Uvažena isprika poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Da žene zarađuju manje na istom radnom mjestu je općepoznato. To je žalosna statistika, svi znamo da je diskriminacija žena na tržištu rada postoji već godinama. To potvrđuju brojke, statistika i brojni primjeri iz života. No, što reći kada diskriminacija djevojčica samo zato što su djevojčice krene već od upisa u srednju školu, a diskriminaciju provodi, vjerovali ili ne, nadležno ministarstvo. Moramo se zapitati ima li uopće nade na zastupniče kao društvo i vjerojatno se sada pitate o čemu ja to govorim jer ovo uistinu zvuči nestvarno i posve nevjerojatno. Znači za učenike koji žele upisati sportske odjele, procedura upisa u srednju školu izgleda malo drugačije nego za sve ostale. Kada iskažu interes do 31. svibnja za upis u sportski odjel u srednjoj školi, onda nacionalni sportski savezi izrađuju preliminarne rang liste prijavljenih kandidata i to prema kriterijima sportske uspješnosti. I tu sve kreće. Naime, prema Pravilniku o upis u srednju školu izravno se diskriminira sportašice u odnosu na njihove muške kolege sportaše i to u dijelu koji se odnosi na sportove poput plivanja ili atletike u kojima se sportaši natječu individualno. Ministarstvo znanosti i obrazovanja nalaže da rang liste kandidata za svaki nacionalni sportski savez moraju biti jedinstvene u smislu da obuhvaćaju i ženske i muške kandidate unatoč činjenici da se značajan broj sportova provodi u muškoj i ženskoj kategoriji, pa tako državna prvakinja na primjer iz jedrenja ili na primjer plivanja ili nekog drugog individualnog sporta koji se mjeri na vrijeme neće nužno dobiti jednak broj bodova za upis u sportski razred kao njezin muški kolega. Osim toga, u timskim sportovima učenice koje su osvojile prvo mjesto dobiju bodove kao državne prvakinje, pa navedeni pravilnik u biti diskriminira i sportašice međusobno ovisno o tome natječu li se one individualno ili timski. Državna prvakinja u plivanju na 50 metara dobiti će manje bodova nego državni prvak na 50 metara, jer on ima jednostavno bolje vrijeme mada nam je svima jasno da se radi o situaciji koja uspoređuje i na istu rang listu stavlja ono što po zakonima prirode i biologije se ne može i ne smije uspoređivati. Iako mnogi individualni sportovi provode zasebna natjecanja za djevojčice i dječake naravno radi različitih fizičkih predispozicija Pravilnik ministarstva to ignorira i kaže da rang liste kandidata za svaki nacionalni sportski savez moraju biti jedinstvene u smislu da obuhvaćaju i ženske i muške kandidate. To su čak primijetili i iz Ministarstva turizma i sporta, pa su tražili Ministarstvo znanosti i obrazovanja da sporne odredbe u pravilniku promijeni. Nije se ništa dogodilo. I dok se dva ministarstva loptaju sa našom djecom upisi u srednju školu se privode kraju. Znači, ovaj problem se javlja u pedesetak nacionalnih sportskih saveza na koje se sporna odredba pravilnika odnosi i temeljem koje je Ministarstvo znanosti i obrazovanja odlučilo djevojčice sportašice već po završetku osnovne škole pripremiti za diskriminaciju koja ih čeka u nastavku njihovog života. Kao i obično kada nešto treba promijeniti, a nadležno je više od jednog ministarstva onda pomaka nema i na to se žale i građani i poduzetnici, a sada vidimo i Ministarstvo turizma i sporta konkretno. No, kada se radi o našoj djeci sve ovo dobiva još jednu dimenziju na koju smo svi mi osjetljivi ili bi barem trebali biti. U Ministarstvu znanosti i obrazovanja očigledno nemaju ni sluha ni volje baviti se onim za što ih porezni obveznici plaćaju, pa čak ni kada to traži od njih drugo ministarstvo. Hvala.
Time smo završili iznošenje stajališta. Ovaj, sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Deur, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče, kolege zastupnice, poštovani zastupnici. Evo ove godine na svim su vrtićima Grada Zagreba postavljene liste upisane djece u vrtić. Od toga jedna stranica djece koja su primljena, a dvije stranice su liste djece koja nisu primljena. Žalosno je da osim priče o tome kako se stalno radi i traže rješenja, nema ništa drugo. Čujemo da smo, čujemo samo aktivističke pokliče o pogreškama bivše vlasti. Gospodo, vrijeme je da shvatite kako ste vi sada vlast koja je dužna raditi i ako treba ispraviti sve pogreške koje ste po vašem mišljenju pronašli u sustavu. Živi ste primjer da uvijek postoji još gore i da se ne može. Uvijek naglašavam i danas ću, dolazim iz Sesveta koje imaju najveći prirast stanovništva i nemaju problema sa demografskom slikom. Može li nam se reći koji je stvarni broj neupisane djece u vrtić? Napominjem, kako vam je kada je riječ o vrtićima u prilog išla i odluka Visokog upravnog suda? Molim vas, odgovorite nam i šta je sa vrtićem u Sesvetskom Kraljevcu? Sramotno je da ste predložili ukidanje mjere roditelj-odgojitelj na koju vas je i sam sud upozorio jer ste mjeru htjeli staviti u status socijalnih primanja. Jeste li pomislili koju nesigurnost ste unijeli u višečlane obitelji, a brojevi pokazuju da je mjera postigla učinak? Više trećerođenog broja djece. Zašto ste demografe koji su potvrdili smisao ove mjere odbacili i makli u stranu? Smisao revidiranja odluke predstavlja odlazak na bolje, a ne ukidanje. Jeste li pomislili da ponudite tim roditeljima ... [[Govornik se ne razumije.]] ili rad na 4 sata kao dodatak mjeri i moglo bi se tu nabrajati još mnogo toga. Mogli ste uzeti i mišljenje pedijatara da za djecu najveća sigurnost predstavlja roditelji i po svim istraživanjima da su djeca najsigurnija u okruženju obitelji do 5. godine. To je njihov oslonac i najsigurnije okruženje za rast i razvoj. Kao mlada grupa visokoobrazovanih znanstvenika mogli ste izvući mnoge demografske podatke, ali nažalost niste. Vaša znanost, možemo reći, zasnovana je na aktivističkom nezrelom i buntovnom pristupu. Da ćete osigurati mjesta za svu djecu u vrtićima, kako je rekla kolegica Kekin, ovakvom politikom siguran sam da hoćete jer privilegija je biti roditelj, kako bi to tumačite u svom ideološkom obrascu koji je lišen svake znanstvene logike i zakonitosti, a vi tu privilegiju ubijate. Kao otac moram vam reći da sam imao čast braniti domovinu i uz božju ljubavi biti otac 8 djece i neću vam dopustiti da tako omalovažavate višečlane obitelji. Vi ste trebali biti javni servis grada koji je na usluzi obiteljima. Nažalost vi samo veselo skakućete prilikom svakog pojavljivanja u javnosti kao na različitim partyjima pretjerano koristeći verbalnu i neverbalnu komunikaciju da na momente zbunite i sami sebe. Nisu samo vrtići jedino pitanje koje želim postaviti aktualnoj gradskoj vlasti. Zanima me je li određeni krajnji rok izgradnje, odnosno u kojoj je fazi projekt vodoopskrbe i kanalizacije mreže sjeveroistočnog dijela Sesveta i koji su sufinancirani sa 85% sredstvima iz EU? Što je sa projektom od Branimirove ceste ionako prometno zakrčenim Sesvetama? O zelenih politika koje su bile dio vašeg programa ostao je samo otpad koji se nagomilao i po gradu, da se razgradi i saživi sa zelenom prirodom oko sebe. Možemo li?
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Poštovani. Proteklih tjedan dana pali su brojni mitovi o HDZ-u, jedan od mitova je bio da je to monolitna i čvrsta organizacija koja ima brojno ljudstvo, organiziranu veliku vojsku koja je spremna pobijediti na bilo kojim izborima. Oni uvijek pobjeđuju na maloj izlaznosti, to je vrijedilo do lipnja ove godine. Završila je ta era i više se neće vratiti. Još jedan mit je bio da su svi drugi političari nesposobni, a samo su HDZ-ovi sposobni iako im se za prste lijepi korupcija, klijentelizam, nepotizam, ali barem su sposobni. A onda su krenule potrage za nestranačkim HDZ-ovicma jer se među 200.000 članova više ne mogu naći ministri, gradonačelnici, a uskoro vjerojatno ni premijeri. No mito sposobnosti, pa makar i za krađu, udžbenički je raskrinkao bivši potpredsjednik vlade i ministar Tomislav Tolušić Tole. On sada sjedi u istražnom zatvoru zbog sumnje da je na osnovu krivotvorenih dokumenata o porijeklu novca izvukao iz eu fondova 2,9 milijuna kuna, još jedan i pol milijun kuna nije mu isplaćeno jer se posumnjalo u papire o oranici na kojoj je trebao saditi vinograd iako je na njoj vinograd već postojao. Jednostavno rečeno on je čuo za ono famozno farbanje dva put pa je i on probao. Novac mu je isplaćen jer je kao pokriće priložio potvrde o pozajmicama koje su mu dali razni ljudi odnosno članovi obitelji. Članovi Tolušićeve obitelji najprije su prema podacima financijskih istražitelja na svoje račune uplaćivali između 100 i 300.000 kuna, a zatim bi taj novac tog istog dana ili dan kasnije prebacivali na račun njegovog OPG-a. Samo tako bahato ili glupo svejedno, mislio čovjek da je siguran ko medvjed u brlogu jer ima iskaznicu HDZ-a koja pokriva trag novca pred svim mogućim istražiteljima ovog svijeta. Međutim ta iskaznica ne vrijedi izvan RH, a nadam se uskoro ni u Hrvatskoj pa se naš vinogradar našao u neobranom grožđu. A razina gluposti tog kriminala toliko je visoka da je to nevjerojatno, zamislite to isti dan uplaćujete novce na tekući račun i isti dan ih prebacujete na drugi račun. Je li to glupost ili čista bahatost koja kaže nitko mi ništa ne može? Dakle, bivši potpredsjednik HDZ-ove vlade nije baš tako sposoban ili bistar. A takva je većina onih oko kojih se u Hrvatskoj gradi fama sposobnosti naspram nesposobne oporbe. Sposobnost je ovdje samo nadzor nad okupiranim hrvatskim institucijama koje im onda dopuštaju da mogu štogod zažele. Ali ne zadugo, izbori će doći pa makar oni redovne sorte. Na izborima redovne sorte opet će voditi nekakva kampanja i opet će se biračima slati poruke tko je kakav. Nama je već sada poručeno da umjesto mržnje trebamo HDZ promatrati kroz prizmu uvažavanja, blagonaklonosti ako ne i ljubavi jer tu ne vrijedi ona da mi mrzimo korupciju, kriminal, nepotizam, klijentelizam nego nam se odmah lijepi da mrzimo ljude kao takve. Takvi kršćani osim sedme božje zapovijedi ne znaju da ni u jednom obrascu kajanja za grijehe postoji ni manje ni više nego baš ovakva rečenica, mrzim na sve svoje grijehe i čvrsto odlučujem da ću se popraviti i neću više griješiti. Budući da u Hrvatskoj ipak ne smijemo mrziti pa čak ni mrziti zlo mi ćemo sada navesti nekoliko primjera ljubavi koju HDZ-ovci iskazuju svojoj domovini, da se ne vraćamo u prošlost FIMI Medije, HEP-a, HAC-a spomenimo samo izraze HDZ-ove ljubavi prema javnom dobru u doba Plenkovićeve vlade i spomenimo aferu Vjetroelektrane Josipu Rimac, spomenimo Dražena Barišića bivšeg HDZ-ovog gradonačelnika Velike Gorice, spomenimo bivšu HDZ-ovu ministricu Gabrijelu Žalac ili spomenutog Tomislava Tolušića. U ime izraza ljubavi prema svojem narodu i europskim fondovima milijune kuna i eura su stavili u svoje džepove i tako na desetke, stotine HDZ-ovih altruista svih političkih razina. Dragi sugrađani RH vidimo se na izborima pa makar za dvije, tri godine na onim od redovne sorte. Za pokoru nam je određeno samo da porazimo HDZ-e u ime ljubavi prema RH, do tada u Hrvatskoj će postojati samo dvije kategorije građana, oni normalni kojima je normalno da vlada HDZ ma što radio i one nenormalne kojima je to nenormalno. A pobijedit će nenormalni jer im se zgadila normalnost onih koji mogu i rade što hoće, a onda još za mržnju optužuju one kojima to nije normalno. Zahvaljujem.
Imamo dvije povrede poslovnika, prvi je dignuo pločicu poštovani zastupnik Deur. U čemu je povrijeđen poslovnik?
239. poštovani, vrijeđanje zastupnika i vrijeđanje članova HDZ-a. Prije svega poštovana zastupnice sigurno da vjerujem to što ste rekli da imamo normalno i nenormalno je ovo što vaši kolege u Splitu su radili u jednoj mržnji kakav se u povijesti genocid nije dogodio, vaš dogradonačelnik sa takvom jednom inercijom to je ogavno za čuti, a još je strašnije to što vi branite. To što je sad nanovo rađeno bilo bi ljepše da ste malo o tome pričali na način koji vam je napravljen [[Upadica Reiner: Hvala.]] i što činite, [[Upadica Reiner: Hvala, procjenjujem.]] nego HDZ-u koji ima preko 200.000 članova [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] a svaki čovjek odgovara za sebe [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali vi to gledate kao nešto nestvarno.
Hvala. Procjenjujem… hvala vam lijepa. Hvala vam lijepo. Procjenjujem da to nije bila povreda Poslovnika. Kolega Zekanović je isto dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen?
Poštovani potpredsjedniče HS-a, čl. 238, naravno. Evo, vidim da je kolegica Puljak još dosta euforična zbog pobjede njezinog supruga na izborima i vidim da su lijepo proslavili sa g. savršenim, evo meni baš to, srce mi je veliko zbog toga, ali ono što me smeta, ona ovdje docira kršćanima. Jedno 3 minute je posvetila kršćanima. Zamisli kad bi neki kršćanin govorio o ateistima, agnosticima, muslimanima, budistima, hinduistima na način kako ona govori o kršćanima, može je biti sram.
Naravno, ni to nije bila povreda Poslovnika. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,02 SATI]] Poštovane kolege, kolegica nema, samo vas četvero, četvorica, pa ovaj evo počet ćemo sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovane kolegice iz Domovinskog pokreta, vas troje, a ovo je ono što je hrvatski narod birao, hrvatski narod htio i tako neka bude našem narodu dokle god se ne probudi. Žabu kada uzmete i bacite je u vruću odu žaba odmah iz te vode hop i pobjegne, no kada žabu stavite u hladnu vodu i upalite vatru i ona se kuha i postepeno mijenja temperaturu onda žaba bude na kraju skuhana i umre. Neki će reći da je to zato jer je ne znam žaba bila ovakva ili onakva, ja bih rekao žaba nije bila dovoljno hrabra da shvati da je došao trenutak i da mora iskočiti iz tog lonca u kojem je kuhaju, nego je trošila svu energiju na da se prilagodi, na prilagođavanje. Hrvatski narode, vrijeme je uistinu da se svi skupa zapitamo jesmo li mi te žabe i što rade s nama. Današnji njemački ministar, pun je Internet njegovih najava, kaže nije isključeno da će se Nijemci moći tuširati toplom vodom do 10 minuta, najave su kriza dolazi, tu je, znamo priču Rusije Sjevernog toka 1. Ovdje sam pitao u HS da mi kolege koji su dugo u politici, ja sam samo 2.g., da mi objasne agresiju, mislim to je jasno osudili smo sve napade na ukrajinski narod, to je sve jasno i to nije sporno, ali što smo mi dobili sa sankcijama Rusiji? Dobili smo da je Rusija svoje energente prodala na azijsko tržište i dobili smo da je Hrvatska fasovala, dobili smo da hrvatski građani imaju cijene koje divljaju, da ljudi ne mogu pokrivat račune, da sve raste i dakle mene zanima logično pitanje ko je za to odgovoran? Druga stvar, imali smo tu stožerokraciju, ministra Beroša i njegovu ekipu, dakle znali smo da lockdown će imat ogromne, ogromne posljedice po hrvatsko društvo, to je govorio prof. dr. Joanidis sa Stamforda, na to su svi ukazivali. Dakle, ekipa je uvela lockdown, danas znamo, a znali su oni i tada nego je to proces pauperizacije da ne može se zaustavit virus, nemož ga sakrit, ne možeš 10% spriječit brzinu njegova širenja, uveli su lockdown, lockdown je doveo do uništenja gospodarstva, uništenja sporta, generacije sportaša su nestale, kulture, pad i srozavanje obrazovanja, sve je to ekipa znala i svejedno je to namjerno napravila. Onda je došla priča sada agresije u Ukrajini, mi uvodimo sankcije svima jer smo mi, mi Hrvati, a fasovo je hrvatski narod, dakle pa jel ima neko na tim, na tim pozicijama moći da razmišlja samo tri mjeseca unaprijed, a ne 3.g. i da se pita što smo mi napravili da osiguramo ljudima hranu. Kad smo kod hrane, poljoprivrednici u Nizozemskoj su na ulicama, blokiraju se prometi i imamo poljoprivrednike u Italiji, u Poljskoj i u Njemačkoj zato jer agende, agende, oni kojima je drvo važnije od čovjeka žele ne znam uništit stočarstvo. Gospodo, sigurnost u jednoj državi, nacionalna sigurnost, čovjek mora bit sit, vi ako čovjeku oduzmete kruh, pa ispast će sada stvarno teorija conspirisi da neko namjerno želi nerede, dakle nemojte ljudima oduzimat kruh i svaka politika mora ić prema tome, pa i mi u Klubu Mosta smo za zaštitu prirode i okoliša, moramo prepustit našu predivnu zemlju generacijama koje dolaze, ali mi moramo sačuvati hrvatski narod, građane, ljudima moramo osigurati plaće. Danas smo raspravljali o mirovini cijelo jutro ovdje u HS i nastavljamo dalje ne, a naši umirovljenici jedva, jedva spajaju kraj s krajem. Profesori koji cijeli život rade u školama imaju ispod 4 tisuće kuna mirovinu, nama zastupnicima ljudi se javljaju sa 1.500, sa 2.000 kuna mirovine, to nije Hrvatska kakvu su sanjali naši branitelji koji su se za nju borili i zato pozivam još jednom vladajuće da ne lelujaju kao čardak na nebu, ni na zemlji, da naprave plan i strategiju i da narod upoznaju s onim što nam na jesen dolazi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Danijel Spajić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, pozdrav vama, kolegicama i kolegama. Uskoro će 2.g. kako smo ušli u ovaj visoki dom, pa je vrijeme da se osvrnemo na taj dvogodišnji rad i izvedemo nekakav zaključak. Ono što se može zaključit je da se Hrvatska nalazi u najgoroj ekonomskoj, a rekao bih i u najgoroj ljudskoj krizi od Domovinskog rata do danas, narod je duboko podijeljen i nezadovoljan, država nam je opljačkana, a za pljačku nitko nikad nije odgovarao. Ne samo da nitko nije odgovarao nego je većina tih koja je u tome sudjelovala danas nagrađena, tako da su ugledni članovi društva u raznim segmentima. O toj dubokoj podjeli šute svi, šute mediji, šuti akademska zajednica, šute studenti, nažalost šuti i katolička crkva koja je naš temelj, koja je bila i trebala bi ostat zadnja linija obrane. Dužni smo skoro 50 milijardi eura, iseljeno nam je pola milijuna stanovnika, umirovljenici nam žive na rubu siromaštva, običan čovjek je prezadužen i diše na škrge i ne vidi bolje sutra. Šta nam je ostalo? Ostalo nam je da se borimo i da u svoj narod vratimo domovinski duh, da se ne odričemo jedine zemlje koju imamo jer za nju je život dalo gotovo 17 tisuća najboljih koje je Hrvatska imala i njima smo dužni, dužni smo se boriti za svoju zemlju i stavit je tamo gdje joj je mjesto, a mjesto joj je među najboljima. Kad se osvrnete na hajku koja je okrenula na Domovinski pokret u zadnjih mjesec dana u kojoj sudjeluju gotovo svi kao da smo mi bili na vlasti zadnjih 30 godina i sudjelovali u pljački naše države Republike Hrvatske. Dovoljno je poslušati riječi ministra Grlića Radmana kad gorljivo traži ratne zločine u drugim ratovima u drugim državama, a ne govori o zločinima jugoslovenske narodne armije koja je napala Republiku Hrvatsku i zato Plenković uspije poslati svog čatu Kapulicu da ide nagovarat našeg predsjednika Penavu da ne traži da se procesuiraju zločini u Vukovaru, da od toga odustane. Hvala bogu Penava ga nije poslušao jer je Penavi i Domovinskom pokretu su nacionalni interesi iznad svih drugih interesa. Govorite da smo ruski igrači, a ja vam sa ovog mjesta kažem lažete. Nemamo mi nikakve veze sa Rusijom, ali itekako imamo sa izborima u Splitu. Da i mnogima se nije svidjelo što je Domovinski pokret u Splitu uspio ostvariti rezultat kao i neke stranke koje su na političkoj sceni između 7 i 30 godina. Ništa nas neće zaustaviti, nastavljamo dalje još jače i još upornije. Moramo do kraja biti iskreni i sa ove govornice reći da na primjer nigdje ne smije raditi sin pokojnog Blage Zadre, jer bi se mogli naljutiti novinari tipa Sanje Modrić ili Borisa Dežulovića, jer sin pokojnog Blage Zadre je njima dužan polagat račune. Kad to radi ekstremna ljevica, kad zapošljava, kad otpušta ljude to je sasvim normalno. Tu se ništa ne smije propitkivati, ali zato postojimo mi da to propitkujemo i da narodu ukažemo na ono što se doista dešava. Mi smo ovdje jer ste uzeli dostojanstvo našim roditeljima, našoj braći, našim sestrama u zadnjih 30 godina. Sad ih želite uzeti našoj djeci. Mi vam to nećemo dopustiti. Kad pričamo o Hrvatima u Bosni i Hercegovini valjda spomenuti da ti ljudi dobiju za povratak u BiH sramotnih pet milijuna kuna dok SDSS dobije 50 milijuna kuna. I kad ih pitamo na šta troše novac ništa ne odgovaraju. To nije problem, to se gura pod tepih, to treba bit tako. Mi o tom nećemo šutit i na to ćemo dalje upozoravati. Vama je bitno da nas međusobno zavadite, da se mrzimo i da nas podijelite da možete da vladate. Tako ste napravili da Dalmatinac mrzi Zagorca, da Zagorac mrzi Hrvata iz BiH, a Slavonac Istrijana i obrnuto. Na žalost u jako dobrom dijelu ste uspjeli, uspjeli ste jer smo skoro postali slijepi bez zdravih očiju i pameti. Ali mi to znamo i zato je nastao Domovinski pokret da vas spriječi u vašem zulumu i vašim igrankama sa srpom, čekićem, propalim udrugama i ćuprijama. Ako ste mislili da smo mi ti koji šute grdno ste se prevarili i ne postoji ta politička arena u koju mi nećemo ući. Svaki dan nova afera, nestaju milijuni a nitko za ništa ne odgovara. Sudac u Hrvatskoj radi za 11000 kuna, policajac radi za 5, prosječna plaća je 7 i pol tisuća, 3800 minimalna, pa vi od toga živite a sve je to rezultat ove korumpirane i trgovačke politike koja se vodi zadnjih 30 godina. Kad se priča o proračunu novinara poslije 1 sat nema kao da se nas ne tiče, kao da pričamo o kineskom proračunu, a ne hrvatskom. Novinski stupci puni gluposti. Svaki dan čitamo o nekom Grofu, ali ne možete nigdje pročitati da hrvatsko iseljeništvo u Hrvatsku uplati više novaca [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego što dobijemo od turizma [[Upadica Reiner: Hvala. Hvala lijepa.]] ili od svih stranih investicija skupa. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, IDS se već dugi niz godina javno zalaže i predlaže aktivnosti koje idu u smjeru poreznog rasterećenja građana i poduzetnika, fiskalne decentralizacije, fiskalnog jačanje gradova, općina i županija te uz fiskalnu decentralizaciju dati naglasak i na funkcionalnu decentralizaciju, jednostavniji i učinkovitiji model koji bi omogućio da županije budu one koje će biti nositelj regionalnog razvoja u svoje gradove i općine. I čini nam se da napokon stižu dobre vijesti. Naime, prema svemu sudeći budući ministar kojeg bi vladajući trebali izglasati u petak namjerava ići upravo u tom smjeru, a to možemo iščitati iz njegovih stručnih djela i izjava u javnosti. Dakle, budući ministar napisao je i znanstvene radove na temu fiskalne decentralizacije, te je sigurno vrlo dobro upoznat sa činjenicom da je Hrvatska jedna od najcentraliziranijih zemalja članica EU. Nakon Grčke tu smo odmah u tom neslavnom vrhu. Sad će budući ministar imati prilike krenuti u tom smjeru vjerujem na radost većine nas ovdje, ali i brojnih čelnika na lokalnoj i regionalnoj razini. Ali ako ćemo iskreno sumnjam da ćemo gledati taj film. Ministar Marić je u proteklim godinama proveo nekoliko krugova poreznih reformi. I tada smo isticali kako naši građani to ne osjećaju ni približno na svom budžetu i kupovnoj moći. Također sve je to skupa već nestalo sa ovom inflacijom sa kojom se susrećemo, te pozivamo budućeg ministra da već početkom sljedeće godine raspravljamo ovdje u Saboru o novom krugu porezne reforme, ali u smjeru u kojem je to najavljivao početkom 2019. godine. Jer ono što smo imali prilike čuti tada od budućeg ministra je da citiram: „Stavi veći naglasak na rasterećenje plaće kako bi trošak rada za poslodavce bio niži, a neto plaća za radnike veća.“ Kraj citata. I to je nešto što smo za ovom govornicom više puta isticali i svakako pozdravljamo i očekujemo od njega da upravo u tom smjeru krene i to čim prije. Jer po životnom standardu od nas su gori samo Slovačka, Grčka i Bugarska kada govorimo o EU i to je nešto što se pod hitno mora promijeniti. Ono što bi trebalo provesti ponavljam je suštinska reforma poreznog sustava, fiskalna decentralizacija, a uz to paralelno i funkcionalna decentralizacija. To znači prenošenje ovlasti i mogućnost financiranja na lokalnu i regionalnu razinu. Jer tek tada bi se dala mogućnost snažnijeg razvojnog potencijala gradovima, općinama i županijama koje najbolje upoznaju potrebe svojih građana i prioritete koje treba financirati. IDS se za to zalaže već dugi niz godina i to neprestano ponavljamo i zaista se duboko nadamo da je došlo vrijeme kada će se to polako i početi realizirati jer nažalost država je u ovih 30 godina pokazala da nije u stanju osigurati uvjete za snažniji gospodarski razvoj i rast standarda građana, o tome na neki način i danas govorimo ovdje kada govorimo o Zakonu o mirovinskom sustavu jer kolikogod još godina i desetljeća trebamo izgubiti da bi se shvatilo da ovaj centralistički model ustroja države je potpuno promašen i potrošen jer prava porezna reforma trebala biti rasteretit poduzetnike, rasteretit građane, potaknut investicije, potaknut potrošnju i ubrzat procese izlaska iz krize. Toga do sad nije bilo, ali to i dalje očekujemo i na tome ćemo inzistirat. S obzirom na izjave budućeg ministra s potpunim pravom.
Nemojte još, nemojte još žurit ostanite još samo kratko. Imamo još Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i molim predstavnika povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da podnese izvješća.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 28. sjednici održanoj 11. srpnja 2022. godine pisanu izjavu zastupnika Dražena Barišića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti koja je upućena predsjedniku Hrvatskog sabora 6. srpnja 2022. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je u skladu s Člankom 14. stavkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkog mandata Draženu Barišiću započelo 17. rujna 2020. godine te da je zamjeničku dužnost zamjenika zastupnika započeo obnašati Mato Čičak 18. rujna 2020. godine odnosno na dan kada je sabor odlukom utvrdio zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Odredbom Članka 14. stavka 2. i 3. zakona propisano je da mirovanje zastupničkog mandata na može trajati manje od 6 mjeseci, a da mirovanje prestaje 8 dana od dana podnošenja pisane izjave o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti predsjedniku sabora. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonski uvjeti za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Dražena Barišića 8 dana od dana podnošenja zahtjeva te da s istim danom prestaje obnašati zastupničku dužnost njegov zamjenik Mato Čičak. Slijedom navedenog, Povjerenstvo na temelju Članka 14. stavka 3. zakona i Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 14. srpnja 2022. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Dražena Barišića. Mato Čičak prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika dana 14. srpnja 2022. godine.
Hvala lijepo, hvala predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Da li se tko javlja za raspravu? Koliko vidim nema prijavljenih. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. E ovime kolegice i kolege završavamo današnji rad, vidimo se sutra u 9 i 30. Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH s prijedlogom nacrta promjena Ustava RH, to je točka dnevnog reda. Hvala, laku noć. SJEDNICA JE PREKINUTA U 20,47 SATI.
A sada ćemo ići na ono što sam najavio jučer, kao prvu točku to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 308. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja imamo zahtjeve za stanke, prvi poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Promjena o kojoj ćemo danas razgovarati je potrebna, oko toga nema dvojbe, promjena o kojoj ćemo danas razgovarati ide u ispravnom smjeru, boljem načinu reguliranju kako će se u RH isplaćivati obiteljske mirovine. Uz određene korekcije ovo je promjena za koju sam uvjeren da ćemo ju u HS svi podržati, međutim ono što je činjenica je da ova promjena naprosto nije dovoljna. Mirovine, penzije u RH su male, zbog načina na koji se provodi njihovo usklađivanje, obračunavanje te mirovine će tijekom 2022.g. izgubiti na svojoj vrijednosti, jednostavnim rječnikom rečeno ono što ste sa svojom penzijom mogli kupiti u siječnju biti će više od onoga što ćete moći kupiti u prosincu, inflacija će pojesti veliki dio vrijednosti te mirovine, zbog toga mi kao društvo moramo reagirati, a mi priliku da reagiramo imamo već sada kroz raspravu ovog zakona. SDP je predložio određenu promjenu, promjenu koja se odnosi na način obračuna, usklađivanja, indeksacije mirovina, ona nije uvrštena u ovaj prijedlog zakona, al ovo je tek prvo čitanje. Poštovani ministre, apeliram na vas da do drugog čitanja napravimo i tu promjenu, napravimo iskorak koji će hrvatskim umirovljenicima osigurati veće mirovine, napravimo ono što je potrebno da hrvatski umirovljenici žive bolje, međutim ni to neće biti dosta. S obzirom na krizu koja nam prijeti moramo razgovarati o novom energetskom ili inflatornom dodatku koji će biti isplaćen na jesen, to je nužno, nužno kako bi ljudi mogli preživjeti ovo što ih kroz inflaciju čeka. Imamo alate, možemo to napraviti, al vas pitam zašto to ne činimo, hvala.
U ime Kluba Mosta poštovani zastupnik Marin Miletić je zatražio stanku.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovani g. ministre, kolegice i kolege. Ministre, ja ću vam govoriti s terena, ja sam čovjek terena, svaki dan sam s ljudima, a onda moj kolega Troskot, ipak je to njegova struka, će biti puno jasniji i podrobniji o tome. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da, uvijek istina. Dakle, bio sam u Osijeku sa profesorom matematike koji više od 30.g. radi u školstvu, u srednjoj školi, otišao je čovjek u mirovinu i ima mirovinu 3.800 kuna, na nažalost to je među boljim mirovinama i, jer vi znate kao ministar, to je vaša struka, nama zastupnicima ljudi svaki dan šalju koji imaju mirovine po 1.600 kuna, 1.800 kuna, 2.000 i nešto kuna i s jedne strane da se razumijemo pohvaljujem, pohvaljujem što ste povisili nešto mirovine, pohvaljujem, s druge strane mi znamo da je inflacija to sve pojela. I ovi oblaci koji su se nadvili nad Hrvatskom i koji nam dolaze, evo danas opet svi naslovi u medijima govore o tome da će cijene energenata čak pojesti i svu onu zaradu koju ćemo imati u turizmu, dakle govore o tome da mi kao država, ovdje prvenstveno vi jer je vaša najveća odgovornost i vi ste vladajući, imate legitimitet da se moramo pobrinuti za naše najugroženije skupine, a među njima su definitivno umirovljenici. I ne smijemo dopustiti da ti ljudi nemaju šta za jesti i da ti ljudi nemaju s čime plaćati svoje osnovne troškove, osnovne račune pa vas molim uistinu da sa svojim timom da napravite što god možete da ovaj udar krize koji nam dolazi, koji će osjetiti svi građani Republike Hrvatske a najviše naši umirovljenici da se ljudima pomogne da ne budu gladni i da mogu plaćati svoje račune. Hvala.
Hvala. U ime kluba HSS-a i Radničke fronte stanku je zatražila poštovana zastupnica Katarina Peović.
Hvala. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba HSS-a i Radničke fronte kako bismo upozorili da ovaj zakon sigurno donosi, znači povećanje mirovina i to ćemo svakako pozdraviti. Ali skriva jako puno problema koje se sad guraju pod tepih sa nekim povećanjem koje kako su rekli prethodnici inflacija će i tako pojesti. Mi imamo danas takve mirovine u Hrvatskoj da je s njima stvarno nemoguće živjeti i prosječna mirovina je ove godine iznosila 3048 kuna, a ono što je važniji podatak da je udio u prosječnoj neto plaći 40%. Bilo je i gore, ali 40% treba staviti u kontekst Europe u kojoj je taj udio, znači u prosječnoj neto plaći mirovine 54%. To je podatak koji vrlo slikovito pokazuje gdje smo mi i gdje su naši umirovljenici. Umirovljenicima se tu i tamo daju vaučeri za energetsko siromaštvo. Tu i tamo im se ovako podigne mirovina za koju stotinu kuna, ali generalno uopće se ne rješava problem niskih mirovina u Hrvatskoj, a odgovor da nema novaca je potpuno lažan jer novci se troše za nepotrebne studije koje se izrađuju u režiji ministrovih prijatelja i prijateljica, ulaže se, mirovinski fondovi se ponašaju kao poduzetnici i ulažu na nesigurnom tržištu dionica i umirovljenici tako gube novce. Ako imate rupu u HZMO-u od 20 milijardi kuna za isplatu mirovina onda se ne kockate dionicama. To ne radite. Znači mirovinski fondovi se ponašaju kao pijani milijarderi.
Hvala lijepa. Sljedeće će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta stanku zatražiti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Drago mi je, a i ne treba naravno biti osoba povišene političke sposobnosti promatranja da se zaključi da su i sa lijeve, desne ili središnje strane političkog spektra svi suglasni oko činjenice da umirovljenici izuzetno teško žive. Premda se nalazimo u ljetnim mjesecima jesen je u stvari pred nama, jesen koju najavljuju ne samo kao tešku političku jesen, nego za naše umirovljenike i egzistencijalno tešku jesen, pa onda i zimu koja će uslijediti. Naravno da pozdravljamo bilo kakav zakon, bilo kakvu inicijativu koja će hrvatskim umirovljenicima omogućiti da nešto malo bolje žive, povisiti im mirovine za nekoliko posto. No, podsjećamo da je velika većina hrvatskih umirovljenika u opasnosti od siromaštva naročito kada pogledamo visinu poljoprivrednih imovina koje u Hrvatskoj iznose ponegdje i manje od 1000 kuna. Svakako da svaki porast iznosa mirovine treba pozdraviti, ali i pripremiti se za jesen i pomoći hrvatskim umirovljenicima i kroz vaučere za energente i kroz naravno povećanje mirovine i kroz ono što je svima nama izuzetno bitno, a to je naravno spoznaja da su ti ljudi radili da bi mi mogli raditi i da im se Hrvatska država i svi mi ovdje u Hrvatskom saboru na adekvatan način trebamo odužiti i omogućiti im mirnu i dostojanstvenu starost. Hvala lijepa.
U ime kluba HDZ-a stanku je zatražila i poštovana zastupnica Majda Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre. U ime kluba HDZ-a također tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom ukazali da je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o mirovinskom osiguranju hrabar iskorak što resornog Ministarstva rada, ali i kompletno Vlade Republike Hrvatske. Zašto to govorim? Zato što se ovaj prijedlog zakona odnosi na povećanje obiteljskih i najnižih mirovina. Omogućit će se s jedne strane ujedno primanje cijele osobne i dijela obiteljske mirovine u visini do 27% što u prosjeku mjesečno znači povećanje za 510 kuna. Također ovaj prijedlog zakona njime će se omogućiti i 10% uvećanje obiteljskih mirovina što u prosjeku na mjesečnoj razini znači 250 kuna. Osim toga, omogućit će se i dodatno uvećanje najnižih mirovina koje za sad prima u Hrvatskoj oko 270 000 umirovljenika i one će se dodatno uvećati za 3%. Naglašavam da su upravo te najniže mirovine rasle u posljednjih 5 i pol godina za 26% koje smo dodatno kroz mirovinsku reformu iz 2018. godine uvećali za 3,13%. Također naglašavam da su sve mirovine u mandatu premijera Plenkovića rasle za više od 20%, a one najniže kao što sam već spomenula rasle su za više od 26%. Također naglašavam da je prosječna mirovina za umirovljenika sa 40 i više godina staža danas svega 2 kune niža od 5000 kuna, dakle 4998 kuna što iznosi 66% prosječne plaće i što je samo dokaz da trebamo što duže ostajati u svijetu rada, odnosno da duži ostanak znači i višu mirovinu.
Hvala lijepo, nemojmo premašivati vrijeme molim. U ime Kluba zastupnika HNS-a HSU-a i nezavisnih zastupnika stanku je zatražio i poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Tražim stanku od 10 minuta da bih ovaj objasnio još jednom cijelu ovu situaciju. Ja se nadam da smo mi ovdje il bar smo trebali svi zajedno shvatiti u ovo vrijeme što je mirovinski sustav i po kojim zakonitostima on djeluje jer je to sustav mirovinskog osiguranja i ovisi o onome što je uplaćeno kroz godine staže, dakle i o godinama staža i kako se pomaže umirovljenicima i ne samo umirovljenicima nego i nezaposlenima i poslodavcima u vrijeme krize. Dakle vi ste vidjeli da je covid dodatak i energetski dodatak da po obrnutoj skali onaj koji ima najmanje dobio je najviše, dakle u funkciji je borbe protiv nedaće koja nas je pogodila za vrijeme covida, za vrijeme, za vrijeme inflacije, mirovinski sustav ima druge zakonitosti. Oprostite, ali ja moram reći, nisam mislio govoriti, ali kolega Dretar je postavio jedno pitanje da su poljoprivredne mirovine niske, jesu, jesu, samo od 1.300 prosječne mirovine 300 je plaćeno doprinosa, a 1000 plaćamo iz proračuna, ljudi moji provjerite si statistike. Dakle, ja se slažem da je to malo i da treba se boriti protiv siromaštva, za onoga koji nema nikoga, koji nema obitelji, koji nema ko za njega skrbi, ko nema imovine, za njih moramo voditi brigu i sprječavati siromaštvo, ali dajte ljudi budimo fer, ajmo uvesti sva tri cenzusa, pa ćemo onda točno znati oni koji su napušteni, nemoćni i siromašni, sva tri cenzusa dohodovni, prihodovni i imovinski, riješimo problem, velik posao, al onda, onda ćemo znati točno da pomažemo i spašavamo od skupoće onoga koji treba. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista stanku je zatražila poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Tražim stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom naglasili da se radi o jednom pitanju koje će ovaj zakon na neki način ha možda malo poboljšati, ali neće riješiti. Znači naši umirovljenici, njih preko 400 tisuća ima mirovinu manju od 2.700 kuna, sve ove mjere koje su u ovih zadnjih par mjeseci, možda godinu dana koje je vlada donijela, njihov status će možda malo poboljšati, ali temeljne probleme siromaštva s kojima se oni suočavaju definitivno neće riješiti. Ja ću ovdje još ukazati na dva problema koja mi imamo i pred kojima ne smijemo zatvarati oči, a to je da imamo i rodnu neravnopravnost znači žene imaju daleko manje mirovine nego što ih imaju muškarci i to je sve uvjetovano i prekidima tijekom njihovog radnog odnosa i manjim plaćama koja znamo da su na razini od nekih 15% na razini EU, za ista radna mjesta one primaju daleko manje plaće. Znači ono što mi moramo nekako riješiti to je djelomično kroz ovaj zakon, ali tu razliku između mirovina koju primaju žene i muškarci koji su u mirovini mi sa ovim zakonom nećemo riješiti. Druga stvar je isto tako i vezana za određene probleme gdje ljudi u ruralnim krajevima imaju daleko manje mirovine nego ljudi koji žive u gradskim središtima i to pokazuju sva istraživanja. Ovaj zakon je samo kap u moru, ovo je jedna vatrogasna mjera koja će nešto malo poboljšati, ali temeljna pitanja održivosti našeg mirovnog sustava neće riješiti, hvala.
Hvala lijepa. Naravno sve su stanke odobrene. Sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom, pa će sada predstavnik predlagatelja …/Smijeh/…pa će sada predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje, poštovani ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Marin Piletić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, poštovane dame i gospodo, donedavne kolegice i kolege, saborski zastupnici. Evo preda mnom žutilo od replika, a pred vama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju kojemu je cilj daljnje povećanje primjerenosti mirovina naravno uz održivost mirovinskog sustava. Predloženim izmjenama vlada nastavlja skrbiti za više od miliju i 230 tisuća naših građana odnosno korisnika mirovine. Ove izmjene i dopune zakona predviđene su i u programu vlade do 2024.g., a jedan su od prioriteta u okviru Nacionalne razvojne strategije do 2030.g.. Uz to ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju izvršava se i reformska mjera iz našeg NPOO-a i to kroz mjeru povećanja adekvatnosti mirovine kroz nastavak mirovinske reforme. Naravno da smo svjesni, a mogli smo čuti i u traženju stanki složenih i demografskih i gospodarskih uvjeta koji bitno utječu na kretanje unutar mirovinskog sustava i to generacijske solidarnosti. U ovim iznimno zahtjevnim okolnostima globalnih kriza koji se prožima i utječu na standard naših građana činimo sve sukladno gospodarskim mogućnostima kako bi našim umirovljenicima omogućili dostojanstvenu starost. Pri tome važno je naglasiti da smo kratkoročnim mjerama za ublažavanje posljedica pandemije prošle godine isplatili covid dodatak, a ove godine prigodom 100-te godišnjice HZMO-a isplaćen je i energetski dodatak. Tim mjerama obuhvatili smo više od 700.000 naših umirovljenika, a iz državnog proračuna izdvojili preko 800 milijuna kuna. Podsjetio bih također da su prosječne mirovine u mandatu vlade od listopada 2016. do danas kao što smo mogli čuti povećane za 20% dok je one najniže mirovine povećanje za njih iznosilo 26%. Nije to posljedica samo redovnog usklađivanja kako bi neki voljeli to prikazati već je rezultat i brojnih mjera iz mirovinske reforme koja je donošenjem zakona u 2018. započela s 1. siječnjem 2019.g. Želim također posebno istaknuti posljednje podatke o broju osiguranika kojih je na dan 30. lipnja 2022.g. bio milijun 640 tisuća što je zapravo najviše u posljednjih 20 godina. Ove izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju koje predstavljamo sadrži pored ostalog dvije značajne novine za korisnike obiteljskih mirovina, a to su mogućnost korištenja dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne mirovine te povećanje iznosa obiteljskih mirovina povećanjem mirovinskog faktora za njihov izračun, omogućavanje korištenja dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu predstavlja značajan iskorak u hrvatskom mirovinskom sustavu koji sada omogućava istovremenu isplatu dvije mirovine, naravno ne samo kao što je to do sad bio izbor povoljnije mirovine. Time se Hrvatska pridružila većini država članica EU koje omogućavaju ovo pravo. Naravno, države članice samostalno razvijaju svoje sustave socijalne sigurnosti, ali na razini EU ne postoji jedinstveni pristup uređenju obiteljske mirovine kao ni u pogledu omogućavanja korištenja obiteljske mirovine uz osobnu. Stoga i jest ovaj naš model jedinstven. Međutim, važno je istaknuti kako u većini država članica EU moguće kumulirati obiteljsku mirovinu uz osobnu uz određena ograničenja. Stoga je iznimno važno da uvodimo takvu mogućnost i u našem mirovinskom sustavu jer su korisnici mirovine koji zbog smrti bračnog ili izvanbračnog duga ostaju bez značajnog dijela prihoda kućanstva, potencijalno više izloženi riziku od siromaštva te će im se korištenjem dijela obiteljske mirovine uz osobnu ublažiti smanjenje prihoda. Dakle, ovim prijedlogom zakona predlažemo sljedeće uvjete za korištenje dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu. Udovica odnosno udovac mogu ostvariti ovo pravo kad navrše 65 godina života, udovica ili udovac jedini je korisnik obiteljske mirovine i ispunjava propisane uvjete za stjecanje obiteljske mirovine u trenutku smrti supružnika. Osobna mirovina iz obveznog mirovinskog osiguranja odnosno iz 1. i 2. stupa iznosi manje od 80 aktualnih vrijednosti mirovina. Pri tome treba napomenuti kako aktualna vrijednost mirovine i iznos mirovine za jednu godinu staža za prosječnu plaću, a od 1. siječnja ove godine iznosi 73,13 kuna. Kad ovaj zakon stupi na snagu mi ćemo imati dva dodatna usklađenja, ova od 1. srpnja gdje ćemo saznati vrijednost aktualne mirovine nakon što upravno vijeće HZMO-a donese novu vrijednost na temelju podataka DZS i onda stupanjem na snagu naravno da očekujemo i ono usklađivanje od 1. siječnja 2023.g. Dakle, ovaj sadašnji limit koji smo preračunali prema sadašnjoj vrijednosti aktualne vrijednosti mirovine iznosi 5.850 kuna. To ne znači da će to biti limit u trenutku kad zakon stupi na snagu. Nadalje, iznos dijela obiteljske mirovine predložen je u istom postotku za sve korisnike u visini od 27% od obiteljske mirovine s tim da se propisuje i minimalni i maksimalni iznos. Minimalni iznos određuje se u visini tri aktualne vrijednosti mirovine što prema današnjoj vrijednosti AVM-a iznosi 219 kuna 39 lipa, ali ne može iznositi više od 50% obiteljske mirovine. Maksimalno ukupno primanje zbroj je osobne mirovine i dijela obiteljske mirovine i kao što sam rekao ne može iznositi više od spomenutih 80 AVM-a. Također dio obiteljske mirovine usklađivao bi se na isti način kao i mirovine, a predviđena je mogućnost rada do polovice punog radnog vremena uz korištenje osobne i dijela obiteljske mirovine. Pravo na dio obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu ostvarivat će se podnošenjem zahtijeva i pripada od prvog dana sljedećeg mjeseca nakon podnošenja zahtijeva iza šest mjeseci unatrag, ali najranije od dana ispunjenja uvjeta za stjecanje toga prava. Pri tome treba istaknuti da će korisnici starosne, prijevremene starosne ili invalidske mirovine koji zahtjev za isplatu dijela obiteljske mirovine podnesu najkasnije do 31. prosinca 2023.g. dio obiteljske mirovine ostvarit će od 1. siječnja 2023.g. Dakle, bez obzira što podnesu zahtjev do konca '23. imaju pravo na isplatu od 1. siječnja te godine. Ova iznimka za ostvarivanje prava retroaktivno godinu dana unazad ukoliko je zahtjev podnesen do konca '23. propisuje se kako bi se umirovljenicima ostavilo primjereno razdoblje za podnošenje zahtjeva odnosno kako bi se osigurali uvjeti za pravovremeno informiranje i upoznavanje s novim institutom u mirovinskom sustavu. Procjenjuje se kako će ovom novinom biti obuhvaćeno više od 155.000 korisnika i ukoliko gledamo povećanje u kumulativu onda je to prosječno povećanje ukupnog prihoda za više od 510 kuna mjesečno. Prema statističkim podacima HZMO-a bez uključenih međunarodnih ugovora prosječna obiteljska mirovina isplaćena u lipnju iznosila je 2.458 kuna dok je prosječna mirovina iznosila 3.048 kuna, mogli smo maločas čuti i taj podatak. Kada pogledamo strukturu korisnika mirovine s nižim prihodima razvidno je kako korisnici obiteljske mirovine, njih više od 213.000 primaju mirovinu nižu od prosječne mirovine. Zato radi povećanja najnižih obiteljskih mirovina i razine njihove adekvatnosti predlažemo povećanje mirovinskog faktora za njihov izračun. Prema prijedlogu zakona povećava se mirovinski faktor za izračun obiteljske mirovine i to s dosadašnjih 0,70 za jednog člana obitelji na 0,77, s dosadašnjeg 0,8 mirovinskog faktora za dva člana obitelji na 0,88, a s dosadašnjeg 0,9 za tri ili više članova obitelji na 1,0. Ovom izmjenom obiteljske mirovine povećat će se prosječno za oko 10%, a obuhvatit će više od 136.000 korisnika. Time bi se njihove mirovine opet govoreći u kumulativu podijelivši sa brojem korisnika mirovine povećale u prosjeku za 250 kuna mjesečno. Nadalje, važno je istaknuti dodatno postupno povećanje najniže mirovine za ukupno 3% i to od 1. siječnja '23., dakle stupanjem na snagu zakona za 1,5%, a onda od 1. siječnja 2025. za dodatnih 1,5. Samo u 2023.g. na taj način povećat će se mirovina za 287.000 korisnika najniže mirovine čime će se dodatno podići donja razina prava u mirovinskom osiguranju. Nije na odmet podsjetiti kako je mirovinskom reformom od 1. srpnja 2019.g. najniža mirovina dodatno povećana za više od 3% i dalje se redovno usklađuje od 1. siječnja i 1. srpnja svake kalendarske godine. Ovim izmjenama šaljemo jasan signal da brinemo po posebno osjetljivoj skupini umirovljenika koji nerijetko žive u samačkim kućanstvima i koji imaju niža primanja te su time najviše izloženi riziku siromaštva. Osim ove tri ključne izmjene važno je reći da se predloženim izmjenama zakona izuzimaju iz ovrhe obiteljske mirovine koju koriste djeca umrlog osiguranika radi jednakopravnog položaja djece kojima je obiteljska mirovina prihod za uzdržavanje. Također predlaže se i omogućavanje rada uz istovremenu isplate mirovine profesionalnim vatrogascima kao i djelatnim vojnim osobama i policijskim službenicima umirovljenim prije '99. koji mogu raditi pola radnog vremena, primati 100% mirovine ili koji mogu raditi puno radno vrijeme uz isplatu mirovine od 50%. Radi se naravno o kategoriji umirovljenika koji su u mlađoj životnoj dobi s posebnim vještinama i kompetencijama te za koje postoji potreba u osiguranju dodatne radne snage u deficitarnim zanimanjima. Time uvažene dame i gospodo saborski zastupnici dodatno proširujemo krug umirovljenika koji mogu raditi uz istovremenu isplatu mirovine. Broj umirovljenika koji koristi mogućnost rada uz istovremenu isplatu mirovine je u kontinuiranom porastu i prema posljednjim podacima njih 22.800 radom uz mirovinu osigurava dodatni prihod, a na taj način osigurava se i veća prisutnost radnika starije životne dobi na tržištu rada. Nadalje, predloženim izmjenama zakona omogućuje se prestanak svojstva osiguranika na osobni zahtjev obrtnicima i osobama koje samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost, primjerice odvjetnici, novinari, liječnici, u slučajevima privremene obustave ili mirovanja djelatnosti što do sada nije bilo moguće. Ostale izmjene odnose se na horizontalno usklađivanje s u međuvremenu donesenim propisima, a prekršajne odredbe i odredba o inspekcijskom nadzoru izmijenjene su radi prilagodbe pravnog okvira RH uvođenju eura kao nacionalne valute. Za provedbu zakona i osiguravanje isplate i povećanje prava korisnicima obiteljskih i najnižih mirovina osigurana su i dodatna sredstva u državnom proračunu i to samo za sljedeću godinu u iznosu od dodatnih milijardu i 217 milijuna kuna. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju vlada nastavlja djelovati na unapređenju položaja i proširivanju materijalnih prava umirovljenika. Zaključno još želim istaknuti kako će predložene izmjene dugoročno imati pozitivan utjecaj na kretanje i povećanje solidarnosti u mirovinskom sustavu i time šaljemo jasnu poruku da je u okolnostima kriza prioritet vlade osigurati socijalnu sigurnost svim našim sugrađanima, osobito umirovljenicima s najnižim mirovinskim primanjima te naravno smanjiti rizike od njihovog siromaštva i socijalne isključenosti. Nadam se da ćemo kroz raspravu postići visok stupanj konsenzusa za predložene izmjene, ali isto tako imam potrebu odgovoriti na ova uvodna izlaganja nekolicine saborskih zastupnika. Naravno da se svi i u ovom domu i u vladi slažemo da mirovine našim umirovljenicima trebaju biti veće, ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da prema sadašnjim statističkim podacima ukoliko gledamo sve korisnike mirovina, naš prosječni mirovinski staž je svega 30 godina. Znamo kakvi su pokazatelji na zapadu, a o sjevernoeuropskim zemljama da i ne govorim. Tamo je već taj prosjek prešao brojku od 40 godina mirovinskog staža. Dakle, dugoročno održivost, adekvatnost, financijska pismenost da od prvog dana mirovinskog staža odnosno staža osiguranika razmišljamo kakvu ćemo imati mirovinu, a ne da o tome razmišljamo šest mjeseci prije nego što ostvarimo uvjete i isto tako naglasiti da i kroz mirovinsku reformu i onu iz 2019. i 2021. i sada iz 2022. zaista želimo omogućiti što većem broju korisnika mirovina mogućnost dodatnog rada. Ukoliko uzmemo u obzir samo naše korisnike koji su pravo na mirovinu prvi put ostvarili u ovoj godini onda je taj prosjek mirovinskog staža već dosegao 34.g., dakle sadašnji umirovljenici koji će ove godine po prvi put dobiti mirovinu imaju prosječan mirovinski staž 34.g., dakle to je pokazatelj a idemo ka tome koraku, pratimo europske trendove, ali da tu trebamo još svi zajedno napraviti dodatne iskorake s time da ove predložene izmjene i dopune zakona nisu nekakav kraj, konac reforme mirovinskog sustava ove vlade nego paralelno šaljući ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona u HS poslali smo i svim zainteresiranima, dakle predstavnicima umirovljeničkih udruga, akademskoj zajednici, političkim strankama koji se bave pitanjima umirovljenika, svima da se uključe u formiranje radne skupine kako bismo nakon ovih izmjena i dopuna zakona, a nakon 20.g. funkcioniranja ovakvog mirovinskog sustava, proslavili smo ove godine i 20.g. mirovinskih osiguravajućih društava, ove godine se priprema i 20.g. proslave obveznih mirovinskih fondova, prema tome nakon 20.g. ovakvog mirovinskog sustava idemo temeljito izanalizirati gdje smo, što smo i na koji način možemo dodatno poboljšati status naših umirovljenika. Potpredsjedniče, bilo bi to sve za uvod, hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Ostat ćete dosta dugo za ovom govornicom, imamo 34 replike od kojih je većina podignuta prije nego što ste i prišli govornici, ali idemo redom, prvi je poštovani zastupnik Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi ministre, dugo se o ovim stvarima u Hrvatskoj pričalo, one su se počele događati. NPOO-om za 2021.-2026. unutar komponente C4 tržište rada i socijalne zaštite utvrđena je reformska mjera, povećanje adekvatnosti mirovina kroz nastavak mirovinske reforme koje se između ostalog utvrđeno redefiniranje modela obiteljske mirovine. Možete li nam pojasniti što je i zašto je potreba povećati obiteljske mirovine, al mislim da je cijeli fokus ovog zakona upravo i je i težište … [[Govornik se ne razumije]] na tim obiteljskim mirovinama.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa već sam u uvodnom dijelu rekao, dakle obiteljske mirovine, prosječna obiteljska mirovina manja je od 2.500 kuna, ukoliko je usporedimo sa prosječnom mirovinom značajno je manja. Zbog toga i poštujući i program vlade i ispunjavajući reforme iz NPOO-a redefiniramo obiteljske mirovine, kako i na koji način? Dakle svim dosadašnjim korisnicima obiteljskih mirovina i svima koji će tek postati korisnici obiteljskih mirovina povećavamo u startu obiteljske mirovine za 10% povećanjem mirovinskih faktora, dakle to je jedna razina prava koja je predložena ovim izmjenama i dopunama zakona. Druga mogućnost dakle jest ukoliko je netko korisnik obiteljske mirovine, a ne koristi svoju osobnu mirovinu, a izračun bi mu pokazao da bi imao više primanja ukoliko se vrati u svoju osobnu, te zadrži 27% obiteljske u kumulativu bi mu to bilo veće, dakle to su dodatni iskoraci koji dosad nisu postojali.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, Klub zastupnika IDS-a pozdravlja uvijek izmjene zakona koji idu u prilog boljitka života naših građana, pa i u ovom slučaju naših umirovljenika, međutim smatramo da ove promjene neće do kraja olakšati život našim umirovljenicima. Klub IDS-a također se pridružuje apelu Udruga umirovljenika koje naravno od vas i od vašeg ministarstva traže promjenu loše formule za usklađenje mirovina. Da li ćete i kada ćete ići u promjenu te loše formule? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Dakle na nacionalnom vijeću za starije umirovljenike upravo smo o ovoj temi razgovarali sa predstavnicima Sindikata umirovljenika Hrvatske i predstavnicima Matice umirovljenika Hrvatske koji predlažu ponovno dakle izmjenu formule za usklađivanje mirovina. Vi znate da je reformom iz 2019. ta formula sa 50:50 u odnosu dakle na indeks porast cijena i porast plaća povećan na odnos 70:30 u korist onog povoljnijeg indeksa odnosno onog koji više raste. Naravno da smo upravo i tim reformama iz 2019. odgovorili da ovaj model 50:50 nije bio adekvatan. Mi sada idemo u ove izmjene i dopune zakona i definitivno jedna od mjera koji, i to sam spomenuo zbog osnivanja radne skupine i ponovne analize mirovinskog sustava i prijedloga izmjena i dopuna zakona u slijedećoj godini da razmišljamo i o povoljnijem modelu usklađivanja, međutim to nije sada trenutno prijedlog ovih izmjena.
