli su ulagat i mogli su zapošljavat ljude. Ne, mi odmećemo od njih i o njima ne otvaramo raspravu. Prema tome nismo mi političari nikakvi. Mi samo jasno pokušavamo reći, potrošnja će padat. Opterećujemo u ovom trenutku građane a privreda će imati poticaja i mogućnost da pokušamo dogovorit da ipak ona mora krenuti u investicije. Sa ovakvim polemikama koje mi vodimo ne znam kako ćemo mi završit. A kad se tiče porezne odgovornosti i plaćanja poreza, pričat u krizi se ne treba biti odgovoran i platit mu da mi velimo najmanji je problem prihod u proračunu ali lojalna utakmica će biti prisutna. Onaj tko ne plaća neće bit jer treba štiti onog tko plaća. I to je jedina poruka ministra financija.
Hvala. Sljedeća replika Dražen Đurović. Izvolite kolega Đurović.
Pa evo gospodine ministre kad je bilo riječ o predstečajnoj nagodbi bez obzira što je vaš predsjednik Vlade nas nazvao u HDSSB-u danas nekakvom udrugom folkloraša. Vi se vjerojatno sjećate da smo vam dali vrlo jasnu potporu kao klub za predstečajnu nagodbu i dalje smatramo da je to jedna dobra i solidna mjera i na neki način iskazali povjerenje u tu mjeru koja naravno nije idealna ali ima svoj pozitivan učinak ukoliko se uspije provesti onako kako je zamišljena i uz ove izmjene koje su sad učinjene a vjerojatno će trebati učiniti još izmjena. No kad je riječ o ideji da ćete vi iz zdravstvene doprinose pokrit iz ovog velikog poreza na nekretnine, napravit nekakav salto mortale prelijevanjem iz jednog izvora na jedan sasvim drugi rashod koji s time nema veze. Mislim da je to jedna potpuno promašena uopće teorijska zavjesa koja se u provedbi ne može uopće provesti. Mislim zdravstveni sustav se mora financirati iz nekih zdravstvenih fondova ili iz zdravstvenih osiguranja i to jedanput će morat biti definirano u onim okvirima u kojima će za to bit novaca. Mislim da uopće ova ideja sama po sebi jednostavno neće biti izvediva. Kad je riječ o Ekvadoru slučajno sam bio u Ekvadoru tjedan dana. Moram priznat narod je vrlo zadovoljan, puno optimističniji trenutno nego što je u Hrvatskoj, ljudi su jako zadovoljni što je njihova država nacionalizirala naftnu industriju i što u ovom trenutku dizel u Ekvadoru košta dvije kune po litri, a benzin četiri što je cijena hrane puno niža i što imaju jednu Vladu koja iskazuje povjerenje. Naravno nije idealno i što imaju stope rasta od 5, 8 % otprilike na razini godine. Četvrta stvar, pitanje umirovljenika, ja ponekad osjećam kao da vi na neki način možda malo drugačije dišete od većine Vlade ili možda nekad niste sinkronizirani. Možda niste bili ni upućeni primjerice u zakon o dadiljama koji smo nedavno donijeli u Hrvatskom saboru. Mi imamo jedan veliki resurs primjerice mladih umirovljenika dijelom očeva neovisne radne sposobnosti a donosimo zakon kojim praktično umjesto da otvorimo prostor, da dio tih ljudi se na neki način uključuje u tržište rada i ovakav zakon i sličan tim ljudima potpuno onemogućujemo da se na neki način možda i vrati kroz fleksibilno radno zakonodavstvo dijelom na tržište rada.
Hvala. Imamo odgovor ministar Linić.
Pa budimo iskreni, jednoglasna odluka u Hrvatskom saboru koja je jedan potpuno novi zakon podržala je pokazao da je svima nama itekako bilo stalo da popravimo vrlo teško stanje solventnosti i likvidnosti u hrvatskom gospodarstvu. Od strane Vlade RH ogroman poticaj za sve nas je bio upravo to razumijevanje da barem na tom zakonu pokažemo taj zajednički interes da aktivnom politikom Vlade možemo utjecati na veće razumijevanje između vjerovnika, dužnika, uskraćivanje postupka jel evidentno privreda više nema nikakvih vremenskih mogućnosti da oteže sa procesijom. Što se tiče nacionalizacije probajte shvatiti, tu su različiti politički programi, nitko od nas ne misli nacionalizirat, mi u Vladi uvijek razmišljamo, kako privatni sektor uvesti u sve ono što je tržišna ekonomija, što je tržište a ne ono što su monopoli. Znači privatizacija monopola, transporta, prijevoza neće biti sve ostalo mi ćemo prioritet. I tu se razlikujemo, po tome su različiti politički programi. I nemam što u tom dijelu više dodati.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre ova vaša intervencija ustvari željela bih mnoštvo stvari reći ali jednostavno naše se niti mentalni sklopovi niti koncepcije ne pokalapaju pa onda je to ustvari bespredmetno. Ali ima jedna stvar na koju bih ipak vam željela skrenuti pozornost, prvi put kad ste spomenuli da je prošle godine smanjen uvoz i da je uravnotežena platna bilanca misla sam ajde dobro pusti. Ali onda ste to ponovo naveli kao svoj naročit uspjeh. Ma jasno je gospodine ministre da je uvoz smanjen ali to je posljedica onoga što se dogodilo sa gospodarstvom i to je posljedica onog da je BDP pao za 2%, pa nemojte nas uvjeravati da je ravnoteža u platnoj bilanci na ovoj razini gospodarskog stanja nešto izvrsno jer naime u toj godini industrijski materijali oliti intermedijarni proizvodni možda ćete me bolje razumjeti. Njihov je uvoz smanjen 4,1%. Uvoz hrane je povećan 2,8%. Uvoz prijevoznih sredstava je povećan 6% i kapitalnih proizvoda za 1,8 ali on čini nekih 10% uvoza. Dakle, nema ništa od te supstitucije proizvodnje o kojoj vi govorite jel je naš izvoz istovremeno ostao nepromijenjen, a razlozi zbog kojih je uvoz smanjen jest što ustvari gospodarstvo staje. I ono u čemu se mi jednostavno ne slažemo i možemo tu raspravljati do ujutro, vi jednostavno ne vidite kako i na koji način mjere koje poduzimate svakim danom to gospodarstvo sve više i više zaustavljaju.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, ministar Linić. Izvolite.
Prema tome dati poticaj gospodarstvu od 4 milijarde kuna to je mjera koja ne daje rezultate, to se slažemo. Ali vi smatrate da to ne treba. trebalo je gospodarstvo opteretiti za 4 milijarde kuna. To je vaš prijedlog politike. Mi smo trebali 4 milijarde opteretiti gospodarstvo, tada bi ono išlo u investicije, tada bi ono postiglo izvanredne rezultate. Ja moram reći zaista smo dva svijeta, to u moj mozak ne ide. Dati poticaj, riješiti njihovu nelikvidnost, pokušavati se boriti protiv njihove insolventnosti, pokušavati osposobiti da ne otpuštaju radnike. Ja ne vidim na koji drugi način, ne vidim. Ali vi ste imali priliku to pokazati i 5 godina krize niste uspjeli. Prema tome, koji je to model? Što to trebamo učiniti? I ponovno ponavljam najveću tragediju, da li ćemo mi ozbiljno odgovoriti zbog čega je naše gospodarstvo neproduktivno, zbog čega je slabo sa izvozom, zbog čega je pogrešno investiralo? Ajde mi odgovorite. Pa tko je to gospodarstvo tjerao da ulaže u šoping centre, u trgovačke centre, u robne centre, da ulaže u stanove, u poslovne prostore i ulaže u imobiliziranu imovinu koja sada nije u funkciji nego samo opterećuje bankarski sustav i gospodarski sustav. To je ono što je hrvatsko gospodarstvo čini. Tko je kriv da su državna poduzeća počela zapošljavat administrativne radnike, politike podobne, a prestali investirati? To mi morate objasniti.
Hvala. Imamo sljedeća replika Boro Grubišić. Izvolite kolega.
A tko je kriv, gospodine ministre da odmah nastavim, znamo koliko je zaposleno u posljednje vrijeme podobnih pa prema tome, a administrativnih djelatnika u državi. Ali nisam to htio reći. Ja cijenim vaše napore, zaista cijenim vaše napore i vidi ste da ste srcem i dušom u ovoj materiji i pristupate sa entuzijazmom i vi i vaše službe. No ponekad je put u pakao popločen dobrim namjerama pa evo i vidimo rezultate i pokazatelje ekonomske, gospodarske od povećanja broja nezaposlenih pa nadalje. Evo govorili ste i o ovom oprostu za doprinose za zdravstvo … socijalno ajde nema tu mi smo stari ljudi pa još uvijek govorimo to. međutim, bilo bi jako lijepo kada bi bilo 2 milijuna zaposlenih pa da onda ova 2% iznosi neku i kada bi svi primali plaću i plaćali doprinose onda bi to bila jako velika brojka i značajna za naše zdravstvo i za Ministarstvo zdravlja. No nažalost nije tako i bojim se da vi ste izračunali da je to 3 milijarde kuna čini mi se ali neću reći da sumnjam, imate neki izračun, ali bilo bi puno bolje kada bi bio puno veći broj zaposlenih. Nadalje govorili ste o tome da se smanjio uvoz, da su povećane cijene jedino bijele tehnike i automobila. Pa valjda je to razlog što evo i vi kao država i Vlada kupujete 1700 automobila, nažalost nema domaćih automobila nego upravo na stranom tržištu. Ja sam nešto izračunao da će to sve skupa koštati sa troškovima svim negdje oko 50 milijuna eura. 50 milijuna eura kada pretvorimo u kune i kada ove brojke koje spominjemo ovdje u svezi svih i postotke itd. je relativno u ovoj situaciji veliki novac. Jeli potreba ili nije, to je gospodin Milanović već rekao pa je zatvorio kao svima nama usta. U svakom slučaju podupirem vaše napore za fiskalnu konsolidaciju i u borbi protiv nelikvidnosti. Kako je rekao moj kolega Burić, nešto tu ne štima jer sve ide naopako, ono što bi trebalo ići gore ne ide, a ono što treba ići dolje imamo situaciju takvu.
Vrijeme. Hvala lijepa. Na repliku odgovara ministar Linić.
U državnom proračunu nećete naći rashode za 1500 automobila. Govorimo o troškovima redovnim kroz lizing ugovore, a to nije kupnja automobila. Prema tome govorimo o ogromnom broju vozila potrebnim za potrebe inspekcija, za potrebe policije. Prema tome to niti su skupi niti su veliki automobili. Ono što je istina imamo zaista devijantnih ponašanja kod pojedinih direktora, ravnatelja koji kupuju ili obrnuto opet uzimaju na lizing skupe automobile. I Vlada se neprekidno bori sa bitkom za racionalno trošenje, sa tim da trgovačka društva smanje svoje rashode i da počinju novac koji ubiru po raznim osnovama od građana uložiti u investicije. To je vrlo, vrlo teška borba. Nažalost koji puta i ja bih rekao sa ovakvim negativnim pojavama i neugodna, ali budite uvjereni, trgovačka društva će biti konsolidirani, rashodi u trgovačkim društvima će biti značajno smanjeni, investicije će napokon početi u javnom sektoru. To je posao Vlade i rezultate toga Vlada treba položiti račune.
Iduća replika zastupnik Dujomor Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče, gospodine ministre, vi ste rekli da ste odteretiri privredu, odnosno gospodarstvo. I to je točno, ja se sa time slažem. Da niste opteretili gospodarstvo ali niste dali krila gospodarstvu koji je bio osnovni zadatak kao i poslanje ove Vlade. Nije to borba za seksualni odgoj u školama, ni za prava ovih ili onih, manjinskih nekih skupina, da kažem, da me krivo ne shvate, ovo je centralno pitanje Hrvatske države. Zbog toga ova Vlada treba dati krila gospodarstvu. A to niste dali. Zašto? Ako mi nismo u pravu, onda zašto danas ovo razgovaramo. U pravu smo, niste dali. Imate volju za vladati, znači imate volju, svako želi biti na vlasti. Imate snagu, imate ruku koliko god hoćete, imate medije, šta ćemo proći pričati. Imate, ako hoćete i narod. Narod šuti, pa i oporbu. Svi na neki način bi željeli da budu dobro, da bude dobro, jer smo svi prestrašeni, nezaposlenosti i siromaštva, svatko bi želio da bude dobro a nije dobro. Znači što tu fali gospodine ministre? Fali da vi nama kažete, vi objašnjavate što vi činite, ali ne kažete što to treba napraviti da to bude dobro. To je ono što mene, a ja ću vam kazati u čemu je stvar. Zaustavljena je kriminalna neka privreda, to su oni narkobossovi i građene kićastih kuća, to je u redu za državu. Ali nema prodaje betona, ni parketa. Zaustavljena je u dobroj mjeri siva ekonomija. I to je isto dobro i to je trebala država napraviti, ali na neki način to je isto poremetilo i potrošnju. Zaustavljen je javni sektor, znate zbog čega? Jer direktor Koračević ne smije ništa potpisati, mora pitati prije DORH-a, smije li potpisati tamo kupnju neke, šta ja znam, ili smije li uopće u to … [[Govornik se ne razumije.]] Bili su tri mjeseca i … [[Govornik se ne razumije.]] direktori, sada će doći naći pa će biti bolje. Nije, ostalo je stanje isto, jer je ostao sistem u državi isti. Direktori nema [[Upadica: Vrijeme.]] Samo malo, dakle, privatni kapital, to je ono ključ stvari, oko 130 milijardi u bankama niste ga očepili. I zadnje dopustite gospodine predsjedniče, potpredsjedniče 156 puta spomenuto ovdje zdravstveni… [[Govornik se ne razumije.]] da ste dvije milijarde uzeli zdravstvu. A što ste vi napravili uzimajući 2 milijarde, što niste rekli, uzimamo udrugama 2 milijarde i to je to. A ne ste uzeli, digli ste PDV i zaprijetili ste porezima na mirovinu i time ste sludili cijelu državu. I tih 2 milijarde što ste zdravstvu na neki način uzeli to ne vrijedi ove štete koju ste tom mjerom napravili.
Kolega Marasoviću, morate naučiti koristit vrijeme, ono je za vas propisano kao za sve druge. Ja sam vas sada pustio, da ne kažete da sam zločest prema vama, zao, ali naučite koristiti vrijeme. Koristiti će vam to, još mandat traje 3 godine. Odgovor na repliku, ministar Linić.
Hrvatskom zdravstvu nije uzeta niti jedna kuna, smanjeni su doprinosi, 3 milijarde je dano gospodarstvu, građani Hrvatske su plaćajući dva indeksa poena više PDV-a dali tih tri milijarde. Prema tome ni kune zdravstvu nije uzeto. Ni kune. Građani su to dali. Kada govorite o krilima Vlade, ta krila Vlade ne postoje, Vlada Zorana Milanovića je ta koja daje potporu gospodarstvu a teret prenosi na građane. Građani su ti koji nose teret krize, neuspješne privrede i njihovih dugova. Građani. I to je došlo do krajnjih granica, do krajnjih granica. Ni umirovljenici više to ne mogu, ni građani to više ne mogu. I tu je odgovor, nema krila, nema krila. Jer oni koji su siromasi, oni koji jedva proživljavaju oni su do sada bili ta krila. I još su to učinili i u 2012. godini. I to su jasne poruke. Priču o tome da Vlada ima te mogućnosti, da Vlada to zna, da Vlada ima te novce, pa to su priče za malu djecu. Proračun vam pokazuje tko daje a tko prima. Da, građani su bili krila a mi smo ta krila do kraja opteretili. I zato je odgovor, nema daljnjeg ulaganja, privreda se mora polako sama prilagoditi postojećoj situaciji a zdravstvo vam nije niti jednom kunom opterećeno.
I posljednja zastupnik Đuro Popijač izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, model dirigirane ekonomije raspao se 1990. godine. I teško ćete ga vi uskrsnuti nekakvom vašom idejom preodgoja. Ne znam zapravo da li je bolje da nas ti jadni gospodarstvenici, privrednici kako ih vi zovete sada gledaju ili ne jer sve što ste danas izrekli, zapravo dodatno ubija svaku volju da se u ovoj državi, pod ovakvom Vladom bilo tko bavi bilo kakvim ozbiljnim poduzetništvom. Vi nas uporno i danas i čitavo ovo vrijeme otkada ste na vlasti uvjeravate i sve te evo privrednike, gospodarstvenike da je sve ono što vi činite najbolje na svijetu za njih a oni nikako da to razumiju i nikako da to prihvate i nikako da to implementiraju u svoj … [[Govornik se ne razumije.]] život. Vi ne razumijete ništa. Vi ste morali nakon godine i pol dana shvatiti kakve su katastrofalne posljedice vaše mjere donijeli. 5,5% je manja industrijska proizvodnja, 60 tisuća ljudi je upravo iz realnog sektora došlo na Zavod za zapošljavanje. Poduzetnici su racionalna bića. Vi ih nećete uspjeti natjerati niti na investicije, niti na proizvodnju, niti na bilo kakvu poduzetničku inicijativu. Vi ih gurate iz poduzetništva. Vaša je uloga da stvorite okruženje, da stvorite okolnosti i preduvjete da to privatno poduzetništvo može funkcionirati i raditi. Prestanite se baviti na način kao što ste to vi bavite privatnim poduzetnicima, uostalom čitavo se vrijeme samo svađate s njima. Pa i Ustavni sud vam je to rekao što misli o vama. I o vašim mjerama, a brojke vam najbolje to govore. Vi ste danas ovdje sami, očigledno je i Vlada spala na jedno slovo što se tiče gospodarstva ali netko je već danas rekao, vaše mjere su koliko se god vi trudili potpuno pogrešno. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, ministar Linić.
Mogao bi očekivat da mi to bilo tko reče, ali teško da od vas to mogu primiti. 5 godina krize, 5 godina krize, 120 hiljada izgubljenih radnih mjesta, 120 hiljada i dugovi 44 milijarde. Tko je to stvorio? Vlada Zorana Milanovića, Slavko Linić? Jel to vladino rješavanje problema hrvatske ekonomije? 120 tisuća radnih mjesta u 5 godina krize i 44 milijarde nenaplaćenih potraživanja, registriranih, a inače daleko više. Prema tome pokušajte shvatiti, ono što ste kroz 5 godina zaspali i niste rješavali krizu, ova Vlada pokušava ovim mjerama, pokušava ovim mjerama. Vi imate bolje rješenje, nisam ga čuo, zaista ga nisam do sada čuo. Moram reći nisam ga čuo. Ne slažete se s Vladinim mjerama, da, to su vladine mjere, okrenuti gospodarstvenicima. Da li će oni ulagat, neće ulagat, pa to je vaše, slažem se s vama, pa zašto bi telekom ulagao, neka otpušta ljude, nek ih šalje doma, ne treba, postigao je ono što hoće. Ne treba ih kritizirati, jel tako, ne treba govoriti da je to neprihvatljivo, da imamo još itekoliko ulagat u telekom, da smo nezadovoljni sa cijenama, da treba to promijeniti. Vi smatrate da to mi nemamo pravo govoriti. Mi imamo to pravo govoriti, da, imamo. Poduzetnici koji ne plaćaju iako je Zakon o financijskom poslovanju točno definirao kako ne plaćaju u roku od 60 dana, nemaju ni namjeru. Ne rješavaju problem zaduženjem, ne, nego opterećivanjem domaće proizvodnje, ne plaćaju, stavljaju ih u probleme. Jesu to problemi među gospodarstvenicima, ali politički bolje napadati Vladu nego otvoreno govoriti o ovakvim nelojalnim utakmicama, o ovakvim ponašanjima pojedinih gospodarstvenika [[Upadica Stazić: Hvala. Vrijeme.]] Ali je isto tako vrlo jasna poruka, lojalnu utakmicu hoćemo i podržavat ćemo one koji korektno igraju na tržištu.
Zahvaljujem. Sada je na redu klub SDSS-a pa pozivam poštovanog zastupnika Milorada Pupovca za govornicu.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Bilo je iznimno zanimljivo slušati raspravu, posebno u pojedinim segmentima, a posebno istrajnosti i strasti koje su pojedini diskutanti pokazali ovdje, prije svega naš ministar. I ja neću govoriti ni o neoliberalizmu niti ću govoriti o socijalizmu, neću govoriti ni o slaboj državi koju bi htjeli poduzetnici, ni o jačoj državi koju bi htjeli građani, a posebno radnici. Samo ću reći jednu stvar prije nego što pređem na nešto što je mali segment u vašem rebalansu gospodine ministre. Nema nikakve sumnje da kad su ovdje već spominjana krila ili tri važne komponente, da jednu koju vi razvijate u Vladi ustrajno, sa respektom koji većina nas osjeća u tome, slagali se ili ne slagali se sa vašim mjerama, nema nikakve sumnje da mjere fiskalne politike koje poduzimate i pokušavate ih još obogatiti sa drugim mjerama koje idu sa strane, bez mjera koje su iz sfere monetarne politike i ekonomske politike, mogu donosit rezultate ali ne trajno. Mjere monetarne politike koje smo vidjeli da ste vi povremeno aktivirali u razgovorima sa premijerom i razgovorima sa akterima monetarne politike su važna komponenta ovoga što vi radite, bolje znate nego ja. Neki kolege su ovdje spominjali fragmente toga. S druge strane mjere ekonomske politike, to nije samo pitanje Vlade koja je godinu i nešto u uredu, to je pitanje i Vlade u kojoj je bio ministar Šuker ministar financija i gospođa Dalić također. Nama dugo prilično gledano nedostaje ekonomska politika. I u mjeri u kojoj vi uspijete sa svojim mjerama konsolidirati financije državne, u kojoj mjeri uspijete stvoriti red u financijama i stvoriti pretpostavke za neku moguću ekonomsku politiku i za raspravu o monetarnoj politici, to će biti dobre pretpostavke za ono što Hrvatskoj treba. A ono što sam htio kazati, onaj mali segment koji sam i jutros naznačio u pitanju koje sam postavljao zamjeniku ministra regionalnog razvoja, a koji je obuhvaćen i ovim prijedlogom rebalansa proračuna. Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova bi trebalo imati smanjenje za 103 milijuna i 900 tisuća kuna, od toga 85 milijuna kuna za stambeno zbrinjavanje na područjima posebne državne skrbi što je oko 30% te stavke. Vrlo često su programi stambenog zbrinjavanja, bez obzira da li je riječ o gradnji obiteljskih kuća ili je riječ o izgradnji stambenih objekata sa stanovima ili pak o dodjeli građevinskog materijala, bili u proteklim godinama jedina ozbiljnija privredna aktivnost, jedino što je povećavalo zapošljenje na tim područjima. Mi ćemo im sa ovim smanjenjem od 85 milijuna kuna ozbiljno podrezati te mogućnosti. Ako imate gospodine ministre, a vi vjerojatno to ne možete imati u vidu s obzirom na sve drugo što morate imati u vidu, ali zato sam odlučio da to kažem ovdje sa ove govornice, ako uzmete činjenicu da u proteklih godinu dana nije bilo dodjeljivanja građevinskog materijala, da u proteklih godinu dana nije bilo izgradnje obiteljskih kuća i nije bilo izgradnje stambenih objekata za one koji su tražili stambeno zbrinjavanje na području posebne državne skrbi. I ako će još dva do tri mjeseca trebati da se bilo šta pokrene onda mi imamo dvostruku teškoću. I ako još sa smanjenjem ovim kod onih koji to trebaju raditi izazovete pomjeranje, dakle da kasnije počinju raspisivati natječaje onda gospodine ministre imamo zapravo ozbiljan problem jer nećemo realizirati ono što smo u obavezi kao Vlada kada je posrijedi Program stambenog zbrinjavanja, a reći ću vam samo sljedeće brojke. Ostalo nam je još hiljadu dvjesto i trinaest zahtjeva na području PPDS-a samo za bivše nosioce stanarskih prava ne računajući sve druge mlade obitelji koje dolaze, koje želimo zadržati na tom području, koji su uglavnom naseljeničke i doseljeničke. Isto tako dvije hiljade i trideset i tri zahtjeva bivših nosilaca stanarskog prava izvan područja PPDS-a, ukupno dakle 3246. Sa ovih 85 milijuna kuna nema nikakve sumnje da su mogućnosti i šanse ministarstva da realizira nešto od ovih odobrenih zahtjev bitno smanjen. I iz tog razloga gospodine ministre moram postaviti pitanje nije li postojao neki drugi način da se unutar ovog ministarstva ili drugih ministarstava ovih 85 milijuna kuna na drugi način osigura smanjenjem. Zašto baš ovdje na ovoj stavci? Zašto baš na ovom mjestu? Da se to uradilo na nekim drugim stavkama i na drugom mjestu nema nikakve sumnje da bi se manje osjetilo, ali ovako nakon godinu i nešto dana praktički neefikasnoga odnosa prema ovoj problematici mi dobijamo sad još i smanjenje. Vi ćete reći vjerojatno je razlog bili su neefikasni pa ako sam im smanjio onda je to razlog. Ali nisu ljudi krivi zato što je do toga došlo, niti sam ja kriv koji bih trebao pred te ljude izaći već u narednom tjednu ili u narednom mjesecu i objasniti im zašto se to dogodilo. Iz tog razloga gospodine ministre mi očekujemo da nađemo načina da se s jedne strane ovo kašnjenje, a s druge strane ovo smanjenje kompenzira na drugi način ako ne u ovoj prilici, onda u prvoj sljedećoj prilici. Drugo što bih htio reći jeste razvoj potpomognutih područja, stavka za koju je bilo osigurano skromnih 100 milijuna kuna. Skidamo 9 milijuna kuna. Jutros sam čitao podatke o stopi nezaposlenosti na pojedinim područjima. Neka mi nitko ne zamjeri što nisam spomenuo ili što neću spomenuti neka druga područja, ali ako na području Udbine gdje imamo povratničko i naseljeničko stanovništvo imamo 76% nezaposlenosti. Ako na području Darde sad je to bliže ovome što ste vi govorili i što proteklih dana slušamo da govorite imamo 68% nezaposlenih od kojih velik broj je nekad radio u nekom velikom kombinatu na području Baranje, a sad ne radi. Mi moramo nešto promijeniti u tom smislu. Mi od vas ne očekujemo da stvarate socijalističku državu, ali državu koja će stvoriti pretpostavke za ravnopravan život na teritoriju Republike Hrvatske da. Državu koja će ljudima gdje god da žive stvoriti mogućnost da se zapošljavaju, a ne da slušam svoje studente koji dolaze iz Dalmacije i koji kažu da, otići ću kući radi sezonskoga posla, kad diplomiram doći ću u Zagreb da bih tražila ili tražio trajni posao. Takvu Hrvatsku mi sigurno ne trebamo. A kao što to vrijedi za Dalmaciju, bez obzira da li govorim o Vodicama ili govorim o Šibeniku tako bi to trebalo vrijediti i za Dardu i trebalo bi vrijediti za Udbinu. I u tom smislu gospodine ministre volio bih ukoliko biste u osvrtu na naša izlaganja kazali kako mislite i na koji način mislite ovih 85 milijuna kuna koji su neophodni za realizaciju ovih programa osigurati i u kojem mogućem vremenskom roku i kako možemo zajedno otkloniti izgubljeno vrijeme i neefikasnost koja se u tom pojavila. A što se tiče vašeg spora koji se ovdje vodi i koji se ovih dana vodi u vezi sa pitanjem raspodjele tereta krize. Da, vi ste doista u prvom dijelu, prvoj godini teret krize uglavnom prebacili na leđa građana. Sada jeste momenat da se taj teret krize i prebaci na teret poslodavaca. Ljudi ne mogu više izdržati sa ovolikim prihodima i koliko odredite kolika je minimalna zarada u Republici Hrvatskoj onda jamčite socijalnu i ekonomsku stabilnost. I u tom smislu što se nas tiče i našeg razumijevanja tiče ove stvari imat ćete podršku. Ali vas isto tako molimo da udvostručimo naše snage oko toga. Danas u ovoj raspravi nije bilo prilike i nisam smatrao da je potrebno, ali ono što mi se čini da je iznimno potrebno, iznimno važno za uspjeh ovoga što poduzimate jeste usklađenost monetarne politike i jeste razvijanje elemenata ekonomske politike. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Za repliku se javio poštovani Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Da, kolega Pupovac javio sam se za repliku baš vama i čekao sam ustvari da vi raspravljate jer sama neozbiljnost predlaganja ovog rebalansa proračuna i njegova besmislenost se vidi na tome da smo mi prije 4 tjedna u ovom Visokom domu raspravili o tome da iz Ministarstva regionalnog razvoja se miče jedan dio poslova i da se osniva ured. Bilo bi logično da je danas predlagatelj na ovu plenarnu sjednicu došao sa prijedlogom amandmana Vlade. Međutim, danas na početku rasprave predsjednik Hrvatskog sabora je rekao kako i na koji način se mogu predlagati amandmani. I ako se već na Ministarstvu regionalnog razvoja smanjilo 100 i koliko 5 ili 6 milijuna kuna onda se postavlja pitanje iz kojih sredstava će se financirati taj ured? Jer morat ćete tako sukladno Poslovniku ovog Sabora i Zakonu o proračunu morat ćete skinuti sa jedne pozicije da bi se osigurala sredstva. Kažem, ne događa se da je ovaj prijedlog rebalansa proračuna raspravljen na sjednici jučer a da što ja znam mi sutra usvajamo zakon. Nego radi se o vremenu od preko tri tjedna. Dakle, rebalans proračuna je usvojen prije dva ili tri tjedna, a mi smo Zakon o osnivanju ovog ureda raspravljali u 4 tjedna. To samo pokazuje jednu da kažem, bez obzira koliko mi govorili o homogenosti, o vođenju brige oko fiskalne discipline itd. osnivati jedan potpuno novi ured tijekom godine je vrlo neozbiljno, a onda ako još imate uz to rebalans proračuna, a tim rebalansom proračuna ne predvidite sredstva za funkcioniranje tog ureda postavlja se jedno elementarno pitanje kad će se to dogoditi? Ili, ako će to Vlada napraviti otkud će namaknuti ta sredstva? Hvala lijepa.
Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Kolega Šuker mi naravno dijelimo istu brigu kao što vjerujem da je dijeli i ministar kad je posrijedi i Državni ured za stambeno zbrinjavanje i za obnovu. I točno je da smo mi prije 4 tjedna raspravili i da smo usvojili izmjene zakona u Vladi, kao što je naravno točno da ta uredba stupa na snagu sutra i vjerojatno je to razlog, ali ministar će to bolje objasniti, vjerojatno je to razlog zbog čega nije došlo do uvrštavanja u proračun stavki za Državni ured za stambeno zbrinjavanje i za obnovu. Ali, zato postoje klubovi ovdje i klub SDSS-a će ukoliko to ne učini Vlada a i ukoliko učini klub SDSS-a je danas podnio amandman na ovaj prijedlog rebalansa kako bi se u njega onda uvrstila stavka koja se tiče Državnog ureda za stambeno zbrinjavanje i obnovu.
Čut ćemo sada i repliku uvaženog Josipa Borića.
Hvala lijepo. Pa ja evo isto želim replicirati gospodinu Pupovcu jer konačno već smo raspravljali mi o ovom državnom uredu jedanput, tada je bio ovdje ministar uprave, a sada ćemo u ovom sazivu znači na ovoj sjednici raspraviti još dva zakona koji su posljedica osnivanja novog državnog ureda a sada vidimo i amandman koji fali u proračunu da bi uopće državni ured mogao profunkcionirati. Ja sam jučer pokušao saznati koja će biti uloga tog državnog ureda jer svi znamo da su državni uredi birokracija i administracija, ali je problem infrastrukture i izgradnje i svega onoga što je radilo izvorno Ministarstvo regionalnog razvoja kao najbolje i najekipiranije koje to jedino može riješiti. Ne mogu nikako saznati koja je funkcija tog državnog ureda. A mijenjaju se tri zakona da bi to uopće profunkcioniralo i sada još i amandman Vlade. Hoćemo li mi s tim državnim uredom nešto ubrzati ili ćemo još dodatno otežati taj isti problem o kojem govorite i koji je sasvim zasigurno i opravdan? Da li ćemo mi to ubrzati sa državnim uredom? Ja mislim da nećemo jer sam uspio onako iz izlaganja pomoćnika ministra saznati da će se on baviti isključivo nekakvim žalbama u drugom stupnju tih istih ljudi koji imaju pravo na zbrinjavanje. Ali to ne rješava temeljni problem ovaj o kojem ste govorili da se kasni, da se ne gradi, da se ne mogu naći oni koji to mogu napraviti i potrošiti novce i zato ministar financija skida. I to je činjenica. Hoće li državni ured omogućiti efikasnije to? Osobno znajući kako funkcionira sustav bojim se.
I na ovu repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Jedno je sasvim sigurno da pitanje efikasnosti Ministarstva regionalnog razvoja ne ovisi o radu Ministarstva financija, bar ne u ovoj situaciji, ne u ovom slučaju koliko naša saznanja govore. Smisao oformljivanja ovog Državnog ureda za stambeno zbrinjavanje i obnovu jeste koliko mi razumijemo stvar i u mjeri u kojoj smo mogli sudjelovati u raspravi oko toga da se pojača efikasnost i da se ono što je predstavljalo teškoće u funkcioniranju u proteklih godinu dana otkloni a što se tiče troškova samoga državnog ureda neće ih biti zato što će postojeći ljudi koji rade u Ministarstvu regionalnog razvoja ili u Agenciji za promet nekretninama naprosto raditi taj posao i ekipirati se da bi ga mogli brže i efikasnije raditi.
Za riječ se sada javio ministar financija Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupniče možda najprije odgovor. Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova sa ulaskom Hrvatske u EU dobiva daleko, daleko teže poslove, možemo reći i prioritetnije poslove jer jednostavno oni postaju zaduženi za kompletnu strategiju i politiku Vlade u kojoj se moraju definirati reforme, analizirati predložene reforme i ubiti pratiti ostvarenje tih reformi. Sve strateške investicije koje će biti praćene iz europskih fondova također u tom fondu. S druge strane kako nosioci, ja bih rekao koordinacije za neophodne reforme oni će biti i koordinatori prema projektu europskog semestra u kojemu će se analizirati i fiskalna odgovornost RH, proračuni RH i utjecaji reforme na stabilnost fiskalne politike. Prema tome, sa takvim obvezama teško je očekivat da će povećati efikasnost u politici stambene izgradnje za zbrinjavanje povratnika. I to je razlog da je Vlada ocijenila ako želimo podići efikasnost da to pokušamo prebaciti na zasebni ured gdje će to onda biti prioritet, a ne ja bih rekao usputni ili manje prioritetan posao. Kod Ministarstva financija to je bio razlog da smo vidjeli lošu efikasnost pa sada organizacione promjene, jednostavno ocjenjujemo da se predviđena sredstva neće utrošiti u ovoj godini. Ostaje na nama da organizacijom ureda podignemo efikasnost i da nadoknadimo u idućim proračunima sredstva da na neki način uspijemo ostvariti dio programa koji je ubiti i predviđen. Tako da ja vjerujem da će predložena organizacija dati veće efekte i da tada ćemo razmišljati o vraćanju sredstva a ne rezanju. Kad govorimo o sukladnosti monetarne i ekonomske politike ne želeći ulaziti u raspravu što monetarna vlast može ili ne može učiniti s obzirom na moguće emisije novaca, na moguće financiranje naših deficita koje mi stvaramo sa ovakvom ekonomskom politikom gdje trošimo više nego što oporezujemo a sami vidimo da su porezna opterećenja teška i za privredu i za građane. Prema tome, očito je da je vrlo teško vršiti daljnja opterećenja, ali s druge strane i provoditi mjere štednje na prosječnim plaćama ili prosječnim mirovinama koje ne osiguravaju ni minimalnu životne egzistencije. Jednostavno to je za bilo koju Vladu vrlo, vrlo teški projekt. I tada bilo kakva greška i promašaj još i u monetarnoj politici jednostavno ne bi doveli do rješenja ove naše krize. Često je ovdje rečeno zašto ne učinimo ovo, ne proglasimo nacionalizaciju, zašto ne objavimo neplaćanje? Iz jednostavnog razloga što su to mjere koje nama ne bi pomogli riješiti krizu, ne bi jer kako što vidite neovisno koliko mjera imamo prema gospodarstvu to gospodarstvo nije u stanju pokrenuti niti investicijski ciklus, niti nastaviti proizvodni ciklus. Dapače još uvijek otpušta zaposlene, još uvijek. Ostaje pitanje u čemu je to problem? Pa evidentno u potpuno promašenim investicijama u zadnjih 5, 6 godina, u pogrešnim ulaganjima. A tamo gdje bi trebalo ulagat, gdje imamo dobit, gdje imamo kapital tamo nažalost nema ulaganja, nema ulaganja jer očito ocjenjuju da povrat tih ulaganja i nije tako interesantan pa se jednostavno rađe špekulira sa sredstvima financijskima. Ali neovisno o tome Vlada i nadalje vodi svoju politiku potpore gospodarstva i moram reći da jedna od sljedećih zajedničkih mjera, kad zaista mogu ovdje otvoreno reći da imamo dobru suradnju sa monetarnom vlašću, je kako ubiti dio prljavih portfelja banaka, ali i promašenih investicija gospodarstva maknuti iz gospodarstva, i iz banaka, da bi učinili posljednji pokušaj da se gospodarstvo rastereti promašaja i da se tada može okrenuti ulaganje u aktivnost, u proizvodnju u kojoj se bavi. Prema tome, nastojat ćemo zajedničkim mjerama Narodne banke i Vlade Republike Hrvatske predložiti nove mjere rasterećenja gospodarstva i promašenih investicija. I vjerujem da ćemo u raspravama u ovom Saboru pokušati ocijeniti koliko su te mjere prihvatljive za gospodarstvo i koliko mogu dati efekte napokon u vraćanju radnika sa zavoda za zapošljavanje i ulaganje. Prema tome, u ovakvoj situaciji itekako je važna zajednička suradnja monetarne i fiskalne vlasti. Imali smo je u prošloj godini, imate ćemo ju i u ovoj godini. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na ovo izlaganje imamo prijavljenu 1. repliku. Zoran Vinković. Izvolite.