Hvala. Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa vrlo plastično, šta se događa od 1.1.2023.g., 287 tisuća umirovljenika će dobiti 30 kuna, 136 tisuća umirovljenika će dobiti 250 kuna jel, znači 136 će dobit 250 kuna, ovih 287 će dobit 30 kuna jel. Sad je pitanje da li se može šta do drugog čitanja, vezano govorim o najnižoj mirovini jel, jel ovi koji imaju, stvarno imaju najnižu mirovinu i to je 30 kuna jel, to je tih 1,5%, čisto kako ste došli uopće budući da taj 1,5% je 100 milijuna kuna jel. Ajmo bit iskreni, to je zanemarivo u ukupno ovaj dio, cijeli paket je milijardu i 200. Ako ne možemo za najniže još pronaći jedan dio novaca, a to košta 100 milijuna kuna jel, a ovo je politička odluka. Molim vas do drugog čitanja mi ćemo vas ovdje podržati, ali dajte da građanima koji u ovoj inflaciji stvarno muku muče da ovih 30 kuna da im učinimo bar nešto malo bolje, hvala lijepo.
Hvala. Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, naravno da smo dakle i o tome razmišljali, ali ponavljam dakle 2019. su najniže mirovine povećane za dodatnih 3%, mi sada ponovno idemo sa povećanjem od 3% 1. srpnja će mirovine i najniže bit usklađene kroz formulu usklađivanja i očekujemo da će to usklađivanje biti jedno od najvećih. Međutim, korisnici najnižih mirovina su obuhvaćeni i ovim prijedlogom zakona kroz obiteljsku mirovinu. Imate veliki broj korisnika najniže mirovine koji su korisnici obiteljske mirovine. Njima što se događa 1. siječnja ne 30 kuna, nego usklađivanje i od 1. siječnja uvažavajući usklađivanje po ovoj formuli 70, 30 od 1. srpnja, 1 i pol posto dodatnog usklađivanja, 10% za korisnike obiteljske mirovine i mogućnost korištenja dijela obiteljske mirovine 27%. Nije to samo 30 kuna.
Poštovani zastupnik Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani ministre. Vlada Republike Hrvatske je kroz niz krugova porezne reforme, zatim niz mjera posebno u vrijeme epidemije ali u ovo inflatorno vrijeme djelovala kako na očuvanju radnih mjesta, tako i na socijalnoj sigurnosti zaposlenika, naravno umirovljenika smanjujući pritom rizik od siromaštva. Molim vas da još jednom radi naše javnosti kažete ovim izmjenama zakona koliko će se iz državnog proračuna u narednim godinama direktno izdvojiti za mirovinska primanja u ukupnoj masi. Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Pa dakle samo za ove izmjene uvaženi zastupniče Begonja rekli smo da povećanje ukupne mase sredstava iz proračuna za isplatu mirovina će se povećati za milijardu i 217 milijuna kuna. Taj iznos već samo po osnovi ovih izmjena i dopuna zakona ne računajući redovno usklađivanje, dakle iznosi milijardu i 470 milijuna kuna. 2025. predviđeni iznos je milijarda i 706 milijuna kuna.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Postavila sam jedno pitanje, pa bih se njemu vratila još na odboru od jučer ali i prije njega znači vi ovdje navodite u ovom prijedlogu zakona da je 277 000 korisnika najniže mirovine. Znači ti korisnici, to je broj koji se odnosi samo na one najniže mirovine. Koliko je znači umirovljenika u riziku od siromaštva? To je ogromno veći broj od ovog što vi ovdje adresirate kao problem. Jel'? Znači može imati jednu kunu veću mirovinu neće ulazit u ovaj fond znači onih kojima se diže mirovina. No, više od 52% umirovljenika je sa mirovinom ispod linije siromaštva po nekim procjenama. Znači, tu govorim o tome. Ali što se tiče znači onog odgovora uvijek nemamo novaca. Ja opet to pitanje postavljam. Ima se novaca ali se ulaže u dionice, igra se poduzetništva Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i ljudi gube novce. Znači umjesto da ljudima isplatimo novce mi se na nekom fiktivnom tržištu i nemojte mi odgovarati to nije točno, jer se tu stvarno manipulira sa podacima.
Hvala. Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo uvaženoj zastupnici Peović. Dakle, mi nemamo točan podatak koliko je naših umirovljenika u riziku od siromaštva. To su procjene. Mi imamo konkretan podatak koliko je korisnika najniže mirovine. Mi smo i u ove izmjene i dopune zakona čuli ste i zastupnika Hrelju isključili i prihodovni i imovinski cenzus i nismo uključili, dakle u korištenje dijela osobne imovine inozemne mirovine. Dakle, mi i te podatke nemamo. Dakle, nije da su korisnici najnižih mirovina uvijek, a moguće da su najčešće uvijek u riziku od siromaštva. Što se tiče, dakle Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje to sam vam i jučer, dakle odgovorio. Što se tiče kapitalizirane štednje, dakle fondovi se moraju igrati poduzetnika. To im je i zakonska dužnost da kapitaliziraju naše uplate, doprinose iz drugog stupa. Ali nije sigurno da ljudi gube novac iz razloga što po svim izvještajima, dakle kapitalizirana štednja se oplodila i puno veći su iznosi isplate mirovina, nego uplate doprinosa.
Hvala. Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Svi znamo da je odlazak u mirovinu izrazito stresan za svakog čovjeka osim psiholoških i nekakvih drugih problema koji se javljaju svakako je jedan od egzistencionalnih problema, jer isto tako znamo kolika god bila mirovina ona sigurno je manja od plaće, odnosno prihoda koji su do tada građani imali. Ja pogotovo, pogotovo je stresno gubitak bračnog supruga i ugroženi su od siromaštva posebno staračka samačka domaćinstva. A ova Vlada, a ja se na neki način želim sada i u ovoj replici zahvaliti inicijatoru izmjene ovog zakona i projekta i Vladi koja je to prihvatila, a to je da po prvi puta u Hrvatskoj će biti omogućeno korištenje dvije mirovine odnosno jedna mirovina, dio mirovine i to je jedan značajan poduhvat. Ono što ovaj zakon još donosi, ja bih volila da taksativno pojednostavljeno još pobrojite radi građana da to i uoče.
Poštovani ministar Piletić.
Pa evo, dakle ništa drugo nego slažem se sa izjavom kolegice Murganić. Naravno da je Vlada i kroz svoje strateške dokumente i kroz NPO, ali i u suradnji sa zastupnikom Hreljom odlučila da idemo u ovakve izmjene i dopune zakona, da ojačamo obiteljske mirovine i tu smo već, dakle taksativno sve nabrojili. Dakle, povećavamo obiteljske mirovine za više od 130 000 korisnika, za više od 150 mogućnost korištenja obiteljske i osobne mirovine i naravno više od 280 000 korisnika najniže mirovine u Hrvatskoj.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa predsjedavajući, poštovani gospodine ministre. Kao prvo čestitam, vi ste jedna mlada zvijezda na hrvatskom političkom nebu. Mislim da ste trenutno sudeći po skupini vaših fanatičnih obožavatelja popularniji od Petra Graše i Gibonija zajedno. No, ovo ovdje o čemu pričamo, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas govorim! Čini mi se da je ovo jedan politički zakon, premda je njegov cilj dobar i pozitivan vidjeli smo prije nekoliko dana da je jedan zakon povučen iz procedure, a onda ste vi čini mi se vrlo vješto u vašem ministarstvu baratajući copy paste uredbama u Microsoft word programu donijeli ovaj Zakon kao vaš, na čemu iskreno čestitam. No, dozvolite da vas pitam. Na pitanje poštovanog zastupnika Lalovca niste precizno odgovorili. Ako to nije 30 kuna, koliko će to povećanje za one sa najnižim mirovinama točno iznositi? Imate li izračun, recimo, za početak iduće godine? A vama poručujem samo, miiir.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Dakle, nikad ne popularnost nikakva nije zanimala. 20 godina sam u, na političkoj sceni Hrvatske, ponajviše dakle lokalne razine, dobivao povjerenje svojih sugrađana, ako sam mogao nešto odraditi, odradio sam, ako nisam, svima nam kad-tad jednom dođe kraj. Što se tiče dakle konkretnog broja, nema konkretnog broja. Nema 30 kuna. Kao što nema ni 250 ili 510, rekli smo prosječno. Dakle najniža mirovina se računa aktualnom vrijednošću mirovine puta godine staža. Vi imate najniže mirovine koje iznose 1090 kuna i imate najniže mirovine koje iznose gotovo 3000 kuna. Dakle računajte, puta 1,5% puta usklađivanje koje će doći sada s 1.7. Ukoliko su korisnici nekih drugih mirovina, rekli smo, obiteljskih 10, ukoliko koriste dio obiteljske, još plus 27% na [[Upadica: Hvala.]] svoju osobnu.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani ministre Piletiću. Ja svakako pozdravljam nastavak mirovinske reforme i kroz ovo povećanje obiteljskih mirovina i najnižih mirovina i smatram to hrabrim i reformskim iskorakom, a posebice u svjetlu svih okolnosti u kojima se nalazimo. E sada, ono što želim naglasiti jest da je mirovinskom reformom iz 2018. g. omogućen dodani staž od 6 mjeseci za majke i posvojiteljice, čime one u konačnici imaju 2% veću mirovinu po djetetu. Ono što ja vas želim pitati jest koliko je unaprijeđen položaj žena i njihova socijalna sigurnost kroz mirovinski i ostale sustave i što je tu generalno sveobuhvatno sve napravljeno? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Burić, hrabar je reformski korak. Ništa drugo nego nastavak reforme ove Vlade u poboljšanju dakle mirovinskog sustava. I 2019., ponavljam, bila je reforma mirovinskog sustava, 2021., sada idemo na 2022. s primjenom od 1. siječnja 2023. i s time ne stajemo. Nastavljamo i dalje promišljati o održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava. Što se tiče dakle dodanog staža za majke i posvojiteljice, dakle Vlada je također, predložila, Sabor je usvojio 2019., za dakle svako dijete na izračun mirovine ide još dodatnih 2%. Dakle i time je unaprijeđen sustav dakle mirovinski, posebice kad govorimo o ženama i isto tako i ovim Zakonom obuhvatili smo zapravo najveći broj korisnica mirovina, dakle žena, s obzirom da su korisnici obiteljske mirovine u pravilu [[Upadica: Hvala.]] 93% žena.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovani ministre. Ma zanima me negdje otprilike, prema nekim podacima imamo nekih 400 tisuća umirovljenika koji primaju mirovinu ispod one granice siromaštva kada se to kumulativno zbroji unutar 12 mjeseci pa me zanima da li imate konkretan ili barem okviran podatak koliki broj umirovljenika će se izdići iznad te granice siromaštva ovim izmjenama mirovinskog sustava?
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Dakle ponavljam, mirovinski sustav osiguranja je rezultat naravno mirovinskog staža i kada govorimo o manjim primanjima, najnižim mirovinama, rezultat je to zapravo rada. 30 godina je zaista prosječni staž koji je vrlo nizak. Ako gledamo samo ovu godinu, dakle taj staž za prve korisnike iz 2022. već sad je u prosjeku 34 godine. Mi očekujemo da će ukoliko gledamo samo ovaj dio obiteljske i obiteljske mirovine obuhvatiti dakle više od 213 tisuća naših umirovljenika. To su značajni prihodi ukoliko govorimo samo ovo povećanje obiteljske od 10%, to vam je u prosjeku 250 kuna, ukoliko govorimo o prosjeku korištenja dijela obiteljske mirovine, to vam je ona više od 510 kuna mjesečno. Dakle mi ćemo vidjeti tek kad se podnesu zahtjevi koliko ih se vratilo u osobnu, koristi dio obiteljske i koliko [[Upadica: Hvala.]] će ih nastaviti koristiti obiteljsku mirovinu. ...
Upadica: Poštovana zastupnica Marić./...
Onda možete dobiti konkretne podatke.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, nešto ste i usmeno objasnili, a i piše u čl. 21, da će se do kraja 2023. moći podnijeti zahtjevi, ali će se retrogradno priznati, je li, od 1.1.2023., dakle rekli bismo da je dovoljno vremena da se ljudi informiraju i da podnesu zahtjeve. Koliko sam malo gledala različite izračune, ima tu svakakvih varijanti, znači ljudi će si morati praktički izabrati što im je povoljnije i predati zahtjev. Međutim, ima puno naših građana koji zaista žive u lošim životnim uvjetima, nemaju ni televiziju ni telefon, dakle, ne znam kako ćete doprijeti do njih i kako ćete ih informirati, na koji način ćete ih, ne znam, je li ćete neke brošure slati pa preko pošte ili kako ste naumili doći do tih ljudi koji zaista ne mogu biti informirani ovim redovnim putem? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Nisam u uvodnom dijelu rekao, dakle 2 prava, povećavanje obiteljske mirovine na 10% ide automatizmom, rješenjem HZMO-a, ne podnose se nikakvi zahtjevi nego se mirovinski faktor uvećava za 10%, ne treba nikakvih prijava, zvanja, izračuna, nego se to rješava automatizmom, kao i povećanje najnižih mirovina. Ovdje govorimo o modelu u korištenju dijela obiteljske mirovine gdje zaista korisnici moraju izračunati što im je povoljnije, stoga smo i dali poprilično duži rok nešto što je dosad zakonom bio predviđen, dakle da koristeći pravo na taj dio mogu koristiti od 1. siječnja 2023. sve da podnesu zahtjev zadnjim danom te iste godine. Istu stvar smo omogućili i za oni koji možda to eventualno ne učine do 31.12. da onda nakon toga datuma kad podnesu zahtjev mogu dobiti dio obiteljske mirovine unazad [[Upadica Reiner: Hvala.]] HZMO će početi nakon prvog čitanja provoditi aktivnu kampanju [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] nitko tko ima pravo neće biti zakinut [[Upadica Reiner: Hvala.]] i to treba [[Upadica Reiner: Hvala.]] odradit HZMO.
Hvala ministre moramo se držati vremena. Poštovana zastupnica Grba Bujević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Ove promjene koje se predlažu one će sigurno unaprijediti položaj i proširiti materijalna prava naših umirovljenika. Iz programa NPOO-a kao nastavak reforme zapravo je predviđeno ovo što se sada tu predlaže, a ja vas molim da vi onako za sve ljude kažete što će to i za koji broj ljudi točno donijeti dobro?
Poštovani ministar Piletić.
Pa evo hvala kolegice Grba Bujević. Dakle, već sam spomenuo, tri prava za, dva prava za obiteljske mirovine dakle svi koji imaju pravo na obiteljsku mirovinu znaju što to za njih znači da iskoriste povećanje od 10% ili da koriste svoju osobnu mirovinu uz mogućnost korištenja pripadajućeg dijela obiteljske mirovine u iznosu od 27%. Međutim, nisu samo to izmjene i dopune ovoga zakona, vidjeli ste da smo izuzeli obiteljske mirovine koje primaju djeca umrlog osiguranika iz ovrhe želeći na taj način omogućiti isti standard svima koji su izuzeti od ovrhe, da smo uz ovdje prisutne u zakonu djelatne vojne osobe, policijske službenike, osobe koje rade na razminiravaju dodali i profesionalne vatrogasce da također mogu koristiti i mogućnost punog radnog vremena uz primanje pola mirovine ili da koriste pola radnog vremena uz primanje pune mirovine s obzirom da ih zaista treba na tržištu rada.
Poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, jedna od triju promjena koje ovaj zakon donosi je dakle povećanje obiteljskih mirovina za 10%. nekoliko puta ste danas rekli doduše neprecizno da se sve obiteljske mirovine povećavaju za 10% kroz dizanje mirovinskog faktora, to međutim nije točno. Mi dižemo obiteljske mirovine za 10% sve osim za onu kategoriju osiguranika koji primaju obiteljske mirovine gdje je u pitanju četri i više korisnika. za četri i više korisnika mirovinski faktor je bio 1 i ostao je 1, e sad ovo se meni čini onda baš naopakim jer ako obiteljsku mirovinu prima obitelj gdje je četri i više korisnika onda je jasno da je tamo socijalna situacija najteža. I sad dolazimo dakle ovim izmjenama i dopunama zakona u situaciju da brinemo o obiteljskim mirovinama svih drugih samo ne onih koji su zapravo najugroženiji. Možete li to komentirati molim vas.
Poštovani ministar Piletić.
Pitanje je jesu li oni najugroženiji, ali vi ste u pravu, dakle ne dižemo svima dakle četri s obzirom da su oni imali, ali mi dižemo mirovinski faktor za korisnike obiteljske mirovine s tri dakle koji su do sad imali 0,9 na 0,1. Ok prihvaćam i ovu vašu sugestiju, dakle ne dižemo ovima koji su do sad četri ili više korisnika obiteljske mirovine s tim da su oni do sad imali najpovlašteniji faktor od 1% da. … [[Upadica se ne razumije.]] Jesu, da tu ste u pravu, da.
Poštovani zastupnik Okroša. Hvala. Nemojmo tako komunicirat. Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Koji su uvjeti za ostvarivanje dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu i tko to sve može ostvariti? Dakle, evo konkretno pitanje.
Poštovani ministar Piletić. Molim vas možemo se malo utišati? Mislim svojedobno se ometalo druge govornike, adje pustimo sad da i ministar i ostali svi zastupnici imaju svoj mir. Tko ih neće slušat ne mora bit ovdje jel. Izvolite ministre.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo već sam i u uvodnom obrazloženju rekao, dakle uvjeti za korištenje dijela obiteljske mirovne zastupniče Okroša su da udovica odnosno udovac mogu ostvariti ovo pravo kada navrše 65 godina života. Znamo koji su uvjeti za obiteljsku mirovinu, ništa se u zakonu nije promijenilo tko sve ima pravo na obiteljsku mirovinu, ali za dio obiteljske mirovine korisnik može biti samo preživjeli član bračne zajednice da je jedini korisnik obiteljske mirovine i naravno da ispunjavanje uvjete za stjecanje obiteljske mirovine u trenutku smrti supružnika, to je već sada propisano u zakonu. Dakle i rekli smo limit maksimalan iznos kumulativa 80, aktualne vrijednosti mirovina najniži dio obiteljske mirovine tri AVM-a.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani ministre, jučer ste na odboru rekli da paralelno zapravo sa ovom reformom koja se sad … odnosno ovim dijelom reforme koja se ovdje provodi da ćete zapravo zajedno sa Svjetskom bankom napraviti analizu sustava da bi se dalje mogao unapređivati, a i danas ste u svom izlaganju rekli da ste već poslali pozive za formiranje radne skupine koja bi trebala napraviti analize. Ja bih vas molio ako nije problem da nam ovdje pobrojite faktore koje ćete analizirati u budućnosti sa Svjetskom bankom i sa tom radnom skupinom da znamo da li su tu svi faktori? Trebamo li mi reagirati i predložiti još neke faktore koje biste možda trebali analizirati da se dobije kvalitetniji sustav?
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Pa dakle, kompletno se analizira hrvatski mirovinski sustav trostupni, dakle ne samo na temelju mirovina koje se isplaćuju putem Zakona o mirovinskom osiguranju nego i 2. i 3. stup obuhvatit će analiza upravo ovo što sam rekao dakle statističke podatke, prosječni vijek trajanja mirovinskog staža u Hrvatskoj, adekvatnost mirovina, najniže mirovine, stopa usklađivanja mirovine dakle svi faktori koji utječu na hrvatski mirovinski sustav bit će analizirani s obzirom da je proteklo 20 godina od uspostave ovakvog trostupnog mirovinskog sustava. Dakle, s obzirom na činjenicu da samo u proteklih pet godina jest iznos doprinosa za isplatu mirovina sa 53% koliko dakle nas se koristi za isplatu mirovina dosegnuo iznos od 61%, ostatak naravno se plaća iz državnog proračuna iz poreznih sredstava, dakle to je isto nešto za analizu koliko je dakle sustav doprinosa također adekvatan.
Hvala. Poštovani zastupnik Karlić.
Hvala. Poštovani ministre, pa evo predloženim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju i vi kao ministarstvo i vlada i Zavod za mirovinsko osiguranje šalje jednu jasnu poruku da u okolnostima ove strašne krize energetske, a i prehrambene koja se može dogodit, da vlada želi osigurati nekakvu socijalnu sigurnost i upravo umirovljenicima s ovim najnižim mirovinskim primanjima nekako smanjit taj rizik od siromaštva i pomoći uz razne ove druge socijalne mjere. A možda ono što bi bilo važno još jedanput naglasiti za umirovljenika koji možda, kojima možda nije jasno jer je dosta ovog se ovdje mijenja, koje će se obiteljske mirovine povećat za 10%, da li samo mirovine koje se ostvaruju prema Zakonu o mirovinskom osiguranju ili po drugim propisima i da li korisnici trebaju podnosit zahtjev Zavodu za mirovinsko osiguranje da bi ostvarili ovo povećanje obiteljske mirovine? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Dakle sve obiteljske mirovine idu na povećanje ovih faktora, dakle sa 0,70 na 0,77 i dakle razmjerno do faktora 1,0, dakle sve obiteljske mirovine i po Zakonu o mirovinskom i po posebnim propisima i tu sam već nekome od kolega odgovorio dakle da nema potrebe podnošenja dakle nego mirovinski faktor od 1. siječnja ulazi u formulu za izračun mirovina i svi korisnici obiteljskih mirovina dobivaju mirovinu po novom izračunu.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre, dakle sve ono što su određene poboljšice vi dobro znate da mi u ovom saboru prihvaćamo. Problem mirovina je problem koji neće riješiti ni ovaj zakon, dakle i svjesni smo toga. Kad imate milijun i 200 tisuća umirovljenika, a kad je manje od 30.g. mirovinskog staža da je tu problem zaista velik i ovo je samo jedna od mjera koja će nešto malo poboljšati, ali neće do kraja riješiti, a naravno da su oči svih umirovljenika uprte u ovu raspravu jer ih zanima i svako i svaka poboljšica i svako povećanje. Ali ono što mene zanima je slijedeće, dakle mi imamo kad je riječ o mirovinama otprilike 17 propisa, ja sam ih tu izvukla, 17 propisa po kojim se isplaćuju mirovine. Nema potrebe da ih posebno nabrajam, vi ih jako dobro znate, ali 17 različitih propisa. Da li je ikad razmišljeno da se svi oni stave pod nekakav zajednički nazivnik i u zajedničku priču jer sve dok je tako mi ćemo i dalje imati probleme, ići iz problema u problem, hvala lijepo.
Hvala. Poštovani ministar Piletić.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, dosad koliko ja znam dakle nije razmišljeno da se svi, sva ova prava iz mirovinskog sustava kroz 18 kategorija mirovina koliko ih u Hrvatskoj ima stavi pod jednu kapu, ali rekao sam hrvatski mirovinski sustav nakon 20.g. funkcioniranja, nakon izmjena iz '99. s primjenom 2002. ide u temeljitu analizu, pa vjerujem da će i ovo biti jedno od pitanja koje treba razmotriti.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, o ovoj temi, ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju već se duže vrijeme priča, a pogotovo naše umirovljenike na selu ta tema zanima jer istina Bog na selu su najniže mirovine. Evo unazad mjesec dana kako hodam kroz selo zaustavljaju me pojedini umirovljenici, a onda me posebno jedna umirovljenica zamolila jer prati sjednice HS da pitam da kakvu će oni imat povišicu i da li se može čemu nadati, konkretno ona ima mirovinu od pokojnog muža koju prima unazad 5.g., iznosi 1.700 kuna, kolko se može čemu nadati i šta mora podnositi i odnijeti i poduzeti koje mjere da bi došlo do nekog postupka? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Ukoliko koristi kolokvijalno mirovinu od muža dakle gospođa je korisnica obiteljske mirovine. Njoj dakle s 1. siječnjom ukoliko HS prihvati ovaj zakon mirovina će porasti za 10%, dakle obiteljska mirovina će porast za 10%. Ukoliko gospođa ima pravo i na svoju osobnu mirovinu ako ima mirovinski staž ili je ovaj bila dakle osiguranica možda postoji mogućnost da se ona konzumira i svoju osobnu mirovinu, a ukoliko bi onda koristila osobnu mirovinu trebalo bi joj biti isplativije da onda njezina osobna plus pripadajući dio obiteljske bude veći nego što je sada njezina obiteljska odnosno mirovina koju prima od pokojnog preminulog supruga.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, možemo pozdraviti ovo minimalno povećanje najniže mirovine, kao i mogućnost korištenja dijela mirovine preminulog bračnog odnosno izvanbračnog druga uz osobnu mirovinu, no trebalo bi svakako ukazati na nedorečenost u dijelu propisivanja dodatnog uvjeta, a to je znači dob od 65.g. preživjelog bračnog/izvanbračnog druga, pogotovo ako uzmemo u obzir da je dob odlaska u mirovinu za žene u 2023.g. 63.g. i 3 mjeseca. Nije logično po tome da ona još mora čekati 2.g. da bi ostvarila obiteljsku mirovinu, o čemu je bilo i komentara u javnom savjetovanju. Evo, koji je vaš odgovor povodom… [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Dakle ovo je dodatno pravo koje dosad u mirovinskom osiguranju nije postojalo. Ukoliko bismo mi ovaj limit od 65.g. do kad se zapravo prihodi mogu steći radom, dakle primanjem plaća, sudjelovanjem na tržištu rada, spustili na prag obiteljske mirovine, to može vam doći i do 50.g., samim time bismo onda odustali od ovog našeg cilja da idemo ka povećanju prosječnog vijeka trajanja mirovinskog staža, dakle do 65.g. najnormalnije se može stjecati prihode putem rada i zbog toga je ovaj limit na dio korištenja obiteljske mirovine od 65 godina kako ne bismo imali dakle povećani broj zahtjeva da sada netko odlazi u prijevremenu starosnu mirovinu, što nikom nije naravno, u interesu.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Svakako treba pohvaliti Prijedlog zakona jer mislim da je potrebno naglasiti da u ovom Zakonu je predloženo omogućavanje korištenja dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu. Značajan iskorak u mirovinskom sustavu jer to do sada nije bilo moguće. Pa moje pitanje vama glasi, na koji način se može ostvariti dio obiteljske mirovine uz osobnu imovinu i treba li podnijeti zahtjev za HZMO-u? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo kolegice Dreven Budinski. I na to pitanje sam već dijelom odgovorio. Dakle uvjeti su jasni, 65 godina navršenoga života, ukoliko se ima pravo na obiteljsku mirovinu temeljem dakle smrti supružnika, podnosi se zahtjev HZMO-u za izračun povoljnijeg modela mirovine. Na taj način i omogućavajući da te prijave i informativni izračuni u HZMO-u mogu trajati čitavu 2023. g., također smo predložili izmjene i dopune ovoga Zakona na način da zaista svi, ali zaista svi iskoriste to pravo vi za vi svih ovih komentara koje smo čuli, netko nije informiran, ne prati Sabor, ne čita dnevni tisak, ne gleda informativni program, da zaista i u suradnji s HZMO-om da dođe do svakog mogućeg korisnika ovoga prava.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Zahvaljujem poštovani ministre. Zanima me što u slučaju da je korisniku za vrijeme zaposlenja bila obustavljena ranije priznata prijevremena starosna mirovina? Može li mu se smanjiti i tzv. penalizacija ovisno o razdoblju obustave mirovine? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Piletić.
Pa to nije u prijedlogu ovih izmjena i dopuna Zakona, mi i dalje smatramo da je penalizacija prijevremeni odlazak u mirovinu još uvijek niska i niža u odnosu na nekakav europski prosjek i da nikako ne bi trebali ići s ciljem smanjenja penalizacije koji zaista su minimalni postotni poeni na svaki mjesec ranijeg umirovljenja.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Već ste u svom uvodnom izlaganju spomenuli mogućnost dakle da korisnici mirovina mogu biti također, u radnom odnosu. Taj krug, dakle korisnik, odnosno umirovljenika koji uz primanje svoje mirovine radi nekoliko puta proširen, zadnji put prošle godine kada su zapravo korisnici imali mogućnost od 1. kolovoza 2021. g. dakle raditi do 4 sata uz to da mogu dakle koristiti svoju mirovinu. Sada i ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju se zapravo taj krug proširuje pa ako možete ukratko odnosno malo podrobnije objasniti na koga se to odnosi. Hvala lijepa.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Habijan. Dakle svi korisnici starosne mirovine dakle mogu koristiti svoju mirovinu i raditi, još biti prisutan na tržištu rada 4 sata. 2021. ovaj Sabor je donio izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju gdje je to pravo proširio i na korisnike obiteljske mirovine koji su dotad bili zakinuti. Dakle ukoliko netko koristi obiteljsku mirovinu, dosad je imao faktor 0,70, dakle umanjenu mirovinu nešto što je primao preminuli član bračne zajednice. Sada od 2021. i oni dakle mogu dakle raditi 4 sata. Dakle mi smo proširili taj broj umirovljenika koji mogu uz primanje mirovine raditi. Smatramo to i dalje u suradnji evo i sa sindikalnim udrugama proširivati, ali vrlo je važno napomenuti činjenicu da je od 2016. kad smo imali svega 4 tisuće umirovljenika koji su radili, mi smo danas došli do brojke od 22 800 umirovljenika koji paralelno i rade i primaju mirovinu.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa ravnateljicom. Svjesni trenutka u kojem se nalazimo kao država i kao društvo, prije svega vezano za inflatorni pritisak koji pogađa sve nas, a time i naše najranjivije skupine u koje svakako ulaze i naši umirovljenici, točnije, 1,23 milijuna korisnika mirovina. Moje pitanje se odnosi na predloženi limit. Konkretno, zašto je predloženi limit napravljen na način 80 vrijednosti aktualne mirovine, odnosno zašto osobna mirovina i dio obiteljske mirovine ne može premašiti taj limit, odnosno zašto se recimo, nije moglo napraviti da limit bude fiksni, primjer, 7 tisuća kuna?
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Pa evo spomenuli ste inflatorne pritiske, limitiranjem dakle fiksnog iznosa ne bi bilo oportuno, posebice u ovakvim situacijama kada cijene i energije i hrane i svega dakle raste i zbog toga smo vezali ovaj limit uz aktualnu vrijednost mirovine. U hrvatskom mirovinskom sustavu vrijednost aktualne vrijednosti mirovine se mijenja svakih pola godine, dakle 1. siječnja i 1. srpnja. Svaki put dosad, dakle vrijednost, aktualne vrijednosti mirovine je rasla ovisno dakle o ovome modelu usklađivanja mirovina, dakle rastom AVM-a rastu i mirovine. Mi smo zbog toga i predvidjeli da ove limite vežemo uz aktualne vrijednosti mirovine jer oni svakih 6 mjeseci dodatno rastu. Ako uzmete prosječnu starosnu mirovinu s mirovinskim stažom od 40 godina koja iznosi, dakle 5 tisuća kuna, onda dakle ovdje korištenje osobne i dakle dijela obiteljske mirovine premašuje i taj iznos prosječne starosne s nekim tko ima 40 godina mirovinskog staža.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre. Svi se mi možemo danas složiti da naši umirovljenici teško žive. U Covid krizi i 2 teška potresa, oni su bili skupina koja je najviše zasigurno bila pogođena. Vlada je Covid i energetskim dodatkom to pokušala ublažiti i naravno, pomoći našim umirovljenicima. Ove današnje izmjene su predviđene naravno i programom ove Vlade. Ovo je, ovaj prijedlog zakona je hrabri iskorak zasigurno bolji način reguliranja isplate mirovina. Niti je toga pozitivnog što ovaj zakon donosi, ali je najbitnije naglasiti da se ovo povećanje odnosi na povećanje obiteljskih i najnižih mirovina, a sigurno da nećete stati na ovom. Što je sljedeći korak vas i vašeg ministarstva i Vlade kako bi naravno i nadalje pomagali našim umirovljenicima?
Poštovani ministar Marin Piletić.
Može i zastupnik potpredsjedniče. Pa evo već sam spomenuo, dakle mi ovim ispunjavamo svoje ciljeve iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Mirovinska reforma kao što sam već nekoliko puta danas rekao nije zacementirana stvar, nego ova Vlada već ide u treće izmjene i dopune zakona o mirovinskom osiguranju i na taj način pokušava naravno sukladno svojim financijskim mogućnostima odgovoriti na izazove i uz ovaj poboljšani model usklađivanja sada redefiniranje obiteljskih mirovina, povećanje za 10, korištenje dijela obiteljske mirovine za 27%. Ali već sam i kolegi Paviću rekao, dakle mi paralelno sa ovim procesom formiramo radnu skupinu za analizu kompletnog mirovinskog sustava. Bio je prijedlog, dakle i sindikata i Matice umirovljenika za boljim modelom, izračunom mirovina. Mi to kalkuliramo u suradnji sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje. I kao što smo išli sa 50, sa 50 na 70, 30 vjerujem da će ova Vlada do kraja mandata ponuditi novi model [[Upadica Reiner: Hvala.]] usklađivanja mirovina.
Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre, evo malo prije ste spomenuli Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Svi znamo da je taj Nacionalni plan oporavka i otpornosti čiju smo već prvu tranšu od 700 milijuna eura dobili bio uvjetovan nekakvim mjerama. Mjere koje vaše ministarstvo mora provesti su bili povećanje adekvatnosti mirovina kroz nastavak mirovinske reforme. Molim vas, u ovim izmjenama i dopunama mirovinskoga osiguranja koje smo mjere ispoštovali i da li ima nešto više od toga što smo u biti u ovome zakonu promijenili, a koje se nisu bile direktno određene kao zadata mjera iz Programa nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Hvala.
Hvala lijepo kolega Brkan.
Dakle, mi smo zapravo ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju ispunili sve kriterije iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti kroz ovu konkretnu mjeru za koju je bilo zaduženo Ministarstvo rada. I na taj način možemo reći da smo stavili plus kraj ovoga zadatka iz MPO-a. Međutim u MPO-u nije bio, dakle definiran postotak dijela obiteljske mirovine. Mi smo rekli da ćemo omogućiti korištenje dijela obiteljske mirovine uz onu osobnu. Mi imamo različitih europskih modela. Ukoliko krenemo samo kod prvih susjeda Slovenaca onda je postotak korištenja dijela obiteljske mirovine 15%. Zahvaljujući suradnji i podršci i dakle, zastupnika Hrelje i dakle ispunjavanju svih ovih naših ciljeva kroz NPO, a i s obzirom na sve ovo što smo rekli u Saboru da su hrvatske mirovine itekako pogodne za povećanje njihovih adekvatnosti, da idemo na puno veći postotak od 27%. Dakle, to je nešto što nije bilo predviđeno NPO-om, ali evo.
Zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju isti status kao i policijski službenici i ovlaštene službene osobe i djelatne vojne osobe postižu i profesionalni vatrogasci. Što to znači? Da im se ovim izmjenama i dopunama zakona omogućava da, dvije mogućnosti da rade pola radnog vremena i primaju punu mirovinu ili da rade puno radno vrijeme i primaju pola mirovine. Stoga pozdravljam između ostalog i ovu formulaciju u zakonu i ovaj prijedlog zakona s obzirom na to da vatrogasci rade izuzetno složen posao ne samo da gase požare i spašavaju ljude i imovinu, nego interveniraju u situacijama različitih ugroza, elementarnih nepogoda, interveniraju u prometnim nezgodama i još mnogim brojnim sličnim situacijama. Stoga podupirem ovakvu formulaciju o izmjenama i dopunama u zakonu i molim vaš komentar. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Dakle, profesionalni vatrogasci kroz ove izmjene i dopune zakona se izjednačavaju sa djelatnim vojnim osobama, policijskim službenicima, osobama koji su radili u osiguranju, osobama koji su radili u procesu razminiranja sada dakle im pridružujemo vatrogasce. Oni su i do sad mogli s obzirom na njihov beneficirani radni staž otići u starosnu mirovinu, raditi 4 sata. Međutim, nisu imali mogućnost kao i svi ovi ostali da oni zaista s obzirom na njihovu dob i želju da budu aktivni, da rade, rade zapravo 8 sati izvan sustava vatrogastva, a da primaju pola mirovine. Na taj način smatramo da još jedna nepravda upravo vatrogascima u ovo ljetno doba kada su itekako na terenu i daju svoj doprinos i više nego pozitivan.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani ministre što se tiče povećanja obiteljskih od 10% ono će ići automatizmom kao i ovo povećanje najnižih za 1 i pol posto. Međutim kod ovog priznavanja praktički novog prava na dio obiteljske mirovine tamo gdje je za korisnika to povoljnije na dio obiteljske uz osobnu. Mislim da bi trebalo pronaći neki model da se svi naši umirovljenici kojima bi to bilo povoljnije ipak na vrijeme upoznaju da na to imaju pravo, tako da se nadam da ćete naći neki model kako doći do svakog od njih. Da li je to dopis od HZMO-a koji će otići čim zakon stupi na snagu prema svakom od njih ili nešto drugo, ali molim da se to svakako učini. I isto tako kako bi oni mogli na vrijeme zatražiti izračun i podnijeti pravo, jer znam da se pravo priznaje od prvog sljedećeg u mjesecu od dana podnošenja zahtjeva, pa kako oni ne bi izgubili puno vremena od trenutka priznavanja prava. Znači oni neće svi dobiti od 1.1. sljedeće godine, tako da evo molim da se tu vodi obzira o tome. Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Suglasan, dakle nema što nego HZMO dobit će zadaću i medijske kampanje, oni se već pripremaju, formiraju timove koji treba naravno sve interne procese uskladiti da bi ovo pravo svaki korisnik mogao vrlo brzo i realizirati i ostvariti. Prema tome da, bit će to zadaća, bit će to ogroman posao, ali timovi u HZMO-u već se na taj izazov pripremaju, dakle i zbog toga i jesmo rekli bez obzira kada u 2023. podnijeli zahtjev nakon izračuna vi ćete ostvariti mirovinu od 1. siječnja '23., a svi koji bi kasnili ili ne bi u tom zadanom roku ovaj podnijeli zahtjev za dio obiteljske mirovine onda će ostvariti mirovinu prvog, prvog dana slijedećeg mjeseca, 6 mjeseci retrogradno.
Poštovani zastupnik i potpredsjednik sabora Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, evo ja čestitam za ovu reformu jer je vrlo važna i kolegi Hrelji koji je borac za ova prava, ali primarno sam se javio zahvalit vam za ovo što ste prihvatili inicijativu vatrogastva, hrvatskih vatrogastva, da se ispravi ova nepravda i da i vatrogasci budu uz policiju i vojsku i imali ista prava. Čestitam i vama mladi ministre jer ovaj se vidi da, ovo je nama drago kad neko od zastupnika postane ministar i odma zna … [[Govornik se ne razumije]] posao što se vidi da je to iskustvo iz lokalne uprave i da tu kao uspješan gradonačelnik ste se odmah uhvatili u probleme sa ovim reformama, a vidi se i utjecaj sv. Josipa koji je bio na zakletvi tako da sve se to složilo i ja čestitam i nadam se da ćemo proć jednoglasno.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ačkar.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Piletić, prvenstveno evo kao i dosadašnji rad otkada ste preuzeli zahtjevno resor ministarstva moram pohvaliti kao i ove izmjene zakona koje su sada pred nama tako da prema važećem zakonu korisnik mirovine ne može u mirovinskom osiguranju na temelju generacijske solidarnosti koristiti dvije mirovine već samo onu koja je za njemu povoljnija, prema dosadašnjem zakonu. Zašto predlažete korištenje dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne, starosne, prijevremene starosne ili invalidske mirovine u slučaju smrti supružnika i ono što je najbitnije da li se uvijek ide na pravo povoljnijeg korisnika koji je najbitnije u ovome slučaju, a to su ti umirovljenici? Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Pa evo dakle i prije ovih izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju prethodila je dakle temeljita analiza adekvatnosti obiteljskih mirovina i dakle uviđeno je da u tzv. ekonomiji obujma u slučaju smrti supružnica dakle kućanstvo ostaje bez gotovo polovice prihoda. Na taj način dakle zaista evo i kroz solidarnost i ono što si i supružnici kažu i u dobru i u zlu zapravo na ovaj način omogućavamo da taj pad kućnih prihoda se donekle ublaži sa mogućnošću korištenja i dijela obiteljske mirovine i upravo zbog toga smo i predložili izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju i naravno da svi oni koji su obuhvaćeni ovim izmjenama i dopunama zakona da imaju pravo na povoljniju mirovinu i ja vjerujem da će ju itekako iskoristiti.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani ministre, jedna od najznačajnijih novina u prijedlogu Zakona o mirovinskom osiguranju je mogućnost da udovac ili udovica mogu koristiti dio mirovine preminulog bračnog ili izvanbračnog druga. Hrvatski mirovinski sustav do sada nije poznavao tu mogućnost i nije je predviđao i upravo je to nešto što treba pozdraviti jer se na taj način povećava prihod umirovljeničkih samačkih domaćinstava. Jedan od uvjeta je i navršenih 65.g. života preživjelog bračnog supružnika ili bračnog druga. Ta dobna granica je svakako potrebna i zbog toga kako ne bi došlo do poticanja na prijevremeno umirovljenje umjesto ostanka u svijetu rada potencijalnih korisnika obiteljskih mirovina, naročito u ovo vrijeme dok imamo problema s pronalaskom radne snage, pa vas, molim vas da prokomentirate tu dobnu granicu. Hvala.
Poštovani ministar Piletić.
Pa evo mislim da sam to prokomentirao već sa kolegicom Iljkić Vlašić, dakle obiteljske mirovine su jedno, ukoliko netko želi koristiti obiteljsku mirovinu sukladno postojećem zakonu on može, znamo koje su dobne granice, znamo tko sve može biti korisnik obiteljske mirovine, dakle i bračni supružnici i djeca i roditelji ako je preminuli skrbio o njima, prema tome dakle čitav je dijapazon ljudi koji mogu koristiti obiteljsku mirovinu. Ali na ovaj način kada netko ostaje bez bračnog supruga ili supruge, kada dođe u one godine kada zaista bi trebao ići u mirovinu i biti korisnik i uživati u zasluženome onda dodajemo nakon tih 65.g. i dio obiteljske mirovine, sve dotad naravno da se prihodi mogu osigurati na, na, dakle iz izvora plaće odnosno nesamostalnim radom.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, danas smo svašta čuli tu, da su ovo samo vatrogasne mjere iako znamo da samo u narednoj godini ćemo izdvojiti dodatnih milijardu i 217 milijuna kuna. Čuli smo da se ništa ne mijenja i ništa bolji status neće biti ženama iako znamo da preko 94% žena upravo su korisnice obiteljskih mirovina, a one se povećavaju. Međutim, malo toga je rečeno što ove zakonske izmjene donose obrtnicima. S obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske županije gdje je preko 60% poslovnih subjekata su obrtnici, od njih preko 65% se odnosi na uslužne djelatnosti, zanatstvo, ugostiteljstvo i turizam, a znamo isto tako da su protekle godine bile obilježene brojnim mirovanjem i privremenim obustavama, a ove zakonske izmjene se odnose na to, pa bi molila da malo pojasnite što će se njima promijeniti ovim zakonom.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo. Pa zaista evo nekako smo se uhvatili svih obiteljskih mirovina, zaboravili smo spomenuti da je ovo također jedna od važnih izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Imate situacije da su obrtnice u statusu mirovanja, da su ili na porodiljnom ili rodiljnom dopustu, a obvezen su s obzirom da su upisane u registar plaćati doprinose. Na ovaj način kao iz radnog odnosa omogućavaju se obrtnicima i osobama koje samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost stavljanje u mirovanje svog radnog statusa na način da im zaista se ne uplaćuju doprinosi odnosno da oni sami sebi ne uplaćuju doprinose u koliko imaju potrebe za ili privremenom obustavom ili mirovanjem djelatnosti. Dakle, na taj način reguliramo i njihov status kao iz svakog radnog odnosa.
Hvala. Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre. Već je tu puno toga rečeno, ali nekako oporba kroz stanke, a i kasnije kroz repliku htjela je reć podržat ćemo ove izmjene jer donose povećanje mirovina, ali to povećanje sve će vam pojest inflacija. Tu treba naglasit da to ustvari nije točno jer upravo za to da inflacija ne pojede mirovine služi usklađenje koje ide dva puta godišnje 1.7. i 1.1., a ovo povećanje koje će bit za obiteljske mirovine od 10% je stvarno povećanje od 10% gdje će taj ko dobiva tu mirovinu kad bude povećano za 10% stvarno moći za 10% više i kupit kao i za ove najniže mirovine gdje ide povećanje od 3% u dva navrata. Mislim da je to bitno još jednom naglasiti.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa gledajte svi se mi borimo sa inflacijom koju nitko nije očekivao, uzimajući u obzir da nitko nije mogao predvidjet što će sukob dviju najvećih europskih zemalja generirati i u gospodarstvu, a samim time onda i u cijenama. Međutim, da nije inflacija niti je pojela niti će pojest ovo kompletno usklađivanje iz razloga što mi kroz ovaj mandat pratimo da su prosječne mirovine povećane za nešto više od 20%, da je ovaj model usklađivanja puno povoljniji nego opet neke naše zemlje u susjedstvu. Italija nema usklađivanje dva puta godišnje, mi ipak imamo usklađivanje mirovina dva puta godišnje, naravno analizirajući porast cijena prethodnog razdoblja u odnosu na ono prethodno razdoblje prije ovoga koji se promatra. Prema tome, to jest jedan dobar model, naravno da može biti bolji, ha naravno da i ove sve izmjene koje smo predložili ne možemo reći da će inflacija sve pojesti, a i ako treba ponovno [[Upadica Reiner: Hvala.]] naglasiti da upravo zbog svega toga vlada i ide u reformu [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] mirovinskog sustava kako bi povećala prihode ljudima u ovim osjetljivim trenucima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Fabijanić.
Poštovani ministre, iskoristit ću ovu repliku za ono što ste sada izgovorili jer prethodni kolege su već rekli moju repliku, a koja je vezana za ovu disproporciju što se tiče stjecanja uvjeta za obiteljsku mirovinu uz osobnu mirovinu. Naime, Italija ima usklađivanje jedanput na godinu, ima to i Njemačka, ali moramo znati da je kod njih de facto do jučer nije bilo inflacije jer su bili u eurozoni isto kao i Nijemci, s time da usklađivanje te mirovine se obznanjuje kad je riječ o Italiji u siječnju, a kada je riječ o Njemačkoj ona ide od 1.7., dakle imate prvo i drugo polugodište, čisto da.
Poštovani ministar Piletić.
Pa evo u pravu ste, dakle ni kod nas nije prije bilo inflacije s obzirom i na gospodarski rast i na usklađivanje mirovina. Vi vidite da su mirovine rasle u prosjeku imali ste nekoliko usklađenja od 2%, prije tri usklađivanja bilo je svega 0,5 dakle nisu to bili neki velik. Kad dođe do inflacije onda naravno da i postotak usklađivanja mirovina po ovoj formuli dva puta godišnje idu gore.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Poštovani g. ministre. U više navrata u vašem odgovoru na replike spominjali ste najniže mirovine, ja moram još jednom podcrtati da su one trostruko zaštićene jer postoje i niže od ovih najnižih. Postoje stare poljoprivrede mirovine koje su još niže prije 1999.g. dakle postavili smo im socijalno sidro da ta ako ima pravo na obiteljsku mirovinu da ta mirovina ne može biti manje od tri AVM-a, a to je u ovom trenutku 219 kuna uz ona dva druga, druge dvije zaštite koje ste već spomenuli u smislu da ovaj se ide 1,5% gore i da se određuje obiteljska mirovina od one u isplati, a ne od one koliko je ustvari realno uplaćeno doprinosa. Prema tome, mislim samo sam htio dopuniti da bude precizno i svima jasno.
Poštovani ministar Piletić.
Hvala na dopuni uvaženi zastupniče HRelja.
Hvala vam lijepo ministre. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Poštovani predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo HS-a na 23. sjednici održanoj 11. srpnja 2022.g. raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 308, sukladno čl. 83. poslovnika HS-a kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je kako je svrha ovog zakona redefiniranje važećeg modela obiteljskih mirovina te da će se povećati obiteljska mirovina za 10%. Nadalje, omogućit će se korištenje dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu. Povećanjem mirovinskog faktora za izračun visine obiteljske mirovine procjenjuje se da će obuhvatiti više od 130 tisuća korisnika. Također povećat će se ukupno mirovinsko primanje za korisnike starosne mirovine, prijevremene starosne mirovine i invalidske mirovine kada navrše 65.g. života, a kojima se u slučaju smrti bračnog odnosno izvanbračnog druga značajno smanjuje prihod pod uvjetom da njihova mirovina nije veća od propisanog limita koji se veže uz aktualnu vrijednost mirovine, omogućavanje kumulacije dijela obiteljske mirovine uz osobnu starosnu, prijevremenu starosnu i invalidsku mirovinu, ciljana je mjera kojom se nastoje zaštiti umirovljenici s nižim mirovinskim primanjima u samačkim kućanstvima. Predviđa se da će se ovom mjerom obuhvatiti više od 155 tisuća umirovljenika kojima će se povećati ukupno mjesečno mirovinsko primanje. Nadalje, uz redovno usklađivanje mirovina od 1. siječnja i 1. srpnja svake kalendarske godine dodatno će se postupno povećati i najniža mirovina za ukupno 3% zaključno do 2025.g. za više od 280 tisuća korisnika radi podizanja donje razine prava u mirovinskom osiguranju na temelju generacijske solidarnosti. Predstavnik predlagatelja je istaknuo kako će se predloženim mjerama postići veća razina socijalne sigurnosti, te smanjiti rizik od siromaštva za posebno osjetljive kategorije umirovljenika posebice onih s nižim mirovinskim primanjima. Također naglasio je omogućavanje isplate dijela obiteljske mirovine korisnicima starosne, prijevremene starosne ili invalidske mirovine, značajan iskorak u mirovinskom sustavu generacijske solidarnosti jer to prema važećem zakonodavnom okviru nije bilo moguće. Sukladno Zakonu o uvođenju eura kao službene valute u RH izmijenjene su i odredbe kojima se propisuju novčane kazne u eurima. U raspravi su iznijete slijedeće primjedbe i prijedlozi, kao i mišljenja. Suglasni su članovi odbora kako je nužno poboljšati materijalni položaj posebno osjetljive kategorije umirovljenika koji su izloženi riziku od siromaštva kada ostanu u samačkim domaćinstvima. Hvale vrijedno je povećanje mirovinskog faktora za izračun visine obiteljske mirovine, kao i uvođenje mogućnosti korištenja dijela mirovine preminulog bračnog odnosno izvanbračnog druga, a osobito u odnosu na žene starije životne dobi znači udovice koje čine najbrojniju skupinu korisnika. U raspravi je predlagatelj naglasio kako su ove predložene mjere proizašle iz NPOO-a kojim je Vlada RH preuzela obvezu osigurati adekvatnost plaća i mirovina. Također istaknuto je kako je sadašnja isplata mirovina pokrivena sa oko 60% uplata doprinosa, a u preostalom dijelu iz državnog proračuna, danas smo čuli da to je 61%, a da se ostalo plaća iz državnog proračuna. U raspravi je više puta naglašeno da je ovo tek prva faza reformi mirovinskog sustava, te da će se u suradnji sa Svjetskom bankom napraviti analiza sustava kako bi se dalje mogao sustav unaprjeđivati. Unatoč velikom rasponu u iznosima najnižih mirovina većina članova odbora smatra da su predložena rješenja pravična i solidarna. Nadalje, valjalo bi u budućnosti razmotriti i napraviti analizu siromaštva korisnika mirovine uzimajući u obzir i dohodovni imovinski cenzus. Iznijeto je mišljenje po kojem bi trebalo povećati doprinos za mirovinsko osiguranje za 1%, te da bi porez na sve oblike rada trebao biti iste visine. Na kraju rasprave suglasni su članovi odbora za predložene izmjene ipak pomoći najosjetljivijoj skupini umirovljenika da lakše prebrode ekonomsku krizu koja je zahvatila cijelu Europu. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 9 glasova za odlučio predložiti HS da donosi slijedeći zaključak: Prihvaća se prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 308., hvala lijepa.
Hvala. Sada otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a HSU-a i nezavisnih zastupnika poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Evo ispucali smo ono što je atraktivno, a sad ćemo pokušat u ime klubova govoriti ono što je bitno u sadržaju. Dakle ovo je doista i osobno mi je zadovoljstvo govoriti o ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju jer je to doista službeni početak jednog procesa koji bi 1. siječnja 2023.g. trebao donijeti puno dobroga našim umirovljenicima i to ciljanoj skupini, skupini korisnika obiteljskih mirovina. Nikako ne bih volio zbog teške situacije sa najnižim mirovinama zbog bolesti, starosti, usamljenosti starijih ljudi na selu da ova rasprava o obiteljskim mirovinama bude kolateralna žrtva najnižih, najnižih mirovina. Dakle ovdje se radi doista o povećanju opsega prava korisnika obiteljskih mirovina i uvođenjem i uvođenju u mirovinski sustav novog prava, dakle pravo na, da nadživjeli dobije dio mirovine od preminulog je novo pravo u hrvatskom mirovinskom sustavu i to je vapaj koji mi slušamo ne samo 30.g. ove države nego 50-tak godina i 20-tak godina u prošloj državi po uzoru na zapadnoeuropske zemlje. Naši susjedi su to uveli pred 22.g. Slovenci, evo mi, evo danas o tome razgovaramo i uvest ćemo sa 1. siječnjem 2023.. Dakle taj vapaj je opravdan, on je utemeljen na Ustavu RH jer Ustav RH jamči zaštitu obitelji i to svekoliku zaštitu i materijalnu zaštitu. Obiteljske mirovine pokrivaju obitelj, pokrivaju djecu do njihovog završetka studija, do njihove punoljetnosti pa zaposlenja, dakle pokrivaju obitelj i pokrivaju, dakle odnosno pokrivaju onu najgoru moguću situaciju kad obitelj ostane bez jednog člana, bez jednog dijela prihoda. I tada se daje povoljnije pravo. Može bit kombinacija da preživjeli i dalje nastavi raditi, a malodobna djeca primaju obiteljsku mirovinu. I drugu veliku dimenziju koju želim reći ovdje ovo novo pravo, ovo pravo na dio mirovine, obiteljske mirovine preminuloga je valorizacija žrtve koju ima obitelj kroz uplate doprinosa. Dakle, svi mi uplaćujemo doprinose. Nitko od nas ne zna da li će koristiti 20 godina tu mirovinu ili će na žalost kao neki umrijeti prije nego uopće odu u mirovinu. Taj dio, taj novac se raspoređuje na sve po osnovu solidarnosti na sve kategorije umirovljenika. Dakle, ali ovo je valorizacija zajedničkog staža osiguranja koju obitelj plaća 30, 40, 50, 60, 70, pa čak do 90 godina zajedničkog staža ostvaruju. Prema tome, nemamo pravo i to smo shvatili analizom razina obiteljskih mirovina, nemamo pravo nakon smrti jednog supružnika, nakon toliko godina staža bez obzira da li se radi o visokim ili niskim mirovinama ostaviti preživjelog da tone u rizik siromaštva jer imamo pokriće u njegovoj doprinosti ukupnoj solidarnosti. Dakle, ovdje je rečeno da se bavi HZMO poduzetništvom. HZMO ima osnivač fondova, HZMO se ne bavi poduzetništvom. To su tekući transferi živog rada u mirovine, doprinosi iz živog rada se transferiraju u mirovine. Tu nema nikakvog poduzetništva. Tu je prisutna solidarnost. Dakle, mi smo ovom prijedlogu zakona dali dimenziju, dimenziju pravičnosti po uplati doprinosa, dimenziju solidarnosti i dimenziju ustavnog utemeljenja ovog zakona na zaštiti obitelji. Evo ja jesam i ponosan sam da sam jedan od inicijatora da požurimo uvođenje ovog dodatka odnosno dijela mirovine po preminulom, to je istina. I krenuo sam u taj proces sa malo drugih pozicija. I to vam je tako. Otišao sam u ovaj proces sa strogo osiguravateljske pozicije, da koliko je tko uplatio odnosno u funkciji korištenja se taj njegov prihod smanjuje. Odstupio sam pod snagom argumenata od svog stava. Zašto? Nisam mogao ni sanjati izvana dok nismo ušli u analizu kompletnog sustava, u statistiku da postoji u ovom trenutku čak 80 000 pretežno udovica koje nemaju staža osiguranja, a mirovine su im oko 2000 kuna. Zato i jesmo te obiteljske mirovine digli za 10%. Dakle, njima nema tko pomoći. Ako nema angažmana obitelji, a imaju pravo na neki dostojanstven život. Prema tome, naravno da smo se odlučili za pomoć kroz obiteljske mirovine i njima koje nemaju staža i djeci koja primaju obiteljsku mirovinu kroz povećane izdatke. I to će u prosjeku biti negdje, hajmo reći u prosjeku 250 kuna. Kažu ljudi pa to je malo, znate ali to je ipak 3000 kuna više godišnje i to je svaki mjesec. To nije kao socijalni dodatak jednom u polugodištu ili jednom godišnje. A što se tiče ovog dijela preminulog, on će biti od najnižeg, jer smo postavili sidro na najniži dodatak. To je tri AV-ema ili 219 kuna u ovom trenutku što se će isto biti povećano nakon usklađivanja. Dakle od tih 219 negdje do u ovom trenutku od 1200 kuna ovisi o odnosima između mirovina bračnih partnera. To nitko ne može reći ti dobit će prosječno, prosječno je to negdje po proračunu oko 510 kuna što znači ukupno prosječno 6000 kuna godišnje prihoda više. Važno je napomenuti da se to radi kroz ovaj zakon o stalnim mjesečnim primanjima i svi ovi parametri koji su predviđeni ovim zakonom svi će se dvaput godišnje usklađivati, odnosno nominalno povećavati da bi se održala njihova kupovna vrijednost, odnosno vrijednost tog novca koji umirovljenici primaju. Ja sam vidio veliku podršku jutros sa uvijek malom zadrškom. Mi živimo i radimo u političkoj areni i nije, ne očekujem za ovaj zakon nikakve pohvale. Očekujem samo korektnost i podršku svih da doista se vidi da je ovo povećanje opsega mirovinskih prava, značajno povećanje za tristo tisuća ljudi. Malo manje povećanje za 200 000 ljudi, ali i to se ne može točno odrediti, jer je među onim najnižim mirovinama. Ima i onih starih koje obuhvaća ovo sidro, ima onih koji će biti korisnici obiteljske mirovine. Dakle, ovo je hajmo reći kalkulacije i predviđanja u plus, minus 5% od ukupnog troška sljedeće godine. Ali kažem nadam se da će ovo sve biti prihvaćeno sa pozitivom. U svom pojedinačnoj raspravi ću malo govoriti o problematici tih najnižih mirovina jer koliko god da njima govorili, uvijek malo kažemo. Evo, za sada toliko, nadam se vašoj podršci. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom. Uvijek kada dođu neki konkretni i kvalitetni prijedlozi, mi ćemo to podržati. Ja, nikad se nisam ni bio da nešto što Vlada dobro napravi, da javno pohvalim ili ministra Marića ili nekog drugog ministra, bez obzira hoće li biti nekakvih kritika, uvijek kako hvalite, uvijek nešto što je dobro treba pohvaliti. Tako da i ovaj dio vezano za zakon o izmjena o mirovinskom osiguranju, mislim da je veći dio dobar, međutim, ono što je moje bilo otvoreno pitanje je da tu otvorimo jedno pitanje, a to je pitanje ovih najnižih mirovina. Da li se tu još šta da napraviti? Ja vjerujem da i vi razmišljate, kada postavljate uvijek takva pitanja, da uvijek tražimo odgovore jer ovo je ipak parlament gdje trebamo iznijeti zapravo sve argumente i kao konačno donijeti nekakvu političku odluku, je li, u tim okolnosti i da li postoji još nekakvih rezervi za da se poveća ovaj dio najniže mirovine. Zašto to govorimo? Jer, da ovaj Zakon, da je ovaj bio Zakon donesen negdje 2018., 2019. g., vjerojatno nitko ne bi tu postavljao previše pitanja. Nažalost trenutak njegovog donošenja je da smo zapravo suočeni sa najvećoj inflacijom. Inflacijom gdje hrana ide 15%, energenti idu 40%. I onda je normalno i logično da i umirovljenici i zapravo ovdje da se o tome otvori rasprava, kada se već mijenja ovaj određeni dio Zakona, da li se još da šta napraviti za one najugroženije, je li? E, da li je se to može činiti kroz ove izmjene zakona, to je ono, zato i otvaramo raspravu ili se može to raditi nekakvim drugim zakonskim rješenjima, ali zato otvaramo raspravu. Nekakvim dodatnim, kao što je ovo je jedan dio bio onim energetskim dodatkom ili inflatornim dodatkom, je li, jer zašto se govori, zato što umirovljenici, nažalost oni ne mogu pobjeći od inflacije. Svi mi drugi koji su radno sposobni ili će raditi nekakav drugi posao ili ako nije zadovoljan sa svojom primanjima, može dati otkaz, otići na neko drugo bolje plaćeno radno mjesto ili mladi odlaze vani. Znači ne za 3, 4 tisuće kuna, nego za 2 tisuće eura. Mobilniji su. Oni jedno koji ne mogu zapravo, koji su zapravo ograničeni sa svim tim su zapravo umirovljenici i zbog toga za njih ovdje pričamo sa posebnim naglaskom zato što oni u inflatornim udaru, kakav je, a pogotovo zato što se radi o hrani i u energentima, da postavljamo pitanja kako od 1. do 1. zapravo da se njima pomogne i ovdje je naš apel da još jednom razmislite, ako ćete, kada završi ova turistička sezona, sve su najave da ide dobra turistička sezona, vidimo i po sada Ultri u Splitu, povećanoj potrošnji, po fiskaliziranim računima, itd., da se na jesen, a zapravo svi govore o toj jeseni, pa nekako, sa nekakvim strahom, a ponajprije se misli na energente, hoće li biti energenata, da razmislite, da se nastavi sa energetskim dodatkom. Zašto? Zato što već u Europi se raspravlja kako će se uopće građani grijati. Čak više ne postavljaju cijenu nego da li će uopće biti grijanja, je li? Ne samo kod nas, o tome govore u Njemačkoj, je li, to govore u drugim zapadnim zemljama i zbog toga je bitno da ovdje, da Vlada zapravo razmisli da ovu jesen koja će sigurno biti vrlo izazovna gdje ne znamo kako će izgledati računi i za grijanje i hoće li uopće biti grijanja, da još jednom razmislimo o tom dijelu da li se može pomoći najugroženijima jer oni su sigurno najviše pod udaru inflacije. Svakako je dalje bitno reći i kod ulaska u euro, imat ćemo jedan psihološki moment o kojem ovdje moramo razgovarati, a to je kad umirovljenici budu dobivali mirovinu, to je nešto što ne možemo isključiti, do sad je, kad je poštar dolazio, svaki put pa dođe i izbroji ili ne znam, 2, 3 tisuće kuna, međutim, sad kad dođe poštar i donese 3 novčanice, je li po 100 eura, to će biti psihološki moment za umirovljenike, je li, vrlo, vrlo šokantan, je li. Nemojmo to, nemojmo ... [[Upadica se ne čuje.]] da, bitno, da, 300 eura sam ovako zaokružio. A od tih, tih 200 već mora dati za režije. To će sigurno biti izazovno razdoblje i zbog toga još jednom govorimo da treba sa nekakvim drugim instrumentima, ako ne i možda kroz ovo zakonsko rješenje, zato sami pitao i tražio od ministra da možda odgovori da će biti i nekih drugih instrumenata, a ne kroz ova zakonska rješenja da onima koji su najniži, najugroženiji, pogotovo u ovakvim vremenima jer nadamo se da ova vremena neće dugo trajati, međutim, postavlja se pitanja kada toliko dugo traje, da Vlada cijelo vrijeme pokušava svojim instrumentima ipak one koji su najranjiviji u ovome društvu, to su umirovljenici sa najnižim mirovinama, da ima određene instrumente. I sada se uvijek, ovo danas je tu Hrelja, kolega Hrelja je zapravo spominjao uplate doprinosa, je li? Vrlo važan moment, i ovo što je zapravo danas i ministar rekao, da imamo porazne podatke s obzirom na radni staž, je li, 30, 30 godina. Da zapadne zemlje idu s 40 godina i sad gledajte paradoksa u Hrvatskoj. Nama nedostaje radne snage. Nedostaje nam radne snage, preko ljeta moramo uvoziti radnu snagu, je li. A imamo s druge strane ljude, mlade umirovljenike. Pa pogledajte koji doprinos, šta smo u 30 godina kroz razno razne tranzicije i ratna zbivanja, ali zapravo i raznorazne gospodarski rast je pokazao nelogičnost, da imamo najmlađe umirovljenike, a fali nam radne snage. Da se trenutno nalazimo na najboljem povijesnom omjeru odnosa broja umirovljenika i broja zaposlenih 1:32, najbolji, ja ne mislim da ne možemo ga više ni preskočit jel nemamo radnika, nemamo ljudi. Mi ne možemo otići na taj omjer 1:5 ili 1:6 pa da onda i ovaj dio u mirovinskom sustavu koji više radi zapravo da se taj dio i jel ne možemo nemamo dovoljno, nemamo ljudi. I sad se postavlja pitanje tih uplata doprinosa, cijelo ovdje vrijeme govorim em što imamo niski radni staž po broju godina 30 godina onda se onda još otvara ono mučno pitanje, a to je uplate doprinosa. E sad se postavlja pitanje, kada netko nakon 30 ili 40 godina radnog staža ode u mirovinu i onda vidi da mu njegov poslodavac nije uplaćivao doprinose i postavlja se pitanje i onda svi gledamo u pod i šta onda i šta onda? I onda kad se nekome izračuna mirovina padne na rub siromaštva. Zašto? Radio je 40 godina, radio je 40 godina poslodavac nije uplaćivao doprinose, nije uplaćivao mirovinsko ili s druge strane prijavljivao ga je na minimalac, a razliku mu je davao u kešu. Koja je tu odgovornost države? Ja mislim da je tu velika odgovornost države. I bez obzira i to je ono pitanje što sam htio odgovorit, bez obzira na taj dio država je propustila, propustila kontrolirati uplate doprinosa. To je nekad u FINA-i niste mogli isplatiti plaću ako nisu bili uplaćeni doprinosi mirovinski i zdravstveni. Danas možete uplatiti neto plaću da ne uplatite istovremeno mirovinski i zdravstveni doprinos, e to je zapravo država zakazala. I ako je država zakazala u tome da nekoga kontrolira godinama da može ljudima se mogu se isplaćivati plaće, a nema uplate mirovinskog i zdravstvenog i onda ga dočeka šok kad dođe u mirovinu da nema tog uplate i onda padne na najniže grane, e onda država za takve ljude kojima nisu uplaćivani doprinosa mora podmetnut leđa, mora jer je ona zakazala u kontrolnim mehanizmima za uplate doprinosa pogotovo mirovinskog doprinosa. I to su zapravo otvorena pitanja koja ovo ovdje danas što imamo stanje mirovina zapravo to je stanje našeg društva odnosno stanje gospodarstva u 30 godina. Imamo vrlo mlade umirovljenike, prvi val je ono bio privatizacijom devedesetih godina pa onda kada je bila druga ona kriza 2000., pa onda treća kriza kad je bila 2007.g. uvijek kada su određene velike krize veliki dio radnika odnosno odlazi na biro, pa onda ljudi traže prijevremenu mirovinu itd., itd. i onda danas dobijemo iz sustava ono što dobijemo da su nedostatne da u mirovinskom fondu fali pola novaca za uplate mirovina i drugim riječima da se mora iz onog dijela PDV-a da se pola tog dijela mirovinskog koji nedostaje u fondu prvom zapravo uplatiti se od strane PDV-a da se pokrije razlike. Znači mi u klubu SDP-a ćemo podržati ove izmjene zakona, ali još jednom do drugog čitanja vas molim da dođete da odgovorite na pitanja da li se još može nešto napraviti za ove minimalne mirovine [[Upadica Reiner: Hvala.]] i drugim riječima za ove dodatne? Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Mosta govorit će poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani svi zainteresirani koji nas pratite s obzirom da je ovo izrazito važna tema koja nas sve dodiruje. Prije svega treba pohvalit ovu inicijativu ovo je hvale vrijedna inicijativa i s obzirom da je ukupni trošak inflacije otprilike se očekuje na nekih 25 milijardi, kasnije mogu objasnit zašto sam rekao 25 milijardi, ovaj novac da će ići umirovljenicima je pohvalno, međutim neće biti dostatno tako da osim g. Hrelje ja bih htio pohvaliti i vas ministre i način kako ste danas komunicirali i odgovarali na pitanja, mislim da je to jako važno isto u ovom domu. Što se tiče 25 milijardi, dakle kalkulacija je poprilično jednostavna dakle ako se očekuje da će BDP bit na nekakvih 400 milijardi, ako znamo da je 60% potrošnje osobna potrošnja to je nekih 250 milijardi, ako uzmemo da je službena inflacija 10% lako se može napravit nekakva kalkulacija koliko će nas koštati ova inflacija. Što se tiče samih mirovina zašto kažem da nije dostatan model odnosno da neće biti dostatno, dakle već nekih 20 godina slušamo o tim reformama jer je zadnja bila tako negdje prije 20 godina i ono što pokazuju zapravo empirijski objektivni podaci, maknuvši sve ideologije, maknuvši sve svjetonazore jest da ovaj sustav je neodrživ. Dakle, ponavljam ovaj mirovinski sustav je neodrživ iz razloga što 20% koliko mi uplaćujemo u mirovinske fondove nisu dostatni da se isplate novci nego još popriličan iznos se mora financirati iz proračuna. Sad da li je izvor PDV ko što je rekao prijašnji kolega ili neki drugi izvori ili zaduživanja na međunarodnom tržištu irelevantno je, ali ovakav sustav je neodrživ, čak ćemo argumentirati da ovaj sustav i osiromašuje što pokazuje recimo i ovakva jedna inflacija i ovakve recesije i ovakve situacije se događaju svakih 10 godina. Ne slažem se sa kolegicom Peović, nisu dionice te koje su dovele do smanjenja vrijednosti fondova nego obveznice, postoji razlika, dionica je vlasništvo u kompaniji, a obveznica je zapravo kredite. Dakle, prinosi na obveznice kako su padale s obzirom da su bile negativne i s obzirom na činjenicu da nam je 60 do 70% mirovinskih fondova zaključano sa financiranjima sa obveznicom, dakle došlo je i do smanjenja vrijednosti tih fondova. E sad gdje je problem? Ja ću danas argumentirat da je jedno od rješenja primjerice privatizacija 2. mirovinskog stupa. A zašto to govorim? Dakle, prije svega, ja se ne slažem sa činjenicom dakle da bi ta investicija trebala ići 60 do 70% u obveznice. Razlog je poprilično jednostavan, iz razloga što su upravo mirovinski fondovi sudjelovali u kreaciji inflacije. Da. Znači mirovinski fondovi su sudjelovali u kreaciji inflacije. Kako? Kad je HNB otkupljivao obveznice od mirovinskih fondova, fondovi su opet došli g. Mariću i otkupili su ni manje niti više nego opet državničke obveznice za novac koji se trošio tko zna gdje. Znamo i sami da na proračun od 170 milijardi, 60 milijardi nestaje kroz korupciju. Dovoljno vam se samo provozati kroz Karlovac pa vidite oca i sina kako kradu željezo. To je recimo, jedan od primjera. Ili imate ministra u Vladi Paladinu koji je opustošio ni manje ni više nego mirovinske fondove. Da. I onda imate činjenicu, dođoh, vidjeh, opustoših fondove, postah ministar da to sve naplatih. Dakle moja je, odnosno naš je stav, jest da bi privatizacijom fondova dakle moglo doći do povećanjem vrijednosti jer ekonomske aktivnosti nam ne idu u prilog, demografske slika nam ne ide u prilog iz razloga što smo u zadnjih 8 godina vladavine g. Plenkovića cijeli jedan proračuna poklonili Njemačkoj. Dakle što se tiče samog mirovinskog fonda, dakle 3 su ekonomske slobode osnovne. Na što ću novac koji zaradim mjesečno potrošiti, to je ekonomska sloboda br. 1. Gdje ću novac zarađeni uštedjeti i gdje ću investirati, to je sloboda br. 2. I kome ću višak novca slobodnom voljom donirati, to je solidarnost koju treba razlikovati od socijalizma. I u tom smislu smatram da to što je zaključan nešto što se nominalno naziva privatna štednja u drugom stupu, smatram da ulaganje u državne obveznice ili ulaganja u državna poduzeća koja su gubitaši ne može nikako dovesti do povećanja prinosa. Zašto osoba koja 20 godina ili 30, 34 godine, ako se ne varam, radnog iskustva, da uplaćuje u mirovinske fondove i onda da, da ne može taj novac preuzeti, da ne može taj novac potrošiti i tko kaže da je za neku osobu obveznica hrvatske Vlade najbolja investicija, zašto ne bi bio Rimac? Evo, upitnik. Pa i Vlada je, recimo subvencionirala Rimac sa milijardu i pol kuna. Zašto mi kao privatni štediše ne bi sami mogli investirati u Rimca, u neku drugu kompaniju statup i na kraju dana, tu osobnu odgovornost prebaciti na nas jer ja smatram da država ne investira dobro i da taj novac nestaje. Vidite kako je, mirovinski sustav je zapravo geopolitički alat brojnih velesila. Nije Njemačka filantropski nastrojena zemlja, ona pušta dakle ljude, odnosno naše ljude koji su odselili, nekih 300-tinjak tisuća ljudi, otprilike cijeli proračun, 170 milijardi kuna kad se pogledaju troškovi, nije ona njih pustila zato što voli Hrvatsku. Čak smo i priznanje dobili sa T-Comom već da bi mogli napuniti ni manje ni više nego njemački mirovinski sustav. Porezni, doprinosi, itd. Pa nije ni Slovenija baš prijateljski nastrojena, ona itekako kalkulira. Je prijateljski nastrojena u smislu da ima svoje interese kad ona se zalaže, primjerice, da BiH uđe u EU, to je zato što zna da se demografija BiH prelijeva dakle u Sloveniju iz razloga što je veća preferencija da ostanu u Sloveniji gdje je mentalitet bliži po službenim podacima nego da idu u Njemačku. I onda dođu službeno Pahor i ostala administracija i kaže, mi želimo BiH u EU, zašto? Iz razloga što će još više ljudi iz BiH, bez obzira na nacionalnost, iseljavati u Sloveniju, najviše, po statistikama Bošnjaci jer naši iseljavaju više u Njemačku. E to je geopolitička strategija gdje se pomoću mirovinskih sustava gdje se vidi određeni manjak privlače ljudi i onda ti ljudi naši pune proračune, pune fondove, dakle vani. E sad, koje bi bilo dodatno rješenje? Dakle dao samo, e i s druge strane, gdje je još prisila? Gotovo 95 korisnika fonda, 95% korisnika fonda, REGOS po automatiziranosti dodjeljuje jedan od 4 fonda. Zašto bi to radio REGOS? Pa ako mogu, recimo svoju štednju doći, izabrati jednu određenu banku gdje ću ja deponirati svoja sredstva, ako mogu doći i izabrati internet pružatelja usluge ili mogu odabrati tarifu na telefon, zbog čega bi meni REGOS morao odabrati, primjerice, jedan od 4 mirovinska fonda? Zašto ih ne bi bilo 15? U ovom trenutku, ako niste znali, postoji kartel između 4 mirovinska fonda koji se međusobno dogovaraju. To nije tržišno. To je anomalija na tržištu gdje se oligopolski, kartelski dogovaraju određene, odgovaraju određene cijene i usluge i naknade, je li? Dakle rješenje bi bilo da se određeni postotak iz 1. stupa prebacuje u 2. stup. Treba vidjet sad koji, može biti 0,5% pa onda kroz nekih 20 godina bi se dogodila obrnuta situacija gdje bi imali 5% obveznog, znači ne bi ga trebalo izbaciti van, a 15% bi bila stvarna privatna štednja gdje bi onda sam obveznik mogao odlučiti šta napraviti uz dva instituta. Jedan je da se stvarno može prebaciti novac, recimo u slučaju smrti voljene osobe, a drugo je da se može doći do tih novaca koji su zamrznuti, do kojih vi ne možete ni doći. Dakle to bi bilo recimo, jedno od rješenja koje bi trebalo razmišljati jer investicija u ovom trenutku u određenoj kompaniji može dovesti do poboljšanja. I s druge strane, produktivnost rada bila je dotaknuta, dakle i to je izračunato. Kada bi se 3% povećala produktivnost rada, u 20 godina bi se poduplala produktivnost u Hrvatskoj.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, poštovani kolegice i kolege. Ja neću tako dugo. O ovom zakonu mogu reći sve najbolje što se tiče poruke koju šalje istina, ima on i nekakvih nedostataka. Čuli smo tu i u osvrtu mojih drugih saborskih kolega. Ono što bih htio se osvrnut u raspravi je zapravo i pozadina cijelog zakona i šta on mijenja. Kao što znamo Hrvatsko mirovinsko osiguranje temelji se na generacijskoj solidarnosti, te načelima uzajamnosti i solidarnosti i pravičnosti. Načelo uzajamnosti pritom podrazumijeva proporcionalnost mirovinskog primanja s obzirom na ulaganja u taj sustav, a načelo solidarnosti i preraspodjelu mirovinskih primanja u korist onih kojima je to potrebno. To u ovom prijedlogu zakona vam možda nije najspretnije riješeno, jer je ravnomjerno povećanje dobilo prednost pred pravednim povećanjem plaća, pa su možda najviše zakinuti oni koji su odradili cijeli radni staž. Drugim riječima, ako ste cijeli život radili za prosječnu plaću, mirovina će vam biti ista kao i svima drugima koji su zarađivali i doprinosili manje, odnosno prema predloženom modelu bit će 3% veća i jednima i drugima neovisno o plaćenim doprinosima. S druge strane pozitivni iskorak prema pravednijem mirovinskom sustavu predstavlja korištenje dijela obiteljskih mirovina uz zadržavanje osobne mirovine u slučaju smrti supružnika odnosno partnera što je vrlo važna novina u našem mirovinskom sustavu i znatan iskorak prema povećanju dijela mirovina. Korisnici mirovina koji zbog smrti bračnog ili izvanbračnog druga ostanu bez znatnog dijela prihoda u kućanstvu uz gotovo iste režijske troškove zasigurno su izloženi padu standarda i riziku od siromaštva, a korištenjem dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu ublažit će se posljedice smanjenja realnih prihoda. Hrvatski mirovinski sustav već niz godina je suočen sa dvojakim izazovom, a to je očuvanje financijske održivosti i osiguranje primjerenih prihoda umirovljenim građanima Hrvatske. Ključna je svrha mirovinskog sustava zaštita starije osobe od siromaštva i omogućit im pristojan životni standard. Na žalost to je svake godine sve teže zbog povećavanja životne dobi našeg stanovništva kao i opadanje radno sposobnog stanovništva. Zato se mirovinski sustav budimo iskreni sve više oslanja na državni proračun. Mirovine znatno utječu na državni proračun koji ponudu radne snage i ti se učinci moraju uzeti u obzir u svakoj mirovinskoj politici. Ovom novinom obuhvatit će se više od 155000 korisnika ili više od 10% umirovljenika. Izmjenama i dopunama zakona povećat će se mirovinski faktor za izračun visine obiteljske mirovine čime će se mirovina povećati za otprilike 10% i to za više od 136000 korisnika. Obiteljske mirovine nastavit će rasti i na temelju dodatnih usklađivanja koje je predviđeno izmjenama Zakona ove godine, a korisnici će zadržati pravo rada do polovice radnog vremena. Naime, uz redovito usklađivanje mirovina od 1. siječnja i 1. srpnja svake kalendarske godine dodatno će se izmjenama zakona postupno povećavati najniža mirovina i to za ukupno 3%, 1 i pol posto od 1. siječnja sljedeće godine i 1 i pol posto od 1. siječnja 2025. U normalnim okolnostima to bi predstavljalo znatan rast sve zajedno standarda umirovljenika, ali zbog gotovo svakodnevnih povećanja troškova života, ta prednost na žalost je znatno smanjena. Ovim zakonskim promjenama i provedbom mjera gotovo ispada da 50% ili 500 000 umirovljenika imat će veći mirovinski prihod a to će za 2023. godinu za mirovine trebati osigurati dodatnih milijardu i 217 milijuna kuna, za 2024. godinu već sigurno preko milijardu i 300 i tako svaku godinu sve više i više. I uz najbolju namjeru ovaj zakon sigurno će doživjeti kritike i primjedbe da su povećanja više nego simbolična. Slažem se većini umirovljenika mirovine su niske u odnosu na povećanje troškova života. S obzirom na trenutačnu krizu na globalnom tržištu kao i sve veće svakodnevne izdatke proračunate budući da je za provedbu ovog zakona trebalo osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu mislim da Vlada čini sve u svojoj moći kako bi spriječila daljnji pad standarda umirovljenika i također smatram da će većina umirovljenika biti zadovoljna ovom reformom Zakona o mirovinskom osiguranju, jer se njime osigurava trajna regulativa za unapređenje položaja i proširivanja materijalnih prava umirovljenika. Hvala.
U ime Kluba zastupnica CENTRA i GLAS-a sad će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicom. Pred nama je evo izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Zaista je dobro da se ide u dva čitanja bez obzira što nas da onako ima malu dozu populizma, znate onaj zov sirene uvijek je zov koji mi ne odolimo bez obzira koliko nas je malo u sabornici vezano uz ovu izmjenu i dopunu zakona. ja cijenim da je riječ o jednom prijedlogu koji je izuzetno važan, a ono što je puno važnije da su oči umirovljenika svih uprte u ovu raspravu i nekako vode računa što će biti. Ja sam sigurna i nekako vjerujem da ako se kroz ovu raspravu se i neki dobri prijedlozi, a cijenim da je recimo onaj prijedlog kolege Bakića bio jedan od dobrih prijedloga o kojem treba raspravit će biti nekako razmotren i na jesen kad dobijemo drugo čitanje ovaj zakon da možda budemo i bolji. Ja ne mislim da bilo tko od nas ima čarobni štapić. Da ima čarobni štapić sigurno bi bile stvari znatno drugačije. Naš cijeli mirovinski sustav nosi teret prošlih vremena i to prošlih vremena koji, koji su dugo trajali i tog moramo biti svjesni i tako moramo o tome i razmišljati. Mi u ovom času imamo milijun i 200 tisuća umirovljenika, od toga je prosječno, kao što je i ministar rekao, a iz podataka vidimo, 30 dakle staž koji je ostvaren da uđete u mirovinu je 30.g. i to su tereti koje mi nosimo i nosit ćemo još neko vrijeme, dakle to su neki tereti koji su specifični za Hrvatsku, ali imamo i neke stvari koje su specifične i za ostale zemlje EU, a to je recimo žene koje su godinama primale manju plaću i logično slijedom toga imaju i manje mirovine. Jednako tako su žene te koje su u principu više korisnici obiteljske mirovine jer neću reći nikakvu novu stvar ili novu podatak kad kažem da prema svim podacima žene žive ipak duže od muškaraca i naravno da su stvari tome takove. E sad o ovom zakonu odnosno na ovako, ovakvom jednom prijedlogu se je pričalo dugo vremena. Ja barem znam za jedno 2-3 kampanje koje se bile bez obzira kad se u kampanju išlo naravno da su umirovljenici u smislu biračkog biračkog tijela, značajno biračko tijelo i da se je uvijek raspravljalo o tom problemu da se nešto s obiteljskom mirovinom napravi, da se nađe nekakav model. Dal je ovaj model najbolji mogući, da li neke druge zemlje imaju i neki drugi model, imaju, ali da bi imali model Njemačke za početak bi trebali bit Nijemci, a nismo. Mi smo Hrvati, imamo svoje specifičnosti, imamo svoja naslijeđa, imamo svoju priču, imamo priču i Domovinskog rata, imamo i različite druge priče i o tome moramo voditi računa i zbog toga je tome tako. Ono što ja želim, dakle mi u Klubu Centra i GLAS-a sve one prijedloge koje cijenimo da su dobri, sve prijedloge koji su i mali pomaci da olakšamo nekom život su prijedlozi koje valja razmotriti i prijedlozi koje valja i u tom smislu se prema njima i postaviti. Ono što bih ja voljela i što želim naglasiti je slijedeće. Mi, ja sam tu izvukla i neću jer bi otprilike potrošila sve preostalo vrijeme, svi propisi po kojem su, po kojim osnovama se osiguravaju mirovine, pa recimo evo sad tu kaže, mirovine osiguranika članove posada broda koje ostvaraju pravo prema Pomorskom zakoniku ili mirovine bivše JNA preuzeti sukcesijom bivše SFRJ ili mirovine po posebnom propisu Istarskog ugljenokopa Tupljak iz Labina ili mirovine za prava stjecanja na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu. Sigurna sam da je došlo vrijeme da se malo sjedne i da se razmisli. Nisam moram priznati kad malo to sve zajedno gledam nisam sigurna da je moguće to svesti na zajednički nazivnik i da imamo sve, ali možda da proba se to svesti u 2 ili 3 grupe već bi bio značajan iskorak, ovako zaista ta metodologija i taj način uopće izračuna će biti znatno teži i bojim se donijeti do velikih problema. Vratit ću se na problem rizika od siromaštva. Zaista imamo niz stvari kojima moramo reći jasno o čemu je riječ. Dakle imamo dio ljudi koji dio mirovine osiguravaju tu, a dio im je mirovine inozemna. Danas je inozemna mirovina i onih koji su radili cijelo vrijeme tu, nisu nikad došli u inozemstvo, ali inozemstvo je postala Slovenija, dakle bile su firme koje su imali sjedište u Sloveniji i na taj način dio mirovine je iz jednog drugog sustava i kad vi gledate samo onu mirovinu koja je u Hrvatskoj, koja se ostvaruje dakle ovom je ona zaista vrlo mala, ali kad spajate s nekom drugom onda vidite da je to drugačija. Ajdemo reći istine i istine koje su danas istine da ima jako puno onih poslodavaca ili ima onih ljudi koji sami sebi isplaćuju minimalne plaće i oni će jednog dana imati adekvatno tome i nominalnu mirovinu, adekvatno tome što se je isplaćivalo, a stvarno stanje je drugačije. Dakle imamo mi i takvih slučajeva, naravno da je ona opasnost, to se danas, to se nekad zvao problem koji nam dolazi na jesen, a to danas nekako fino zovemo izazovi, dakle izazovi koje je rat u Ukrajini, koje je činjenica. Klimatske promjene bez obzira kad, naravno govorimo o temi Zakona o mirovinskom osiguranju, pa govorit o klimatskim promjenama neko će pomislit da sam sišla s pameti, ali klimatske promjene odnosno sušna godina će, nema vode, u tom, u tom, na taj način će u Hrvatskoj biti manje proizvodnje električne energije, ako je manja proizvodnja više ćemo morati uvoziti, ako više uvozimo onda će biti skuplje i to sve će trpiti naši umirovljenici. Ovaj zakon sve te stvari ne može riješit, nema tog zakona koji to može popeglat, on može napraviti nekakvu novu ravnotežu i nekakvu novu priču, ali taj problem rizika od siromaštva, taj problem energetskog, energetike i cijene energetike koja će otić se moraju riješiti nekim drugim načinima i nekim drugim stvarima i o tome treba voditi računa, to su stvari o kojim treba voditi računa i sad. Dakle ja apsolutno mislim da je dobro da smo odlučili se na opciju da dio, da vi zapravo odlučujete da uz svoju mirovinu dio obiteljske da vidite šta vam je povoljnije, zaista je došlo vrijeme da se to riješi, o tome smo, o tome se priča ja pamtim zadnjih 10-tak godina i uvijek je bilo zgodno s tim baratati pogotovo u nekim predizbornim kampanjama. Sigurno da će to izazvati i neke druge stvari, ali treba dobro pratiti i ne treba samo onako prigodničarsko ići nego treba voditi računa i dolazim do onog problema s kojim problemom će se susresti i ministar i cijeli sustav. Dakle, idu neke stvari koje su automatizmom, automatizmom idu povećanja, automatizmom idu i za to ne morate podnositi zahtjev i sve ostalo, ali idu stvari za koje ćete morat podnijet zahtjev da vam neko izračuna šta vam je povoljnije, da li vam je povoljnije uzeti svoju mirovinu i 27% obiteljske ili ostati u opciji koja je. Ono što će biti navala će sigurno biti navala jer ono što oni koji vjerno prate što mi govorimo u saboru su sigurno naši umirovljenici, a još kad je tema da bi bilo kakvo povećanje mirovine na putu onda su tu i logično i normalno jer su zainteresirani. Ono što morate vodit računa pripremite se za to, pripremite se kroz obrasce, pripremite se kroz dodatne ljude, nemojte dopustit da u krajnjoj liniji ja ovo čitam kao jednu dobru namjeru bez obzira vaša vlada, nije moja, ja sam opozicijski političar, ali ovo moram čitati kao jednu dobru namjeru, nemojte da nam se dese redovi umirovljenika koji će ići. Ja to vidim po mojoj mami, moja mama će prva ić u redu da vidi da joj se izračuna što joj je povoljnije ili nije povoljnije, to ili ću ja to njoj izračunati ili ne, ja to naravno neću znati i sigurno ću nešto krivo po njoj napraviti, ona će biti tamo u redu. Nemojte da od Nove godine kad odnosno kad to sve zajedno krene budu redovi, pripremite se obrascima, dodatnim ljudima i sve ostalo da na kraju sve ne padne na sustav i na ljudima. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govorit poštovani zastupnik Damir Bakić, izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ovaj zakon donosi 3 relativne i jednostavne izmjene, dakle kao što smo čuli 10%-tno povećanje gotovo svih obiteljskih mirovina, odgođeno povećanje najniže mirovine za 1,5%, pa onda još jedanput odgođeno za 1,48% i na kraju dozvolu da određena kategorija umirovljenika uz svoju osobnu mirovinu prima i dio obiteljske. Ovo je stvarno malo povećanje i to za vrlo ograničene skupine osiguranika i nema razloga ne podržati predložene promjene, međutim već i to skromno povećanje kao što je i ministar rekao u svom izlaganju, kao što piše u obrazloženju zakona košta nas već u idućoj godini milijardu i 217 milijuna kuna. S druge strane neke od ovih odredbi treba uvjeren sam popraviti. Čl. 3. ovog zakona dopisuju se temelj, u temeljni zakon čl. 74.a.i 74.b., u čl. 74.a. sad se propisuje da udovica odnosno udovac koji ima 65 ili više godina ima pravo uz vlastitu mirovinu primati i 27% obiteljske uz uvjet da nema drugih korisnika te obiteljske. Međutim htjelo se tom dodatnom sloju mirovina propisati donju i gornju granicu, donja granica je stavljena na 3 aktualne vrijednosti mirovine što je trenutno 219,39 kuna, gornja granica propisana je tako da zbroj vlastite mirovine i tog dodatka može iznositi najviše 80 aktualnih vrijednosti mirovine što je trenutno 5.850 kuna. Naravno ako je već vlastita mirovina veća od, od te granice onda tog dodatka i nema. Tu se sve čini u redu, možemo diskutirati o tome treba li ta gornja granica biti veća ili manja, ali mislim da je ta odredba, konkretno st. 5. čl. 74.a. loše napisana. Naime, tu se govori o zbroju mirovine iz st. 2. toč. 3. i st. 3. ovog članka, a problem je u tome što ono što već piše u st. 2. toč. 3. predstavlja taj zbroj, pa vas molim da provjerite. Tako da ovako kako piše ispada da jednu te istu stvar pribrajamo dva puta, intencija je jasna, al mislim da je formulacija neprecizna. Čl. 7. ovog zakona obiteljske mirovine se povećavaju 10% svima osim onima gdje imamo 4 ili više članova obitelji koji koriste zajedničku obiteljsku mirovinu. Naime, njihov mirovinski faktor već danas je jedan i ostaje jedan, dakle to je jedina kategorija obiteljskih umirovljenika ili korisnika obiteljske mirovine čija mirovina se ovim zakonom povećati neće. Kao što smo čuli u odgovoru na repliku ministar je rekao da i među njima ima onih koji nisu sasvim ugroženi, naravno takvih ima i među ostalim korisnicima obiteljske mirovine. Ja razumijem da povećati njima mirovinu i njima znači odrediti mirovinski faktor veći od 1 što se na neki način može razumjeti i apsurdnim, do sada ta obitelj prima mirovinu veću od originalne, al radi se o socijalnoj mjeri i ja mislim da je duboko nepravedno povećati obiteljske mirovine svima osim ne obiteljima koje su tako brojne da 4 ili više članova uživa pravo na obiteljsku mirovinu. Toliko o tome. Čl. 9. ovog zakona diže se iznos najniže mirovine za 1,5% i to s odgodom. Najniža mirovina bi bila definirana kao broj godina staža puta aktualna vrijednost mirovine, za 30.g. staža to iznosi 2.193 kune, za 40.g. staža 2.925 kuna. Sad vlada predlaže povećanje od 1,5%, međutim to nas dovodi do problema na koji smo već ukazivali, najniža mirovina definirana je kao zaštitni instrument. Onim osiguranicima kojima bi bila obračunata mirovina u nižem iznosu njima se dodjeljuje najniža, ali pravo pitanje glasi tko su ti osiguranici? Ako imate npr. 30.g. staža i u svakoj ste godini zaradili točno prosječnu plaću u RH onda imate 30 vrijednosnih odnosno osobnih bodova i vama pripada obračunata mirovina u iznosu 30 puta aktualna vrijednost mirovine, što je točno najniža mirovina za 30.g. staža. Dakle, ako ste cijelu karijeru dobivali plaću na razini ili tik ispod prosječne državne plaće vi ste u mirovinskom sustavu socijalni slučaj. U praksi imamo još jedan problem, mnogi poslodavci su mnogim radnicima plaćali samo minimalnu plaću, a onda bi to nekim sivim ili u pravilu nelegalnim načinima kompenzirali kroz razne neprijavljene dohotke, dodatke. Radnici koji su tako primali minimalnu plaću kroz višegodišnje razdoblje sasvim sigurno spadaju ili spadat će u buduće korisnike najniže mirovina, a uočimo da je prosječna neto plaća u RH za veljaču iznosila 7.452 kune, a minimalna samo 3.750 dakle dvostruko gotovo manje. Tko prima minimalnu plaću imat će izračunatu mirovinu duboko iznad najniže te će mu biti dodijeljena najniža. To je potpuno u redu za one radnike koji su zaista primali samo tu minimalnu plaću i ništa više. Međutim, oni koji su primali minimalnu plaću plus nekakve neprijavljene dodatke oni su odnosno njihovi poslodavci izigrali sustav dva put. Prvi put kroz isplatu neprijavljenih pa onda i ne oporezovanih dijelova plaće, a drugi puta onda kada se time kvalificiraju u korisnike najniže mirovine kao zaštićena skupina. To je vrlo loše i ne znam kako da se to popravi. Međutim, sasvim je jasno sa barem prema naprijed moramo stati na kraj takvim lažnim prijavljivanjima plaća. I na kraju još nešto trenutno AVM, aktualna vrijednost mirovine iznosi 73,13 kuna, osoba koja je ostvarila staž u ukupnom trajanju čak 40 godina, a primala je kroz sve te godine plaću jednaku prosječnoj u RH prima onda mirovinu u iznosu 3.715 kuna, 3.715 pri čemu je ovdje uračunat dodatak od 27%. S obzirom da prosječna neto plaća u RH u veljači iznosila 7.452 to znači da taj osiguranik prima mirovinu u iznosu od 50% svoje odnosno prosječne plaće. Teorija kaže da bi osiguranik sa 40 godina staža trebao dobivati mirovinu barem u visini 60% plaće, čak završne plaće, ali barem 60% prosječne kroz karijeru. To je minimalan kriterij adekvatnosti mirovina kojeg svaki mirovinski sustav mora zadovoljiti, 60% svoje plaće sa 40 godina staža. Kad bismo to željeli postići mirovina za našeg prosječnog osiguranika sa 40-godišnjim stažem trebala bi iznositi 4.471 kunu to je 20% više nego što taj umirovljenik prima danas. Ako uvažimo redovito usklađenje koje će se uskoro dogoditi npr. 4 ili nešto više posto po svojoj prilici onda nam mirovina treba adekvatno podignuti ne za 20 nego za 16%, da bismo dobili maloprije spomenutu granicu adekvatnosti 60% vlastite plaće za 40 godina službe. Ovo nam govori da bi samo da se sustav dovede na neku donju granicu adekvatnosti sve mirovine trebalo podići za 16%, doduše ne baš sve jer nema razloga da se podižu one koje su određene ili obračunate pod posebnim uvjetima. Ovo povećanje bi se trebalo odnositi samo na mirovine koje su obračunate i određene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Prema financijskom planu HZMO-a za ovu godinu za te mirovine obračunate prema zakonu ne za posebne, povlaštene, za te mirovine treba nešto preko 38 milijardi kuna u ovoj godini. Želimo li 16%-tno povećanje nedostaje nam otprilike još 6 milijardi kuna. Dakle, dodatnih 6 milijardi na 19 milijardi koliki je inače transfer proračuna prema HZMO-u. Evo dakle tih 6 milijardi ja mislim da se može reći da je naš sustav, mirovinski sustav barem kad govorimo o mirovinskom sustavu u 1. stupu da je zapravo za tih 6 milijardi godišnje on siromašniji nego bi minimalno trebao biti. Sve što se čini umjesto toga naravno da to ne možemo ostvariti odmah, to je razumljivo, a potrebno je to imati na umu i taj cilj si postaviti da ga dohvatimo nekim postupnim planiranjem u idućim godinama. Sve što se čini umjesto toga poput ovoga danas na raspravi, to su mali koraci, premali su za stvarne potrebe i ograničeni su samo na pojedine skupine umirovljenika, a ne nužno na sve potrebite i još k tome narušava dizajn sustava. Stoga premda je svaka kuna povećanje mirovine za najugroženije važna ovakve parcijalne ad hoc intervencije za državu su skupe, a za sustav u cjelini nedovoljno učinkovite. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovana zastupnica Majda Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u, poštovana pomoćnice ravnateljice uprave Čičak. Dakle, prijedlog zakona koji je pred nama i koji prema dosadašnjim raspravama ima visok stupanj konsenzusa što mi je vrlo drago, dakle ovaj zakon prema mojem mišljenju značajan je hrabar i reformski iskorak koji će direktno utjecati na povećanje što obiteljskih mirovina što najnižih mirovina i usudit ću se reći da je ovaj zakon ustvari nastavak provođenja mirovinske reforme. Podsjećam da je upravo mirovinskom reformom iz 2018.g. kojoj je cilj bio postizanje adekvatnosti odnosno povećanja mirovina, ali isto tako i održivost mirovinskog sustava da je postignuto između ostaloga i sljedeće, omogućen je izbor na povoljniju mirovinu dakle ili ona iz 1. stupa uvećana za 27% ili ona iz 1. i 2. stupa plus između 20 i 27% na 1. stup. Isto tako riješena je generacijska nejednakost, uvedena je i demografska mjera vezana uz dodani staž od šest mjeseci za majke i posvojiteljice što u konačnici znači u prosjeku 2% veću mirovinu po svakom djetetu. Također uveden je i povoljniji model usklađivanja mirovina 70:30 ili 30:70 ovisi što je povoljnije vezano uz rast potrošačkih cijena isto tako i rast plaća. Proširen je i krug umirovljenika koji ujedno mogu raditi i primati mirovinu pa danas to pravo koristi skoro 23 tisuće umirovljenika. Poduplana je, odnosno udvostručena je nagrada za kasniji odlazak u mirovinu, tzv. bonifikacija kojom se stimulira dulji ostanak u svijetu rada, pa tako za 5 godina dužeg rada odnosno dužeg ostanka u svijetu rada, mirovina će biti veća za čak 20,4%. Isto tako, dodatno su uvećane najniže mirovine za 3,13%, unaprijeđen je sustav individualne kapitalizirane štednje odnosno 2. stup, poput smanjenja administrativnih troškova, izlaznih, ulaznih i ostalih naknada, ali isto tako je liberalizirano ulaganje mirovinskih fondova. Promijenjen je način raspoređivanja novih članova, vezano uz a, b i c kategoriju, omogućena i jednokratna isplata od 15% iz drugoga stupa, što je dosad iskoristilo skoro 3370 korisnika. Maksimalno je također, administrativno rasterećena i dobrovoljna mirovinska štednja odnosno 3. mirovinski stup i to ukidanjem ulazne naknade, ako se ne varam, ona je bila oko 1250 kuna. Sve to utjecalo je da mi danas u odnosu na prethodno vrijeme imamo bolji mirovinski sustav, da su sve mirovine, za sve umirovljenike veće za 20%, a mirovine za one koji primaju najnižu mirovinu, veće su za čak 26,5% i to nije samo utjecaj indeksacije već je utjecaj i efekt mirovinske reforme. Naglašavam da ništa od toga nije došlo samo po sebi već je rezultat vrlo ozbiljnoga promišljanja i donošenja odluka, a sve u cilju poboljšavanja socijalne pozicije i statusa starijih osoba i umirovljenika. Ne treba zaboraviti, isto tako, da je ova Vlada u roku svega godinu dana navrh svega toga isplatila i 2 jednokratne naknade, slijedom Covid krize i slijedom rasta potrošačkih cijena, to su jednokratne naknade u visini do 1200 kuna za sve umirovljenike koji imaju penziju do 4 tisuće kuna. Isto tako, uvedena je i nacionalna naknada za starije osobe od 65 godine koje nemaju uvjete za mirovinu, dakle 15 godina staža. Nastavno na sve to, ovaj naš današnji Prijedlog Zakona o mirovinskom osiguranju ustvari je kontinuitet u provođenju mirovinske reforme, kao što su mnogi prije mene već i kazali, 4 su osnovne promjene, dakle korisnicima obiteljskih mirovina omogućava se pravedniji način izračuna mirovine, odnosno povećanje obiteljske mirovine za 10%, što u prosjeku mjesečno znači 250 kuna, isto tako mogućnost kombiniranja cijele osobne i 27% obiteljske mirovine od preminulog, što je u prosjeku mjesečno 510 kuna uz napomenu da je gornji limit 5850 kuna. Dosad ta mogućnost u hrvatskom pravnom sustavu nije postojala. Također, dodatno se povećavaju najniže mirovine za dodatnih 3% i tu je još omogućavanje rada i primanja mirovine za profesionalne vatrogasce. Dakle, ove 4 osnovne promjene donijet će, koje nam donosi ovaj Zakon, utjecat će na to da se poboljša socijalna sigurnost, prije svega žena udovica koje su ustvari u 93% slučajeva korisnice obiteljskih mirovina i ovime se svakako prevenira i smanjuje rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, ali isto tako i ublažava pad životnog standarda uslijed smrti supružnika odnosno partnera. Također mi je drago što mi danas nakon ove točke raspravljamo o povećanju roditeljske naknade, dakle onih drugih 6 mjeseci nakon što se dijete rodi na 7,5 tisuća kuna. Zašto to govorim? Zato što će to i dalje osnažiti žene i položaj obitelji, ali isto tako i poboljšava poziciju žena prilikom ostvarivanja mirovine. Upravo zbog toga smatram da je to iznimno bitna stvar. I u širem kontekstu, sve promjene o kojima mi danas raspravljamo, propisane su izbornim programom HDZ-a, nakon toga programom Vlade RH, nakon toga NRS-om, Nacionalnom razvojnom strategijom do 2030. g. i nakon toga, Nacionalnim planom oporavka i otpornosti do 2026. g. Naravno, sve u suradnji sa poštovanim zastupnikom Hreljom koji kao veliki poznavatelj hrvatskog mirovinskog sustava dao jako veliki doprinos. Podsjećam da je prosječna obiteljska mirovina nešto manja od 2500 kuna i da će ovim izmjenama i dopunama biti obuhvaćeno gotovo 300 tisuća korisnika za što je do 2025. g. osigurano dodatnih 4,4 milijardi kuna. Također, treba naglasiti da će obiteljske mirovine nastaviti rasti kroz redovno usklađivanje mirovina i da korisnici obiteljske mirovine mogu primati punu mirovinu i raditi do polovice radnog vremena. Kako se mirovine čuvaju i radnim mjestima, bitno je naglasiti da mi danas u odnosu na vrijeme lani imamo 45 tisuća više zaposlenih, a u odnosu na predlani imamo 100 tisuća više zaposlenih, točnije, na dan 30.6. ove godine mi imamo 1 640 000 zaposlenih, a ujedno i rekordno nizak broj nezaposlenih. Taj podatak iznimno je bitan, iznimno je značajan jer direktno utječe naravno i na suodnos umirovljenika i osiguranika koji je danas 1:1,32. Isto tako, ono što moram naglasiti jest da visoku životnu dob ne smatram nikakvim opterećenjem već štoviše prilikom za napredak društva, u prvom redu zbog bogatstva iskustava umirovljenika i njihovih vještina i HDZ će svakako i dalje ulagati napore u podizanje životnog standarda starijih osoba i umirovljenika u njihovu bolju socijalnu zaštitu i integraciju te očuvanje i podizanje standarda hrvatskih umirovljenika. Ono što na kraju želim naglasiti jest da je prosječna mirovina za umirovljenika sa 40 i više godina staža skoro 5 tisuća kuna, točnije, 4998 i da je to udio od 66% u prosječnoj plaći i da je to podatak koji nam ustvari govori da trebamo i dalje motivirati na što dulji ostanak u svijetu rada budući da dulji ostanak znači i višu mirovinu. Još jedanput, u ime Kluba HDZ-a pozdravljam donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju i HDZ će svakako podržati ovaj Zakon. Hvala.