Evo uvaženi gospodine ministre složio bih se s kolegom Pupovcem. Između ostalog ovaj rebalans proračuna upravo smanjuje dakle pozicije od Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva gospodarstva, Ministarstva prometa, smanjuje sredstva i za obnovu. Pustimo na stranu efikasnost ili neefikasnost koja se dešavala u zadnje vrijeme ili u posljednjih godinu dana, ali smanjenje tih sredstava očigledno pokazuje da se i onaj plan investicija koji se trebao dešavati u Hrvatskoj jer praktično ovo su sve kapitalne investicije upravo i smanjenje određenih potpora za investicije i samog proračuna, očigledno ne može ostaviti. Imali smo i Zakon o investicijskom okruženju. Imali smo čak i onaj odlazak gotovo cjelokupne Vlade u Katar gdje je praktično bilo rečeno da je sada to mačji kašalj. Evo slušao sam jučer izjavu predsjednika Vlade, međutim očigledno do investicija Hrvatska i domaćih investicija isto tako i stranih investicija ima vrlo malo. Upravo je Hrvatskoj potreban jedan new dil koji će pokrenuti hrvatsko gospodarstvo kroz investicije, ne samo kroz rasterećenje gospodarstva. Mi prije svega trebamo smanjiti one inpute koji ulaze u gospodarstvo a to su cijene energenata. Imamo najskuplji plin i najskuplju struju u okruženju. Nažalost nama su javna poduzeća postali i najveći gubitaši. S druge strane jedan od izlazaka tražite izlaz i ovo je prijedlog da konačno krenemo putem decentralizacije jer ovo što sad imamo je apsolutno neprihvatljivo da svega 3% sredstava ili četiri posto svih poreznih prihoda idu prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave koje na ovaj način se ne može uključiti u obnovu gospodarstva. Evo to je jedan od načina izlaska. Hvala lijepa.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo već je poprilično kasno a čini se da ćemo i nakon ovog dugačkog dana još ovdje sjediti. Međutim možda su ovi kasniji sati i ovako mali broj kolega u dvorani. Možda su ustvari prilika da se na jedan stvaran i realan način zapitamo što mi tu ustvari radimo i što hoćemo i možda iskoristimo ove večernje sate da izađemo iz konteksta političke rasprave i političke diskusije na način kako je ona demonstrirana ovdje danas a koja se svodi na iznalaženje mnogobrojnih razloga kako bi se potencirala rasprava mi ili vi, međutim od toga neke posebno velike koristi nema. Danas dok je trajao aktualan sat, dopustite da načinim ovu osobnu intervenciju. Razmišljala sam u ovome trenutku dok se u Hrvatskom saboru npr. predsjednik Vlade i predsjednik Sabora dovikuju i dogovaraju tko će kome dati poslovnik, neki ljudi su pokušavali naći posao, neki su pokušavali naplatiti račune, neki su pokušavali sklopiti neki novi posao i sve im je to išlo vrlo teško. Međutim unutar zidova ovog doma vodila se je nekakva larpurlartistička rasprava. Mislim stoga da svi oni brojevi, svi oni pokazatelji koji su opetovano ovdje brojni zastupnici navodili gledajući na njih na ovaj ili onaj način ustvari pokazuju da je krajnje vrijeme ili je možda već prošlo ponoć, da je već pet iza dvanaest da realno i stvarno sagledamo naš gospodarski problem, da koji traje dugo, kriza traje pet godina, protegla se je kroz tri Vlade. Dio problema generiran je naravno i prije te krize. Međutim ono što još uvijek se traži i čeka jest odgovor na pitanje kako to ustvari riješiti i da li ovaj rebalans nudi taj odgovor ja bih pokušala pogledati kroz tri pitanja. Da li ovaj rebalans jamči nesmetano izvršavanje proračuna s 2013. na način da se ministar financija i drugi dužnosnici koji se bave ekonomijom koncentriraju na druge gospodarske probleme i da se proračun izvršava nesmetano u tehničkom procesu kao što bi to trebalo i biti. Bojim se da ne. Zato što je već i sada na rashodnoj strani jasno da neke stavke ne štimaju i ne poklapaju se sa izvršenjem. Taj problem ovaj rebalans ne skida s dnevnog reda. Dakle problem urednog izvršavanja proračuna. Da li ovaj rebalans omogućava zaokret u ekonomskoj politici, da li on donosi išta novo, da li donosi neka nova rješenja koja će prekinuti negativne trendove koje bih ja sad ovdje mogla nabrajati i potkrepljivati brojevima ali je potpuno nepotrebno jer ih svi znamo i tu je nažalost odgovor ne jer proračun zadržava strukturu i zadržava sve one probleme o kojima smo već govorili i koji daju rezultate koje daju. Dakle ni sa aspekta neke novine, nekog zaokreta u ekonomskoj politici ovaj rebalans nije i ne nudi odgovor. Da li je moguće ovaj rebalans nudi odgovore na i pokušava preduhitriti neka pitanja i probleme sa kojima ćemo se suočiti kada uđemo u EU a vezano za pitanja tzv. europskog semestra, sudjelovanja Hrvatske u europskom semestru i sveg onog u suštini ekonomskog nadzora koje će kao i na drugim državama članicama i nad Hrvatskom početi provoditi komisija kada postanemo članica na što se naše institucije već ponešto pripremaju jer dobrovoljno sudjeluju u ovogodišnjem europskom semestru. Pa bojim se ni na ta pitanja ne daje odgovor ovaj rebalans i ne to samo što se deficit zadržava u visini koja je veća od tri posto pa će se o tome povesti rasprava kada postanemo članica EU pa će se pokrenuti neke procedure itd. i tako bliže. Nije tu Hrvatska naravno jedina, ali ono što je puno važnije i što će i u EU postati problem i pitanje jest kako će Hrvatska pokrenuti oporavak i rast. Postavit će se pitanje i strukturnih reformi i tržišta rada i državne administracije i sva pitanja o kojima se ustvari ovdje raspravlja u ovom Saboru samo možda će i nadam se možda će tada Vlada imati više respekta prema tim pitanjima pa će na njih formulirati odgovor. Dakle, čini mi se da ni na jedna od ova tri pitanja rebalans ne daje korektan i konkretan odgovor. I zato ustvari HDZ neće podržati rebalans. Ali ono što je puno bitnije, niti jedan rebalans, niti jedan proračun predložen na način na koji se predlažu proračuni i rebalansi u ovome Saboru neće donijeti odgovore na ova pitanja sve dok se bilo proračun, bilo rebalans predlaže kao samostalan, izoliran dokument, sve dok se mi međusobno uvjeravamo i pokušavamo ovdje jedan drugome dokazati tko od nas bolje razumije ekonomske podatke koje s njima može bolje manevrirati, manipulirati i argumentirati i artikulirati efektniji argument. Ne, neće doći bojim se do promjene u gospodarskom stanju Hrvatske sve dok ovdje ne vidimo bilo proračun, bilo rebalans koji će pratiti jasan konzistentan trogodišni, barem trogodišnji ako ne i više od toga plan rasta, plan razvoja, plan oporavka. Ja ne govorim ovdje ni o jednom političkom programu, ni o programu 21, ni o predizbornom programu HDZ-a ili bilo koje druge stranke, govorim o ekonomskom programu koji će sadržavati jasne mjere koje će se poduzeti u kojim rokovima i kako. I ponajmanje su to proračunske i fiskalne mjere. I zato mi u suštini, a govorili su o tome i neki zastupnici ovdje danas i imamo pogrešnoga čovjeka. Ministar financija je ovdje pred nama, brani proračun, ali upravo i najveći problem našega sadašnjeg ministra financija je taj što je on preaktivan, a ostali njegovi kolege su sasvim nevidljivi i sasvim inertni u mjerama koje poduzimaju. A oni su ti koji bi s jedne strane trebali raditi i poduzimati i provoditi mjere koje se tiču i strukturnih reformi, i koji se tiču i uvjeta poslovanja, i koji se tiču i administrativnih barijera i zakonodavnih barijera i svega onoga što se ustvari u suštini i u stvarnosti prepoznaje kao problem hrvatskoga rasta. Stoga mislim da bi i Hrvatski sabor i svi mi ovdje zajedno trebali naći snage upravo u prepoznavanju i priznavanju da gospodarski problemi s kojima se suočava Hrvatska su teški, da je stanje sve gore i da nažalost sve ovo u što nas je ministar pokušao uvjeriti realnost demantira i da je zato vrijeme za vjerodostojan ekonomski zaokret. Zaokret kojim bi Vlada jasno pokazala što će i kako će i u kojim vremenskim rokovima raditi kako ne bismo stalno bili suočeni sa raznoraznim iznenađenjima. Tu je ministre problem i razlika u našem mentalnom sklopu. Vi ste utrošili puno energije danas tumačeći nam što ste sve radili i znamo mi to, ne daje rezultate. I sami se pitate zašto ne daje rezultate. Zato jer mnoge od stvari koje ste radili i nisu bile loše, nedvojbeno je bilo dobrih poteza ali oni se ne mogu povezati u jednu konzistentnu, jasnu ekonomsku cjelinu. I taj privatni sektor o kojem toliko govorite ne može iščitati jasno niti signale niti namjere, posebno što ga zbunjujete svakodnevnim razmjenama ne tako ugodnih riječi, da ne kažem optužbama. Ako mjere koje ste poduzeli ne daju rezultate, a jasno je da ne daju pa možda bi bilo vrijeme upitati se i da nešto ipak s tim mjerama nije uredu. Vi spominjete preodgoj poduzetnika, ta je riječ meni sasvim strana, ali ako već vi razmišljate o preodgoju hrvatskih poduzetnika jel kao nešto s njima nije uredu, pa zašto onda ne poslušate ono što govore strani poduzetnici. Evo prekjučer je u Zadru održan Gospodarski forum u čast bivšeg američkog ministra trgovine Browna. Njih ne treba preodgajati, oni su taj primjer, model poduzetnika i govore isto ono što govore i hrvatski. Administracija, sporost, kompliciranost, nemogućnost uopće realizacije poduzetničke ideje i gubitak uopće volje da se dalje na poslovima radi poduzetničkim jer Hrvatska je na to jednostavno slabo, sporo ili nikako osjetljiva. I nije to problem koji je sada se stvorio od kada ste vi postali ministar, postoji taj problem i od prije. Kada i kako je stvoren ne znam, ali očigledno ako svatko i domaći poduzetnici i strani i njemački i američki, njemački ministar, potpredsjednik Vlade je govorio isto. Ako se stalno daju otprilike isti savjeti kako i zbog čega Hrvatska je zapela u ovom glibu krize pa možda bi bilo vrijeme i poslušati nešto od toga. Možda umjesto preodgoja poduzetnika možda bi bilo dobro preodgojiti državnu strukturu, državnu administraciju, tu firmu kojoj je ustvari Vlada na čelu jer u mnogim segmentima način na koji ona posluje je ta generička prepreka … [[Govornik se ne razumije.]] I vi ste se ovdje pitali zašto ne investiraju? Pa, ne treba vam zato znanstveno istraživanje, svaki će vam reći, ne može dobiti dozvolu, ne može dobiti koncesije se ne rješavaju. Iz nepoznatog razloga, ja to nikada ne mogu shvatiti postoje neka ograničenja na ulaganja u vjetro elektrane, a s jedne strane govorimo da će to biti naš prioritet, vi ste spominjali energetiku. Pa zar ne mislite da je došlo vrijeme da Vlada razmotri i dopusti mogućnost da i ta cjelokupna struktura kojoj se nalazi na čelu je možda također dio problema. A dio problema koji se vama onda reflektira i u proračunu. Zato jer sve što ste pokušali učiniti na smanjivanju rashoda niti u jednom trenutku nije išlo za promjenom načina na koji ti rashodni sustavi funkcioniraju. Tako je, niste naslijedili neko izvrsno i ekspanzivno gospodarsko stanje, slažem se. Ali isto tako iznimno mi je žao što niste prepoznali da ste naslijedili vremenski trenutak i atmosferu u kojoj su stvari bile dovedene do točke da su vam bili otvoreni prostori za provođenje reformi. I reforme državne administracije i reforme zdravstva i reforme subvencija, ne smanjivanje rashoda na papiru nego stvarna promjena načina i sustava na koji, načina i principa na kojima ti sustavi funkcioniraju. Jer dok se to ne dogodi, neće biti stabilnog smanjivanja državnih rashoda u proračunu i vi to znate. Stoga, ja bih zaključila ovo izlaganje i pozvala bih vas, ministre, ponovo ćemo ove godine sigurno imati proračun pred sobom u nekoj vrsti rebalansa. Donesite taj proračun zajedno sa konzistentnim i sveobuhvatnim planom gospodarskog rasta. Ne političkim obećanjima, ne dobrim željama nego stvarnim ekonomskim planom. A u njegovoj izradi vjerujem da će vam rado pomoći i Europska komisija. Zato smo na kraju konca pregovarali, zato stupamo u članstvo pa i u nekim segmentima … [[Govornik se ne razumije.]] pomoći. Hvala lijepo.
Kolegice Dalić imati ćete vremena završiti misao, jer vam repliciraju iz vašeg kluba. … [[Upadica se ne čuje.]] Imate tri replike pa ćete im moći odgovoriti, završiti misao. Dakle, prva replika, poštovani Ivan Šuker.
Gospodine potpredsjedniče ovo repliciranje u ime kluba sam naslijedio od vas. … [[Upadica se ne čuje.]] Jeste, vi i kolega Maras ste to radili vrlo uspješno kada ste htjeli razvlačiti, mislim da je ovo smiješno što već govorite replika u ime kluba, no, to je vaše pravo, pa pričajte i dalje. Ali dok ste vi tu replicirali onda je to bilo divno i krasno. No, kolegice Dalić, ja sam htio samo nešto reći ustvari, nadopuniti se na ono što ste vi govorili. Je da sve ove sile političke ili ovakve rasprave ukoliko se ne primijeni svijest u razmišljanju i promišljanju onih koji koriste i troše ovaj proračun se ne može dogoditi ništa. Dakle, bio je nekakav program gospodarskog oporavka koji se nekome sviđao ili ne sviđao, ali on je zaustavio negativne trendove u ovoj državi. I sa pada gospodarstva je doveo do toga da smo mi 2011. u dva kvartala imali pozitivna kretanja na kraju godine i to je sve skupa završilo sa nulom. E sada, što se događa? Ovaj proračun kada ga pogledate ovako predloženog onda je bilo vrlo interesantno vidjeti koliko u njemu sudjeluju oni koji ga troše. To su prije svega gospodarski ministri. Ako mi govorimo o tome da s jedne strane pomažemo gospodarstvu, s druge strane 4 gospodarska ministarstva su … [[Govornik se ne razumije.]] a dva ministarstva u koja navodno treba investirati to su Ministarstvo prosvjete i Ministarstvo zdravstva su, isto na određeni način skresani, ne ovdje u nominalnom dijelu nego onome infrastrukturnom dijelu. I tu je problem i ministra financija i problem ove Vlade, što u ovom cijelom projektu pomoći gospodarstva ne sudjeluje cijela Vlada. Projekat se vodi parcijalno i onda sve te skupa mjere kada se slože onda se više puta sudaraju a ne da jedni drugima pomažu a rezultat svega toga skupa je ova vojska nezaposlenih i konstantan pad bruto domaćeg proizvoda.
Druga replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo kolegice Dalić, vi ste pokušali detektirati problem aktualnog proračuna za 2013. i ovog rebalansa i mislim da ste dobro to napravili i tu ima jedna izreka koja kaže da nema tog vjetra koji bi bio naklonjen onome tko ne zna kamo ide. Mislim da je to problem u ovom slučaju jer ministar financija hoće nešto, ide negdje. Međutim ovih 19 ostalih ima osjećaj ponekad da možda ujutro dođu na posao a ne znaju što će raditi taj dan. A problema koliko hoćemo. Evo navesti ću primjer samo energetika od koje su svi mnogo očekivali. Bilo je najava s početka mandata, gradit ćemo Plomin, gradit ćemo Omblu, hidroelektrana Senj, Kosinj, Molve itd. biti ćemo izvoznici energije itd.. Onda je krenulo restrukturiranje firme pa se izdalo jedno 500 milijuna dolara obveznica, pa se podigla cijena struje 20% i rezultat firme na kraju godine milijun kuna više nego 2011. godine dobit 72 milijuna kuna. Najveća investicija u ovoj godini izgradnja zgrade za upravu u Kupskoj 100 milijuna kuna, moderan namještaj i sve ostalo. Znači najprije se moramo razmjestiti, treba nam dvije, tri godine dok se mi razmjestimo, dok počnemo nešto raditi i onda pričamo priču kako ćemo mi nešto napraviti. To je problem. Ali onda vidimo problem u onim privatnim firmama, oni postaju na neki način državni neprijatelj br. 1. oni su krivi što su građani siromašni, što se otpuštaju itd., itd.. A država istovremeno generira nered unutar javnih poduzeća koji su prošlu godinu završili gotovo svi u nekakvim minusima. Svi u nekakvim minusima a 2011. su poslovali u plusu. Što se to desilo? Ne znamo gdje idemo i koji zadatak imamo. To je osnova ove priče a naravno onda se ispostavi račun građanima i oni moraju platiti upravo tu zgradu u Kupskoj kao najbolju investiciju HEP-a u 2013. godini, a na stranu gdje ćemo završit s Plominom i svim ostalim pričama i o energetskoj neovisnosti. To je problem.
Na ovu repliku odgovara poštovana Martina Dalić.
Pa da, u nastavku toga što ste govorili kolega dobro ste rekli, ako već pitate. Mislim također da sve ovo što se zbiva i što ste lijepo opisali rezultira naravno i u pojavi ideja i tendencija koje se ne bi smjele javljati, posebno se ne bi smjele javljati u zemlji koja za manje od dva mjeseca namjerava postati članica Europske unije pa smo mi danas čuli u Hrvatskom saboru da se spominju riječi kao nacionalizacija, da se spominju neki južnoamerički recepti, u potpunosti recepti izvan konteksta i vremena. Spominju se i otvaraju se pitanja monetarne emisije, ignorirajući i ne želeći vidjeti pogubnost takvih rješenja za hrvatske građane. Međutim, ne čudim se ja ustvari tome što se te i takve ideje javljaju jer takve ideje se javljaju i posljedica su ustvari nemogućnosti da se vidi svjetlo na kraju tunela jer u tome je najveći problem što mi danas nažalost ne vidimo svjetlo na kraju tunela i danas 10.04., ali prošlo je 3,5 mjeseca od tekuće godine, mi nažalost ne vidimo niti jedan pokazatelj, niti jednu brojčicu koja bi mogla opravdati ovih očekivanih i projiciranih 0,7% rasta. Stoga ta naša stvarnost pokazuje i tendencije koje se u njoj javljaju, da je potreban drugačiji, vjerodostojan put koji će promijeniti depresivna očekivanja koja su tako zavladala našom zemljom.
Treća replika, poštovani Jasen Mesić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospođo Dalić, možda vama nije poznat ovaj izraz preodgoj, meni je. On se koristi u kazneno-popravnim domovima i u institucijama tog tipa. Ja sam imao, na sreću sam imao prijatelje iz takvih institucija, evo na koje su te neke mjere i utjecale pozitivno u smislu preodgoja. Ali imali ste potpuno pravo kad ste rekli da je možda preaktivan ministar financija, da drugi ministri ga ne prate svojom aktivnošću. To sam govorio kad smo govorili kad se donosio proračun koji ćemo evo uskoro rebalansirati . Prošle godine recimo su tako potpuno zaboravili iz Ministarstva kulture napisati u proračunu povrat onih sredstava koji se investiraju u audiovizualnoj djelatnosti u Republici Hrvatskoj, potpuno ih zaboravili napisati. Zamislite onda kako se ti drugi ministri i ministrice sekiraju oko eventualnih ekonomskih efekata koje može postići i sektor kulture jer u Europskoj uniji postiže, 4% BDP-a ostvaruje, zapošljava više od 4% zaposlenih u Europskoj uniji. Zamislite kad se uvodi potpuno nova stavka kojom će se financirati neprofitni mediji, dakle u vrijeme kad je kriza, kad svi nekako želimo od ovo malo državnog novca koji je ostao u proračunu, ne, taj će se još dio novaca oduzeti od elektronskih medija koji zapošljavaju više od 2000 ljudi i s tim će se financirati neprofitni mediji, bez obzira da li su oni zaduženi za određenu promociju javnog interesa ili nisu … za tu promociju. Glavno da su neprofitni. Dakle u vrijeme kad svi pričamo kako se izvući iz krize mi otvaramo potpuno nove proračunske stavke i ja ne znam kako to na koordinacijama, vladinim koordinacijama prolazi. Kad ste vi bili ministrica financija takve stvari nisu mogle proći. Hvala.
Za riječ se sada javio ministar financija Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice zastupnice, počeo sam svoje izlaganje vrlo jasno i glasno, razlog donošenja proračuna su loše ostvareni rezultati koje nitko od nas ne osporava, loše ekonomsko okruženje i posebno neefikasnost u podizanju investicija i ciklusa razvoja. Prema tome, ova Vlada ne predlaže rebalans radi promjene politike, promjene strategije niti bilo kakvih ja bih rekao ekonomskih politika. Ovo je realnost i to je razlog zašto već nakon tri mjeseca mijenjamo proračun. Za nas je to postupak o kojem ćemo uvijek raspravljati u ovom Saboru. Danas sam svoju okosnicu dao prema privatnom sektoru jer prošlu godinu ste dobrim dijelom baš mene kritizirali da sam okosnicu razvoja vidio u javnim investicijama, u državnim firmama jer sam zaista ocijenio da je tragična situacija u privatnom sektoru, da su petogodišnjom krizom iscrpljeni, da su iscrpljeni potpuno pogrešnom politikom ulaganja i zaista za mene osobno izlaz je bila državna investicija. Državne investicije posebno u energetici, lukama i željeznici. Prema tome, danas nisam o tome govorio jer to smatram da je i nadalje jedan od najvećih mogućnosti da pokažemo ono što vi velite svjetlo na izlazu iz tunela i da pokažemo građanima da ima mogućnost, da imamo mogućnost izlaska iz toga pa ćemo govoriti o tim javnim poduzećima. U pet zadnjih godina krize prestali su investirati. Neuspješna 2012. godina kao investicijska godina za Vladu u tim trgovačkim društvima je veća od svih prethodnih pet godina izuzev 2008., veća. Prema tome, trgovačka društva su služili za visoke plaće, za visoke rashode bez ikakvih interesa za ulaganje, obustavili su razvoj Hrvatske neovisno da li su to hidroelektrane, termoelektrane, da li su to alternativni izvori, da li su to luke, da li je to željeznica. Potpuno je zaustavljen bilo kakav razvoj. Nećemo govoriti o željeznici koji je trošio enormne novce proračuna kroz subvencije. A što se plaćalo? Visoke plaće zaposlenih u Hrvatskim željeznicama. Visoke plaće, da to je ono što je život i zašto je hrvatski razvoj stao. Potpuna neefikasnost javnih trgovačkih društava. Prošlu godinu dani posebni napori da pokušamo dio tih društava strukturno promijeniti. Nešto se učinilo. Ocjena moglo se i više, najmanje kritična ocjena moglo se i više. I da, javni sektor i treba i bit će najveći dio učinka ako želimo ostvariti 0,7. To je razlog zašto Vlada posebno daje pažnju nadzoru nad investicijama, posebno. Pokušavamo podignut tu efikasnost. Imamo problema. Da, da. Nema planova, planovi nedorečeni bez građevinskih dozvola. Nakon pet godina neinvestiranja i to na žalost nalazimo. Prošlu godinu strukturiranje, promjene također nismo ulagali, a ima kadrova, ima zaposlenih. A to su problemi s kojima se nosimo. To su zaista problemi s kojima se mi nosimo. Ali ja sam taj koji jesam optimista i mislim da može se puno, ali sam prihvatio vašu kritiku da u tom razvoju treba učestvovati i privatni sektor iz razloga što se na teret građana jako puno u njih uložilo, a taj privatni sektor također može prestati otpuštati radnike i nastaviti određene procese. Da, to je moguće pogotovo oni koji stvaraju profite, ja o njima govorim, promjeni i zaokretu njihovog ponašanja neovisno što možda ne vide profitabilnost i interes ulagati u Hrvatsku, neovisno što mnogi otvaraju firme samo da bi nešto na brzinu izvezli, uvezli i bez zapošljavanja stvorili dobit ne plaćajući čak ni poreze. Da, to je bio mentalni sklop dobrog dijela hrvatskih gospodarstvenika. Dobro, mogli ste vidjet popis enormnih dugova takvog gospodarstva, mogli ste provjerit koliko je zaposlenih bilo, pa biste vidjeli da nije bilo bog zna što. Mogli ste vidjeti kolku su štetu nanijeli ovakvim ponašanjem. Da, to je nešto što moramo promijeniti. To moramo promijeniti. A vi koji pokušavate poslat poruke da želimo mijenjati mentalni sklop onih koji korektno plaćaju, koji su zgroženi postupcima Ministarstva financija jer neprekidno otpisujemo dugove. I pitaju se jesu li normalni. Žive u državi koja u 10 godina otpisuje dugove. 2003., 2013. u deset godina ponavljamo postupke otpisa dugova. Jel' to normalno? Jel' to kvalitetna poruka svima onima koji pošteno rade i djeluju u Republici Hrvatskoj? Da, to moramo promijeniti. To bitno moramo promijeniti. U tome se razlikujemo i vjerojatno ćemo se razlikovati. Problem Vlade Republike Hrvatske nije iz administrativnih barijera. Pokušali smo taj dio riješiti čime? Tako da predložimo Zakon o strateškim investicijama. Odmah se vide oni koji će mutiti, krasti, prodavati. Prema tome, da li smo rekli hajmo doraditi taj zakon. Učinimo nešto da zaista skratimo procedure neovisno o ovlastima lokalne sredine, neovisno o ovlastima mnogih ministarstava, skratimo procedure, utvrdimo što je to strateška investicija. Da, to je jedna od mjera kako ćemo ubrzati, kako ćemo tim strancima reći da su dobro došli i da ih neće administracija zaustaviti. Da, to zaista želimo učiniti. Vidjet ćemo koliko ćemo uspjeti se dogovoriti oko toga. Otvorili smo raspravu o zaštiti okoliša. Projekt termoelektrane je projekt nekoliko Vlada kad govorimo o Plominu. Zapeli smo na raspravi ugljen ili plin iako taj projekt samo zna za termoelektranu na ugljen. Tako smo zapeli u to. Što ćemo sječ, nećemo sječ, hoćemo li nastavit, nećemo nastavit, da ne govorim o Ombli i ostalim projektima. Da, to su problemi koji jesu pred Vladom koja ako želi biti efikasna mora skratiti procedure. Da li ćemo uspjet u tome? Pa vidjet ćemo. Znate za mene najteži dio posla u prošloj godini je besplodno pregovaranje sa sindikatima, besplodno, jednostavno kolektivni ugovori koji su bili zavavek dolazim iz primorskog kraja, zavavek nisam ih ja kreirao, netko drugi je. Morali smo mijenjati zakon da ih ukinemo. Da, što je trebalo prekinut, obustavit rad sindikata i donijeti odluke Vlade. Besplodno pregovaranje to je bio najteži dio posla. Hoćemo govoriti da u te iste kolektivne ugovore zamislite sindikati su Vladi uspjeli uvaliti u prethodnom mandatu da su i koeficijenti stvar pregovora sa sindikatima. Vlada nije imala nikakva prava, nikakva. I to smo uspjeli naći u kolektivnim ugovorima, da i to. A mi sada pokušavamo reći da bi trebalo stvoriti veću efikasnost u upravi. A problem je promjena, gubimo vrijeme na tim promjenama. Kako kad pokušavamo zaista poslati poruke da li je ova Vlada efikasna ili nije što je sve trebala učiniti onda se postavlja pitanje a što nam je to od dokumenata ostavljeno? Prema tome, mijenja se i mijenjat će se. Ali onda je još jedna vrlo jasna poruka mnogi još nisu postali svjesni što za Vladu znači ulazak u EU. Nema ni razvoja, bit će rezanja jer Vlada će polagati račune za prekomjernu potrošnju, za deficite i za neefikasnost u provođenju reformi. A onda budite uvjereni da će mnogi ugovori koje su neki sklapali neodgovorno biti van snage.
Sada slijede replike. Prvo, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre pažljivo sam vas slušao pa sam stekao dojam da ste vi u istom trenutku i optimista i realista, a to ne može biti. Jer kaže izreka da je pesimista onaj čovjek koji vidi mrak u tunelu, optimista vidi svjetlo na kraju tunela, a realista vidi da je to svjetlo na kraju tunela vlak. Ako me razumijete što hoću reći. I onda ste rekli da živimo u državi u kojoj se 10 godina otpisuju poduzetnicima dugovanja. Ajmo sada na građane, kakav je naš odnos ili odnos ove vlasti prema tim građanima? I oni žive u ovoj državi. Reći ću vam primjer ovrha. Mi danas imamo u državi 40 tisuća više u zadnjih godinu i pol dana blokiranih računa nego 2011. godine, gotovo 250 tisuća građana s tekućim računima. To nije samo 250 tisuća građana to je gotovo 800 tisuća ljudi ako ćemo gledati čitave obitelji. Od toga njih 200 tisuća ima zaštićene račune na kojima im se odvaja dio. Zašto njima ne otpišemo dio dugovanja tj. onaj najgori dio, one zatezne kamate? Je li normalno da na jednom dugovanju koje nitko ne osporava, jednom javnom poduzeću za slivne vode porez na kišu a država nam pliva, je li normalno da mu se uzme na 3000 kuna 1500 kuna zateznih kamata? Pa mu na to dodamo još i 750 kuna odvjetničkih pristojbi ili tarifa, pa mu uzmemo 200 kuna u FINA-i za blokirani račun, pa 70 kuna za odblokiranje računa i na 3000 kuna vi njemu uzmete još 2500 kuna dodatnih. Zašto to ne riješimo, zašto to ne ograničimo? Zašto njima ne otpišemo i na taj način im pomognemo? Ne, oni moraju platiti sve a ovi momci, a ima ih takvih, koji su privatizirali neke firme, napravili milijardu kuna duga pa se cijela Vlada upregne u to da se to nešto spasi nikome ništa. To je problem. Nepravda koju osjeća mali čovjek. I zato je svima teško.
Na ovu repliku odgovara ministar Linić.
Vrlo kratko, optimista sam, ocjenjujem da imamo mogućnosti izlaska i da imamo i privatnike, a i trgovačka društva koja mogu se dokazati da mogu ulagati i da politika ulaganja i investicija i zapošljavanja radnih mjesta je jedina prihvatljiva ako zaista želimo sa takvom politikom podići naš BDP. I zato sam optimista. Zašto? Jer ne trebamo izvoziti, samo trebamo prestati uvoziti i proizvoditi vlastitu energiju, vlastite transportne puteve i pružati usluge Europi u transportu koji je manje-više uvijek bio vezan na Europu. Optimista sam, i možemo. Vidjet ćemo što ćemo učiniti. I ono dalje, kao što vidite prioritet nam je bila privreda i svi smo se okrenuli. Čini mi se da smo prošlu sedmicu na Vladi usvojili Zakon o reprogramu dugova građana Hrvatske koji reprogram ide po onom osnovnom, otpis svih kamata, a dug ugovoriti do 5 godina plus 4% kamate. To je ono što je Vlada učinila za sve porezne i neporezne prihode koje građani nisu uplaćivali. Tu smatramo i dio poljoprivrednika, htjeli smo i dio slobodnih zanimanja, ali nam nije dao AZTN iz razloga jer se to smatra potporom a potpora nije prihvatljiva. Pa je to razlog da pojedini liječnici, ne znam odvjetnici itd. nisu mogli dobiti takvu potporu. Ono što očekujemo da ono što Vlada radi primjene i dio trgovačkih društava koji pružaju usluge u javnim uslugama. Nadam se da će to shvatiti i ljudi koji su u upravama i koji su u nadzornim odborima.
Druga replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre htio bih s vama prokomentirati dvije stvari. Jedna je rekli ste da su vam najteži bili pregovori sa sindikatima. Ja vas moram podsjetiti naprosto zato što smo svi mi koji smo bili u Ministarstvu financija prolazili takve procese da sad plaćate trčanje na potpisivanje ne vi osobno nego vaš predsjednik stranke, kolege iz vaše stranke, na potpisivanje onoga zahtjeva za referendum oko izmjene Zakona o radu. Međutim, kolega Liniću nepromjena tada zakona je povećala javni dug ovoj državi u ove tri godine za skoro 7 milijardi kuna. To je istina. To je neodgovorno političko ponašanje koje vi danas ispaštate. Mi bi tako i tako politički platili zbog toga ali danas ne bi bilo određenih problema. To je kad govorimo oko nekih prava. I druga stvar, nemojmo pričat većinu tih kolektivnih ugovora su potpisale vaše kolege iz Vlade 2000.-2003. Sjetite se dobro što je potpredsjednik Vlade tada potpisa sa prosvjetarima? A što se tiče otpisa dugova, jedan od razloga zašto je Ministarstvo financija krenulo u projekat OIB-a je da se sruše lažne, moralne vertikala u Hrvatskoj, da se vidi ko gdje šta ima iz jednostavnog razloga ne može se dogodit da 62% blokiranih tvrtki nema ni jednog zaposlenog i da te tvrtke ukupno čine negdje oko 64% blokiranih sredstava. Nije mi jasno zašto niste do kraja koristili ovaj instrument i nadogradili da, ne otpisivat dug onome ko je na bilo koji način došao do određene imovine, da li su to vrijednosni papiri, da je to vlasništvo ili suvlasništvo u nekoj tvrtki, a ostavio je nekakvu tvrtku sa dugom. Jer bez obzira što ta tvrtka možda po Zakonu o … [[Govornik se ne razumije.]] društvima nije povezano društvo ali porezna uprava ima instrumente temeljem općeg Poreznog zakona. Ako se dokaže veza na bilo koji način između tih društava da se onda dug jednog društva koje nije platilo obveze može naplatiti od drugoga. E kad bi se to na takav način radilo onda bi imali punu potporu i HDZ-a za to, ali dok se to na takav način ne radi nego se otpisuje samo zbog toga što je netko dužan, a s druge strane ima tvrtku koja ima kakvu takvu imovinu i to veliku imovinu naprosto je nešto što nije dobro i zato su nažalost rezultati o kome nakon objave dužnika naplate od 300 milijuna samo takvi, ne koristite ovaj instrument.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da, mogu se složit s vama da svako odgađanje reforme radnog zakonodavstva nije dobro. Nećemo govoriti o odnosu oporbe i opozicije. Kao što vidite u mnogo čemu se razumijemo, ali drukčije govorimo. A teret vlasti je donošenje odluke i provođenje odluke i u tome možemo biti efikasni ili neefikasni. Prema tome, što je oporba onda potpisivala, što smo mi potpisivali? Mogu biti pogrešni potezi, ali Vlada je ta koja mora odlučiti, i odlučiti povesti ili ne. Jer budimo iskreni, rušenje kolektivnih ugovora, donošenje Zakona o reprezentativnosti, ako se sjećate? … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je. Mi smo je iskoristili za promjenu. Toga isto niste bili zato, Vlada je provela. Prema tome, probajte shvati teret Vlade je provođenje reformi. I istina je, reformu radnog zakonodavstva moramo provesti, preskupi su procesi i dugotrajni ako je trgovačko društvo u krizi i treba smanjiti broj zaposlenih. Ali opet moramo reći da taj privatni sektor je uspio za vrijeme vaše Vlade oko stotinjak tisuća ljudi otpustiti, sada već 80 tisuća. Znači što god mi govorili, što god mi govorili da imamo nefleksibilan, krut Zakon o radu evidentno je da je ipak to zakon koji privatni sektor koristi za otpuštanje. I vrlo jasno, sjetite se u Općem poreznom zakonu Ministarstvo financija je inzistiralo na institutu proboja pravne osobnosti. Nemate pojma koliko se postupaka vodi i nitko u predstečajnoj nagodbi ne prolazi ako ima povezana društva i ako ima bilo kakvo društvo koje je ostavilo dugove bez imovine i zaposlenih. I rezultate ćete vrlo brzo vidjeti jer su mnogi, mnogi gospodarstvenici zahvaćeni procesom proboja pravne osobnosti.
Treća replika je i uvažena zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam se javila za repliku u onom trenutku kada ste govorili o besplodnom pregovaranju sa sindikatima. S obzirom da nema onaj ispravak netočnog navoda, ja bih ustvari to bila digla, tu pločicu sa željom da vas ispravim da to nije besplodno, to je nešto najstrašnije što se živom čovjeku može dogoditi. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je. Jer oni tamo sami sjede, a ove ekipe se naslaže njih 15 ili 20 i tako je točno. Ja sam vama ministre ostavila taj sporazum u kojem je pisalo da oni moraju dati pristanak na koeficijente i sa razlogom. Zato jer sam vam željela ostaviti godinu dana da shvatite i da vidite što vas je snašlo. I moj je glavni cilj bio pomaknuti vam datum, a za sve ostalo je bilo jasno da se taj sporazum mora raskinut. Tako da volimo se mi tu razgovarati i pregovarat šta je ko kome ostavio, pa kad ste to već spomenuli eto tako je točno ostalo je i to, ali ostalo je i godina dana da se problem riješi. A ono što je Šuker rekao, tako je vlast nosi odgovornost, ali isto tako ministre ja mislim da i oporba nosi odgovornost. Mi danas koji smo u oporbi također snosimo tu odgovornost kako svoje politike formuliramo jer ćemo danas sutra sigurno, prije ili kasnije doći na vlast takvo je kolo sreće i sudbine. A kada ste vi bili oporba upravo ste na taj način, što reče Šuker doživljavali tu svoju odgovornost, možda ste niste nadali da ćete ustvari okusiti rezultate odgovornosti u oporbi.
Hvala lijepa.
I samo još kratko pitanje, i gdje je Zakon o strateškim investicijama? O tome vam govorim, u siječnju je bio u javnoj raspravi još ga ovdje nema. To su problemi hrvatskog razvoja.
Odgovor na repliku ministar Linić. Neće.
Ne.
I Dražen Đurović, replika.