U ime Kluba socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo, samo na početku da naglasim, ja sam oporbeni političar, međutim, na znanje svima i vama i građanima i mojim sugrađankama i sugrađanima i u Zagorju i cijeloj Hrvatskoj, glasat ću uvijek za ono što je dobro za naše građane. Bez obzira s koje strane dolazi inicijativa. Pa nek me zovu i žetončićima, nek me zovu i spavačima, ali ću dati glas uvijek za naše građane, za naše penzionere, za naše radništvo, za naše studente, za naše učenike, za naše poljoprivrednike. Evo, toliko uvodno. Hvala lijepo. Ovaj Zakon, evo došao je nakon što se spomenuo još 2018. g. ovakva inicijativa, to možete naći na stranicama Ekonomskog instituta, 2018. g. je već bilo napisano da bi bilo dobro da se zapravo dio penzija koji se ne isplaćuje zbog toga što je neki supružnik umro, da bi bilo dobro da se isplaćuje obiteljska mirovina, to je došlo napokon na dnevni red i mislimo da je to dobro i sigurno nećemo biti protiv toga. Ovdje se spominje i rast mirovina od 10%, znamo da će otprilike tolika biti i inflacija, tako da učinak za naše penzionere neće biti velik, ali smatramo da je i to bolje nego ništa, pogotovo ako gledamo da se rast cijena najviše desio u prehrambenim proizvodima, znači ono što penzioneri moraju kupovati, o energentima koje penzioneri moraju koristiti i dao ovih 10% će biti sigurno više na tim artiklima nego što će biti po ostalim artiklima. U vezi samog Zakona, htio bih predložiti nekoliko izmjena i dopuna jer smatramo da bit to bilo dobro, a to je da se u čl. 74 važećeg Zakona o mirovinskom osiguranju propiše isplata obveze pripadajućeg dijela obiteljske mirovine svakom članu obitelji i u slučaju kada ne stanuju odvojeno, odnosno u slučajevima kada žive u istom kućanstvu. To je bio jedan od, jedan od prijedloga i u raspravi i smatramo da je to dobar prijedlog jer nije dobro da netko ovisi, pogotovo ako je osoba punoljetna, da ovisi o preživjelom roditelju i da ne može doći do svojih sredstava, pogotovo ukoliko je, recimo, privremeno na studiju, još gore slučaj ukoliko je recimo, roditelj, bolestan i prima penziju, odnosno mirovinu prima u ovoga, gotovini pa mora nakon toga slati to djetetu na računa, raditi uplate preko susjeda, prijatelja, poznatih, mislim da bi to bilo dobro, to nije veliki problem, bez obzira na to što piše u objašnjenju da se mirovina obračunava, odnosno da se taj dio obračunava zajednički i da se tako i isplaćuje. Evo, prijedlog je da se to promijeni u čl. 74 i da se na takav način pomogne svima onima koji primaju zajedničku obiteljsku mirovinu na jedan jedinstveni račun, da se to rasporedi ukoliko oni daju zahtjev za to. Nadalje, ja sam već nekoliko puta ovdje govorio o tome da bi bilo dobro da se kazne ne izriču u fiksnim iznosima, odnosno da se kazne ne pišu u fiksnim iznosima nego da se to radi ili u postocima ili da se to stavi u usporedbu sa konkretnim primanjima, a ovdje konkretno možemo ove kaznene odredbe staviti u odnos sa iznosom minimalne mirovine, pa tako predlažem da se to i uskladi u člancima, 17, 18 i 19 izmjena i dopuna ovog Zakona jer bi nam to kasnije olakšalo puno rad. Naime, ne bi bile potrebne izmjene i dopune Zakona ukoliko se penzija poveća, odnosno pardon, ukoliko mirovina se poveća, tako da se onda i ove kaznene odredbe ne trebaju više ovaj mijenjati nego se samo pomnoži nešto sa tim minimalnim iznosom mirovine koji se dobiva. Bilo je ovdje raznoraznih primjedbi i priča o tome da se, da HZMO ulaže i u dionice, obveznice međutim, moramo ispraviti te kolegice i kolege, to nije točno. Ako netko ulaže u dionice i obveznice, ulažu mirovinski fondovi, a HZMO ne ulaže jer ionako ima premalo novaca, jer ionako ima premalo novaca za isplatu samih mirovina, a mirovinski fondovi gube novac na raznorazne načine. Podsjetimo se samo novog ministra Paladina koji je između ostaloga i novac naših penzionera, nekoliko milijuna kuna uzeo bez imalo srama i prebacio ga na svoj račun, raznoraznim igricama i financijskim mešetarenjima. Ovdje smo pitali ministra nekoliko puta hoće li napraviti analizu i da li će ta analiza biti sveobuhvatna. Ministar je rekao da će se uzeti puno tih faktora u obzir, nije spominjao imovinski senzus koji mnogi zazivaju u svojim, u svojim raspravama, međutim pitanje je kako to postaviti i kako to definirati. Naime, ljudi koji su nešto napravili više od ostalih u životu, koji imaju nekakve nekretnine, oni su i puno više novaca uložili u mirovinski fond jer su imali veća primanja i sad ako smo im tamo već jedan dio novaca na temelju onih postotaka uplatili, ako su oni to uplatili u mirovinski fond, ako su uplatili u fond zdravstva, pitanje je da li sad ima smisla da ih još jednom penaliziramo s obzirom na to da bi bilo s obzirom na sve one uvjete koji su bili rečeni da ćemo dobivati novac iz mirovinskih fondova onoliki koliko smo uplaćivali odnosno alikvotni dio u odnosu na uplatu ako ćemo sad uzeti imovinski senzus pitanje je što bi se tu desilo i dal bi to bilo ispravno, dal bi to bilo dobro, dal bi to naši umirovljenici koji su evo sad trenutno možda žive u svojim kućama ili u nekim, možda nešto većim stanovima, nakon toga bili na gubitku ili bi bili na, u plusu. Na kraju krajeva standard koji su dostigli tijekom svojeg radnog staža teško bi održavali sa manjim mirovinama ukoliko ih još dodatno penaliziramo. Smatramo da moramo pomoći onima najsiromašnijima, onima sa najmanjim mirovinama, da trebamo pomoći svima onima koji nemaju dostatna sredstva za normalan život, ali smatram isto tako da ne trebamo penalizirati one koji normalno žive da ne stvaramo novo siromaštvo. Isto tako smatramo i to smo jučer pokušali malo raspraviti van, van naše, naše dvorane za rasprave na kojoj smo imali odbor, a to je nagrađivanje godina rada iznad prosjeka godina rada sa kojima naši sugrađani odlaze u mirovinu. Naime, čuli smo ovdje i od ministra da je prosjek godina otprilike 34 ako se ne varam, jel da, znači oko 34.g., sa 34.g. se odlazi u mirovinu i kad bi se možda dodatna stimulacija dala onima koji imaju više od tih 34.g. osim onoga što su trenutno dobivali zbog toga što su duže radili, pa imaju malo veću mirovinu, možda bi to bila dodatna stimulacija. Imamo tu još jedan podatak da je omjer zaposlenih i umirovljenika 1:1,32, pitanje je koliko je taj podatak točan jer nemojte zaboraviti da u taj podatak 1:1,32 ulaze i oni koji su zaposleni kao umirovljenici, znači bili su otišli u mirovinu i nakon toga su se zaposlili na 4 sata pa su opet zaposleni, e sad je pitanje u kojoj je to mjeri, koliki je taj broj i pitanje je gdje uzimamo, gdje uzimamo podatke, da li uzimamo na Zavodu za, u HZMO-u jer tamo se plaćaju doprinosi i od strane studenata koji rade preko student servisa, pa je to daleko manje od onoga što zapravo se plaća ukoliko ste stalno zaposleni u poduzećima, to su vam točne brojke, ne trebate, ne trebate kimat, to je 100% točno. Znači samo, samo pokušavam, pokušavam problematizirati brojke da bismo lakše kasnije i napravili analize, nadam se da ćemo biti neki od nas i u radnim skupinama, da bismo znali što trebamo proanalizirati, da vidimo točne podatke sa čime raspolažemo. Naime, kad bismo uzeli prosječnu ovoga prosječni osobni dohodak i kad bismo to pomnožili sa brojem trenutno zaposlenih bojim se da ne bismo dobili cifru koja se trenutno uplaćuje u mirovinski sustav nego bismo dobili puno manje, prema tome jedan dio novaca nedostaje i to je jako ovako nakon toga proanalizirati i donijeti zaključke. Mi ćemo kao Klub Socijaldemokrata kao što sam rekao na početku, nećemo sigurno biti protiv ovog zakona jer ide u korist naših sugrađana, ide u korist naših penzionera, naših umirovljenika i tako ćemo … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ova tema danas je dobar povod da se neke stvari ističu što se tiče slabosti hrvatskog mirovinskog sustava u cjelini. Podsjetit ću na početku da kad je njemački kancelar Bismarck uveo ovaj koncept da se, da država osigura, osigura mirovinu za starije građane, to je predviđeno tada bilo za starosnu dob od 70.g., dakle bilo je veliko pitanje tko je uopće doživio taj benefit od države na način kako ga je njemački kancelar tada u 19. stoljeću uveo. Međutim, matematika je neumoljiva i situacija je danas posve drugačija, ne samo u Europi nego i u drugim zemljama, nije samo Hrvatska u ovim problemima, oni se tiču i drugih i bogatijih zemalja od nas, međutim postavlja se pitanje kako dalje. Ja ću istaknuti par nekoliko pokazatelja i brojki koji zapravo ja mislim razotkrivaju koliko je teško stanje u Hrvatskoj. Dakle svake godine, na početku svake fiskalne godine znamo da će nedostajati u mirovinskom fondu najmanje 20 milijardi kuna ako ne i više i doprinosi iz plaća pokrivaju otprilike 56% mirovina, 56%, dakle mirovine se isplaćuju jednim dijelom iz doprinosa, ali isto značajan dio iz drugih poreza PDV-a, trošarina i slično, to kao prvo. Dakle, model koji imamo ovaj sustav je zapravo već davno bankrotirao i nelikvidan je i neodrživ. Drugo, vezano za drugi stup, mnogi govore o toj reformi, ona još nije dovršena, međutim treba reć da prema zadnjim podacima mali broj uplatitelja, mali broj naših zaposlenih osobno bira fond u koji će njihov novac biti, ići svaki mjesec 4%. Dakle, naši građani ne pokazuju veliki interes na koji način će se raspolagati s njihovim novcima. To su naši novci, dakle to dolazi iz bruto plaće svakog zaposlenika, svakog radnika. 96% ide po automatskom ključu u četri obavezna mirovinske fondove, dakle trebamo ustrajno raditi na tome da informiramo naše građane da je to njihova štednja. Isto treba reći da uz sve nedostatke ovog postojećeg sustava da mirovinski fondovi zapravo ulažu u državne obveznice, dakle sudjeluju u velikoj mjeri u financiranju deficita i javnog duga u Hrvatskoj, međutim tu treba otvoreno reć da u usporedbi sa drugim zemljama postoje velike mogućnosti sa deregulacijom tih pravila da ti fondovi ulažu u druge proizvode druge na tržištu, a ne samo da financiraju zapravo neodgovorno ponašanje naših političara jer vrtimo se na neki način u krug i onda su prinosi manji nego što bi mogli biti. Dakle, postavlja se pitanje da li trebamo imati povjerenje u Ministarstvo financija u one koji vode Zavod za mirovinsko osiguranje ili ne? Vidimo zapravo zbog naslijeđa komunizma odnosno socijalizma da cijelo vrijeme smo jednostavno se penjemo uzbrdo zbog tih naslijeđenih problema, dakle nismo imali konkurentnu ekonomiju, nismo bili zemlja sa visokim plaćama u odnosu na druge i tu treba otvoreno reć bez strukturnih reformi nećemo nikad ni biti, nećemo nikad ni biti. Dakle, postavlja se pitanje da li imamo i dalje razloga vjerovati da će ministri u vladi, bilo kojoj vladi dobro upravljati s našim novcima ili ne? To je osnovno pitanje. Ja bi se založio tu ipak da ljudi koji izdvajaju svaki mjesec 15% da imaju pravo birati na koji način će se taj novac ulagati. Iskustvo pokazuje u mnogim zemljama zapravo da je ovakav koncept, ovakav model neodrživ, neodrživ ne samo kod nas. Dakle, matematika ponovit ću je neumoljiva i tu moramo biti jednostavno ne samo iskreni nego trezveno gledati na koji način malo po malo mijenjati stvari. Najbolji način po meni je sigurno da se provedu konačno reforme da zemlja bude zemlja zaista ekonomskih sloboda, da ljudi počnu ovdje stvarati i raditi, a ne odlaziti jer nije svejedno koliki je broj ljudi u radnom odnosu, nije to svejedno. Svaki ministar rada i mirovinskog sustava dobro pazi demografske trendove, nije svejedno da li će nas biti, da li neće nas biti, da li će ljudi imati djecu ili ne, to utječe na cjelokupnu sliku zajednica, a ne samo na pojedine obitelji. Prema tome, to je sve jedna problematika koju treba gledati u cjelini. Dakle strukturnih reformi bez odluka da Hrvatska zaista postane konkurentnija zemlja, a tu uvođenje eura neće ništa promijeniti preko noći, dakle sve slabosti koje postoje u Hrvatskoj neće nestati uvođenjem nove valute. Moramo gledati koja je to cijena neprovođenja reformi jer svaki član vlade ja sam se upoznao s tim za vrijeme bivše vlade Tihomira Oreškovića, svaka vlada se nosi sa istim problemima jer niko nije voljan provoditi reforme na pravi način. Samo na usnama su reforme, a na djelima ih nema, nažalost. Dakle, ponovit ću iz bruto plaće 15% što se izdvaja za 1. stup pokriva se 56% potreba, dakle nešto se tu treba hitno promijeniti i tu sam više puta u polemikama sa bivšim ministrom Marićem, sa ministrom na odlasku pitao kako on to gleda jer on je bio svjestan koje problemi proizlaze iz toga što ne mijenjamo, a samo vlada može niko ne može umjesto vlade to mijenjati. Prema tome i on snosi dio odgovornosti za naslijeđeno stanje. Preporučio bi svima koji žele se više informirati o ovoj tematici da bolje upoznaju brojke koje su ponovit ću neumoljive. Dakle, ovaj način vođenja mirovinskog sustav ne samo da je neracionalan nego zapravo košta naše ljude višestruko. Dakle na kraju se kroz druge poreze zapravo izdvaja skoro 27% plaće da bi se ovaj sustav financirao. Dakle, nesporno je da u vrijeme inflacije, umirovljenici su na udaru, to je nesporno i svi znamo da je i da će bit stanje sve teže. Zaista je tako, to je jedan nevidljiv porez koji se ne osjeti na jednak način od ljudi i najugroženiji su umirovljenici dakako. Međutim, treba isto gledati sustav u cjelini i reć da ako se ništa ne promijeni Hrvatska zaista će biti u sve teže i teže sve težoj situaciji jer premali broj ljudi zapravo je u radnom odnosu i uplaćuje u ovaj sustav. Svima koji žele se više upoznati sa stanjem preporučujem stranicu naše mirovine.hr tu ćete vidjeti brojne podatke i analize o zatečenom stanju. Domovinski pokret će biti oko ovog prijedloga suzdržan, međutim razumijemo, svakako razumijemo da treba nešto učiniti da se olakša stanje umirovljenicima, ali ovdje plaćamo cijenu za nečinjenja godinama, godinama i veliki dio ne možemo pobjeći od toga nažalost. Kad gledamo strukturne reforme veliki uzrok tih problema proizlazi iz socijalizma, komunizma i sve što je Hrvatska naslijedila iz bivšeg sustava. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Ono što prvo treba reći je koliko će zapravo biti uključeno onih koji će na neki način ipak biti nagrađeni nekim višim mirovinama, to svakako pozdravljamo. Pozdravljamo da je riječ o nečem što ide na one najugroženije, na one najsiromašnije, ali trebali bismo vidjeti opseg onoga što mi ovdje sada radimo, pa ću opet ponoviti onaj podatak koji imate i u ovom zakonu znači da je evidentirano više od 277.000 korisnika najniže mirovine znači njih je 277.000, ali oni koji su u riziku od siromaštva i to sam zato postavila pitanje, nemamo brojku ali se procjenjuje da je riječ o nekih 600.000 ljudi, 600.000 umirovljenika koji žive u riziku od siromaštva, znači to su takvi omjeri. U svakom slučaju po statističkim nekim istraživanjima 52% umirovljenika živi u riziku od siromaštva. Ono što svakako treba reći kada se govori o tome recimo onome šta je kolegica Burić hvalila vladu Andreja Plenkovića da su mirovine rasle u njegovom mandatu, mislim da ste rekli za oko 20%, da, onda uvijek trebamo uzeti u te statističke brojke koliko su rasle drugdje, koliko su mirovine rasle drugdje, jel nama ništa ne znači podatak rasle su 20%. Znači prije vlade Andreja Plenkovića je bila velika recesija, pa da je bila i umjetna inteligencija na mjestu premijera vlade stvari bi išle na bolje. Možda bi umjetna inteligencija malo bolje možda to nisam sigurna. Ali i u tim uvjetima manjak sigurno neke konjunkture je ova vlada napravila najgore iz najboljeg, znači uspjela je napraviti stvari gorima nego šta bi one po automatici bile bolje. Znači ono što je rekao ministar ovdje meni kao odgovor na to da zapravo ne adresiramo problem na način da se stvarno svim najsiromašnijima na neki način ipak pomogne je isto tako relevantno uistinu, a to je da nemamo imovinski niti prihodovni cenzus niti podatke o inostranim mirovinama i to stvarno jest problem. Znači mi ne možemo znat koliko je neko siromašan ako mi nemamo uvid u njegov imovinski cenzus, ako nemamo uvid u to da li prima mirovinu iz inozemstva, to apsolutno stoji, ali zašto mi te podatke nemamo. Znači mi te podatke moramo imati, mi moramo adresirat siromaštvo realni način, znači da realni dobijemo uvid ko je taj koji ima tu najnižu mirovinu i jel on stvarno siromašan ili nije ili ćemo sad pomoć nekom koji je sebi ne znam isplaćivao minimalac, bio poduzetnik i onda sad ćemo mu pomoći ima najnižu mirovinu, a zapravo realno ima na računima milijune. Znači mi moramo imat uvid u to koliko tko ima i ko je najsiromašniji i to se može. Ako se može za zastupnike onda se može za svakog. Ono što svakako želimo ovdje reći da je u samoj raspravi na odboru bilo dosta riječi o tome, uistinu možemo se čak složiti sa nekim tamo komentarima da se moglo dignuti sve mirovine za 1%, jel zašto se nije išlo s tim, no dobro sad neću ulazit u tu argumentaciju. A ono što je najbolji podatak da ovdje nismo napravili puno je taj da što sam spomenula i u svojem pitanju, prosječna mirovina 2022. je tek nešto malo viša od 3.000 kuna, a njezin udio i to je najvažniji podatak u prosječnoj plaći je 40%, samo 40%, a prije dvije godine je bilo samo 37% još gore je bilo, a u Europi prosjek je 54%. E to je podatak koji treba iznosit, ne o vladi Andreja Plenkovića mirovine su rasle 20% to nije taj podatak nego naš udio naše znači udio u prosječnoj plaći naše mirovine 40% u Europi je 54%. U mračnom socijalizmu kolegice i kolege koje vole koristiti taj termin je bilo 70% samo da napomenem. To je realan podatak. Ono što se na odboru isto spomenulo i mislim da tu stvarno ima istine je da mislim sad ću sumirati da je to socijalna mjera, a ne proradnička mjera. Znači ne idemo na to da dižemo sve mirovine, da potičemo, da rješavamo problem s mirovinama niskim mirovinama nego zapravo rješavamo palijativno ono što ljude koji uistinu imaju najniže prihode. To vam govori i ovaj podatak mislim da prosječna obiteljska mirovina je iznosila samo 2.458 kuna to je udio u prosječnoj … plaći samo 32%, prosječna najniža mirovina samo 2.000 kuna, udio u prosječnoj plaći 24%. Potrebno je znači općenito razgovarati o mirovinskom sustavu. E sad, ovaj zakon i sad tu ne možemo što se tiče ovog zakona ne znam šta komentirati ovaj zakon regulira 1. stup, ali ono što je nama bilo bitno naglasiti je zašto zapravo niko ne otvara pitanje tzv. poduzetničkih aktivnosti HZMO-a jel smatramo da bi mirovine mogle biti veće da se mirovinsko ne igra poduzetnika igra se poduzetnika s našim novcima jel. HZMO u vlasništvu ima HMID znači Hrvatsko mirovinsko investicijsko društvo koje upravlja kapitalnim fondom i HMDI plusom. Kapitalni fond upravlja s oko milijardu kuna i osnova HRMOD koji stvara gubitke u trenutku kada HZMO ima rupu od 20 milijardu kuna za isplatu mirovina, znači kocka se, ulaže se u obveznice, kapitalni fond osniva osiguravajuća društva, a da je država htjela biti osiguravatelj onda valjda ne bi prodala Croatia osiguranje, znači HRMOD koji služi za isplatu mirovina iz drugog i trećeg stupa je osuđena na gubitke, a opće je poznato recimo da RBA je htio prodati svoj RMOD, ne želi ga osnovati jedan Allianz s milijun klijenata, a osniva ga HZMO, znači da se ne naručuju fiktivne studije znači Primorčeve prijateljice, da se ne kocka s obveznicama, dionicama i čime sve već jel mirovine bi mogle biti veće, čemu to služi, zašto se taj novac ne podijeli umirovljenicima, zašto se doslovno rasipa? Poanta je znači s naše strane očistiti HZMO od svih poduzetničkih aktivnosti, s 20 milijardi kuna duga se ne ulaže u poduzetničke projekte, zabrana svih studija, donacije i sličnog, rasipanje novaca sve dok se ne riješi dug, studije može raditi Institut za javne financije, ekonomski fakultet, a ne da služe kao poligon za izvlačenje novaca ispod radara javne nabave, apsolutno se srlja ko guske u magli, a na kraju znači sve to plaćamo mi porezni obveznici. Tu mi je ministar odgovorio na moje pitanje znači o poduzetništvu koje nije baš uspješno znači HZMO rekao mi je kapitalizirana štednja se oplodila jel. To nije točno znači prinosi se ne iskazuju, znači ne iskazuju se realni prinosi nego skoro pa nominalni, u prinose je uračunata naknada za upravljanje, ali ne i ulazna naknada, nema onoga što recimo za kamate u kreditu znači EKS znači efektivne kamatne stope uz to prinose iskazuju prema izračunu kao da je cjelokupna uplata članova bila odjednom na početku u učlanjenju u mirovinski fond, a takav nijedan član ne postoji, jasno je da se uplaćuje svaki mjesec kako se dobiva plaća kroz 25. i 30. više godina, znači manipulira se s prinosima i male su mirovine, mislim male su mirovine i zbog mislim naše privredne djelatnosti, ali su sigurno male i zbog toga što se kockamo, igramo se poduzetništva sa prinosima koji su zapravo negativni i koji se prikazuju manipulativno kao oplođena štednja. Znači smatramo da bi bilo krajnji trenutak da se pozabavimo tim pitanjima, a kažem pozdravljamo svako povećanje mirovina. Hvala.
Mi ćemo sad napravit jednu kratku stanku do jedan sat kad će biti iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. STANKA U 12,53 SATI Vraćamo se na našu točku Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, pojedinačne rasprave. I prvi će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Ja ću prvu minutu ovog mog izlaganja na neki način posvetiti ovim izlaganjima u ime kluba i reći ću da, gospodine Lalovac vi ste u puno toga u pravu što ste rekli. Međutim, mali broj godina staža ne znači da imamo mlade umirovljenike. Treba jako dobro secirati statistiku. A drugo da i u pravu ste kad kažete da je država 80% odgovorna za najniže mirovine, ali 20% nije. Znate obrtnici su u prošlosti mogli plaćati, dakle njima nje utvrđena najniža stopa doprinosa. Dakle, oni su mogli plaćati više. I danas po autorskom djelu se može plaćati, što otprilike znači da ne bi baš bilo liberalizacija uplate doprinosa ne bi nam donijela neku veliku i svijetlu budućnost jer bi svatko gledao uplatiti što manje, a nakon 14 godina staža bi rekao čuj, 40 godina sam puno uplaćivao. Ne znam koliko, po minimalnoj stopi, a kaže sad imam svega 3000 kuna ili gotovo 3000 kuna mirovine. Dakle, o tom ja molim da se dobro pripremimo kad bude neko izvješće o mirovinskom pa da ga seciramo do boli. I Anka Mrak-Taritaš je rekla jednu stvar da je mirovinski sustav bremenit prošlošću i da je često puta u prošlosti bio socijalno sidro, socijalni amortizer za RH. Sjetimo se '99.-te kad je 70 000 ljudi otišlo u invalidsku mirovinu, jer su bili na skrbi mirovinski. Dakle, u pravu smo ali moramo trezveno i polako razgovarati. Vraćam se na ovaj predmetni zakon i htio bih istaći ono što je važno za reći. Dakle, obiteljske mirovine u smislu će biti sve na dobitku u smislu ostvarivanja prava na dio mirovine preminulog, dakle odnosi se na one koji će u buduće biti u tom statusu i one koji su već u mirovini, već desetak godina kojima je partner ili partnerica preminuli. Da i važno je reći da ako je nekome partner preminuo pred 10 godina, a ostvaruje pravo na, u tom trenutku je ostvarivao pravo na obiteljsku mirovinu, ali je bila povoljnija mirovina nadživjelog on će sada svojim zahtjevom dobiti 27% obiteljske mirovine, ali ne one mirovine onog trenutka kada je netko umro, nego će se to izvesti na današnju razinu kroz usklađivanja kroz tih 6, 7 ili 10 godina nakon što je nastupila nesretna okolnost smrti. To je jako bitno reći, jer ljudi pitaju pa valjda nećete mi dati 27% od neke tamo mirovine koja je bila pred 10 godina 1500 kuna. Ne, sve će se to usklađivati na današnju razinu i onda će se odrediti tih 27% od pripadajuće obiteljske mirovine. Bitno i temeljno je da je netko u trenutku smrti partnera ostvarivao pravo na obiteljsku mirovinu. To je da je imao starost 50 godina ako su živjeli sami ili nešto ranije ako su imali djece. To je najbitnija činjenica. Sve ostalo da li je netko koristio mirovinu preminulog ili nije u tom trenutku, da li je dao zahtjev ili nije manje je bitna. Dakle, bitno je da je ostvarivao pravo, a uvijek u mirovinskom sustavu je, dakle temeljno načelo biranje povoljnijeg prava. Ako je netko imao veću mirovinu zašto bi bio, morao uzeti obiteljsku, ali su možda djeca koristila obiteljsku jer je to zaštita ponovno govorim zaštita obitelji, a sada to načelo dograđujemo i zaštita u obitelji u fazi nestajanja kad čovjek ostaje sam da nije siromaček jer obično je napušten, bolestan i star. Dakle, dajemo jednu drugu dimenziju zaštitu obitelji od njezinog nastajanja do kraja. Prema tome, to je veličina ovog zakona i zato ga treba cijeniti i poruka je vrlo emocionalna ovog zakona i reakcije su vrlo emocionalne u smislu da ljudi kažu drago mi je da ću nešto nakon 10 godina dobiti od mog preminulog supruga ili supruge. Hvala lijepa.
Ostanite molim vas ovdje, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Pocrnić-Radošević. Izvolite.
Hvala poštovani kolega Hrelja. Sami ste sudjelovali u inicijativi i u prijedlozima za donošenje ovih izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju i znate da su najznačajnije što će biti najzanimljivije i najznačajnije umirovljenicima je povećanje mirovinskog faktora za 10% i to će se rješavati automatizmom. Znači, umirovljenici će povećanje osjetiti na svojim iznosima mirovine u veljači 2023. godine. Druga stvar je pravo na dio obiteljske mirovine preminulog člana obitelj za kojeg će se trebati podnositi zahtjev i to je, ali napraviti i prethodni izračun da bi se vidjelo što je povoljnije za svakog pojedinog osiguranika. I sami ste spomenuli da ovaj sustav omogućava izbor najboljeg prava za osiguranika. Stoga bilo bi dodatni to izazovi za Hrvatski zavod za mirovinsko, ali i za sve one udruge, županije, gradove, općine da daju tu informaciju, da se svi potrude da i umirovljenici dobiju informacije o svojim pravima, jer zaista ne bi bilo dobro [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] da ostanu bez prava.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Da i jučer sam govorio o potrebi da mi ovladamo sa što više informacija jer će nas svih, ne samo mene ljudi na terenu pitati kakva će biti njihova prava i kakav će biti postupak. Dakle, naša radna skupina nije prestala sa radom. Došli smo do ove faze da vam prezentiramo što smo do sad napravili. Ali sigurno ćemo planirati svaki detalj, predvidjeti da ljudi što manje budu involvirani da moraju obilaziti šaltere ili ne znam šta, da sve riješe kroz jedan zahtjev a naravno da će to ovisiti o samoj kompleksnosti pojedinog slučaja. Ako je netko u svojoj mirovini nije koristio obiteljsku, a ima pravo to će vrlo jednostavno ići. Ali ako treba prelaziti iz sada obiteljske u svoju da bi dobio dodatak to je malo kompliciraniji sustav. To će nešto duže trajati kao što će trajati i potraga za nekim mirovinama i slučajevima koji su nastali negdje pred 20 godina.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče Hrelja. Da bi se ostvarilo pravo na mirovinu postoje različiti kriteriji, različiti je broj godina i staža, radnog staža ali i godina starosti za različite mirovine. Jasno sve to jasno propisano određenim zakonom i propisima. Međutim, vi ste bili i član radna skupine kada se je donosio ovaj zakon najznačajnija je ova izmjena o kojoj sad govorimo ostvarivanje prava hajmo reći na dvije mirovine jednu plus taj dodatak. Da bi se mogao ostvariti taj dodatak treba imati točno određeni broj godina, dakle 65. Tu nema niti prijelaznog razdoblja zašto je to tako i da li se to na neki način smatra diskriminacija.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Uvažena kolegice Murganić to se nikako ne bi mogla smatrati diskriminacija iz razloga što mi kod ostvarivanja prava na obiteljsku mirovinu imamo rodnu jednakost, pa je u redu da imamo rodnu jednakost i kod ostvarivanja dijela po pokojnom. Dakle, vi znate da u obiteljsku mirovinu u jednakim godinama može otići i muškarac i žena, dakle tu dileme nikakve nema. To je 50 godina ili ranije ukoliko su djeca maloljetna itd. Dakle, tu imamo prisutnu rodnu jednakost. Ovdje smo postavili isto tako rodnu jednakost na 65 godini, a uostalom ja vas pitam jednu stvar mi možemo tu napraviti kompromis i popust. Ali da li popust rade inozemni osiguravatelji da vam daju mirovine prije 65, prije nego što ostvarite pravo na svoju mirovinu. Ne, morate imati 65 godina da bi dobili mirovinu iz inozemstva.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, danas smo ovdje dosta govorili i o ovima koji imaju najniže mirovine pa me zanima bili ste član radne skupine. Znači ovo je jedan zakonski prijedlog koji više rješava pitanje obiteljskih mirovina. E sada, da li postoje nekakvi drugi instrumenti pomoći ovima koji imaju najniže mirovine, ovim dijelom rekli smo da ovih 1 i pol posto vjerojatno za njih neće biti dovoljno. Da li postoje neki drugi instrumenti gdje se može pomoći onima koji imaju najniže mirovine? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Poštovani kolega Lalovac, vrlo inspirativno pitanje za neka buduća vremena, za razmatranje jer to je problem ne samo mirovinskih sustava. Mirovinski sustav neće moći više nego što je sada odgovorio na najniže mirovine puno podizati najniže mirovine, jer onda one dolaze veće od onih koje su sami platili svoje doprinose. Ali postoje sustavi recimo u našoj susjednoj Republici Sloveniji koji su osmislili Strategiju borbe protiv siromaštva to znači da oni koji nemaju nikoga, oni o kome nitko ne brine, koji žive sami moraju po Ustavu imati pravo na dostojanstven život i na veća primanja. Dakle, tada bi se socijala nadogradila na mirovinska primanja da bi svi došli do određene granice.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovani kolega, ove izmjene i dopune odnose se samo na najniže mirovine i obiteljske mirovine skupina izloženih siromaštvu. O poboljšanju umirovljenika koji su svoje mirovine stekli radom i imaju više od minimalne mirovine ne predviđaju nikakva poboljšanja. Molim vas komentar o tome.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Da, za sve one koji su zaradili mirovine veće od najniže jedino što ostaje je redovito usklađivanje o kojem je danas govoreno ovdje. To je dva puta godišnje. To je u odnosu na 70, 30 u odnosu na veći faktor da li je to inflacija ili rast plaća i to je mehanizam koji imaju gotovo sve zemlje da bi se održala kupovna moć mirovina. To da li je to sto posto ispravno rekao je ministar i ja mu vjerujem da će u suradnji sa svim umirovljeničkim udrugama napraviti raspravu, vidjet da li je možda košarica tih proizvoda koji ulaze u potrošačku košaricu ispravna ili nije sve se da propitivati kad je formula usklađivanja u pitanju da bi se što povoljnije održavala kupovna moć mirovina i vrijednost mirovina.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče vjerojatno ćete znati odgovor na moj upit budući se radi provedbeno, a vjerujem da ste za to upoznati. Primjerice u slučaju kada udovica uz svoju mirovinu traži i 27% od obiteljske mirovine, a tu mirovinu već koristi osoba sa invaliditetom ili dijete sa poteškoćama. Kako će se to rješavati? Da li će osobi sa invaliditetom ostati ta mirovina, a udovici 27% te iste mirovine ili će se računati obiteljska mirovina za dva člana obitelji sa mirovinskim faktorom od 0,88.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Rečeno je da se taj dio kod osobe sa invaliditetom može proteći na doživotno korištenje, a ovdje s druge strane imamo uvjet od 65 godina da netko osobno počne to koristiti. Moram priznati da o tom detalju nisam dovoljno pažnje poklonio. Po meni, s obzirom da se radi o relativno malom broju takvih kompliciranih slučajeva mislim da bi trebalo zaštiti i dijete i udovicu ali trebamo vidjeti, trebamo to još jednom pogledati, preispitati. Hvala vam lijepa na sugestiji i ukazivanju na problem.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Dobro je da ste spomenuli i ovaj zakon se odnosi na obiteljske. Bilo je slučajeva jako puno gdje su supružnici radili obadvoje, gdje je recimo udovica radila 20, 30 godina a koristila je obiteljsku mirovinu, dakle 70%. I tada je taj minuli rad, njen zapravo otišao u solidarne svrhe. Dakle, na ovaj način se vraća upravo tim osobama koje su radile, koje su ostvarile minulim radom nešto da na taj način zaista imaju i jednu satisfakciju da u starosti imaju neku veću mirovinu od one koja je do sada po prijašnjem zakonu bila.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Da, vi ste kolegice Perić u pravu. Međutim, tu smo isto postavili jedan limit. Postavili smo najveću zbirnu sumu mirovine i tog dijela po preminulom, iako tu isto ti koji danas koriste mirovinu preminulog ako je ona puno veća od njihove i sutra su na dobitku, jer njima se isto koeficijent diže 10%. Dakle, nitko ovdje nije zbog nečega drugoga ugrožen zbog toga što smo postavili taj limit. I uvijek ostaje ono u mirovinskom da ima pravo izbor povoljnijeg prava. Naravno da će jedan broj njih si dati izračunati, pa vidi šta je povoljnije. Tu bi bilo najbolje kad bi mogli urediti da se to jednim obrascem definira, jednim zahtjevom i da čovjek potpiše da mu se odredi povoljnije pravo. Prema tome, dakle bitno je da nitko nije oštećen i svi su na dobitku.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Hrelja, u prethodnim raspravama svi smo se složili da je ovo definitivno jedan od koraka naprijed i da će poboljšati materijalno stanje naših umirovljenika poglavito oni koji su najugroženiji sa ovime svime što se događa oko nas. No ako uzmemo u obzir sve inflatorne pritiske, sve on što nam se najavljuje za jesen koja bi mogla politički i poslovno biti vruća, samo na žalost našim građanima hladna da li smatrate da su to dovoljni koraci ili jednostavno mislite da u narednom periodu će trebati još podosta intervencija u mirovinski sustav da bismo zaštitili standard naših umirovljenika. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Ovo su vrlo značajni koraci jer je to svakomjesečno primanje. Da li će to biti prosječno 230 ili 250 kuna za one koji nemaju svog staža ili će to biti prosječno 510 kuna za one koji imaju pravo na dio mirovine po preminulom, ali su to značajni iznosi. To je od najmanje ne znam dvije i pol tisuće kuna godišnje do šest, sedam i više tisuća kuna. Dakle, to je doprinos jednoj stabilnosti umirovljeničkog standarda, ali tu ne treba zaboraviti ni usklađivanje koje u rujnu će iznositi između 5 i 6%. A slažem se da ukoliko bude dobro punjenje proračuna i da ako bude rastuća inflacija na mjesečnoj razini da se uvijek kao što sam napravio, kao što sam inicirao i spomenuo to u siječnju ove godine, da ćemo o tome razgovarati sa Vladom RH na sastanku parlamentarne većine.
Hvala. Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolega. Iz ove dosadašnje rasprave vidi se da je visok stupanj podrške ovom Prijedlogu zakona sa svih strana u Saboru. Međutim, dobro je opet još jednom naglasiti, dakle hrvatski sustav prvi put uvodimo da netko može koristiti po dva osnova mirovinu, dakle može koristiti obiteljsku mirovinu i svoju mirovinu i to je jedan veliki iskorak koji dosad nismo imali, ali ono to je jako važno je da te obiteljske mirovine stvarno rastu 10% i kad još uzmemo uz to da je skoro pola milijuna umirovljenika obuhvaćeno ovim prijedlogom koji je, onda jednostavno ja moram i vama koji ste sudjelovali u svemu ovome, čestitati na onome što ste napravili.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Hvala. A i ja vama čestitam na brzom prihvaćanju materije. Krasno ste to rekli, ovo je jedna mirovina po dva osnova, znači po svojoj osobnoj mirovini i po dijelu mirovine preminulog bračnog partnera, što je pravno vrlo, vrlo, odnosno potpuno ispravno. Hvala i vama i vama čestitke.
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom. Pa evo, drago mi je danas da u Saboru, bez obzira s koje strane dolazi, ipak dolaze nekakvi konstruktivni prijedlozi i da, kada se ipak radi o pomoći najugroženijima, da postoji jedna vrlo visoka razina suglasja i oko svih ovih instrumenata koji zapravo Vlada ima pred sobom ovo je jedna od njih, danas ovdje se govorilo isključivo najvećim dijelom o obiteljskim mirovinama, mislim da je ovo, ajmo reći jedna, još jedna dobrobit što smo u EU. To ja cijelo vrijeme nekako k'o papagaj stalno ponavljam, jel mislim da još uvijek koji su bili skeptični o pristupu Hrvatske i euru i eurozoni i članstvu pokazuje da ipak se sa ovim standardima usklađivamo sa standardima zapadne Europe koji ipak, ajmo biti iskreni ima najbolji standard u svijetu, koliko god je da je, da su problemi svugdje u svijetu, ali standard u Kini, u SAD-u, u Latinskoj Americi vjerojatno nije takav kakav ima zapadna Europa i mi tu koristimo te dobrobiti i to su sigurno pozitivni efekti i na hrvatsko gospodarstvo, u konačnici i za, na hrvatske građane. Tako da, tako da će ovo sigurno dati pozitivne efekte. Ono što dalje trebamo sigurno razmatrati je to je, ja sam, drago mi je danas što je ministar rekao da će uzeti cjelokupni komplet razmatranja usklađivanja, je li? To je stvarno sad pred nama jer dok nije bilo ovakve inflacije od 15, 20%, itd., moglo se, kakve god smo nekakve formule stavljali, one su mogle proći i nemojmo zaboraviti da u prošlim vremenima su plaće duplo više rasle nego mirovine i kada je ministar Marić radio poreznu reformu, kada je radio poreznu reformu, znači jedan dio dohotka oslobađao se je, odlazio je velikom dijelu građana, ali taj dio dohotka je odlazio u štednju, taj dio, veliki dio dohotka je odlazio u štednju i zbog toga danas imamo vrlo visoku akumulaciju štednje i to više nije toliki problem što se tiče financijskog .../nerazumljivo/... znači sad trebamo usmjeravati jer zapravo svake okolnosti nas tjeraju na nekakve drugačije instrumente da ovaj dio ode u potrošnju. Zašto? Jer ovo će donijeti zakon 1.1.2023. Ajmo bit iskreni, nitko ne zna kako će izgledati 2023., svi najavljuju hoće li biti recesije 2023., i ova sredstva koja danas možda izgledaju kao milijardu kuna koje možemo samo prikupiti preko ljeta, pitanje je kako će se prikupljati 2023., itd., tako da je dobro da se ovo danas još donijelo prije nego što i dođe, prije nego što dođe ta kriza. Ali, svakako je da ponovo razmišljamo kako i na koji način, kojim instrumentima poticati potrošnju, ali nemojmo zaboraviti da umirovljenici, sve ovo što ide iz proračuna, ovih 50 milijardi, oni vraćaju u potrošnju, oni nemaju šta štediti, je li. Za razliku od građana koji 20 ili 30 .../nerazumljivo/... 20% nekog svog dohotka ipak nekako koji imaju veća primanja, može uštedjeti, je li? I zbog toga, svaki, svako dodavanje umirovljenicima neće biti izgubljeno, neće se vratiti u nekakav dio štednje nego će ići u potrošnju i vratit će se u proračun. Tako da bez obzira na, kažem možda nekakve strahove da li se može ovo usklađivanje provesti po boljem faktoru i ono što je govorio kolega Hrelja, i da se pogleda zapravo stvarna košarica potrošnje umirovljenika, svakako može možda davati bolji izračun usklađenja jer sada ide opća razina cijena i sad normalno, u toj općoj razini cijena imate i energiju koja raste 40%, hranu 15%, a imate neke proizvode koji rastu 2 ili 3 ili 5%. Međutim, ono što troše umirovljenici, možda u toj, nastavku te radne skupine, da se stvarno vidi ovo što se zapravo, na šta troše umirovljenici i da se u to usklađuje i ovo što smo ovaj dalje zapravo spominjali, da se kroz taj dio ipak najveći dio vraća u potrošnju i tu državni proračun to neće izgubiti. I vezano za strategiju borbe protiv siromaštva, znači vidjeli smo da ovdje ipak ne možemo možda kroz ovaj, kroz ovaj zakonsku izmjenu što je rekao kolega Hrelja ipak da se ne poremete brojni ovaj, uplate ono što su bile kroz određenu prošlost, da se nađe neki instrument, da se onima stvarno koji imaju najniža primanja, da ako su u prošlosti kažem i bilo, nije bilo uplata doprinosa ili manje radnog staža, ipak da ih danas ne ostavimo na vjetrometini ovakvih nepovoljnih makroekonomskih okolnosti. Zahvaljujem.
Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani g. Lalovac, evo kao bivši ministar financija siguran sam da vidite kako imamo milijardu i 217 milijuna kuna za idući, milijardu i 470 milijuna kuna za 2024. i milijardu 706 milijuna kuna u 2025. godini. Spominjali ste i sami u uvodnim raspravama da bismo možda sa ovih sto milijuna kuna koliko imamo predviđeno svakako morali to povećati. Pa evo, kao bivši ministar financija i čovjek koji se i sada u financije jako dobro razumije možda eto da zajednički prokomentiramo, odnosno da nam vi kažete gdje bi u stvari država tu ipak mogla namaknuti malo više novca. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem. Pa da, znači cjelokupni ovaj paket što ćemo ga zajedno podržati je negdje oko milijardu, milijardu i sto. I kao što je zapravo bilo navedeno negdje oko 350 milijuna kuna ide za jednu mjeru, 750 za drugu i oko 100 milijuna ide za ovu treću mjeru povećanja ove minimalne plaće. Mislim da će se do drugog čitanja pronaći pogotovo zato što nemojmo zaboraviti da neće biti i ako dođe do usporavanja ekonomije neće biti tako drastičnog pada cijena. Ipak ono što će se sad dogoditi, cijene su došle na jednu toliko visoku razinu i one i ako padnu negdje 5 do 10, 5% one su i dalje ostat će napuhane. I taj dio i bojimo se da onda taj dio građana ponovno ne budu morali odlazit u minuse na računima, bankovne minuse, ono preko šaltera, preko onih kada su ulazili u razno razne nedopuštene minuse. I zbog toga mislim da Vlada, ja mislim da će naći sredstva i nešto više od ovih sto milijuna kuna za ove minimalne mirovine.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Poštovani kolega Lalovac, da sigurno da nam članstvo u EU donosi neke dobrobiti, ali svaka država članica kreira svoj mirovinski sustav i mora odrediti što želi i kako želi brinuti o svojim umirovljenicima. Rezultat naših namjera i rada je ovdje pred vama. I naravno da mi je drago da propitujete sve mogućnosti koje je moguće napraviti za dobrobit umirovljenika i da o tome jako ovako javno diskutiramo. Međutim, treba reći da ja sam ovdje 19 godina, u svih tih 19 godina se popravlja mirovinska reforma iz 1999. jer po kreatorima reforme Svjetskoj banci kad bi to bilo onako kako je zamišljeno mi bi danas bili na zamjenskoj stopi od 25% prosječne plaće. Ona je ipak na 40. Ja ne tražim nikakve hvalospjeve, nego samo da se kaže da se stalno popravlja taj mirovinski sustav od svih Vlada. To nije ekskluziva jedne Vlade.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem kolega Hrelja. Možda još jedno što sam zaboravio reći, ja se nadam da ministar o tome prati. Govorimo i zapravo svaki dan i oni koji jesu u drugom mirovinskom stupu danas dobivaju izvještaje kako im zapravo u drugom stupu pada udio mirovine. To svi dobijamo kroz one izvještaje. I onda postoje mirovinski fondovi kategorije A, B i C. I da bi država ipak ograničila, smanjila određeni rizik, odnosno zakonski definirala da zadnjih pet godina morate biti u stupu C. A danas vam imam suludu situaciju kada rastu kamatne stope zato što rastu kamatne stope cijena obveznicama vam ide suprotno. Ona ide u suprotnom smjeru. Kad rastu kamate padaju obveznice. Budući da ovi što imaju fondovi u C najviše imaju obveznica njima sada pada udio i to je onaj ponovo izazov što govorimo u ovome dijelu. Ja se nadam da ćete i tu naći razloga i da im se dopusti možda, ali ponovo da ne idu u taj dio rizika. Jer to je ono kad im dopustite mogu ponovo otići u rizik A, vratit se A [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Kakvo će biti tržište ne znamo. Jel'?
Sljedeća replika poštovani Mišel Jakšić.
Poštovani kolega Lalovac s obzirom da imate dovoljno iskustva i kao ministar financija i kao definitivni stručnjak za javne financije moje pitanje za vas je zašto mislite da Vlada ne pribjegava bržem tempu usklađivanja mirovina i zašto jednostavno i na taj način ne pokaže da im je stalo, da kad krene jesen, kad krenu daljnji inflatorni udari veći obuhvat umirovljenika bude u tim mjerama i izravnanjima mirovina. Da li nema dovoljno u proračunu ili se čeka nakon turističke sezone da imamo erupciju od PDV-a u proračunu, pa da se nakon toga povuku daljnji potezi?
Zahvaljujem. Ja vjerujem sada kada dođe novi ministar. On sigurno ima tri mjere koje mora prvo ispred sebe raditi. Prvo to je rebalans proračuna, jer jednostavno tako idu prihodi a i rashodovna strana, da će sigurno morati do kraja godine vidjeti koliko novaca zapravo se više uprihodilo. Ja iskreno vjerujem budući da umirovljenici ono što smo rekli, em što su najizloženiji, em što jednostavno ne mogu naći nekakav drugi dodatni izvor prihoda ili rada itd. na tržištu da će Vlada do kraja godine s obzirom i na ovu energetsku krizu ne znamo kakva će biti sezona grijanja. Ja iskreno vjerujem, jer Vlada je to dva puta napravila da će napraviti kroz taj energetski dodatak jer je to nešto najbrže što može donijeti i donijeti određene efekte. I ovo što je rekao zapravo danas kolega Hrelja ona zapravo ima obrnut onaj dijalog i mislim da je to dobro. Oni koji imaju najmanje da dobiju najviše, ali to su jednokratne interventne mjere koje ja iskreno vjerujem da će do kraja godine da će se naći sredstva za to.
Posljednja replika, poštovana Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Lalovac u dosadašnjim vašim raspravama često ste se dotakli umirovljenika sa najnižim mirovinama, pa eto moje konkretno pitanje prema vama kao bivšem ministru na koji način bi svi skupa mogli pomoći tim ljudima, da ne žive više na granicama siromaštva. Hvala.
Zahvaljujem. Evo zahvaljujem. To sam zapravo pitao i kolegu Hrelju, to je moje pitanje njemu bilo. Ako ne možemo kroz ovo zakonsko rješenje, jer zapravo ipak kada povećavamo na taj način onda remetimo i nekakve ovo što ste rekli i nekakve uplate kroz više godina i zapravo i nekakav njihov i staž, da ne kažemo da ruši se taj cjelokupni sustav generacijske solidarnosti, onda se razvija kao Slovenija možda. To je rekao kolega, da ćemo naći određena sredstva upravo kažem, to je borba ne samo nas i Europe. I zato je to i ako imamo podršku i Europske komisije za taj dio borbe protiv siromaštva, ali da drugim instrumentima, jedan od tih instrumenata, hajmo bit iskreni borbe protiv siromaštva su ove jednokratne mjere energetski dodatak. Jel'? Ja ne bih ništa imao problem da se jedanput godišnje za te ljude koji imaju minimalne mirovine, ako bi se dogovorili da jedanput godišnje nevezano bila kriza ili ne bila kriza, da im se isplati taj dio novaca dok se ne nađe neki bolji instrument. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Ispred nas je zakon iznimno značajan za naše umirovljenike i ono na što bi ja skrenula pozornost da i EU komisija je objavila zelenu knjigu o starenju u kojoj se navodi da je zadnjih 5 desetljeća očekivani životni vijek pri rođenju, povećao se za približno 10 godina za muškarce i za žene. Dakle, demografski se profili regije razlikuju, nismo tu jednako mi kao neki drugi dijelovi Europe i medijan starosti, npr. u zemljama EU je 43,9 godina i on se u zadnje 2 godine, u zadnjih 20 godina povećao čak za 5 godina, a kada usporedimo taj medijan starosti u recimo, Africi, on je dvostruko manji. Upravo radi svih tih trendova, uvelike se mijenja život ljudi i utječe na naše društvo. Nadležnost za suočavanje s posljedicama starenja stanovništva uglavnom je u rukama samih država članica, dakle time upravljamo zaista samostalno. Tako i ovaj Zakon koji je predložen, upravo govori o tome da se želi djelovati na unaprjeđenju položaja i proširivanja materijalnih prava umirovljenika. Kada kažemo da je 1,23 milijuna naših umirovljenika, i da od toga ima jako puno onih koji su sa najnižim primanjima, onda mirovinama, onda je to itekako važno da se ovom mjerom njihov status poveća i poboljša. Nacionalni plan oporavka i otpornosti je upravo i to prepoznao i na taj način zapravo omogućio da idemo u smjeru podizanja i mijenjanja odnosa u obiteljskim mirovinama, gdje na taj način se izjednačavamo i sa onim državama EU koje su to imale puno, puno prije. Dakle na ovaj način zaista se rizik od siromaštva umanjuje i na taj način zaista korisnici obiteljskih mirovina mogu ostvariti dvije mirovine odnosno po dvije osnove i na taj način poboljšati svoj standard. Ono što je isto tako značajno napomenuti, da je upravo Vlada reagiranjem na odobravanjem Covid dodatka u 2021. osigurala preko 463 milijuna kuna za 710, preko 710 tisuća korisnika, a isto tako, energetski dodatak za 720 tisuća korisnika u vrijednosti od 480 milijuna kuna sredstava. Dakle cijelo vrijeme se vodi računa upravo o tome da taj najosjetljiviji segment društva bude na određeni način zaštićen, a osim toga, ovaj Zakon je omogućio da se i mirovine, npr. profesionalnim vatrogascima se mogu na jednak način, zapravo se tretiraju kao i vojno osobe i policijski službenici gdje su u mogućnosti uz mirovinu imati i ostvarivati pravo na pola radnog vremena i na taj način zapravo dopuniti ili isplatu mirovina od 50%, a puno radno vrijeme. Dakle sve to u ovom Zakonu je uključeno i moramo napomenuti da ovo je dodatno zahtjeva od 1,2 milijarde kuna u 2023. odnosno skoro milijardu i po' u 2024. i milijardu i 700 u 2025. g. Hvala.
Imamo repliku, poštovane zastupnice Nade Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Naravno, ovo je jedan vrlo značajan zakon i kažemo da je on usmjeren prema suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti naših najstarijih građana. Ja volim posebno istaći, onih starijih građana koji žive u samačkim domaćinstvima. Međutim, što bi uz financijska dobit koju će dobiti svaki korisniku mirovine, ja bih istakla i to da ta pomoć, taj instrument koji je Vlada učinila prema građanima radi smanjenja siromaštva nije socijalna kategorija, dakle nema narav socijalne pomoći već je to pravo koje je ostvareno na osnovu mirovinskog staža supružnika odnosno osobe s kojom je bila u kućanstvu i to je ta vrijednost. Međutim, iz proračuna postoje još druge mogućnosti, da se pomogne onima koji je pomoć potrebna odnosno i umirovljenicima.
Hvala lijepo. Da, to je značajno za istaknuti, dakle ovo, na ovaj način nije socijalna pomoć nego sve te osobe to pravo koriste iz svog minulog rada ili minulog rada supružnika. Dakle to je ono što je značajno i time se stimulira zapravo rad svih u sustavu i to je zapravo i intencija i ove zelene knjige gdje se kaže EU, koja kaže upravo o tome da se nastoj biti što više u svijetu rada, dakle to je intencija ukupno cijele EU i EK, ali na taj način se zaista suzbija siromaštvo koje je potencijalno upravo u tim godinama kada je nemogućnost rada i ostvarivanja prihoda dodatno.
Slijedi pojedinačna rasprava, poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju predstavlja značajni iskorak u hrvatskom mirovinskom sustavu koji do sada nije omogućava isplatu dvije mirovine nego samo jedne koja je bila povoljnija. Država i društvo ne smiju zaboraviti ili zanemariti starije osobe budući da su umirovljenici svojim prethodnim radom zadužili društvo, ulagali u njega i svakodnevno ga gradili i zaslužili time dostojanstvenu i sigurnu starost, odnosno poštovanje i primjeren društveni položaj. Vlada ovim Zakonom pokazuje da skrbi i brine o milijun i 230 tisuća naših umirovljenika. Ovim Zakonom negdje nešto više od 500 tisuća naših najosjetljivijih i najviše izloženih riziku siromaštva, posebno onih u samačkim kućanstvima, naših sugrađana, naših umirovljenika, povećat će mirovinski prihod. Visoku životnu dob ne smijemo smatrati ni opterećenjem nego prilikom za napredak društva, u prvom redu zbog bogatstva njihova iskustva i vještina. Upravo ove izmjene i dopune Zakona proširuju i krug umirovljenika koji mogu raditi do polovice radnog vremena, od profesionalnih vatrogasaca, vojnih osoba, policijskih službenika umirovljenim prije 1999. g. Naravno, oni mogu isto tako ostvariti pravo na pola mirovine ako rade puno radno vrijeme. Nemojmo zaboraviti da je ova Vlada jednako tako skrbila i u vrijeme Covida, tako da su korisnici mirovine sa najmanjim, najnižim primanjima do 4 tisuće dobili Covid dodatak i to je primilo preko 700 tisuća naših umirovljenika. Za tu namjenu izdvojeno gotovo pola milijuna kuna. Uvedena je i nacionalna naknada za starije osobe za one naše starije sugrađane koji nisu do sada ostvarili prihod po drugim osnovama. U 5 godina prosječna mirovina narasla je za 432 kune, u 4 godine obećano je da će se povećati mirovina za 5%, a već je povećano za gotovo 18%. Unaprijeđen je prvi mirovinski stup, a ovim se Zakonom povećaju i mirovine od onih najnižih, jednako tako povećavaju se i obiteljske, bilo starosne, bilo prijevremene starosne ili invalidske. Podignut je i prihodovni cenzus sa 2000 po članu na 2000 kuna po članu domaćinstva odnosno 2500 za samce. Još, time je 120 tisuća osoba, uglavnom umirovljenika koje time nisu dobili pravo na besplatno dopunsko osiguranje ovim osigurano. Imamo i program Zaželi, on je kroz taj program zaposleno je preko 14 tisuća žena koje su pružile pomoć u kući za 79 tisuća starijih osoba napose u ruralnim krajevima, itd. Možemo vidjeti i mišljenja pravobraniteljica za ravnopravnost spolova i pravobraniteljice za djecu. Naime i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova pozdravila je ovaj prijedlog jer općenito radi se o ženama koje čine jednočlana kućanstva i to u 2020. g. imamo ih preko 50%, a korisnice obiteljskih mirovina u 2022. su 92,5% i zato ovo predloženo povećanje mirovinskog faktora za izračun većine obiteljske mirovine, kao i uvođenje mogućnosti korištenja dijela mirovine preminulog bračnog ili izvanbračnog druga uz osobnu mirovinu smatra da će utjecati na ublažavanje rizika od siromaštva i socijalne isključenosti, pogotovo za žene starije životne dobi koje čine najosjetljiviju skupinu. Pravobraniteljice za djecu također, pozdravlja ovaj Prijedlog jer u njemu stoji i zauzima se za obiteljsku mirovinu koju koriste djeca da budu izuzeta od ovrhe, a sve u svrhu zadovoljavanja njihovih svakodnevnih životnih potreba. Nadalje, nisu zaboravljeni ni obrtnici, u Hrvatskoj imamo oko 96 620 obrtnika. U mojoj Šibensko-kninskoj županiji ih ima preko 60% aktivnih poslovnih subjekata koji ostvaruju sva prava preko Zakon o obrtu, a od toga preko 65% u uslužnim djelatnostima, bilo u ugostiteljstvu, turizmu, zanatstvu i ove izmjene i dopune u ovom Zakonu posebno im znači u ovo vrijeme pandemije kada brojni posežu za mirovanjima obrta, stavljanje obrta u mirovanje ili privremenu obustavu.
Imamo replika, prva je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice, do sada nije bilo mogućnosti isplate osobne i obiteljske mirovine, ovo je sada značajni iskorak, to ste i vi u vašoj raspravi spomenuli. Ujedno, ovim Prijedlogom zakona se podiže razina socijalne sigurnosti onih najosjetljivijih skupina koje su najviše izložene riziku od siromaštva. ... [[Govornik se ne razumije.]] u vašoj raspravi ste se osvrnuli na niz mjera koje je ova Vlada omogućila uz isplatu Covida i energetskog dodatka, ali niz toga je pozitivno što će ovaj novi Zakon donijeti, ali vrlo malo smo spominjali nacionalnu naknadu za starije osobe koja je zasigurno značajan napredak za one koji nisu imali i nisu mogli ostvariti pravo na bilo koju mirovinu.
Hvala lijepo kolegice Maksimčuk, točno. Naknada, nacionalna naknada za starije osobe, to je novi institut u našem zakonodavstvu i upravo njime se štite osobe starije od 65 godina, one koje naravno imaju više od 20 godina neprestanog prebivališta u RH i takvih ima oko 60 tisuća. To su najčešće žene i to u ruralnim krajevima koje nisu imale mogućnosti najprije obrazovanja, a kasnije su imale i problema oko prijevoza do svojih radnih mjesta i da nije ove vrste zaštite, sigurno da bi u takvim slučajevima imali još veći rizik od siromaštva, a ova Vlada je putem tog instituta zaštitila i financijski svaki mjesec pomaže takve osobe.
Slijedi replika poštovanog Krešimira Ačkara.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Uistinu moram pohvaliti vašu raspravu. Dotaknuli ste se niza zapravo benefita ovoga zakona i dosta stručno prikazali što i je cilj ove rasprave kako bi onome krajnjem korisniku bilo sve jasnije što ovaj zakon u konačnici njemu nudi, pa bih vas molio samo kratki vaš komentar i mišljenje zapravo po vama koji bi najveći benefit bio krajnjega korisnika, toga umirovljenika koji do sada nije imao priliku iskoristiti ovo dvije ili više mirovina što bi trebalo, a sada će to moći. Hvala.
Hvala lijepo kolega Ačkar. Znači najčešće supruga, žena sad ću sa svog gledišta reći, znači žene koje ostaju same, čiji supružnik je preminuo one najčešće biraju koja je to povoljnija mirovina. Znači uzimaju ili ostaju pri svojoj mirovini ako je ona povoljnija ili uzimaju od supružnika. Nije bilo moguće kombinirati jednu i drugu. Sada evo i ovom prilikom pozivam sve naše umirovljenike da od 1.1. podnesu zahtjev da im se izračuna što je to povoljnije, da li je povoljnije ostati pri tom starom ili uzimati svoju mirovinu uz 27% obiteljske mirovine odnosno svog supružnika ili ostati pri samo toj obiteljskoj mirovini kao i do sada. Naravno postoji limit koji će se svaku godinu ponovno revidirati i vidjeti. Sad je to nešto više od pet tisuća i 800 kuna, ali sigurno u narednim periodima da će biti i više.
Slijedi replika poštovanog, pardon povreda Poslovnika. Poštovani Erik Fabijanić.
Ma pod cijenu rizika opomene iskoristit ću ovu priliku samo da kažem ono što je istina. Dakle, nije da udovica bira, nego dobiva povoljniju mirovinu po službenoj dužnosti na temelju zahtjeva. Dakle, nije da ti možeš izabrati onu mirovinu koja je tebi nepovoljnija, nego je sukladno propisima de facto ti imaš pravo na onu mirovinu koja je tebi povoljnija jer tako piše u zakonu.
A tko će to birat lošiju=?
Molim vas ne možete odgovarati [[Upadica Juričev-Martinčev: Dobro.]] Ne možete odgovarati na povredu Poslovnika poštovana kolegice. Poštovani zastupniče sami ste najavili opomenu za sebe, pa onda i to tako i je. Dobivate opomenu. Replika, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Martinčev, ja pohvaljujem i ovaj prijedlog zakona izmjena i dopuna i vašu raspravu jer mislim da je pogodila bit onoga što mi danas želimo, a to je da jasno kažemo što on donosi i kome donosi benefit. Prošli smo vremena kada je samo indeksacija bila velika stvar, a isplaćena mirovina najbolje moguće što se moglo desiti umirovljenicima. Danas je to malo drugačije kada govorimo o ukupnom rastu mirovina u proteklih nekoliko godina, plus dodaci, plus indeksacije. Dolazimo do toga da se postavljaju pitanja sa strane oporbe kako će oni to saznati telefonom, televizijom, da smo mi neki obožavatelji. U stvari mi njima ne želimo dobro kako oni to kažu, nego eto malo se igramo reforme hrabrih ovakvih, onakvih. Ali ja samo jedno pitanje postavljam? Radimo li mi na korist umirovljenika i ovaj zakon ide njima u korist ili rasprave naše strane druge, oporbe govore da mi ne radimo, da se hvalimo sa nečim što nije tako i ne znamo točno pogoditi u iznos koliko će kome pojedinačno narasti mirovina.
Hvala lijepo. Kolega Borić, pa je simpatično je čuti. U ime kluba svi su rekli da podržavaju prijedlog, da svi oni dižu ruke za sve ono što je bolje za umirovljenike, a onda evo problematiziraju na koji način će dobiti umirovljenik tu obavijest i informaciju. Evo i mi danas pozivamo ih sve da podnesu zahtjev. Ovo što kaže kolega Fabijanić istina je, ali ne znam koja bi to umirovljenica izabrala manju, nižu mirovinu kad već može višu. Ali u pravu ste. Tako da je smiješno slušati što je to sve loše i koliko je loše, ali da je nešto uopće loše sigurno da bi na ovoj strani bilo daleko više zastupnika nego što ih sad ima dva, četiri, šest.
Imamo povredu Poslovnika, poštovana Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Povreda članka 238. budući saborski zastupnik, a i saborska zastupnica govori neistine usporedit ću to vezano za nacionalnu naknadu za starije osobe, gdje je bilo planirano prema vašim planovima kako ste to dobro i ciljano planirali 20000 korisnika od kojih sada imate 5800 korisnika te nacionalne naknade za starije osobe koju ste spominjali da je dobro ciljala najugroženiju skupinu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Kako je dobro ciljala to govori sami broj korisnika, a očito znači da vam je potrebna tu sugestija u svakom slučaju.
Vi ste isto iskoristili za repliku, pa dobivate opomenu i vi. Molim? Replika poštovani zastupnik Luka Brčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice jasno da pozdravljam ovaj prijedlog zakona koji zapravo zadire i možemo reći da je ovo svojevrsna i mirovinska reforma. Imajući na umu kontekst vremena u kojem se događa, znači kada nas sve više na globalnoj razini, pa i ovdje kod nas se to prelijeva jasno i na razinu naše Domovine negativne vijesti, negativne informacije. I sve ove ugroze kojima smo evo već dvije, tri godine opterećeni i upravo u tom kontekstu ova jedna pomoć jednoj najosjetljivijoj, ja bih rekao populaciji naše Domovine je zasigurno za svaku pohvalu i vjerujem da će se ovakav kontinuitet pozitivnosti prema upravo onim socijalno najosjetljivijim skupinama nastaviti i da će evo proći i ove ugroze, da će moći hrvatska Vlada još uspješnije nastaviti ovaj kontinuitet. Hvala.
Hvala lijepa kolega Brčić. Pa upravo tako u ovo vrijeme krize ova Vlada se odlučila i osigurala, odnosno osigurat će u narednim godinama za realizaciju svih ovih predloženih izmjena i dopuna milijardu i 217 milijuna kuna u 2013. U narednoj 2024. milijardu i 470 milijuna kuna, u 2025. dodatnih milijardu i 706 milijuna kuna. To dovoljno govori što ova Vlada radi i što čini da bi umirovljenicima bio što bolji položaj posebno onim najugroženijim sa najminimalnijim mirovinama. A moram ispraviti kolegicu, nikad nije Vlada baratala sa brojkom od preko 200 000 ljudi koji bi mogli ostvariti pravo na nacionalnu naknadu, nego do 60 000 osoba.
Sljedeća replika, poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. ... [[Upadica se ne čuje.]] Mislim da bi bilo dobro ... [[Upadica se ne čuje.]] Mislim da bi bilo dobro da uvažavate sve primjedbe koje kažemo i mi s ove strane sabornice. Kad je nešto dobro, naravno da ćemo pohvaliti i podržati, ali uvijek postoji ono ali. Može li se učiniti nešto bolje, je li? Pa da ono, prebrojavanje koliko nas je tu unutra je malo bez veze, je li? Dakle i sami ste rekli, a i podaci kažu da su zapravo najranjivija skupina žene starije životne dobi, pogotovo samačka kućanstva, dakle rizik od siromaštva je kod njih nekih evo, 50 i %, 50%, je li? Glede korisnika obiteljskih mirovina, 92,5% čine žene. Dakle, činjenica je da žene imaju manje mirovine, imaju puno manje plaće, kraći im je životni vijek, nešto naravno odlazi i na porodiljni dopust gdje također, ne primaju punu plaću, dakle, to su problemi koji postoje pred nama. Što će Vlada napraviti u smislu pojačanja ravnopravnosti žene i muškaraca, ne samo glede mirovine nego i u radnom vijeku. Koje su vaše informacije i prijedlozi? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Pa kao što ste rekli, žene imaju kraći radni vijek, žene imaju niža primanja i sigurno da automatizmom time imaju i niže mirovine. To stoji. Najčešće žena je ta koja ne radi i zato smo kad smo govorili o nacionalnoj naknadi za starije osobe, također, tu se govori uglavnom o ženama. Vlada brine o toj kategoriji, o kategoriji žena i sigurno da će u dogledno vrijeme doći sa novim prijedlozima zakona gdje to neće zaboraviti jer kao što sam rekla, nacionalna naknada za starije osobe bila je također, ciljana, najčešće za žene. Evo, vidimo i stavove pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koja također, pozdravlja ovaj Prijedlog zakona jer kad su u pitanju obiteljske mirovine, uglavnom je koristi žena jer opet da se ne ponavljam iz kojih razloga. Ja se nadam da će u dogledno vrijeme ponovno ćemo imati nove prijedloge zakona koji će dodatno zaštititi žene.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Kad raspravljamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju možemo govoriti kao o dijelu i nastavku mirovinske reforme koju je pokrenula ova i prethodna Vlada kada je 2019. na snagu stupilo 6 mirovinskih zakona u cilju ostvarena pozitivnih efekata za sadašnje i buduće umirovljenike. U mirovinskom sustavu RH krajem lipnja ove godine bilo je 1 230 795 umirovljenika. Radi se o velikom sustavu koji je izložen i ovisan od demografskim promjenama, promjenama na tržištu rada i gospodarskim prilikama. Važan element je uz povećanje i osiguranje adekvatnosti mirovina osigurati i održivost mirovinskog sustava koji počiva na zaposlenim osiguranicima i radnicima koji izdvajanjima iz plaća osiguravaju sredstva za isplatu mirovina. Većina europskih mirovinskih sustava, pa tako i naš temelji se na međugeneracijskoj solidarnosti i to je tako već preko stotinu godina. To znači da radnici dok rade iz svojih plaća doprinosima financiraju mirovinski sustav, odnosno sadašnje umirovljenike. Sadašnji umirovljenici svojim mirovinskim doprinosima nisu financirali vlastitu mirovinu nego su financirali tadašnju generaciju umirovljenika. U tom je kontekstu broj radnika u odnosu na broj umirovljenika iznimno važan, a za umirovljenike je bolje da njihove mirovine financira što više radnika. U trenutku uvođenja takvog sustava radnika je bilo puno, a starijih osoba relativno malo stoga je Hrvatska, recimo, samo u zadnjih 40 godina znatno pogoršala svoj omjer radnika i umirovljenika. Tako je 1980. g. mirovinu jednog umirovljenika financirala su 4 zaposlena radnika, omjer je bio 4:1. Idućih 10 godina, do '90. omjer je spušten na 3:1, da bi tijekom Domovinskog rata, nakon Domovinskom rata taj omjer pao na 1,8. Otada klizimo prema sve nižem omjeru, tako je Hrvatska dotaknula dno 2015. g. kada je na jednog umirovljenika radilo samo 1,1 radnik. Otada se situacija blago popravlja i u ovom trenutku je omjer radnika i umirovljenika iznosi 1,32:1. Takav je omjer je jedan od lošijih u EU i u njemu leži isto i dobar dio pojašnjenja zašto su mirovine relativno niske. Ključan prioritet vlada je osigurati socijalnu sigurnost svih našim sugrađanima, a osobito umirovljenicima s najnižim mirovinskim primanjima. Tako je u svibnju 2020. donesen Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe kojim je u RH po prvi put uveden institut nacionalne naknade za starije osobe koju će, evo i ovaj mjesec dobiti oko 6 tisuća korisnika. Zatim isplaćivan je Covid dodatak tijekom 2021. g. za 710 tisuća korisnika, za što je izdvojeno 463 milijuna kuna sredstava. Tijekom svibnja 2022. g. izvršena je isplata jednokratnog novčanog primanja, tzv. energetskog dodatka koji je služio za ublažavanje posljedica porasta cijena energenata. Što se tiče današnjih prijedloga Zakona o mirovinskog osiguranje to su izmjene koje za cilj imaju unaprjeđenje položaja i proširivanje materijalnih prava umirovljenika. Povećanje mirovinskog faktora za izračun obiteljske mirovine, čime će se obiteljske mirovine povećati za 10%, ta povećanje će se ostvariti automatski i bit će vidljivo na računima umirovljenika u veljači 2023. g. Također se omogućuje da se korištenje dijela mirovine preminulog bračnog, izvanbračnog druga ili životnog partnera uz osobnu mirovinu ovisno o tome što je povoljnije i to u najvišem iznosu do 5850 kn. Također se izuzimaju od ovrhe obiteljske mirovine koju koriste djeca umrlog osiguranika kako bi ta djeca imala jednakopravan položaj jer im je mirovina prihod za uzdržavanje. Također se dodatno ... [[Govornik se ne razumije.]] predviđa dodatno postupno povećanje najniže mirovine u iznosu od 3% i to od 1. siječnja 2023. godine što će se također odraditi automatski. Također omogućuje se rad uz istovremenu isplatu mirovine profesionalnim vatrogascima, djelatnim vojnim osobama i policijskim službenicima koji su umirovljeni prije 1999. godine, mogu raditi pola radnog vremena i primati sto posto mirovine ili u puno radno vrijeme uz isplatu mirovine u iznosu od 50%. Hvala.
Imamo repliku poštovana Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovane kolegice. I sami ste u svojoj raspravi rekli da ove izmjene i dopune Zakona o mirovinskom sustavu zapravo predstavljaju i nastavak započete mirovinske reforme koju je Vlada Andreja Plenkovića započela i ono što je važno naglasiti one su između ostaloga fokusirane na redefiniranje modela obiteljskih mirovina. I ono što je potrebno zaista naglasiti da je ovim zakonskim aktom po prvi puta omogućeno kombinirano korištenje dviju mirovina osobne i obiteljske s naglaskom na jačanje obiteljske mirovine naravno uz korištenje osobne mirovine. I važno je istaknuti da će izmjene ovog zakona omogućiti povećanje obiteljske mirovine za 10% za gotovo pola milijuna naših sugrađana starije dobi, a posljedica će biti, dakle ublažavanje pada životnog standarda uslijed smrti supružnika i svakako [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] smanjenje rizika od siromaštva. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala poštovana kolegice Bedeković. Da, spomenuli ste dobar dio onoga što predviđaju predmetne izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju i svakako one su na tragu one cjelovite mirovinske reforme koju prethodna i ova Vlada predviđaju i koju će i nastaviti. Ovo danas su pozitivne stvari za naše umirovljenike u ovom slučaju najviše za umirovljenike koji imaju niža primanja kao i za najviše možda će to osjetiti osobe udovice ili udovci koji nakon obiteljskog života ostaju u samačkim domaćinstvima, a najveći dio tih nekih fiksnih troškova kućanstva ili domaćinstva ostaje isti, a mirovina je prepolovljena. Na ovaj način to će se barem donekle zaustaviti, pa će biti omogućeno preživjelom članu obitelji da koristi do 27% mirovine umrlog partnera. Hvala.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Tomislava Okroše.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvažena kolegice. Pričali ste o omjeru broja radnika i broja umirovljenika i znamo da je 2015. godine taj broj dotaknuo dno, da se radilo o broju 1,14. Sada i mjerama aktivne politike zapošljavanja taj omjer se dodatno poboljšao i on sada iznosi 1,33. Smatrate li da ćemo upravo tim mjerama aktivne politike zapošljavanja dodatno poboljšati taj omjer u korist radnika, te samim time ojačati mirovinski sustav i u budućnosti povećati mirovine.
O povezanosti broja aktivnih osiguranika, odnosno zaposlenih radnika i broja umirovljenika i naravno da što je, ukoliko je taj broj izjednačen što se nama u nekim periodima gotovo i dogodilo to nije dobro što znači da jedan radnik bi uzdržavao jednog umirovljenika i taj sustav ne može dugoročno tako funkcionirati. Znači mi smo imali tu imamo lošiju demografsku sliku, stanovništvo je sve starije u zadnjih četrdesetak godina i životni vijek se produžio, manje je radne snage, kontingent je manje radne snage iako se u zadnje vrijeme, zadnju već godinu, dvije i povećava se broj zaposlenih radnika koji je sad oko milijun 600 i 40 000, pa je taj omjer sad 1:32 i svakako da mjerama aktivne politike i pojačanjem intervencija u gospodarstvu i zapošljavanjem što većeg broja radnika moramo raditi na popravljanju tog omjera.
Slijedi replika poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepa. Uvažene kolegice socijalna sigurnost su i adekvatne mirovine i materijalna pomoć onima sa najnižim mirovinama. Znamo da su u programu Vlade bile predviđene ove mjere koje donosimo ovim zakonom. Danas dosta spominjemo neravnopravnost u mirovinama između muškaraca i žena što doista je tako, ali u mirovinskoj reformi iz 2018. godine je ušla demografska mjera kojima se roditeljima preciznije dodaje šest mjeseci radnoga staža po djetetu kako bi se na kraju ispravila ta nepravda koja dolazi zbog smanjenja mirovinske osnovice u razdoblju korištenja porodiljnog dopusta, a znamo da taj dopust najviše koriste žene. A jednako tako, evo ja ću se ponovno vratiti na nacionalnu mirovinu koju ste vi spomenuli svjesni da ju koriste najviše žene iz ruralnih područja bez obzira da li je taj broj pet ili šest tisuća od predviđenih možda 19 na početku. Mislim da je ta brojka značajna pomoć posebice ženama u ruralnim područjima.
Odgovor.
Hvala kolegice Maksimčuk. Da, ovaj zakon o kojem danas govorimo svakako je dio te mirovinske reforme koja je krenula 2019. godine i upravo jednim od zakona koji je tad donesen je ženama koje su bile na porodiljnom dopustu omogućeno korištenje, dodavanje šest mjeseci mirovinskog staža za svako rođeno dijete što je bilo potrebno zbog toga jer žene kada idu na porodiljni dopust ili rodiljni dopust onda imaju i manju plaću, a samim time su onda izdvajanja za mirovinske doprinose manja i prilikom izračuna mirovine oni na taj način dobijaju i manju mirovinu naročito ako se radi još o većem broju rođene djece i na taj način ovo je izbjegnuto i ženama se dodaje šest mjeseci staža za svako rođeno dijete. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ankica Zmaić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice u vašoj raspravi osvrnuli ste se i na energetski dodatak za umirovljenike koji je bio namijenjen za ublažavanje posljedica porasta cijena energenata. Svi znamo da su tu vrstu dodatka naši umirovljenici željno očekivali i dočekali i ti prihodi su im koliko toliko popunili njihove kućne budžete, a važno je za reći da je većina umirovljenika i sretna i zadovoljna tim dodatkom. Pa evo koji su to bili uvjeti i kriteriji za ostvarivanje tog dodatka ili jednokratne novčane pomoći? Hvala lijepo.
Hvala kolegice Zmaić. Evo vi kao načelnica općine svakako ste u poziciji razgovarat sa svojim sugrađanima umirovljenicima i eto drago mi je da je taj energetski dodatak polučio pozitivne efekte među vašim i našim sugrađanima. Znači energetski dodatak je donesena je odluka mislim u svibnju, Vlada RH je u cilju sprječavanja siromaštva i zaštite standarda naših umirovljenika donijela odluku o isplati energetskog dodatka za umirovljenike čija mirovina je manja od 4.100 kuna, ali nisu dobili svi jednako pa je tako za one koji su imali najmanje mirovine do 1.600 kuna isplaćeno je 1.200 kuna, onda se išlo redom za one koji su imali od 1.600 do 2.100 isplaćeno je 900 kuna i za one koji su imali od 3 do 4.000 kuna isplata je bila 400 kuna. Hvala.
Imamo povredu poslovnika poštovani Erik Fabijanić.
Sve je točno što je rečeno, međutim ne držimo se teme barem što se tiče replike pa tražim opomenu za kolegicu.
A dobro, mnogi se ne drže … [[Upadica se ne razumije.]] dobro nemojmo dalje raspravljat, ok, neću vam dat opomenu imate pravo na svoje mišljenje i mislim da bi mnogo opomena trebalo davat onda, ali evo vama nećemo dat opomenu. Sljedeća replika poštovana Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Cijenjena kolegice dotaknut ću se nečega što ste i vi govorili u vašoj raspravi, a kolegica prije mene, riječ je o majčinskoj mirovini o demografskoj mjeri koja je na snazi i onom jednom dijelu koji se smatra diskriminatornim, znači žene do 2019. koje su rodile na njih se ne odnosi. Pa da li vi smatrate da je mjera diskriminatorna i ako da, da li postoji neki način da se i tim ženama izađe u susret? Ne kroz ovaj zakon jer nije retrogradno u skladu sa ustavom, ali možda na jedan drugačiji princip da se i taj dio odradi. Hvala.
Hvala kolegice Nemet. Da, znam na što mislite, bilo je reakcija u javnosti da je ta mjera na neki način diskriminatorna. Ja svakako ovdje neću o tome suditi, ali tu su naši predstavnici ministarstva pa predlažem da se to uzme u obzir prilikom nekih budućih rasprava, prijedloga pa svakako da nemam ništa protiv da nešto što je pozitivno i što je na korist svih naših sugrađanki da bude i napravljeno. Hvala.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Luke Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, mislim da je bitno naglasiti da je uz ove obiteljske mirovine o kojima govorimo da se dozvoljava do polovice radnog vremena njihov radni angažman. I evo znam pošto dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije da je dosta njih angažirano u turizmu, znamo da je upravo u turizmu kronični nedostatak radne snage. Zanima me evo pošto vi dolazite iz Ličko-senjske županije i ovi prethodni programi koji su bili upućeni prema umirovljenicima kao i ovaj što sada spominjemo to je znači dozvoliti rad do polovice radnog vremena, imate li možda spoznaje kako se to reflektira u vašoj županiji ili imate možda ako ne informacije barem predviđanja? Hvala.
Hvala kolega Brčić. Da, spomenula sam kao dio te mirovinske reforme u jednom dijelu je predviđeno odnosno omogućeno je već još od 2019.g. rad u na pola radnog vremena uz istovremeno primanje mirovine i dobar dio naših sugrađana to koristi. Današnjim, evo da ne iziđemo iz teme, današnjim prijedlogom zakona to isto se predviđa profesionalnim vatrogascima kao i djelatnim vojnim osobama i policijskim službenicima koji su umirovljeni prije 1999.g., znači oni mogu raditi pola radnog vremena i primati 100% mirovine ili raditi puno radno vrijeme u iznosu od 50% što je svakako dobro i u kontekstu zadovoljavanja potreba na tržištu rada, ali i poboljšanja financijske situacije osoba koje su tada umirovljene.
Replika poštovanog zastupnika Krešimira Ačkara.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Evo pred sam kraj vaše rasprave ste dotaknuli jedne tematike i jednoga još u nizu benefita koji donosi ovaj zakon koji je i kolega Luka maloprije polemizirao, a smatram s obzirom da u Velikoj Gorici moji vatrogasci su profesionalni jako zadovoljni tim dijelom koji se odnosi na njih da bi ga trebali još jednom dodatno apostrofirati, a obzirom da ste ga spomenuli pred kraj kao što sam rekao rasprave da možda još jednom detaljnije samo radi njih koji ovo slušaju pojasnimo što točno se odnosi i kako se to oni izjednačavaju u odnosu na protekli zakon koji je se odnosio na vojnike i policajce upravo u tim svim mirovinskim reformama. Hvala.
Hvala kolega Ačkar, da svakako je potrebno neke stvari dodatno naglašavati, to smo i danas više puta rekli bitno je da informacije iz ovog kao i svih ostalih zakona, ali iz ovog naročito koji se tiče svake osobe ponaosob dođe do što više osoba. Isto tako i naši vatrogasci i svi ostali koji su umirovljeni po posebnim propisima i sada se izjednačavaju s ostalim umirovljenicima i moći će radit pola radnog vremena i primati 100% mirovine ili će raditi za pola mirovine u puno radno vrijeme. Svako da su na raspolaganju i Zavod za mirovinsko osiguranje i da će informacije o pravima biti pravovremeno objavljene i sigurno je svima u interesu da se ti ljudi i zaposle i kao što sam već rekla poboljšaju svoju financijsku situaciju, ali daju i doprinos na tržištu rada svojim znanjima i vještinama. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Majde Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ono što uvodno moram naglasiti jest da mi je jako drago da je ova rasprava pokazala visok stupanj usuglašenosti i konsenzusa vezano uz izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju koji prema mojem mišljenju označava značajan iskorak i hrabar iskorak, ali isto tako i reformski iskorak vezano uz podizanje obiteljskih mirovina, ali isto tako i najnižih mirovina. Tako će kao što je već nekoliko puta naglašeno sve obiteljske mirovine biti automatizmom uvećane za 10% što u prosjeku znači oko 250 kuna mjesečno, a uvodi se i novo pravo, a to je kombiniranje mirovine osobne mirovine uz 27% obiteljske mirovine pokojnika što je novo pravo u hrvatskom sustavu i što će ustvari uvećati u prosjeku te mirovine za u prosjeku 510 kuna mjesečno. Isto tako najniže mirovine se povećavaju za dodatno 3% do 2025.g. E sada, kako umirovljenica ili umirovljenik koji je u svojoj osobnoj mirovini i koji gledaju ovu našu raspravu, što ustvari njih zanima? Njih zanima ukoliko imaju pravo po ovom novom prijedlogu zakona na obiteljsku mirovinu, njih zanima ustvari koliko će oni dobiti kolika je mogućnost tih 27% od obiteljske mirovine i kako da oni to jednostavno izračunaju, a da bude točno. To je vrlo jednostavno, uzme se iznos mirovine preminuloga pomnoži ga se sa 0,77 i onda se to pomnoži sa 0,27 i dođe se zaista do točnog broja u lipu. Pa ako govorimo recimo o mirovini pokojnoga od 3.000 koju pomnožimo sa tim faktorom 0,77 koju pomnožimo sa 0,27 onda dođemo do tog obiteljskog dijela mirovine odnosno onoga što može ostvariti onaj koji je u svojoj osobnoj mirovini od 623 kune i 70 lipa mjesečno na primjer. E sada ću se ja malo našaliti na svoj osobni račun i to s obzirom na brojke i kako meni brojke idu s obzirom da sam u petak napravila jedan lapsus odnosno gaf pa sam umjesto milijun kazala milijarda i fulala ne za jednu nulu nego za tri nule i ovom prilikom svima vama poštovani zastupnici i zastupnice se na tome ispričavam. To je moj gaf i moj lapsus, nenamjerna pogreška nesvjesna pogreška. Ja jako dobro znam koliko je zaposlenih u RH, zadnji podatak na 30.6. jest milijun 640 tisuća i 770 radnika što je 2,8% više nego lani odnosno skoro 45.000 zaposlenih više nego lani. U odnosu na predlani to je 6,43% ili 100.000 radnika više nego predlani. Zašto to govorim? To govorim zbog toga jer se mirovine čuvaju i radnim mjestima i to je iznimno bitan pokazatelj i bitan je suodnos umirovljenika i radnika. On je danas u Hrvatskoj 1:1,32 i mislim da je to jako bitno spomenuti. Posebice je bitno naglasit da je najveće povećanje zaposlenih upravo u prerađivačkoj industriji i mislim da je to isto tako jako bitan podatak. Osim toga ovdje valja naglasiti i mjeru za očuvanje radnih mjesta koja je sačuvala 700.000 radnih mjesta i stala iza 120.000 poslodavaca za što je osigurano oko 13 milijardi kuna u neto iznosu. U svakom slučaju svi ti rezultati od ovih današnjih povećanja obiteljske najniže mirovine pa i generalno pokazatelja gdje vidimo da je u mandatu vlade premijera Plenkovića da su sve mirovine rasle za 20%, a one najniže za više od 26%, svi ti pokazatelji nisu došli sami po sebi, nisu pali s Marsa, rezultat su vrlo ozbiljnoga, predanoga i sustavnoga rada, donošenja odluka u cilju poboljšanja pozicije hrvatskih umirovljenika i starijih osoba.
Vrijeme. Replika poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice, vi ste bili državna tajnica u resoru rada i mirovinskog sustava i ja zaista ni u kom trenutku ne sumnjam u to da vi jako dobro znadete koliki je broj zaposlenih u Hrvatskoj, jedno je gaf, jedno je lapsus, a drugo je stvarno znanje i stvarno poznavanje sustava. Ono što mene zanima, zanima me vaše mišljenje i vaš odgovor. Naime, vlada Andreja Plenkovića u mandatu od 2017.g. do danas poseban senzibilitet je pokazala prema ženama, ne samo u pogledu njihove zaštite od obiteljskog nasilja, obiteljsko pravne zaštite nego i općenito u smislu poboljšanja statusa žene u hrvatskom društvu. Mene zanima koliko po vašem mišljenju i kako vlada Andreja Plenkovića kroz mirovinski, ali i ostale resore i ostale sustave poboljšava položaj žena, ne samo prilikom zapošljavanja nego i prilikom njihovog odlaska u mirovinu?
Hvala vam poštovana kolegice Bedeković, jako mi je drago da ste spomenuli ovo pitanje. Dakle, moram se vratiti na mirovinsku reformu iz 2018.g. kad smo kad je vlada premijera Plenkovića osigurala šest mjeseci dodanoga staža za sve majke i posvojiteljice, a iznimno i za očeve što je u konačnici dovelo do toga da prilikom ulaska u mirovinu majka ili posvojiteljica ima u prosjeku 2% veću mirovinu po djetetu. Ono što danas vidimo iz ove perspektive jest da tu mogućnost i taj benefit već koristi malo manje od 50.000 umirovljenica. To je jedna stvar koja je jedna stvar koja je učinjena za žene, mislim da je jako dobra. O drugoj ćemo govoriti nakon ove rasprave, a radi se rodiljskim naknadama koje se podižu na 7,5 tisuća kuna, dakle drugih šest mjeseci nakon što se dijete rodi što itekako utječe na status žene kad bude išla u mirovinu.
Sljedeća replika poštovani Tomislav Okroša.
Hvala vam potpredsjedniče. Uvažena kolegice Burić. Kako na jednostavan, a i svima razumljiv način izračunati buduće uvećanje obiteljske mirovine, naravno uz uvjet da je osoba je u svojoj osobnoj mirovini i da želi iskoristiti 27% mirovine pokojnog supružnika?
Hvala vam kolega Okroša. Ja se nadam da ovaj puta neću napraviti nikakav lapsus, još jedanput se ispričavam svima zbog one pogriješke u petak zaista nije bilo namjerno, govorimo o milijun i 640 tisuća i 770 radnika. Što se tiče ovog izračuna, dakle ajmo na primjeru sljedećem, ako je udovica korisnica starosne mirovine u iznosu od 3.040 kuna i ako je umrli korisnik mirovine imao tu mirovinu u iznosu 3.301 kunu e onda tu mirovinu preminulog korisnika množimo sa 0,77 i onda množimo sa 0,27 i dolazimo do iznosa od 686 kuna i 36 lipa koja je ustvari dio obiteljske mirovine na što će imat pravo ta gospođa s 1.1.2023.g.
Slijedi replika poštovane zastupnice Boške Ban Vlahek.
Poštovana zastupnice, postoji izraženi rizik od siromaštva i socijalne isključenosti osoba starijih od 65 godina koji čine jednočlano kućanstvo. Prema podacima DZS-a stopa rizika od siromaštva za tu kategoriju stanovništva kontinuirano raste te u 2020.g. ona iznosi preko 52%. Dodatni faktor koji produbljuje rizik od siromaštva u odnosu na žene jest okolnost da je stopa rizika od siromaštva općenito za žene koje čine jednočlana kućanstva u 2020.g. premašila 50%. Lijepo vas molim, smatrate li da će navedene mjere utjecati na ublažavanje rizika od siromaštva i socijalne isključenosti osobito u odnosu na žene starije životne dobi? Hvala lijepa.
Hvala vam poštovana kolegice Ban Vlahek, dakle slažem se s vama da su žene u jednočlanim kućanstvima starije životne dobi u posebnom riziku od siromaštva i upravo zbog toga je ova vlada uvela institut o kojem su mnogi prije toga samo govorili, a ova ga je vlada ostvarila govorimo nacionalnoj naknadi za starije osobe od 65 godina koje nisu naprosto bili u mogućnosti imati niti minimalne uvjete za mirovinu dakle tih 15 godina, pa je to uvedeno. Dakle radi se o naknadi od 800, danas je to 820 kuna mjesečno. I ova obiteljska mirovina odnosno redefiniranja i povećavanja obiteljske mirovine koja zahvaća u principu većinom žene 93% korisnika su ustvari korisnice žene, udovice koje će [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ovime sigurno biti više socijalno zaštićene.
Slijedi replika poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, jednim dijelom ću se vratiti na onu repliku koju sam uputila ministru, ali i ovome što ste vi rekli. Znači nije to baš tak jednostavno izračunati za prosječnog građanina, za prosječnog građanina. Prvo, čovjek mora biti dobro informiran, jel tako, znači rekli smo da ima niz ljudi koji žive u staračkim, samačkim stanovništvima kućanstvima koji pojma nemaju kakav se zakon donosi i koji će biti benefiti. Jedno je ovo što ide automatizmom 10% za obiteljsku mirovinu, ali drugo je ono gdje moraju podnijeti zahtjev. Ministar je rekao da će tu informiranost i to sve odraditi djelatnici Zavoda za mirovinsko osiguranje. Ja sam naišla na podatak da je njih 2.700, kako će djelatnici iz Zavoda za mirovinsko doprijeti do onih ljudi koji žive tamo negdje bez telefona, bez televizora, bez struje. Znači na koji način ćete obuhvatiti sve te ljude koji bi za nekakvo povoljnije rješenje, znači ne ovo automatizmom trebali podnijeti zahtjev, a niti ne znaju uopće o čemu se radi? Hvala.
Hvala vam poštovana kolegice Marić. Ja ću biti vrlo pozitivna, HZMO je stoljetna hrvatska institucija koja se cijelo stoljeće bavi izazovima, rješava ih pa će znati riješiti i obavješćivanje javnosti vezano uz porast obiteljskih mirovina i najnižih mirovina. Uvjerena sam u to. HZMO je 100 godina radio i radi i činit će, to mu želimo, velike stvari, provodili su sve reforme, oni su bili provedbeno tijelo jasno, proveli su prošlu mirovinsku reformu iz 2018.g. provode nacionalnu naknadu, provode dječje doplatke, proveli su puno, puno veće izazove od ovoga o čemu mi sad pričamo. Sigurna sam da će jako dobro provesti i obavješćivanje javnosti.
Slijedi replika poštovanog zastupnica Erika Fabijanića.
Dobro ne ulazimo u gafove kod baratanja brojki, znam ja i brkati datume, međutim kad govorimo o ovim podacima koje ste vi govorili, a upit je poslo i u onom dijelu koji je vezan u ime kluba u prvoj raspravi, dakle kad mi govorimo o tom omjeru dakle između radnika i umirovljenika da li su u nju uključeni i ubrojeni s obadvije strane i umirovljenici i oni koji rade na pola radnog vremena kojih nije malo, po nekim brojkama ih je oko 20.000. dakle, da li ih ubrajamo u obadvije strane i one koji rade i one koji primaju mirovine ili ne? Evo to je ono što nas interesira za šta nemamo podataka očito.
Hvala vam poštovani kolega Fabijaniću. Dakle, što se tiče suodnosa umirovljenika i osiguranika odnosno radnika, on je u kontinuiranom blagom rastu s tendencijom daljnjeg rasta, govorimo o 1,32:1 umirovljeniku. Prije samo nekoliko godina taj odnos je u vrijeme neke druge Vlade bio 1:1,14 i to je ustvari najmanji suodnos u povijesti, a što se tiče osoba koje su uključene u kategoriju osiguranika, to svakako nisu studenti, a uključeni su svi oni koji plaćaju mirovinski doprinos. Međutim, kako sam danas na raspravi imala prilike čuti da su to i studenti, moram taj dio ispraviti.
Slijedi replika poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Burić, u svojoj raspravi, a i odgovoru na repliku, pokušali ste pomoći našim sugrađanima da sami vide na koji način mogu izračunati koji iznos mogu očekivati od te obiteljske mirovine, međutim, i u prvom i u drugom slučaju govorili ste o tome ako osoba ostaje sama, znači o jednom članu obitelji, o udovcu ili udovici. Međutim, naši građani trebaju znati da znatno više će dobiti ako se radi o dvočlanoj ili tročlanoj obitelji, odnosno ako udovac ili udovica ostaju sa jednim, dvoje ili više djece pa bi molila da evo tu još jedanput podcrtate i naglasite koliko oni mogu očekivat.
Hvala vam kolegice Juričev-Martinčev. Dakle sve obiteljske mirovine će porasti za u prosjeku 10% odnosno 250 kuna mjesečno i to će ići automatizmom. Raste mirovinski faktor, za jednog primatelja obiteljske mirovine sa 0,70 na 0,77, što je u postocima gledanja na taj faktor ustvari 10% povećanje mirovinskoga faktora sa 0,8 na 0,88, sa 0,9 na 0 cijelih, na 100, odnosno na 1, tako je, točno je. Evo, toliko o mojem snalaženju s brojkama. Ovaj, u svakom slučaju, obiteljska mirovina koju prima osoba koja je u svojoj mirovini i koja će zahtijevati, odnosno dati zahtjev za 27% mirovine preminulog supružnika u prosjeku će rasti 510 kuna, a evo, svaki je izračun ustvari itekako specifičan, bitno je da [[Upadica: Vrijeme.]] podcrtamo limit od 5850 kuna.
Slijedi replika poštovane Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice Burić, evo svatko kad se donaša zakon ili se nešto raspravlja, netko gleda formu, netko sadržaj, a netko gleda nekakve lapsuse, ali ja mislim da je bit ovog današnjeg Zakona da je predloženim izmjenama i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju šaljemo jasnu poruku da je u okolnostima krize prioritet Vlade osigurati socijalnu sigurnost svim našim građanima, a osobito umirovljenicima sa najnižim mirovinskim primanjima te smanjiti rizik od njihovog siromaštva i socijalne isključivosti pa vas molim za vaš komentar.
Hvala vam kolegice Dreven Budinski. Slažem se s vama da je solidarnost iznimno bitna i da je jako bitno čuvati i kontinuirano njegovati socijalnu sigurnost, posebice naših starijih građana i umirovljenika. U tom smislu ja moram naglasiti da je ova Vlada u jednom, u roku jedne godine isplatila dvije jednokratne naknade. Prvo je to bio Covid dodatak, a drugo je bio energetski dodatak, oba su bila u visini do 1200 kuna za osobe koje imaju penziju manju od 4 tisuće kuna i to je koliko znam, primilo oko 700 tisuća umirovljenika, a izračun, a ispada preostalog energetskog dodatka za one koji primaju i inozemnu i hrvatsku mirovinu slijedi u 7. mjesecu.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala vam lijepa. Kolegice Burić, kad govorimo o brojkama, postoje lapsusi koji se dogode u izgovoru i nisu namjera, a postoje i oni koji ih izgovaraju namjerno krivo kao što je jedan statistički ured jedne stranke Most koji uredno izgovaraju krive brojke i nije lapsus. Znači imaju politiku krivih brojki koje nema ni naš Zavod za statistiku ni Eurostat, samo oni. I naravno, to su politike ... [[Govornik se ne razumije.]] ali dobro, da preskočim to, dakle idemo na mirovinu. Recimo, oni izračunaju mirovinu po onom formuli koju ste vi ona bi bila manja nego ovaj što ste vi rekli, 100% jer je to politika i nama je da govorimo ono što umirovljenici znaju ili žele znati ili sigurno znaju, bez obzira što kolegica Marić misli da su oni neinformirani, formirani su oni, itekako znaju doći do onih potrebnih informacija za njih i neka se ona ne sekira oko toga. Da li ovo što mi danas nudimo, al će oporba podržati svakako jer sigurno će podržati je ono što ide njima u korist ili na štetu pa će te mirovine porast ili neće, oni to jako dobro znaju.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala vam dragi kolega Boriću. Slažem se ja s vama vezano uz kolege iz Mosta, ali mi smo ovdje da prije svega imamo jako odgovaran odnos prema svim društvenim skupinama, a posebice prema posebno ranjivim skupinama kao što su starije osobe i umirovljenici. I ja držim osobno da smo dužni govoriti istinu i to kad govorimo o umirovljenicima na jedan puno jasniji način nego inače. Na puno, puno jasniji način kako bi shvatili sve ono što vi znate, a to je da će ovim promjenom zakona rasti obiteljske mirovine za u prosjeku 250 kuna mjesečno, a ako umirovljenik ima kombiniranu mirovinu, svoju + 27% obiteljske, e onda će ta mirovina u prosjeku rasti 510 kuna mjesečno. Svaki pojedinačni izračun je naravno, individualan i tu će pomoći drage volje HZMO odnosno Hrvatski [[Upadica: Vrijeme.]] zavod za mirovinsko osiguranje i njihovi zaposlenici.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Tomislava Okroše.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena djelatnice ministarstva, drage kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama su izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju, izuzetno bitne izmjene i dopune zakona za više od milijun i 230 tisuća naših umirovljenika, a konkretno koje će biti obuhvaćene ovim izmjenama i dopunama zakona direktno će se ticati povećanja materijalnih prihoda za više od pola milijuna naših umirovljenika. Ovih dana kroz i kroz rad matičnog odbora i kroz sastanke i sve ove vaše izlaganje ministra i sve ove iznošenje stajališta i pojedinačne rasprave već smo puno toga imali prilike čuti, a ja ću se ovdje u svojoj pojedinačnoj raspravi dotaknuti još jednom ponoviti brojke koje su ključne. Smatram važnim posebno istaknuti nekoliko ključnih izmjena i dopuna ovog Zakona o mirovinskom osiguranju, a to je da će se obiteljske mirovine povećati u prosjeku za više od 10% za više od 136.000 korisnika mirovina odnosno u prosjeku za oko 250 kuna i za to će vlada izdvojiti dodatnih 365 milijuna kuna. Isto tako omogućuje se korištenje dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne mirovine u slučaju smrti supružnika, to je jedan novitet i za to će Vlada RH od 1.1.2023.g. dodatno odvojiti 750 milijuna kuna. Izmjenama i dopunama zakona također dodatno povećavamo najniže mirovine i to od 1. siječnja '23. za 1,5% i od 1. siječnja 2025. za još dodatnih 1,5% za što će vlada izdvojiti dodatnih 100 milijuna kuna. Nadalje, izuzima se iz ovrhe obiteljska mirovina koja koriste djeca umrlog osiguranika radi jednakopravnog položaja djece kojima je obiteljska mirovina prihod uz uzdržavanje. Isto tako kao što su kolege prije mene istaknuli to je prema svim našim vrijednim i dragim vatrogascima što ih stavljamo u jednaki status kao što imaju i ostali. Uz sve navedeno i druge elemente ukupni efekti ovih izmjena i dopuna zakona na mirovinski sustav bit će dodatnih 1,2 milijarde kuna samo u 2023.g. Ako znamo da vlada godišnje izdvaja 48 milijardi kuna onda znamo da ovo nije beznačajan iznos. Iz izmjena i dopuna zakona jasno vidimo da Vladi RH održivost mirovinskog sustava uz povećanje adekvatnosti mirovina jedan od primarnih ciljeva i ključnih prioriteta kako se i navodi u programu Vlade RH do 2024.g., a kojim se podiže životni standard za više od 1,23 milijuna naših umirovljenika. Želim napomenuti kako je u Hrvatskoj u proteklim godinama poboljšan omjer umirovljenika i radnika koji se sada popeo na 1:1,32 konkretno 1,64 milijuna zaposlenih u odnosu na 1,23 milijuna umirovljenika. Ako znamo da se još 2015.g. taj omjer srozao i dotaknu dno od 1,14 vidljiv je definitivan napredak. Taj napredak nije došao sam po sebi nego je on i većim dijelom rezultat kvalitetnog rada kako resornih ministara tako i Vlade RH, ali i iz mjera aktivne politike zapošljavanja za što godišnje izdvajamo milijardu kuna i osigurali smo opstanak 700.000 radnih mjesta. Izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju je hrabar iskorak, posebice u okviru ovog vremena nesigurnosti i nestabilnosti u kojima živimo. Ova vlada je do sada od 2016.g. povećala mirovine za više od 20%, a one najniže mirovine za više od 26%. Ti podaci ne odnose sa samo na usklađivanje već i na refleksne mirovinske reforme iz 2018.g. Pozdravljam daljnje provođenje reforme u korist sadašnjih i budućih umirovljenika. Ovim izmjenama i dopunama zakona izvršava se i mjera iz NPOO-a što je isto bitno za napomenuti s obzirom na sredstva iz EU koja su nam na raspolaganju. U tom pogledu poseban prioritet je smanjenje rizika od siromaštva i socijalne isključenosti korisnika obiteljske i najniže mirovine. Hvala.
Imamo replike, prva je poštovane zastupnice Majde Burić.
Hvala vam. Poštovani kolega Okroša, spomenuli ste mjere aktivne politike zapošljavanja za koje se godišnje izdvoji oko milijardu kuna, isto tako posebno ste naglasili mjeru vlade prilikom očuvanja radnih mjesta pri čem je vlada stala hrabro i odvažno iza svih radnika i poslodavaca i time ustvari sačuvala 700.000 radnih mjesta u jeku covid krize. A s obzirom da se mirovine, mirovinski sustav, stabilnost mirovinskog sustava čuva i zaposlenošću i brojem radnika evo ja vas molim da komentirate ustvari pozitivne trendove koji su posebice vidljivi u posljednjih šest godina gdje je ustvari i taj broj zaposlenih itekako utječe na stabilnost mirovinskog sustava, a posebice s obzirom na sustav generacijske solidarnosti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Odgovor.
Hvala kolegice Burić. Kao pripadnik i mlađe generacije političara jako sam zainteresiran i za sve mjere zapošljavanja tako i za mjere aktivne politike zapošljavanja kao što st rekli vlada je tu osigurala milijardu kuna svake godine i time osigurala 700.000 radnih mjesta. Ono što bih rekao da se radnim mjestima čuvaju mirovine, gospodarstvo, ali i cjelokupan mirovinski sustav i zato je bitno napomenuti i podsjetiti da mi koji danas radimo da se od naših plaća izdvaja 15% u prvi mirovinski stup, a da se upravo iz tih sredstava i mojoj baki i vašem ocu osiguravaju danas mirovine. Dakle, radi se o sustavu solidarnosti i samo očuvanjem radnih mjesta, poboljšanjem i ulaganjem u mjere aktivne politike zapošljavanja poboljšavamo i sadašnji mirovinski sustav, ali i onaj u budućnosti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Okroša evo u svom izlaganju spomenuli ste one najznačajnije novine koje donosi današnji prijedlog zakona. To je povećanje mirovinskog faktora za izračun obiteljskih mirovina za 10% kao i istovremeno i dodatno povećanje najniže mirovine od ukupno 3% s tim da 1 i pol posto od siječnja 2023. a jedan i pol posto 2025. godine i to su stvari koje će se, na koje će se prava automatski ostvarivati. Međutim, postoji i ovo omogućavanje korištenja dijela obiteljske mirovine preminulog supružnika što se neće moći automatski ostvariti nego će se morati podnositi zahtjevi. Vjerujem da ste vi kao načelnik općine Dubrava svakodnevno susrećete sa svojim sugrađanima i da će oni sa odobravanjem pozdraviti ove predmetne izmjene zakona. Isto tako u mogućnosti i disiminirati informacije o predmetnim zakonima i pravima i mogućnostima koje oni mogu koristiti, pa smatrate li da je potrebno još dodatno informirati sve naše sugrađane o pravima koje mogu ostvariti. Hvala.
Hvala kolegice Pocrnić-Radošević. Da, naravno da i kao načelnik smatram da su naši stanovnici pripadnici treće životne dobi naši umirovljenici izuzetno bitni, pa tako i na broju stanovnika od 5000 ljudi u mojoj općini njih više od 1200 i s njima sam u svakodnevnom kontaktu, tako da ću sigurno i njima kroz njihove udruge umirovljenika ali i kroz neposredne razgovore, sastanke ja vjerujem da oni prate i rad Hrvatskog sabora i preko malih ekrana ali i društvenih mreža, da svi zajedno moramo se truditi pošto smo svi složni, većina nas barem da je ovo odličan korak, da je ovo bitno materijalno poboljšanje materijalnih prava naših umirovljenika. I smatram da svi trebamo raditi na tome da promoviramo i upravo naravno da ćemo i medijski objasniti kako ostvariti pravo na ono što nemaju automatizmom. Smatram da su umirovljenici prilično informirani što se tiče njihovih prava i da neće ostati zakinuti.
Sljedeća replika poštovana Ankica Zmaić.
Hvala. Uvaženi kolega iz vaše rasprave vidljivo je da je sadašnja Vlada Republike Hrvatske da je njoj jedan od važnih strateških ciljeva i prioriteta održivost mirovinskog sustava, povećanje mirovina, a ujedno i povećanje životnog standarda za više od 1,23 milijuna naših umirovljenika. Je li vam poznato kako se proteklih par godina mijenjao omjer broja zaposlenih nad brojem umirovljenika. Hvala.
Hvala kolegice Zmaić. Da, godinama je taj broj padao, odnosno omjer broja radnika i umirovljenika se smanjivao. Te 2015. kao što sam rekao taj je broj dosegnuo dno i omjer je iznosio 1,14 radnika na jednog umirovljenika. Danas je taj broj 1,32. Imamo rekordnu zaposlenost od 1,64 milijuna ljudi. Rekordna zaposlenost unazad više od 20 godina, a i kao što sam rekao mirovine su sa 2016. godine povećane za više od 20% bez ovih izmjena i dopuna zakona, pa smatram s obzirom da se ove izmjene i dopune zakona tiču za više od pola milijuna naših umirovljenika što je gotovo 40% svih umirovljenika smatram da će se nakon provođenja tih izmjena i dopuna zakona i mirovine povećati za ove iznose koje smo rekli, a samim time će se i ukupne mirovine bitno poboljšati, povećati.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Okroša, naći sugrađani koji žive u samačkim kućanstvima oni su najviše izloženi riziku. Od jutra moram reći, jer vjerojatno tako i drugima ne prestaju dolaziti poruke naših umirovljenika koji pozdravljaju ovo što su jutros čuli što od ministra, što i u našim raspravama. Pozdravljaju te izmjene zakona, a i ono što mi još pišu poželim to i sa vama onda podijeliti je da je važno za istaknuti, da će obiteljske mirovine nastaviti rasti usklađivanjem dva puta godišnje. Dakle, to nije jedino povećanje koje će se dogoditi nego tako. Evo samo sam htjela jednu konstataciju, pa možete i vi.
Hvala kolegice Grba-Bujević. Da, istina je da će se nastaviti usklađivati. Dakle, ovo što smo rekli povećanje tih mirovina nije samo refleks tog usklađivanja, nego i cjelokupne mirovinske reforme, tako da evo za sve umirovljenike naravno da će se uz usklađivanje koje je određeno, koje se provodi dva puta godišnje na njihov porast njihovih iznosa mirovina upravo i ove izmjene i dopune zakona vezati. Dakle, ići će jedno na drugo i mogu biti bezbrižni.
Slijedi replika poštovane zastupnice Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Okroša, omogućavanje istovremeno korištenje osobne mirovine i dijela obiteljske mirovine predstavlja značajan iskorak u hrvatskom mirovinskom sustavu, jer to do sada nije bilo moguće i mislim da se to treba stvarno ponavljati, da je to jedan veliki i dobar dio i veliki segment ovog zakona. Zakonom se može koristiti samo jedna mirovina to po važećem zakonu se može koristiti samo jedna mirovina koja je povoljnija. Ovom mjerom ublažit će se posljedice smanjenja prihoda, a njome će biti obuhvaćeno više od 155000 korisnika i bit će osigurano 746 milijuna kuna za 2023. godinu. Što znače te mjere za naše umirovljenike?
Hvala kolegice Dreven Budinski. Da, velike su to brojke, broj ljudi kojima ćemo ovim izmjenama i dopunama zakona obuhvatiti i doprijeti. 750 milijuna kuna će biti upravo izdvojeno godišnje za korištenje dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne mirovine u slučaju smrti supružnika. To je taj jedan novitet do maksimalnog iznosa od 27% kao što smo imali prilike i detaljno čuti u prijašnjim pojedinačnim rasprava i sami izračun da ga sada ne ponavljam.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Jure Brkana.