E, hvala. Pa evo ja zapravo dijelim mišljenje i kolega prethodnika i na neki način mi svi ponekad osjetimo iz oporbe neku određenu empatiju prema naporima ministra Linića, no onda s druge strane se podsjetimo zapravo jednostavno dojma koji je primjetan i u sabornici ali i izvan sabornice sada ministar Linić ima na neki način svoju pomalo odvojenu politiku zapravo od ostatka Vlade koji se bavi gospodarstvom i ne vezano za stranačku pripadnost i taj dojam je stalno prisutan, on se stalno ponavlja kao da zapravo to nije jedan tim koji vodi jednu konzistentnu politiku a ta politika se vrlo često nadovezuje sad hoc mjerama koje se nizaju jedna za drugom ovisno o tome kako se situacija događa bez nekakve jasne slike i nekog plana o tome što se zapravo želi ili ima namjera učiniti kroz neko vremensko razdoblje. U situaciji kad ste došli na vlast, kad ste osvojili izbore sa zaista velikom većinom zasigurno je postojao jedan pozitivan naboj i jedna nada u neku promjenu ali mislim toliko ubrzano zapravo grabež za foteljama koje ste pokazali nakon preuzimanja vlasti što u ministarstvima, što u javnim poduzećima, što u svemu onome gdje ste mogli i malo uzeli i preuzeli toliko je brzo zapravo razbio onaj jedan dio optimizma koji se pojavio da je zapravo se država vratila manje-više nazad u razdoblje prije tog izbora. Što se tiče nekakvog dojma optimizma i povjerenja. I mislim u ovom trenutku i ovom mandatu kako će dalje slijedi da više u ovoj situaciju u kojoj se danas društvo nalazi vi nećete moć ama baš nikakav nažalost pomak napraviti, nažalost hrvatskih građana i nas sviju.
Sada ćemo dalje prijeći na raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Pa evo ja ću sad pošto ne znam danas nisam u formi za replike, pa ću nekoliko replika u svojoj raspravi. Zapravo vama ministre kojeg izuzetno cijenim vama ću ići i neoliberal, sad ste ovo pokazali socijaldemokrat. Vrlo ste kontroverzni u svojim izjavama bili. Prvo svi su se nasmijali kako ste nadmudrili sindikate. To jedan socijalni demokrat s takvim žarom naročito ne u Saboru ne iskazuje. Prigovaranje sa sindikatima je nešto kao zlo, nešto strašno, nešto se dogodilo. Mislim da to nije u redu, na taj način kao sindikati su najveće zlo za što, a šta je politika, a šta je Vlada neuspješna. Mislim da taj dio o vama nije dobar po mom mišljenju i čitavo vrijeme se ovdje raspravlja. Htjeli biste te neku unioznost, jedinstvenost postići, HDZ i SDP, pa vi ste na potpuno suprotnim, političkim, ekonomskim, poreznim sustavom. Bilo čija strana, pa kako, sasvim sigurno da se ne možete u suštini složiti sa HDZ-om niti se HDZ može s vama. I pravdate se jedni drugima. Mislim da je to u potpunosti pogrešno. Politička Vlada koja nema ideologiju nije dobra Vlada, to nije Vlada stručnjaka, politička Vlada koja je rekla da je socijaldemokratska Vlada a nije socijaldemokratska Vlada i vi se tu razlikujete od ostatka Vlade i tu se u potpunosti slažem sa kolegama koji su to rekli. Ovdje je kolegica Dalić rekla da li ima smisla ova politička diskusija. Ja ću pročitati ono što sam govorio u studenom. Iako je proračun ili budžet u pravnom smislu zakonski akt kojim Sabor utvrđuje prihode ili rashode uz funkcioniranje države tijekom jedne fiskalne godine. Proračun sasvim sigurno najznačajniji politički akt Vlade te stranke na vlasti. Njime proračun budžetom vlast određuje svoj karakter, svoj svjetonazor, svoj odnos prema državi i prema građanima zbog kojih naravno država postoji. Čini mi se da još ću gospodinu Boriću da je inače, nešto o pesimizmu. Pesimist u Hrvatskoj dobro informirani optimist i on je dao tri kategorije što je pesimist, što je optimist. Za ovu 2012. i 2013. godinu većina građana će reći da su to godine koje su pojeli skakavci. Normalno da je sad naj, bilo bi najslađe reć jesmo vam rekli gospodin Linić je izašao i iskreno rekao da zbog čega se donosi rebalans proračuna ali treba samo ponoviti da smo u rekli prije nekoliko mjeseci i kakav je proračun za 2013. godinu, optimističan što je naravno dobro, ali postavlja se pitanje na čemu Vlada Zorana Milanovića temelji optimizam izražen riječima i brojkama, rast BDP-a od 1,8% na javnim i privatnim investicijama. Kucaju li one na naša vrata, jesu li one realnost ili tek želja? Nažalost želje poput moje želje da dobijem super sedmicu na lotu. Nisam ni ja dobio na lotu, nit je ova vlada ostvarila ono i pokazao je ovaj proračun i pokazala je politika Vlade da nešto nije dobro. postoje strukturni problemi, recimo strukturni problemi u proizvodnji. Malo prije je gospodin Linić rekao jednu rečenicu trebamo prestati uvoziti i početi proizvoditi. I to ćemo učiniti, zašto se sad to ne radi, zašto uvoznički lobi diktira politiku i Vlade i Hrvatske, zašto su oni jači od bilo kakve logike socijaldemokratske Vlade. U 2012. Uvezli smo hrane za 2 i pol milijarde dolara, milijardu smo u tome u deficit što ne bi trebali bit. U potpunosti se slažem s ovim socijaldemokratskim dijelom gospodina ministra Linića koji govore da postoje veliki problemi u privredi, nesposobni menadžeri. Postoje poduzeća koja posluju s profitima i to velikim profitima koji otpuštaju radnike. Država nije zaštitila te radnika. A te ima velike profite i otpušta radnike INA ima profit, želi otpustiti radnike. Vidjeli smo bunu koju dižu, nismo stali na to pa čak i mi političari smo bili pretihi kada su počeli demonstrirati. S pravom su poli demonstrirati jer će INA naumiti to i neće je vlast zaštititi. Ne pokreću ti privatnici, tajkuni, menadžeri proizvodnju, uglavnom se u Hrvatskoj najviše isplati trgovina. I ova Vlada ide u novu pogrešku privatizaciju nacionalnih resursa, a i Croatia osiguranja i Hrvatska poštanska banka su nacionalni resursi. Čak su i zagovornici čikaške škole tzv. fridmanovci shvatili da privatizacija i slobodna trgovina nemaju veze sa stvaranjem niti političke niti ekonomske stabilnosti. Ovdje se čitavo vrijeme, ova desna strana, zalaže za jedan logičan za njih ekonomski model koji prihvaća ova lijeva strana, što je nepojmljivo. Da, veći su od vas, više su na strani neliberalnog kapitalizma nego što ste vi bili. A da nije nešto dobro pokazuju pokazatelji. Plaće su pale samo u mjesec dana u 1.mjesecu u odnosu na 12.mjesec 6,3%. 33% građana je siromašno. U EU je to 10% manje, 15% građana je ekstremno siromašno. To su oni koji kopaju po kantama za smeće. ¾ građana ne može podmiriti osnovne životne potrebe. Istovremeno građani su stavili u 5 godina krize 46 milijardi kuna na štednju, to je onaj drugi dio Hrvatske koji ima. I to je isto pokazatelj ne samo ove Vlade nego i one prethodne vlade ili prethodnih vlada. Ukupni kunski devizni depozit u godinu dana veći je za skoro 7 milijardi kuna. Istovremeno je više od 250 tisuća blokiranih računa građana sa 18,5 milijardi kuna. Potaknuli ste nekim mjerama građane na veliko siromaštvo, a druge na rigoroznu štednju što nije za privredu dobro. Čitavo vrijeme se ovdje pitalo, osporavalo, polemiziralo o tome na što je to utjecao PDV. PDV je utjecao na sve, na cijene koje su natjerale građane da stavljaju novac u čarapu, da ne kupuju, novac se ne okreće. Istovremeno smanjili ste plaće u državnom sektoru, smanjili ste prava, smanjili ste kako ste vi to rekli privilegije što se prelilo u realni sektor. Jedva se čekalo u realnom sektoru da se to napravi jer nikad to su spojene posude, nikad kada su se rezala prava u državnom sektoru, počela su se rezati automatski prava i u privatnom sektoru. Pa ništa, onda je najbolje smanjujte plaće tako da nitko više neće moći ništa kupovati, tada će biti sve uredu. Nećemo imati rebalanse jer neće biti proračuna i nećemo se mučiti. Pitala je prije kolegica Dalić, ima li smisla o tome raspravljati, političku raspravu imati …? Ima smisla jer je to politički dokument ali nema smisla s obzirom na status Sabora koji uživa na hrvatskoj političkoj sceni, na status Sabora koji je pokazan danas ujutro za vrijeme aktualnog sata u kojem premijer želi biti i predsjednik Sabora i šef svim saborskim zastupnicima pa čak i opoziciji. To nema smisla, nema smisla ovakav Sabor kakav jest. Osim strukturnih problema u privedi imamo i velike probleme u Vladi. Kao što imamo nesposobne menadžere, menadžere koji nastoje uzeti što više novca i izvući ga iz Hrvatske, tako imamo i nesposobne ministre. I kamo li sreće da su svi sposobni kao što ste vi gospodine Liniću, s kojim se u mnogo stvari ne slažem, i da imaju svi toliko strasti za rješavanje problema kao što imate vi. Sjećam se da je bivši ministar gospodarstva kada je bio na drugoj funkciji rekao, u gospodarstvo se ne razumijem ali je postao ministar gospodarstva. Imate njegovu izjavu koju nikad nije demantirao. Umjesto kompetitivnosti imamo stranačku trgovinu. I to jest jedan veliki problem ove Vlade pred kojim ne treba i ne smije se zatvarati oči. Ovdje je netko rekao kako se prizivaju nekakve južnoameričke metode, zamislite netko se usudio reći da treba preispitati strukturu duga, lihvarske kredite koji su 10 puta već otplaćeni. Ne, treba pognuti glave, uzeti što veću kamatu. Ali sasvim je logično da Vlada prihvaća to jer Vlada prihvaća da banke lihvare hrvatske građane, da oni koji otplaćuju kredit na stan 10 godina, danas imaju veći kredit nego kada su ga dizali. Vlada je digla ruke od tih građana jer je i HNB digao ruke od tih građana, kao da su to građani neke druge države. Prije ste govorili da bi bilo dobro kada bi se smanjio doprinos na zdravstvo na 7%. Ne znam da li ste čuli Svjetsku zdravstvenu organizaciju koja alarmantno upozorava da se u vrijeme krize ne smije dirati u zdravstvo. To znači bolest za naciju. Morate znati i ovaj podatak da u Južnoafričkoj Republici u 13 godina, pardon, od 1990. godine do danas skraćen je vijek života za 13 godina. Zbog čega? Zato što se diralo u zdravstvo. Zato što nemaju ljudi za lijekove. I kao što sam rekao, iako vozite u krivom smjeru, jer su svi pokazatelji su rekli da vozite u krivom smjeru. Meni je logično da se ne slažete sa politikom HDZ-a ali nažalost u tome ste usamljeni u Vladi. I zastala je kukuriku Vlada između loše prošlosti i neizvjesne budućnosti. Neodlučni ste, nekreativni, mislim na Vladu, stojite, ponovno naglašavam, mislim na Vladu čas tapkate u mjestu, a čas idete natrag. I da, dobro ste rekli, zašto teret krize snose samo građani ili najviše građani? Zašto se teret krize ne prebaci na banke, na krupni kapital, na one koji izvlače iz Hrvatske visoki profit, otpuštaju radnike a na sve to Vlada mirno promatra? Reklo se, prije je kolega pitao zašto u ovoj krizi se financiraju neprofitni … [[Govornik se ne razumije.]] nema logike, ima. Zadovoljava se želja koalicijskog partnera. Samo to, ne postoji niti jedan drugi razlog. Nikada nitko nije objasnio zbog čega se to radi, samo želja koalicijskog partnera da se ne bi posvadili radi sitnice, radi par milijuna kuna. I sasvim na kraju ovo ima smisla kada bi Sabor, uloga Sabora ojačala, kada bi stvarno se u Saboru donosile odluke i kada bi stvarno Vlada koja se nominalno predstavlja socijaldemokratskom bila uistinu socijaldemokratska. A zato što nije tako i zato što smo i prije nekoliko mjeseci upozoravali da je proračun nerealan, mislimo da je puno i danas još ima tih nerealnosti Hrvatski laburisti sasvim sigurno neće poduprijeti ovaj rebalans.
Hvala lijepa. Dakle, krećemo na replike. Josip Kregar prvi.
Poštovana predsjedavajuća, dame i gospodo. Ovo je jedan veliki trenutak, ja bih rekao, zadovoljstvo je … [[Govornik se ne razumije.]] , ministra financija. Jer i oni koji kritiziraju i kažu da neće glasati za proračun daju mu obilje komplimenata. Nadam se da je to iskreno i nadam se da nije rezultat ovog poznog trenutka u kojem eto nema tolike pažnje javnosti pa onda nema ni onih ne sasvim shodnih i prikladnih recimo političkih manevara. Javlja se zbog toga što je najteža uvreda koja vam je rečena je uvreda da ste realista. Po meni, baš ta činjenica da ministar financija mora biti realista u ovakvom trenutku koji je težak u ekonomskoj situaciji on mora ne voditi se svojim ideološkim predznakom već onim što je njegov svakodnevni zadatak a to je da riješi problem. I dodati ću još ovo. Ministar Linić je vrlo korektno ovo prikazivao ne kao svoju ideju nego kao ideju ministarstva i prijedlog Vlade, ne njegov osobno, zato je ovo htjeli vi ili ne ipak znak komplimenta Vladi.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Ne znam kako je to jutros rekao, nisam bio, premijer ili predsjednik Sabora, da ono što piše ne treba se tako i čitati, ovo što ste vi danas slušali možete tumačiti na svoj način. Prije svega niti jednom jedinom riječju nisam dao kompliment Vladi i ako je slučajno se to tako shvatilo evo ja ponavljam, ako sam komplimentirao, komplimentira sam ministru Liniću zbog strasti. Sasvim sigurno da nije ako čuči u jednom čovjeku znate kako bi se to, ne bi, neću biti neugodan moglo nazvati, čovjek koji je i socijaldemokrat, ne liberal, mislim da to nije prevelika pohvala. Da li to gospodin ministar radi zbog toga što je u Vladi socijaldemokratskoj koja nije socijaldemokratska, pa jednostavno koliko god je netko prije rekao da solira i zapravo da ima osjećaj koda on je jedna strana a ostatak Vlade druga strana, mislimo da to nije dobro ni za njega ni za Vladu. A kako je građanima to najbolje pokazuju upravo oni pokazatelji koje sam ovdje citirao, koji nisu moji, koji su pokazatelji Vlade. I kompliment Vladi bi bili pokazatelji da nešto raste, ono što zapravo pada. Toga nema. Peta godina, i ne može se Vlada u ovom trenutku stalno pozivati na grijehe HDZ-a koji su ogromni. Ovo je sada već druga godina Vlade, i kukuriku koalcija kada je dolazila na vlast je rekla da ima recept i da ima plan 21. kojim će, što napraviti, preporoditi hrvatsko društvo, sve će biti bolje, međutim, građanima je sve gore.
Replika Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić vi ste u svom izlaganju spomenuli da u Hrvatskoj danas postoji 250 tisuća ljudi s blokiranim računima. To je činjenica, točnije 252 tisuće krajem veljače a sada je već, nisu izašli podaci za 3. mjesec a sigurno će ih biti više. Zašto? Zato jer imamo jedan problem koji se skriva a on je vrlo očit. Krajem 2011. bilo ih je 210 tisuća. Znači u godinu dana skoro, godinu i nešto 43 tisuće novih. Tada je dug bio 13 milijardi i 100 milijuna neizvršenih plaćanja, blokiranih računa, danas je 18 milijardi s time da se u međuvremenu sa zaštićenih računa skinulo 4 milijarde. Pod tom pretpostavkom mi ćemo se, ovih građana koji su prvi bili blokirani u prvoj seriji, riješiti tek za 3 do 4 godine, koji imaju zaštićene račune i plaćaju te svoje dugove. To su i naši umirovljenici. Nažalost, nemamo FINA-u ispod svakog prozora i mnogi umirovljenici ostaju i bez čitavih mirovina i ne znajući zbog čega su u tom netransparentnom procesu blokirani, ne dobivaju na vrijeme rješenja pa tek kad odu u FINA-u saznaju zbog čega su blokirani, a onda počinje njihov proces. Što vlast radi po tom pitanju? Ništa. Evo čujemo kaže ministar novi zakon ide koji će omogućit neki reprogram ne znam na koliko mjeseci i za kakve iznose, a govorimo o jednoj po meni realnoj stvari. Recimo te slivne naknade, pa koja je funkcija tih Hrvatskih voda, koja je funkcija? Da zaštiti građane od poplava? Pa vidimo kako ste zaštitili građane od poplava. Što su slivne vode? Došli su neki ajmo reći dužnosnici iz tog poduzeća, rekli su evo vam malo vreća i pijeska pa se vi obranite. To je naš ulog u to. Onda novinari trče i kažu jeste umorni, jesmo, nakon 6 dana gradimo nasipe. Što radi država? Ništa. Pustila ih je nek se pobrinu. Ali uredno ćemo vam uzet 1500 kuna zateznih kamata na 3000 kuna realnog duga. u kojoj banci možete dobiti 1500 kuna na ulog od 3000, ni u jednoj. To je problem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Kolega Boriću, mene više zabrinjava činjenica da ¾ građana Republike Hrvatske više nije u stanju podmiriti svoje obveze. Znači da ovih više od 250 000 građana neće biti usamljeno, uskoro će im se pridružiti mnogi drugi i zapravo mislim da nema ni tunela ni svjetla, nema perspektive. Najviše je ta pogreška što je ubijena nada, što su ljudi stvarno mislili 2011. godine eto došla je vlast, imaju rješenje, međutim sad nema rješenja što ne znači da je ova Vlada za sve kriva, naslijedila je loše stanje. Ali kad netko obećava ja ću preuzeti sad teret tog lošeg stanja jer mi imamo rješenje, međutim rješenja nema. Vi ste rekli za ovrhe, ja znam za jednu ovrhu koju mogu ministru dokumentirat, donijet mu 10 puta je veća od duga, 10 puta. Dug je 40 kuna, ovrha glasi 400, 10 puta, pa gdje to ima. Prema građanima se na taj način postupa, sve je to moguće. Druga stvar koja je vrlo važna, koju sam jutros pokušao govoriti, iskomunicirati sa premijerom, to je pitanje CEFTA-e, gubitak tržišta, novih 3 do 5 tisuća radnih mjesta. Dao sam si truda, nazvao sam one koji izvoze na ta tržišta i rekli su da u velikim teškoćama ćemo biti. Ne žele dati, nitko se ne veseli s otkazima osim onih koji svjesno kao što je HT i ostala poduzeća kojima je zadaća čim više profita izvući. Ima poslodavaca koji rade pošteno, koji štite radnike i koji se bore za svako radno mjesto i njima je žao, međutim je li to samo krivica Vlade ili njihova krivica pa je bilo inertno, ne znam.
Replika, Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo gospodine Vukšiću, načeli ste puno tema, ja bih se na tri osvrnuo što ste rekli, možda bi se po našem nekadašnjem Poslovniku podvelo pod ispravke netočnog navoda, barem glavni dio tih. Prva je nacionalni resursi, privatizacija HPB-a, Croatia osiguranja, da ili ne, rekli ste da su to naši nacionalni resursi. Sjetimo se HPB-a, da li je bio nešto zapravo i dan danas da li je nešto povoljnija banka, da li daje nešto povoljnije kamate od ovih groznih komercijalnih banaka koje su često tema u vašim diskusijama ili su samo kasica prasica bila kao takva sa druge strane i što znači za Hrvatsku da ima jednu banku od 2,3% na bankarskom sektoru uz HBOR, da sad nemam dovoljno vremena da objasnim što država treba funkcionirati i na koji način kroz Razvojnu banku, da li je to baš nužno. A ukoliko i nije nužno onda morate odgovoriti i na pitanje kako ćemo nadoknaditi taj prihod ukoliko odustajemo od privatizacije, da li je to novo zaduženje pa onda idemo u ovu priču koja vodi ka enormnom zaduženju i prema grčkom sindromu koji također često spominjete. Da li je to povećanje PDV-a koje ste također kritizirali ili je to kada ste rekli da su to nacionalni resursi, dakle bankarski i osiguravajući sektor pa da onda nacionaliziramo i … cijele sektore i banaka i osiguranja. Da li je to vaš prijedlog? Druga tema, rekli ste da se otkida zdravstvu. Dakle očigledno niste slušali ministra financija, više puta je ponovio, ne skida se zdravstvu, znači skinut je zdravstveni doprinos ali sredstva za zdravstvo ostala su kao što je stavka, dakle stavci Ministarstva zdravlja iz PDV-a dakle kroz građane. I zadnja stvar, krupni kapital. Danas je tema dana upravo porez na dividendu i njegovo retroaktivno uvođenje što je Ustavni sud skinuo ali porez na dividendu dakako ostaje. Oko toga je bilo puno kritika baš sa one strane, znači uzimanja kapitala, da ne govorimo… Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Rekli ste puno tema, da. Proračun je debela knjiga, ne znam kako je proračun, definiciju ja ne znam definicije premijera što je sve proračun, uglavnom teži je od Biblije. Vi govorite, već ste nekoliko puta govorili o tome kako je HPB bila kao privatna banka nekih ljudi koji su uzimali što su htjeli. Pa dokažite, država je toliko loš gospodar koliko je loša vlast u državi. To je bila loša vlast, ako ste vi dobra vlast. HPB bi trebala ostati državna banka i u toj banci bi trebale poslovati sve državne institucije. Rekli ste kako ćemo onda pokriti dugove i imate samo dva rješenja: povećanjem PDV-a ili zaduživanjem. A zašto nemate ono treće koje je govorio gospodin Linić pokretanje proizvodnje. Ne više uvozom pokretanje proizvodnje. Milijardu dolara imamo deficit u poljoprivrednoj proizvodnji. Možemo biti samodostatni. Pa prema tome može se to napraviti. A što ćete napraviti kada sve rasprodate i kada više nećete imati što rasprodati, a nećete pokrenuti proizvodnju. Šta ćemo onda? Onda ćemo opasati se za zidom i šta za 6 mjeseci nas neće bit. Mislim da, a za zdravstvo. Jel' znate vi kakva je situacija u zdravstvu? Odite u jednu bolnicu, pa onda vidite koliko imaju sredstva te bolnice, koliko se štedi na lijekovima, što trebaju sve bolesnici kad dođu u krevete donijeti od kuće, što im sve doktor kaže da morate donijeti. Čak u nekim bolnicama nema lijekova, pa sami moraju kupovati lijekove. Prema tome, ja govorim da ne treba. Mi smo govorili kad se smanjivao doprinos za zdravstvo tada je bilo rečeno da će se tim novcem otvoriti radna mjesta. Moj kolega Vuljanić je rekao da za jedno radno mjesto kad mu netko dokaže da je tim novcem otvoreno da će častiti čitav Sabor. Šta je otvoreno? Samo su koliko 80000 novih radnih mjesta onih radnih mjesta izgubljenih.
I Jasen Mesić, replika. Izvolite kolega.
Poštovani kolega Vukšić, pažljivo sam slušao vaš govor i stvarno niste dali komplimente Vladi. Rekli ste, pohvalili ste ministra financija i ja moram reći da isto puno puta pozitivan dojam imam kad ministar financija govori. Ali imam osjećaj da kolegice i kolege, ministrice i ministri u Vladi skoro pa uopće ne razgovaraju. Jer sve ovo što nas danas uvjerava ministar, što nas je svojevremeno uvjeravao prvi potpredsjednik Vlade Čačić i premijer Milanović jednostavno pojedina ministarstva uopće ne provode. E sad, zato postoje koordinacije Vlade i zato ja ne dajem kompliment ministru Liniću jer predstavnici Ministarstva financija na koordinaciji Vlade onda moraju reći ovakav zakon ne može proći jer je to curenje para koliko god trebalo zaposliti cijenjeni kolega koalicijskih partnera. Imate takvih situacija da recimo oni ljudi koji su ušli bez natječaja, sjećate se ono u kabinete ministara, da budu smijenjeni s tih mjesta i onda da drugi dan se kaže joj mi se predomišljamo nisu više smijenjeni oni će voditi taj i taj odjel. Halo? Pa zar ne treba za to radno mjesto natječaj, nekakvi natječajni postupak? I tako se uvaženi kolega gomilaju savjetnici, mogu vam i nabrajati desetke po nekim ministarstvima itd. itd. I onda se čudimo kad nam dođe netko sa strane i kaže pa nije vam efikasna državna uprava. Ovo što je govorila kolegica Dalić. I ono što i sam ministar financija kaže, da pa slažem. Sad će vam vrlo brzo na saborske klupe doći jedan zakon o nečemu što se zove hrvatska kuća čiji će posao biti od lutrijskih sredstava koji su se inače ulagali u program kulture da propagira hrvatsku kulturu umjesto da financiramo programe našeg izdavaštva, naših kazališta, naših muzeja, naših aktivnosti u kulturi pa da ih izvozimo kao već gotov proizvod u regiju di to možemo radi razumijevanja jezika, a 12000 ljudi radi u izdavaštvu.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Poštovani kolega. Ne bih se libio hvaliti Vladu. Bio bih zapravo sretan da mogu hvaliti Vladu, jer ja vjerujem da ne postoji nitko u politici koji želi zlo Vladi, jer bi želio zlo sebi. Tko se može veseliti tome što pada bruto društveni proizvod, što su plaće pale za 6,3. Nitko. I ne govorimo zbog toga što bismo uživali u kritikama, nego zbog toga što nam je to posao, zato što moramo ukazivati na ono što nije dobro. I zato kažem, bez obzira tko kako shvatio ne treba se ustručavati davati pohvale kada to ljudi zaslužuju, ali kritike isto tako kada zaslužuju. Pa prema tome, nije nam ni cilj samo kritizirati. Ovo što ste svi spomenuli o kadroviranju. Netko je prije govorio da je to, čuo sam socijalističko kadroviranje. To je uvreda za ono vrijeme. Nikad tamo nije moglo doći koliko ja znam kad sam radio u Večernjem listu nepismen novinar. Danas može. Nekompetentan, išli su negdje drugdje, njih su micali u diplomaciju. Međutim, danas se kadrovira na način da se zadovoljavaju apetiti koalicijskih partnera i to je jedan veliki problem. Poduzeća kažu javna nisu ostvarila ono što su trebala ostvariti. A zašto nisu ostvarila? Zato što su nesposobni ljudi na čelu tih poduzeća i to poduzeća koja su monopolisti posluju sa gubicima usprkos tome što se dižu cijene nebu pod oblake. To su veliki problemi.
Riječ je zatražio ministar financija Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolega zastupniče. Par riječi oko problema građana, njihovih blokada i mjera Vlade Republike Hrvatske usmjerenog ka tom dijelu. U prošloj godini riješili smo uredbe o plaćama, jer smo inzistirali na isplati plaća, isplati svih doprinosa da bi osigurali mirno razmišljanje o uplaćenim doprinosima za mirovinski sustav. To su bile prve mjere. Nakon toga smo krenuli svjesni toga da je nekakva tumačenja Ustavnog suda vezano za pljenidbu sredstava s obzirom da su se građani određeno vrijeme dobrovoljno odricali zaštitnih dijela plaće vrlo jasno dali tumačenja 2/3 plaće nitko ne može blokirati neovisno kad je što potpisao, kad je ugovorio kredite, pa smo i taj dio razriješili i … [[Govornik se ne razumije.]] toga i prema mirovina krenuli sa istim sustavom. Prema tome, sve poduzeli da građanin 2/3 svojih prihoda može upotrijebiti za potrebe obitelji i preživljavanja. To je jedan od razloga da nam je dug građana neprekidno sve veći. Sa ovakvim zaštitnim mjerama ne vraćaju se krediti, ne plaćaju se kamate, ne može se blokirate račune i mi imamo neprekidni rast dugova građana. Sad smo krenuli i sa tim da riješimo pitanje dugovanja građana prema Hrvatskoj državi po osnovi i poreza i neporeznih davanja gdje smo vrlo jasno rekli da ćemo građanima dati mogućnost, imat ćete priliku raspravljat o zakonu da otpiše svu kamatu, a proba glavnicu riješiti u pet godina. Ali, tu ne stajemo, idemo dalje sa Zakonom o potrošačkim kreditima gdje pokušavamo promijeniti odredbu koja je govorila da je eskontna stopa osnovica za obračun zateznih kamata, za obračun kamata na potrošačke kredite. I mijenjamo, u dogovoru sa Narodnom bankom, idemo na prosječnu ostvarenu kamatu koja će sigurno umanjiti i zateznu kamatu i kamatu na potrošački kredit. Isto tako, kroz taj zakon pokušavamo riješiti neriješene odnose između banaka i privatne osobe, građanina. Ne prihvaćamo da bez ugovora može imati minus na tekućem računu koji će minus banka preko noći reći izvoli smanjiti, preko noći. Ne, mi velimo zatečeni minus na dan donošenja zakona pretvori u dvogodišnji kredit neovisno da li ti građanin ima ili nema kolaterala za pokriće toga. Moram reći da smo imali žestokih napada, ne samo od bankara i od političara. Samo smo rekli nema razlike između lihvara koji posuđuje i banke koje ne ugovore svoje odnose sa građanima. Tekući računi su neugovoreni odnosi, to je volja banke da danas daje a sutra oduzima. I to smo rekli da ćemo promijeniti. Nažalost, izgubili smo dosta vremena oko samo jedne stvari, a to je problem kamate na stambene kredite i tu vodimo žestoke polemike. Ako se previše upetljamo u taj dio tada će nas optužiti ekonomisti i ostali da smo ugrozili tržište stambene izgradnje. Jer ako je previše ograničimo banke neće davati kredite, nema novih stanova, ugrozit ćemo gospodarski rast. Sve su to priče koje slušamo, a nažalost polemika je samo između Ministarstva financija i pojedinih skupina, ali pitam što su poruke svih vas ostalih? Kroz Zakon o potrošačkim kreditima prijedlog Vladi će ići kako regulirati zateznu kamatu, kako regulirati potrošačke kredite i kamatu na potrošačke, kako regulirati stambene. I tu su najveće polemike. Jer ako previše zategnete, a Vlada ima pravo regulirati najviše kamate tog trenutka možete ugroziti daljnju politiku banaka u osiguravanju sredstava za stanove. Pa nažalost, 20-ak tisuća neprodanih stanova je također naša briga pogotovo ako ocjenjujemo da će možda past cijena tih stanova. Dakle, kao što vidite itekako se bavimo građanima, itekako ono što vi velite koliko god potičemo gospodarstvo nastojimo voditi i socijalnu politiku da jednostavno teško breme krize koje je palo na građane pokušavamo nizom mjera i zaštititi. Prema tome, uskoro ćete vidjeti i taj prijedlog zakona. Rado ćemo čuti sve sugestije vezano za ograde koje Vlada zaista može predložiti u tom dijelu. I naravno najveći problem u svemu tome je i nadalje ono osnovno da su građani ulagali i da ta ulaganja građana sada su toliko teško breme da u biti ih pretvara u roblje. Jer ako štitite dvije trećine njegove plaće uvijek je upitno kad će on to vratiti. Prema tome, nastojat ćemo nadalje zajednički sa bankarskim sustavom jer ih ne doživljavamo kao neprijatelje nego zajednički rješavamo zatečene probleme u Hrvatskoj probati vidjeti što učiniti ne samo sa nekretninama gospodarskih subjekata kojih moramo maknuti da bi ti gospodarski subjekti zaposlili nekog građana Hrvatske pa će možda lakše otplaćivati kredite nego ćemo probati vidjeti i što sa nekretninama građana. Prema tome, svakodnevno problemi ovakve vrste su na tapeti Vlade RH i pojedinih ministara koji su za to zaduženi. Da samo razriješim pitanje dividende. Zbog nedorečenosti jednog članka oko dividende Ustavni sud je zamrznuo daljnje djelovanje tog zakona. Ministarstvo financija je već pripremilo prijedlog izmjena, popravilo taj članak i on će nastaviti. To je taj prijepor kad mi velimo protiv toga smo da pojedinac ima firmu, da društvo je to koje upravlja firmom i u onom trenutku kad uzima dio novca koji je zaradio što mu nitko ne spori, nitko mu to ne spori i kad mi velimo da treba podijeliti dio obveza prema javnoj potrošnji pa ako smo već toliko građane opteretili pa valjda imamo pravo i vlasnike kapitala sa dividendom. Ali vidite, koliko je to prijepora, otpora, dapače dobar dio ljudi to stavlja u kontekst neuspjeha u gospodarstvu. Pa kao ako već mora plaćati dividendu, odnosno porez na dividendu zašto da ulaže u Hrvatskoj? A mi samo pokušavamo reći ne gospodo i vi morate participirati ogromnim problemima Hrvatske, a to problemi su i zdravstvo i mirovinski sustav. I ono što pokušajte vrlo jasno shvatiti, zdravstvo u Europi najvećim dijelom financira se iz fondova čiji su osnovni priljevi po osnovu poreza na nekretnine, a na tome građani temeljem svog bogatstva, a bogatstvo je imovina ili nekretnina kao dio te imovine tako se financiraju dobar dio zdravstvenih fondova u Europi. Mi koji smo izašli iz socijalizma, da im nitko nije imao pravo na imovinu sve smo plaćali iz plaća. To je razlog da ocjenjujemo da je naše gospodarstvo nekonkurentno, nekonkurentno pa je naš prijedlog kako jednostavno te doprinose promijeniti i neko ne govori o smanjenju sredstava za zdravstvo, to nikad niste čuli u ovih godinu i nešto dana od Hrvatske vlade. Mi samo velimo ne može radnik iz svoje plaće plaćati zdravstvenu zaštiti 4,4 milijuna stanovnika, to moramo prenijeti na bogatiji sloj, a ocjenjujemo da oni koji imaju imovinu su bogatiji sloj građana Hrvatske. I vrlo jasno, ova Vlada smatra da 8% bankarskog sustava koji imamo u Hrvatskoj poštanskoj banci nije strateški i možemo privatizirati iz vrlo jednostavnog razloga, ta banak da bi smanjila kamate, da bi povećali svoj udio treba dokapitalizaciju. Ova Vlada poručuju dokapitalizacija ide u HABOR, u HABOR-u Vlada upravlja koga će financirat, s kojom kamatom na koji način. Tamo možemo polagati račune. U komercijalnom bankarstvu mi to pravo nemamo. Prema tome, ne možemo trošiti novac poreznih obveznika na ulaganje u banku. Da bi ta banka bila uspješna treba dobit privatnog vlasnika, to su jasne poruke.
Hvala.
U osiguranju držat ćemo strateški dio jer smatramo da i tamo treba kapital da bi u regiji probili Croatia osiguranje.
Hvala. Branko Vukšić, replika.
Svaku socijalnu mjeru koju će predložiti Vlada će sasvim sigurno Hrvatski laburisti podržati. Hrvatska treba biti socijalna država, treba štitit najslabije i svaki zakon koji je vodio tome smo podržali. Uostalom kao što smo podržali i paket, čitav paket pravosudnih zakona jer smo smatrali da su odlični i rekli smo, pohvalili i rekli smo da je to velik korak naprijed. Međutim, ne slažemo se oko Hrvatske poštanske banke. Zbog toga što treba jačati banku, postoje načini kako se može ta banka ojačati. Ni 8% bankarskog prometa nije malo. O zdravstvu tako dugo dok ne provedete siguran način financiranja zdravstva, jedino što je ostalo u Hrvatskoj dobro nije najlošije, još uvijek je bolje nego u mnogim drugim državama, a to je hrvatsko zdravstvo zahvaljujući fantastičnim liječnicima, osoblju u bolnicama, medicinskim sestrama, sustavu koji je građen desetljećima i to se ne smije građanima RH uništavati na način da se mogu liječiti samo oni koji će biti bogati. Zato sve one koji misle da je u hrvatskim bolnicama vlada red, spokoj i da su one financirane sa dovoljno novca to samo znači na sreću da nisu imali nikog bolesnog i da nisu bili u bolnici, da nisu njihovi bili na liječenju u bolnici mjesec, dva ili više dana i da ne znaju kakva je situacija. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
A možda po posljednji puta u Poštanskoj banci, da bi ta banka mogla dalje funkcionirati treba dati 800 milijuna kuna kapitala, da bi ona mogla spustiti kamatu, da bi mogla imati veću ulogu na financiranju gospodarstva, 800 milijuna. U ovom proračunu imate 600 milijuna za HABOR, 800 milijuna za HABOR to je enormni broj kredita za turizam, za izvoz, za poljoprivredu, za tekstil, za drvo sa vrlo jasnim politikama Vlade jer u HABOR-u sjede ministri, sjede članovi ovog Sabora i mi odlučujemo o kreditiranju. Uvjeti su 3 i 4% kamata sa 800 milijuna uloženih novaca u Poštansku banku ne možemo se spustiti ispod 6%. Prema tome, pokušajmo shvatiti, nemamo novaca, imamo deficite, zadužujemo se. Onaj tko misli da se u Poštansku banku može uložiti 800 milijuna, tvrdim da ne zna svoj zanat. 800 milijuna ne možete nigdje pronaći, a privatnik koji uloži 800 milijuna želi imati većinsko vlasništvo. Prema tome, probajmo biti racionalni i odgovorni. Kod Croatia osiguranja, da li želimo osiguranje koje će biti većina tržišta u Hrvatskoj, pa ne, ne. Želimo osiguranje koje će se probiti u Bosnu i Hercegovinu, Srbiju i u Sloveniju i želimo takvog partnera. Novac za takva ulaganja u ovom proračunu nemamo i tu su vrlo jasni odgovori, to je vrlo jasna strategija vezano za privatizaciju. Dodatni kapitali u ovako siromašnom društvu, ovako siromašnom proračunu mi za ulaganje u trgovačka društva nemamo. Siromaštvo, mala vjerojatnost razvoja je neprihvatljiva.
Dražen Đurović, replika.