Poštovani predsjedavajući, poštovana ravnateljice, poštovane dame i gospodo. Evo u biti od 9,30 jutros mi raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju i ja mogu reći stvarno da sam prezadovoljan raspravom i tijekom čitavoga dana pa sve do sada. Naime, izgleda je očigledno Vlada Andreja Plenkovića i naše Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike pred naš Sabor donijela i jedne kvalitetne i dobre izmjene zakona, u ovome slučaju Zakona o mirovinskom osiguranju. Od jutros čuli smo obrazloženje Zakona, čuli smo što dobro donosi, čuli smo i konstruktivne prijedloge šta bi se još moglo popraviti, a čuli smo vrlo, vrlo malo kritika. Kritike koje su i bile uglavnom se nisu odnosile na srž i izmjene koje su danas na tapetu, no uglavnom su bile na nešto drugo za koje znamo da možda treba popraviti, ali ne mijenjaju se ovim Zakonom ili su bile totalno promašaj, čisto ubačene onako. Pa tako danas smo u tijeku naše rasprave čuli i točan broj, da hrvatska ima rekordnu zaposlenost, tj. da ima 1 640 770 zaposlenih i da je to rekord u posljednjih 20 godina. E sada, svi ti zaposlenih milijun i 640 tisuća, ja mislim, u biti dubokog sam uvjerenja, pogotovo oni koji su tek počeli svoj neki radni vijek, da oni vrlo, vrlo malo razmišljaju i govore o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju. Ljudi su počeli raditi, ljudi su počeli zarađivati, njima je mirovina nešto daleko, neka tamo nešto će dobiti od toga svoga rada i ovih uplata koje daju sa svakom svojom plaćom. Neki su čak i razmišljanja zašto mi to sad plaćamo, dajte vi to nama sada, a mi ćemo s time bolje upraviti i sve ostalo. I to, to sam sigurno, tek oni koji su pri kraju svoga radnoga vijeka oni već malo razmišljaju pa koliko će im bit mirovina, kad im se isplati otići, da li čekati punu starosnu ili prijevremenu starosnu ili nešto drugo. Međutim, one koje vrlo, vrlo zanima ova naša današnja tema, evo to se pokazalo, to je ovih milijun 230 tisuća umirovljenika. Tih milijun i 230 tisuća umirovljenika danas smo .../nerazumljivo/... u biti, ako ćemo gledati na ukupnu našu broj stanovništva naše Hrvatske čini 32%, značajna brojka. E sada, od ovih milijun 230 tisuća čuli smo da ima 287 tisuća umirovljenika koji koriste najnižu mirovinu, da ima 136 tisuća onih koji koriste obiteljsku mirovinu i onda smo čuli još jedan značajan podatak, da od tih 126 tisuća koji koriste obiteljsku mirovinu, njih čak 80 tisuća koristi obiteljsku mirovinu bez da imaju jednoga dana radnoga staža. Čuli smo još tako da ima posebna kategorija od 155 tisuća umirovljenika koji koriste tzv. samačku mirovinu. To je gdje je bio nekad bračni par i ostaje sada udovac ili udovac i koristi samo jednu mirovinu, a čitav svoj radni vijek su uplaćivali i u mirovinski sustav i sada su ostali na jednoj mirovini. Ja mislim da njih izuzetno zanimaju ove izmjene i dopune Zakona o mirovinskom sustavu i također, da su oni pratili i sve ove druge promjene koje je Vlada RH donosila za njih, pa i slušali su izmjene iz 2019. kad je bilo 6 izmjena mirovinskog zakona i ja vjerujem da su oni unatoč svemu osjetili to da su najniže mirovine, od listopada 2016. do danas porasle za 26%, a ja vjerujem i da su osjetili da su prosječne mirovine od listopada 2016. do danas porasle za 20% i to triba spomenit, da je sada, čuli smo i taj podatak, prosječna mirovina sa 40 godina staža u Hrvatskoj iznosi 5000 kuna. Isto tako smo čuli da je prosječna obiteljska .../nerazumljivo/... mirovina pardon manja od 2500 kuna. Izmjene i dopune ovoga Zakona upravo sada mijenjaju to i pridonose toj nekoj uravnoteženosti, u biti ispravljaju nekih nepravdi, tako da imamo povećanje obiteljskih mirovina za 10%, imamo omogućavanje korištenja dijela mirovine preminulog bračnog, izvanbračnog druga za iznos dijela obiteljske mirovine u visini od 27%, do imamo također, izuzimanje od ovrhe obiteljske mirovine koju koriste djeca umrlog osiguranika i dodatno, postupno povećanje najniže mirovine od ukupno 3%. Također, istovremeno će se omogućiti i vatrogascima rad do polovice punog radnog vremena uz isplatu starosne mirovine u iznosu od 100%. Sve su ovo značajke dobroga zakona i dobrih izmjena zakona i Vlada RH radi dobro.
Replika, poštovana zastupnica Nikolina Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovani kolega Brkan. Evo, spomenuli ste u svojoj raspravi kako će Vlada kao i do sada nastaviti skrbiti o umirovljenicima, njihovoj zdravstvenoj, socijalnoj skrbi u svim dijelovima RH odnosno dužnost je svih nas je osigurati im kvalitetniji život. Evo, s obzirom da ste vi čovjek s terena, bili ste i gradonačelnik Makarske, smatrate li da će svi korisnici mirovina imati na vrijeme dostupne informacije, evo s obzirom kako smo već ranije čuli da su neke kolege skeptični oko toga.
Ja vjerujem kao što sam i uvodno rekao, koga ovo zanima, a to je ovih milijun i 230 tisuća umirovljenika, pogotovo ima koji spadaju u ove mirovine ispod 4 tisuće kuna i ispod prosjeka, njih itekako zanima, oni će znati svaki detalj ovoga Zakona. Ja vjerujem da će se to prezentirati dodatno iz samoga Ministarstva, a inače, posao svih nas je da im objasnimo u biti koja su njihova prava i obaveze. Isto tako, vjerujem da kao i u raspravi, rekli smo, nema loših strana ovoga Zakona. Ako je nešto dobro, ja vjerujem da će se to čuti. A oni će osjetiti, vidli ste da puno stvari od 1. mjeseca kreće automatizmom, potrebno je samo možda napomeniti i možda dodatno objasniti da se pravo ostvaruje na zahtjev korisnika s produženim rokom od godine dana za ovaj dio obiteljske ... [[Govornik se ne razumije.]] koje mogu naslijediti od pokojnoga bračnoga druga u visini od 27%.
Sljedeća replika poštovana Majda Burić.
Hvala vam. Poštovani kolega Brkan. I sami ste se dotakli teme financijske pismenosti, drago mi je što ste to spomenuli, naime, s obzirom da više od 90% novozaposlenih ne bira samostalno niti fond niti kategoriju odnosno portfelj toga fonda, a, b ili c, zaključak jest zaista da financijsku pismenost treba podizati. U tom smislu znam da puno radi i REGOS i HGK i mirovinski fondovi koji imaju i zakonsku obavezu u smislu podizanja financijske pismenosti, ono što ja ovom prilikom ustvari želim naglasiti jesu mirovinski informacijski centri koji su otvoreni u Rijeci, Zagrebu, Osijeku i Splitu u mandatu ove Vlade i koji ustvari služe kao servisi za informiranje građana, što studenata, zaposlenih, nezaposlenih, umirovljenika, itd., o hrvatskom mirovinskom sustavu i pravima mirovinskog sustava vezanih uz ostvarivanje, ne samo mirovine iz generacijske solidarnosti odnosno sustava generacijske solidarnosti [[Upadica: Vrijeme.]] individualne kapitalizirane štednje.
Niste prekardašili puno. To je zloupotreba bila. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Mirovinski informacijski sustavi su svakako dobra stvar. Kao što ste rekli, u njima mogu dobiti savjet i planirati svoju mirovinu, od studenata, od onoga tko nije zaposlen, tko je zaposlen pa sve do umirovljenika. To je svakako dobra stvar. Ali ja i dalje tvrdim, manji je problem što milijun 640 tisuća zaposlenih, da li će raspravljati o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, važnije da je milijun 230 umirovljenika zna koja su njegova prava i da osjeti promjenu u svoju korist na svome bankovnome ili tekućem računu. Isto tako, ja vjerujem da su i naši umirovljenici znali cijeniti i Covid dodatak i energetski dodatak koji je omogućila ova naša Vlada jer kao što vidimo, imali smo oko Covid dodatka 710 tisuća korisnika, a energetskoga 720 tisuća korisnika. Priča je bila u javnosti, priča je bila u eteru, pričali smo i ovdje u HS-u o tome, a oni su u konačnici imali koristi od toga i od tih mjera hrvatske Vlade.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Brkan, govorili ste o rekordnoj zaposlenosti. Zaista ne možemo govoriti o mirovinama ako ne govorimo o zaposlenosti i zaposlenima. Zaposleni imaju pravo na svoju mirovinu dok oni koji nisu bili zaposleni imaju pravo na obiteljsku mirovinu i upravo jedinima i drugima ovaj Zakon donosi, nešto, nekima nešto više, a nekima daleko više nego što su prije imali. Da li mislite da bi danas mogli govoriti o ovome da nije bilo Vladinih mjera za očuvanje radnih mjesta u koje je uloženo preko 12 milijardi kuna i spašeno oko 800 tisuća radnika i gotovo 126 tisuća poslodavaca. Da je isto tako, nismo imali Vladine mjere aktivne politike zapošljavanja u kojoj je uloženo od listopada 2016. do kraja '21. oko 6 milijardi kuna za aktivnu politiku zapošljavanja. Da li bi mogli govoriti sa ovome Zakonu i svemu onome što će dobiti naši umirovljenici?
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Upravo kao vi ste iznijeli točne podatke. U momentu kada je svijet bio suočen sa velikom krizom, pandemijom koronavirusa, kada je svijet bio u lockdownu, Vlada RH je donijela pametnu mjeru i povukla je tu mjeru za spas i očuvanje radnih mjesta. Ukupan trošak korone, kao što ste čuli, RH koštao 44 milijarde kuna. Veliki dio je otišao upravo na mjeru za spas radnih mjesta i onda je spasila radna mjesta, ta radna mjesta su ostala sačuvana, ti ljudi su ostali na svojim radnim mjestima i dandanas privrede, donose i uplaćuju svoje doprinose kako bi ovih milijun 230 stanovnika također, imalo koristi od toga i to je velika stvar koju je napravila Vlada RH. Ja vjerujem da će to i narod znati cijeniti. Samo jedan podatak, samo grad Split, 32 tisuće ljudi je koristilo mjeru za spas radnih mjesta i ona je Vladu RH koštala 650 milijuna kuna. To je direktan jedan konkretan podatak.
Sljedeća replika, poštovana zastupnica Maja Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče, kolega Brkan. Izmjene su, kao što ste rekli dobre i kvalitetne i odnose se na pola milijuna umirovljenika koje, kojima će to sigurno omogućiti bolje sutra. Vlada je time pokazala da je i ovo doba preklapajućih kriza itekako osjetljiva prema onima koji su najosjetljiviji. Sa, oporba je danas nekoliko puta naglasila da će inflacija u narednom razdoblju pojesti ovaj dodatak koji je. Da li vi očekujete, ja očekujem, a da li vi očekujete da će, ukoliko bude trebalo, Vlada intervenirati, kao što je intervenirala i Covid dodatkom, kao što je intervenirala energetski dodatkom, uvijek kad je bilo, trebalo za najugroženije.
Ja vjerujem u to jer Vlada RH osjeća potrebe svoga naroda i uvijek je pravovremeno reagirala, a s druge strane nije izgubila ono što je fokus, to da odgovorno raspolaže sa novcem svih nas građana. Uostalom, ova mjera, ova izmjena zakona, ona spada također, i u jednu od mjera koju smo se obavezali, koje idu iz mjera Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, to je povećanje adekvatnosti mirovina kroz nastavak mirovinske reforme. Odgovorno Vlada RH raspolaže proračunom i zbog toga i s ovom mjerom smo osigurali da novac koji, 700 milijuna eura koje smo dobili u prvoj tranši, bude zajamčeno i u drugoj tranši. Znači kako se odgovorno ponašamo prema tim svojim obavezama, toliko ćemo biti odgovorni prema svojim građanima. U trenutku nevolje, Vlada će reagirati i omogućiti građanima lakši život.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Poštovane kolegice i kolege, potpredsjedniče, predstavnica Ministarstva. Ponovit ću ono što sam i rekao na Odboru za rad, dakle vrijeme je konačno da preuzmemo ono što stara Europa, dakle civilizirana Europa ima oduvijek, a to je da uz osobnu mirovinu po preminulom supružniku da se ima pravo i na dio obiteljske mirovine. Kriteriji su različiti svugdje u Europi pa tako i ovo što mi danas uvodimo. Međutim, ljudima bi bilo dobro reći ono što je realno. Dakle ono što realno i zbilja mogu očekivati jer ako sada prenapušemo tu, taj dobar potez u raspravi, onda će vam se ljudi poslije razočarati, tako da vam to može biti kontraproduktivno. To vas upozoravam. Dakle kad govorimo o obiteljskim mirovinama, onda vidim da u samom tekstu se govori o često puta dakle o prijevremenoj, starosnoj, invalidskoj mirovini, dovoljno je da nomotehnički to ispravimo na osobnu mirovinu jer su to sve osobne mirovine, bilo bi puno praktičnija i tekst bi bio kraći. E sad, što se tiče dobne granice, treba reći da, dakle nije da će sve udovice dobiti ovaj obiteljsku mirovinu one koje su zadržale svoju osobnu. Treba im to reći, nego tek kad navršiš 65. godinu života. Zašto 65. kada sada se u starosnu mirovinu žene idu ove godine sa 63, a iduće sa 63 i 3 mjeseca i tako do 1.1.2030. Tako da, evo, moja, moj prijedlog je predlagatelju vrlo jednostavan, da ne pišemo 65 godina jer se ono odnosi na muškarce, a nego kad se stekne dobna granica za starosnu mirovinu. Vrlo jednostavno. Ne znam da li ćemo mi na tome izgubiti par stotina tisuća kuna, vrlo iskreno jer ovdje nije riječ o nekom velikom novcu. Sad, nemam stimulacije, nemam podatke, čak bi volio biti u radnoj skupini koja će doprinijeti boljoj mirovinskoj reformi od onoga što je sada. Drago mi je, drago mi je jedna stvar, zato što ovaj dio priče da uz osobnu mirovinu možete imati obiteljsku, vidite, to je bio program Restart koalicije, toga u izbornom programu HDZ-a nema niti ga ima u programu Vlade, imamo ovu nacionalnu .../nerazumljivo/... ali ovdje nema autorskih prava, što je dobro, dobro je, ali može biti i bolje jer kad mi recimo, npr. govorimo o Slovencima koji to imaju, di oni to imaju to 15%, ali sa navršenih 58 godina, ne sa navršenih 65. Dakle ono njihovo opterećuje možda proračun isto koliko bi opterećivao naš, ali činjenica je da ulazimo u nešto nepoznato, koliko god mi baratali milijardama i nekim brojkama, nama je to još uvijek nepoznato kako će se po primjeni, koji će financijski efekt imati i slažem se da treba pristupati tome ono što bi se reklo odgovorno. Govorim samo dakle o obiteljskim mirovinama. A može se i više odvojiti, međutim, moramo biti svjesni jedne stvari. Da kada što može nagrizati mirovinski sustav u onom dijelu u koji je uplata doprinosa, baš proširenjem prava na način na koji ga proširujemo i to je činjenica jer sustav generacijske solidarnosti je uplata današnjeg radnika današnjem umirovljeniku. Načelo i zdrav razum bi rekao da ako sam u mirovini, više nisam sposoban raditi i tom čovjeku treba isplatiti mirovinu, prije svega. Mi možemo proširiti pravo na način da dopustimo da nositelj mirovinskog, dakle da umirovljenik radi na pola radnog vremena i to je u redu, ali tog trenutka mi nagrizamo sustav generacijske solidarnosti i onda je sasvim prirodno da moramo iz proračuna dati ostatak novca koji nam treba za mirovinu. Naišao je jedan vrlo dobar primjer. Recimo, stekli smo uvjete za prijevremenu mirovinu, odem u mirovinu, sa svojim poslodavcem dogovorim istu plaću koju imam danas, samo ću prikazati da imam pola radnog vremena, a i dalje ću uzimati novce koji ćete vi uplaćivati meni za moju mirovinu, a još ću i raditi, [[Upadica: Vrijeme.]] samo ću napisati da je na pola radnog vremena. Opasno, opasno.
Replika, poštovani Željko Pavić.
Poštovani zastupniče. Ja ću se malo osvrnuti malo na repliku maloprije kolegice iz HDZ-a, ona je nažalost izašla je vani, nisam se više stigao javiti jer nisam htio dizati povredu Poslovnika. Naime ovako, mi imamo ovdje otvorene stranice Državnog zavoda za statistiku gdje piše da je u ožujku 2022. g. bilo ukupno zaposlenih u RH otprilike oko milijun 556 tisuća, naravno sad je to poraslo i zadovoljni smo s time da je to poraslo, bilo bi bolje da je i 2 milijuna, međutim, trenutno nije. I onda dolje u tekstu nadalje piše koji je to izvor podataka. I onda u tom izvoru podataka piše da se podaci prikupljaju iz obrasca koji se JOPPD obrazac koji se predaje u Poreznu upravu. To vam sve govorim zbog toga što je tvrdilo se maloprije da se unutra ne broje studenti, a onda odemo na stranice studentskog centra gdje piše lijepo ovako. Piše ovako, tijek postupka, nekog datuma, daje se banci nalog za plaćanje doprinosa i poreza i prireza i neto primitaka studentima na tekuće odnosno na žiro račune i daje se obrazac JOPPD u [[Upadica: Vrijeme.]] Poreznu upravu koji se nakon [[Upadica: Odgovor.]] toga zbraja zajedno uđuture sa svim ostalo.
Evo iz vaše replike ja bih mogao samo zaključiti jednu stvar, a to je da u tom omjeru umirovljenik i zaposlena osoba imaju studente koji se ubrajaju u zaposlene, ali da isto tako da oni koji rade na pola radnog vremena, da su ubrojeni i među umirovljenicima i među zaposlenima. To ne znam koliko je dobro, mislim bilo bi dobra jedna stvar, da baratamo svi istim brojkama da bi mogli donijeti kvalitetne odluke kad govorimo o mirovinskom sustavu, mirovinski sustav je izuzetno ranjiv i moramo izuzetno paziti šta radimo jer za svaku odluku koja ima i malo hajmo reći prizvuka jeftinog politikanstva to će na kraju krajeva ono što neće doći iz sustava generacijske solidarnosti morat će doći iz proračuna. Ali to nije milodar, jer i taj proračun pune hrvatski građani samo je pitanje kako ćemo mi to svi zajedno ovdje odlučiti da ga raspoređujemo.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Marin Lerotić.
Uvaženi kolega pa definitivno kao što ste istakli ove izmjene i dopune imaju neke određene odnosno imaju određene prednosti i sigurno da svako povećanje mirovina treba pozdraviti. Međutim, isto tako treba pričati i o tome da preko 400 000 naših umirovljenika prima iznos koji je ispod granice siromaštva i da treba ubrzanim tempom ići naprijed kako bi ti umirovljenici prešli tu granicu siromaštva, odnosno primanja koja imamo. Ali isto tako čuli smo sa ove strane često se hvalimo da imamo najveći broj zaposlenih ikad u zadnjih 20 godina. Međutim, isto tako treba reći da bez obzira na najveći broj zaposlenih u zadnjih 20 godina imamo samo 1,28 radnika umirovljenika i taj sustav međugeneracijske solidarnosti vrlo brzo će bit upitan ako već sada i nije.
Pa to je ono na što sam upozorio i činjenica je da vi ste jako dobro ukazali na ovih 400 000 koji ne mogu preživjeti sa svojom mirovinom, ali nakon toga postoje dodaci koji bi trebali biti vezani za prebivalište i na mirovinu koja im je obračunata i koja bi se itekako trebala usklađivati trebaju ići socijalne mjere. Dakle, moraju ići iz jednog drugog fonda, odnosno iz jednog drugog izvora sredstava, a ne iz sustava generacijske solidarnosti pogotovo jer bi onda to bilo demotivirajuće da tome nije tako, a pogotovo uzimajući u obzir što se ovaj Sabor, odnosno ova država se odlučila da u obračun mirovine, dakle da se obračunava po kontributivnom sustavu, a to znači da se uzimaju uplate doprinosa za svaku odrađenu godinu radnoga staža.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici dobar dan svima. Ono što je već spomenuto u raspravi u ime kluba SDP-a je to da smo spremni podržati ove zakonodavne izmjene iako je sigurno da ćemo i do drugog čitanja imati određene prijedloge, primjedbe i želje da se neke stvari naprave još dodatno drugačije i bolje nego što su u samom ovom prijedlogu. No ono što je sigurno važno za naglasiti da je ovaj prijedlog dobar i korektan iskorak, da pokazuje da očito postoji volja da se podigne umirovljenički standard. Jedino što nam ostavlja mali gorak okus u ustima je to što je kolega Hrelja izabran u Sabor sa naše liste i žao nam je što ispada da se jedino kroz borbu kroz vladajuću većinu može doći do bistrenja ovakvih prijedloga koji onda na taj način stiču preduvjete da bi mogli biti usvojeni jednoglasno. Ne bi se ništa promijenilo i mislim da bi puno značilo za razvoj demokracije u Hrvatskoj da je ovaj prijedlog bio prihvaćen kad je bio pripreman i predlagan u nekoliko faza i u nekoliko situacija u nekoliko posljednjih godina i od strane oporbe. No dobro, ne možemo sad plakati nad prolivenim mlijekom. Ono što je definitivno je da i ovim zakonom ispravljamo jednu nepravdu koja nam je svima promakla u posljednjim izmjenama gdje smo vatrogasce i vatrogastvo kao takvo doveli u neravnopravan položaj u odnosu na policiju i vojsku, a znamo koliko nam sva ta tri sustava znače sa aspekta i nacionalne sigurnosti i sigurnosti naših građana i njihove imovine i jednostavno očito su u nekom lapsusu koji je svima promaknuo dogodilo to da tada vatrogasci nisu dobili status kao policija i vojska iako su to po svemu trebali imati ovim zakonskim izmjenama se i to popravlja. Naravno da nitko od nas ne može reći da je spreman biti protiv ovih izmjena, jer će pomoći i onima koji imaju najmanje mirovine, konačno se definiraju neke stvari koje se tiču obiteljskih mirovina, konačno se stvara jedan potpuniji okvir što želimo raditi u budućnosti sa mirovinama naših ljudi i sa mirovinskim sustavom i to je nešto što apsolutno pozdravljamo i što smo apsolutno spremni podržati. No ono što nam ostaje opet za naglasiti i danas se provuklo ovdje kroz nekoliko rasprava je samo jedno pitanje, ali to pitanje u svojim rukama ne drži resorni ministar sa ovog polja, nego ga drži resorni ministar financija, ministar gospodarstva, pa i sam predsjednik Vlade kao vrh je to da li će to sve skupa biti dovoljno za ono što se događa ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi i svijetu. Jer sigurno je da uz ovo nas na jesen i zimu čekaju novi cjenovni udari i da će se tu umirovljenička populacija naravno uz ljude koji su na minimalcu ili ne daj bože ne rade naći najviše na udaru tih amplituda koje već danas dolaze i danas su ovdje među nama. Zato još jedanput apeliramo da ne čekamo uvijek sve što će doći iz Bruxellesa, nego da jednostavno uzmemo u obzir i da imamo erupciju u državnom budžetu od punjenja PDV-a, da imamo očito jako puno gospodarskih sustava od telekoma, bankarskog sektora, energetskog sektora koji jako dobro žive na račun građana ove zemlje, koji svoje dobiti i dividende isplaćuju u inozemstvo i da imamo još ponešto manevarskog prostora gdje sa malo drugačijim poreznim politikama, sa progresvnijim porezima, sa jačim oporezivanjem onih koji su bogati i koji imaju luksuz si možemo stvoriti još snažnije i još bolje temelje za to da na jesen, na zimu kad se nastavi ova spirala u koju je očito svijet upao imamo još veći manevarski prostor da možemo pokazati da smo spremni štiti umirovljenički standard, da nismo zaboravili ljude koji su stvarali i gradili ovu zemlju i društvo i da jednostavno na taj način možemo biti jedno društvo solidarnosti, jednakosti u kojem neće prevladavati tko ima više imat će više, tko ima manje neka propadne nego ćemo sa društvenom intervencijom voditi računa o tome da sačuvamo ljude koji su se našli na udaru krize, a oni su realno za tu istu krizu najmanje krivi. Hvala vam lijepa.
Imamo repliku poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega zastupniče. Pozdravljamo ove izmjene, ali moramo ukazati na to da je stopa rizika siromaštva starijih osoba u RH znatno viša od one u EU. Dok je kod nas u 2019. godini za osobe starije od 65 godina stopa rizika od siromaštva iznosila 30,1% u EU je prosjek 16,1%. Govori se ovdje o mirovinskim reformama no svjedoci smo da se parcijalno uključuju određene kategorije, odnosno korisnike, a niti se zapravo rješavaju konkretno problemi tih korisnika, a niti se sagledava ukupni mirovinski sustav. Pa smo tako imali pri zadnjim izmjenama u 2019. godini uvođenje majčinskih dodatka za jedno dijete po šest mjeseci što se zapravo počelo primjenjivati od 2019. godine. Sada u ovim izmjenama se nije ponudilo nekakav zaštitni mehanizam upravo za prošle korisnike, odnosno korisnice koje nisu obuhvaćene sa tom izmjenom. Kako vi komentirate, rekli ste da ima tu izmjena još i za te korisnike.
Pa tu sigurno ima još prostora, ali premalo je vremena i otvorili bi dosta duboku raspravu jer u tumačenjima određenih odluka, odredbi i planova bi se mogli vrlo lako naći u koliziji sa time kako nešto tumačimo u Hrvatskom saboru bilo s kuta vlasti ili s kuta oporbe, a kako onda nešto recimo imamo dosta friški primjer se tumači u Zagrebačkoj skupštini, samo tamo su malo podijeljene uloge tko je vlast, tko je oporba. Ali bio bi zanimljiv zaključak kako padaju određeni komentari i kako se gleda na određene slučajeve. Ono što ste rekli u samom svojem pitanju činjenica je da mirovinski sustav treba puno dublju reformu i puno dublju promjenu. Svi smo svjesni da on u obliku u kojem traje već 30 godina nije održiv, slična je situacija i sa zdravstvenim sustavom, ali za to definitivno je da ovo može biti dobar početak, ali nikako ne bi smio biti kraj naših želja i nastojanja da napravimo bolji i kvalitetniji i održiviji mirovinski sustav. Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Naš mirovinski sustav je već dosta dugo neodrživ. Iznijele su kolege prije mene koliko mi imamo zaposlenih u odnosu na broj umirovljenika. To su brojke koje jednostavno dugoročno nisu održive već sada. Mi znamo da je fiskalno opterećenje izuzetno jako. Iz doprinosa se prikupi polovina potrebnog iznosa za mirovine, druga polovina ide iz proračuna i dugoročno to jednostavno tako će teško biti održivo. To nam je svima jasno i tu dolazimo do ovoga o čemu je govorio i kolega Jakšić prije mene, a to je da smo mi uistinu zreli za jednu mirovinsku reformu. Žao mi je što nismo one dobre godine iskoristili kada je makroekonomska situacija u cijelom svijetu, pa tako i EU bila daleko bolja nego što je sada. Mi smo već dvije godine u nekakvim kriznim vremenima kojima se kraj ne vidi. Dapače sve se još više i teže komplicira i pitanje je koliko ćemo mi sada moći neke stvari promijeniti. Uvijek se postavlja pitanje i tog drugog stupa, naknade koje se isplaćuju onima koji upravljaju društvima, koja upravljaju sa tim sredstvima, osnovica koja nije samo zarada koju oni ostvare, nego isto tako cjelokupan iznos naknade su dosta velike. I to je ono što su problemi o kojima mi moramo razgovarati i na koje moramo konstantno ukazivati jer se one tiču skupine koja je izuzetno socijalno ugrožena. Mi imamo preko 400 000 umirovljenika koji imaju mirovinu manju od 2700 kuna i mi u principu imamo sve veći udio stanovnika koji su stariji od 65 godina. Znači i prema zadnjem popisu stanovništva njihov je udio ako gledamo po županijama svugdje negdje više od 20% sa tendencijom rasta što znači da mi ako razmišljamo kroz neku budućnost budući da su to tendencije u cijeloj EU naše društvo postaje sve starije i starije. Udio starijeg stanovništva je sve veći i veći i on se neće smanjivati. Ono na što sam ja i na početku kada sam tražila stanku upozorila, a to ću ponoviti još jednom su dva elementa koja su izuzetno bitna o kojima se ne govori dovoljno. Jedno su mirovine žena, odnosno umirovljenica koje su značajno manje zbog brojnih razloga od toga da imaju prekide tijekom svog radnog vijeka, do toga da su njihove plaće nego što su plaće njihovih muških kolega na istim radnim mjestima. Sve to u konačnici se akumulira i na kraju poluči sa manjim mirovinama nego što ih imaju muškarci. Stoga su ove izmjene i dopune u principu dobre, jer će budući da žene i duže žive ipak polučiti određene pozitivne financijske pomake za njih, ali pitanje je naravno jesu li dovoljne i onda tu dolazimo opet do ovih preko 400 000 umirovljenika, umirovljenica koje imaju uistinu vrlo, vrlo male da ne kažem mizerne mirovine koje su opet s obzirom na broj umirovljenika veliko opterećenje za državni proračun. Znači rodna nejednakost je taj jedan element o kojem se uistinu ne govori puno, a svi podaci i sva istraživanja pokazuju da je itekako izražen ne samo kod nas, nije to samo naš specifikum. To je prisutno i u drugim državama. Ono što je kod nas također bitno naglasiti to je teritorijalna nejednakost i razina mirovina koja nije ista u svim dijelovima a ona proizlazi upravo iz te regionalne nejednakosti po pitanju ekonomskog razvoja, po pitanju plaća. Svi znamo da prosječna plaća u Zagrebu, u Osijeku, u Požegi i u Dalmatinskoj zagori jednostavno nije ista. I u konačnici vam to završi upravo sa ovim. To su stvari isto o kojima trebamo voditi računa jer troškovi života rastu i rastu daleko više nego što to u realnom iznosu znači rastu ne samo mirovine nego i plaće i ova inflacija koja je već dvoznamenkasta će otvoriti cijeli niz novih problema. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić.
Hvala vam lijepa. Dakle, predloženo povećanje mirovina o kojem danas raspravljamo i koje smo svi pozdravili jer znamo koliko svakom umirovljeniku znači i ono najmanje povećanje, dakle to povećanje nastupit će od 1.1.2023. godine. Također, od 1. siječnja 2023. godine euro postaje zakonsko sredstvo plaćanja u RH pa smo danas trebali govoriti o povećanjima ne o 30 ili 250 kuna nego o povećanjima od 3 ili pak 33 eura. I kad s te strane pogledamo onda nam je još jasnije da ovim nećemo baš postići to da umanjimo nekome rizik od siromaštva jer život je skup bez obzira, bez obzira na valutu osobito jer znamo da jesen donosi povećanje i režijskih i općenito životnih troškova. Dakle, jasno treba reći i to da će od 1.1.'23. mirovina od 2.000 kuna na računu biti vidljiva kao iznos od 266 eura ili ona od 1.100 kuna kao iznos od 145 eura. Vi ste spomenuli [[Upadica: Vrijeme.]] održivost mirovinskog sustava evo koliko je uopće moguće održivost normalnog i dostojanstvenog života uz ovakve iznose. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Opačak Bilić na vašoj replici na pitanju koje je ujedno i odgovor. Znači, živjeti se tim primanjima u Hrvatskoj nije moguće. No, ja ću vas podsjetiti da je Hrvatska po broju doznaka i po iznosu doznaka koje dolaze iz inozemstva u samom vrhu EU što znači da roditelji su ostali ovdje, djeca su otišla van, pomažu im tako što im šalju određene iznose. Sa 2.300, sa 2.700 kuna je nemoguće živjeti, to svi znamo, to nije dosta ni za režije i s tim da kad gledate neke statistike HZMO-a onda kad mi kažemo da preko 400.000 umirovljenika ima mirovinu manju od 2.700 kuna to ne znači da svi oni imaju mirovinu 2.700 kuna. Imate kategorije 500 kuna pa onda do 1.000 kuna itd., to su uistinu simbolični iznosi koji se vjerojatno moraju kombinirati sa nekim drugim izvorima prihoda kako bi ti ljudi mogli uopće preživjeti mjesec.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice vaša rasprava je jedan odličan presjek izlaganja većine oporbenih klubova. Svi smo se složili da je prvi korak odličan, da smo krenuli dobro, pitanje je dokle ćemo doći, ali mislim da ćemo već u jesen imati veliki problem. Znači zakon stupa na snagu 1.1. slijedeće godine, sada imamo problem sa umirovljenicima. Imamo siromaštvo 400.000 umirovljenika koji ne mogu krpati kraj sa krajem, a na jesen kad se desi još ono što je već najavljeno i od strane premijera i od vlade i od naših ekonomista i analitičara mislim da ćemo imati još veći problem. Pitanje prema vama, za vas, što mislite vi koji bi trebao biti prvi korak nakon ovog?
Hvala lijepa kolega Paviću, mi sa ovim izmjenama i dopunama mi ustvari ulazimo u jednu obitelj europskih država koja je ovo već riješila. Znači mi samo na neki način sada implementiramo u naš sustav određena pravila, normative koje druge europske države imaju već odavno u ovom ili onom obimu odnosno iznosu. Da li je ovo dovoljno? Definitivno nije. Mirovine su u Hrvatskoj male, ovo će, ovo je pozitivan pomak i mislim da ćemo mi svi to podržati ali samo kao jedan prvi korak u daljnjem usklađivanju mirovina jer ako pogledate Državni zavod za statistiku i njihove podatke, znači mi ne pratimo rast, naše plaće i mirovine ne prate rast cijena i mi već sada realno zarađujemo manje zbog inflacije. Što bi trebalo napraviti više, to je bilo vaše pitanje. Definitivno novi paket mjera napraviti za pomoć socijalno najugroženijim skupinama koji bi trebao stupiti već od 1.9., najkasnije 1.10.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana kolegice Vesna razumijem jako dobro što ste htjeli reći, ali ja apeliram na vas da ovo promatrate kao sustav mirovinskog osiguranja jer od najnižih mirovina niže su samo uplate doprinosa kroz godine. Nažalost je to tako. Rečeno je ovdje da je država odgovorna 80% za takve niske, niske uplate. Nemojte misliti da je ovo naša ekskluziva. To i Njemačkoj se daje mirovina do 1.250 eura da bi ljudi mogli zadržati kupovnu moć i plaćat stanove jer inače će ti stanovi biti prazni. Dakle, sve je zatvore, sve je zatvoren krug. Dakle, hoću reći da imamo mogućnosti kao socijalna država nadograditi na mirovinskom, na mirovinski sustav zaštitu od siromaštva, ali mirovinsko osiguranje ima svoje limite [[Upadica: Vrijeme.]] i moramo zadržati dio pravičnosti da onaj koji je uplatio više [[Upadica: Vrijeme.]] i dobije više. Oprostite.
Odgovor.
Hvala kolega Hrelja, kao što sam i rekla, znači mi sam o ulazimo u klub država koje su to već odavno riješile i ne znam zašto mislite da ja mislim da je ovo nekakva ekskluziva, nije dapače tu smo se ovaj uskladili sa drugim europskim državama i svi mi to ističemo kao pozivno. Naravno problemi koji danas postoje se nisu dogodili preko noći. Oni su se kumulirali godinama. Sjećate se i vi vrlo dobro kao i ja '90.-ih godina se višak radne snage rješavao sa prijevremenim umirovljenjem ili onim nekakvim odlaskom na skrb već u, žene su već sa 40 godina odlazile na neku skrb pa onda su već ovaj relativno brzo odlazile i u prijevremenu mirovinu što znači da bi i vi i ja već odavno bili ovaj u mirovini i uživali u plodovima našega rada ali evo vidite kako ta granica dobna se podiže izgleda da nećemo još dugo u mirovinu otići, pa barem ja, ne znam za vas.
Slijedeća replika poštovani Mišel Jakšić.
Poštovana kolegice spomenuli ste da već nekoliko godina živimo u ovakvim ili onakvim krizama koje puno toga ili razvuku ili odgode. Sad vas pitam kao ekonomisticu, a da li možda kriza koja je krenula sa Covid pandemojom sada dolazi sa inflacijom, neki vele da je sigurno da dolazi i recesija, nije bila i je ta sjajna prilika da se u nekim stvarima napravi inventura, podvuče crta i naprave jasniji reformski paketi da bi danas sutra i kad kriza prestane bili i spremniji i otporniji za sve ono što nas čeka. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Jakšić, svaka kriza je i prilika. Naravno tu se slažem s vama. Recesije su neizbježne i evo neki dan sam pročitala članak našeg poznatog ekonomiste Željka Lovrinčevića koji kaže da su one i dobre da se malo provjetri sustav jel, ali isto tako budimo svjesni dok god ima novaca neće se reforme raditi jer reforme su bolne i vidite malo je krenulo, ministar Beroš čim je par nekakvih naznaka izašlo van odmah su se javili jedni, drugi, treći, svi viču nemoj dirati ovo, nemoj dirati ono. Znači prava kad se krenu rezati, svi se bune, tako i sa reformama dok god ima novaca rupe će se krpati, a evo vidimo da nam dolazi iz EU preko 6 milijardi, 6,8 milijardi eura kroz fondove pa nacionalni plan tako da ja reforme ne očekujem bez obzira na recesiju s njom ili bez nje.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, evo danas smo čuli cijeli niz rasprava, mislim da ni jedan klub nije bio protiv ove reforme. Svi su rekli da su za to, ali gotovo kod svih je postojao jedan ali, svatko je imamo neko svoje obrazloženje zašto taj ali i što tu nije dobro. Mi smo jučer imali na odboru dosta žustru raspravu i mogu reći zdravu raspravu u koju se uključio i ministar i zapravo i zato jer smo ga i zamolili da nam odgovori na pitanja i mislim da smo dobili sve odgovore. I ono što je rekla kolegica Vučemilović, ona je, a tu je, mislim da nam treba za jesen ukoliko želimo stvarno pomoći penzionerima do 1.1. dok ne dođe to povećan je od 100, 200, 300, 500 kuna da im pomognemo da mogu preživjeti ovu zimu. I taj paket mjera ja vjerujem da će se morati donijeti što je to prije moguće jer bojim se da će 11. mjesec biti prekasno s obzirom na najave koje nam stižu evo iz Europe. Čuli smo da i Njemačka ima problema s plinom, čuli smo da Rusija polako zatvara svoje ventile i da ćemo imati problema sa energijom i sa energentima. Kako će se to odraziti na umirovljenike možemo si samo zamisliti. E sad, imamo još jedno pitanje koje nam se postavlja, to smo i jučer isto tako postavili to pitanje, to je kako motivirati poslodavca da prijavi stvarnu plaću, bruto plaću za svojeg zaposlenika odnosno kako motivirati zaposlenika da prijavi ukoliko mu poslodavac nije prijavio onu odgovarajuću plaću. Naime, čuli smo jedan podatak, a to je da će svi oni koji imaju prijavljenu plaću od 6.700 bruto do 8.000 bruto zapravo imati istu mirovinu jer će se sve skupa izjednačiti zbog ovih zakonskih mjera koje nam dolaze. I sad se postavlja pitanje kako nakon toga privoliti zaposlenika da prijavi svojeg poslodavca ukoliko ga nije prijavio na puni iznos, a daje mu jedan dio novaca u, u gotovini. Naravno za sada jako teško zbog toga što poslodavci zapravo zaposlenicima objašnjavaju novac ćete dobiti u svoj džep, a nakon toga penzija će vam biti potpuno ista s obzirom da ide ona nivelacija minimalna penzija itd., itd. Imamo tu još jedan problem, a to je kako da drugačije rasporedimo sredstva. Pitanje je jesmo li spremni da nam se mirovina podigne odnosno pardon da se izdvajanja za mirovinski fond podignu za 1% pa da više ne budu 20% nego da budu 21%. Imamo jedan problem isto tako sa, sa obračunima mirovina jer oni koji su u prvom stupu dobivaju 27% dodatka, oni koji su u drugom stupu imaju taj dodatak manje. Naime, za onaj dio koliko su izdvajali u prvi stup u cijelosti dobivaju novac isti postotak međutim za ostalo ono što su bili u prvom, drugom stupu dobivaju samo 20% pa je njihova mirovina manja, a bruto plaća im je bila ista. Znači još uvijek se nije postiglo to da se primjenjuju isti postoci i da nam mirovina bude ista iako smo imali plaće iste. Nadalje, s obzirom da imamo problem i sa tim drugim stupom ukoliko se ne želi raditi na tom izjednačavanju sa jedinstvenim nekim postotkom odnosno da to bude otprilike isto, imamo grafikone možete to pogledati na, na Ekonomskom institutu, imaju grafikon još iz 2018. godine gdje su prikazane simulacije kako bi to izgledalo ukoliko bi se to izračunavalo sa istim postotkom kako bi se to izjednačavalo, kako bi lijepo razlika bila puno manja pa bi bili svi sretniji i zadovoljniji. I sad je još jedno pitanje, jesmo li možda spremni da povećamo izdvajanja u drugi stup i da postepeno smanjujemo izdvajanja u prvi stup? Pitamo samo zbog usklađenja. Naravno imat ćemo nakon toga problema, imat ćemo nakon toga problema sa dodatnim sredstvima s obzirom na činjenicu da i ovako sad izdvajamo otprilike rekli smo 39% iz proračuna da bismo mogli isplatiti mirovine, to bi onda vjerojatno bilo nešto više osim u slučaju da se stvarno poveća broj zaposlenih i da se poveća bruto plaća odnosno da se poveća, povećaju primanja tih zaposlenika. Dakle, evo imamo puno pitanja pred nama, vidjet ćemo što ćemo napraviti. Imat ćemo i mogućnosti da vjerojatno sudjelujemo u radnim skupinama pa ćemo možda zajedničkim snagama doći do rješenja.
Imamo replike. Prva je, pardon povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Kolega Pavić namjerno ću zlorabiti Poslovnik i inkasirati opomenu, ali povećanje doprinosa znači smanjenje plaća. Doprinosi se plaćaju iz plaća. Prema tome, da znamo o čemu govorimo. Nisam očekivao od jednog socijaldemokrata da će se zalagati za smanjenje plaća. Oprosti.
I samo ste rekli da ćete to iskoristiti povredu Poslovnika [[Upadica: Zlorabio sam je.]] zlorabit, dobro to je bila vaša replika, dobivate opomenu. Imamo slijedeću povredu Poslovnika, poštovani Željko Pavić.
Moram i ja zlorabiti Poslovnik na isti način kao i kolega Hrelja. Naime, ovdje se ne radi o tome je li netko socijaldemokrat ili je nekog drugog opredjeljenja, svjetonazora. Radi se o tome da moramo razmišljati praktično, pragmatično ukoliko želimo pomoći našim umirovljenicima i ukoliko hoćemo napraviti održiv mirovinski fond i primanja naših penzionera jer će i ti koji izdvajaju za mirovine doći u mirovinu. Prema tome, to će im se sve vratiti jednog dana.
Dobro i vama opomena, kako ste najavili i sami. Replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Paviću otvorili ste dvije jako bitne teme. Jedno je znači isplata, ha kako mi to kolokvijalno volimo reći rada na crno koja je još uvijek prisutna, ima je dosta i kojoj eto nikako inspekcijske službe da stanu na kraj. Ne razmišlja se previše o tome da će mirovina doći jednoga dana i naravno da ona neće biti prevelika. Tu je jedan dio tih privatnih poduzetnika koji sebi isplaćuju relativno malu plaću pa se uvijek neugodno iznenade kada zatraže onaj prvi izračun kolika će biti njihova mirovina. To isto treba reći. I otvorili ste pitanje drugog stupa gdje znamo svi da Svjetska banka je tu reformu osmislila, nudila brojnim državama, neke su odustale, neke ju nisu ni primjenjivale, nažalost mi smo još uvijek u tome. Je li rješenje možda treći stup, životna osiguranja, daleko više ulaganja dok se radi [[Upadica: Vrijeme.]] u, od strane samih budućih korisnika.
Odgovor.
Da, neke istočne zemlje su odustale od drugog stupa još prije nekoliko godina, ali dozvolite mi samo da odgovorim gospodinu Hrelji, našem kolegi zastupniku. Zapravo on je zaboravio da imamo izdvajanja iz bruta i na bruto, tako da možemo o tome razgovarati, ne želim sad tu polemizirati sa vama, ali nemojte zaboraviti da ne mora radnik izgubiti apsolutno ništa od svojeg osobnog dohotka jer je to može raditi i poslodavac odnosno da se može povećati bruto i nakon toga to sve skupa ulazi u ugovor itd., itd. No, sad da ne polemiziram dalje. Mislim da sam u pravu, jel jesam? Evo hvala. A što se tiče ovo što ste vi rekli gospođo Vučemilović slažem se s vama u potpunosti da moramo nešto napraviti da možemo krenuti i pogotovo sa ovima vlasnicima obrta, vlasnicima malih poduzeća koji uplaćuju malo novaca. Oni su danas bili evo ovdje spomenuti, to su oni koji imaju danas mirovinu i 1.000 kuna, 1.500 kuna i danas su i oni problem. Čitavog života nisu izdvajali ništa, sad moramo pomagati i njima da bi imali normalnu mirovinu, da bi mogli normalno živjeti.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Marin Lerotić.
Poštovani, poštovani kolega, pa mislim da ste dobro stavili naglasak na koji način stvoriti uvjete kako bi poslodavac čim veći dio jer naravno imamo problem isplate plaće na crno, to je problem koji imamo, ali kako omogućiti odnosno stvoriti preduvjete da se čim veći dio plaća isplaćuje sukladno zakonu, pa evo ja vjerujem citirat ću i budućeg ministra financija koji je rekao da se treba staviti veći naglasak na rasterećenje plaća kako bi trošak rada za poslodavce bio niži, a neto plaća za radnike veća što sigurno će dovesti do toga da će radnici biti zadovoljniji što je sigurno u interesu i poslodavca. Međutim, isto tako mislim da je trebalo otvoriti temu jer radnik može utjecati na mirovinu, ne može umirovljenik na mirovinu, kako privući investicije, na koji način omogućiti povećanja plaća, kako staviti državnu imovinu u, u razvojne, u razvojni smjer i mnoge druge aktivnosti.
Poštovani zastupniče zahvaljujem na ovoj replici, 100% ste u pravu i slažem se s vama u potpunosti. Ono što trebamo pomoći poslodavcu je da ga rasteretimo na drugi način, a to je da mu skinemo parafiskalne namete. Onog momenta kad će imati nizak parafiskalne namete on će drugačije odnositi prema radniku i prema njegovom osobnom dohotku i bit će sasvim drugačiji onda ugovori i prijave i na mirovinsko i na zdravstveno i nakon toga i drugačiji i JOPPD obrazac koji se predaje u Poreznu upravu. Hvala.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, moram priznati da me je dirnulo izlaganje odnosno replika kolegice Opačak jer na neki način umanjuje rezultate ovoga što mi radimo. Dakle, u Njemačkoj kad neko na prosječno 1.500 eura kaže da će biti povećanje 4% to 60 eura, mi ovdje govorimo o relacijama od 30 do 130 eura bez usklađivanja. Ovo je čisto povećanje, povećanje mirovine. Prema tome i u eurima to ne zvuči nimalo loše, ali nema smisla to umanjivati. Prema tome morao sam reagirati jer to jednostavno nije, nije istina što je izrečeno. Dakle, ja koristim svoju završnu riječ u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika da još jednom kažem da je ovo zakon koji je vrlo vrijedan za naše umirovljenike, da će taj zakon kao i svi zakoni imati svojih kritičara, da će bit uvijek nezadovoljnih koji će tražiti povećanje za sve 10% ali, ali mi moramo biti razumni, odgovorni, mudri i u ovom trenutku imati uporište za ono što radimo, ovo uporište, ovaj zakon ima uporište na ustavnim odredbama zaštite obitelji, ima uporište na uplatama doprinosa iz plaća kroz puno godina, kroz 10-ljeća rada, dakle a neiskorištene jer je jedan od partnera umro i ima uporište na tome što je procijenjeno, što smo svi zajedno procijenili da su obiteljske mirovine jedne od najnižih, od najnižih i da ih treba povećati, pogotovo zato što one gospođe i naše umirovljenice su u rasponu od 75 do 100.g. one koje nisu imale staža, a bogme su se naradile, ali staža nemaju jer nisu bile zaposlene, al su vodile računa o kući, o obitelji i svemu ostalom. Dakle ja bi na kraju ove današnje rasprave volio da ovaj zakon dobije lijepu podršku svih klubova u HS, doista svih onih koji deklariraju da se brinu o našim umirovljenicima i koji poštuju glasove za svoje i svoje stranke od strane umirovljenika jer ovo je naša na kraju zajednička briga za umirovljenike kad nešto stavimo u zakon. No siguran sam da bih ovdje na kraju zahvalio i na sporazumu o podršci Vladi RH u koji se realizira, zahvalio bi se još jednom bivšem ministru rada koji je isto tako dao svoj obol da dođemo do ove situacije, do ovih rješenja, sadašnjem ministru rada koji je u iznimno kratkom vremenu savladao cijelu, cijelu ovu problematiku i izvrsno barata kao što ste vidjeli svim pojmovima iako to nije njegov, njegov fah, zahvalio bih svim ljudima iz radne skupine koja je neprekidno radila od početka godine do danas, ali ću zahvaliti i svim onim kritičarima koji su me prozivali i stavljali na stup srama da ja tražim pravična rješenja, da sam zaboravio na solidarnost među umirovljenicima itd.. Ja priznajem i to sam rekao na početku u ime kluba da sam startao sa inicijativom o strogo osiguravateljskom pristupu obiteljskim mirovinama, ali kad spoznate sustav koji je puno veći što ijedan od nas zastupnika može pojmiti, kad vidite kako je on kompleksan i kako, kakva su primanja naših umirovljenika i koja je to struktura onda je u redu korigirat svoje stavove i doći do kompromisa između socijalnog i pravičnog, dakle i onima koji su svojim kritikama utjecali da promijenim stavove itd. ja se isto zahvaljujem jer isto je njihov doprinos u cijeloj ovoj izradi ovog prijedloga zakona velik. Očekujem da ćemo još jednom razmotrit sve primjedbe i hvala svima i hvala svima na kvalitetnoj diskusiji i dobrim namjerama i podršci.
Hvala i vama. Slijedi Klub zastupnika HDZ-a koju će završnu raspravu imat Anita Pocrnić Radošević.