Ne bih, ne bih ulazio u samo funkcioniranje zdravstva o kojem nešto znam, ali kad je riječ o ovoj tezi i zdravstvenim fondovima koji se financiraju s porezom na nekretnine, pa mislim da većina država ima državna osiguranja koja se financiraju iz svojih prihoda. Ne znam, osim Slovenije ne znam ni za jednu državu koja u EU ima u Skandinaviji i ovim državama, oni imaju zdravstvena osiguranja, jedino u Sloveniji ima jedan zdravstveni fond. To ne znam kako se on financira kao i RH. sve druge imaju zdravstvena osiguranja koja funkcioniraju prema svojim načelima tržišnog poslovanja. Kad je riječ o HPB-u pa 800 milijuna kuna, pa gdje se našlo, još ću jedanput reć već sam to više puta rekao, kako se ad hoc našlo 50 milijuna za Centar banku kad treba napravit ove izbore nađe se 70, 80 milijuna kuna. Evo to je već 120 milijuna kuna. Možda da se nije uložilo u Centar banku 50 i u ove izbore 80 već bi bilo samo 130 za HPB. Možda bi se još takvih desetaka i stotina našla i mi bi sačuvali Hrvatsku nacionalnu banku. Dakle to je pitanje strateškog opredjeljenja koje mi imamo i eto vi imate pravo to učiniti. A mi duboko vjerujemo da ste potpuno u krivom. I nije to jedan jedini primjer. Dalo bi se iks primjera naći. Idemo ukinuti ovih 5 ili 10 agencija. Svaka je imala temeljni kapital, 10, 20, 30, 50 milijuna kuna. Ima takvih primjera koliko god hoćete gdje se može nać i 10, 50 i 100 i 300 milijuna kuna u letu ako postoji politička volja koja očito ne postoji.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Očito postoji razlika između toga što su politički stavovi a što je stručan i odgovora rad. Ministarstvo financija po nalogu Hrvatske Vlade bavi se konsolidacijom malih banaka. Još jedna banka koja je u teškom položaju radi toga što je mala, što isto ima problema sa gospdoarstvom koje ajd je problematično sa puno, puno problematičnih plasmana je i Croatia banka. Spomenuli ste Centar banku, oćemo govoriti o Java banci, još nekim malim bankama koje su rizične za ovaj proračun iz jednostavnog razloga jer ako oni padnu, tog trenutka morat ćemo platiti štedišama njihove uloge. Znači mi govorimo o bankarskom sustavu, govorimo o bankarskom sustavu. To su male banke. One su rizične samo zbog toga što i gospodarstvo u krizi. Zaista je u krizi. I tu je ono što ministarstvo financija u dogovoru sa Narodnom bankom formira novu zajedničku banku svih malih banaka koje žele ući u to jer tu ima i privatnih vlasnika sa mogućnosti dokapitalizacije iz daba, iz razloga što on je taj koji će bit obveznik isplate ako se nešto dogodi i formiramo neku hrvatsku banku u kojoj će biti država sa svojom Croatia bankom, u kojoj će biti hrvatski državljani koji su vlasnici malih hrvatskih banaka. Da to je politika ali politika temeljena na znanju i profesionalnosti a ne političke parole. Znači i time se bavimo, bavimo se da sačuvamo balkanski sustav, da ga okrupnimo i da može izdržati sve ove krizne trenutke koji su prisutni.
Hvala lijepa. Ivan Šuker replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre dozvolite da netko ima i neka druga razmišljanja i svoje argumente. Dakle vrlo interesantno kad govorimo o porezu na kapitalnu dobit, nju će u principu platiti hrvatski poduzetnici, i ono što je najveća tragedija ti poduzetnici su u proteklim godinama, to bi zadržavali u firmi i to im je služilo kao njihovo vlastito obrtno sredstvo. Vrlo malo onih koji ozbiljno razmišljaju i misle o poslu je izvlačilo tu dobit i ne zna šta s njom radilo. Dakle vrlo malo. Ali oni koji od ovih pet milijardi i 700 koliko je plaćeno poreza na dobit su najviše platili, ti neće platiti niti ovaj vaš porez na kapitalnu dobit jer postoji ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja niti ću to platiti za dobit … [[Govornik se ne razumije.]] u Ini niti će to platiti Telekom za dobit u HT-mobilu a njih dvoje kad zbrojite to ne ide preko četiri i pol milijarde kuna. Prema tome dakle dozvolite da netko razmišlja jer ako s jedne strane dajemo olakšicu porezne da bi netko nešto napravio onda je logična stvar ako netko ostavi te novce u poduzeću i s njima radi da nije lopov, da želi. Pa koji normalan čovjek koji je uložio svoje novce, želi protđat tu imovinu, potrošit je na bilo koji način. Dakle to je razmišljanje nas, a što se tiče Poštanske banke i Croatia osiguranja. Vi u ovom trenutku za Poštansku banku za kunu ne možete dobiti kunu. To je ključni problem a prije dvije godine smo je dokapitalizirali sa 600 milijuna. I danas zbog adekvatnosti kunu za kunu ne možete dobiti. To je jedna stvar. Croatia osiguranje ima ogromnu imovinu koja u ovom trenutku pitanje da li je adekvatno procijenjena i kolika je njena vrijednost. Dal će se netko pomoć tih silnih nekretnina po nikakvoj cijeni to je razlog zašto smatramo da Croatia osiguranje ne treba prodati i druga stvar. A ima nešto što i ova država treba zadržati u svojim rukama jer Croatia osiguranje uz sve nedaće, uz sve to što su druga osiguravajuća društva bila naslonjena na velike banke ipak praktički zadržala udio u tržištu i ima dobit.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Ostaviti da vidimo što će biti rezultat privatizacije jer Vlada od onog od čega je krenula je mišljenja da bi trebala ostvariti kod poštanske banke jedan na jedan, znači procijenjenu knjigovodstvenu vrijednost i da barem to ostvari u privatizaciji. To nama s obzirom da postoji određeni iznos, interes pretpostavka je da ćemo to ostvariti. Ali vi ste dali 600 milijuna, mi bi trebali dati još 600 milijuna i 2002. je dano 800 milijuna kuna. Ljudi moji, da li mi shvaćamo što radimo? Ulažemo u tu banku zbog neuspješnog vođenja, zbog ajde recimo prije '99. da ne govorim nakon toga i previše uplitanja politike u trošenje novca. 800, 600 sada bi trebali još 600. To su stvari koje govore ne. Kada govorimo o Croatia osiguranje, zahvaljujući niskoj akumulativnosti, zahvaljujući tome što nismo uspjeli dobiti dodatni kapital, razvila su se druga osiguranja. Nažalost Croatia osiguranje u najinteresantnijem osiguranju, a to su životna osiguranja nije najjači partner, ne, ne. Izgubili su utakmicu, nisu ulagali i nisu se školovali. To moramo promijeniti. Ali mi imamo li mi pare za takvu dokapitalizaciju? Nema. Imamo li pare za probiti se jer počeli smo u BiH, Srbiji, Sloveniji? Nemamo. To je odgovor. Želimo li … bitku sa regionalnu Croatia-u, za Croatia-u koja će biti monopol, izvinjavam se monopol najveći udio u tržišnom dijelu životnog osiguranja. U ovom trenutku nemamo, izgubili smo to u zadnjih 8 godina.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa teško je nakon ovako argumentiranog nastupa ministra u 7., 8.satu odite ministre popiti čašu vode i pojesti nešto, zaista ste zaslužili. Teško je zapravo reći nešto novo i nešto kvalitetnije i argumentiranije od noga što je on ovdje izrekao, a čuli smo i puno pohvala iz svih opozicijskih klubova o stvarnoj stručnosti gospodina ministra i njegovoj energiji. Meni je bilo interesantno slušati iz primarno one replike na izlaganje zastupnice kluba HDZ-a gospođe Dalić i gospodina Šukera i drugih kolega dakle bivših ministara kako treba napraviti strukturne reforme, kako smo propustili trenutak kada je to trebalo učiniti itd., dakle ministra u Vladi koja se 4, 5 godina libila donositi bilo kakve odluke koje je promatrala kako stvari idu pokraj nje, koja je čak sjetit ćete se za poskupljenje naročito kada su toplinske tvrtke u sastavu HEP-a došle u problem, praktički prodavale energiju daleko ispod cijene koštanja, ulazne cijene koštanja kada su tu odluku čak i tu odluku prebacili na lokalne samouprave. pa zamislite molim lokalni gradonačelnici i lokalne gradske skupštine će reći, da neka poskupi grijanje, neka prihod neke državne tvrtke naraste, a ja ću biti s tom svojom odlukom nepopularan. No dobro. Postoje odgovorne i neodgovorne politike ali u svakom slučaju kolegice i kolege odgovorno je da nakon spoznaje o nastavljanju negativnih trendova u nacionalnom gospodarstvu, smanjenih projekcija za zemlje EU osobito zemlje u okruženju koje su naši najznačajniji trgovinski partneri te zbog spoznaje da zbog niza okolnosti se neće moći ostvariti investicijski ciklus. O nizu tih razloga govorio je gospodin ministar Linić, dakle primarno u javnim poduzećima i kroz državne investicije odgovorno je korigirati te makroekonomske projekcije i smanjiti projekciju sa 1,8 na 0,7, a posljedično tome i prihode i rashode proračuna. Evo u ovoj dugoj raspravi 7, 8 sati uočio sam i vijest da je i Svjetska trgovinska organizacija svoju projekciju svjetske trgovine koja je kretala od 5, 6 smanjila na 3,3 uz glavni argument zbog tvrdokorne gospodarske slabosti u Europi. Znači nije jednostavno ovdje kod nas nije u nasljeđu ali dakako da dubina ove krize pogađa i mnoge druge. Dakle rekoh odgovorno i ova Vlada nije generalno ne zabija glavu u pijesak, ne negira postojane problema, donosi rebalans i u trećem zapravo početkom 4.mjeseca kada to zvuči nepopularno, ne izbjegava povlačenje nužnih počesto i nepopularnih poteza. Ne bježi dakle ni od donošenja odluka ni od svoje vlastite odgovornosti, a nosi se sa sličnim problemima kao svojevrsni deja vu kao i koalicijska vlada 2000. Nelikvidnost, neplaćanje poreza, nelojalna konkurencija, neodgovornost, kriminal u upravljanju javnim poduzećima, sve su to jednaki problemi koji su dočekali tadašnju koalicijsku vladu, vladu gospodina Ivice Račana. Poprilično su uvećani i podebljani u ovih proteklim vladama dakle kroz dvije vlade, Sanaderove vlade i vlade njegove nasljednice gospođe Kosor, kroz vlade dvoje predsjednika HDZ-a koji više u HDZ-u nisu. No problemi koje su ostavili njihovi timovi zajedno sa njima su još uvijek tu među nama. Stoga je, a iz današnje rasprave je razvidno potrebno još jednom ponoviti i objasniti u kakvoj situaciji se nalazimo i da nažalost kompletan ovogodišnji deficit mora otići na novo zaduženje, ali za kamate. Na servisiranje kamate za kredita koji su uzimani da bi se trošilo ono što nije zarađeno, za neodgovorno povlađivanje svima često pod krinkom mnogih zainteresiranim skupinama, često pod krinkom upravo poticanja osobne potrošnje, … smo tu dajte što više novca pa će osobna potrošnja, pa će pokrenuti gospodarstvo. Vidjeli smo kako je to završilo. Jednako tako te kamate odnose na plaćanje višekratno pretplaćenih državnih investicija, kroz javna poduzeća uz ogromna zaduženja, znamo stanje u HAC-u, a vidimo i u aktualnim procesima da nije to bilo samo za osobnu već i za stranačku potrošnju. Vidjet ćemo to još kasnije … ali i za mnoge dužnosnike i za dizanje osobne imovine određenih popularnih bivših najviših dužnosnika, njihovih estradnih prijatelja. Vjerojatno je i to bilo pod izlikom da će danas sutra neki veliki osobni kapital biti zamašnjak osobne potrošnje. Znači rečeno je danas ovdje da godišnji dug za kamate iznos deficita jednak je razini svih ovogodišnjih investicija iz proračuna, uključujući dakako investicije izvanproračunskih fondova. Znači umjesto da investiramo, da damo taj zamašnjak gospodarstvu još veći nego što ovim projekcijama dajemo, moramo koristiti i plaćati dugove i za iracionalnu potrošnju iz prethodnih godina. Kada sam već podsjetio na 2000.-tu, dozvolite da vas podsjetim da je i prva godina Vlade Ivice Račana bila, zato sam i spomenuo … [[Govornik se ne razumije.]] upravo u sličnim uvjetima, bila je prva i teška godina zahtjevnog i strukturiranja gospodarstva, porasta broja nezaposlenih 400 tisuća, općih nelikvidnosti, sjećate se da je bilo, 400 tisuća nezaposlenih ako se ne varam 90-ak tisuća ljudi koji su radili, nisu dobivali plaću. No međutim, u drugoj, trećoj, četvrtoj godini, došlo je do velikih stopa i rasta investicija i BDP-a. Pa tako je na kraju toga razdoblja, nešto nam je statistički govorio i gospodin Borić, otišao je, daleko je Slavonija ali dobro, dobro smo mi svi skupa izdržali u ovom devetom satu, dakle, udio javnoga duga 2003. znači na kraju mandata te Vlade iznosio je 35,4 BDP-a ili 81 milijardu kuna. Udio javnog duga 2011. na prijelazu između HDZ-ove i Milanovićeve Vlade iznosi 156 milijardi i to bez preuzetih dugova u brodogradnji, zdravstvu, umirovljenički fond koji sada dakle ulaze u sustav i penjemo se do ovih 180 milijardi. Prilično neodgovorno, složiti ćete se stotinu milijardi u 8 godina, je li tako, 7 godina. 120%, da, da. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, nije mi neugodno, dapače, gospodine Šuker. O.K., hvala. Metode, postupci, mjere za oporavak gospodarstva bili su slični, gotovo isti kao i ovih, čak su bili isti ljudi gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] sjećate se, zvali su ga Slavko Stečajko, bio je kao takav popularan, već smo zaboravili, već smo zaboravili taj nadimak. No, okruženje je nažalost puno teže, objektivno, makroekonomsko okruženje, što sam govorio na početku je puno teže, tako da će zasigurno i put oporavka nažalost morati biti puno duži. Dozvolite mi da ponovim ono što je rečeno oko poticaja taksativno da nabrojim poticanje, dakle u gospodarstvu koji su došli od nove Vlade, od smanjenja doprinosa dakle za 2 indeksna poena 3 milijarde kuna praktički ostaje gospodarstvu od smanjenja PDV-a na ugostiteljstvo i turizam. Na dakle izravni poticaj najjačoj industrijskoj grani u Hrvatskoj milijarda kuna više, šumski vodni doprinos, spomenička renta daljnjih pola milijarde, znači samo kroz ove tri, četiri mjere četiri i pol milijarde više u sustavu gospodarstva. Dva puta omogućen reprogram poreznih dugova uz velike kritike također, vraćanje dakle, i kamata opraštanje kamata u jednom od njih 36 mjeseci. Sada početak, vjerojatno prilično velikog otpisa dugovanja kroz predstečajne nagodbe, i tako dalje. Dakle, sve su to zahtjevni uvjeti financijske konsolidacije koji su bili pred ovom Vladom, ali neovisno o tome dakle, uspjelo se naći sredstava za duplo povećanje bespovratnih poticaja za malo i srednje poduzetništvo. Za dokapitalizaciju HBOR-a 600 milijuna dva puta, zajedno sa HNB-om oslobođeni 6 milijardi kuna za kreditiranje poduzetnika, krediti su 30% HBOR-ovi veći ove godine nego prethodne, kamate su duplo niže itd., itd.. Znači definitivno rasterećenje gospodarstva misija je ove Vlade, rekoh kamate su pale u gospodarstvu, energenti jesu poskupjeli na uštrb građana ali nisu poskupjeli privredi. Analize pokazuju, govorio je o tome ministar Linić, oko ulaganja, investicijskog ulaganja, zadnjih godina, sjetimo 90.-ih su se tvrtke kupovale kako bi se u tim čarobnim godinama privatizacije stavila šapa na …/Govornik se ne razumije… rentu, pa znamo kako je završila hrvatska industrija u dobrom dijelu posljedično tih godina. Velim analize pokazuju da je 2007., 08. naši poduzetnici vjerojatno dio tih istih poduzetnika nažalost nije ulagao u svoj … [[Govornik se ne razumije.]] nije ulagao u strojeve, nije ulagao u razvoj već u nekretnine. Mnogo tih danas nekretnina stoji prazno, kriva poslovna procjena, slažem se, ali i žestok otpor novom porezu na nekretnine, ne čudi onda u tom smjeru. Konzistentan pristup ove Vlade mislim da je i na ovoj raspravi danas dokazan, donosimo odluke, velim često nepopularne odluke, ne tražimo alibije u konsenzusu, ali svjesni da sama Vlada ne može izvući ovu svu priču. Zato nam je i potrebna određena razina optimizma 0,7% je najoptimističnija procjena. I tražimo sa te strane konsenzus, ne za donošenje odluka, odluke ćemo donositi i nastaviti u ovome smjeru ali konsenzus za podizanje investicijske klime za podizanje, za kvalitetniju dakle poduzetničku investicijsku klimu u svakom slučaju je potreban. Često spominjana striktna financijska disciplina a ne porezna presija, dakle, financijska disciplina samo je jedna od mjera ove Vlade. Uvođenje reda na svim područjima funkcioniranja pravne države, ne samo na gospodarsku, bila je zahtjevna zadaća, puno je otpora oko tih polja, nemamo, nemam ni volje ni vremena da ponavljamo oko čega se radi. Ali u potpunosti smo svjesni, i ova Vlada je u potpunosti svjesna da samo štednjom i samo stabiliziranjem financijskog sustava ne može riješiti krizu. A štednja i stabiliziranje koliko god vama to bilo smiješno gospodine Mesiću i Šukeru, odnosno uvođenje financijskog reda nužan je preduvjet za investicije u Hrvatskoj i nužan je preduvjet da imamo ravnopravnu tržišnu utakmicu. Jer utakmica u kojoj jedni plaćaju porez a drugi ne plaćaju taj porez, kako smo živjeli ovih 10 godina u kojima se mnogima gledalo kroz prste gdje smo nabili 55 milijardi nas je dovelo u ovu situaciju. Jer nitko neće investirati u državu u kojoj vlada ta i takva porezna nedisciplina, u kojoj vlada nered, u kojoj administracija košta jako puno a daje jako malo. Stoga poštovani, preostali kolegice i kolege, zahvaljujem svima koji su toliko izdržali, daljnje vođenje odgovorne i proaktivne gospodarske politike uz čvrstu kontrolu deficita, dakle, uspjeli smo ga vratiti u 3% i pojačanu aktivnost javnih tvrtki ostati će politika ove Vlade uz čvrstu podršku saborske većine. Klub zastupnika SDP-a podržati će ove Izmjene i dopune. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Repliku ima Jasen Mesić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa u ovom vrlo temperamentnom i strastvenom govoru kolega Rađenović je rekao nekoliko stvari na koje moram replicirati. Prvo, jednom ću reći jednu stvar, nije to dosta popularno reći, ali reći ću. To što je smanjena spomenička renta to nije nikakvo olakšanje za gospodarstvo jer se taj novac bio zakonski obavezan uložiti i dati poduzećima u obnovi, ovako im je uskraćen. Oslobodili ste banke, mjenjačnice i ostale u povijesnim jezgrama koji žive od kulturnog dobra i izgubili ste taj novac u investiciju kulturnog dobra koji troše tradicionalni obrti sa tradicionalnim … i mala poduzeća. To je broj jedan i tako da to više ne spominjem oko nekoliko pomoći jer je to greška. Što se tiče druge stvari, vrlo lijepo ste govorili o javnim trgovačkim poduzećima, ali nikako da se dotaknemo Zagrebačkog holdinga. Tu cvjetaju ruže, vi to i bolje od mene znate, teče med i mlijeko, fantastično uređeno. Pod upravom SDP-a evo već više od 10 godina. Sve je kak treba posloženo, nema gubitaka, građani zadovoljni, cijene ne rastu, idu investicije, dolaze europski programi i novci iz europskih fondova. Fantastično, fantastično. Pa šta nije logično s nečim što imamo pod kontrolom 10, 12 godina prvo dovesti u red, a nakon toga se onda posvetiti trgovačkim poduzećima. Ne kažem da to ne treba, potpuno se slažem s vama i znate da se slažem s vama. Ali isto tako bih volio da si vi kažete da s slažete sa mnom po pitanju Zagrebačkog holdinga kojeg guramo pod tepih evo već ohoho godina. Jel to primjer kako treba biti trgovačko poduzeće u javnom vlasništvu sređeno? Jel to ono što nam se nudi u budućnosti od strane ove Vlade s ostalim javnim poduzećima? Super.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Evo vrlo kratko, nisam bio previše vehementan, umoran sam od ovih svih rasprava. Slažem se sa vama, prilično je teško, pažljivo sam slušao dobar dio rasprava, ali možda bi bilo bolje da sam stigao ručati. No dobro, što se tiče spomeničke rente, dio je oslobođen, a vi dobro znate da je dio i na jedinicama lokalne samouprave i da one zapravo odlučuju koja to poduzeća i koga će osloboditi, koga neće itd., tako da to nije nužno tako loše. I ostaje jedinicama lokalne samouprave nije ukinuta spomenička renta, prema tome i dalje postoji. pitanje je koliko je velika i pitanje je koliko se sredstva pa i u vaše doba za razna recimo arheološka iskapanja unutar HAC-a, kad ste već spomenuli javna poduzeća, trošila učinkovito i kvalitetno, gospodine Mesiću, ali to se vi vjerojatno bolje sjećate. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ja sam pažljivo, tiho sam govorio, i pažljivo sam šutio dok ste vi govorili. Što se tiče samog Holdinga, vi dobro znate da je tu dijelim dobar dio nezadovoljstva s vama, ja sam tamo bio samo i jedino zaposlenik, nisam bio nikad dio uprave za razliku od kolege Mesića koji je bio skupština tog trgovačkog društva i to skupština… … [[Upadica se ne razumije.]] I to skupština koja ima poprilično velike ovlasti, to je nažalost jedna od pogrešaka koje su tamo napravljene još u doba gospodina gradonačelnika Bandića kada je skupština društva preuzela …, da, preuzela je određene … nadzornog odbora tako da ste tamo imali prilično veliku moć. Možda da ste ostali možda bi situacija bila znatno bolja. Hvala lijepo.
Ivan Šuker, replika.
Kolega Rađenoviću, vi ste rekli jednu ovako izjavu, zadužili bi se da bi neodgovorno trošili. Sad ja pitam kolegu Linića, kolega Linić jel vi neodgovorno trošite ove novce. Jer ako netko ima deficit 14 milijardi i 700, a danas je deficit nešto oko 11 milijardi, a ovih 14 i 700 se smanjilo na 11 jednim dijelom zbog smanjenja nekih rashoda, većim dijelom zbog povećanja prihoda od poreza. I ja vas sad stvarno pitam jeste vi neodgovoran čovjek, ja mislim da niste i da nije istina da neodgovorno trošite novce. Pa najlakše je nekoga optužiti kolega Rađenović bez argumenata, bez ičega. U čemu je razlika između ovog deficita 11 i onoga 14 i 700. Pogledajte prihodovnu stranu proračuna, uzeli ste 6 milijardi kuna iz džepa hrvatskih građana, uzeli ste i na takav način ste smanjili deficit i vi sad pričate o neodgovornom trošenju. Kad govorite o kamatama, gledajte, nitko, a osobito ministar financija nije nijedan sretan kad se zadužuje. Vaše zaduženje od prošle godine košta ove godine po prilici negdje oko 650 milijuna kuna porezne obveznike kamata. Isto će tako i ovaj dug ove godine da se financira ovaj deficit koštat isto, kamate će koštat nekakvih 600 milijuna kuna. Ali ne, kad to radi SDP onda je to odgovorno, koncizno, pošteno, a kad to radi HDZ s obzirom da se radi o … to je neodgovorno. Mislim čemu to? Ili nešto što uopće nisam mislio danas reći, ali naprosto kad idete toliko nisko i rasprava je bila koliko toliko tolerantna pa dajte mi recite šta je s ovih 5 milijuna … jamstva za DIOKI, za privatnu firmu otišlo 5 milijuna eura iz državnih novaca. Jel to odgovorno ili neodgovorno? Hoćemo govoriti o jednoj privatnoj banci za koju su se davali jamstva i krediti, ali kam će nas to odvesti. Ali ja vam samo kažem, ja mislim da kolega Linić nije neodgovoran čovjek, a deficit mu nije ništa puno manji od prethodnika.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa čudi me da vama gospodin Šuker 5 milijardi nije nešto puno manje, ali dobro, dakle zadnji deficit 2011. bio je 14,9 ako se ne varam plus ovaj skriveni deficit od raznoraznih stvari pa se to penje na puno dalje, umirovljeničkog fonda. … [[Upadica se ne razumije.]] Spominjalo se, ma da, 100, da, 100 nije ali je znatno više nego ovih 10 milijardi. Prvi proračun i vi znate što znači preuzeti nešto u određenom času pa promijeniti preko noći. Prvi proračun koji je predložila ova Vlada bio je prvi rashodni proračun, znači prvi proračun u povijesti Republike Hrvatske koji je na rashodnoj strani manji nego prethodne godine. Ne može 2012., znači ne možete reći da tu nije napravljen znatan …. Što se tiče poreznog odnosa, pa ja mislim da je sto puta danas rečeno da je smanjenje indeksnog poena 2% na zdravstvenom doprinosu i PDV sa druge strane … jedno drugo, a 6 milijardi je možda bilo više od aktivnosti i boljih prikupljanja poreza. Nikakvog drugog poreza nije bilo. Ali to pitanje ste trebali postaviti sami sebi, što je Porezna uprava u razdoblju dok je bila u vašoj liniji odgovorili ste radila pa da je tako slabo naplaćivala poreze. A što se tiče zaduživanja itd. jesu li oni optimalni ili ne rekli ste idemo malo niže i tako. Meni sad pada na pamet recimo da li je bio kvalitetan projekt iz državnog proračuna da jedno ministarstvo kupi određenu zgradu od jednog vašeg uvaženog člana za tri, četiri puta veću cijenu itd. i da to sve skupa bude jedan mali dio tog velikog deficita od 15 milijardi, a ovih 20, 30 milijuna razlike se podijeli negdje među vašim stranačkim drugovima. E da razmišljamo malo o tome i zašto je taj deficit bio toliki. Hvala lijepo.
Đurđica Sumrak, replika. Kolega Šuker, molim vas. Molim vas kolege dopustite kolegici da i svoju repliku iskaže.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Rađenović, vi ste poznati po tome da stvarno ja mislim da kad vas se sluša da vi sami sebi ne vjerujete što pričate. Šteta je što nema kolege Mesića. Rekao je da fantastično se vlada u holdingu, ja bih rekla fenomenalno. Fenomenalno, to je uzor. Žalosno je danas slušati od vas, žalosno kako se hvalite i kako kukate u isto vrijeme. To smo danas slušali od premijera i ko da idete onom u krug se vozite dezorijentirano, jer ne znate šta će i svi su vam krivi. Za boga dragoga, 8 godina ste se spremali da dođete na vlast, govorili ste sve imamo. Imamo investicije, imamo sve, sve, sve ćemo preporoditi, nema problema. Nema problema. Pa kako možete reći da nije ova, daklem bivša vlast u zadnjih 8 godina pa moramo reći i premijer Račan kad je bio kad govorimo o pregovorima, pa zar mislite da je to samo tako bilo završiti ili ne razumijete. Zar mislite da je to Zagrebački holding gdje SDP vlada godinama, gdje u Zagrebu ljudi od više režija i svega ne znaju šta da rade, kako da to plaćaju. Zar mislite da je to to? Pa nemojte stalno, dajte neka rješenja više. Pogledajte poljoprivredu šta radite. A znate zbog čega je to? Vidite gospodin Linić ja ga cijenim izuzetno i kolege ga moji financijaši cijene, odnosno bivši ministri, pa i mi isto. Ali vjerujte mi u ovoj Vladi rekla sam i ministru Jakovini i još nekim ministrima nije mjesto, nisu kompetentni, ne znaju, naprosto ne znaju, ne znaju. I šta vi na to kažete? Ko zmija noge to skrivate, a onda lupate o nekakvim ne znam bankama. Pa hajmo vašeg prvog potpredsjednika koji je dobio ne znam koliko milijuna kredita iz jedne banke koju ste vi sanirali sad nedavno. Pa hoćemo to koliko je on ljudi prevario u svojim firmama? Hoćemo o nekim drugim stvarima? Zaista ne vidim razloga.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Igor Rađenović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa samo dvije stvari. Govorila je uvažena zastupnica o temama o kojima ja nisam govori. Znači, holding nisam spomenuo, a Zagrebački holding i nije i nema nikakve veze sa državnim proračunom. Prema tome, ne znam zašto ga spominjete. I drugo, ja sam u kontekstu, dakle politike Vlade govorio jedino o upravo resoru financija i gospodarstva, dakle i o financijskoj disciplini i o činjenici da je zaista zbroj zaduženja koji nas, koji je obavljen prethodnih svih ovih prethodnih godina, dakle doveo do situacije da danas razina, znači našeg deficita je na razini cjelokupnih investicija unutar državnog proračuna, a da na žalost ova Vlada ne može izvući sa ovim proračunom više od toga nego da se samo zaduži na toj razini da deficit bude 3%. Deficit prethodne Vlade bio je 5%. Sjećamo se kako je bilo prethodnih godina i da se sa te strane držimo toga. Znači, govorio sam samo o financijskoj strani. Ne znam zašto ste me replicirali o svemu drugome. Hvala lijepa.
I Martina Dalić, replika. Uključite se.
Ja sam vama kolega Rađenović htjela skrenut pozornost da vi u cijelom svom izlaganju a i u ovim replikama se volite formulirati argumente i koristiti kao neke brojke. Jedini vam je problem što sve to što govorite i brojke koje spominjete koristite pogrešno. Jedan mali primjer, ali samo mali. Naime, rekli ste u jednom trenutku da su povećana sredstva za poticanje malog poduzetništva, ali kako mi ipak raspravljamo o proračunu onda vam želim skrenuti pozornost da je na Ministarstvu poduzetništva i obrta ovim rebalansom o kojem raspravljamo ima -70 milijuna kuna. Dakle, smanjuje se. Ja vam inače nisam, nemam neku strast u raspravi o ovim stavkama jer mi je skroz jasno o čemu se tu radi. Ali vam ovo samo spominjem kao primjer da sa brojkama treba biti oprezan i da brojke treba koristiti točno onakve kakve jesu. A kada ste već analizirali HDZ-ovu Vladu onda da ste gledali brojke onda bi vidjeli da je u stvari najveći problem te Vlade bio što su ulaganja u investicije bila objektivno prevelika i ulaganja u investicije prelazila kapacitet naše ekonomije. Pa je Hrvatska u razdoblju od pete ili četvrte ili čak treće do osme bila država negdje sa najvećim investicijama u Europi otprilike i sa najvećim investicijskim ulaganjima iz proračuna. Dakle, ta državna potrošnja sa njom se je htjelo nešto učiniti i nije se dakle poticalo rasipanje novca, nego se htjelo nešto učiniti, pa su se gradile autoceste, bolnice, luke, škole i ne sjećam se kolega Rađenović da se je itko bunio i da je itko bilo iz oporbenih a tako niti iz vladajućih redova nije došao i rekao ne treba meni ta investicija pa iz toga izvucimo neke pouke.
Hvala kolegice. Odgovor na repliku Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo Dalić. Da, možda sam bio nedovoljno precizan, ali kad sam govorio o ovome poduzetništvu onda sam govorio u odnosu na dakle HDZ i sve je zapravo bila priča od jedanaeste na dvanaestu pa tako i taj porast je bio 360 na 700 i to je to uduplavanje. Je ovim proračunom smanjeno 70 milijuna, slažem se sa vama. Ali kada govorite o ovom investicijskom ciklusu gospođo Dalić, pa zar mislite stvarno umorni smo svi, evo kasno je, ali da se ne sjećamo kako i gdje je završavao taj investicijski ciklus i koliko su koštale te investicije često neproduktivne kud su išli ti odvojci, koja je bila cijena kvadrature po kilometru, kolika je bila cijena samo ne znam zadarskog onog odvojka kako se zove itd., itd., tunela i svega toga. Upravo u tome i jest problem da smo gradili ceste koje imaju 2 tisuće prosječnog prometa, a gradili ih tri puta skuplje nego što su građene ceste koje su mogle biti građene za 20-ak tisuća prometa u sezoni. To je ono što jest problem i to nikako ne možemo svi skupa zaboraviti. Hvala lijepa.
Hvala. Sada je na redu u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle, ako ste čekali da li će klub HNS-a glasovati za rebalans proračuna onda hoće pa sad ako ćete vi dalje nastaviti raspravljat u ovaj sat možete slobodno ali ne zato samo što smo mi ovdje koalicija nego zato što smo i strateški partneri i zato što smatramo da je ovaj rebalans potrebit. Potrebit iz onoga realnoga, a to je da rebalans odnosno proračun nije izoliran od stanja u društvu, ali nije izoliran niti od svih okolnosti koje se nalaze oko nas jer Hrvatska nije ne samo zato što ulazi u EU 1.07. nego zato što nije izolirana od svih događanja koja su i u našem okruženju koje nije u EU i u svjetskom normalnom okruženju. Ono što je bitno i ključno kao poruka HNS-a ovoga proračuna, a to je da on smanjuje deficit. To nije nebitno. Ako je planiran manji rast bruto proizvoda, ovaj proračun, ovaj rebalans proračuna smanjuje deficit proračuna, smanjuje deficit konsolidiranog proračuna na 3,5% što nije mala a nije ni jednostavna stvar. Treba znati da u EU i u 2012. godini konsolidirani deficit općeg proračuna je bio u prosjeku 3,8 a u 17 zemalja i 3,5%. To samo pokazuje da su javne financije u nekoj recimo to tako zlatnoj sredini EU. U zemljama koje imaju visok rast, odnosno relativno visok rast BDP-a ili zemljama koje imaju probleme, u zemljama kao u Španjolskoj koja ima -10%, Češkoj -5%, Danskoj -4% ili npr. Portugal -5%, Sloveniju sa -4,4% ili Slovačkoj -4,8%. Nije to rast, to je pad bruto proizvoda. I zato je ovaj rebalans bitan jer on i dalje ukazuje da ova Vlada već je rečeno i realno i odgovorno pristupa u svome radu, u svome poslu a on se zove kad govorimo o Ministarstvu financija ali vezan je naravno i za sva ministarstva konsolidacija javnih rashoda u svrhu makroekonomske stabilizacije što je ključna ne samo radi proračuna, ne samo radi osiguravanja onog dijela proračuna koji je potreban i za mirovine i za socijalna davanja i onaj manji, ali osigurani investicijski dio zato što je bitno da su održive, da je proračun, odnosno fiskalna je održivost i da osigurava lakši pristup financijskim tržištima ne samo države nego i HBOR-a, a ne manje i gospodarstva i bankarskog sektora. To su ključne stvari zbog čega je ovaj rebalans sa ovim deficitom od 3% bitan i zbog čega mi isto tako podržavamo i pozivamo da se podrži. Jako puno toga je rečeno, a bilo je zanimljivo slušati razumijevanje bivših ministara financija sa sadašnjim ministrom financija i suosjećanje u poslu pa ja vjerujem da nije stranačke stege da bi oni i podržali ovaj rebalans s obzirom da je rađen slično kako oni razmišljaju ali različito se koliko sam čuo izražavaju. Dosta je bila zanimljiva i rasprava, moram reći i vezano za onaj segment zašto gospodarstvo ne raste a sve mjere odnosno jedan dio mjera koje je ova Vlada i Sabor koji su donijeli zakone da bi se te mjere provodile su u funkciji a nemaju rezultata. Pa evo ono što je možda bitno naglasiti a nije po brojkama dosada rečeno, a jako je puno naravno rečeno u ovih 5, 6 sati raspravljanja, želio bih podsjetiti na onih 4,4 milijarde kad smo započeli sa raspravom o predstečajnoj nagodbi i financijskom poslovanju u 9., 10. mjesecu. Tada je bilo 16 tisuća pravnih subjekata koji su bili 360 dana u blokadi, a 560 tisuća iznad 360 dana u blokadi, odnosno u 38 tisuća pravnih osoba bilo je zaposleno 41 tisuća radnika a u onom dijelu drugom gdje su obrtnici u blokadi više od godinu dana bilo je zaposleno 25 tisuća radnika. I sad, kad na te brojke se izvuku podaci iz FINA-e gdje u to vrijeme aktivnih poduzetnika a i ovi koji su bili blokirani su aktivni, bilo 92 tisuće a sa preko 800 tisuća zaposlenih, a obrtnika 88 tisuća sa 210 tisuća zaposlenih i kad se tom podatku još pridoda podatak da rizični krediti u banaka, tada su bili negdje oko 23, 24% koji su bili u gospodarstvu, onda je sasvim jasno da ova Vlada nije mogla u ovom kratkom vremenu riješit sve i nagomilane probleme koji se nalaze u gospodarstvu. I zbog toga je dobro i ono što je i prepoznato od strane opozicije u podržavanju Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, ali isto tako treba znati da Vlada odnosno Ministarstvo financija i jedan dio Ministarstva gospodarstva direktno sudjeluje ne samo zbog toga da bi rješavalo nagomilane dugove koji postoje od vjerovnika prema državi nego da bi pomoglo da se ključne tvrtke stave na noge i da nastave raditi jer one vuku za sobom jako velik dio ne samo kooperantskih tvrtki koje su vezane, nego predstečajne nagodbe definiraju dobrim dijelom i mogućnost i hrabrost domaćeg poduzetništva da nastavi dalje radit, da nastavi dalje investirat. Jer ako vi imate ključne tvrtke kao što su Konstruktor, Varteks, Velekovod itd. itd., čak i regionalno raspoređene, izuzetno bitne tvrtke u privatnom vlasništvu koje država pokušava pomoć i spasit u pregovorima sa bankama onda morate znat da većina tih tvrtki sa svojim prometima, svojim poslovanjem su poprilično vezane za jedan dio tvrtki koji u ovom trenutku su spremni investirat ali čekaju da vide šta će se dogodit sa predstečajnim nagodbama a posebno i s onim dijelom dugovanja, odnosno potraživanja koje imaju od tvrtke koju su u predstečajnoj nagodbi. Nedvosmisleno je jasno da je Zakon o poticanju investicija i unaprjeđenju investicijskog okruženja jedan iskorak koji je ova Vlada napravila a trebalo je to radit puno ranije. Isto tako rješavanje insolventnosti i nelikvidnosti u kojoj država i državne tvrtke su prve krenule, imale obavezu da plaćaju u rokovima od 30 dana rješavanje nagomilanih dugova. Sjetite se Klin start 11 milijardi zatečenih neplaćenih obaveza. Dakle, sve je to dio koji ova Vlada rješava i ne može se riješiti nažalost u godinu dana, neću reći preko noći, nego u godinu dana. Do 1.7. kad mi ulazimo u EU ja vjerujem veći dio predstečajnih nagodbi, zato što su takvi i rokovi, zato i zakon vrlo izričit da se to rješava u 120 dana bi trebali razriješit sudbinu tvrtki koji dobrim dijelom vuku gospodarstvo a dovedene su tu gdje su dovedene umjetno stvarajući se kao velike a nisu, a imali su očigledno političko pokroviteljstvo da se ne naplaćuje niti porezi, a niti obaveza da plaćaju svojim dobavljačima. I nakon toga uz ove poticajne investicije, nakon toga što ćemo imat i zakon o strateškim investicijama koje već spominjemo, koji će prelomit one lokalne barijere koje svi znamo, neki zovu to birokracija, a to su jasne procedure gdje lokalne zajednice sa prostornim planovima, odnosno sa detaljnim planovima, sa neizdavanjem dozvola, sa traženjem igle u plastu sijena šta bi mi rekli, da ne kažem reketarenjem sprječavaju investicijske cikluse i sa novim Zakonom o prostornom uređenju koji neće više tražiti lokacijske dozvole, nego će se direktno moći ići na građevinske dozvole sa uvjetima iz plana. Dobit ćemo priliku i mogućnost za koju i mi u HNS-a vjerujemo da će do kraja godine biti vidljiv investicijski ciklus ne samo javnog sektora, nego gospodarstva, da će biti realizacija povećanja, da će brutoproizvod biti u plusu i da će krenuti zapošljavanje. Ova Vlada, ne samo ministar financija je odlučna, nego svi ministri u svom segmentu da odrade taj dio posla. Ovo je proračun cijele Vlade, dogovor svih ministarstava i koalicije i vjerujem da će biti pozitivan rezultat već ove godine unatoč svim ovim brojkama i problemima koji su zatečeni ali se oni rješavaju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljenih nekoliko replika. Prvi Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Gjurković moram reć da gotovo da ste nadmašili kolegu Rađenovića u vašem govoru i u tvrdnjama. Znate šta sam se upitao, nemojte mi uzet za zlo, naime sjetio sam se vašeg govora kad ste govorili u ime kluba vezano za donošenje ovog proračuna kojeg sad rebalansiramo. Upitao sam se da li je to isti čovjek, da li isti čovjek je govorio onda o proračunu kad smo mu govorili da je prenapuhan rast od 1,8 i da je to neodrživo, da li isti čovjek danas može reći da je jako dobro da ovaj novi rebalans smanjuje deficit? A onda smo mi tvrdili da je proračun prenapuhan i da neće moć bit taj rast ostvariv jer nisu bila predviđana dovoljni broj investicija i onoga što je moglo se ostvariti. Što se tiče trgovačkih poduzeća i onome što kažete da su imali porezna dugovanja a da su imali politički podršku za to raditi. Znate što bih volio vidjeti cijenjeni kolega da naplatite porezni dug Hrvatskoj radio televiziji, to vam dajem punu podršku, to vam je skoro 300 milijuna kuna. Samo mi nemojte reć da to javno poduzeće nema političku podršku, a ima itekakav porezni dug, pa kad kažete da će to sada evo činiti i da rebalans proračuna to pomaže, ja vam stvarno dajem podršku u tom smjeru evo da se i taj dug naplati. A živi bili pa vidjeli, da li će se naplatiti ili mogu vam olakšat. Neće, sasvim sigurno neće. A dobro.
Zahvaljujem. Imamo odgovor kolega Gjurković izvolite.
Dakle, poštovani kolega to šta ste vi govorili da je prenapuhan pa govorite i sada da je ovo prenapuhano a to što sam ja sada rekao da se deficit smanjuje je malo u koliziji. Jedno je govorit o tome da li je brutoproizvod će ić na 1,8 ali drugo da li mi sa ovim rebalansom smanjujemo deficit. Nama je cilj smanjenje deficita i s ovim rebalansom se postiže. Prema tome neovisno šta očekujemo da bude manji rast bruto proizvoda smanjujemo i rashode kako bi smanjili deficit više nego što je bio predviđen u izvornom proračunu. Od ministra financija ste čuli da će se naplatiti i od HRT-a. Prema tome ne vidim razlog zašto ste digli pločicu za repliku.
Hvala. Sljedeća replika, Josip Borić.
Pa uvaženi kolega Gjurković, vi ste govorili o CLINSTART kao nešto što je dobro itd. pa ste naveli jednu čudnu brojku, 11 milijardi dospjelih nenaplaćenih obaveza itd. pa se stvarno pitam da li nekad mi zaista živimo u istoj državi ali cijelom tom svom izlaganju zaboravili ste spomenuti onaj famozni centar za investicije. Upravo je HNS sa svojim kadrovima posebno direktorima tri najjače energetske, ajmo reć tri energetska javna poduzeća PLINACRO, JANAF, HEP najveći krivac što nema gotovo nikakvih investicija koje onda mogu uzrokovati povući nekakav rast i to morate priznati. Ovaj jedan direktor visi, jedan je otišao sam a ovaj se isto nešto svadi ali pitanje je i koliko će i on. I još na kraju ministru financija, tj. Ministarstvu financija ne dozvoli čak ni proračunski nadzor pa onda na silu ulazimo u javna poduzeća u istoj vladi da utvrdimo tko je šta radio i na koji način je radio. I onda se pozivate na neko bivše vrijeme i izmišljate brojke, kojih 11 milijardi dospjelih a ne plaćenih obveza. Možete li vi to nama razložit u kojim segmentima je tih 11 milijardi. Jer ako za vas moguće završit ne znam proračunsku godinu 31.12. i 1.1. početi bez ikakvih obveza, znači da su svi ugovori ispunjeni 90%, da su recimo svi građevinski radovi svi završeni, sve plaćeno i 1.1. počinjemo i onda imamo 365 dana. Pa uvijek je bilo prijenosa nekakvih obaveza iz jedne u drugu Vladu pa što ćemo se vratiti u 2003.godinu Ministarstvo javnih radova i pričati koliko je tada bilo ugovora ostavljenih nekoj drugoj Vladi koja je to morala na neki način riješiti. Ali tad je bio investicijski ciklus. Ovaj vaš centar za investicije napravio je 14 fasada, ovih energetskih, vrijednosti, ne znam koliko milijuna kuna, zaposlio je 28 djelatnika i sav svoj rad nedavno čitam u nekim dnevnim novinama bazira na tome da nešto nekome sugeriraju a ništa nisu napravili. To je najveći problem. O tome da ne govorim.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Gjurković.
Dakle, sad prijeđemo malo u onu fazu politiziranja, dakle sve tri tvrtke što se tiče HEP-a, JANAF-a, PLINACRO-a su u dobiti prema tome uredno posluju. Što se tiče poreznog ili proračunskog nadzora, dakle proračunski nadzor zna se gdje ide na sve one koji su vezani za proračun ili primaju sredstva iz proračuna a porezni porez, porezna je tamo gdje su trojačka društva dionička, odnosno koji nemaju veze sa proračunom i stvar je tu vrlo jednostavna i dapače je dobro da Ministarstvo financija kontrolira. Ono što mi radimo, radimo transparentno i javno. I što ne valja jasno se vidi i nema nikakvog skrivanja za razliku od onog što ste vi radili pa sad imamo ovih famoznih neplaćenih dugovanja što je CLINSTART uočio. Dakle mislim da je danas rečeno, riješit će se i ovaj dio dugovanja. Šta se tiče zdravstvenih ustanova HZZO-a prema Veledrogerijama koje negdje četiri i pol milijarde. Šta je to? to je novac. Imamo nešto. Imali smo dosta i u obrazovanju, zna se da je bilo ministarstvo poljoprivrede. Zna se da je bilo u ministarstvu gospodarstva itd. prema tome mislim da te podatke možete bez problema dobiti jer su javni i transparentni. Što se tiče to je u biti to. centar za investicije, centar za energetiku i investicije je agencija za investicije konkurentno su dvije agencije. Jedna je vezana za privatne investitore, agencija za investicije i konkurentnost a c je vezan za projekte koji su vezani za javni sektor. S obzirom da projekta nismo baš nažalost zatekli. Zato dijelom i kasne a centar za energetiku i investicije je taj koji to mora zaokružit, objedinit i pripremat kako bi se i između ministarstava koordiniralo a ne da se dogodi da se npr. kopa cesta pa se stavlja voda a ne stavlja se paralelno i struja jer su to različita ministarstva i različite tvrtke itd.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Gjurkoviću, pa vrlo je interesantno slušati vašu priču, ajmo pitati ljude koji rade sa HEP-om i sa Hrvatskim željeznicama koliko im nisu plaćeni računi. Druga stvar, sva trgovačka društva izuzev HŽ-a od 30.6.2010.do kraja 2011. su plaćale sve svoje obveze u roku od 60 dana. Međutim vrlo je intrigantno pa čak i ponižavajuće slušati da vi ovdje kažete bez ijednog argumenta da netko nije plaćao porez zato što je imao političku podršku. Ako je to istina onda neka ministar financija kaže tko su ti i tko je potpisao da oni ne plaćaju porez. Mislim da je to već pomalo degutantno i smiješno slušati ovdje. To može reći samo netko tko nije ništa u životu radio. I reći nekom referentu u Poreznoj upravi čuj ovaj neće plati porez zbog toga i toga, pa znate vi koliko instanci treba doći koja bi to budala napravila. Ali najlakše je reći. Međutim vrlo je interesantno je nešto drugo, pogledajte koliki je bio proračun 2003.i kolika je bila prihodovna strana proračuna 2008.prije krize. Nijedan porez nije povećan, a proračun se povećao za preko 30 milijardi kuna. Jel to bila posljedica bolje naplate poreza ili čega drugoga, ako nijedan porez nije povećan, niti jedan porez nije povećan, a prihodi u proračunu sa 80 otišli na 110 milijardi. A kada govorimo o investicijama pa i kolega Linić i kolega Grčić su rekli da najveći problem i u izvršenju proračuna 2012.i na kraju krajeve i nažalost i u problemima koji će se Vlada naći u 2013. je zbog toga što nema investicija. A mi sada pričamo o tome da nekakve agencije i netko nešto je napravio. Kako je napravio ako nije raspisan niti jedan natječaj? A kada govorimo o transparentnosti gledajte Plinacro je napravio [[Upadica: Vrijeme.]] evo samo jednu rečenicu, stotine i stotine milijuna investicija sa jednim članom uprave, sada kada skoro uopće nema investicija ima 5 članova uprave.
Hvala. Imamo odgovor kolega Gjurković.
Kolega Šuker, dakle Državna revizija u Ministarstvu financija za 2011.godinu je dala i uočila da 4 milijarde je otpisano odlukom odgovornih iz Porezne uprave i navela niz primjera zbog čega se nije dopustilo da dođe određeni dugovanja prema Poreznoj upravi u zastaru.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. … [[Govornica nije uključena.]] dakle ja ću krenuti iz početka. Kolega Gjurković vi ste u svom izlaganju nabrojili razloge i uvjerenja zbog kojih vjerujete kako će upravo pred kraj godine se sve složiti i krenut će investicijski ciklus, međutim ja bih vas sukladno tome onda željela pitati, a gdje je Zakon o strateškim investicijama jer Zakon o strateškim investicijama bio je u javnoj raspravi u mjesecu siječnju vrlo kratko 15 dana izazvao je značajnu pozornost što pozitivnih komentara što komentara koji su išli za njegovim poboljšanjem. Međutim evo 10.travnja je ovdje, sredina travnja zakon još usvojen nije, zakona još uvijek nema i to je ono o čemu vam govorim. Ovakve ekonomske okolnosti zahtijevaju puno brže, djelotvornije aktivnosti. A kada u neke aktivnosti krenete to traje od nemila do nedraga, jel pa ste nam onda bili poslali Zakon o poticanju investicija u kojem smo riječ uredba mijenjali u riječ zakon i slična administrativna nesnalaženja i kretanja naprijed-nazad. To su stvari o kojima govorim kada tvrdim da je potrebno napraviti vjerodostojan i konzistentan plan mjera za ekonomski rast sa jasnim rokovima. Jel čini se da i kada imate dobru namjeru da onda imate problema sa provedbom i rokovima.
Hvala. Imamo odgovor kolega Gjurković.
Zakon o strateškim investicijama sasvim je jasno ulazi u prostor više ministarstava i više različitih zakona. I zbog toga je baš zbog ovoga što ste rekli radi kvalitetnije sutra provedbe, jednostavnosti zakona i da ne bude dvojbenih situacija po pitanju odlučivanja provedbe i mogućnosti, zakon na dodatnoj doradi i koliko mi je poznato on bi trebao u drugom kvartalu ove godine doći pred naše klupe.
Hvala. Završili smo sa raspravom po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite potpredsjednice.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. U obrazloženju rebalansa proračuna vrlo korektno piše koji su uzroci da idemo vrlo rano dakle već u 4.mjesecu u rebalans proračuna. ja ću to čak i citirati kaže "izmijenjene su makroekonomske okolnosti u EU pogotovo u našem neposrednom okruženju. Tako se projekcija rasta i vanjskotrgovinske razmjene bitno smanjene što utječe i na gospodarske aktivnosti Hrvatske kao male i otvorene gospodarski integrirane u europski prostor". Dalje se kaže da su smanjene ocjene kreditnog rejtinga države te pojedinih institucija, javnog sektora u Hrvatskoj. Navedena kretanja djelovala su na usporavanje dinamike planiranih investicija i kaže slijedom toga mijenjamo planiranu ili projicirani rast BDP-a sa 1,8 na 0,7%. Ja ću se u ovom kratkom izlaganju osvrnuti na samo jedan segment proračuna a koji je onda vezan upravo na rast, na gospodarski rast i na javni dug. A to je deficit. Mi smo, najčešće kada smo raspravljali o proračunu raspravljali o deficitu. Deficit za mene nije problem kada on proizlazi iz investicije koja će se vraćati na duži ili kraći rok. Ali mi u zadnjih nekoliko godina pogotovo u ovom razdoblju nakon 2008. godine imamo problem deficita koji ne proizlazi primarno iz državnih investicija nego iz državne potrošnje koja nije u korelaciji sa prihodima, odnosno sa gospodarskim rastom. Mi smo imali rast proračuna i nominalno i realno i kada smo imali pad, gospodarski pad od 6%. Ovdje sam ja i često još neki kolege iz moga kluba, prvenstveno je to bio kolega Linić kada je bio zastupnik smo upozoravali na dvije bitne karakteristike našeg i, naše strukture, bruto domaćeg proizvoda i često smo upozoravali da svi naši problemi koji nas dovode u kriznu situaciju i krizu u gospodarstvu nisu primarno posljedica svjetske krize ili europske krize nego u dobrom dijelu strukture našeg gospodarstva. A čitavo ovo vrijeme većinu gospodarskog rasta nama je činila potrošnja, državna i osobna. I kada gledamo u toj strukturi potrošnje ona je u nekim razdobljima nama donosila gospodarski rast od 5, 6%. Nažalost čitava ta, čitav taj BDP se financirao najvećim dijelom iz zaduženja. S jedne strane deficit koji je proizlazio iz investicija, dakle i investicije su se, nije bilo domaće akumulacije dovoljno i građani su se zaduživali, opet je to bilo i zaduživanje banaka a s druge strane struktura našega gospodarstva je takva da je jako ovisna o okolnostima koje su u našem okruženju, ona je i naša izvozni gospodarski subjekti su jako ovisni o uvozu. Dakle, veliki broj komponenata koje mi ugrađujemo u naš izvozni proizvod je zapravo uvoz. Takvom politikom gdje smo kroz privatizaciju praktički platili ne samo ceh tranzicije nego i lošom privatizacijskom politikom smo došli do toga da je nestalo veliki broj radnih mjesta. Ona nisu nadoknađena novim radnim mjestima. Investicije su, ja se ovdje slažem sa ministrom financija nisu išle, nisu bile osmišljene. Svatko tko želi poslovati na dugi rok, to ljudi u gospodarstvu znaju, dugo sam radila u gospodarstvu i znam kako se ide u investicijski program. U investicijski program, u investiciju ideš onda kada znaš točne parametra kada će se ona isplatiti, što ona donosi, koji će profit donijeti. I ja razumijem da u ovakvim okolnostima nesigurnosti, neplaćanja, pa i čestih promjena zakona i oni najozbiljniji u gospodarstvu se teško odlučuju na investiranje. Dakle, kada imate ovakav deficit koji je značajno rastao i u apsolutnom i u relativnom smislu u godinama krize, dakle 2009., 2010., 11., 12., evo i 13. prelazi 3% kako ga možete financirati. Nemate dovoljno prihoda, gospodarstvo vam je slabašno, ne može nositi to, građani više ne mogu nositi porezno opterećenje, imate samo dvije, dva izlaza. Ili ćete uzimati nove kredite ili ćete pokušati boljim upravljanjem državnom imovinom pa i prodajom dijela državne imovine to nadoknaditi. Mi smo strašno loše u čitavom ovom razdoblju, negdje tamo od 93. godine kada je započeo proces pretvorbe i privatizacije loše upravljali našim državnim vlasništvom. Bivša društvena poduzeća su kroz pretvorbu i privatizaciju ogromnim vrijednostima unesene tadašnji fond za privatizaciju. Prekjučer sam pročitala strategiju upravljanja državnom imovinom koja je sada i u javnoj raspravi, odlično je, taj tijek privatizacije opisan. Pa mi smo imali situaciju da nam 10 godina nadzorni odbor u Hrvatskom fondu za privatizaciju se nije sastajao. I ništa se nije dešavalo. I sada kada kažemo ne možemo se više, ovo više nema smisla ovako visoko zaduženje, kada više ne možete vraćati niti kamate, čitav deficit je zapravo iznos koji moramo platiti kamate, zato se morate zadužiti, praktički niste otplatili više, ne glavnicu nego više niste u mogućnosti plaćati ni kamatu. Što tada treba činiti? Treba u jednom dijelu prodavati imovinu. I ja ovdje, gdje se jako potencira prodati ćemo jedinu državnu banku koju imamo. Ali ta Poštanska banka uza sve to što je u nekoliko navrata dokapitalizirana, reći ću vam, jedina od poslovnih banaka u Hrvatskoj nije pratila niti jedan program HBOR-a u 2012. godini. čini mi se ni 2011., kolega Šuker možda se bolje sjećate. Niti jedan program HBOR-a nije pratila, šta će nam takva državna banka. Ali sigurno da ono što smo ovdje upozoravali, da treba jačati Hrvatsku banku za obnovu i razvoj, da konačno treba uplatiti cijeli temeljni kapital iz proračuna koji je zakonom utvrđen. Naša Razvojna banka ili će proslaviti ili je proslavila 20 godina od osnutka, a mi nismo uspjeli iz proračuna uplatiti 7 milijardi kuna temeljnog kapitala. Pa zar je to normalna poslovna politika? A to je banka, nešto sam rekla i kroz repliku, koja je u razdoblju krize bila jedina financijska institucija koja je pratila naše izvoznike, koja je pratila i ono malo investicija u privatnom sektoru, koja je u tri godine od onih modela A, B i C pa modela A+, pa sada imala ulogu u restrukturiranju određenih tvrtki koje su u poslovnim problemima, bila jedina financijska institucija koja je radila na tom poslu. I mislim da takva politika konsolidacije javnih financija uz sve ovo što se do sada činilo već sada daje neke efekte, davat će veće efekte u narednom razdoblju, a pogotovo svi ovi potezi koji se rade na konsolidaciji gospodarstva, ne gledajući je li ono u državnom vlasništvu ili u privatnom vlasništvu. Ja mislim da preko noći se ono što se pet godina urušavalo ne možete preko noći vratiti natrag, ali efekti će se sigurno vidjeti i meni je drago kad i u Saboru jednoglasno donosimo neke zakone koji idu u korist konsolidaciji hrvatskog gospodarstva.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvi se javio Ante Kulušić. Izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kažete šta će nam HPB, a ona je jedina banka koja je pratila naše izvoznike, sad mi to nešto nije jasno. Međutim, razlika između prihoda i rashoda ovog rebalansa je negdje oko 200 milijuna kuna. Gospodine ministre, volio bih da čujete, ovo je jedna priča od jednog mog prijatelja ugostitelja koji kaže ovako, državni proračun je godišnje zbog smanjenja PDV-a na kavu i pića, jer nigdje se nisu smanjile cijena kave i piće, izgubio negdje oko 500, 600 milijuna kuna godišnje, a mi ovdje radimo rebalans za 200 milijuna kuna. Samo na cijeni kave, da nije smanjen PDV, državni proračun bi se napunio za 500, 600 milijuna kuna godišnje. Mi prodajemo Croatia osiguranje i HPB za 2 milijarde kuna. Po ovome ispada da bi samo na kavi mogli zaradit Croatiu osiguranje i HPB za tri godine. Mislim da o ovome treba razmislit jer nije dobro radit rebalans za razliku između prihoda i rashoda za 200 milijuna kuna, smanjit PDV samo na kavi, isključivo govorim o kavi jer ovaj podatak mi je upravo prije sat vremena javio jedan moj prijatelj koji drži kafić, koji kaže da je u tri mjeseca dobio 20 tisuća kuna, svaki mjesec po 7000 kuna na račun PDV-a jer nije smanjio cijenu kave. I sad to bi sve išlo u državni proračun umjesto u njegov džep. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, potpredsjednica Zgrebec. Izvolite.
Kolega Kulušić, vi ne razlikujete HPB i Hrvatsku banku za obnovu i razvoj. Ja sam govorila o HBOR-u koja je bila jedina financijska institucija koja je pratila hrvatsko gospodarstvo u doba krize. A HPB nije pratila za razliku od drugih koje su banke i u stranom vlasništvu i u domaćem vlasništvu, nije pratila nijedan program koji je pratila HBOR. Imali smo sedam aukcija u 2012. godini za 6 milijardi kuna koje je trebalo ići tvrtkama koje su u problemima. Nijedna tvrtka koja je komitent HPB-a to nije mogla koristiti jer se HPB nije javila ni na jednu aukciju. Pa šta će nam takva državna banka? Netko je rekao neka to bude naša jedina državna banka u kojoj će sve institucije biti. Pa ona ne može pratiti niti jednu veću investiciju, ona je premala banka, nema takav kreditni potencijal da može jednu veću investiciju pratiti. Zato je HBOR nama važna, ona surađuje sa drugim javnim bankama u Europi, sa Centralnom europskom bankom, Svjetskom bankom i ja mislim da je to jedina institucija na koju nitko nema primjedbe. U 20 godina otkada postoji HBOR nitko nikada nije imao ozbiljnije primjedbe na rad ovdje u Parlamentu kad se raspravljalo o njihovom godišnjem izvješću. A ovo što vi pričate o kavi, pa ako taj vaš kolega koji je to rekao toliko sada zaradi, ja se nadam da će on u vrijeme turizma i smanjiti malo neke druge cijene da bi imao veći promet, da će možda nešto investirati od tih novaca pa će to biti na korist i državnog proračuna i njega osobno.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice, najava rebalansa proračuna došla je u prosincu čini mi se, vrlo brzo nakon što je usvojen proračun ali odmah nakon što su kreditne agencije smanjile rejting Republici Hrvatskoj. Tada je koliko se meni čini bilo govora kako će zbog s jedne strane pada kreditnog rejtinga, a s druge strane i zbog činjenice da je preuveličan rast BDP u 2013. godini što evo danas to i potvrđujemo, da će biti realno smanjiti rashode državnog proračuna za 3 milijarde kuna. Ja držim da je i danas evo nakon 3 mjeseca koliko su protekli u ovih 3,5 mjeseca otkada je na snazi državni proračun pa i ovaj predviđeni rast BDP-a također preuveličano. I da ono što smo tvrdili kada je donesen državni proračun i kada smo govorili da je preuveličan rast i da će trebati smanjiti rashode državnog proračuna za 3 milijarde, da će se to doista na kraju godine i dogoditi i da će ovaj rebalans proračuna biti tek jedan u nizu rebalansa proračuna koji će praktično na kraju pokazati da smo bili u pravu kada smo tvrdili da je trebalo značajnije smanjiti projekcije rasta BDP-a u Republici Hrvatskoj. Jer ako do kraja godine doista pad BDP-a bude 0,3 koliko govore brojni analitičari onda će nam nedostajati još najmanje negdje oko milijardu i pol kuna prihoda koliko će rezultirati taj pad BDP-a. Jer prema onome što iščitavam iz ovog Prijedloga državnog proračuna, odnosno rebalansa državnog proračuna pad BDP-a od 1% implicira smanjenje prihoda oko milijardu i 500 milijuna kuna u državnom proračunu. Prema tome, do kraja godine nama će još nedostajati najmanje milijardu i pol kuna što znači da ćemo trebati vrlo brzo, a ja se nadam, a ja vjerujem, a htio bih da se varam da ćemo do ljeta morati još jednom krenuti u ovakav slični rebalans državnog proračuna.
Zahvaljujem. Odgovor, potpredsjednica Zgrebec.
Pa vrlo kratko. Pad kreditnog rejtinga nije proizašao iz stope gospodarskog rasta za koju vi kažete da je nerealna i sada se ona i korigira. Ako vam kažem da imate, da ste u pravu, u pravu ste jer se on sad korigira na nula sedam. Ali pad kreditnog rejtinga je bio zbog povećanja deficita sa tri na 3,9% jer u originalnom proračunu je deficit 10,8 milijardi. A to šta ste vi najavili ja mislim da je dobro da se rano ide u rebalans i ako će biti potrebno da se ponovo ide u rebalans kako bi se uravnotežile prihodovna i rashodovna strana, da se ne bi povećavao deficit i da trošimo onoliko koliko realno imamo i da ne probijamo deficit iznad onoga što su zapravo obveze po kreditima. Dakle, da deficit ne bude veći nego što su kamate koje moramo platiti u ovoj godini.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo sad nakon ovoliko sati ovog današnjeg dana još je danas, onako vrlo je zanimljivo malo zbrojiti dojmove. Činjenica je da imam osjećaj da bih trebao istresati sako zato mi se čini da je jako puno pepela po nama koliko smo se ovdje danas posipavali pepelom za stvari koje se ne mogu napraviti. S jedne strane imamo ministra financija koji radi svoj posao ministra financija, ali koji očito ima problem sa svojim kolegicama i kolegama koji ne odrađuju posao. S druge strane pa onako kad slušam rasprave i razmišljanja koja mi dolaze u stvari dolaze na to da bi ministar financija trebao održati nekoliko dobrih predavanja svojim kolegama u Vladi kako bi ih možda motivirao i pokrenuo da nešto počnu raditi. S druge strane imamo situaciju da premijer koji očito uviđava da stvari ne idu dobro, da nema rješenja, da nema ideje postaje nervozan i u tom svom nastojanju da prikaže, da sakrije nesposobnost Vlade i bezidejnost Vlade onda često puta ispadne i bahat i grub i da ne kažem još neke riječi. Ja ću reći ovdje da ovaj rebalans proračuna u principu neće ništa značiti, neće ništa donijeti. Realno gledajući kao običan čovjek reći ću da mi nije jasno uopće zašto ga i radimo osim nekih kozmetičkih promjena unutar njega koje su očito potrebne da se neke stvari možda i pokriju malo i naprave. Ali realno građani Hrvatske, a ni gospodarstvo neće od toga imati nikakve koristi kao što je ovdje već puno puta rečeno bit će vrlo brzo vjerojatno i novih rebalansa i stvari će se tako vrtjeti tijekom cijele godine. Naime, dugo godina sam u lokalnoj samoupravi, dnevno sam sa ljudima i dok raspravljamo o rebalansu proračuna morali bi ipak biti svjesni stanja u društvu i situacije i među građanima i među gospodarstvom o kojemu toliko govorimo da je zločesto da ne radi, da otpušta ljude, da rade krive procjene. Čini mi se da smo mi ovdje možda trebali otvoriti savjetovalište za hrvatske gospodarstvenike jer smo im toliko odavde danas poslali tako divnih ideja, poruka i kritika da ljudi bi trebali ovu snimku gledati i vjerojatno bi svi pohrlili u Sabor da nauče lekcije kako da oni što bolje svoj novac oplemene, kako da što više zarade, kako da naravno zaposle što više ljudi. No dragi moji ljudi jednostavno je to ovako. Unazad 20 godina kako ova država samostalno postoji očito da se njome ne upravlja dobro, očito da ona stalno ide u krivom pravcu, očito da iz mandata u mandat idemo sve dublje, tonemo sve niže i građani su na rubu izdržljivosti. To je činjenično stanje. To je ono što svakodnevno čujemo, to je ono o čemu svakodnevno razgovaramo, a razgovaramo sa gospodarstvenicima kažu nikad nije bilo teže. Sa građanima ljudi kažu nikad nije bilo gore. Da ne idem sada na već onu toliko isfuranu temu oko sela, ruralnog prostora, jednostavno sustav ne funkcionira. On ne funkcionira, on se negdje gubi. Još na lokalnoj razini to još ide nekako, kad dođemo do regionalne i dalje mi u principu se izgubimo na tom putu i nestajemo, ne znamo više kuda treba krenuti. I od tuda treba krenuti, to je ono što treba napraviti. Isfurana je i ova već teorija o strukturnim reformama. Ja ću reći da je ova Vlada prokockala ustvari svoju šansu i ovaj mandat i da više teško da će se moći nešto napraviti. Do kraja mandata će se na ovaj način krpati rupe, pokušavat će se nešto napraviti, neke akrobacije u proračunu i održavati neki socijalni mir ali ja mislim da to jednostavno neće moći tako ići da će se morati negdje malo dublje zagrepsti, malo bolje zagristi i da jednostavno treba neke stvari malo drugačije posložiti i ozbiljnije u njih krenuti. Ja neću dići ruku za ovaj rebalans proračuna kao HSS-ovac, ne mogu to napraviti iz nekoliko razloga. Neću govoriti o nikakvim velikim ciframa ni o nekim drugim stvarima, govorit ću o dnevnim stvarima, govorit ću o onome što običan čovjek govori. Ne mogu glasati za njega zato što ne mogu prihvatiti da se 85 milijuna kuna smanji pozicija za obrtništvo malo i srednje poduzetništvo i to za poziciju jačanja konkurentnosti dok ulazimo u EU, a istovremeno trošimo 80 milijuna kuna za izbore za EU parlament koji su se mogli održati i za mjesec dana. Zar smo morali uzeti obrtnicima i poduzetnicima da bi održali takve izbore na jedan drugi dan? Ne mogu glasati za ovaj rebalans i zbog toga što mi je neshvatljivo da nakon svih analiza, nakon svih stručnih rasprava i dokazivanja svi stručnjaci u poljoprivredi kažu da je nužno navodnjavanje. Ako mislimo da su ove kiše, ova poplava dovoljno navodnila zemlju po Hrvatskoj, da ne trebamo navodnjavanja onda se varamo, trebamo pojačati onu stavku za elementarne nepogode jer imamo velikih problema nakon one suše. I nije mi shvatljivo i nije mi pojmljivo da se skida stavka na navodnjavanju jer ona nosi u krajnjem slučaju i neke nove investicije, nosi opet neke programe, a kasnije nosi jednu novu vrijednost jer će ljudi moći naravno više i bolje proizvoditi. Ne mogu prihvatiti ni činjenicu, iako je ona logična, da se u Ministarstvu zdravstva ili zdravlja skida 105 milijuna kuna za zdravstvenu zaštitu na radu. Ima logike, toliko smo puno napravili da se smanji broj zaposlenih da sad možemo skinuti ovu stavku. Tu smo mogli ušparati! Malo ironiziram. Ali mi to nije baš jasno. I nije mi jasno, nisam mogao pronaći pa bih evo molio gospodina ministra ako može reći da li negdje imamo stavku u nekom drugom možda razdjelu, u nekom drugom ministarstvu vezano za sanacije otetih bolnica od strane države natrag od županija kao osnivača jer ja to nisam uspio naći. I još jedna stvar, ne mogu glasati za ovo jer mi jednostavno srce neda da dignem ruku za 40 milijuna kuna za savjetničke usluge na temelju kojih će se prodati Hrvatska poštanska banka i Croatia osiguranje. 40 milijuna kuna, ljudi! Savjetničke usluge! Koje savjetničke usluge, čije, tko ih je naručio, da li su naručene, da li su ugovorene ili će tek biti natječaj za njih raspisan? Ali ću se malo osvrnuti još i na ovaj dodatni program, program Hrvatskih cesta. Ovih sam dana jako puno razgovarao sa ljudima koji su u županijskim upravama za ceste, hvataju se za glavu i mi lokalni dužnosnici se hvatamo za glavu jer jednostavno nakon ove duge i teške zime je sve razoreno, Hrvatska nije za vožnju po lokalnim i županijskim cestama. To jednostavno treba imat džipove da bi se moglo voziti. A mi sada imamo ovdje planirano i predviđeno da se skine pola novaca koji bi trebao ići prema županijskim upravama za ceste, odnosno 120 milijuna kuna. Ja vas molim da o tome dobro još razmislite, da tu stavku ostavite jer bi ju trebalo pojačati i povećati, a ne smanjivati jer jednostavno ŽUC-evi neće moći niti pokrpati rupe, a kamoli nešto drugo napraviti. A samo da vam kažem, postoje u Hrvatskoj sela i ljudi koji žive na kamenoj, znači bijeloj cesti, a to su ceste županijskog i lokalnog karaktera. Tko će to modernizirati iz kojih sredstava i na koji način? I nisam nigdje, odnosno primijetio sam da se kod programa gradnje i rekonstrukcija brzih cesta smanjuje stavka za 135 milijuna 710 tisuća kuna pa pitam sada da li je to smanjenje u skladu sa prebacivanjem izgradnje Podravskog ipsilona u financiranje iz Hrvatskih cesta, odnosno iz programa Hrvatskih cesta obzirom da se smanjuje stavka, a ova cesta dosada nije bila unutra? Nekako mi to sve skupa nije logično, tu bih molio neka pojašnjenja dopunska da vidimo da li je to. I još samo jedna mala stvar, dakle dao sam i amandman u Križevcima puno se ovih dana spominju Križevci, pruga Dugo Selo-Križevci i Podravski ipsilon. Podravski ipsilon se gradi, pruga će se graditi. Nadvožnjak preko duplog kolosijeka u Križevcima je nužnost, projekti su pri kraju. Mislim da bi trebalo negdje otvoriti neku stavku unutra kod prijelaza željezničkih pruga da se i ta stavka otvori za taj nadvožnjak. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege bit ću toliko slobodan pa predložiti da li ste za to da skratimo vrijeme za raspravu s obzirom na satnicu koliko je sati i prema prijavljenima, mislim da bi mogli završiti negdje ujutro oko 2 sata ukoliko nastavimo ovom dinamikom i tempom. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ne, ne možemo ujutro nastaviti pošto ja vodim, a ja neću prekidati. Znači, ne prihvaćamo? Dobro. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Kolegica Nadica Jelaš, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Doista čovjek se pita koliko ove kasne rasprave imaju smisla pred ovako malim brojem ljudi zainteresiranih, ali eto dok ne dogovorimo nešto drugo. Dakle, jasno je nakon ovih silnih rasprava da je osnovni razlog ovom rebalansu visoki proračunski deficit koji je eto 3,9%, skoro 4% kao posljedica disbalansa proračunskih prihoda i proračunskih rashoda. Dakako, pritom treba naglasiti da nije primarni problem u prihodima, prihodi bi pokrili zapravo rashode i ono što je rekao gospodin ministar mi čak imamo proračunski primarni suficit. Ono što jest problem su rashodi financiranja, oni su ti koji generiraju proračunski deficit. Indikativno je da je deficit, dakle onaj dio rashoda koji nije pokriven prihodima gotovo identičan iznosu troškova, odnosno iznosu rashoda koje će Hrvatska u 2013. godini platiti na ime kamata za zaduživanje. I taj visoki deficit je razlog zašto su nam dvije od tri rejting agencije snizile rejting na razinu, kreditni rejting na razinu smeća. I zato je trebalo taj proračunski deficit smanjiti, trebalo je stati eto na kraj tom trošenju bez pokrića jer ovaj Vlada ima jedan potpuno drugačiji koncept izlaska iz krize, drugačiji koncept razvoja od one koju smo eto naslijedili. Naime, moram to reći, prethodna Vlada prakticirala je koncept gospodarskog rasta baziran na potrošnji, dakle i na potrošnji gospodarstva i na potrošnji građana. I jedan i druga ta potrošnja financirala se zaduživanjem, a mi kao odgovorna Vlada pitamo kako država može trošiti ono što nije stvorila i kako građanin može trošiti ono što nije zaradio ili je zaradio pa mu nije plaćeno, a ni to nije rijedak slučaj u Hrvatskoj zbilji da se radniku ne plati za odrađeni posao. Istina, može se trošiti i kad se nema. I Hrvatska u tome ima zapravo vrlo, vrlo bogato iskustvo. Može se živjeti na račun tuđe posuđene akumulacije, dakle na dug. Međutim, taj dug ima visoku cijenu. Već sam rekla da će samo u ovoj godini Hrvatska na ime kamata za posuđena sredstva platiti 10 milijardi kuna. Hrvatski dug, javni dug danas je vrlo blizu 60% učešću u bruto domaćem proizvodu, a to znači da Hrvatska za investitore postaje nesigurna zemlja. Svima nam je poznato da je kapital zapravo vrlo plaha životinja i da investitori ne ulažu u nesigurno okruženje. A Hrvatskoj su investicije potrebne, složit ćemo se svi u tome, zapravo već se jesmo složili, ko ozeblom sunce. Bez investicija nema gospodarskog rasta, a bez gospodarskog rasta nema proračunskih prihoda, dakle mora se učiniti ono što je u takvoj situaciji jedino moguće a to je rezanje potrošnje, dakle mora se štedjeti. I to je zapravo osnovno, suština je dakle našega koncepta, koncepta ove Vlade u rješavanju problema i deficita, a i daljnjeg razvoja. Dakle, ova je Vlada odlučna u tome da ide u financijsku konsolidaciju, to je zapravo naša odgovornost prema građanima koji su nas birali. Mora se okončati ta godinama stvarana kultura življenja na dug, na kreditnu karticu, dakle sa posuđenim, a ne sa vlastitim novcem. Ono što treba naglasiti je da je štednja jedna dimenzija razvojnog koncepta aktualne Vlade. Druga dimenzija su investicije. Međutim, kako zbog velike zaduženosti države nije realno za očekivati da država bude nositelj tih investicija, Vlada očekuje da taj izostanak državnih investicija bude kompenziran od strane privatnih poduzetnika. Dakle, Vlada očekuje da privatni sektor veća ulaganja u idućem vremenu odradi. Ta očekivanja su i realna i moramo reći i opravdana. Zašto su opravdana? Pa zato što je Vlada najveći teret gospodarske krize prebacila s gospodarstva na hrvatske građane. To je istina koju niko od predstavnika ove Vlade nije tajio. Učinjeno je to iz razloga upravo da bi se pomoglo poduzetnicima da se oporave, da počnu ulagati otvarati nova radna mjesta i na taj način zapravo vratiti građanima, odnosno kompenzirati građanima teret koji građani ovoga trenutka podnose umjesto gospodarstva. Mi smo dakle opterećujući građane spašavali gospodarstvo, da bi građanima osigurali radna mjesta, a državnom proračunu prihode. Neki to nazivaju neoliberalizmom, neoliberalističkim ponašanjem, podržavanjem kapitala, mi to zovemo spašavanjem gospodarstva. Dakle, spašavanjem onoga od čega svi zapravo živimo. Neću nabrajati koje sve to poteze Vlada povukla za oporavak gospodarstva, međutim činjenica je da od tih direktnih i indirektnih poticaja gospodarstvu ostaje preko 4,5 milijarde kuna i čovjek se logično pita gdje je taj novac, to su 4,5 milijarde kuna, gdje je taj novac završio? Jesu li ga poduzetnici investirali i otvarali nova radna mjesta kao što se očekivalo, jesu li povećali plaće radnicima i podigli njihovu realnu kupovnu moć da bi ti radnici, odnosno građani mogli kroz povećanu potrošnju, dakle kroz PDV više vraćati državnom proračunu. Mnogi su rekli da se to nije dogodilo, dakle da poduzetnici nisu investirali, a eto nisu ni povećavali plaće. S druge strane treba reći i kad su u pitanju građani sljedeće, štednja građana u bankama raste, istina ne onom dinamikom kako je to bilo prijašnjih godina, dakle prijašnjih godina je štednja rasla u prosjeku oko 15%, sada je to svedeno na 3%, ali činjenica je da štednja raste. Prema podacima Hrvatske narodne banke hrvatski građani imaju ovoga trenutka 165 milijardi kuna na računima u poslovnim bankama i to je jedan ogromni kapital. Sigurno je da je jedan od razloga porasta štednje i taj što se u ovim nesigurnim kriznim uvjetima građani odriču dosadašnje razine potrošnje, dakle sustežu se od bilo kakvog ulaganja i to jest zapravo jedno racionalno ponašanje ali takvo ponašanje nažalost škodi gospodarskom rastu. U konačnici kad nema gospodarskog rasta, onda to ima vrlo neugodnog odraza i na sam standard građana i očito je da je sve to skupa zapravo jako povezano gospodarstvo sa standardom građana. Dakle taj jedan ogromni kapital građana je zapravo mrtvi kapital tako dugo dok nije u funkciji dakle dok se ne ulaže upravo u gospodarski rast. I na kraju što sam zapravo svime ovime željela reći, željela sam reći sljedeće. Pozitivnih pomaka neće biti bez angažmana svih dakle i poduzetnika i građana i politike i svih institucija koje moraju početi odrađivati svoj posao zbog kojeg su osnovane na jedan pravi način, dakle na efikasan način. I drugo što sam željela reći, nitko nam reće pomoći ako nismo spremni pomoći si sami. Dakle moraju se pokrenuti i poduzetnici i građani dakle oni koji ostvaruju viškove prihoda. Da bih malo motivirala i jedne i druge, zapravo unijela malo dodatnog optimizma. Spomenut ću neke pozitivne pomake koji su moram to reći vrlo skromni ali ipak predstavljaju nekakav tračak nade. Evo u mjesecu siječnju je zabilježen rast industrijske proizvodnje od 3,4%. U posljednje vrijeme usporen je rast nezaposlenih. Nelikvidnost je u opadanju, dobra vijest je i da raste burzovni indeks crobeks što upućuje na oživljavanje tržišta kapitala. I na kraju ću reći samo sljedeće. Vlada je eto ovim rebalansom proračuna smanjila prvobitno planiranu stopu gospodarskog rasta sa 1,8 na 0,7% dakle srezala je taj jedan svoj optimizam iako i drago mi je što to čujem. Ministar kaže da u tih 0,7% još uvijek jest ugrađen optimizam i to je dobro. dakle Vlada je spustila letvicu da tako sportskim žargonom kažem na razinu nešto malo višu iznad zemlje. Ja doista želim vjerovati da imamo svi zajedno toliko snage da tu razinu i dostignemo odnosno i preskočimo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je točno prošlo 8 sati od zadnje stanke. Stoga vjerujem da će svima dobro doći. Utvrđujem stanku od 15 minuta nakon koje ćemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom. STANKA U 22,57 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23,11 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Ja se ispričavam kolegi Boriću bila je replika na izlaganje kolegice Jelaš. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Ne znam da li je ovo bilo u skladu sa zakonom nakon 8 sati pauza. Možda je, to je dobro. Možda za nas vrijedi, žao mi je ovih službi koji očito pauzu nemaju, moraju biti ovdje cijeli dan. I to je jedan dokaz kako radimo u ovom Saboru i nadam se da nas sutra pustiti negdje oko tri sata doma kako je bilo zadnji put. Ali dobro, sada ću repliku. Kolegice Jelaš vi ste rekli u svojoj raspravi neke tvrdnje pa bih možda molio da mi ih pojasnite jer nisam baš razumio. Rekli ste da je razlog donošenja ovog rebalansa smanjenje deficita jer da smo zbog prevelikog deficita pali u kreditni rejting …. Znači li to po logici da kada mi ovo usvojimo ovakav rebalans da ćemo mi imati nadu da ćemo izaći iz tog kreditnog rejtinga pa ćemo onda ući u jednu kategoriju više koja je bila … minus na kraju? Jeli to to? ne znam. A onda ste rekli da moramo štedjeti da bi privukli investicije. Mislim da jednostavno to jedno s drugim ne ide, to ste rekli. Mi vidimo što imamo od štednje, od štednje smo samo siromašniji, a državni proračun sve siromašniji. Tako da te vaše tvrdnje baš i ne stoje. Jednostavno mi imamo problem o kojem ste isto govorili a to je optimizam, optimizam i optimizam pa ste čak naveli i neke brojke. Mislim da je vrijeme realnosti, da dođemo u realizam jer i to je danas spominjano i da konačno kažemo da nešto nije onako kako mi želimo ili kako se mi nadamo da će biti jer bez obzira na sve naše dobre želje mislim da ćemo već u 9. ili 10. mjesecu još jedanput mi raspravljat. A vama je svaki put sve teže i teže s te strane objasniti što ste htjeli ili kako ste vi zamislili tu priču o proračunu. To je zaista istina jer svi oni koji kuže ekonomiju i govore o ekonomiji u RH kažu da ćemo opet biti u minusu najmanje jedan BDP-a.