Hvala. Danas smo raspravljali o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. U ime klubova i u pojedinačnim raspravama govorilo se o položaju umirovljenika, prednostima i nedostacima mirovinskog sustava, dostatnosti mirovina za pristojan život, znači o različitim aspektima koji utječu na ekonomski status i položaj umirovljenika. Umirovljenici su značajna i osjetljiva kategorija stanovništva, to su ljudi koji su u svom radnom vijeku izdvajali dio plaće kroz doprinose kako bi tadašnjim umirovljenicima omogućili mirovine kao što rade i oni koji su trenutno zaposleni za postojeće umirovljenike. To je princip na kojem počiva sustav međugeneracijske solidarnosti i svi moramo biti svjesni da ćemo jednog dana biti umirovljenici i na nama je da sadašnjim umirovljenicima i budućim generacijama omogućimo dostojanstven život u starosti i mogućnost da mirovinama mogu pokriti životne potrebe, ali i da se istovremeno osigura održivost mirovinskog sustava. Današnji prijedlog zakona i upravo ide u tom smjeru, te predmetnim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju vlada nastavlja djelovati na unaprjeđenju položaja i proširivanju materijalnih prava umirovljenika. Jedan od primarnih ciljeva i ključnih prioriteta u programu Vlade RH do 2024.g. je upravo ovo povećanje adekvatnosti mirovina uz održivost mirovinskog sustava kojim se nastavlja rad na ostvarivanju pozitivnih financijskih pomaka za sadašnje umirovljenike kojih je trenutno više od milijun i 200 tisuća. Najvažnija novina koja se predlaže je omogućavanje korištenja dijela obiteljske mirovine uz zadržavanje osobne mirovine bila to starosna, privremena starosna ili invalidska mirovina u slučaju smrti supružnika odnosno partnera. Hrvatski mirovinski sustav do sada nije omogućavao istovremenu isplatu dvije mirovine nego samo jedne koja je povoljnija i o tome je odlučivao korisnik. Korisnici mirovine nakon smrti bračnog i izvanbračnog partnera ostaju bez određenog dijela prihoda kućanstva, često ostaju u samačkim domaćinstvima i kao takvi su zbog toga više izloženi riziku siromaštva. Korištenjem dijela obiteljske mirovine uz osobnu mirovinu ublažit će se posljedice smanjenja prihoda. Ovom novinom bit će obuhvaćeno više od 155 tisuća korisnika s prosječnim povećanjem ukupnog prihoda od 510 kuna mjesečno. Ukupno će se izdvojiti 746 milijuna kuna u 2023.g.. Također se predviđa povećanje mirovinskog faktora za izračun visine obiteljske mirovine čime će se obiteljske mirovine povećati za 10% za više od 136 tisuća korisnika time će se njihove mirovine povećati prosječno za oko 250 kuna mjesečno što će koštati oko 365 milijuna kuna tijekom iduće godine. Važno je istaknuti da će obiteljske mirovine nastaviti rasti usklađivanje, a korisnici će i dalje zadržati pravo rada do polovice radnog vremena. Uz redovno usklađivanje mirovina koje se vrši 1. siječnja i 1. srpnja svake kalendarske godine dodatno će se prema prijedlogu, navedenom prijedlogu zakona postupno povećavati najniža mirovina za ukupno 3% i to od 1. siječnja 2023. godine za 1,5% i od 1. siječnja 2025. godine za dodatnih 1,5%. Samo u 2023. godini povećat će se mirovina za 287.000 korisnika najniže mirovine za što je vlada osigurala gotovo 100 milijuna kuna. Kroz navedene mjere velik broj umirovljenika odnosno više od 500.000 ostvarit će povećani mirovinski prihod. Prethodno navedenim izmjenama postići će se viša razina socijalne sigurnosti te smanjiti rizik od siromaštva naročito za umirovljenike s nižim primanjima što smatramo nužnim i još jednim značajnim iskorakom Vlade RH prema osiguranju adekvatnosti mirovina slijedom čega će Klub zastupnika HDZ-a podržati Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, prema statističkim podacima o riziku od siromaštva najugroženija su jednočlana kućanstva posebno osobe starije od 65 godina kod kojih je stopa rizika 52,1% odnosno svaka druga starija osoba u RH je u riziku od siromaštva. Stoga rizika od siromaštava starijih osoba u RH je znatno viša od prosjeka EU. Primjerice u 2019. godini za osobe sa 65 godina i više iznosila je 30,1% dok je EU prosjek 16,1%, a za osobe sa 75 i više godina iznosila je 35,9% dok je prosjek u EU 17,2%. U starijoj populaciji naročito su ugrožene žene čiji je rizik od siromaštva znatno viši te je za žene sa 65 godina i više iznosio 33,6% dok je za žene sa 75 i više godina iznosio 40%. Sve su to podaci koje moram navesti i koji zabrinjavaju ali i zahtijevaju posebnu pozornost u planiranju svih oblika skrbi, od mirovinskog, zdravstvenog i sustava socijalne skrbi za starije osobe budući starije osobe čine gotovo 23% ukupnog stanovništva RH. Možemo pozdraviti ovo minimalno povećanje naniže mirovine i mogućnost korištenja dijela obiteljske mirovine preminulog bračnog, izvanbračnog druga uz osobnu mirovinu no trebalo bi ukazati na nedorečenost u dijelu propisivanja dodatnog uvjeta, a to je navršenih 65 godina starosti preživjelog bračnog, izvanbračnog druga pogotovo ako uzmemo u obzir da je do odlaska u mirovinu za žene u 2023. godini 63 godine i 3 mjeseca. Nije logično da žena mora čekati još 2 godine za ostvarenje obiteljske mirovine, a od čega je bilo i komentara u javnom savjetovanju. U ove izmjene uključen je i poseban status vatrogasnim umirovljenicima koji će poput policijskih, vojnih i braniteljskih umirovljenika dobiti mogućnost rada dulje od pola radnog vremena uz zadržavanje pola mirovine što dovodi do različitih postupanja kod određenih kategorija umirovljenika. U javno savjetovanje povodom ovog prijedloga zakona se uključila pravobraniteljica za ravnopravnost spolova i pravobraniteljica za djecu. Ponovno ćemo istaknuti da starija populacija treba imati svog predstavnika koji će osigurati praćenje potreba starijih osoba, cjelovito planiranje i donošenje adekvatnih mjera u pogledu mirovinskog, zdravstvenog i socijalnog sustava, ali i drugih što zahtjeva bolju međuresornu suradnju. Institut pravobranitelja za starije osobe bi pružio mogućnost za pomno sagledavanje svih potreba starije populacije i preuzeo aktivnu ulogu zagovaratelja svih prava. Mjere koje se donose ne sagledavši stvarno stanje i ne koordinacije je primjerice dovelo do činjenice da unatoč najavi da će nacionalnu naknadu za starije osobe do kraja 2021. godine iskoristiti gotovo 20.000 osoba. Naknadu danas koristi svega 5.853 starije osobe. Govori se o mirovinskim reformama, ali ono što zapravo se radi je parcijalno uključivanje određenih kategorija kojima niti se rješavaju problemi tih korisnika, niti se sagledava ukupni mirovinski sustav, pa tako smo imali i majčinski dodatak na svako dijete po 6 mjeseci od 2019. godine, ali samo za buduće korisnice. Što je sa drugim korisnicima kojima je učinjena nepravda, a nije se uveo nikakav zaštitni mehanizam za sve druge korisnice. Žene su neravnopravne u više segmenata pa tako i u visini mirovine što dijelom proizlazi i iz porodiljnih naknada koje su primale, porodiljnih odnosno naknada za bolovanje radi njege djeteta i čuvanje članova kućanstava. I treba učiniti puno više za unapređenje njihova položaja. Pozdravljamo izmjenu da obiteljska mirovina koju koriste djeca u cijelosti bude izuzeta iz ovrhe, a sve kako se ne bi umanjivala sredstva nužna za uzdržavanje djece odnosno za zadovoljavanje njihovim svakodnevnih životnih potreba te predlažemo da radi zaštite interesa djece se propiše obveza isplate pripadajućeg dijela obiteljske mirovine svakom članu obitelji i u slučaju kada ne stanuju zajedno odnosno u slučajevima kada žive u istom kućanstvu o čemu se i izjasnila i pravobraniteljica za djecu. Vjerujem da postoji model da postojeći način isplate obiteljske mirovine se promjeni i na to apeliram evo ministra. Suočeni smo sa najvećom inflacijom, umirovljenici su ovdje najranjiviji i najugroženiji, pozdravljamo povećanja ali smatramo da nisu dovoljna pogotovo u ovom kontekstu povećanja ukupnih troškova života posebno cijene energenata, namirnica i svakodnevnih životnih potrepština, zahvaljujem.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. U završnoj raspravi u ime kluba obično na određeni način podcrtamo ili podebljamo ili pojačamo ono što smo rekli u ime kluba kad smo govorili u pojedinačnim raspravama i damo neke naglaske šta nam se čini da nam je važno. Ono što ja želim naglasiti u završnoj raspravi je slijedeće. Kada imate pred sobom ovako jedan zahtjevan i kompleksan zakon onda uvijek polazim od slijedećeg da vidimo kako nam je postojeće stanje, što nam je cilj i kako možemo doći do tog cilja. Dakle, ideja da se dio obiteljske mirovine odnosno ideja je da se definira da dobijete iza bračnog druga dio i te obiteljske mirovine nije nova ideja, to je ideja koja je u nekoliko navrata i bila izražena u određenim predizbornim kampanjama i za to je trebala biti određena politička volja. Očito je ovo trenutak kad je politička volja bila dovoljno jako i dovoljno ustrajna da se to zaista i ostvari. Da li je ovo najbolji mogući način? Uvijek možemo diskutirati o tome da je možda trebalo ovako ili onako, ali mora bit, moramo biti pošteni i moramo biti korektni i mi koji smo u opoziciji reć okej dobro je da se ipak napravio pomak, dobro je da se ipak nešto napravilo. Naravno da moramo kritizirati i reći trebali ste još više, trebali ste još jače, ali i ovo je jedan pomak u odnosu na ono što imamo sad i u odnosu na realnost koja je i treba gledati i ovaj zakon u realnosti koji imamo. Realnost nam je slijedeća, dakle ja ne želim zaista s ove govornice, koristiti ovu govornicu da bilo kog s bilo s čim strašim i to tako ima jedna lijepa riječ čekaju nas izazovna odnosno rečenica čekaju nas izazovna vremena, nekad smo to rekli teška vremena, a sad se to zovu izazovna vremena. Neće biti jednostavno, bit će teško na jesen, dakle ovo je samo jedan mala pomoć koja će biti, stvarno će ministarstvo kojem je na čelu naš kolega, a ja svaki put nekako nastojim biti poštena i svaki put pohvalim ministra koji je s nama u raspravi cijeli dan, ja se nadam da to nije žal za ovim foteljama nego je stvarno želja da sudjelujete u raspravi, da čujete iz tog, ja iz tog čitam dvije stvari, kao prvo da mi je važno uz prijedlog koji predlažete da stojite iza njega, a druga stvar da ipak cijenite saborske zastupnike bez obzira što kome, ko što misli ili ne misli, ali cijenite ono što imamo za reći jer mi koji kritiziramo neki put imamo i reći neke stvari koje se po putu prihvate na dobro tlo. Ono što ja još hoću naglasiti je slijedeće, od 213 tisuća korisnika obiteljske mirovine 93% čine žene, dakle 93% korisnika obiteljske mirovine čine žene, to samo govori o nekoliko stvari. Govori o tome kakva nam je prošlost, govori o tome da bi nam budućnost trebala bit malo drugačija i da bi bilo nekako pohvalno da recimo kad je glasanje o EU, kad se glasa o jednakim plaćama za muškarce i žene ja bih voljela da imamo jedan iskorak, pa da recimo i kolege iz HDZ-a kad je glasanje koji su zastupnici u EU glasaju za iste plaće i za muškarce i žene što zadnji put nisu učinili jer na taj način onda ovaj mirovinski sustav će u budućnosti biti drugi. Ono što mislim da je dobro, a to je, nama je postojeće stanje slijedeće da nemamo dovoljno radne snage, postojeće stanje nam je slijedeće da ćemo umirovljenike koji su sada u mirovini trebati koristiti ili poticati one koji imaju takve poslove da mogu raditi da duže radi i da to ne bude penaliziranje nego da bude nagrada, dakle to je nešto što imaju neke druge države i ja često znam reći, ja recimo u nekim drugim stvarima volim ove skandinavske modele, ali da bi mogli imat taj model morate bit Skandinavac znate, mi smo ipak tu nekako malo ovaj mediteranski tip, dakle dobro je da to netko tko se odluči, koji ima mogućnosti i želi još dodatno raditi treba zapravo o tome vodit računa. I kao što sam završila raspravu u ime kluba tako ću završiti i ovu završnu, organizirajte dobro dakle kompletne stručne službe, nemojte da naše umirovljenice jer će glavnina bit oni stoje pred vratima i šalterima i čekaju u nedogled bez rješenja, to je važno za cjeloviti uspjeh ovog zakona, hvala lijepo.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, zahvaljujem ministru. Slijedeća točka dnevnog reda je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 304. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i spor. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovana državna tajnica Središnjeg državnog ureda za demografiju Željka Josić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici, evo pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Naime, predloženim zakonom usklađuje se nacionalno zakonodavstvo radi prenošenja Direktive 2019/1158 Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i stavljanju izvan snage Direktive vijeća 2012/18/EU. U skladu s ciljevima direktive potrebno je osigurati daljnje pretpostavke kojima će se omogućiti fleksibilnost u korištenju postojećih uvođenju novih prava, a sve u cilju većeg uključivanje roditelja u korištenje roditeljskog dopusta i ravnomjernije raspodjele skrbi o djeci u najranijoj dobi. I jedan od, jedna od važnijih smjernica je uvođenje novog prava, a to je plaćeni očinski dopust u trajanju od 10 radnih dana za zaposlene i samozaposlene roditelje za jedno dijete odnosno 15 radnih dana u slučaju rođenja blizanaca, trojki ili istovremenog rođenja više djece kako bi se omogućila veća uključenost očeva u skrb o djeci i sudjelovanje u ranoj dobi djeteta, a time i potaknuli očevi na korištenje prava na roditeljski dopust. Za vrijeme korištenja prava naknada plaće predviđa se u punom iznosu osnovice za naknadu plaće, a pravo se može koristiti nakon rođenja djeteta, a najkasnije do navršenih 6 mjeseci života djeteta te se istovremeno predviđa i mogućnost korištenja prava na očinski dopust za slučaj smrti djeteta. Također se povećava i najviši iznos naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust za zaposlene i samozaposlene roditelje sa sadašnjih 5.654 kune na 7.500 kuna te se na istovjetan način uređuje i korištenje prava na roditeljski dopust za slučaj smrti djeteta zaposlene ili samozaposlene majke. Ja bih ovdje samo spomenula da ovaj iznos naknade sada će se povećati treći puta od 2017. godine, 2016. iznosila je naknada 2.600 kuna, 2017. se povećala na 3.900 kuna, a 2020. na 5.654 kune i sada ju povećavamo na 7.500 kuna. Također se povećava naknada plaće za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust zaposlenog ili samozaposlenog roditelja kao prava na rad s polovicom punog radnog vremena sa sadašnjih 2.328 kuna na 3.658 kuna. S obzirom na potrebu preciznijeg uređenja i razrađivanja prekršajnih odredbi propisuju se i prekršajne odredbe za korisnike pravne osobe i odgovorne osobe, a u svrhu osiguravanja učinkovitog nadzora nad provedbom zakona. Propisuje se nadležnost inspektora tijela državne uprave koji su prema posebnim propisima ovlašteni za nadzor u vezi s radom i zapošljavanjem svakog u okviru svoje nadležnosti sukladno posebnim propisima. Ocjenjujemo da će se predložena normativna rješenja kojim se predviđa povećanje materijalnih prava proizvesti i značajan pozitivan učinak kroz poboljšanje statusa budućih korisnika koji će to pravo moći ostvariti. Financijska sredstva koja su potrebna za provedbu ovog zakona za uvođenje novog prava na očinski dopust, ali isto tako i povećanja proračunske osnovice iznose za ovu godinu 90 miliona 882 tisuće kuna, a za naredne godine 272 miliona 646 tisuća kuna na godišnjoj razini. Ono što bih htjela dodati da analizom službenih podataka o rodiljnim i roditeljskim potporama u razdoblju od 2016. do 2021. godine ukazujemo na konstantan porast broja korisnika proračunskih izdataka. Ako usporedimo 2016. i 2021. povećan je broj korisnika za 8% i prošlu godinu smo završili sa 173.444 korisnika. U ukupnom broju korisnika, broj očeva nam je porastao, točnije 2016. je bilo negdje oko 3.400 korisnika, a 2021. 8.719 korisnika. Ako gledamo udio očeva u ukupnom broju korisnika on je porastao sa 2% na gotovo 5%. I upravo zato smatramo kako i uvođenje očinskog dopusta plaćenog u cijelosti u odnosu na plaću korisnika neprenosivog dijela koji se koristi, koji koristi otac u sklopu roditeljskog dopusta je vrlo značajan poticaj povećavanja muških korisnika u sklopu rodiljnih i roditeljskih potpora. Nadalje ćemo u skladu s programom Vlade RH za 2020. do 2024. nastaviti provoditi mjere koje su bitne za cilj daljnjeg povećanja visine naknade plaće za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust. Ovo je osobito važno kako ne bi došlo do znatnijeg pada životnog standarda za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta, ali isto tako imajući u vidu da su nedovoljno visoke razine naknada jedan od uzroka i slabijeg odaziva korištenja roditeljskog dopusta majki i očeva. Zahvaljujem vam se, evo očekujem da ćemo se uključiti svi u konstruktivnu raspravu i da ćete prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Evo, imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice lijepo je što se ova direktiva implementira, što se želi više uključiti očeve, ali isto tako problemi EU i problemi Hrvatske puno puta nisu isti i ja ću se u ovoj replici osvrnuti na jednu kategoriju koju čini mi se da smo malo predugo zanemarili, a radi se o djeci odnosno roditeljima koji imaju djecu s poteškoćama u razvoju i nekako sam očekivala da ćemo ovim izmjenama i dopunama i njihovu naknadu korigirati. Ona se nije mijenjala 5 godina. To je naknada koja se odnosi na ono razdoblje od navršene 1 godine života do 8 godina života i ona iznosi nekih 2.300 nešto malo više. Imamo čak i obećanje premijera Plenkovića da će se to korigirati, pa me interesira kada se to misli i zakonski riješiti, hvala.
Zahvaljujem. Vi vjerojatno govorite o dopustu roditelja za dijete koje ima teže smetnje u razvoju, koja traje u stvari do osme godine života. U ovim izmjenama to nije obuhvaćeno jer se ovdje uvodi direktiva odnosno implementira se u naše nacionalno zakonodavstvo. Ono što nama predstoji je novi Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama gdje nećemo sigurno zaboraviti tu skupinu roditelja za koje znamo da imaju doista velike probleme i da novčane naknade su doista malene. No ono o čemu moramo i dalje voditi računa da ovaj zakon obuhvaća veliki broj kategorija i jednostavno lančano se povećava ne samo ta već i neke druge kategorije koje moramo obuhvatiti u slijedećim povećanjima, a samo povećanje iznosa naknade se planira za početak slijedeće godine.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Boška Ban Vlahek.
Poštovana državna tajnice, moje pitanje vama je da li je moguće kad roditelj koristi pravo na rad s polovicom radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju da se to poslodavcu uračunava u kvotu zapošljavanja osoba s invaliditetom. Na taj način bi se poslodavci lakše odlučili ostaviti takve osobe u radnom odnosu, hvala lijepo.
Odgovor.
Dakle prava iz radnog odnosa mi ne možemo u potpunosti riješiti ovim zakonom, ovaj zakon mora se nasloniti na niz drugih zakona i Zakona o radu i dijelom surađivati sa Zakonom o socijalnoj skrbi upravo zbog ovih kategorija, ali isto tako i nekim drugim zakonima kao što je Obiteljski zakon. S obzirom na pitanje koje ste meni uputili evo ja vjerujem da ova kvota bi trebala barem na neki način biti priznata po tom, po toj osnovi, ali evo možete nam uputiti konkretno pitanje jer ne znamo o čemu se radi, ovdje ste postavili općenito pitanje, pa ćemo svakako vam na to dostaviti odgovor.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana državna tajnice, ovim sada zakonom po hitnom postupku usklađujemo se sa direktivom Europskog parlamenta i vijeća vezano za očinski dopust i to je nešto šta je sasvim novo u RH i svakako je za pozdraviti, međutim ja bih htjela sada svoje pitanje usmjeriti na tu činjenicu da već po sadašnjem zakonu očevi mogu koristiti ili rodiljni dopust uz suglasnost majke ili roditeljski dopust dijelivši ga sa majkom 4+4, dakle ako se otac uključi u korištenje roditeljskog dopusta ima korištenje ukupno ova oba dva roditelja mogu biti sa svojim djetetom 14 mjeseci, to je po meni jedan benefit i to je odlično za dijete i za roditelje, ali me zanima da li imate podatke koliko je očeva to koristilo i ako niste s time zadovoljni koji su razlozi.
Odgovor.
Hvala. Ja bi možda krenula od ovog zadnjeg zašto nismo s time zadovoljni, vi znate da smo mi još uvijek tradicionalna sredina gdje najveći dio obaveza i skrbi o djetetu i drugim članovima obitelji preuzimaju same majke. Ovo je nešto što je možda neću reći novina, ali nešto što će ipak očinski dopust u RH kao novo pravo omogućiti očevima da više sudjeluju upravo u skrbi o djetetu u tim najranijim mjesecima, ali isto tako da podjele i obiteljske obaveze. Ono što smo analizom podataka koji su nam dostupni jer pratimo naše korisnike uočili smo da sa povećanjem naknada koje su krenule od 2017. bilježimo i porast očeva koji su se uključili u roditeljski dopust. S tim da moram reći da onaj dio neprenosivog dijela je puno atraktivniji za naše očeve, još uvijek broj korisnika u rodiljnom dijelu, u dodatnom rodiljnom dijelu je malen.
Slijedeća replika poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice dobro je naravno da ovim izmjenama zakona rastu roditeljske naknade sa ovih postojećih 5.654 kune na 7.500 međutim svjesni ste, razgovarali smo i na odboru o tome da itekako ima mjesta za dodatna poboljšanja i izmjene, pa jedno od toga je činjenica da radimo malo sve skupa u zadnji čas jel, znači do 1. kolovoza smo obavezni se uskladiti sa eu direktivom, to je prva stvar, druga stvar mi smo izabrali najmanji onaj broj dana gdje očevi mogu koristiti dakle 10 dana odnosno 15 dana. Primjeri drugih država u Europi su puno bolji, imate ne znam Austrija očev mjesec, Finska 54 dana, Slovenija 30 dana itd., pretpostavljam naravno da je to financijske prirode, ali brojni prijedlozi su vam iznijeti evo kažem i na odboru da bude recimo barem dva mjeseca i da od toga mjesec dana bude recimo obavezno, kada ćete ići u dodatne izmjene zakona koje smo vam predlagali i na odboru, a i u javnom savjetovanju, hvala.
Hvala. Što se tiče samog očinskog dopusta mi ga jesmo sada stavili na 10 dana i o tome smo raspravljali i na odboru da nije to zabetonirano, dakle to je dapače pravo oca koje se može i dalje povećavati. S druge strane da vi ste tu naveli Austriju, ali postoje i druge zemlje koje su uvele pravo 10 dana isto u visini plaće ne znam Švedska, Italija, koje isto tako imaju to pravo. No cilj i je očinskog dopusta da potaknemo roditelje da sudjeluju u većoj mjeri u onom drugom dijelu odnosno u rodiljnom ili roditeljskom dopustu. Ovo pravo vjerujemo da će nam u tome pomoći, vi znate da prema direktivi mi moramo poslati izvješće kolika je učinkovitost bila samog uvedenog novog prava.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo ga, vidjeli smo da je zakon stupio prvi puta 2008.g. i da je već 6 puta mijenjani, znači da se uvijek teži da se poboljša, a mi koji smo i prije rodili znamo kakva smo prava uopće imali i što smo mogli ostvariti, pogotovo roditelji koji su bili samozapošljivi, pa bi vas ja ovoga evo imam jedno pitanje vezano za ovo predloženo povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koje se isplaćuje za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene i samozaposlene roditelje sa sadašnjih 5.654 kune 20 lipa to je znači 170% proračunske vrijednosti osnovice na 7.500 kuna to je 225,5% proračunske osnovice. Ja itekako mislim da je to i dobra i demografska mjera pa bi vas molila za vaš komentar.
Pa ja samo mogu komentirati da da potrebno je povećavanje ova mjere koja je odnosno prava i potpore koja djeluje direktno na budžet samih roditelja no nemojmo zaboraviti da potpora nije jedino što može utjecati na negativne demografske trendove. Dakle, tu moramo imati cijeli jedan niz mjera koji se nastavljaju na ovu potporu.
Hvala, slijedeća replika zastupnica Nemet. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice pozdravljamo izmjene zakona koji idu u prilog roditeljima i povećanju roditeljskih naknada i svakako prilika za očeve da iskoriste taj očev dopust od 10 dana. Međutim, smatramo da je zakon možda trebalo donijeti puno ranije, da nije trebalo čekati podne jer više niti nije pet do podne nego je podne. I zanima me također činjenica da će sa 1. kolovozom stupiti na snagu i da li će sa novim zakonom trenutni roditelji koji koriste roditeljsku i rodiljnu naknadu imati nekakve osnove za povećanje iste ili ćemo ne daj Bože doći opet do nekakve vrste diskriminacije između roditelja. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala na pitanju. Naravno da nećemo nikoga diskriminirati, po službenoj dužnosti će se svim korisnicima postojećim obračunati povoljnija naknada koja je za njih povoljnija. Isto tako tu ćemo voditi, tu vodimo računa i o onima koji su predali zahtjev, a još nisu dobili rješenje i za te korisnike će biti povoljniji uvjeti.
Hvala. Slijedeća replika, kolegica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjednice. Uvažena državna tajnice pozdravljam svaku mjeru koja će doprinijeti podizanju životnog standarda obitelji s djecom, a obzirom da se svi kunemo u mlade da su naša sadašnjost i budućnost o njima moramo posebno skrbiti. U sklopu ovih hvale vrijednih mjera trebali bi se okrenuti njima kao krajnjim korisnicima te voditi računa o tome kako su mladi, a posebno žene u lošijem položaju. Ovim zakonom propisani su uvjeti za korištenje roditeljskog odnosno rodiljnog dopusta za samozaposlene i zaposlene majke, a vezane su uz mirovinski staž i trebaju ispunjavati minimalno 9 mjeseci u kontinuitetu odnosno 12 mjeseci s prekidima u posljednjih 2 godine. Obzirom da su na početku radnog i roditeljskog staža možda bi im trebali pružiti mogućnost fleksibilnijih uvjeta, umanjiti ove minimalne propise koji su ovaj sada u ovom prijedlogu zakona i smatrate li odnosno ima li možda prostora u nekakvim izmjenama i dopunama [[Upadica: Hvala.]] poboljšati te uvjete za mlade.
Odgovor.
Hvala na pitanju, što se tiče samih uvjeta da oni su propisani kako ste ih naveli, no oni su se 2020. sa zadnjim izmjenama mijenjali. Sada su 9 mjeseci u kontinuitetu odnosno 12 sa prekidima unutar 2 godine. Prije je to bilo puno više 12 u kontinuitetu i 18 u ta 24 mjeseca. Ima li prostora, dakle ako govorimo o mladima i o budućnosti ove zemlje svakako o tome trebamo razmišljati. I ovdje vam ne mogu obećati ali u svakom slučaju vaš prijedlog ćemo uzeti u razmatranje.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, moje pitanje će se odnositi na očinski dopust i posvajanje. Dakle, prošle godine prema podacima ministarstva je bilo posvojeno 145 djece, pretprošle 130 što je više nego u godinama prije i što zapravo taj povećani broj posvajanja apsolutno podržavamo i sad je tema očinskog dopusta. Da li je moguće da se očinski dopust odnosi i na očeve koji su dakle postaju posvojenjem djece bez obzira na starost tog, te djece jer govorimo zapravo o 145 očeva odnosno 130 očeva, o relativno malom broju, a čini mi se da bi to bilo izuzetno važno i izuzetno važno da u tim prvim danima kad takvo dijete dođe u obitelj zaista dobije punu pažnju i punu energiju i jednog i drugog, dakle i buduće majke i oca, pa me zanima da li ste razmišljali o tome da se ta odredba odnosi i na posvojitelje. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Vi znate da što se tiče naših posvojitelja, oni koji posvajaju dijete do 8 godine imaju pravo na onih 6 mjeseci roditeljskog dijela odnosno do 18 se uzima onih 6 mjeseci prvih. Što se tiče samog očinskog dopusta mi smo vrlo jasno to propisali da je od rođenja ustvari do 6 mjeseca djetetovog života. Da li postoji nekakva određena fleksibilnost uvijek možemo tu fleksibilnost razmotriti.
Hvala. Slijedeća replika kolega Bedeković. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovana državna tajnice ovim se izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama povećava najviši iznos plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust za zaposlene i samozaposlene roditelje i kao što ste rekli dakle sa sadašnjih 5.654 na 7.500 kuna. Ja ću podsjetiti, a i sami se u svom uvodnom izlaganju rekla da je ovaj iznos u mandatu vlade Andreja Plenkovića povećavan sad po treći puta. Točnije 2016. godine ovaj iznos je iznosi 2.600 kuna, zatim je išlo prvo podizanje 2017. godine na 3.990 kuna, pa drugo podizanje 2020. na 5.654 i sada treće na 7.500 kuna i ovo je povećanje izuzetno važno koliko god se smatralo da je mali iznos [[Upadica: Hvala.]] ali je ovo izuzetno važna demografska mjera. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na konstataciju.
Pa mislim da ne treba. Hvala.
Dobro. Slijedeća replika kolegica Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena državna tajnice već ste spomenuli međutim nije na odmet ponovno da nam pojasnite na koji način će se uspostaviti odnos između trenutno važećeg zakona odnosno prava koje se koriste i novog zakona koji je svakako povoljniji za korisnike, kao što sam rekla, nije naodmet da se to pojasni svim onima na koje će se novi zakon odnositi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Naravno da to nikad nije na odmet za ponoviti jer nama su naravno bitni naši krajnji korisnici. Korisnici koji su u tijeku korištenja, ne moraju podnositi nikakav zahtjev već će im se po službenoj dužnosti naknada uskladit sa novim zakonom. Govorim o zaposlenim i samozaposlenim roditeljima. Oni koji su podnijeli, a nisu dobili rješenje, oni će se riješiti isto u skladu sa novim zakonom po onim uvjetima koji su im povoljniji.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Brčić, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Poštovana državna tajnice. Pa evo dosadašnjim zakonom smo imali kolektivni ugovorom da nakon rođenja djeteta otac dobije 5 dana dopusta, 5 znači radnih dana i često puta je morao koristiti odmah nakon rođenja, dan nakon rođenja djeteta, tako da često puta supruga još ne bi ni izišla iz bolnice, a to vrijeme bi prošlo, ja vjerujem evo, da će ovo sada ovih u okviru očinskim dopustom, okviru 6 mjeseci koliko sam razumio, da će se iskoristiti upravo najbolje vrijeme kada je suprug najpotrebniji djetetu, a ne da bi za to vrijeme, primjerice, iskoristilo samo za slavljenje rođenja djeteta, što je jako dobro, ali u svakom slučaju najbitnije u tom vremenu kad supruga iziđe iz bolnice i dijete da budu upravo kod nje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da. Naime, očinski dopust se koristi u trajanju od 10 dana i koristi se unutar prvih 6 mjeseci. Obaveza poslodavca je da korisniku omogući korištenje tih 10 dana unutar tih 6 mjeseca od rođenja djeteta do 6 mjeseca djetetovog života i mi smo tu propisali da je preporuka, naravno, za roditelje da koriste očinski dopust, a obaveza za poslodavca i ono što je razlika u odnosu na zakon koji ste spomenuli je da se ova potpora plaća iz državnog proračuna, a ovo što ste vi spomenuli je bilo na teret poslodavca, ali evo, mi vjerujemo da će poslodavci ipak zadržati i tih, i te dane jer to nam isto pokazuje koliko su onda osjetljivi za obitelj.
Hvala. Sljedeća replika, kolegica Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem. Pa dakle evo, pozdravljamo izmjene ovog Zakona, uvođenje svakako očinskog dopusta. Evo, loše je to što je to u zadnji čas i možda bi bilo bolje da nismo minimalno nego smo krenuli sa nekim većim brojem dana, ali evo, neke su zemlje EU poput Luksemburga reformama svog zakonodavstva čak uvele nekakve poticaje da očevi koriste ovaj, da tako nazovem, roditeljski, je li, dopust, tako su uveli nekakve financijske stimulanse, recimo čak u Bugarskoj imate slučaj da očevi imaju 30% veće naknade u odnosu na majke koje koriste isti taj dopust, pa jeste li razmišljali o tako nekakvim dodatnim stimulansima da zapravo potaknemo, je li, očeve da koriste evo i sad ovaj očinski dopust, ali i ranije ovaj roditeljski.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, to ste dobro primijetili, da se koristi stimulansi. Samim povećanjem roditeljske naknade za korištenje roditeljskog dopusta, mi smo primijetili da je to već bio jedan od poticaja koji je, koji su, koji je natjeralo, na neki način naše roditelje, očeve da koriste i taj dio naknade. Svakako povećanje samog iznosa naknade je stimulans jer znamo da i očevi imaju često veće plaće od same majke i dogovor unutar obitelji je takav da onaj koji imaju manju plaću ustvari je i korisnik naknade no nama je cilj daljnje povećavanje naknada iz razloga da one budu dostupne i jednako da se koriste između oboje i oca i majke i da majke ne ostavljamo previše izvan tržišta rada.
Hvala. Sljedeća replika, kolegica Zmaić, izvolite.
Hvala potpredsjednice HS-a, uvažena državna tajnice. Plan i program u mojoj Vladi RH svakako je demografska revitalizacija, a to je jedna od mjera i strateških ciljeva za budućnost naše lijepe Hrvatske. Ovim Zakonom o rodiljnim i roditeljskim dopustima uvode se neka nova prava od plaćenog očinskog dopusta, povećanja roditeljske naknade i druga prava, iako živimo u vremenu izazova gdje su još uvijek prisutne posljedice Covida-19, krize uzrokovane ratom u Ukrajini, jesu sve veći troškovi života, ali unatoč tome, Vlada RH osigurala i planira još osigurati dodatna financijska sredstva u proračunu kako bi se ove aktivnosti mogle provoditi u djelo. Može li te to malo prokomentirati i reći da to ipak nisu mala financijska sredstva iz proračuna RH? Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa ako ćemo govoriti o ukupnom iznosu koji je isplaćen za rodiljne i roditeljske naknade od 2016. do sada, onda vidimo da je to u stalnom porastu. Naime, 2016. smo koristili za ove naknade oko 1,8 milijardi kuna, a sada koristimo, evo, 2021. isplaćeno je oko 2,8 milijardi kuna za ukupno rodiljni i roditeljsku potporu. Naravno da bez obzira na sve što se događa, jesmo, svjesni smo i situacije u kojoj smo se našli, no, moramo isto tako bit svjesni da ulaganje u roditelje je nešto što je investicija za našu budućnost, odnosno time ulažemo i u našu djecu, tako da sva povećanja koja smo najavili, mi ćemo ih i ostvarit jer to i je ustvari naša budućnost.
Hvala. Sljedeća replika, kolegica Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovana državna tajnice. Ovim Zakonom se povećava naknada plaće za rad s polovicom punog radnog vremena za 2328 kuna na 3658 kuna, što je dobro za poboljšanje standarda osoba sa invaliditetom i njihovih roditelja. Također, ako gledamo cjelovito probleme osoba s invaliditetom i djece sa poteškoćama, a oni su brojni, pogotovo ako uzmemo i smještajne kapacitete, da li ste predvidjeli mogućnost da pravo na rad s polovicom punog radnog vremena, koriste osobe koje vode brigu i žive u kućanstvu sa osobom s invaliditetom, odnosno sa djetetom, a da se ne radi o roditeljima. Takvo je rješenje primjerice, bilo primijenjeno u zakonskoj izmjeni Zakona o socijalnoj skrbi, što se tiče prava na status njegovatelja, pa koliko je to moguće primijeniti i u izmjene ovog zakonskog propisa? Zahvaljujem se.
Hvala. Odgovor na repliku.
I sami ste rekli da Zakonom o socijalnoj skrbi je predviđeno u sklopu naknade koja se isplaćuje za roditelja njegovatelja, dakle radi se o djetetu sa teškoćama u razvoju koje je primarno u sustavu socijalne skrbi. Što se tiče ovih prava, ona su namijenjena u ovom ranom dijelu otprilike negdje do 8 godine, ali ja bih tu htjela naglasiti da ovo pravo koje se koristi sa polovicom radnog vremena u sklopu zakona rodiljnih i roditeljskih potpora nema ustvari vremensko ograničenje nego da se ono koristi dok god roditelj ostvaruje ta prava s obzirom na njihov radnopravni status. Mi smo u ovom Zakonu predvidjeli da se to odnosi na roditelje jer je i sam naziv takvog zakona i na sve one korisnike te naknade kojima nadležna tijela daju roditeljsku skrb, odnosno daju im mogućnost skrbništva nad djetetom [[Upadica: Hvala.]] Bez obzira radi li se o djetetu [[Upadica: Vrijeme malo prošlo.]] s invaliditetom…
Morat ćete se zaustavit. Sljedeća replika, kolegica Grba-Bujević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, državna tajnice. Malo sam se bavila analizom drugih zemalja. Mi smo se odlučili za model 10 dana 100% financirano od strane države. One države koje su, imaju manje, a pročitat ću ih da ne bi neš preskočila, npr. Mađarska, Švedska, Latvija, Luksemburg, Nizozemska, Rumunjska. One su se odlučile za isti takav model kao mi samo imaju manje dana, a oni koji imaju više dana, oni su izabrali model koji kaže da će imati više dana, ali neće snositi u 100%-tnom modelu ili su to limitirali, kao što je recimo, Slovenija, kaže imat će 30 dana, ali je limitirano na 763 eura koji će dobiti netko tko je na tih 30 dana. Jesam ja u pravu kad mislim da smo mi izabrali model da budemo u sredini i da za to snosi 100% država, a ne da opterećujemo, bilo poslodavca, bilo samog čovjeka da dobiva manje novca. Mislim da je to dobro, ali pitam vas.
Hvala. Odgovor na repliku.
Sad jesmo li u sredini ili ne, evo ja bih voljela da smo malo iznad te sredine, ali u svakom slučaju naše mišljenje je da očev dopust mora biti plaćen u visini, u iznosu same plaće i to je ono s čim smo se odlučili krenuti, mislim da je to dobar put jer ovo samo, vi ste sami spomenuli da neke zemlje su se odlučile i na duže trajanja, ali ta naknada nije u potpunosti plaćena, to su iznosi 70, 80% ili je plaćen 1. tjedan ili prvih nekoliko dana i ono što je isto tako bitno, o kojim danima ovdje govorimo. Mi govorimo o radnim danima, recimo, Slovenija ima kalendarske dane, tako da postoje velike razlike. Razlike su naravno vezane i za samo stanovništvo, kulturološke i druge karakteristike.
Hvala. Sljedeća replika, kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, vidimo da se radi što veće fleksibilnosti korištenja roditeljskog dopusta uvodi mogućnost korištenja onako kako se partneri dogovore, ili pojedinačno ili čak istovremeno ili naizmjenično i mislim da je to dobro. Uvođenje očinskog dopusta također je sigurno novina koja će doprinijeti što više jačanju uloge oca u tim prvim danima nakon rođenja djeteta i mislim da je to pozitivno jer su sada mnogi očevi morali uzimati godišnji odmor u te dane jer nisu mogli drugačije biti, pripomoći svojoj supruzi, pogotovo u situacijama gdje nema pomoći roditelja, mislim da je to vrlo značajno. Međutim, smatram da to neće biti dovoljno za što veće uključivanje očeva na način da što više koriste roditeljski dopust. Smatram da tu i poslodavci trebaju odigrati značajnu ulogu, a i mi i svi zajedno kao društvo trebamo slati poruke da je bitno da se očevi uključe u taj što raniji razvoj [[Upadica: Hvala.]] pa vas molim da mi kažete [[Upadica: Odgovor.]] da li ćete u tom pogledu imati još kakve mjere?
Sami ste spomenuli da poslodavci su isto tako ključni partneri u cijeloj ovoj priči. Mi smo u ovom Zakonu uredili ovih 10 odnosno 15 dana očinskog dopusta no svakako u korištenju, ne samo očinskog dopusta nego bilo kojeg drugog prava, poslodavac je tu ključan čimbenik i treba prepoznati samu bit današnje obitelji i koliko je potrebno fleksibilizirati i određene uvjete rada. Evo ja ću samo kratko spomenuti, mi smo proveli, već nekoliko godina zaredom provodimo jedan natječaj Poslodavac prijatelj obitelji za mikro, male, srednje i velike poduzetnike, gdje su sami poslodavci, čak najviše i oni mali prepoznali upravo obitelj kao ključnu i bitnu i počeli su mjere u svojim malim poduzećima, svojim malim firmama usmjeravati upravo prema svojim korisnicima, tako da smo ove godine imali prvi puta da su radnici [[Upadica: Hvala.]] nominirali svoje poslodavce.
Sljedeća replika, kolega Deur, izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice, poštovana državna tajnice. Prije svega, želim pohvaliti ovu mjeru koju ste prepoznali, mlade ljude na državnoj razini. Mlade ljude koji žele osnivati obitelj, osnovati, sigurno da je to jedna mjera koja daje jedan poticaj i sva ta povećanja koja ste, ovih nekoliko godina uspjeli napraviti, evo želim i vjerujem da će to duboko i u ovom dijelu očevi ući u jednu novu situaciju da mlade ljudi imaju jedan drukčiji poticaj i da je to partnerstvo dvoje mladih ljudi, imaju jedan drukčiji sustav i kao otac, evo baš se uistinu se radujem, a raduje me i činjenica i vjerujem evo, da ćete i poticaj dati vlasti Grada Zagreba da uistinu dobiju jednu novu poticaj uključivosti i ne rušenja na mladim obiteljima, na obiteljima koji grade Hrvatsku. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Dakle ovim Zakonom mi jesmo propisali sve što ste i vi naveli i dapače, i cilj nam je da mladim obiteljima dajemo što veći potporu kroz ove potpore. Lokalna samouprava mora nam isto tako biti partner u kreiranju određenih mjera iz vrlo jednostavnog razloga jer je lokalna samouprava najbolje prepoznaje svoje stanovništvo i potrebe svog stanovništva i to koristi u donošenju mjera.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, preokretanje demografskih trendova sigurno je jedno od najvažnijih pitanja oko kojeg bi bilo dobro da imamo društveni konsenzus. Uvjerena sam da upravo ove izmjene i dopune zakona će u ovom visokom domu dobiti jednoglasnu podršku. Međutim, osim ovog zakona baš središnji državni ured kao i vlada nizom mjera žele ojačati obitelj stoga imamo i populacijske, ali i porezne, socijalne i stambene mjere. Samo kad je u pitanju poboljšanje materijalnih uvjeta u vrtićima preko 500 vrtića dobili su određene iznose sa kojima su se ili gradili ili rekonstruirali i renovirali i slično. Molila bi vas da nam kažete što još radite po pitanju preokretanja demografskih trendova.
Hvala. Izvolite odgovorite na repliku.
Zahvaljujem. Što se tiče samog ureda, ured je horizontalan i mora surađivati sa svim ostalim resorima. Ja bi samo napomenula nekoliko mjera koje su se provodile od 2016. do danas i koje su se u stvari uvele. Od onih mjera koje su bile usmjerene na aktivne politike zapošljavanja, zašto sam krenula odovuda, ako pogledamo mlade ljude oni vrlo jasno verbaliziraju svoje probleme, a to su obrazovanje, zapošljavanje, tržište rada, stanovanje kako bi mogli formirati svoje obitelji. Zatim tu su porezne olakšice na mlade ljude, za mlade ljude do 25 i do 30 godine odnosno u potpunosti i u 50%-nom iznosu, snižena stopa PDV-a za dječju hranu, sjedalice, pelene, besplatni udžbenici, ulaganja u stambeno zbrinjavanje recimo kroz APN-ov sam sustav potpora u smislu stambenog zbrinjavanja i sufinanciranja kredita [[Upadica: Hvala.]] veliki broj djece oko 5, više od 5.000 djece kroz tu potporu prođe.
Hvala lijepo. Kolegice Majda Burić replika.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice Josić, kad govorimo o roditeljskoj naknadi odnosno o drugih 6 mjeseci nakon što se dijete rodi onda u stvari govorimo o naknadi koja je unatrag 5,5 godina povećana za skoro 5.000 kuna u mandatu ove vlade i na tome vam ja državna tajnice čestitam. Dakle, ona je sa 2.600 kuna povećana ovim izmjenama i dopunama zakona za 7.500 kuna. To me iznimno raduje i veseli. Ono što također pozdravlja jest novo pravo uvođenja očinskog dopust u trajanju od 10 do 15 dana ukoliko se radi o blizancima, a isto tako ono što želim posebno istaknuti jest da ovaj zakon svakako unaprjeđuje položaj i žena i njihovih partnera muževa ali isto [[Upadica: Zahvaljujem se, zahvaljujem se kolegice isteklo vrijeme.]] obitelji u kontekstu mirovinskih prava. Hvala.
Evo mi ćemo se veselit zajedno sad u odgovoru na repliku. Izvolite.
Pa evo zahvaljujem vam na poštovana zastupnice, da ovo je pravo koje je nužno za uvesti i u smislu očinskog prava koje je novo pravo kod nas od tih 10 odnosno 15 dana za blizance, treće, trojke i one obitelji koje dobiju u isto vrijeme više djece. Ono što je možda u ovom svjetlu u kojem ste htjeli me vjerojatno i pitati mladih ljudi koliko će ta mjera biti poticajna za mlade obitelji, ja vjerujem da hoće iz vrlo jednostavnog razloga jer u današnje vrijeme doista je privilegija da u vrijeme rođenja djeteta oba roditelja budu zajedno kod kuće i da se o njemu brinu.
Zahvaljujem. Slijedeću repliku ima kolega Majkl Jakšić, Mišel Jakšić.
Poštovana državna tajnice hvala vam na uvodu i ono što mogu reći ispred SDP-a da je sigurno da svaki ovakav iskorak smo spremni podržati i na njemu čak i čestitati. No, ono što bismo voljeli dobiti kao odgovor je zašto smo izbjegli rješavanje pitanja naknada za blizance i za tamo gdje imamo troje i više djece, što ćemo s onim poslodavcima gdje ima roditelj mogućnost raditi na pola radnog vremena, a imamo nekih prijava da ih onda svjesno šalju van mjesta prebivališta na rad pa to ne ispade 4 sata nego više sati. I s obzirom za kraj da svi znamo da imamo ogromnih demografskih problema i da ne možemo baš emitirati previše optimizma s obzirom na trend u kojem smo se našli koje su slijedeće mjere, slijedeći koraci, slijedeći prijedlozi ispred ministarstva? Hvala vam.
Hvala lijepo. Evo ako možete kratko za ove silne mjere.
Dobro, evo samo ćemo kratko onda. Što se tiče samih poslodavaca ovdje smo propisali i mogućnost da se svaki korisnik nadležnom inspektoratu obrati jer ako imaju pravo, a to je njihovo zakonsko pravo na polovicu radnog vremena onda to pravo trebaju i koristiti. Ovo drugo što ste me pitali dakle u sklopu, ako me pitate samo u sklopu ovog zakona za roditelje koji imaju blizance, treće i svako slijedeće dijete planirano je povećanje naknade. Mislim da se tu možemo svi složiti da je naknada od 2.300 prilično malena. Ono što ćemo dalje planirati, unaprijedit ćemo ovaj zakon ali potpora nije jedino što možemo dati i što možemo propisati ustvari našim stanovnicima već i cijeli niz usluga i suradnja sa lokalnom, regionalnom samoupravom je tu izuzetno bitna.
Zahvaljujem Kolegica Sabina Glasovac ima repliku.
Hvala. Poštovana državna tajnice sva istraživanja pokazuju da će očevi vrlo rado koristiti roditeljski dopust ukoliko imaju adekvatnu naknadu za izostanak s posla i kompenzaciju onoga što u svijetu rada u financijskom smislu gube. E sad, ovo je plemenita intencija, međutim mi smo svjedoci toga da je izostanak delimitiranih naknada odnosno još uvijek postojanje gornje granice koja definira naknade vrlo često prepreka u korištenju punih roditeljskih dopusta i bojim se da bi se to moglo dogoditi i ovdje jer su očevi upravo ti koji češće nažalost bolje zarađuju i ovo bi ih moglo odmaknuti. Zašto ste odustali od vašeg predizbornog obećanja sad već u drugom ili trećem ovaj nastavku, pokušaju od obećanja da ćete delimitirati roditeljske naknade, zašto ste odustali od toga?
Hvala. Izvolite.
Ja vam ne mogu reć da smo mi odustali od toga, ali evo samim time što smo već tri puta povećali ove naknade vrlo jasno govorimo u tom smjeru da ta naknada mora bit veća i da mora bit prihvatljiva i majci i ocu. Ja sam spomenula već u početku kako je samo povećanje od 2017. na samo 3.900 kuna već potaknula jedan dio očeva koji su se odlučili na korištenje roditeljske naknade, a svako slijedeće povećanje blago povećava taj udio očeva. Evo ja vjerujem da će i ovo sada povećanje ipak potaknuti naše očeve uz sam očinski dopust da nastave koristiti roditeljski dopust i samo iz činjenice da smo ga maksimalno fleksibilizirali i dobili su ta dva mjeseca neprenosivog dopusta koji mogu samo očevi koristiti.
Hvala lijepo, gđo. državna tajnice vi se možete malo sada opustit na svom mjestu prije nego krenemo u Sisak i počinjemo sa, ići ćemo zajedno, počinjemo sa raspravom u ime klubova, prvi je Klub zastupnika SDP-a, kolegica Sabina Glasovac će govorit.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice dobar dan još jednom sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Razlog donošenja ovog zakona je obveza države da se do 2. kolovoza ove godine, znači za 20 dana uskladi s Direktivom 2019/1158 Europskog parlamenta i vijeća koja je donesena prije 3.g. znači 2019.. Navedena direktiva govori o ravnoteži između privatnog i poslovnog života kojom se treba osigurati provedba načela ravnopravnosti žena i muškaraca s obzirom na njihove mogućnosti na tržištu rada, ali i ravnopravnu podjelu prava i obveza skrbi između oba roditelja. Do 2. kolovoza 2024. moramo se uskladiti s direktivom u pogledu plaće ili naknada plaće za posljednja dva tjedna roditeljskog dopusta, nadam se da taj dio nećemo isto raditi ovako 20 dana prije isteka roka. Navedena direktiva jasno propisuje da države članice moraju osigurati da svaki zaposleni radnik odnosno radnica ima pojedinačno pravo na roditeljski dopust u trajanju od 4 mjeseca od čega su dva mjeseca neprenosiva i to nevezano uz radnopravni status roditelja, naglašavan nevezano uz radnopravni status roditelja. Ovaj zakon u čl. 9. kojim se mijenja čl. 13. i st. 3. i 4. je u neskladu s direktivom jer se pravo oca na korištenje roditeljskog dopusta uvjetuje rodnopravnim statusom majke i pravima koje je ona koristila ili za čije korištenje je ispunjavala uvjete. Time se mimo duha direktive diskriminiraju očevi u odnosu na majke jer majke odnosno žene za razliku od očeva mogu dopust koristiti neovisno o radnom pravu statusa očeva. Drugo, sustav roditeljskih potpora bi trebao biti u interesu djeteta uvažavajući stvarnost koja sadržava različite obiteljske i životne prilike. Ako se ovim propisom uređuju prava roditelja i njemu sličnih osoba nedopustivo je da se zakonom ne obuhvaćaju sve vrste obitelji, partnerstva i korisnika. Pri tom mislimo na bračne i izvanbračne, životne partnere i partnerice, jednoroditeljske obitelji i u određenim slučajevima i druge osobe koje žive u zajedničkom kućanstvu. U praksi se javljaju situacije da biološki otac više nije prisutan odnosno ne živi s majkom djeteta, a njezin bračni odnosno izvanbračni drug ili životni partner ili partnerica žive u istom kućanstvu i u naravi stvarno skrbe o djetetu svakodnevno. Ne možemo se praviti da takve situacije ne postoje i te situacije iako možda iznimne moramo obuhvatiti zakonom i propisati mogućnost prenosivosti tog prava na navedene osobe, te omogućiti dostupnost ovog prava onima koji zaista skrbe o djetetu. Pri tom treba uzeti u obzir činjenicu da se ponekad očinstvo utvrđuje na temelju priznanja, te da formalne procedure ne smiju utjecati na odgodu početka korištenja prava. Isto tako smatramo da pravo na očinski dopust ne bi trebalo biti dostupno odnosno da bi trebalo biti dostupno i posvojiteljima i udomiteljima, te ostalim osobama kojima je dijete povjereno na skrb posebno ako se posvojenje odnosno povjeravanje na skrb događa unutar prvih 6 mjeseci djetetova života. Pravobraniteljica za djecu je također upozorila da treba razmotriti proširenje dobne granice za korištenje roditeljskog dopusta i za djecu koja su posvojena nakon osme godine života, što bi u jednu ruku bio motivirajući faktor za posvojenje ove skupine za koju znamo i kažemo pod navodnicima da je teže posvojiva, ali primarni cilj i primarni razlog bi bio taj jer je kod te djece prilagodba na nove životne uvjete puno dugoročnija, složenija i treba otvoriti mogućnost da posvojitelj bude uz dijete i nakon isteka posvojiteljskog dopusta. Četvrto, poseban slučaj su jednoroditeljske obitelji koje su u odsustvu partnera ili partnerice u drastično nepovoljnijem položaju u odnosu na sve druge. Samohrani roditelj ima manje dopusta nego roditelj u braku, a s obzirom da sam skrbi o djetetu za njega ili nju bilo bi povoljnije da ima mogućnost dopusta u barem jednakom trajanju kao i osobe koje skrbe o djetetu zajedno s partnerom ili partnericom. Roditeljima iz jednoroditeljskih obitelji bi trebalo isto tako omogućiti korištenje čitavog dopusta uključujući dva inače neprenosiva mjeseca da samohrana majka odnosno otac imaju pravo koristiti dopust u maksimalnom propisanom trajanju do 8 mjeseci, proširiti krug osoba na koje se može prenijeti dva mjeseca dopusta na osobe iz šire obitelji ili osobe koje žive u istom kućanstvu. Istraživanja pokazuju da će očevi koristiti dopuste, to je ovo što sam vam rekla u replici, samo ako imaju kompenzaciju na izostanak s posla i nadoknadu adekvatnih prihoda. Mi pozdravljamo povećanje maksimalne visine iznosa naknada na 225% proračunske osnovice mjesečno, međutim držimo nužnim ukinuti gornju granicu naknade za roditeljski dopust odnosno delimitirati konačno naknade. To je između ostalog bilo i vaše predizborno obećanje. U slučaju da ga odlučite i dalje ne ispunjavati i da inzistirate na ostanku gornje granice smatramo da nju nikako ne bi trebalo vezati uz proračunsku osnovicu kao što je slučaj sada nego uz prosječnu plaću u Hrvatskoj, potpuno je jasno zašto. Proračunska osnovica se ne indeksira s troškovima života i već dugi niz godina se ne mijenja. Uz to u praksi se često događa to da očevi ne koriste pravo na roditeljski dopust i dva mjeseca dopusta prenose na majke upravo iz financijskih razloga jer nerijetko imaju veće plaće od svojih partnerica. Na to upozoravamo već godinama. Prosječna plaća je realniji indikator stvarnog stanja i potrebno je naknade vezati uz upravo taj parametar ne samo kod utvrđivanja gornje granice naknade za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta u polovici punog radnog vremena nego isto pravilo primijeniti i kod korištenja prava na rad u polovici punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta. Problem niskih naknada javlja se i kod roditelja osiguranih na temelju drugog dohotka odnosno ugovora o djelu ili autorskog prava i roditelja poljoprivrednika koje je zakonodavac svrstao u istu kategoriju kao nezaposlene roditelje te propisao da za vrijeme korištenje prava na rodilju i roditeljsku poštedu od rada imaju pravo na 70% proračunske osnovice mjesečno iako za razliku od nezaposlenih roditelja sami uredno plaćaju doprinose i imaju veće prihode. Takva odredba se ne čini smislenom i pravednom te bi ova skupina roditelja trebala imati tretman kao i zaposleni roditelji. Ako to nije moguće onda i tu treba ići u smjeru približavanja ili izjednačavanja visine njihove naknade s prosječnom zaradom navedenih osoba. Posebno oštećena kategorija su paušalni obrtnici odnosno obrtnice kojima se visina naknade određuje prema osnovici za plaćanje doprinosa te iznosi 2.937 kuna mjesečno tijekom cijelog rodiljnog ili roditeljskog dopusta ako ga koriste u punom radnom vremenu. Iako imaju više prihode naknade su im minimalne te ih u praksi onemogućuju da koriste dopust sa, dopuste u pravom smislu. Iako pozdravljamo i povećanje naknade na maksimalno 110% proračunske osnovice mjesečnu u prvom slučaju nelogičnim vidimo to da se isto pravo ne primjenjuje i na korisnike iz Članka 16, a drugo smatramo da bi svrsishodnije bilo to da se ova dva prava o iznosu naknade usklade na način da iznose 50% prethodno ostvarene plaće prihoda i na način da budu dostupna svim kategorijama roditelja. Ako to nije moguće onda učiniti sustav pravednim jer ako naknada za puno radno vrijeme iznosi 225,5% proračunske osnovice onda bi bilo logično da je naknada za roditeljski dopust u polovici punog radnog vremena polovica od tih 225,5 odnosno 112,75%, a ne kako ste predložili 110% proračunske osnovice mjesečno. To nije polovica. Dalje, roditelji koji koriste pravo na dopust radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju dva puta su zakinuti. Prilikom izmjena zakona 2017. godine, ali i usklađenja 2020. kada su značajno povećane sve naknade zajamčene istim zakonom, naknada za korištenje prava na dopust radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju povećana je samo simbolično sa 65% na 70% osnovice. Istovremeno su sve druge naknade povećane za 20%, a neke i za 40% osnovice. Ovo pravo od iznimne je važnosti za skrb o djeci s teškoćama u razvoju, to ne treba posebno naglašavati. Svima je nama to jasno i mišljenja smo toga kako iznos ove naknade nužno mora pratiti povećanje drugih srodnih naknada iz zakona kao i realno povećanje troškova života kojemu gotovo svakodnevno svjedočimo. Dalje, ono što istraživanja pokazuju je da plaćeni dopusti u trajanju od oko godinu dana vode pozitivnijim učincima vezanim uz sudjelovanje i položaj žena na tržištu rada te dobrobiti djece. Dobro se plaćenim dopustima smatraju oni dopusti koje prati zamjenska stopa dohotka od 80% ili više prethodne plaće, fleksibilna mogućnost korištenja roditeljskih dopusta, pravo na rad u nepunom radnom vremenu, jedan dan u tjednu ili rascjepkani u više dijelova nužno ne doprinose boljem usklađivanju obiteljskih obveza i plaćenog rada te da on njih koristi ima primarno samo radno okruženje. Situacija u kojima su očevi koristiti kao roditeljski dopust rad u nepunom radnom vremenu ili kao jedan dan u tjednu nisu doprinijeli većoj rodnoj ravnopravnosti u skrbi. I istraživanja pokazuju također kako roditelji s nesigurnim ili nestabilnim radnim karijerama često ostaju bez prava na pune roditeljske naknade jer ne mogu ostvariti uvjet prethodnog staža osiguranja npr. 12 mjeseci neprekidno prije početka dopusta. I bilo bi dobro da se prije odlaska u ovaj zahvat, ali ovo to govorim i zbog pripreme novog zakona da pogledate jednu analizu nastalu u sklopu projekta radnica rodna jednakost u svijetu rada kojega provodi CEST i u partnerstvu s pravobraniteljicom za ravnopravnost spolova i najstarijom islandskom organizacijom za ženska prava. Tamo ima jako dobrih istraživanja i smjerova i pravaca kojima biste se trebali voditi u daljnjim izmjenama ovoga zakona.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti kolega Ante Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Bukarica, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege i hrvatska javnosti, jedna od glavnih osobina suptilno nesigurnih ljudi je hvalisanje. Zapravo ono što cijeli dan ovdje u sabornici slušamo. Hvalimo se s čime? Što smo narodu vratili samo dio onog što smo uzeli. I zašto se na koncu konca s nečim i hvalit. Zar je narod toliko ćorav da neće moći vidjet ili prepoznat nešto što je dobro? Ovo definitivno dobro je kao i ono prije ovoga. Međutim, dobro je da ljudi pokušavaju no ostaje nam pitanje koliko godina kasnimo sa ovakvim potezima. Ostaje nam pitanje postotno povećanje ovih naknada koliko je manje od povećanja koštanja mjesečne košarice. I mogli bismo mi to tako nabrajati u nedogled, ali volim kad ljudi pokušavaju jer da se davno počelo pokušavat vjerojatno danas ne bismo imali demografsku kataklizmu kakvu imamo i kakvoj svjedočimo. Ono što mi je odmah na prvu drago je super da su se prepoznali ili da se shvatila važnost očeva u životu određenog djeteta. Ono što također što me raduje da je ova naknada u drugih 6 mjeseci solidna i da velika većina žena iz, koje su u radnom odnosu će zasigurno ostati tamo gdje sigurno su u tom vremenu najpotrebnije, biti majke, biti odgojiteljice u svojoj obitelji. Ono na čemu ću koncipirat, ono što ću vam danas državna tajnice reć i to ne vama osobno, vama sam zahvalan jer sjedite tu, slušate, bilježite i ne bi bilo dobro da vi budete topničko meso bilo kome ovdje od nas. Dotaknut ću se posvojenja. Jedan sam od njih i ono što sigurno u ovoj državi je neću reć nakaradno, ali je daleko od nekakvog statusa kojeg bismo mogli okarakterizirati kao onim koji je ljudski, kao onim koji vodi računa o čovjeku, to definitivno nemamo, reći ću vam i u čemu. Dakle ako krenemo od samog porodiljnog dopusta od 6 mjeseci kojeg netko treba iskoristiti do 18.g., mislite li da je dovoljno 6 mjeseci za razvijanje osjećaja privrženosti, ključnog osjećaja koje određeno dijete koje je došlo u određenu obitelj treba razviti, ključnog osjećaja koji postaje poluga za odrastanje i formiranje u zdravu osobu. Kad bih vam i tu mogao staviti kvačicu onog gdje vam je definitivno ne mogu staviti jest rodiljni dopust za posvojitelje do navršene osme godine djetetovog života. Ono što vas pitam je što kad netko posvoji dijete od 10.g., što kad netko posvoji dijete od 12.g., što kad netko posvoji dijete od 13.g. i dok vas dvije to raspravite međusobno ja ću vam nabaciti na forhend još jednu stvar. Koliko košta državu rodiljna naknada za posvojeno dijete od 2.500 kn? Znate što imamo trenutno, ako je biološki roditelj iskoristio rodiljnu naknadu od države posvojitelj je ne može iskoristiti na administrativno novo stvorenje. Je li 2.500 kuna vrijedno nečega možda što ćete svi vi okarakterizirati ovdje kao najhumanijeg što netko napravit može, ja to tako ne gledam osobno. Kad i dok se ideološki raspravljamo tko bi mogao posvajati, a tko ne bi, kome odgovara u našoj Hrvatskoj stanje da imamo preko 1.500 educiranih posvojitelja, educiranih posvojitelja koji su prošli ono što bi vjerojatno trebao svatko od nas, psihološku procjenu mentalnog zdravlja, mentalnog stanja. Tih 1.600 posvojitelja stoji u registru dok istovremeno imamo pretrpane domove sa 4.800 djece. Znam da možda se to ne tiče vas i spomenuo sam da nije upućeno vama, ali mi ne možete reć da niti vi, niti bilo tko od kolega koji sjedi sa desne strane ove sabornice ne može na ove brojke utjecat i to već cijeli niz godina. Mi od 2015. imamo jednak postotak posvojenja u onom kojeg imamo u 2021., mi od 2015. do 2021. imamo udvostručen ako ne i utrostručen broj djece u domovima u koje se primaju samo hitni slučajevi. Što je hitni slučaj, kad je djetetu ugrožen život i iz te dimenzije govorim da ovo nije vrijedno pljeskanja. Istina je da će, mjere koje vi donosite ovdje trebale su bit donesene davno, ali bolje ikad nego nikad. Ali ne razumijem da u sklopu ovih izmjena ostavljate jedan cijeli niz nelogičnosti, dakle nelogičnosti koje su mogle biti promijenjene, mogle su biti izmijenjene, a nisu. Nisu jer očito u našoj Hrvatskoj ovakvo stanje nekome odgovara, očito u našoj Hrvatskoj odgovara stanje da se curice iz određenog doma u Slavoniji podvode i onda ćemo se uredno ustat, pogledat u ogledalo i ako smo vjernici prekrižit se i otić na svetu misu, ako nismo vjernici opet ćemo se pogledat i promislit o svome danu, vidjet što smo napravili dobro i vjerojatno ćemo uvečer leć zadovoljni sa onim svojim bahatim ja, ja koji je izgubio svaki korak dragi ljudi sa stvarnosti. I možda vam ovo, završit ću, može zvučat populistično ovako ili onako, ja vam ovo govorim iz srca i govorim iz ljudske želje da ovo stanje promijenimo i zato nam ne treba puno, ne treba nam silna pamet nikome ovdje od nas. Vama ponovno čestitam i zahvaljujem na ovom dobrom što ste ovdje donijeli, nemam s tim problem, no najavili ste da ćete ić u jednu sveobuhvatnu izmjenu spomenutih prava. Ja se radujem ljudski i očekujem da ste napravile bilješke, a i da ih niste napravile, znate to i da ćete svojim autoritetom i vi i kolege, a i ja se stavljam na raspolaganje bez imena i prezimena u svemu što znam, al ajmo barem u ovom najbazičnijem, najelementarnijem dijelu promijeniti sustav, to sigurno možemo, hvala vam.