Hvala. Kolega Boriću dugujem vam odgovor. Prije nego dam odgovor naime u skladu je sa Poslovnikom, da li je sa zakonom o tome vodi računa tajnica. Izvolite kolegice Jelaš odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Vezano za kreditni rejting, dakle fiskalna odgovornost je izuzetno važna stvar. Budemo li se držali toga da držimo pod kontrolom deficit ovako kako smo počeli i ako se ispune još neki zahtjevi zasigurno će se dogoditi to da će nam kreditni rejting početi rasti, dakle da će kreditne agencije ocjenjivati ga povoljnije. A što se tiče optimizma mislim da smo zaista kao društvo u jednoj teškoj depresiji, naravno da je ona uvjetovana gospodarskim stanjem prije svega. Ali ako nećemo početi dosita pozitivno razmišljati, razmišljati prije svega na način da si sami moramo pomoći uprijeti sve snage da se nekako odlijepimo od toga dna, da krenemo na gore, mislim da se stvari same od sebe neće početi mijenjati. Evo nemam jednostavno vezano za to što drugo reći, ali zaista nam treba jedna određena doza optimizma koju je evo i ministarstvo ugrađivalo u taj gospodarski rast želeći nekako i kroz njega potaknuti sve te snage da krenu naprijed. Ja ne znam, netko treći nam neće riješiti probleme ako ih ne počnemo rješavati sami i ako to ne shvatimo konačno, to je početak, moramo shvatiti to.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom. Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Prije svega ministre ja vam se divim na izuzetnoj kondiciji i koncentraciji od jutra sjedite tu, mi malo malo izađemo ali vi ste stalno tu, zaista sam zadivljen vašom kondicijom i koncentracijom. Da sam u oporbi glasao bih za rebalans ako ništa zbog toga, čak i da je loš, nije loš prema tome dvije su pretpostavke da se glasa za rebalans. Em je dobar em zbog vaše strpljivosti i koncentracije. Inače kada se govori o rebalansu i kada se najavljuje uopće rebalans u mediji inače se to smatra da je to nešto loše jel čim je rebalans odmah tu ima jedan loš prizvuk, eto opet će biti rebalans kao da je rebalans nekakav bauk ili nešto loše. Naravno rebalans treba uravnotežiti proračun sa stvarnima stanjem i on može biti loš, ali može biti i dobar. U ovom rebalansu ne vidim te elemente koji bi više vukli na loše nego naprotiv one koji vuku na bolje jer šta je u osnovi ovog rebalansa. Smanjuju se rashodi za 874 milijuna i pri tome se prihodi smanjuju za 254 milijuna ali se za većinu tog smanjenja odražava se na smanjenje deficita za 620 milijuna. Smatram da je dobro u ovom času da se smanji deficit i za dodatnih 620 milijuna i da se uklopimo u kriterije EU dakle da nam je deficit ispod odnosno do 3% BDP-a. i to je dobro. Dobro je inače da se sve manje zadužujemo jer i tako je Hrvatska država previše zadužena i kada bi nastavili tempo zaduživanja kao što je bio do sada ili dosadašnjih godina brzo bismo došli do toga da nam je ukupna zaduženost preko 60% BDP-a što dakako nimalo nije dobro. Kada sam kod deficita ono što je također bitno primijetiti ovdje, a to je da ukupan deficit tih 10,2 milijardi ustvari ide na servisiranje kamata. Dakle hipotetski govoreći da nije bilo prethodnih zaduženja mi sada ne bismo imali ove godine deficita ili bi ga imali ali bi ga onda mogli upotrijebiti za novi razvoj, nove investicije ili za vraćanje glavnica pred dosadašnjih kredita, a sada evo idu samo na kamate. To što se ne zadužujemo više nego ostajemo u tim kriterijima 3%. jer prije svega odgovorno ponašanje ove Vlade i to može netko voljeti ili ne voljeti ovu Vladu ali to je naprosto činjenica. Da se ponašamo malo neodgovornije pa da se zadužujemo, kao što je to zaduženje bilo prethodnih godina, 4 do 5 milijardi više nego što je to sada, naravno mogli bismo pri tome napraviti niz stvari, mogli smo za te novce napraviti dva Pelješka novca, mogli smo za te novce napraviti niz investicija u infrastrukturu a time i povećati društveni brutoproizvod. Sigurno ovako to nećemo uspjeti ali se nećemo ni zadužiti. Nismo, ne bismo morali ni smanjivati plaću u javnoj upravo koje su smanjenje, doduše ne … [[Govornik se ne razumije.]] rebalansom, nego osnovni proračun 3%, ništa od toga ne bismo morali raditi da smo se malo više zaduživali. Ali smatramo se odgovornim i to ne želimo napraviti i to je zaista dobro. Bilo je primjedbi i čuo sam i da, kako to da socijaldemokratska Vlada ili u kojoj socijaldemokrati čine većinu smanjuje eto plaće u javnoj upravi. Ja sam rekao i to držim do toga da socijaldemokratsko ponašanje ne znači, znači prije svega odgovorno i solidarno, odgovorno prema državi, odgovorno prema građanima, ali solidarno sa svim ostalim u ovoj državi. Jer ako je nažalost u realnom sektoru u ovih par godina krize 150 tisuća ljudi izgubilo posao, tako zna, ne zna, a koliko su tek njima smanjene plaće to možemo samo pretpostavljati onda je solidarno da i javna uprava dijeli sudbinu realnog sektora od kojeg na koncu konca se i financira. Iako je bilo primjedbi danas a i ovih dana da rastu porezi i da je to osnova proračuna i ovog rebalansa, na sreću to nije točno, niti jedan porez nije porastao, barem onog što se tiče gospodarstva, dapače gospodarstvo je u svim ovim poreznim rješenjima u protekle dvije godine ove vlasti itekako profitiralo ako mogu to tako reći, dakle, sa osnova smanjenog poreza, odnosno doprinosa za zdravstvo, smanjenje doprinosa za šume, vode, itd., smanjenog PDV-a u turizmu sa 25 na 10% negdje oko 4,5 milijarde kuna na godišnjoj razini ostalo je gospodarstvu. To su ozbiljni novci koje nažalost, barem kako sada stvari stoje ne vidimo da je u gospodarstvu upotrijebljeno u novom zapošljavanju razvoj. Ali bez obzira što do toga nije došlo smatram da je dobro istrajati na takvoj politici, rasterećenje gospodarstva jer očekujem da to gospodarstvo mora jednom profunkcionirati i da će se poduzetnici početi ponašati poduzetnički. A to znači da razvijaju i svoju djelatnost i svoju firmu i idu u nova zapošljavanja a time i razvijaju ukupno hrvatsko gospodarstvo. Dakle, iako su državne investicije izostale a izostale su i zbog toga što mnoge nisu ni bile spremne za realizaciju. Ja sam se iznenadio kada sam saznao nedavno da ni zračna luka o kojoj smo toliko puno pričali još uvijek nema građevinsku dozvolu iako sam mislio da je sve gotovo, čim je potpisan ugovor, nažalost vidimo da nije. Ali očekujući dakle da se ubrzaju te investicije moramo naprosto očekivati, s pravom tražiti od realnog sektora, od gospodarstva da ova sredstva koja su ostala naime poreznog rasterećenja ulože u novi razvoj, u novo zapošljavanje i da time daju svoj obol i svom razvoju ili razvoju društva općenito. Dakle, a i ovaj rebalans je na tom tragu rasterećenja gospodarstva i očekujući da će to zaista doći i da će na koncu konca i u našem okruženju prije svega u članicama Europske unije koje nas okružuju i koje su naši najveći trgovinski partneri doći do poboljšanja i doći do gospodarskog rasta. Nažalost njega sada nema, one bilježe gospodarski pad veći nego mi. I očekujući dakle da će se to dogoditi i s jedne i s druge strane mislim da ovu godinu možemo očekivati ovaj minimalni gospodarski rast koji je naveden i da polako ćemo se otisnuti od dna i krenuti ka izlasku iz krize. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Jelušić kažete da se ova Vlada htjela ponašati kao bivša HDZ-ova Vlada, … [[Govornik se ne razumije.]] Pelješki most, uzeti kredite i dovršiti ga. A upravo su stvari obrnute. Naime, ni bivša se HDZ-ova Vlada nije zadužila za gradnju Pelješkog mosta, to vam je valjda jasno, ali se u toj godinu u kojoj je rekla da nema novaca za Pelješki most, da nema zatvorenu financijsku konstrukciju te iste Hrvatske ceste koje su investitor su se zadužile kako bi ulagale u županijske i sredstva proslijedila županijskim upravama za ceste koje su ulagale na svoju imovinu. Dakle, Hrvatske ceste kao investitor Pelješkog mosta nisu imale novca za gradnju Pelješkog mosta a u isto vrijeme su se zadužile kako bi se ulagalo na tuđu imovinu, odnosno na imovinu županijskih uprava za ceste. Ja mislim da, evo već samim time pokazujete da niste vjerodostojni kada zaustavljate ili odustajete od investicije koja je presudna za razvoj Dubrovačko-neretvanske županije i to posebno u vremenima kada ulazimo u Europsku uniju i kada će život itekako biti otežan. Ja sam to rekao i jutros predsjedniku hrvatske Vlade da mi je jako drago da je i on postao sada pobornik izgradnje Pelješkog mosta no to je trebao znati na početku mandata i nismo trebali odustajati od izgradnje Pelješkog mosta jer je on presudan infrastrukturni, prometni, povijesni, politički projekt za, ne samo za Dubrovačko-neretvansku županiju nego za cijelu Republiku Hrvatsku.
Hvala. Sljedeći za raspravu je Josip Borić. A pardon, odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovani kolega Bačić, ja razumijem da taj most vama puno znači jer vodi do vaše kuće i da vam skraćuje put i da ste vi za Pelješki most. Ja nisam zbog toga što i nikada ne bi bilo što vodi do moje kuće ali ja sam za Pelješki most zato što je on u hrvatskom interesu, u nacionalnom interesu Hrvatske ali to ne treba govoriti samo iz lokalnih interesa i potreba ili svojih potreba. Ja nisam kad sam govorio o Pelješkom mostu rekao sam ilustracije radi koliko se HDZ-ova Vlada više zaduživala da su ti novci s kojima se mogu napraviti dva Pelješka mosta, dakle koliki je to iznos, dakle koliko bi mi mogli pokrenuti infrastrukturnih projekata različitih da smo se zaduživali kao i prethodna Vlada. A vi ste se zaduživali više od ove Vlade za vrijednost dva Pelješka mosta, a niste uspjeli napraviti nijedan. Dapače, imali ste dovoljno i vremena i godina da ga napravite, u tom vremenskom razdoblju se to dalo napraviti i zaduživali ste ali niste napravili. kud su ti novci išli ne bih sad otvarao raspravu ali mislim da je već svima dosta vaše priče o Pelješkom mostu, a rada vrlo malo. A mi ćemo malo pričati, a pokušati napraviti.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu je Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Evo nije baš lako u ovaj sat govoriti o rebalansu proračuna za 2013., ali pokušat ću nekoliko misli podijeliti sa vama pa možda se složimo, možda i ne složimo. Dosta je bilo danas riječi o pesimizmu, o optimizmu, realizmu pa sam ja i rekao onu svoju, s njom ću i početi, da pesimist vidi samo mrak u tunelu, optimista vidi svjetlo na kraju tunela, a realista vidi to svjetlo na kraju tunela kao vlak koji dolazi. Sad bi oko toga kažem mi mogli pa i filozofirati, možda je pitanje zaista u kojoj smo mi fazi. Koliki je taj tunel, je li on od 5 km pa je svaki km godina ili … 10, ali činjenica je da smo mi u opasnosti i da bi Vlada trebala razmišljat kako od tog svjetla na kraju tunela pobjeći. Vjerujem da i ja kao i svaki građanin Republike Hrvatske razmišlja i to bi bio uspjeh onda za svih da se zaista od tog svjetla na neki način pobjegne jer je to naša realnost. Mi evo već na tom valu optimizma koji drži ovu Vladu od početka plovimo godinu i 4 mjeseca i zaista se postavlja pitanje imamo li mi realne osnove za taj optimizam. I sada slušamo neće bit, ustvari slušali smo u 12. mjesecu bit će 1,8 rast i to je optimizam, to treba, to će se dosegnuti pa već nakon 4 mjeseca kažemo e sad neće biti 1,8 pa je 0,7. Bojim se kažem da ćemo tamo krajem 9., 10. mjeseca govoriti o minusu i opet ćemo svi pričati neku priču, a hrvatskim građanima neće biti bolje. Kad se donosio proračun za 2013. ministar financija je rekao to je borba za radna mjesta i investicije. To je bila jedna temeljna ajmo reći mantra koja se ponavljala jedno 20-tak dana i zaista su to onako svi prihvatili, borba za radna mjesta i investicije nije nešto što je uhu loše ili što ne bi trebali čuti. Međutim, što se desilo? Proračun je donesen 4.12., tada je bilo nezaposlenih 347 000. U toj borbi za radna mjesta dok je ovaj rebalans proračuna upućen u proceduru izgubljeno je 28 000 radnih mjesta. To je ona stvarnost ili realnost od tog vlaka koji dolazi. A optimizam je govorio da nećemo izgubit ništa, da ćemo mi stvoriti ponešto novih radnih mjesta i da će ta nezaposlenost pasti. Sada taj broj pomalo opada jer naravno turizam počinje, predsezona je počela već za Uskrs. Međutim što će nam se desiti ove godine to je opet realnost. Mi ćemo ovu godinu u 8. mjesecu kada imamo najveći broj zaposlenih na burzi imati negdje oko 330 000 nezaposlenih i dalje. To će biti prvi puta nakon 2000. godine jedan najveći broj usred znači najvećeg ekonomskog ajmo reći najvećih ekonomskih aktivnosti u državi, prvi puta preko 300 000 nezaposlenih. Da li je to upozorenje što i kako dalje? Jer ti ljudi ne samo što izgube posao i završe na burzi, oni jednostavno tada ulaze u onu drugu sferu pa se blokiraju računi, onda raste broj blokiranih računa, onda raste sve ono drugo što ne bi smjelo rasti o čemu se stalno govori. Cijelo vrijeme mi ponavljamo i mantru da država treba biti investitor, glavni poduzetnik u ovoj državi putem javnih poduzeća pa se onda stalno ističe vrijednost tih državnih investicija, međutim njih nikako da vidimo, nema ih. Tu nešto Hrvatske vode malih projekata imaju u vodoopskrbi i odvodnji, Hrvatske ceste poneku hrvatsku cestu ili državnu cestu ili magistralu. Malo se to nešto sanira, proširuje, međutim od velikih pravih investicija u godinu i pol dana nemamo ništa, zaista onih investicija koje bi nešto mogli povući. A koliko je priča o tome ispričano i medija koji su te priče objavili jednostavno prestraše običnog, malog građanina i pitaju se kuda sve ovo ide. Onda gledamo ovaj rebalans pa i sam državni proračun, ja sam tada rekao da imamo problem u metodologiji jer ovaj jedan ministar mora razmišljati kako će 19 njih potrošiti svoje novce, kako skupiti sve to da oni to negdje plasiraju i nije mu sigurno lako. Međutim, imamo brojne nelogičnosti i to je ono što možda ova Vlada mora počet rješavat. Mi jednostavno imamo zajmova podosta u mnogim ministarstvima. Evo i sad je jedan na dnevnom redu pa i nisam protiv toga, mislim da je za luku Split, dogradnju luke Split. Međutim što nam se dešava sa zajmovima iz EIB-a, iz CEB-a, EBRD-a i ne znam koga sve ne. Imamo projekte koji imaju dokumentaciju, imamo projekte koji imaju mogućnost da rade ili da se gradi, a nemamo dovoljno na stavkama, proračunskim stavkama novaca da to isfinanciramo. I onda nam se svi ti zajmovi vuku ne u predviđenim rokovima tri, četiri godine kako se i potpisuju nego svake godine nakon tehničkih tih misija tih banaka, tražimo još godinu, dvije, tri da te zajmove koje smo uzeli ustvari i potrošimo. I dolazimo u problem. Evo navest ću primjer. Rijeka … projekt. Još je ministar Linić bio potpredsjednik Vlade 2003. kad je to potpisano ja mislim u iznosu od 156 milijuna dolara ako se ne varam. Već jedanaesta godina teče tog projekta ne da nismo na kraju, nego još nismo hajmo reći završili ni sredinu od toga. I što nam se dešava? Imamo investicije u Lučku upravu Rijeka, u Lučku upravu Šibenik, u Lučku upravu Zadar, u Lučku upravu Ploče, Dubrovnik, u šest državnih lučkih uprava investiramo. Dođe nam brod koji treba odvesti nekakve krave ili telad što je ono bilo u Rijeci. Taj brod se tad ili taj transfer se odvijao na bečkom pristaništu koji je hajmo reći još iz vremena Austro-ugarske. Znači, kolike silne novce ulažemo u te luke da bi shvatili da u jednom trenutku mi ne možemo transferirati tisuću i pol hajmo reći teladi ili krava prema nekoj krajnjoj destinaciji, a to je zadatak Državnih lučkih uprava. Znači, imamo što izvesti, a nemamo prostor na kojem to možemo napraviti jer je negdje mali gaz, negdje nije dobro itd. itd. Kad gledamo sve ove male projekte kojih imamo u … [[Govornik se ne razumije.]] jedan, dva, tri, u Ministarstvu regionalnog razvoja. Ima načelnika, gradonačelnika koji imaju gotove projekte koji su uložili novce u otkup zemljišta da izgrade društvenu infrastrukturu za što su dobili i suglasnosti i ministarstva i banka je to prihvatila. Dođete u ministarstvo pomoćnik kaže nema novaca, čekaj sljedeću godinu. Pa do kada ćemo tako? A traje projekt do 2013. recimo ili do 2014. I ti načelnici ne mogu napraviti ništa nego se moraju okrenuti sami sebi i sada im se prodaje priča e idu europski fondovi, izvolite tu tražiti novce a već … [[Govornik se ne razumije.]] imamo gotov novac za te projekte, gotove projekte koji su pobrojani u detalj. To je problem. Pa zašto to netko ne uzme pod svoje i kaže gospodo mi ne možemo biti država sa tisuće i tisuće ciljeva i aktivnosti od kojih su svi jednako važni, svi su jednako važni i kupnja automobila sa onim grijanjem i investicija u neku državnu cestu. Svi su jednako važni. Nisu svi jednako važni i netko to mora u metodologiji presjeći i reći dosta je bilo, mi ne možemo na ovaj način više funkcionirati. Da li Vlada može reći i biti realna i reći mi ćemo ovu godinu završiti minus jedan BDP-a. Naravno da ne, jer bi tada bila nesposobna. Međutim, opet će nas kažem ta realnost na kraju godine vratiti u to i onda ćemo pričati jednu drugu priču. Evo mislim da sam, nisam htio previše o ovim brojkama jer kažem ja ovo doživljavam kao jedno računovodstveno sravnavanje hajmo reći nekakvih neuspjeha ove Vlade koji je sam ministar i priznao. Nešto malo više nekome, nešto malo manje drugome kroz stotinjak stavki pa smo evo u nekakvom minusu 200 milijuna kuna i rebalans je dobar. Ja bih volio da sa ovim rebalansom mi prijeđemo u neki drugi hajmo reći razred tog kreditnog rejtinga, međutim bojim se da će to biti tako jer smo i od ove Vlade čuli da to uopće nije ni bitno jer se danas možemo opet zadužiti puno jeftinije nego kad smo imali i bolji kreditni rejting jer da su takve prilike. Mislim da evo, više-manje sam rekao sve što sam htio. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Nadica Jelaš, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Boriću, vi ste govorili o povećanju broja nezaposlenih, dakle o smanjivanju i gubicima radnih mjesta. Mi smo znali da će se to dogoditi. Dakle, jedan značajan broj nezaposlenih, odnosno gubitka radnih mjesta uvjetovan je činjenicom da su radnike otpuštala privatna poduzeća, dakle zbog smanjenog obujma posla i smanjenih prihoda oni su zapravo se u jednom broju slučajeva, dakle ti privatni poduzetnici ponašali i racionalno. Jer trošak rada, trošak zaposlenih je najveći trošak i oni su naprosto otpuštanjem radnika sebi osiguravali određenu racionalnost poslovanja. Istina je i to se mora reći i to se mora naglasiti da je u velikom broju slučajeva bilo i zloupotreba. Dakle, da se otpuštalo radnike, a da se nužno to nije trebalo raditi. S druge strane što se tiče javnih poduzeća tamo se nisu trebali ponašati racionalno, dakle u uvjetima nedostatka prihoda mogli su se zadužiti. Međutim, tu je poteze povukla Vlada. Dakle, u javnim poduzećima je došlo do otpuštanja radnika zbog restrukturiranja od strane Vlade. I treći slučaj zbog kojeg je povećan broj nezaposlenih su stečajevi. Dakle, uvođenje financijske discipline, uvođenje reda na žalost je moralo za posljedicu imati i određeni broj otpuštanja radnika. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor, kolega Borić.
Pa ja moram evo kolegice reći da sam ja iznenađen da ste vi znali da će to biti jer to niste govorili kad ste znali, nego ste bili optimisti i rekli ste da će biti dobro. Međutim, na žalost nije, opet smo realni. I ono što ja sad kažem mi ćemo biti realni ovdje sa ove strane i reći da ćemo u 8 mjesecu imati toliko nezaposlenih jer turizam jednostavno ne može usisati sve ovo što je na burzi rada i barem sezonski zaposliti toliku masu ljudi koja je otišla. To je činjenica. Ti ljudi onda imaju problem, jer mi često ovaj dokument predstavljamo kao nešto najvažnije za sve građane Republike Hrvatske. On nije najvažniji za svih. Važan je umirovljenicima, zaposlenim u javnim službama, u zdravstvu, obrazovanju itd. koji dobivaju određene, dobivaju plaće ili određena davanja iz državnog proračuna. 2/3 hrvatskog stanovništva jednostavno nisu u tom statusu, njima ovaj dokumenat ne donosi ništa osim samo većih obveza i o tome govorimo. Porezi jednostavno i politika koja se vodi, koja stalno zadire u džep građana jednostavno ih je dovela do ruba da oni više ne mogu funkcionirati. A kako se osjećaju ti nezaposleni i kakva je njihova perspektiva vidimo i ovih dana. Vrvimo reklamama, novine pričaju ili pozivaju Hrvate da izađu na tržišta ili na područja drugih država, pa se tako u Njemačkoj traže sobarice, građevinari, tokari, tesar itd. To je poziv izađite iz ove države i odite u zemlje EU i tako smo članovi od 1.07., možda na taj način riješimo problem nezaposlenih. A što će nam se desiti? Tko će ostati i tko će tada nadomiriti sve ono i tko će napuniti taj proračun vlastitim radom, prihodima koje ostvaruje i davanjima koje mora dati? Bojim se da ćemo doći u još veći problem.
Hvala. Sljedeći je za raspravu Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo nakon 9 sati ja sam sve većeg uvjerenja da je ovaj rebalans proračuna besmislen i da ga naprosto nije trebalo raditi. Jer ako iz tolikih rasprava nitko se praktički nije osvrnuo na ono konkretno što je u ovom rebalansu proračuna se promijenilo pa čak i ministar u svojim obrazloženjima više se bavio sa svim drugim osim s rebalansom proračuna onda se realno postavlja pitanje zašto rebalans proračuna nakon 3 mjeseca? Jer ako je Vlada prilikom predlaganja proračuna promijenila na određeni način ekonomsku politiku u odnosu na ono što je govorila da će raditi kad je donošen Proračun za 2012. onda očigledno promjena ekonomske politike nije, a proračun je najjača poluga za provođenje i za izvršenje ekonomske politike. Nema jače poluge u ovoj državi. Da li je nekakva nova, nove smjernice fiskalne politike? Nisu. Deficit državnog proračuna je praktički u razini onoga što je bilo predloženo i prilikom donošenja proračuna. Da li se značajnije promijenila struktura rashoda? Nije. Ali ono što se promijenilo, ja dok sam bio ministar onda sam govorio da je negdje 80 i još nešto posto proračuna zadano i da se bez promjena i smanjenja prava ne može ništa napraviti. Kolega Linić je danas u daleko nepovoljnijem položaju jer sa prividnim kretanjem nekakvih rashoda da bi se prikazalo kako se smanjio deficit sad je preko 90% proračuna zadano. I bez kresanja prava, bez značajnijih strukturnih reformi koje se nažalost ne vide jer Slavko Linić neće voditi strukturne reforme, to mora napraviti ministar zdravstva, to mora napraviti ministar prosvjete, to mora napraviti ministar poljoprivrede to moraju napraviti neki drugi. A zašto? Pa zato što jedino na takav način se može promijeniti struktura rashoda državnog proračuna. Nemojmo ovdje razbacivati se sa velikim ciframa, idemo govoriti o onome što je predmet ovog proračuna. Jer ako vi za plaće bez zdravstva trebate osigurati negdje oko 21, skoro 22 milijarde kuna, ako za isti broj tih zaposlenih bez zdravstva trebate osigurati još negdje oko 4 milijarde materijalnih troškova, ako trebate zdravstvu dati 22, 23 milijarde iz proračuna, ako trebate za mirovine dati 36 milijardi, ako su vam poticaji toliko, ako su vam kamate toliko koliko ministar financija uopće dobiva manevarskog prostora da s proračunom može bilo što komandirati? Ali, strukturne reforme bez obzira koliko to netko rekao da je to mantra kojoj se svi okreću, ali to je nešto naprosto što se u Hrvatskoj mora dogoditi. Jer program gospodarskog oporavka ipak su se neke strukturne reforme dogodile. Govoriti o tome da je deficit smanjen, smanjenje ovog deficita je samo iz dva razloga. Jedan je povećanje poreznih prihoda i drugi je što su se praktički skresale sve investicije iz proračuna. Pogledajte da su sve investicije u škole, kupovina u zdravstvu toga praktički uopće više nema. I vjerojatno je to bio jedini razlog da ministar dođe do deficita od nekakvih 10,5, 11 milijardi kuna. Ali što je razlog zašto se vjerojatno, pa na kraju krajeva to se može iščitati i iz izjava ministra i iz rasprava kolega iz vladajuće koalicije, što je razlog zašto se išlo u rebalans ovog državnog proračuna? Jedno je što je evidentno kriva procjena. I sad mi nije jasno ako se to već događa dva puta, prvi put se dogodilo prilikom izrade Proračuna za 2012., drugi put se dogodilo prilikom izrade Proračuna za 2013. zašto kad svi sad govore da je pitanje da li će Hrvatska imati sljedeće godine gospodarski rast, zašto mi opet idemo sa pričom 0,7%? Koga želimo zavarati? Da li opet želimo izazvati one koji debelo odrađuju posao za one koji posuđuju novce, a to su kreditne rejting agencije? Pa znate zašto ću vam to reći? Želim jednostavno reći i radi hrvatske javnosti i to stalno ponavljam, dok smo pregovarali za ulazak u EU pa kad smo išli se zaduživati onda su nam rekli da onaj koeficijent sigurnosti ili osiguranja koji je za Hrvatsku bio stalno između 3 i 3,75 recimo Slovenija je imala 0,75 onda su nam govorili to je zbog toga jer niste članica EU. Međutim, gledajte kolegice i kolege Hrvatska postaje članica EU 1.07. tako da problem oko vraćanja kredita itd. praktički investitori nemaju nikakvog rizika. Onaj koeficijent je opet ostao preko 3. I tko neće Hrvatskoj posuditi novce uz kamatnu stopu 5,75 na 10 godina kad zna da će kamatne stope padati i da rizik za Hrvatsku nakon 1.07. se smanjuje o-ho-ho. I to je činjenica od koje mi naprosto ne možemo pobjeći. I nije kolega Linić kriv za to, vi niste nigdje čuli da sam ja bilo gdje njega prozvao zbog toga, ali to naprosto ovdje treba reći ne radi toga da bi se politiziralo, da bi se skupljali politički poeni nego naprosto radi toga što mi svi plaćamo te kamate. I kad govorimo o tom primarnom suficitu, deficitu, kad sam ja prvi puta ovdje 2007. godine rekao da je Hrvatska u primarnom suficitu onda su se kolege sa lijeve strane smijale. Ali, to je istina. Mi smo 2008. imali deficit od 2 milijarde i 800, a troškovi kamata su bili negdje oko 5, 5,5 milijardi kuna. Međutim, nažalost dogodila se 2009. i ovo danas je sve refleks 2009., refleks strukture hrvatskog gospodarstva i refleks strukture hrvatskog proračuna. To su činjenice od kojih mi ne možemo pobjeći. I možemo se politički prepucavati koliko god hoćemo, možemo napadati jedni druge, vrijeđati da smo napravili ovo ili ono, ali dok ne počnemo razmišljati o tom problemu na ovakav način onda ćete vidjeti da nećemo ništa napraviti. Jer gledajte i kolega Linić i ja, nema kolegice Zgrebec, smo članovi Nadzornog odbora HABOR-a. Imate tamo točno analizu zašto se krediti ne dižu, a uz vrlo povoljne kamatne stope, zbog strukture našeg gospodarstva. Ali … [[Govornik se ne razumije.]] je drugi problem i koji po meni daleko opasniji, koji upućuje na sve negativne trendovi, oni koji najviše pune državni proračun to su hrvatski građani. Dakle, usprkos povećanju stope PDV-a 8,7%, usprkos dizanja stope sa 0 na 5 što je efekat preko 2 milijarde kuna, uz sva ova smanjenja koja su išla, usprkos dizanje stope poreza na dohodak za one za plaće iznad 5 tisuća kuna, usprkos uvođenja poreza na kapitalnu dobit. Ja bi vrlo rado da imam prilike vidjeti prihode za prva 3 mjeseca i volio bi da to nije tako, ali to je nažalost tako. Prihodi državnog proračuna se ne ostvaruju onako kako je ministarstvo planiralo i to je možda najveća opasnost ovog rebalansiranog proračuna. Međutim, mi smo htjeli to ili ne htjeli priznati uveli još jedan porez, nije porez ali ispada kao porez jer svaki građanin je u ovoj hladnoj zimi se morao grijat i morao je potrošit ili plin ili struju. Isto tako svi građani Hrvatske tijekom cijele godine troše struju i oćete, nećete priznat za jednu obiteljsku kuću od 150, 200 kvadrata trošak struje i grijanja u zimskim mjesecima je preko 1100 ili 1200 kuna veći. To je isto jedan porez koji je takav kakav je. I ja sad postavljam kolega Liniću vama jedno pitanje, nije to u vašoj ingerenciji, ali ako smo rekli da idemo na tržišnu cijenu električne energije, nažalost veći dio Hrvatske u ovom trenutku je poplavljen ali su jezera akumulacijska puna. U ovom trenutku Hrvatska zadovoljava 90% svojih potreba struje sa najjeftinijom strujom koju možemo imati, a to su iz hidrocentrale. Da li neko u ovom trenutku razmišlja o tome da smanji cijenu struje, da na takav način pomognemo hrvatskim građanima? I sad na kraju još dva pitanja na koja mislim da moram upozoriti. Prvo efekat Izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost u trenutku ulaska Hrvatske u EU, praktički određene naplata poreza će se odgodit za mjesec i po, dva dana. A efekat u 2013. godini, dakle ja govorim kumulativno na cijelu godinu će biti negdje oko 700, 800 milijuna kuna manji prihod od poreza na dodanu vrijednost, ne govoreći o onom efektu, a to je u ovom trenutku vrlo teško procijeniti robe koja će bit kupljena u EU, praktički bit će porez na dodanu vrijednost plaćen negdje drugdje. Kad tome dodamo smanjene trošarine isto od 1.7. na automobile koja će se plaćati u trenutku kad se auto proda, a ne kao sad prilikom uvoza, onda je tu dakle još jedna dodana opasnost za prihodovnu stranu proračuna. Ono što isto tako želim reći, zato jesam na početku rekao da je struktura rashoda bitna, mislim da će i ovaj proračun imat problema sa isplatom plaća, zašto? Zato što je u onom proračunu predviđeno, prvom originalnom, 2 milijarde kuna smanjenje za plaće, ovim smanjenjem osnovice za 3 postotna poena efekat za ovih 9 mjeseci će biti ispod 500 milijuna kuna. Nije mi jasno gdje će se smanjit ovih ostalih 1 100 000 i 1 200 000 kuna. Prema tome, to je jedan od problema rashoda i rashodovne strane. I na kraju da završim, dakle nije mi stvarno jasno gospodine ministre zašto ste išli u ovaj rebalans. Mislim da ste ove rashode mogli držat pod kontrolom savršeno imate instrumente za to, a prihodovna strana, to tako i tako jedini brinete o tome pa prema tome tu ste znali kakva vam je situacija. Mislim da naprosto nije dobro ovo što smo napravili jer smo opet poslali poruku prema investitorima da smo nešto napravili, ali nažalost nismo napravili. Mene je strah da nas opet … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Imamo jednu repliku, Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker kazali ste da investicija u obnovu škola nema. Pa ja ću kazati na svom primjeru, postavio sam zastupničko pitanje potpredsjedniku Vlade gospodinu Grčiću, iz njegovog odgovora vidljivo je zašto investicija nema. Znači kroz EIB2 mi smo nominirali pod projekt dovršenja zgrade nižih razreda osnovne škole u Benkovcu. Procijenjena vrijednost je bila cirka 5 milijuna kuna. Ministarstvo je predmetnu nominaciju predložilo Europskoj investicijskoj banci koja je isti prihvatila i odobrila za sufinanciranje. Međutim, zadnje uvrštavanje toga projekta u realizaciju projekta EIB2, bilo je tijekom prvog polugodišta 2012. godine i od nas se tražilo očitovanje koliko je vremena potrebno za završetak radova na istoj škola, naša procjena je bila da je to 12 mjeseci i to je bio dovoljan razlog onda da se kaže kako taj rok se ne uklapa u nametnutu dinamiku i da to nije moguće iskoristit ta sredstva kroz taj predviđeni period. I to je znači bio dovoljan razlog da se taj projekata odbaci. Znači, mislim da se na taj način ne mogu rješavati problemi u RH.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Šuker.
Dakle, Kutija, mislim da je bilo bolje da smo u 2012. imali za nekoliko stotina milijuna veći deficit i da smo završili određene projekte u školstvu i zdravstvu, a ne da je kao vaša škola, ja mogu navesti primjer iz Velike Gorice, osnovna škola u Novom Čiću započeta je 2010. danas je, zapravo 2011. danas je 2013. ona još nije ni blizu dovršetka. Samo zbog toga da bi se prikazala nekakva lijepa slika mi smo smanjili deficit. A … [[Govornik se ne razumije.]] jer su u datom momentu, da li to ono opravdano. Ili recimo ako sad govorimo da nemamo investicija, zašto smanjujemo proračun od Hrvatskih cesta? One imaju niz projekata u kojima je mogla raditi građevinska mehanizacija. A ako neko kaže da su potpisani nekakvi nepovoljni ugovori, pa ajmo ih razvrgnuti, ajmo raspisat novi natječaj i potpisat nove ugovore, ako neko misli da može bolje napraviti. I vjerojatno danas kad je kriza u graditeljstvu da se raspišu nekakvi natječaji, vjerojatno bi se postigle bolje cijene iz jednostavnog razloga što građevinari pričaju da nekad za nekakve poslove kad se nisu htjela javiti jedan ili dva građevinara danas za takav poso se diže 30, 40 ponuda i daje se tridesetak ponuda za posao od milijun, dva kuna kojima netko naprosto prije nije htio razgovarati. Međutim najgore je slati lažnu sliku, to je najgore, slati lažnu sliku. A mi smo svoj proračun doslovno gulili na puko funkcioniranje i na prava i kolega Linić je danas rekao da mu je najmučnije i najteže prigovarati sa sindikatima, svi smo to koji smo bili u Ministarstvu financija probali i znamo kako je to teško. Međutim ključni problem ovom proračunu u ovom trenutku što se on više na žalost bez kresanja prava ne može smanjiti i to je ključni problem. A da bi se prava kresala, ne kresala nego da bi došlo tu do promjene troškova, netko mora poduzet strukturne reforme, a strukturna reforma tu podrazumijeva da ako sustav u ovakvom trenutku je financijski neodrživ da se mora postaviti drugačije da on postane financijski održiv.
Hvala. Sljedeća za raspravu, Ivanka Roksandić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo nisam znala da ću točno započeti moju raspravu ali evo izgleda da je tako. Pa evo kolega Šuker i kolega Kutija su napravili ustvari dobar uvod za moju raspravu jer ja upravo želim govoriti o ovom segmentu proračuna koji se odnosi na znanost i obrazovanje. Nažalost dragi kolegice i kolege kod donošenja državnog proračuna za ovu godinu, već je tada bilo vidljivo da novaca neće biti dosta za znanost i obrazovanje, da nema ništa od obećanja danih učiteljima, profesorima pa ni hrvatskim građanima. Smanjili smo već proračun za znanost i obrazovanje u 2012.godini. upozoravali smo na to da tada nedostaje za plaće više od 436 milijuna kuna. No ostavimo plaće po strani, smanjili smo za sve ostale programe u školstvu. Želim vas samo podsjetiti da smo prije rasprave o proračunu za 2013. u istoj sabornici par dana prije raspravljali o rebalansu proračuna za 2012. i da je on tada iznosio proračun za 2012. rebalansiran za prosvjetu odnosno iznosio je cjelokupni proračun 2 ne za 11 milijuna, milijardi, ispričavam se, kasno je pa su mi se već brojke pomiješale, 12 milijardi, dakle već tada je značilo da će nedostajati oko 767 milijuna za ove potrebe. I što se je onda desilo. Onda se desilo da smo kod donošenja proračuna već imali veliki minus ali smo se tijekom donošenja proračuna želim vas podsjetiti sjetili da će nam nedostajati 23 milijuna kuna i to zamislite za dugove koji treba vratiti Varaždinska županija i grad Koprivnica za javno privatno partnerstvo, za obnovu škola. Nemojte klimati potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ali je to tako, mi smo amandmanom povećali proračun za obrazovanje upravo za te namjene. I sada kod ovog prvog rebalansa samo nakon tri mjeseca gledam nakon sjednice Vlade izlazi ministar ozarena lica, sretan i kaže dobili smo 40 milijuna kuna više za znanost. Je dobili smo, ali smo na početku znali i upozoravali da neće biti dosta i to zašto smo dobili tih 40 milijuna za ulaganje u znanstveno istraživačku djelatnost, na toj poziciji i to zbog ugovora za financiranje znanstvene djelatnosti, 39 milijuna 400 i 600 tisuća kuna za onaj naš nacionalni doprinos koji smo obvezni osigurati u fond za ulaganje u znanost i inovacije jel sudjelujemo u programu IPARD III. To smo znali vjerujem i prije tri mjeseca da ćemo morati osigurati ali je ono što je rekao kolega Šuker tada smo stvorili jednu lijepu sliku, nemamo veliki deficit mi štedimo, ali za tri mjeseca trebamo i vidimo da na tim pozicijama zaista nemamo dosta novaca. Nećemo ih imati ni sada. Vidjet ćete da imate toliko ugovora u znanosti da ćemo morati opet rebalansirat program i neće to biti nikakav uspjeh ministarstva nego nužna potreba. A još više sam bila zabrinuta, tada sam čitajući ovaj proračun vidjela da ćemo platiti istih takvih 40 milijuna kuna usluge savjetnika za privatizaciju Hrvatske poštanske banke i Croatia osiguranja. To me je čak rastužilo da te savjetničke usluge vrijede kao ja ću reći sada ajmo trećina Hrvatske znanosti jeste za toliko sredstava povećali. Ova sredstva koja su tako, tako dugo najavljivana. Mogu čak uvažiti realnost današnje situacije i krizu i financijsku i gospodarsku ali mogu reći da ministarstvo to nažalost ministre Liniću niste vi krivi za to. Vi radite samo proračun i odgovorni ste za proračuna, žao mi je što nema ministra Jovanovića koji je eto ozarena lica objašnjavao kako je dobio novaca više ali nije rekao da je s onime što je smanjeno u sustavu obrazovanja urušio sustav obrazovanja. Smanjena su vam sredstva i opet ću upozoriti i sada i opet da ne dostaju nam sredstva za plaće, za decentralizirane funkcije iz kojih se financiraju materijalni troškovi, struju, vodu, plin, o poskupljenjima neću. To je isto poskupljuje i škole, da ste uveli neke nove predmete, zdravstveni odgoj ali niste osigurali sredstva, neću o modulu 4 sredstva za osnovne higijenske potrebe u školama jel djeca vam od kuće nose i toaletni papir ako niste znali i papir za brisati za ruke čak i sapun za pranje ruku. A imamo u programu upravo osnovne higijenske potrebe. Kolega Šuker je rekao, a i kolega Kutija da ste smanjili sredstva za ulaganja u škole, ali ste smanjili sredstva i za obnovu pa i obnovu škola. Imate još dosta škola koja su ratom stradala, a nisu doživjele obnovu. To su škole koje će teško postići državni pedagoški standard, one još nisu obnovljene. I opet vas nažalost moram upozoriti da gradovi, da županije na koje ste prenijeli osnivačka prava 2000.da nisu financijski u ovom trenutku sposobni da preuzmu one obveze za koje vi niste osigurali u proračunu sredstva. I još jednom ću reći žao mi je što evo pa i ova moja Obrtnička škola, nju moram spomenuti ona je stvar zaista političke igre. Sada su se našla sredstva, 5 godina projekt stoji, 5 godina, a sada zbog lokalnih izbora napokon su se našla sredstva. 5 godina naša županica gotov projekt nije pokrenula. Imali smo osigurana sredstva iz kredita Svjetske banke ali se je projekt čuvao za ja ću reći za političke igre oko izbora, ne znam šta joj je to trebalo i zašto joj to treba, ali žao mi je što se upravo uvijek takve igre igraju na školama, a tamo gdje treba osigurati sredstva za redovno djelovanje škola za povećanje materijalnog standarda škola tih sredstava nema. I još jednom, žao mi je što nema ostalih ministara pa i resornog ministra, ministra znanosti, obrazovanja i sporta gospodina Jovanovića jel ovo što govorim vi ste njemu vjerojatno dali okvir financijski u kojem se mora kretati, to je vaše zaduženje, a mislim da on nije uzeo niti dodao na dobrim stavkama. Pohvalnih je tih 40 milijuna kuna, ali vidjet ćete da neće biti dostatnih. Hvala.
Hvala vama. Imamo nekoliko replika. Prvo poštovani zastupnik Ivan Klarin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo Roksandić, nisam mislio u ovakve kasne sate replicirati, rane da, ali jednostavno svaka vaša rasprava čini mi se nevjerojatna. Vi sreća što nas nitko ne gleda što je kasni sat, vi iz svake vaše stvarate jedno katastrofalno stanje u hrvatskom školstvu i obrazovanju. Na kraju ste bili kontradiktorni. Nije dobro zato što se 5 škola nije obnovilo pa nije dobro što sada županica Lovrić obnavlja neku Obrtničku školu. Mislim to mi je nevjerojatno. Trebali ste spomenuti to da je ministarstvo uvelo subvenciju za prijevoz učenika srednjih škola 250 milijuna kuna, da je uvedeno besplatno studiranje 680 milijuna kuna, trebali ste spomenuti da su se izgradile škole Obrtnička škola u Splitu, da se izgradila Osnovna škola Meterize, da će se otvoriti Obrtnička škola u Vukovaru. Isto ste trebali spomenuti to da je Vlada Jadrnke Kosor 2009.godine ukinula besplatne udžbenike i uštedila državnom proračunu 550 milijuna kuna. Sve su to činjenice koje ste morali u svojoj raspravi istaknuti da budete vjerodostojniji. Hvala.
Na repliku odgovara poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala. Kolega Klarin ja jesam vjerodostojna, ali vi mene ne pratite. Ne kritiziram ja sve ja se samo borim za hrvatsko školstvo. To sam radila i dok sam bila zastupnica u vlasti. To što ste vi rekli je samo navođenje nekih podataka. Ja ću vam samo nešto reći, spominjete udžbenike, pa znate li što ćete vi sada učiniti ovim potezom novih udžbenika? Znate li koliko će ti udžbenici koštati i ovo ministarstvo, a koliko će koštati roditelje? Jeste li o tome razmišljali? I onda kažete da kritiziram. Pa moram kritizirati. O mojoj Obrtničkoj školi malo se više informirajte. A ovo što ste naveli da se obnovljeno pa nije to ministarstvo u godinu dana napravilo kolega Klarin. To su samo projekti koji su završeni, a ja vam govorim da ste u godinu i pol usporili projekte. Zašto već nije završena škola koju govorite u Vukovaru? Zašto? Pa usporili ste sredstva za to i sada imate problem još uvijek učenici idu u veleučilište. Stvar je što ste zaista smanjili sredstva na kapitalnim investicijama.
Drugu repliku iznosi poštovana kolegica Marija LUgarić.
Poštovana kolegice oko kapitalnih ulaganja u školi, to ponavljate vi i neki druge kolege. Od 2001.godine obveza osnivača dakle gradova i županija da financiraju i kapitalna ulaganja ali i investicijsko opremanje škola to ono a propos onog WC papira i materijalno opremanje škola. Kapitalna izgradnja u školama neke koje su rađene kroz neke projekte uopće nisu nikada ni bile na pozicijama Ministarstva znanosti nego Ministarstva regionalnog razvoja obzirom da su bile kroz ove razne … ili ne znam kako se više ti programi i kreditne linije nisu zvale. Mnogi od njih pa i škola Nikole Tesle koju spominjete u Vukovaru je zapela u cijeloj priči jer naprosto građevinske firme koje su radile nisu izvršavale svoje obveze, uzimale su podizvođače i nisu ih plaćale. To je jedini razlog. No međutim jedna je druga stvar u pitanju. Vi stalno govorite da smanjenje sredstava će dovesti u pitanje isplatu plaća. Čini mi se kao da stalno dakle ne dovodeći u pitanje vašu dobru namjeru da se borite za prosvjetu zapravo plašite ljude kao da će sutra ostati bez plaća, kao da se događa raspad sistema. Isto ste govorili i za prošli proračun no međutim demantirala vas je stvarnost. Nijedno pravo ukinuto nije ljudi su dobili svaki mjesec plaću, a ovi projekti novi koji je povećanje na ugovornom financiranju znanstvenih djelatnosti od 40 milijuna kuna su novi projekti jer su oni dio investicijskih projekta. Vi ne možete imati razvoj gospodarstva iz tehnologijskih projekata, odnosno tih transfera i znanstvenih i tehnologijskih projekata u gospodarske projekte. To su novi projekti. Postojeći znanstveni projekti imaju svoju dakle klasičnu tranšu, klasično svoje financiranje, njima su pomalo ti ugovori zapravo već i istekli i postojeći iznosi, dobro. Ovdje se radi o novim projektima.
I na ovu repliku odgovara kolegica Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Lugarić ja znam da vi dobro znate da ja znam šta su kapitalna ulaganja u škole itekako dobro i zašto ih provode. Isto znam i šta su decentralizirana sredstva ali isto tako znam i da ste smanjili plaće prosvjetarima. I stalno vam govorimo da neće biti sredstva jer ste smanjili plaće prosvjetarima i to je činjenica. Ne možete to sakriti kada je to činjenica, u 7. mjesecu prošle godine. Isto tako ste rekli meni sada da je, nemojte se čuditi, pa optužili ste računovođe da ne znaju računati. Pa smanjili ste do 800, evo, moja kolegica je dobila u srednjoj školi 800 kuna manje. Pa nemojmo se čuditi. I još ću vam nešto reći. Rekli ste da su to novi projekti u znanosti, pa jesu, novi su projekti u znanosti, ali se proračun planira koliko ja znam u 12. mjesecu za sljedeću i donosi za sljedeću godinu. Znači da ste vi znali i trebali znati okvirno, barem ministarstvo koliko će tih projekata biti. Pa nisu to projekti od jučer, od veljače mjeseca niti od ožujka mjeseca kada je nastao rebalans. Čemu ste onda raspisivali natječaj za te projekte?
I treća replika, poštivani Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Roksandić vi ste dobro u svojoj raspravi primijetili da možda niste to rekli tako ali činjenica jest da ministar obrazovanja i znanosti, gospodin Jovanović je najlošiji ministar tog resora u povijesti ove države. To su se složili svi oni koji rade u sustavu itd.. Činjenica jest da su prošle godine onaj smanjeni deficit platili hrvatski učitelji, profesori. Njima je u toku godine izbijeno iz džepa nekoliko tisuća kuna ili mogli bi reći čak jedna, ajmo reći pristojna učiteljska ili profesorska plaća. To je činjenica. Mi ovdje slušamo priču, a kako su to radili. Rekli su da ti zaposleni u školstvu, obrazovanju imaju nekakvih 146 dodataka na plaću. Pazite, da jedan profesor u srednjoj školi ima plaću od 5800 kuna, da ima 146 dodataka njegova plaća bi valjda bila 30 ili 50 tisuća kuna, ne. Moguće je da u sustavu u raznim djelatnostima unutar obrazovanja ima određenih dodataka ali to se sve stavilo na nekakav kup i reklo, evo svi oni valjda imaju 146 dodataka pa imaju tako malu plaću. Što je nerealno, nije istina. A da ministar, evo, nije napravio ništa, pa ni ove škole, one su samo završene, Meterize su počele u mandatu bivše vlade to je … … [[Upadica se ne čuje.]] Kako nije? Nije, a dobro. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro dogradonačelniče Šibenika, nema veze, valjda mi živimo svi u nekim drugim vremenima. Ja znam da sam potpisao taj ugovor i da je počelo u tom vremenu a sada kako je bilo dalje, ne znam. Tako da sve te priče, kažem o hrvatskom obrazovanju koje je superiorno vidimo da pomalo stišavaju se i rezultata nema. Mi smo imali priču od predškolskom odgoju prije 5 mjeseci ovdje i toga zakona više nigdje nema. Gdje je Zakon o predškolskom odgoju? Nestao je. Pričali smo priču o 9-godišnjem obrazovanju, najedanput ga više nema [[Upadica: Vrijeme.]] Ministar je shvatio svoje zablude, nije moguće jer nema novaca i nije po … [[Govornik se ne razumije.]] očito. Tako i mnoge druge stvari.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravu, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa ovaj proračun, rebalans proračuna kojega raspravljamo početkom travnja govori da su očito makroekonomski stručnjaci u Vladi pogriješili u prognozi rasta bruto domaćeg proizvoda u 2013. godini a što smo mi u Klubu Hrvatske demokratske zajednice i predvidjeli kada smo raspravljali o donošenju državnog proračuna u 11 mjesecu. Ja sam i sada uvjeren da je i ovaj rast od 0,7% također da nije realan i da ćemo vrlo brzo morati doći ponovno, da će Vlada morati doći u Sabor ponovno na novi rebalans proračuna. Naime, ja u ovom rebalansu proračuna ne vidim što je to i na kojoj poziciji, kojeg ministarstva, koje su to mjere koje bi ovaj proračun trebalo potaknuti da se ostvari i tako mali rast od 0,7% u 2013. godini. Naime, ako su investicije u javnom sektoru jedan od pokretača gospodarstva možda ponajviše građevinskog sektora ali onda kroz njega se multipliciraju i drugi sektori u gospodarstvu onda takvih mjera ovdje u proračunu nema. Tim više što smo svjesni situacije da je u 2012. godini sa brojnim rezanjima investicija u ministarstvima, u raznim ministarstvima smanjeno bilo negdje oko gotovo 450 milijuna kuna za investicije što je iznosilo 25% ukupnih investicija koje su bile u državnom proračunu. A to znači da smo prošle 2012. godine zaustavili u Hrvatskoj svaku petu investiciju. E sada, i pri tome smo imali u toj godini pad BDP-a za 2,0%, 2%. Sada ovim rebalansom proračuna idemo još korak dalje i još više smanjujemo ukupni nivo investicija u Republici Hrvatskoj pa primjerice Hrvatske vode 430 milijuna kuna, Hrvatske ceste 630 milijuna kuna, Hrvatske željeznice kažu u ministarstvu da su to u pravilu se smanjuju ona ulaganja koja su trebala doprinijeti sigurnosti željezničkog prometa za 588 milijuna kuna itd., itd. Dakle na već smanjenu razinu investicija u prošloj godini sada idemo još jedan korak dalje i smanjujemo i dodatne investicije. Smanjuju se investicije primjerice i u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova Europske unije za 85 milijuna kuna koja su se odnosila za stambeno zbrinjavanje povratnika i izbjeglica. Tako da ako bi nešto i trebalo pokrenuti hrvatsko gospodarstvo, u prvom redu taj građevinski sektor evo ovim smanjenjem investicija teško da se može onda ostvariti i taj projicirani rast od 0,7% u 2013. godini. A pored toga gospodine ministre, vi sami dobro znate da i javna poduzeća koja nisu izvanproračunski fondovi, primjerice autoceste, da i one praktično su smanjile razinu investiranja. Pa primjerice evo Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture i autoceste su bile obećale da će autocesta do Ploča biti dovršena do ljeta, dakle do ove sezone, a trebala je biti gotova do kraja 2012. godine po mojim informacijama, a i prema stanju radova na autocesti ti radovi neće biti gotovo ni do kraja ove godine iako je ministarstvo obećalo ruskoj komisiji da će ti radovi biti gotovi do listopada ove godine. Ja često puta ovdje u Saboru spominjem Pelješki most, maloprije mi je gospodin Jelušić u odgovoru na repliku rekao da taj će ti most biti sagrađen, ne trebaš oko toga brinuti. Ja vam samo moram reći da ja svaki puta kad odlazim kući putujem 660 km i da do Vrgorca do kojega mi je autocesta imam 480 km, putujem 3,5 sata, a onda još samo 180 km putujem 4 sata i uz to još prolazim kroz susjednu državu BiH pa to ne govorim samo zbog sebe nego zbog svih stanovnika Dubrovačko-neretvanske županije koji će nakon 1.7. biti u vrlo, vrlo teškoj situaciji kada bude drugačiji režim prolaska kroz susjednu državu. Ali evo bili bi bar zadovoljni da smo do tada dovršili autocestu do Ploča, a niti to ne možemo, niti to neće biti gotovo. Nadalje, kada govorimo o investicijama, ja moram spomenuti primjerice investiciju u Luci Ploče gdje Lučka uprava Ploče uz jamstvo Republike Hrvatske realizira projekt integracije trgovine i transporta. U tom smo projektu već izgradili kontejnerski terminal i on je otvoren, u funkciji je, ali u ovom trenutku se provode radovi na izgradnji terminala za rasute terete, investicija oko 405 milijuna kuna. U međuvremenu smo promijenili upravno vijeće i ravnatelja lučke uprave. I što se dogodilo? Dogodilo se to da je tijekom realizacije projekta prema ugovoru kojega lučka uprava ima sa Svjetskom bankom i Europskom bankom za obnovu i razvoj, izvođač radova je imao pravo prema samom ugovoru ukoliko utvrdi da postoje drugačije mogućnosti u projektu i ako te drugačije mogućnosti omoguće smanjenje cijene tog projekta da onda tu razliku dijele 50% lučka uprava koja je investitor i 50% dijeli izvođač radova. I u jasno utvrđenoj proceduri izvođač radova ima obvezu platiti troškove izmjene projekta što nisu mali iznosi. No upravno vijeće i ravnateljica lučke uprave dugo vremena nisu odgovorili na taj zahtjev što je prouzročilo zastoj i dodatne troškove po našim informacijama o 60 milijuna kuna koji će koštati Republiku Hrvatsku to što se lučka uprava nije na vrijeme očitovala prema zahtjevu na kojem se bila dužna temeljem ugovora kojega je potpisala za izvođačom. Ja vjerujem da je ovih 10 milijuna kuna koje ste vi u ovom proračunu predvidjeli za povećanje transfera u lučkoj upravi upravo dolaze iz činjenice da će doći do povećanja troškova s osnova PDV-a jer će veliki dio nabavke materijala u Lučkoj upravi Ploče se dogoditi nakon 1.7. kada Lučka uprava Ploče bude u sustavu PDV-a, a do pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije to nije bila jer se radovi realiziraju u slobodnoj zoni u Luci Ploče. Prema tome i tamo gdje smo mogli nešto napraviti, tamo gdje smo mogli neke projekte realizirati, ubrzati i tamo smo zbog nestručnosti, da ne kažem i neznanja, tamo su neki projekti evo primjerice u Lučkoj upravi Ploče realizirani, a sve zbog toga što bi možda izvođač radova prema tom ugovoru bio si priskrbio 10-tak milijuna kuna na projekt od 405 milijuna kuna koliko cijeli taj projekt vrijedi, ali bi pri tome lučka uprava uštedila dodatnih 14 milijuna kuna, odnosno Republika Hrvatska. I još jedna stvar koju također želim ovdje napomenuti. Naime, bivša HDZ-ova Vlada provodila je projekt koji je omogućio zakon o subvencioniranju i državnom jamstvu stabilnih kredita. Tim smo projektom za male novce, za relativno male novce, vi to znate gospodine ministre, mogli i prodali smo odnosno omogućili kupnju mladim hrvatskim obiteljima po vrlo povoljnim uvjetima gdje država subvencionira ratu kredita da sa svega 40 milijuna kuna kupe 2500 stanova. Sada se krenulo na neki novi projekt POS plus kojega nudi Ministarstvo graditeljstva i vi u proračunu osiguravate za taj projekt 250 milijuna kuna. Sa duplo manje sredstava, sa 120 milijuna kuna mogli smo prodati gotovo čitavi prema ovom starom modelu koji je proizlazio iz tog zakona, gotovo čitav neprodani fond stanova u Republici Hrvatskoj. I taj projekt napuštamo, ulazimo u jedan drugi projekt gdje država financira gradnju stanova i postaje konkurent poduzetniku koji on plaća porez i puni državni proračun. Dakle, ulazimo u jedan projekt POS plus gdje će država omogućiti da sa sredstvima državnog proračuna koje ubire od tih istih građevinara koji uplaćuju porez državi, da mu ta država putem tog modela bude konkurent, budemo praktično mu ometa tržište na kojemu on stvara dodanu vrijednost i plaća državi kroz poreze jasno svoje obveze. A u isto vrijeme napuštamo jedan projekt, jedan model koji je po kud i kamo za državu povoljnijim uvjetima omogućava bržu kupnju stana, jednostavniju kupnju stana i gdje su svi oni koji su se na taj projekt javili i dan danas zovu i pitaju da li će država s tim projektom nastaviti i taj smo projekt napustili. Dakle, sve u svemu evo time zaključujem. Gospodine potpredsjedniče želim reći da ja iz ovog rebalansa proračuna ne vidim na koji će način država taj skromni rast od 0,7% polučiti temeljem ovakvog rebalansa proračuna koji je osnovni financijski dokument i koji bi trebao takav rast i omogućiti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prvo poštovani kolega Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, kazali ste da su smanjena sredstva kroz Ministarstvo regionalnog razvoja za stambeno zbrinjavanje u iznosu od 75 milijuna kuna, 85 dobro. Kroz svoje zastupničko pitanje ja sam danas pokušao dobiti odgovor za upravo tu problematiku, ali od pomoćnika ministra nisam dobio odgovor i kazao je da ne zna koliko je izdano suglasnosti za stambeno zbrinjavanje na području posebne državne skrbi. Njega je dočekalo 4000 izdanih suglasnosti za dodjelu građevinskoga materijala i kroz 2011. čini mi se svega oko 800 paketa za građevinski materijal je izdano, a kroz ovu godinu je planirano negdje oko 1500 paketa. S obzirom da su ova sredstva sada drastično smanjena za 85 milijuna kuna naravno da to neće biti 1500 nego će to biti puno, puno manje. Zašto želim naglasiti? S obzirom da je danas često puta spominjana nesposobnost HDZ-ove Vlade ja ću kazati da je Uprava za obnovu HDZ-ove Vlade koja je brojila svega 42 ili tri djelatnika koju je vodio dr. Ljudevit Herceg koji je danas u mirovini koju svi načelnici, gradonačelnici u Republici Hrvatskoj bez obzira na političko opredjeljenje znaju je obnovila na desetke tisuća obiteljskih kuća kroz, u periodu 2004. ponavljam do 2008. kroz EIB1 paralelno sa obnovom obiteljskih kuća realizirano je negdje oko 300 objekata u vrijednosti 750 milijuna kuna vezano za komunalnu infrastrukturu. Isto tako, paralelno sa EIB1 proveden je i projekt CEB1 kolegice Lugarić, kroz koje su obnovljene 144 škole ili školska objekta. I EIB2 u vrijednosti od 3,7 milijardi kuna sa 661 projektom.
Hvala vam. Na repliku odgovara poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam kolega Kutija samo taj podatak izdvojio kako bih dočarao ako tako mogu reći koliko je mogućih projekata, a koji bi potaknuli razvoj i pomogli građevinarstvu u Hrvatskoj koliko ih ovakvim proračunom izostaje. Ja se mogu složiti da je bilo u proteklih, da je proteklih godina bilo određenih projekata koji možda nisu bili fizibilni i financijski opravdani. Ali zamjeravam ovoj Vladi što među tim brojnim projektima koje je naslijedila nije izdvojila 10, 15, 20, 30 projekata je li, za koji se onda, a koji su financijski isplativi i za koje se onda i isplati dodatno zadužiti pa i povećati deficit državnog proračuna za 300, 400, 500 milijuna kuna. Jer s jedne strane bi ti projekti bili financijski opravdani, a s druge strane bi potaknuli razvoj građevinarstva, pa onda i svih drugih djelatnosti. Ne vjerujem da baš niti jedan projekat nije bio isplativ i financijski pa da onda su morali bit svi zaustavljeni s jedne strane, a s druge strane da je veliki broj projekata koji su bili, za koji postoji dokumentacija građevinska dozvola po brojnim jedinicama lokalne samouprave su jednostavno zaboravljeni, napušteni i evo, a tome je dokaz upravo i ovaj rebalans proračuna gdje se na samo u dva izvanproračunska fonda smanjuje preko milijardu kuna ukupni rashod.
Drugu repliku iznosi poštovani Ivan Klarin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bačić, vi ste rekli dakle da je ova Vlada rebalansom ukinula jednu petinu investicija, a zaboravite spomenuti 2010. godinu kada ste izmjenama stopa poreza na dohodak uzeli lokalnoj samoupravi 700 milijuna kuna. Znači, Vlada je 2000., da 700 milijuna kuna. Znači koliko je to investicija lokalnoj samoupravi? Znači to su ogromne investicije koje ste uzeli 2010. godine lokalnoj samoupravi. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Imam, imam pojma. … [[Upadica Šuker, ne čuje se.]] Da, da. Znači to su te investicije. Vi govorite dakle o ostalim investicijama, a što je sa privatnim investicijama. Zašto vi niste pokretali te privatne investicije? Vi često tu govorite o Pelješkom mostu. Zašto vi niste pokretali na primjer investicije u lukama nautičkog turizma? 2008. godine donijeli ste Strategiju razvoja nautičkog turizma. Ni jedan novi vez niste napravili. To sam vam već nekoliko puta rekao. To su investicije [[Upadica Šuker: Di ti živiš?]] Živim tu gospodine Šuker u ovoj državi. Znači, 2010. godine izmjenama stopa poreza na dohodak koliko ste uzeli vrtića, koliko ste uzeli škola lokalnoj samoupravi? … [[Upadica Šuker, ne čuje se.]] [[Upadica Stazić: Ma dajte kolega Šuker, probajmo voditi civilizirano.]] Ne, 5% 700000 kuna konkretno je moja lokalna samouprava dobila manje, 5%. I svi gradonačelnici i svi načelnici su na temelju izmjena tog zakona gospodine Šuker dobili manje u općinske i gradske proračune. Evo pitajte kolegicu Branku, kolegu Kutiju itd. Svi gospodine Bačić.
Na repliku odgovara poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Klarin to nije točno, naime kad je izmijenjen Zakon o porezu na dohodak i Zakon o porezu na dobit uglavnom taj iznos koji ste spomenuli je predstavljao smanjenje prihoda Grada Zagreba, a jedinice lokalne samouprave tu su uglavnom ostale otprilike na istoj razini prihoda temeljem zajedničkih poreza. Što se tiče smanjenja investicija to sam vam rekao da ne ovim rebalansom nego da smo u prošloj godini, tu ste me krivo shvatili, u prošloj smo godini u 2012. u odnosu na 2011. ukupna suma svih investicija u državnom proračunu je smanjena za 25%, odnosno svaka 4 investicija u Hrvatskoj je u prošloj godini izvršena manje nego u godini prije prema Proračunu u 2011. i 2012. godini. A što se tiče nautičkog turizma, kao pozicijski zastupnik trebali ste pročitati Strategiju razvoja turizma RH koju je pripremila ova Vlada, odnosno resorno Ministarstvo turizma, pročitajte je gospodine Klarin pa ćete vidjeti što piše u toj strategiji. Ta strategija vas demantira. Dakle, to ne govorim ja nego to govori ova Vlada u strategiji da je u proteklih 10 godina sagrađeno preko 6 tisuća novih vezova u RH. Dakle, to nisam rekao ja to vam piše u Strategiji turizma pročitajte je večeras ili sutra pa ćete vidjeti što vaša Vlada govori o ulaganju u nautički sektor [[Upadica: Bit će mu kasno večeras.]]
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo. Evo gospodine ministre ja bih se vama sada zaista obratila i mene nešto zanima. Zanima me, evo danas slušamo i znamo da je država u teškoj situaciji, znamo da nema novaca i znamo da nam je teško. To naravno i oni u svojim domaćinstvima ljudi koji znaju nema novaca pa se onda na neki način rasporede neke stvari i onda se u stvarnosti neke ja bih rekla raskošnije stvari malo maknu, neke stvari koje su potrebne ali nisu prijeko potrebne isto se metnu u stranu i to se i kod nas u veterini kaže da se treba ponašati marom dobrog gospodara. Obzirom da ste vi 8 godina svi skupa pripremali Kukuriku koalicija na vlast eto ja sam se nadala da ćete vi zaista nama pokazati što znači skromnost i što znači ne bahatost jer eto za sve to suprotno optužujete bivše vlade. Pa meni sad nije jasno zbog čega 83 milijuna koštaju ovi naši izbori koje smo čekali za EU? I mi smo zaista ovdje u HDZ-u, a i većina sigurno i kod vas sretni što smo završili pregovore, zaista uloženo je puno truda preko 500 zakona je ovih godina u Saboru usvojeno i sad ne znam u čemu je bio problem reći ljudi mi nemamo novaca, uštedjet ćemo tih 83 milijuna i te ćemo izbore u stvarnosti provoditi skupa sa lokalnim izborima. Pa kad nema, pa ne možemo mi zato ko pijani grofovi ako nemamo da pokažemo evo nek se vidi kak se sve na nama sjaji ali mi nemamo. To mi jedno nije jasno. A onda u tih 83 milijuna kuna koje bi se uštedjele na taj način ne bi se recimo trebalo skidati sa pozicija. Pa ja ću reći ta poljoprivreda, ona me boli zato što sam nekako zaključila možda čak to vi gospodine ministre i ne mislite da poljoprivreda nije važna ali nekako način na koji ministarstvom pa moram reći upravlja gospodin Jakovina ali i sve ono što nam govori od prošlog proračuna govori da ta poljoprivreda je zadnja rupa na svirali. Pa onda sam tu pogledala u ovom rebalansu sada otoci. Za otoke zaista svi govorimo da ih treba revitalizirati, turizam i tako, pa vidimo ovdje da su se skinule sa stavke koje se odnose na vodu, odnosno na vodoopskrbu na otocima. Onda ću se ponovno vratiti kod nas u poljoprivredu, a to je naime u Upravi za veterinarstvo, ovdje je skinuto Upravi za veterinarstvo i to sa stavke veterinarstva i sigurnost hrane milijun i 55 kuna. Vrlo dobro znamo kakve smo imali situacije nedavno sa mlijekom, kakve smo imali situacije i kakve će se još desiti. Pa su se ovdje sa nekih stavki skidale za navodnjavanje. Prošle godine je bila suša, u rebalansu niti kune nije bilo za pomoć tim seljacima. Sad imamo poplave, opet nemamo niti kune. Mene samo zanima zbog čega? Zar ako nema novaca onda ga nema, onda se kaže jasno i glasno ljudima kao što stalno slušamo od vas a slušamo i od premijera naravno kad nije nervozan jako on kaže nema novaca. Zašto onda mora se tako inzistirati na tome. Ne bi zamjerili Hrvati i hrvatski građani na tome da izađu na jedne izbore i da se kaže uštedjeli smo 83 milijuna kuna. To me zanima samo zbog čega. Nitko od nas ne može reći da mi nismo ponosni na ulazak jer znate i sami upravo je Vlada HDZ-a završila i učinila pa ja bih rekla nadljudske napore da se završe ti pregovori i da vi sad još uskladite ono što je trebalo i evo ga, jeste završili hvala Bogu i da se potpiše da 1.07. uđemo. To me zanima. Zanima me isto tako zašto već slušamo da će biti i drugi rebalans? Pa što ćemo onda u tom drugom rebalansu još? Zar opet poljoprivreda? Pa stalno poljoprivreda. Jel' taj ministar Jakovina zaista njemu nije stalo uopće do te poljoprivrede. Pa ja ne znam, ja kad bih bila ministrica ja ne bih dala sa svoje stavke niti jednu jedinu kunu da mi se skine, nego skidajte šta ja znam sa nekih automobila koje se kupuju ili nemam pojma, sa putovanja u ministarstvima, skidajte to. E to mi samo objasnite, evo ministre vi ako možete, zar vi mislite da kao dobar domaćin i dobar ministar da bi uštedili 83 milijuna, ne biste jedne izbore zajedno održali lokalne i ovo, evo zar to ne bi bila dobra ušteda? Ništa više neću, evo ja sam svoje vrijeme iskoristila.
Hvala lijepa. Posljednja rasprava i poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre s obzirom da tu smo od jučer, neću ni dugo ni teško. … [[Upadica se ne čuje.]] Može, sve. Lagano i kratko. Ma s obzirom da ovim rebalansom smanjujemo i prihodovne i rashodovne stavke veseli kad neke stavke do kojih nam je jako stalo imaju i bilježe povećanje. Tako 90% povećanja bilježi i stavka ulaganje u objekte zaštite voda i mora od zagađenja, to koliko nama u priobalju ne treba posebno pričati, kao i ulaganje u obnovu i razvitak vodoopskrbe. To su stavke Hrvatskih voda, međutim ne znam što je, što ste sa ovim htjeli kada ste smanjili čak za 97% stavku projekti EIB-a i CEB-a, vodokomunalne infrastrukture. Ne znam tko ima krivu informaciju s obzirom da je prošli tjedan išao mail svim gradovima i općinama koji su prošlu godinu započeli radove preko Hrvatskih voda, sve one investicije koje će se, koje su se trebale financirati u 90% iznosu od strane Hrvatskih voda, da se nastavljaju u ovoj godinu upravo iz EIB-a i CEB-a. Pa molim odgovor na tu temu. Isto tako kada su u pitanju prihodi oni se ovim rebalansom smanjuju za 253,9 milijuna kuna i sigurno ako se nešto u neuprihoduju ne može se ni trošiti i ovaj politika, politika ove Vlade kako kažete odgovorna politika, vi rješavate i odgovorno se ponašate prema novcu. Što se tiče vašeg odnosa i prema radu ovog Sabora i prema svemu to stvarno možemo evo i danas biti svi svjedoci, tu ste više od 15 sati dok vaše kolege nisu mogli ni aktualni sat izdržati, biti sa nama i dati na kvalitetne odgovore na pitanja. Naime, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture ima smanjenje rashoda ovim rebalansom za 107 milijuna kuna i ja bih voljela da nije ni toliko. Međutim, obraćam pažnju na stavku sigurnosti pomorskog prometa, točnije sigurnosti plovidbe. Ta stavka u ovoj godini iznosi 64 800 000 kuna za one koji ne znaju da usporedimo sa 2012. kada je planirana ta stavka u iznosu od 12,5 milijuna kuna što znači 5,5 puta više ste planirali u ovoj godini. To je dobro jer treba brinuti o sigurnosti pomorskog prometa. Odnosi se uglavnom na troškove rashoda za zaposlene, njihove bruto plaće i ostalo. Ja vam mogu reći da do danas ništa od ovih sredstava nije utrošene, da ulazimo u još jednu turističku sezonu. Prilikom donošenja proračuna za ovu godinu planirala sam uložiti amandman kako bi osigurala sredstva za funkcioniranje 14 lučkih ispostava, ispostava lučkih kapetanija na Jadranu. Samo Grad Vodice ima ispostavu koja od 1. studenog prošle godine ne radi jer je kapetan otišao u mirovinu. Do danas još uvijek se nije raspisao natječaj. Zašto vama to govorim iako sam već apelirala i na ministra Hajdaš Dončića, pa je i on rekao da treba vašu suglasnost, pa je dobio od Ministarstva financija, pa je onda trebao suglasnost ministra uprave, ne znam očito još uvijek ni ona nije stigla. I ministar turizma je upoznat s tim, turistička sezona nam je pred vratima i onaj jedini natječaj koji se za Stari grad raspisao još uvijek nije kandidat ni na testiranje pozvan. To govorim zato što ta ispostava uprihoduje od 600 do 800 tisuća kuna. Kad to pomnožite ovih 14 ispostava sa tim iznosom vidjet ćemo koliko novaca nam curi i prolazi kaj nas. Čini mi se da ukupni prihodi državnog proračuna su samo vaša obveza, a vaši kolege imaju samo zadatak planirati svoje rashode i samo tražiti još više. Pa evo ovom prilikom apeliram da i vi njih probudite, sve one koji mogu se potruditi da i neku kunu više donesu u taj naš proračun jer sezona će proći, gosti će otići i novaca će ostati tamo gdje ne treba. Još malo dalje kad idem, isto tako kaže opremanje lučkih kapetanija plovilima, vozilima, uređajima i ostalom opremom također ostavljamo 6 milijuna kuna, daleko više nego u 2012.,a u Vodicama dva plovila su od kad je umirovljeni kapetan otišao na suhome. Evo, hvala lijepo.
Imamo na ovo izlaganje repliku kolegice Sumrak.
Hvala lijepo. Kolegice slušala sam sve što ste govorili, zaista se slažem s vama. Mene je samo u ovom rebalansu, prijedlogu zanimalo, a to sam zaboravila reći pa ću sad vas pitati, što mislite o svim onim povlačenjima sredstva iz EU jer vidimo da je ovdje i na stavci priprema i provedba EU projekata skinuto je 8,5 milijuna kuna. Možda tih 8,5 milijuna kuna ne zvuči tako neka velika sredstva, ali 8,5 milijuna kuna za pripremu nekog EU projekta je jako puno. Pa, me isto tako zanima, oprostite ministre znam da vas možda već sada mučimo na kraju, da evo pošto danas nismo mogli dobiti odgovor na aktualnom satu, kolega je to pitao ali oprostite zaista je danas premijer bio jako nervozan pa nije to moga odgovorit, naime otišao je odavde ili nije znao odgovor. Da li možda možete vi objasniti zbog čega je to skinuto isto između ostalog sa stavka 8 i pol milijuna kuna za pripremu EU projekata. Hvala.
Sad ćemo čuti i odgovor na repliku i poštovanog zastupnicu Branku Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice istina je 8 milijuna kuna je izuzetno puno za pripremu projekta za apliciranja na EU fond. Evo na primjer grad Vodice od strane Hrvatskih voda naručena izrada aplikacije i cjelokupne dokumentacije za prijavu na EU fond za kanalizacijski sustav Srijema, Vodice, Tribunj. Otprilike vrijednost projekta je 32 milijuna eura a vrijednost te projektne dokumentacije je milijun kuna. Hvala.
Hvala i vama. Sad ćemo čuti zaključnu riječ ministra Linića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije svega zahvaljujem se svim sudionicima u pojedinačnoj raspravi iz jednostavnog razloga što kroz te pojedinačne rasprave smo ipak mogli dobiti sliku u kojoj zaista postoji želja da se osigura što više sredstava i da se ta sredstva okrenu ka projektima i ulaganjima u pojedine projekte. Jer osim što projekti znače i neko radno mjesto. Znači povećanje gospodarskog rasta, oni znače i veći standard građana Hrvatske. Osnovni problem što imamo nedovoljno prihoda. Imamo nedovoljno prihoda i nažalost imamo i neefikasno, privatno, građevinski sektor i dobrim dijelom usporenu i upravu sa nizom, nizom administrativnih prepreka. Nažalost to imamo i nakon godine dana rada koalicijske vlade. To je razlog da nemamo niti dovoljne efikasnosti u trošenju novaca koje imamo osigurano. Za mene u Ministarstvu financija veliko je razočarenje kad nismo u stanju potrošiti ni ugovorene kredite po međunarodnim bankarskim institucijama. Nismo u mogućnosti, nedostatak projekata, nedostatak dozvola, loši projekti, promjena projekta i naravno nećemo onda spomenuti veliku građevinara, konstruktora koji u ovim raspravama koje smo vidjeli su najveći krivaca da nije završena cesta kod Ploča, najveći krivac i nesposobnost, nemogućnost da maknemo takvog građevinara. Godinu dana se pokušavamo boriti da ga spasimo jer je konstruktor važna tvrtka za grad Split pa svim silama pokušavamo naći rješenje, pa pokušavamo se nagodit sa vlasnikom, pa pokušavamo bankarski sustav na neki način udobrovoljit da pronađemo nove partnere, nove ulagače. Vrhunac svega da ne žele završiti poslove, da ne mogu završiti poslove, da ne plaćaju ni svoje radnike ni kooperante ali se ne miču sa građe, ne miču se sa gradilišta. Znate, pamtim jako dobro, znači ne želim govoriti o tome što je sve učinjeno. Ali bipovi su bili ti koji su bili jedni od deset uvjeta da bi dobili pozitivnu ocjenu monitoringa. U devetom mjesecu Ministarstvo financija preuzima obvezu a znate na koji način da su najveći dio građevinari protjerani sa gradilišta, da nažalost nismo raspisivali natječaj, uveli smo posao u one koji su bili loši u natječaju u ranijim dokumentima. Da nažalost, to su otprilike stvarnosti u RH. Da imamo ogromnu odgovornost pojedinaca, da imamo loše ugovore, da imamo natječaje po kojim natječajima se svatko može javiti i osporiti izbor i proceduru produžavanja, svatko. Pravit nered kad god je to potrebno. Čak i sudbeni ja bih rekao dužnosnici tu mislim na neke stečajne upravitelje koji nakon četiri godine bitke za koncesije pokušavaju sporiti tu koncesiju iz samo njima znanih razloga. To je Hrvatska. Da li nam je cilj graditi, ulagati i borit se za novo radno mjesto, očito mnogima nije. To su stvari s kojima se svi zajedno moramo nositi i tada ja vjerujem da će biti i nešto više investicija i mogućnosti da zaista ulažemo u sve ono što hoćemo. Dobrim dijelom izgubili smo vrijeme u razgovorima sa jedinicama lokalne samouprave koje su polako odustajali od projekata da vlastita sredstva osiguravaju iz EIB-a i EBRD-a, odustajali su. Zašto? Svi su se okretali prema bespovratnim sredstvima EU. Svi. I to je razlog zašto u određenim projektima u vodoprivredi znamo kasniti. Nažalost to je, a onda kad su postali svjesni da ni ovu godinu nećemo moći koristiti sredstva europskih fondova neki od njih projekata su krenuli. To je nažalost istina. U onim raspravama u kojima smo postavljali retorička pitanja da li da ili ne rebalans kao što vidite ova Vlada nema namjeru ništa skrivati od hrvatskog parlamenta, rebalans nije ugodna stvar, lako ga je donijeti na Vladi, malo teže ga je usuglasit među ministrima ali javna rasprava u ovom Hrvatskom saboru gdje imamo i različite političke pristupe i različita razmišljanja, pa i nije lagana vidite, traje dugo. Ali Vlada RH će bez ustručavanja sa svim promjenama saznanja oko makroekonomskih podataka, oko realizacije dolaziti pred Hrvatski sabor i raspravljati o tom dijelu. Da, promijenile su se procjene vezano za gospodarski rast. Evidentno da niti privatni sektor može povećati investicijsku aktivnost, da i mi imamo niz problema u funkcioniranju javnih poduzeća i državne administracije i da i tu kasnimo, da nismo uspjeli restrukturirati ili financijski konsolidirati građevinski sektor pa je to sve razlog da smo ocijenili smanjiti projekcije. Ali s obzirom na smanjenje projekcija rasta išli smo i na daljnja rezanja, daljnje uštede i ono što se zove na neki način prikazivanje prihvatljivijeg deficita koji ipak šalje poruku i svim našim investitorima da u Hrvatskoj kada se ne možemo na neki način izboriti za jači rast da tog trenutka štednja i je i nadalje prisutna. Nažalost, na investicijama. Prema tome, ima li razloga, nema li razloga, trebalo ili ne trebalo to je otprilike politika Vlade koja nema što skrivati i pokazala je. Ostaje ona daljnja rasprava koju ste otvorili, da li će biti još rebalansa, da li smo pravilno procijenili plaće i da li ćemo uspjeti ostvariti plaće koje smo projicirali u proračunu sa preko 2 milijarde uštede i da li ćemo imati određenih problema zbog promjene obračuna PDV-a od 1.7. na uvoz. Ono što u ovom trenutku možemo reći, nas prihodovna strana ne opterećuje toliko. Da, u prva tri mjeseca ostvarenog u 3% manje prihoda nego po projekciji proračuna. ali isto tako morate vidjeti sada iz ove projekcije rebalansa da nedostajuće prihode vidimo u naplati i unosu dobiti iz Narodne banke dijela dobiti iz Poštanske banke i micanjem dionica JANAF-a iz HANDA-e. Prema tome to je nešto što se će se ostvariti, gdje nemate četvrtinu tih prihoda u prvom kvartalu jer jednostavno taj dio nije i prikazan. S druge strane evidentno vidimo rast iz mjeseca u mjesec, rast prihoda pogotovo u onom dijelu usluga hrane i pića koji se kroz fiskalizaciju posebno prati što znači da i u tom dijelu dobivamo rezultate. Znate porezna disciplina je također nešto što smatramo da je vrlo bitno i odgovornost rada porezne uprave. I tu mogu istaknuti da je u prošloj godini bilo dosta sumnji izrečeno u realnost prihodovne strane državnog proračuna jer tamo smo imali čak i projekcije većeg gospodarskog rasta, a ipak smo ostvarili rast, ne povećanjem porezne presije i po novih poreza. Zamjena poreza u kojima imate plus i minus nije povećanje ali je evidentno da smo imali daleko odgovorniji pristup u borbi protiv porezne evazije i da smo u tom dijelu uspjeli. I u ovoj godini pojačava se ta odgovornost rada u Poreznoj upravi. Trenutno se bavimo naročito o daleko odgovornijim poreskim nadzorom nad poreskim obveznicima, daleko odgovornijem. Sve će to dati određenih rezultata i zato u ovom trenutku nemamo nekih sumnji. Naravno ako se pokazuju projekcije da je teško ostvariti 0,7% gospodarskog rasta, o tome ćemo doći kao Vlada pred ovaj Parlament i opet o tome otvoreno porazgovarati i probati u političkoj raspravi vidjeti koliki je udio odgovornosti Vlade i pojedinih ministarstva, koliko nekog drugog jel jednostavno gospodarski rast nije samo rast koji treba ostvariti Vlada nego i netko drugi i pitati da li mjere koje smo poduzeli su dovoljne ili nisu dovoljne. Sve one priče o političkim kadriranjima, smjenama nepodobnih koji eto ne mogu voditi, onda samo ja mogu reći dvije riječi na svom vlastitom iskustvu u Ministarstvu financija. Najveći dio vrlo sposobnih kvalitetnih kadrova nažalost dijelom smo ih izgubili jer su ih preuzeli drugi ministri. Prema tome promjene i u nekim drugim ministarstvima bili su iz postojećih kadrova. Ja tvrdim da dobar dio uspjeha koji smo i polučili je bio zato što je bio dovoljan broj sposobnih i odgovornih kadrova koje nismo mijenjali. Prema tome i ima nekih izuzetaka, ali većinom u upravi rade ljudi koji su i radili koji su bili i školovani i koji su sposobni za obaviti taj posao. Za svih nas je možda tragedija da rade dan i noć, nemaju prekovremenih, nemaju i nažalost su im smanjeni i koeficijenti i smanjeni vrhunskim ljudima i pojedine pozicije. Da, sve na ime ušteda. U tome se malo razlikujemo od bivše vlasti, sve na ime ušteda jer nažalost trebalo je kontrolirati i rast plaća, trebalo je. Da li imamo dovoljno ljudi? Pa vjerojatno nemamo i to su određeni problemi koji postoje i nadalje u upravi. Nešto o plaćama profesora i učitelja, nije dobro govoriti netočne stvari, Vlada Republike Hrvatske u prošloj godini nije smanjila plaće učiteljima. Uredba o 5, 7 i 9 istekla je 2005. godine i sve isplate koje su obavljene nakon toga bile su nezakonite. Državna revizija je svaku Vladu pa i svakog ministra obrazovanja upozorila da taj akt treba zamijeniti nekim drugim aktom. U isto vrijeme s obzirom da nismo postigli dogovore u kolektivnom pregovaranju otišlo je povećanje za 2% indeksa. Prema tome, dio pregovora je bio da Vlada pokuša ozakoniti 5, 7 i 9 ali da se odustane od povećanja koje je ranije dogovoreno. Nismo se uspjeli dogovoriti. I dozvoliti ćete svatko je ostao na svojim pozicijama. Ali se nezakonite uredbe koje su prestale važiti 2005. nisu mogle provoditi. A isto tako sada kod smanjenja koeficijenata povećano je 5,5% plaća učiteljima. Zato malo, malo preciznosti oko podataka kada govorimo, pogotovo ovim osjetljivima vezano i za rast plaća. Također je bilo spomenuto, te određene promjene koje smo imali kod Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova, novog Ureda Vlade za rješavanje stambene problematike, vjerujem da će Vlada Republike Hrvatske tokom sutrašnjeg dana na sjednici s obzirom da su prošle sve zakonske procedure pripremiti amandmane pa ćemo kod glasovanja o prijedlogu proračuna vjerujem imati priliku glasovati i o tim promjenama amandmana. Toliko s moje strane. Što se tiče svih vaših primjedbi na pojedine stavke koje su, prije svega se odnosile na određene ministre, osobno ću se pobrinuti da ministri čuju vaše i primjedbe i sugestije, tako da dio ove rasprave prenijeti ćemo odgovornim ministrima. Još jedan puta zahvaljujem na, po meni kvalitetnoj raspravi, koju put sam malo imao više tonove ali samo zato da brže govorim, kada tiho govorim, govorim sporo, nadam se da me eto razumijete. Hvala vam lijepo i čujemo se.
Hvala i vama, čuti ćemo 5 replika. Prvo Branko Vukšić.
Uvaženi ministre, evo ja se vama zahvaljujem što ste nas slušali cijeli dan. I samo tek jedna napomena, u međuvremenu od onog kada ste mi odgovorili o Hrvatskoj poštanskoj banci, bio sam gore nešto pripremao za sutra, došlo je nekoliko mailova, prijedloga građana, za danas pardon, za danas, pardon, prijedloga građana, kažu, mi imamo u bankama novac, ono što sam govorio, vi dobro znate koliko je ukupno su devizni i kunski depoziti u godinu dana porasli za 7 milijardi kuna spremni smo dokapitalizirati svojim novcem, ponudite nam da budemo suvlasnici HPB-a. To je samo kao jedna ideja. Evo neću više duljiti. Hvala.
Druga replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre za mene osobno nije dvojba da li treba ili ne treba rebalans, ja se slažem da uvijek kada Ministarstvo financija, kada Vlada ocijeni da je nužno ići u rebalans da je to dobro napraviti. Nego je kod mene druga dvojba, da li se vi osobno, da li vi intimno mislite da je ovaj rebalans, završni rebalans, odnosno da li vaša saznanja u ovom trenutku su takva da je ovo doista realan rebalans koji ste predložili Hrvatskom saboru ili vi sami mislite da je trebalo još restriktivnije smanjiti rashode državnog proračuna jer po mom mišljenju mi ćemo već na negdje na ljeto doći u još jedan rebalans. A kada spominjete probleme sa građevinarima, ja moram reći da sve loše što se dogodi u hrvatskom građevinarstvu se praktično odrazi na Dubrovačko-neretvansku županiju. Ili država nema novaca pa odustaje od projekata Dubrovačko-neretvanske županije ili ima problema sa građevinarima pa se ti projekti ne realiziraju. I na tom tragu je bila i moja i prijašnja rasprava. Dakle i kada je u pitanju Pelješki most i kada je u pitanju završetak izgradnje punog profila autoceste do Ploča. I u jednom slučaju i u drugom slučaju stradale su, stanovnici krajnjeg juga Hrvatske bilo zbog takvog lošeg kako vi kažete rada građevinara ili zbog toga što Država nema novaca. Ispada da Država ima novaca ali da građevinari to ne mogu dovršiti, tamo gdje oni ne dovršavaju a tamo gdje bi možda mogli dovršiti Država nema novaca. Eto tako da i kada je u pitanju loše poslovanje građevinara i kada su u pitanju drugi projekti u pravilu stradavamo mi na jugu. Evo, hvala.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Osobno nisam ono što se reče nerealni optimista. Moje je osobno mišljenje, uz ozbiljan rad 0,7% gospodarskog rasta je tako lako dohvatljivo, tako lako dohvatljivo i to je ono što vrlo jasno želim … [[Govornik se ne razumije.]] Osoba sam koja smatram da veći gospodarski rast nije nerealan. To je nešto što Hrvatska može dohvatiti i kroz jačanje državnih investicija a i kroz veće investicije u privatnom sektoru. I to krupnom privatnom sektoru. To je realnost i uvjeren sam da to možemo ostvariti. Uvjeren sam, samo treba pljunuti u šake i radit svoj posao, maknuti prepreke i koji puta vrlo jasno mijenjati propise koji stvaraju te prepreke. I samo napomena, loše građevinarstvo osjeća se i u Primorsko-goranskoj županiji. Svako jutro čujete da je zatvorena cesta od mosta prema spoju Križišću itd., svako jutro. Pišljivih 800 metara. Tko je kriv, Konstruktor. Koje cirkuse smo izvodili na zaobilaznici Rijeke, na zaobilaznici. Prošlu godinu uobičajeno je u dane vikenda bilo 8 sati zastoja na zaobilaznici. 8 sati se čekalo da bi se sa zaobilaznice spustilo u Bakar. Prema tome, loše stanje u građevinarstvu, neuspješne građevinske tvrtke, privatne koje su se itekako okoristile na državnim investicijama su uzrok ne samo problema Dubrovnika i Dubrovačke županije nego i mnogih drugih. Ja sam samo Rijeku još spomenuo.
Iduća replika, zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, kazali ste da se lokalna samouprava okrenula prema bespovratnim sredstvima kad je u pitanju gradnja komunalne infrastrukture, prvenstveno vodovodizacija pa je logično da s obzirom da naši fiskalni kapaciteti su takvi da mi jednostavno ne možemo i nemamo sredstava vlastitih za gradnju te komunalne infrastrukture. Znači nama i ovaj dio koji smo preuzeli u ugovorima s Hrvatskim vodama za 10% preostaje jedino da povećavamo cijenu vode za pola kune, za 1 kunu, otvaramo zasebne račune temeljem kojih bi onda uzimali kredite kod HBOR-a kako bi mogli participirat sa tih 10% u gradnji te komunalne infrastrukture. Stoga, evo ja dolazim iz Zadarske županije, imate jednu cijenu u Gračacu, druga vam je u Obrovcu, treća vam je u Zadru, četvrta je u Pagu, peta je na otocima, šesta je u Biogradu i sedma je u Benkovcu. Znači imate sedam različitih cijena vode na razini jedne županije. Mislim da je to neodrživo. Stoga sugestija kroz Ministarstvo poljoprivrede ili ne znam koje će ministarstvo ubuduće pokrivati resor voda, ići u pravcu da se na razini županije formira jedno zasebno trgovačko društvo koje će upravljati sa vodama. Mislim da je to jedini način kako bismo našim građanima omogućili jeftiniju vodu. To je samo jedan od primjera na koji način možemo biti racionalniji. Možete postavit pitanje zašto mi to nismo napravili do sada, s pravom. Nismo, ali čini mi se da u tome pravcu valja ići i da to treba raditi.
Replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Mislio sam da neću više danas raspravljat, ali naprosto moram reagirat na nešto jer kad se stalno govori ova je Vlada odgovorna. Kolega Linić, 2009. u 4. mjesecu je rebalansom proračuna rashodovna strana smanjena za 8 milijardi kuna i volio bih i sad mi je žao što to nisam napravio, pokušao sam konstruktivno raspravljati, žao mi je što nisam donio fonogram te rasprave pa da vam pročitam što ste tada govorili. Nemojte reći da druge Vlade nisu bile odgovorne, vi naprosto znate da za određene stvari moraju sazreti politički trenuci. Isto tako, što bi vi od ovoga mogli napraviti što se hvalite bolje naplate ovoga, da niste naslijedili sustav koji je izgrađen. Sustav koji je izgrađen. Prihodi, gledajte, povećana je stopa PDV-a za 8,7%, 4% je inflacija bila, to je 13%, samo na PDV-u to vam je preko 4 milijarde 600, 4 milijarde i 700. Kad uzmete efekt odbijanja pretporeza za osobne automobile itd. to vam je dodatnih 6 milijardi i to vam je preko 5 milijardi kuna. I nitko vama to ne spori, ali nemojte ni vi stalno se nabacivati sa blatom na nekoga drugoga, to mislim da nije korektno. I reći ova Vlada je odgovorna, što znači da druge Vlade nisu odgovorne. Hoćemo pogledati koje su vaše rasprave bile kad su bili rebalansi proračuna u 6. mjesecu. Pa nije nitko radio rebalans proračuna zato što mu je bio prohtjev nego naprosto zato što je Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti htio predočiti da su se promijenile određene stvari i da treba određene parametre promijeniti. I moja rasprava je upravo išla u tom smjeru, dakle da vam se pomogne na određen način jer nisam očekivao iskreno govoreći u završnoj riječi da ćete vi opet krenut po sistemu malte ne ovi su bili lopovi, prije mene nitko ništa nije napravio. Mislim da to naprosto iz rasprave HDZ-ovih zastupnika, mislim da naprosto ne proizlazi. A sa svojom raspravom sam osobno želio pomoći za ovo sve skupa što radite. Na kraju krajeva nastavili ste hrpu onoga što su radili i kolega prije mene i kolega poslije mene. Naprosto razmišljanje ljudi u Ministarstvu financija i ostalih je dijametralno suprotno. Dakle rasprava je išla u tom smjeru, ali kažem žao mi je sad što nisam citirao vašu raspravu kad je bio rebalans kad se smanjuje rashodovna strana za 8 milijardi kuna. Tada ste svi kričali…
Kolega Šuker.
Samo još jednu rečenicu molim vas. Ispričavam se …, tad ste svi govorili niste htjeli priznat da je kriza, a tada se proračun smanjio za 8 milijardi kuna.
Odgovor na repliku.
Gospodine Šuker, vjerojatno ste umorni. Moj posao je da rečem da je ova Vlada odgovorna i ona je odgovorna. Vaš problem je ako vi smatrate kad ja rečem da je ova Vlada odgovorna, da vi smatrate da ste neodgovorni. To je vaš problem jer to ja nisam rekao. Ali očito da ste umorni i da imate problem svoje savjesti pa govorite o svojoj neodgovornosti. Jer gospodine Šukeru, Slavko Linić ništa nije govorio o bivšoj Vladi. Dapače, rekao sam da smo uspjeli biti odgovorni u prihodima 2012. godine, u rezultatima proračuna 2012. godine koji su pohvaljeni i od MMF-a i od investitora i od mnogih, ali dobrim dijelom zahvaljujući i kvalitetnim kadrovima u Ministarstvu financija. Sve sam to rekao. Ali gospodine Šuker ja ne mogu riješiti ni vaš umor, ni vaš problem. Ali ova je Vlada odgovorna. 2012. godine ostvarila je bez povećanja poreza veće prihode, bez povećanja. Jer ako je rastao PDV smanjeni su doprinosi na zdravstvo i isti iznosi. Daleko odgovornijim radom cijelog Ministarstva financija. I morate priznati da nije lako objaviti ni listu dužnika, da nije lako odlučit se poduzetnicima dati mogućnost prolongacije otplate, mogućnost prolongacije otplate, a u isto vrijeme tražiti disciplinu, tražiti plaćanje doprinosa i sve ostalo. Da, to su rezultati Vlade i zato je ta Vlada bila odgovorna. I zato proračun 2012. koliko god smo sumnjali u njega, mnogi su sumnjali je ipak ostvaren u očekivanju veličina. Zato je ta Vlada odgovorna, a vi shvatite to kako god hoćete gospodine Šuker, kako god hoćete.
I posljednja replika kolegica Ivanka Roksandić.
Hvala. Ja zaista nisam umorna, mogla bih još evo do jutra. Rasplamsala se rasprava. Kolega Linić, govoreći o plaćama vjerojatno ste mislili na ono što sam ja rekla, zato sam se i javila. Pa vi sami znate da su bile najmanje i da jesu i danas najmanje plaće od svih javnih službi upravo u prosvjeti i zato stalno upozoravam. Tih famoznih pet, sedam i devet bilo je zato da se pokušaju te plaće u prosvjeti malo izjednačiti. I sami ste sada rekli niste uspjeli dogovoriti sa sindikatima. Nestalo je 5, 7 i 9 i samim tim je činjenica da su plaće pale, da ljudi to ipak osjećaju na svojim džepovima.
I na ovu repliku odgovara ministar Linić.
Vrlo jasno, rekli ste da je Vlada smanjila plaće. 5, 7 i 9 je bilo uređeno uredbom još bivše koalicijske Vlade u mandatu 2000./2001. upravo zato što je to bilo na neki način rješavanje prosječnih plaća kadra u obrazovanju za prosjekom Republike Hrvatske. Ta uredba je istekla 2005. Gospođo zastupnice od 2005. do 2012. ni jedna Vlada nije to legalizirala, a imala je priliku. Od 2005. do 2012. Čak je Državna revizija upozoravala da je to potrebno učiniti. Nije se učinilo. U pregovorima koje smo neuspješno vodili sa sindikalnim čelnicima u obrazovanju to je bio razlog da Vlada se nije odlučila povećati plaće za 5, 7 i 9. Jer ako je nešto nezakonito, ako nešto se nije isplaćivalo kako treba onda je to trebalo povećati. A iz jednostavnog razloga jer su se povećale plaće temeljem ranije sklopljenog kolektivnog ugovora o povećanju za 2%. Prema tome, Vlada nije smanjila samo nije dozvolila nezakonite isplate, a da je to išlo na uštrb zaposlenih u prosvjeti da.
I tako smo iscrpili svu listu predviđenih govornika. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se stvore uvjeti.
Prelazimo na glasanje. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i to Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta i Agencije za upravljanje državnom imovinom. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu i konsolidirano. Rasprava o tekstu prijedloga proračuna je završena. Vlada je podnijela amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom. Sukladno članku 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravimo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske, ali prije bi ipak trebali utvrditi kvorum. Molim vas kolegice i kolege sjednite na mjesta. Imamo 108 prisutnih zastupnica i zastupnika. Tko je za da se raspravlja o amandmanu Vlade? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 101 glasom i 8 protiv donesena odluka da raspravimo amandman Vlade. Molim ministra financija da obrazloži prijedlog.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Vrlo kratko obrazloženje uz predloženi amandman Vlade na izmjene i dopune državnog proračuna. Amandmanom predlažemo preraspodjelu i to na način da smanjimo i povećamo rashode u iznosu od 280 milijuna 583 tisuće i 981 kunu i to kod sljedećih proračunskih korisnika. Ministarstvu turizma predlažemo preraspodjelu unutar predviđenih aktivnosti samog Ministarstva i to smanjenje na programu razvoja novih proizvoda održivog turizma i povećanje stavke za unapređenje turističkog sektora u iznosu od 16 milijuna 475 tisuća i 203 kune. I drugo, s obzirom na to da je osnovan Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje i na taj način smo odvojili djelatnost zbrinjavanja stambene od Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova, predlažemo da se umanji stavka na Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU za prijenos sredstava za 264 milijuna 108 tisuća i 778 kuna, a da se poveća stavka i uvede po prvi puta na Državnom uredu za obnovu i stambeno zbrinjavanje, isti iznos. Predlažemo … amandmanima ne povećavaju se i ne umanjuju sredstva na rashodovnoj strani nego su stvar preraspodjela pa predlažemo da se prihvati predloženi amandman.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova. Kolega Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle nama je prije svega drago što je Vlada prihvatila prijedlog kluba HDZ-a, dakle prijedlog koji je bio upućen i prilikom rasprave o Zakonu o osnivanju ureda, a isto tako i prilikom rasprave o državnom proračunu. Međutim gospodine ministre, čisto iz tehničkog razloga, nije mi jasno što vam na kraju znači ovog amandmana iznos od 142 milijarde i 763 milijuna, dakle to je materijal koji je došao iz Vlade gdje piše ukupna sredstva. Druga stvar, isto je tako poprilično nelogično da Vlada amandmanom mijenja nešto uopće nije bio predmet rasprave i također postavljamo pitanje zašto se onda se amandmanom također na isti način nije išlo i u slučaju Agencije za nesreće u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu jer očigledno da će tu biti potrebna sredstva s obzirom na povećanje. I na kraju, s obzirom da u rebalansu proračuna ni u amandmanima nema sredstava za pokriće troškova u zdravstvu u ime kluba postavljam pitanje ministru od kud 5 milijardi 300 milijuna za pokriće troškova u zdravstvu s obzirom da niti se Zakonom o izvršenju državnog proračuna mijenjao iznos za koji se država može zadužiti, niti se mijenjao iznos za kojeg država može izdat jamstvo. Postavlja se pitanje tko će se zadužiti za tih 5 milijardi i 300 milijuna. Ako će se za taj iznos zadužiti bolnice onda je to prikrivanje deficita na duži rok i to je nešto što nije sukladno zakonskim propisima i to je nešto što će sigurno vidjeti Bruxelles 1.7. i to je nešto što nam strani investitori neće sigurno lijepo gledati, sigurno će nas kazniti, a ne nagraditi zbog toga. Hvala lijepo.
Nema više predstavnika klubova. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje amandman Vlade. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 25 protiv i 1 suzdržan prihvaćen amandman Vlade. Amandmane su podnijeli također i zastupnik Branko Hrg i Klub zastupnika SDSS-a. Molim predlagatelja, ministra financija Slavka Linića da se izjasni o amandmanima. Najprije ćemo, izvolite. Pardon Siništa Hajdaš Dončić, izvolite. Amandman broj 1 zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, dame i gospodo. Amandman se ne prihvaća jer program denivelacije, osiguranja cestovno-željezničkih prijelaza planiranih u skladu mogućnosti realizacije samih projekata. Nema potrebe za povećanje iznosa, a iznos koji je planiran za 2012. godinu je iznos od 295 milijuna kuna. On je financiran kreditom EIB-a što znači da predstavlja i prenesene obveze po ugovorima iz 2012. godine. Hvala lijepo.
Branko Hrg, izvolite obrazložiti.
Pa doduše nisam baš gospodine ministre puno razumio što ste rekli, malo ste brzo govorili. Ali razumijem problem koji se nalazi, dakle na državnoj cesti, na pruzi međunarodnoj. Jer i danas ujutro smo imali prilike vidjeti taj problem gospodin Milinković i ja kad smo čekali 10 minuta i tako se čeka dnevno negdje 30-tak puta skoro se po desetak minuta čeka na toj cesti. Tamo se gradi Podravski ipsilon. U planu je izgradnja drugog pružnog kolosijeka u resoru vašeg ministarstva, građevinska dozvola po treći puta se ishodi, dokumentacija je pri kraju. Trebala bi biti do polovice godine gotova. Mislim da bi bilo dobro osigurati ta sredstva, ali ako vi kažete da su ta sredstva negdje drugdje osigurana postoje zapisi, pa ja vjerujem u to onda. Ali tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu predlagatelja koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj dva istog zastupnika.
Hvala lijepo. Dakle, izvanredno održavanje državnih cesta nije povećano za 410 milijuna kuna već za 60 milijuna kuna. Dakle, planirani troškovi izvanrednog održavanja bili su u planu 2013. u iznosu od 350 milijuna kuna dok se u prijedlogu izmjena i dopuna financijskog plana za 2013. koji se odnosi dakle za izvanredno održavanje 2013. godini planirani su na drugoj šifri. Dakle, A1004 te je ta izmjena, odnosno povećanje izvanrednog održavanja za samo 60 milijuna kuna. Smanjivanje planiranog iznosa sufinanciranja Županijska uprava za ceste rezultat je smanjenja odobrenih sredstava ulaganja u građu i održavanje državnih cesta, te nemogućnosti većeg smanjenja ulaganja u državne ceste tim više što su kako se i sjećate Hrvatske ceste, dakle Hrvatske ceste u 2012. godini po odluci Vlade financirale investicijski ciklus na županijskim i lokalnim sredstvima u iznosu od 400 milijuna kuna. Samim time amandman se ne prihvaća. Hvala lijepo.
Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, vi ste vjerojatno svjesni kao resorni ministar da će smanjenje od 120 milijuna kuna za Županijske uprave za ceste napraviti nemogućnost prometovanja pod tim cestama, a o tome kako ste raspodijelili ona sredstva o kojima ste sad govorili u prošloj godini smo i neko veće ovdje neki dan razgovarali. Prema tome, mislim da ovo nije dobro, da ovo nije u redu i da će ovo napraviti velike probleme u lokalnim samoupravama vezano na prometovanje po lokalnim i županijskim cestama i mislim da ste ovdje vrlo nesmotreno predložili ovaj prijedlog vaš, da je ovaj amandman sasvim u redu. I bilo bi sasvim normalno da neke greške koje napravite, uvidite i sami, pa da i sami shvatite kako je teško živjeti na lokalnim razinama, kako je teško funkcionirati, kako je teško održavati. Ali obzirom da je Vlada odlučila da ne prihvati, da imamo situaciju da će Županijske uprave za ceste ostati bez 50% sredstava od kojih će vjerojatno jedan dio biti raspoređen vašom dobrotom kao što je to bilo i za onih 460 milijuna kuna što ste neki dan rekli da nije bilo pravilnika i kriterija po kojima je to raspoređivano. Bilo bi zanimljivo vidjeti i bit će zanimljivo vidjeti kako ćete rasporediti i ova sredstva i bit će zanimljivo vidjeti kako će izgledati naše županijske i lokalne ceste i Županijske uprave za ceste nakon što se ovakav prijedlog vaš usvoji. Tražim glasovanje.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. I prelazimo na amandman kluba SDSS-a. Ministar financija Slavko Linić. Amandman broj 1.
Predlažemo da se ne prihvati predloženi amandman s obzirom da je Vlada svojim amandmanom obuhvatila potrebna sredstva za rad Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje.
U ime kluba? Kolega Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Dakle, mi smo i u raspravi o rebalansu proračuna i ovim našim amandmanom ukazali na nekoliko stvari. Prvo, da smo formirali Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje i taj državni ured bi trebao da počne raditi negdje sa 1.05. ove godine, ali isto tako smo rekli da u rebalansu proračuna o kojem smo raspravljali nisu bila predviđena sredstva za rad tog ureda. Čak smo bili i zakinuti, odnosno bila su umanjena sredstva od nekih 86,5 milijuna kuna. Mi smo i podnijeli ovaj amandman iz razloga da iniciramo Vladu da razmišlja u pravcu da tu stvar otkloni, odnosno da se osiguraju sredstva za rad Ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje koji bi trebao početi ove godine. Molim glasanje.
Tražite glasanje kolega? Tko je za amandman kluba SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća? Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Nemamo više amandmana. Dajem na glasovanje prijedlog izmjenama i dopunama Državnog proračuna RH za 2013. godinu i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Za donošenje izmjena i dopuna proračuna potrebna je većina glasova svih zastupnika sukladno članku 91. Ustava RH, odnosno 76 glasova. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 za, 29 protiv i 1 suzdržanim donesen rebalans proračuna. U skladu s člankom 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti na financijske planove izvanproračunskih korisnika. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 za i 30 protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako je predložio predlagatelj. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za i 30 protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako je predložio predlagatelj. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 za i 30 protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013. i projekcije za 2014. i 2015. godinu u tekstu kako je predložio predlagatelj. U skladu s prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. te izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2013. godinu, izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2013. godinu i izmjene i dopune Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2013. godinu prije njihove objave u Narodnim novinama. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za i 30 protiv donesen navedeni zaključak.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda. To je 2. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 330. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Ovaj zakon raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli matični i zainteresirani odbori. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nemamo nikog prijavljenog za raspravu, pa zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad ćemo prekinuti s radom i nastavit ćemo danas u 9,30 Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca, prvo čitanje, P.Z. br. 293. Laku noć!
Prelazimo na konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2013. godinu, drugo čitanje, P.Z.br. 330. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 86 za i 30 protiv donesen Zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2013. godinu, u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Prvo ćemo raspraviti 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca, prvo čitanje, P.Z. br. 293; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, odnosno članci 144. do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvješće ste primili na sjednici. U ime predlagatelja prijedlog će obrazložiti ministar rada i mirovinskog sustava gospodin Mirando Mrsić. Izvolite ministre.