Hvala vama. Sljedeći na redu je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista u ime koga će govoriti uvažena zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice HS-a, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovim izmjenama se usklađuje nacionalno zakonodavstvo radi prenošenja Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi. Novina je, kao što je poštovana državna tajnica i rekla, uvođenje novog prava, plaćenog očinskog dopusta u trajanju od 10 dana za zaposlene i samozaposlene roditelje. Nadalje se povećavaju i naknade plaće za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust. Navodi se kao razlog povećanja ovih naknada kako je demografska revitalizacija strateško pitanje budućnosti Hrvatske te je nastavak rada na preokretanju negativnih demografskih trendova i boljeg položaja obitelji jasno definiranom pronatalitetnom politikom. Moramo se zapitati svi zajedno je li to dovoljno i može li samo Središnji državni ured za demografiju bez međusektorske suradnje i potpore svih ostalih ministarstava uistinu napraviti nešto na strateškoj razini. Ja ću se u svom izlaganju osvrnuti na ono što je bit ovog Zakona, a to je demografsko stanje odnosno demografska devastacija Hrvatske jer u Hrvatskoj su danas gotovo svi demografski pokazatelji negativni i oni ukazuju na ulazak u klasični demografski slom. Udio starijih od 65 godina rapidno raste, smanjuje se udio mlađih od 14 godina, smanjuje se udio radno sposobnog stanovništva i ubrzano se smanjuje broj stanovnika u ruralnim krajevima. Od 1991. g. bilježimo veći broj umrlih od rođenih, u zadnje 2 godine čak 50 tisuća umrlih više nego rođenih. Tome treba pribrojiti negativan migracijski saldo, mi smo od ulaska u EU u samo 5 godina samo u Njemačku je otišlo 10 puta više ljudi, znači to je prvih 5 godina nakon ulaska. Danas Hrvatsku napuštaju mladi i visokoobrazovani ljudi što dugoročno vodi siromašenju i gubitku socijalnog kapitala te ugrožava sustave od mirovinskog i zdravstvenog preko obrazovnog do sustava sigurnosti. Danas je to i sigurnosno pitanje jer nam se rapidno prazne pogranični krajevi. Što se navodi kao glavni razlozi iseljavanja? Nedostatak pravne sigurnosti, ekonomski prosperitet, mogućnost profesionalnog razvoja, zatim nesposobno državno vodstvo, nesposobna vodstva političkih stranaka, skupa i loša organizirana država, kriminal, bankarska pohlepa, neučinkovito pravosuđe, korupcija. Znači problem nije jednoznačan pa ga nije ni jednako tako, lako riješiti. Ono što želim istaknuti, to je da ulazak u EU 2013. g. nisu pratile mjere koje bi ublažile iseljavanje u razvijenije državne EU kao što je to bilo u nekim drugim državama, pa je tako Vlada Zorana Milanovića tada uvela zabranu zapošljavanja u javnom sektoru, što je dovelo do iseljavanja zdravstvenih djelatnika, a sa posljedicama tih odluka suočavamo se i danas kada nam nedostaju u zdravstvenim ustanovama medicinske sestre, liječnici i općenito djelatnici u zdravstvu. Sve navedeno kod naših stanovnika stvara mentalitet nemoći i mirenja sa ovim demografskim slomom, stoga i ovi napori u ovim izmjenama i dopunama su nešto što treba pozdraviti jer treba krenuti u tom smjeru, pa makar i sada, bez obzira što demografi kažu da nam je 5 do 12 već odavno prošlo. Neslavni vrh ljestvice po broju iseljenih drže upravo slavonske županije pa stručnjaci procjenjuju kako je u Slavoniji i Baranji više od 100 tisuća praznih kuća sa svim pratećim objektima i gospodarskim sadržajima. Osječko-baranjska županija bilježi u proteklih 10 godina prema zadnjem popisu stanovništva nominalno najveći pad broja stanovnika, malo više od 45 tisuća, a Vukovarsko-srijemska županija najveći pad u postotku, nekih 19%, ako se ne varam. Malo smo čuli od vladajućih proteklih tjedana kako je kod nas u Slavoniji i Baranji sjajno, situacija je sve bolja i bolja, ali evo, pitajte seljake što misle o otkupnoj cijeni pšenice od 2 kune i 20 koja je najniža od svih država u okruženju. Mnogi razmišljaju hoće li uopće ići u jesensku sjetvu. No, vratimo se ovom materijalu koji je pred nama i kao što sam već rekla, za ovo je uistinu već prošlo odavno 5 do 12. No, naravno nikada nije kasno, ove promjene treba pozdraviti i moram napomenuti da bi mi uistinu ove nagomilane probleme riješili i stvarno krenuli u demografsku revitalizaciju, nisu nužne samo promjene koje može pokrenuti Središnji državni ured za demografiju. Nama su nužne i promjene porezne politike koja će privući investicije u ruralna područja i ostanak stanovništva jer danas struktura i broj stanovnika u određenim županijama postaju ograničavajući čimbenik rasta. Navest ću vam samo primjer grada Osijeka u kojem se snažno razvija IT industrija i kojoj kronično nedostaje kvalificirane radne snage. Nama je samo prošle godine 1700 informatičara otišlo u inozemstvo, vjerojatno i porezna presija prema paušalcima je dala svoj obol tome. Iz svega navedenog, očigledno je da je ovo uistinu tek početak i kao što sam rekla, dobrodošle su ove izmjene, no neće riješiti ovaj ozbiljan problem demografskog sloma kojem svjedočimo. Ono što Vlada RH mora učiniti i to pod hitno, to je da demografska problematika mora biti postavljena kao strateško pitanje od nacionalnog značenja, o kojima ovisi opstanak države i očuvanje opstojnosti naroda jer upravo je stanovništvo temeljna osnova za izradu društvenih, gospodarskih, prostornih i regionalnih planova. Nužno je odmah krenuti u konkretnu populacijsku politiku i mjere kroz uvođenje naknade za svako novorođeno dijete na nacionalnoj razini trenutno imamo jednu šumu različitih propisa na razini jedinica lokalne samouprave gdje svaka to rješava na način kako misli da je najbolje. Zatim doplatak za svu djecu u Hrvatskoj, besplatan gradski ili prijevoz do škole za svu djecu te porezne olakšice za sve županije koje imaju pad stanovnika viši od 10%. Naravno trebalo bi uvesti i porezne olakšice za mlade kod rješavanja stambenog pitanja APN nije polučio čak ono što je trebao, čak i iz Europske komisije upozoravaju da trenutno ima vrlo negativan utjecaj na tržište nekretnina. Sve su to mjere koje demografi predlažu već godinama i uistinu nije potrebno ništa izmišljati već primijeniti ono što se pokazalo i u drugim državama kao učinkovito. Kažu kad je useljenička politika u pitanju treba vidjeti što rade Irska i Poljska. One su od iseljeničkih države postale useljeničke, a kada je u pitanju pronatalitetna politika vidjeti što radi Mađarska, nije daleko treba samo pogleda malo sjevernije. Ono što je ključno naravno to je politička volja za provedbu koja još uvijek nije na onoj razini na kojoj bi trebala biti. Osobno se nadam da su ove izmjene i dopune ipak početak ozbiljnog pristupa demografskim mjerama koji nam je nužan ako želimo zaustaviti ove negativne trendove. Klub Hrvatskih suverenista će podržati ove izmjene i dopune kao naznaku pozitivnih promjena u demografskoj politici i nadamo se da će ova tema dobiti značaj koji joj pripada i da će ovom problemu konačno pristupiti ozbiljno i sustavno, ne samo na razini Središnjeg ureda za demografiju nego i na razini svih ostalih ministarstava poglavito Ministarstva financija. Hvala lijepa.
Hvala vama zastupnice Vučemilović. Nastavljamo s klubovima, Klub zastupnika IDS-a je slijedeći koji će iznijeti svoj stav. U ime kluba govorit će kolegica Katarina Nemet. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Možemo reći da smo konačno dočekali njegove predložene izmjene jer se već godinama apelira na vladu i resorno ministarstvo da se roditeljima na roditeljskom dopustu poveća naknada što je istina učinjeno 2017. i 2020., ali ne u dovoljnoj mjeri. Klub IDS-a pozdravlja predloženo povećanje naknade sada kada inflacija doslovno divlja i kada smo u globalnoj krizi jer svako povećanje naknade roditeljima je od iznimne važnosti pogotovo kad uzmemo u obzir da su cijene hrane, odjeće, obuća pa i potrepština za djecu u stalnom porastu. Voljeli bi vjerovati kako ovaj zakon dolazi danas u raspravu jer je ministarstvo napokon odlučilo saslušati navedene apele roditelja, ali ipak tome nije tako. Ove se izmjene i dopune predlažu danas po hitnom postupku i to isključivo radi usklađivanja sa EU i radi činjenice kako je rok za prenošenje EU direktive u naše zakonodavstvo 2. kolovoz 2022. Dokaz u prilog toj tezi je činjenica kako u ovoj godini nedostaju proračunska sredstva koja bi pokrila trošak implementacije ovih izmjena zakona. Naši demografski trendovi toliko su loši i zabrinjavajući posljednjih godina da smatramo kako je to trebalo napraviti već davnih dana, no što je tu je. Čekali smo signal EU-a, ali dobro kako se kaže bolje ikad nego nikad. Nažalost posljednjih godina znalo se događati da je majka nakon navršenih 6 mjeseci djeteta prekidala roditeljski dopust i vratila se na radno mjesto upravo zbog velike razlike između plaće i naknade. Osim toga i očevi su izbjegavali koristiti roditeljski dopust isto tako zbog vrlo niskih naknada i zbog velikih razlika između plaća i naknada. I tako su roditelji umjesto da u najranijoj životnoj dobi djeteta budu s djetetom morali tražiti druga rješenja poput baka servisa ili nekih drugih načina jer jednostavno financijski si nisu mogli priuštiti ostanak na roditeljskom dopustu. Naknade na roditeljskom dopustu zaista su preniske i često bi dovele do pada životnog standarda upravo tih djetetovih potreba u smislu higijenskih ali i ostalih potreba, a život je svakim danom sve skuplji. Upravo zato IDS podržava povećanje naknade za vrijeme roditeljskog dopusta s dosadašnjih neto malo više od 5.600 kuna na 7.500 kuna. Ostaje nam samo vidjeti hoće li to proaktivno djelovati u smislu stvaranje pozitivne obiteljske politike i poboljšanja demografskih trendova. Nadamo se da hoće. Moram svakako pohvaliti prenošenje EU direktive da se očevima omogući plaćeni očinski dopust u trajanju od 10 dana za zaposlene i samozaposlene roditelja. Nažalost dugo se čekalo na to pravo jer znamo da dosada nije zakonom bilo utvrđeno pravo oca na očinski dopust. Dosada su očevi većinom morali uzimati godišnji odmor kako bi u prvim danima djetetova života mogli biti uz svoje supruge odnosno partnerice i dijete odnosno djecu. Smatramo da je uvođenje ovog prava vrlo bitno zbog uključivanja očeva u skrbi u onoj najranijoj dobi djeteta ali kao što sam rekla to je jako bino i za majku da ipak u prvim danima oporavka ima potporu što onu fizičku u obliku neke konkretne pomoći za skrb i njegu djeteta, što i onu psihičku. Moram se osvrnuti i na činjenicu da u današnje vrijeme sve više očeva uzima roditeljski dopust što je pohvalno kao što sam već rekla zbog sudjelovanja u skrbi od najranije dobi djeteta odnosno djece. Dobro je što se je prestalo na to gledati s čuđenjem jer ima dosta primjera gdje su poslodavci bili u najmanju ruku zatečeni takvom odlukom oca jer je nažalost uvriježeno pravilo da majka bude s djetetom. Potrebno je to i dalje mijenjati kako kroz zakonske norme tako i kroz svijest današnjeg društva. Nadamo se da će se u budućnosti i povećati broj dana, da neće biti samo minimalno 10 koliko je sada namijenjeno za očeve. Također nadamo se da će uvođenje očinskog dopusta postati i najnormalnije da očevi odlaze i na roditeljski dopust, a ne samo ovaj u trajanju od 10 dana. Također dobro je što država je preuzela obvezu financiranja očinskog dopusta jer znamo da je bilo govora da će možda taj dopust morati financirati poslodavci, a za to ne znamo koliko bi baš naišlo na plodno tlo. I da rezimiramo, pozdravljamo izmjene zakona koji idu u prilog roditeljima na način da im omogućuju veće roditeljske naknade i plaćeni dopust za očeve, ali smatramo da su ove izmjene samo jedan manji korak prema poboljšanju demografske strukture jer je proces dugotrajan i složen, a zahtjeva izmjene još nekoliko zakona, propisa, uredbi i drugoga, dok je najvažnija promjena koja nam je neophodna promjena percepcija roditeljstva u društvu i na tome moramo svi zajedno raditi, hvala.
Hvala vama kolegice Nemet. Slijedeći je Klub zastupnika Centra i GLAS-a, u ime tog kluba govorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je u hitnoj proceduri izmjena i dopuna Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Zašto je u hitnoj proceduri? Zato što postoji jedna direktiva EU koja se treba preuzeti, postoji rok, imamo saborsku stanku i da bi se taj rok mogao ispoštivati mi imamo u hitnoj proceduri. Mi oporbeni zastupnici često dajemo određene prijedloge, često govorimo o tome i od vladajućih onako jednom lakoćom ti prijedlozi budu odbijeni. Postoji jedna uzrečica koja kaže da nešto, zašto negdje kasnite, ne zato što je nešto daleko nego zato što ste kasno krenuli, pa dopustite da vas s ove govornice podsjetim na zakonski prijedlog br. 644. Od 13. svibnja 2019.g. kad sam u ime GLAS-a uputila zahtjev, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama gdje sam tražila i odnosno bio je prijedlog da se ova direktiva na način na koji je danas uvrštena u ovaj zakon bude jednako tako uvrštena, dakle hvala na pitanju prošlo je 3.g., šta je 3.g. u životu jednog čovjeka, ne baš puno, šta je 3.g. u životu jedne države, ne baš puno, ali što je 3.g. u životu jedne, jedne mlade obitelji ili o mogućnosti da u te 3.g. očevi zaista koriste očinski dopust u trajanju od 10 dana puno. Naravno da je bilo lakoće kojom su vladajući koji su tad i sad isti vladajući koji su taj prijedlog odbili iz razloga što se je čekalo jedno cjelovito rješenje. I vidi prođe 3.g. i evo sad nas par dana prije saborske stanke da bi u hitnoj proceduri to isto donijeli. E to vam je tako, postoje vam oporbeni prijedlozi koji nas svjetonazorski ne dijele, oporbeni prijedlozi samo oni koji prate propise i koji nekako misle da našim građanima treba pomoć i to je bio jedan od ovih prijedloga. Vratit ću se na taj prijedlog, ali prvo ću sad u raspravi i u ime kluba nešto malo o demografiji. Kolegice i kolege, ja znam da je već kasno, već smo danas imali svašta, da se baš međusobno ne slušamo, ali nekako bi nekad bilo pametno se malo i poslušati. 1991.g. u Hrvatskoj je bio 51.829 rođene djece, 2021.g. 36.505, manje rođene djece u Hrvatskoj je 15.324, prema zadnjem popisu stanovništva grad Čakovec bez ovih naselja je bio 15.300 stanovnika, dakle od '91. do 2022. u Hrvatskoj je manje rođene djece po broju stanovnika koliko ima grad Čakovec. Dakle, neću reći nikakvu novost kad kažem da je 2,1 stopa koja dakle fertiliteta koja jamči zamjenu generacija. U Hrvatskoj smo mi na 1,48, usput nismo najgori u EU ako nas to veseli, al nema nas što veselit. Francuska 1,86, Rumunjska 1,77, Švedska, Češka, Irska 1,71 i Danska 1,70. Ako želimo bilo što učiniti i poboljšati tu sliku onda nas za to obavezuje i traži set zakona, ovo je samo jedna mala, jedna mala mjera. Naravno da ćemo podržati da bude 7,5 tisuća kuna da ne kažem, da ne napravim grešku, rodiljna naknada. Naravno da svaka, svaka takva poboljšica je naša zadaća koji sjedimo u ovom saboru da ju podržimo i da ju naglasimo i da kažemo ajde i da tjeramo da oporba, oporbeni zastupnici tjeraju budite još bolji, ali to je samo jedan mali set, tu su vam porezne politike, tu su vam gospodarske politike, tu vam je niz politika, tu je odgovornost i naših zastupnika u Europskom parlamentu. Kolege koji su u Europskom parlamentu koji pripadaju HDZ-u kada je bilo zadnje glasanje o izjednačavanju plaća muškaraca i žena glasali su protiv, glasali su protiv jednakih plaća, jedna od elemenata je jednake plaće će utjecat na povećani broj rođene djece u Hrvatskoj. Politika vrtića, politika vrtića koji rade u dvije smjene, ne zato da djeca budu cijelo vrijeme u vrtiću nego mladi ljudi različito rade. Niz politika koje morate imati da bi ih uopće potakli cijelu priču. E sad dolazimo do nečeg što je dosta bitno i dosta važno, a to je vraćam se ponovno na ovaj očinski dopust koji je u trajanju od 10 dana, kako je on nastao? Ne zato što su sad neko nije imao pametnijeg posla, pa se je sad smislio, pa je rekao baš bi bilo dobro i to, ko je potakao? Skandinavske zemlje. Dakle jedna od zemalja koje su napravili analizu i radili su analizu među djecom dakle dobi do 1. razreda osnovne i pitali su tu djecu kroz tu analizu kako oni percipiraju, tko je njima važan, od kog nešto uče, tko im priča priče, tko im je važan u odrastanju? Prvo su djeca u principu rekle mame. Onda su tu bile odgojiteljice, bez obzira da li u jaslicama, vrtiću ili negdje, onda su bili djedovi i bake i tamo negdje 4., 5., 6. mjesto, kako gdje su bili očevi i ovo je bila jedna od mjera gdje je važno da se očevi uključe od najranije dobi u život svoje djece. Dakle, tema je uključivanja očeva u rano odgajanje djece, dakle uključivanje uopće u odrastanje i svega ostalog i naravno, omogućavanje majkama da one nastave zajedno sa svojim dakle, da ravnopravno se sudjeluje žena na tržištu rada. Ja nisam još vidjela osim u jednom filmu i kolega Raspudić je tu jednom prilikom rekao, da muški mogu roditi, to još nisam vidjela, na ovom svijetu i ovom našem životu, žena može roditi i nema drugačije opcije, nema drugačije varijante. Prema tome, ono što je zadatak svih nas, zapravo, da omogućimo da žena dakle da žene se odluče za rađanje. Danas se žene odluče za rađanje sve u kasnijoj dobi. Medicina je strašno napredovala i puno toga je napravila, ali fertilna dob žene je fertilna dob žene. Što se kasnije odlučite da imate djecu su vam mogućnosti da imate djecu su vam mogućnosti da imate djecu što manje. Dakle ja sam jedna od onih žena koja je, moji su danas već djeca velika, ali koja sam svoje trudnoće odležala na odjelu za fertilitet i točno znam što to znači i kako je teško to napraviti, a bila sam u odnosu, dakle ja sam rodila svoje prvo dijete s 28 i tad sam bila onak, malo su me gledali, malo je starija. Danas se žene odluče prvo dijete imati sa 40. Dakle, ono što vode računa, vode računa o karijeri, o poslu i svemu ostalom i naša uloga i zadaća je da im pomognemo, da im ne otežamo ovaj dio posla nego da im, dakle da im pomognemo u njihovom odlučivanju, dakle u ovim svim gospodarskim elementima koji su važni da se odluče na imati, na to ... [[Govornik se ne razumije.]] to je samo jedan dio demografske politike koji je relativno mali, ali o tome moramo voditi računa i moramo imati niz mjera. Ovo je samo jedna od tih mjera. Dakle, ono što zaključno u ime kluba hoću reći, zamislite da ste slučajno, kojim slučajem se zabunili pa recimo, pred 3 godine donijeli ovu izmjenu i dopunu zakona, bila je samo jedna odredba koja otprilike izgleda kao i danas. Kroz te 3 godine, zamislite koliko bi očeva u Hrvatskoj bili na, koristili svoju mogućnost da imaju od najranije dobi, da budu sa svojim djetetom doma. Koliko bi se pomoglo uopće toj jednoj zajednici koja je odlučila imati dijete i sve ostalo. Ali, nema nama naprijed dok ovakve nekakve stvari ne napravimo, a ja sam se odlučila ništa ne govoriti o posvojiteljima u ime kluba, ali u pojedinačnu raspravu ću posvetiti i općoj temi posvojenja, posvojitelja i činjenici da u ustanovama imamo sve više i više djece i sve starije djece koja je vrlo, vrlo teško posvajati, ali to ću u pojedinačnoj. Hvala.
Hvala vama kolegice Mrak-Taritaš. Idemo dalje. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvažena zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice HS-a, poštovana državna tajnice, kolegice iz Ureda za demografiju, poštovani i cijenjene kolegice i kolege. RH se je opredijelila za to da potiče ravnopravno roditeljstvo, da potiče ravnopravni položaj žene i muškarca na tržištu rada, da omogućava usklađivanje poslovnog i privatnog života svih članova zajednice, pogotovo obitelji i roditelja, da jača naknade koje su usmjerene na jačanje materijalnog položaja obitelji i njihovih članova sa posebno potpore koje se odnose na djecu, na to da jača usluge koje će omogućiti upravo jedan ujednačen i uravnotežen poslovni i privatni život. Svakako da kada govorimo o ravnopravnom roditeljsku, onda ova direktiva Europskog parlamenta i Vijeća koja je došla sada pred nama, koja će biti usvojena u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim naknadama. Upravo zbog toga između ostalog je i zakon će se donositi po hitnom postupku budući je vezana za rokove i primjenu i umjerena je upravo na jačanje ravnopravnog roditeljstva. Uvodi se novo pravo očinskog dopusta u trajanju od 10 radnih dana, odnosno 15 ako se radi o dvoje ili više djece i ono što treba posebno naglasiti, biti će u potpunosti 100% plaćeno i to plaćeno na teret države, a ne na teret poslodavca i to je svakako jedna novina i već mi tradicionalno očekujemo i znamo da po kolektivnom ugovoru zaposleni očevi imaju velika većina, gotovo svi, pravo na korištenje slobodnih dana kod rođenja djeteta, međutim, ovo je jedan drugi cilj i jedan drugi smisao. A smisao je da dijete bude sa oba roditelja i da se u potpunosti jača uloga .../nerazumljivo/... oca u najranijim danima razvoja djeteta. Ja bih htjela posebno naglasiti da mi kao država već tradicionalno dugi niz godina imamo rodiljni i roditeljski dopust od 12 odnosno 14 mjeseci, ako se na drugi dio roditeljskog dopusta odluče podijeliti oba dva roditelja. Mislim da je to vrijeme koje je značajno za rani razvoj djeteta i značajno je za njegov psihički i kognitivni razvoj i da je jako dobro da su oba dva roditelja sa njime. Svakako da ono što treba voditi jasno računa, a to je materijalni položaj tih obitelji. Zbog toga ovaj drugi dio zakona, a to je povećanje roditeljskih naknada dakle naknade za korištenje roditeljskog dopusta, govorim o ovih drugih 6 mjeseci su podizane će se usvajanjem ovog zakona na, biti na 7.500 kuna. Eto svi govorimo eurima pa je to blizu 1.000 eura. Kada se spominju roditeljske naknade naravno od strane kritike, ali i mi smo svjesni toga da to nisu delimitirane roditeljske naknade, ali da je za veliki dio naših roditelja mogu reći su ipak delimitirane, radi se o iznosu od prosječne plaće u RH i to je veliki napredak. Zašto ističem da je napredak? Zato što je 2016. godine smo zatekli da su nezaposleni imali 1.660 kuna roditeljsku naknadu, da su i prvi dio korištenja, a da su je bio 2.660 kuna, da smo 1.7.2017. godine prvi puta ju povisili sa 2.660 na 3.991 kunu. A prije toga 9 godina, dakle ponavljam 9 godina nije bila povećavana roditeljska naknada, a sada u mandatu prijašnje vlade i ove vlade HDZ-ove vlade, vlade Andreja Plenkovića povećana je već 3 puta. Da li je to malo ili puno, da li je to dostatno, ali cilj prema delimitiranju je vrlo, naknada roditeljskih naknada je vrlo očit i značajan. Ovaj zakon još uvodi i neke promjene, a to je lakše i ujednačavanje i dogovaranje, dogovorno korištenje roditeljskog dopusta. Već spomenuto 4 plus 4 ili 28 plus 2 za dvoje djece, troje djece i blizance. Također je i povećana naknada za rad sa polovicom punog radnog vremena sa prije sadašnjih 2.300 na 3.580 kuna. Kao novina je su uvedene i ajmo reći kaznene ili prekršajne odredbe za poslodavca koji ne udovoljava onim obavezama koje ima prema svojim zaposlenicima. I evo moram isto reći tragično ali tako je i pravo za roditelja koji, kojemu je dijete preminulo. Kada govorimo o roditeljskim naknadama prva asocijacija nam je da je to svakako demografska mjera, mi smo ju tako predstavljali voljeli bi da ima i takav demografski učinak, međutim postoji još puno faktora koji ovoga utječu na to da li se roditelji odlučuju na stvaranje obitelji. Jedno dijete ili eventualno dvoje svakako je sve češće prisutno kod mladih roditelja, ali nama treba poticati na rođenje i više djece odnosno trećeg djeteta. Stoga je jako dobro što je državna tajnica najavila u donošenju cjelovitog zakona da će se i prava odnosno naknada na, pravo na veću naknadu da će se povećati naknada na, za roditeljsku naknadu koja je za drugo, za blizance, drugo odnosno treće dijete do 3 godine i mislim da je to zaista neophodno tim više što se radi onda o višečlanim obiteljima odnosno o više, više djece. Ono što ću se je Klub HDZ-a založio i hoće državna tajnica je to obećala premijer je to javno i izrekao da će se u slijedećem zakonu za koji očekujemo da će i biti do kraja godine u raspravi, da će stupiti sa 1.1. slijedeće godine povećati i naknade roditeljima djece sa teškoćama u razvoju koje imaju to kao naknada za njegu djeteta do 8 godina starosti. To se spada u ovaj zakon iz razloga što ta djeca se očekuje da će se naravno njihovo zdravstveno, psihofizičko i mentalno stanje poboljšati i da će kod konačne kategorizacije, vještačenja biti ovoga zdrava djeca ili će morati evo biti u sustavu socijalne skrbi i koristiti oni i njihovi roditelji neke druge naknade. Također, ovaj cjeloviti zakon treba urediti zato šta je preživio puno izmjena, dopuna, vrlo je nepregledan, teško je čitljiv. Ono što je važno to je da je zakon usmjeren roditeljima, mladim obiteljima, dakle jednoj općoj populaciji i trebao bi biti na taj način i razumljiv, trebao bi svatko u njima prepoznati sebe i mogućnost ostvarivanja svojih prava. Tu je bilo u rasprava i kroz repliku, ali i u odgovorima od državne tajnice vidim da su kolege i zastupnici problematizirali još neke teme i neka područja koja su obuhvaćena nedostatno u ovom zakonu ili bi ih trebalo ovoga uvesti kao novinu za neke korisničke skupine, za neku djecu odnosno naše građane. Stoga i ja očekujem da će taj novi, cjeloviti zakon ići u tome pravcu, ali isto tako da će se i kroz neka problematika možda bolje urediti kroz druge zakone jer ne može ovaj zakon to sve odrediti ovoga urediti. Međuresorna suradnja je svakako potrebna, ali ono što trebamo izreći imamo dvije fantastične novine, roditeljska naknada je 7.500 kuna i isto tako imamo očinski dopust, pa eto ja čestitam svim mladim očevima.
I mi se pridružujemo čestitkama. Idemo dalje u rasprave po klubovima, slijedeći je Klub zastupnika Socijaldemokrati u ime koga će govorit kolegica Udović, izvolite.
Zahvaljujem. Obiteljske politike verzus crni statistički podaci, evo tako možemo uvodno predstaviti ovaj zakon. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama je upućen u raspravu po hitnom postupku iako je bilo i više nego dovoljno vremena da se uskladi sa eu direktivom i da se kroz savjetovanje sa javnošću pripreme kvalitetne izmjene odnosno donese novi zakon uvažavajući primjedbe široko zainteresirane javnosti za ovu temu. Naime, Vlada RH konstantno kaska sa pripremom prijedloga zakona i provedbenih akata, pa od usvajanja strategija, planova i politika prođe previše vremena i onda nam statistički pokazatelji konstantno upozoravaju da politike koje provodi ova vlada nisu proaktivne politike. Tako je i sa obiteljskim politikama u koji i spada ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Analitička podloga za izradu Nacionalne razvojne strategije RH do 2030.g. je pripremljena još tijekom 2019.. U njoj je dana kvalitetna ocjena postojeće situacije u RH i svojevrsne preporuke kroz primjere dobre prakse u ostalim europskim zemljama. No hrvatsko stanovništvo stari, prazne se dijelovi Hrvatske, neke općine i gradovi ostaju potpuno bez djece, e to je crna hrvatska realnost. Mjere koje vlada poduzima nisu sveobuhvatne i tu je veliki problem. Da bi Hrvatska riješila posljedice demografskih promjena, povećala stopu fertiliteta mora provesti paralelno puno više mjera obiteljske politike, to ne smije čekati. Povećanje zaposlenosti i djelotvorne mjere za povećanje stope fertiliteta kao što su politike roditeljskog dopusta, obiteljski doplatak, rani predškolski odgoj i obrazovanje za djecu mlađu od 3.g. su nužne kako bi se učinili minimalni pomaci. Kako bi se žene koje su zaposlene i samozaposlene odlučile uz poslovne obveze i na one obiteljske potrebno im je osigurati kvalitetnu ekonomsku zaštitu, ali i omogućiti im ravnopravnost i u poslovnom, ali i u obiteljskom okruženju. U Hrvatskoj su javna ulaganja u obitelj i dalje niska i ne potiče se ravnomjerna raspodjela obveza u obitelji. Nove mjere koje se predlažu zapravo neće pomoći demografskom oporavku Hrvatske jer ovim mjerama 30% žena koje imaju veću plaću od novo propisane naknade neće dobiti naknadu svoje plaće u 100%-tnom iznosu već bi se na roditeljskom dopustu trebale zadovoljiti sa nekoliko tisuća kuna manje mjesečnih primanja. Mahom se radi o visokoobrazovanim ženama koje su ulagale u svoje obrazovanje, kasnije su pristupile na tržište rada i samim time se kasnije i odlučuju na majčinstvo, na njih ova mjera sigurno ne djeluje poticajno. Neću niti govoriti o samozaposlenim ženama koje su se izložile poduzetničkom riziku i koje mahom ostvaruju dohodak na način da nemaju zaposlenih osim sebe. One su ili prisiljene zatvoriti svoju djelatnost ili se na posao vratiti vrlo brzo nakon rođenja djeteta, a na prste jedne ruke možemo nabrojati vrtiće u Hrvatskoj koji su u mogućnosti primati djecu staru 6 mjeseci. Što se tiče očinskog dopusta nije nam valjda Europa trebala reći što činiti, očito jest, ali mi opet gledamo kako to učiniti minimalnim, pa ćemo se sa ovih 10 dana očinskog dopusta opet pozicionirati na začelje europskih zemalja. Za nezaposlene žene također je potrebno osigurati naknadu koja će zapravo pratiti životne troškove, a ovaj zakon to ne nudi. Klub zastupnika Socijaldemokrata je još u studenom prošle godine kroz svoj Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna zakona htio ukazati na nepravedan položaj u kojem su roditelji koji koriste dopust radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju do navršene osme godine djetetova života. Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama zadnji je put mijenjan 1. travnja 2020.g. kada su se izmjene odnosile na povećanje materijalnih prava korisnika novčanih potpora za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta. Vezano uz pravo korištenja dopusta radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju do navršene osme godine djetetova života zakon je zadnji puta mijenjan prije 5.g. i tada je iznos novčane naknade za puno radno vrijeme povećan čak za 5% proračunske osnovice mjesečno. Konkretno, kada roditelj koristi pravo na dopust radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju novčana naknada za puno radno vrijeme prema važećem zakonu iznosi sramotnih 2.328 kuna i 20 lipa. Vlada je naš prijedlog minimalnog povećanja naknade odbila. Napominjem, to je bilo u studenom prošle godine, sada više od pola godine, godine u kojoj troškovi hrane i energenata enormno rastu, kada se svi boje za svoju egzistenciju u ovom zakonskom prijedlogu ovu skupinu roditelja, roditelja djece s težim smetnjama u razvoju, naglašavam težim smetnjama u razvoju jednostavno stavlja na čekanje. Taj članak se ne mijenja, oni sa bolesnom djecom, djecom sa težim smetnjama u razvoju … [[Govornik se ne razumije]] mogu preživjeti sa 2.328 kuna, mogu platiti režije, najam stana, hranu, kućanske potrepštine, osigurati sve ono što je njihovom djetetu potrebno, a zapravo ne mogu dobiti kroz sustav zdravstvenog osiguranja. Evo pa neka ministar ili premijer žive sa ovakvom naknadom. Kakvo čekanje druge godine kako je izjavio naš premijer, tko će preživjeti ovu i dočekati drugu godinu i sve dok zamjenik državne tajnice Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade izjavljuje da država za osobe sa invaliditetom kroz prozor baca 200 milijuna kuna mjesečno vidljivo je da razumijevanja za ove roditelje nema. Klub Socijaldemokrata traži od predlagatelja da odmah podigne kroz predloženo zakonsko rješenje naknadu zaposlenim i samozaposlenim roditeljima djeteta s težim smetnjama u razvoju i da zapravo prekine konstantu diskriminaciju roditelja i djece sa invaliditetom.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika koji će iznositi svoj stav o ovom prijedlogu zakona je onaj SDSS-a. U ime Kluba SDSS-a govorit će kolegica, uvažena zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice sabora. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, šteta je što o ovako važnoj temi govorimo u, govorimo tek danas i govorimo u ovom ne baš atraktivnom terminu i na kraju 11. zasjedanja i to u hitnoj proceduri, a izmjene su hvalevrijedne i važne su i tiču se direktno roditeljstva. Istovremeno 2.8. je rok za prenošenje direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi iz 2019. u nacionalno zakonodavstvo. I taj rok nam se opasno približio i šteta je što smo toliko čekali da ispoštujemo te europske uzuse odnosno da se ova direktiva inkorporira u naše zakonodavstvo. Zato je šteta da i ovako brzo moramo odraditi i ovu raspravu, kao što rekoh o ovoj stvarno životnoj i važnoj temi. Za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta roditeljima treba biti osigurana socijalna sigurnost kroz odgovarajuću visinu naknade, plaće ili novčane naknade, a osim te naknade koja treba biti izdašna važan je i utjecaj samog trajanja dopusta i fleksibilnosti odnosno mogućnosti njenog korištenja kako bi se omogućilo roditeljima primjereno vrijeme za brigu o djetetu poslije njegovog rođenja te tokom njegove najranije dobi. Jedna od važnih odredaba predloženog zakona svakako je uvođenje novog prava, plaćenog očinskog dopusta u trajanju od 10 dana za zaposlene i samozaposlene roditelje. Svrha ovog instituta koji se uvodi u pravni sustav je omogući veću uključenost očeva u skrb o djeci i sudjelovanje u ranoj brizi o djetetu. Intencija je povećati broj očeva koji koriste roditeljski dopust, a u svrhu usklađivanja privatnog i poslovnog života kako to kaže direktiva. Predložena je mogućnost prava na očinski dopust nakon rođenja djeteta u neprekidnom trajanju, a najkasnije do navršenih 6 mjeseci života djeteta te se radi o pravu koji otac koristi neovisno o radno pravnom statusu majke. Za novo pravo očinski dopust predviđena je naknada plaće koja iznosi 100% od osnovice za naknadu plaće utvrđene prema propisima o obveznom zdravstvenom osiguranju. U ovom trenutku u našem zakonodavstvu ne postoje posebne odredbe o pravu na očinski dopust, a uvođenje takvog prava imat će pozitivan utjecaj na podjelu odgovornosti u pogledu brige između žene i muškarca. Jasno je kako očinski dopust očevima neće biti obaveza već dano pravo, ali je svakako dobro da će to biti i obaveza i poslodavcima koji očevima svakako treba da osiguraju korištenje prava. U tom kontekstu ipak treba spomenuti jedan poražavajući podatak koji je iznijela pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, a to je da se u njezinom uredu često javljaju očevi kojima njihovi poslodavci ne odgovaraju na zahtjev ili ne odobravaju pravo na korištenje roditeljskog dopusta jer to nerijetko vide kao financijsko opterećenje svojeg poslovanja. Sigurno da takvo ponašanje poslodavaca nije korektno i zaslužuje svakako da bude sankcionirano. Na plaćeni očinski dopust trebamo gledati kao na iskorak jer smo među rijetkim državama, ako ne i jedini u EU koji još nemaju definirani očinski dopust i koji će ga uvesti u zadnji čas i to kako rekoh u najkraćem mogućem trajanju. Slovenija recimo nama susjedna zemlja ima ovaj dopust već godinama i on traje 25 dana, Španjolska recimo 28 dana, a daleka Finska na dalekih naravno za nas dalekih 63 dana. Mislim kako srž problema nekorištenog rodiljnog odnosno roditeljskog dopusta od strane muškaraca leži u nečem drugom, a to je svakako naš mentalitet. Očevi u RH i dalje su opterećeni patrijarhalnim rodnim ulogama te se od njih primarno očekuje ekonomska skrb za djecu tako da kako se to kaže otac treba da donese novac i tu se otprilike njegova uloga završava što svakako nije nešto što je, nije nešto što je korisno zapravo jeste korisno ali nije nešto što treba podržati, nego kolega Deur treba promijeniti ako ne na 63 dana barem. Nije na odmet spomenuti da je u 2020. roditeljski dopust koristilo 2.039, a u 2020. 1.870, iako je još od 1.4.2020. porastao iznos naknade plaće za korištenje prava na roditeljski dopust navedeno ipak nije pridonijelo povećanju korištenja roditeljskog dopusta od strane očeva. Neka iskustva govore da roditeljski dopust u pravilu koristi onaj član obitelji čija su primanja manja kako se ne bi ugrozila financijska stabilnost. Mislim ovo je inače, ovo se zaista događa, ovo nije izmišljeno. Predloženim zakonskim rješenjem definirat će se pretpostavke za povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja dopusta za zaposlene i samozaposlene. Mi u Klubu zastupnika SDSS-a to pozdravljamo odnosno pozdravljamo povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vreme korištenja roditeljskog dopusta za sve zaposlene i samozaposlene sa sadašnjih 5 654 na 7 500 kuna. U korelaciji sa očinskim dopustom, upravo je relativno niska naknada od 5 600 kuna za drugih 6 mjeseci dopusta u dijelu slučajeva, gdje je bila zapravo i glavni razlog zbog kojeg obično bolje plaćeni očevi nisu koristili pravo na roditeljski dopust nego je cijelu godinu koristila žena. Od 2017. g. treba istaći da je Vlada u 2 navrata povećala naknadu za drugih 6 mjeseci pa je onda s nešto više od 2 600 kuna dosegnula 5 600. Ja se i sad naježim kad se sjetim drugih 6 mjeseci svojeg porodiljnog odnosno rodiljnog dopusta i bijednim 1 800 kuna koje sam dobijala. U 2016. g. je naknada bila manja, bila je 37,5, 37, bila je, bilo je manje rođeno 37, 37 537 djece, dok je prošle godine uz dvostruko veću naknadu rođeno hiljadu djece manje. Ja sam namjerno ovaj podatak iznijela i osvrnula se na 2016. i na godinu u kojoj se nalazimo i treba reći da to ne znači da naknade ne olakšavaju život novim roditeljima, mladim roditeljima, ali očito same po sebi nisu dovoljno zato da otklone sve dvojbe koje imaju budući roditelji kada je u pitanju odluka o povećanju članova obitelji. Iskoristit ću priliku i izraziti podršku građanskoj inicijativi roditelja djece s teškoćama u razvoju koji zahtijevaju poboljšanje svojeg statusa, govorim o djeci sa težim teškoćama u razvoju, naročito dakle dijelu inicijative koja se tiče povećanja novčane naknade za dopust za njegu da minimalno 4 hiljade kuna. Svi ovdje trebamo biti svjesni kako iskoraci koje ćemo napraviti u pozitivnom smjeru sigurno nisu čarobni štapić za lošu demografsku sliku u našoj zemlji i neće riješiti sve probleme, ali su iskorak i osigurat će pozitivne pomake. Iz tog razloga, Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj novi prijedlog.
Hvala vam lijepa. Kolegica zastupnica Sandra Benčić sada će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege, predstavnici Ministarstva. Dakle još negdje u prvom dijelu ove godine, udruga CESI je napravila analizu postojećeg zakona i svih nedostataka koje on ima. Jednako tako, različite udruge, uključujući i CESIce, ali i inicijativu radnica, dale su izuzetno važne primjedbe na ovaj tekst zakona. Prvo, ja bih rekla nešto dakle u ime našeg kluba, a to je da smo očekivali da, s obzirom na brojne izmjene koje treba napraviti, da će doći novi zakon, a ne da idemo ponovno na izmjene i dopune. Nekoliko puta sam već ovdje govorila da brojne izmjene i dopune određenih zakona zaista otežavaju mogućnost korisnicima da se snalaze u zakonskom tekstu, a da ne govorimo o da to otežava zapravo samu primjeni i da vrlo često niti tijela državne uprave niti općenito javne uprave nisu onda sigurni kako i šta implementirati i da bi zbilja mogli poraditi na tome ubuduće. 3 godine je prošlo od usvajanja direktive s kojom se danas usklađujemo. Dakle ona je usvojena, izglasana je 4.4.2019. g. u EP-u i razlog zbog kojeg mi idemo u hitnu proceduru je taj da se nismo u te 3 godine uskladili sa direktivom. Mislim da kao prvo, ovakav zakonski tekst ne bi smio ići u hitnu proceduru jer se radi o pitanjima i pravima koje su od važnosti za apsolutno svaku obitelj u Hrvatskoj, a drugo, da nemamo opravdanja jer ne može biti opravdanje da se 3 godine nismo našli vremena sjest i razmotriti na koji način implementirati direktivu. Naša ključna polazišta kod ovog su da smatramo da osim što cijeli sustav traži temeljitije izmjene, da je i sam Zakon potrebno poboljšati u više područja, kao prvo, smatramo da bi Zakon trebalo pisati inkluzivnim jezikom i pristupom, odnosno ravnopravno obuhvatiti sve vrste obitelji i partnerstava. To nažalost nije slučaj ni u ovim izmjenama i dopunama. Dakle kada govorimo o inkluzivnom jeziku, tada mislimo na to da sam tekst zakona treba navoditi bračne, izvanbračne i životne partnere, jednoroditeljske obitelji, partnere i partnerice u određenim slučajevima samih jednoroditeljskih obitelji i druge osobe koje žive u zajedničkom kućanstvu. Ideja je da sustav rodiljnih, očinskih, partnerskih i roditeljskih dopusta bude fleksibilan i da daje mogućnost prilagodbe različitim obiteljskim i životnim prilikama, a u svrhu dobrobiti i roditelja i djeteta, kao i ostvarenja načela ravnopravnosti spolova, uključivanja žena na tržište rada te usklađivanja privatnog i poslovnog života. Naknade za korisnike i korisnice svih prava trebaju biti, naravno, što više, odnosno što usklađenije sa onime što su zapravo realni troškovi života, kao i sa prihodima koje su korisnici ostvarivali prije početka korištenja prava. U tom smislu smatramo da postojeću shemu dopusta treba izmijeniti na način da se broj kategorija dopusta smanji te da se uvedu prava za 2 vrste korisnika i korisnicima. Oni koji ostvaruju primitak i oni koji su neaktivni. I da imamo čišću zapravo sliku i prohodniji zakon po tom pitanju. Navedeno bi značilo da se zaposleni i samozaposleni roditelji objedine u istu kategoriju s roditeljima koji ostvaruju drugi dohodak i roditeljima poljoprivrednicima također naravno i onim roditeljima koji su samozaposleni recimo po osnovi paušalnog obrta itd. Dakle, to su sve kategorije roditelja koji zapravo zbog ove različite regulative ostvaruju različite vrste naknada, a neki od njih kao što su poljoprivrednici, paušalci itd. ostvaruju zapravo izrazito niske, niske naknade. To je ono što bi bio naš temeljni zahtjev da se prvo uvedu dvije kategorije i da se naravno osigura približavanje tih vrsta naknada i kod onih koji ostvaruju drugi dohodak poljoprivrednika i paušalaca. Kod uvođenja očevog ili partnerskog dopusta, samo da se vratim još na ovo prije, e kada govorimo o ovim dakle dvjema kategorija jako je bitno dakle isto tako da se prepozna nezaposlene roditelje koji jesu radili 12 mjeseci prije nego, nego je došlo do potrebe za dopust. O čemu, na što želimo staviti naglasak? Svjesni smo da u Hrvatskoj još uvijek postoji problem otpuštanja trudnica. Postoji ozbiljan problem u privatnom sektoru sa otpuštanjem trudnica pri čemu ne, nemojmo onu klasičnu situaciju davanja nezakonitog otkaza zato što je žena trudna nego imamo situacije ne produživanja ugovora na određeno. Mi znamo da je Hrvatska u vrhu EU po broju ugovora na određeno, a posebno među mladom populacijom, posebno među mladima. I koju situaciju onda imamo onda? Ženama se uglavnom ne produži ugovor na određeno jel i mislimo da je to nešto što pri ovome treba uzeti u obzir. Kad se govori o očevom ili partnerskom dopustu kao samostalnom pravu očeva ili drugog životnog partnera, partnerice smatramo da bi ono trebalo biti minimalno u trajanju od 2 mjeseca, smatramo da je dobro naravno da se uvodi, ali isto tako smatramo da bi trebalo biti i obavezno u nekom dijelu. Zašto smatramo da bi trebalo biti obavezno u nekom dijelu? Da se ponovno vratim na prethodni argument. Jedan od ključnih argumenata zašto se ženama ne produžuju ugovori na određeno ili zašto se ne zapošljavaju je upravo prepreka koja poslodavcima predstavlja trudnoća žene. U trenutku kada ćemo mi imati barem približno izjednačeno korištenje roditeljskog dopusta od strane oba roditelja, u tom trenutku će taj bajaz ta pristranost biti manja jer neće više imati tržišnu logiku. I ja mislim da prema tome trebamo ići. To naravno nije jedini argument. Drugi argument je također izrazito važan, a to je da želimo da svaki roditelj tako i muški roditelj dakle zaista ima priliku se em zbližiti s djetetom i ostvarivati svoja roditeljska prava od početka i da zapravo kroz to gradimo taj balans između privatnog i obiteljskog života i u nošenju sa roditeljskim obavezama i obavezama domaćinstva. Također, smatram o da treba propisati naknadu za vrijeme korištenja očevog ili partnerskog dopusta u iznosu od 100% plaće svih prethodno ostvarenih, ostvarenih prihoda. Također, smatramo da bi trebalo ukinuti gornju granicu odnosno delimitirati naknade za roditeljski dopust. U slučaju da ostane kao što ostaje sada ta gornja granica smatramo da bi je trebalo početi vezati uz prosječnu plaću u RH, a ne uz proračunsku osnovicu. Naime, vi ste vidjeli sada da i ovaj mada se radi o povećanju vi kada usporedite taj iznos, dakle taj gornji limit on je recimo manji od prosječne plaće u Zagrebu jel. Dakle, nismo još niti na razini te prosječne plaće što se tiče recimo glavnog grada. Također, smatramo da treba povećati naknade za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta u polovici punog radnog vremena te ih vezati uz iznos plaće, a ne proračunsku osnovicu. Isto tako napraviti kod korištenja prava na rad u polovici punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta. Apsolutno ključno više naknade potrebno je propisati za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust u polovici punog radnog vremena iz Članka 15. stavak 4. zakona i prava na rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane brige djeteta iz Članka 16. Ono što se, što želimo također naglasiti u ovome obraćanju jest da naravno apsolutno podržavamo zahtjeve svih roditelja koji imaju djecu sa teškoćama u razvoju i činjenici da zapravo ono što oni dobivaju kao naknade zaista ne pokriva ni osnovne troškove života, a kamoli povećane troškove života koje upravo imaju na, sa osnove i činjenice da se radi o djeci s teškoćama u razvoju. Također djeca s teškoćama u razvoju nisu homogena skupina i trebamo ih prestati tretirati kao homogenu skupinu i gledati koje su potrebe različitih obitelji s obzirom na težinu i vrstu zapravo teškoća koju djeca imaju. Također, smatramo da bi trebalo ukinuti uvjet staža osiguranja pri ostvarivanju prava na rodiljne i roditeljske dopuste iz statusa samozaposlene osobe te visinu naknada računati prema prosjeku zadnjih 6 isplaćenih plaća. Evo nažalost ističe mi vrijeme, ima još jako puno toga što samo govori o tome da je ovaj zakon trebao ići u dva čitanja. Hvala.
Hvala vama kolegice Benčić. Nemamo više prijavljenih klubova, idemo s pojedinačnim raspravama. Prva je na redu kolegica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolegice i kolege, mi danas raspravljamo o zakonskom okviru temeljem kojega se ostvaruju određena prava, ali ono što se mi moramo zapitati je ostvaruju li se ta prava onako kako je zakonodavac propisao ili u primjeni ima devijacija, pa čak i kršenja onoga što je zakon propisao. Ja ću navesti samo neka. Sukladno važećem Zakonu o rodiljnim i roditeljskim potporama zaposleni i samozaposleni roditelji ostvaruju pravo na rodiljni dopust, na roditeljski dopust, rad s polovicom punom radnog vremena, rad s polovicom punog radnog vremena zbog pojačanje njege djeteta, stanku za dojenje djeteta, dopust trudne radnice, radnice koja je rodila ili koja doji dijete, slobodan radni dan za prenatalni pregled, dopust ili rad s polovicom punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju, te mirovanje radnog odnosa do treće godine života djeteta. Uistinu vrlo kvalitetno sve navedeno u postojećem zakonu brojna prava s kojima možda neki naši građani nisu ni upoznati, ali ako pogledamo na što se oni žale u uredima pravobranitelja onda vidimo da u primjeni postoje brojni problemi. Naime, jedan od najčešćih je da kad podnesete zahtjev pismeni svom poslodavcu oni uopće ne odgovaraju na upit recimo za korištenje polovice punog radnog vremena radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju i to majke dovodi u situaciju kada one moraju doći na posao kako ne bi dobile otkaz, a da nemaju osiguranu skrb za dijete. Imamo slučajeva degradacije majki nakon korištenja rodiljnog i roditeljskog dopusta na posao odnosno na radno mjesto koje je slabije plaćeno, imamo čak i otkaza jer se radno mjesto u međuvremenu ukine itd., itd. da sada ne nabrajam. Sve su to situacije s kojima se majke suočavaju i to uglavnom u realnom sektoru kod privatnih poslodavaca gdje često nema ni sindikalne organizacije koja bi ih zaštitila. Njih se sprječava u korištenju prava koja im po zakonu pripadaju, a uz naše pravosuđe i pravosudne postupke koji traju godinama često se u tu pravosudnu avanturu traženja pravde na sudu ne upuštaju, puno lakše im je spakirati kofere i otići u države gdje zakoni nisu tek mrtvo slovo na papiru kao što to kod nas često biva. Stoga je nužno zakonom dodatno zaštititi majke nakon povratka s rodiljnog i roditeljskog dopusta i budući da smo čuli od poštovane državne tajnice da je novo cjelovito zakonsko rješenje u izradi, evo u ovoj raspravi iskoristit ću prigodu i ukazati na ovaj problem, ali i ponuditi rješenje. Ono što je nužno to je propisati da najmanje 2.g. nakon povratka na posao se majci ne može dati otkaz i ne može ju se premjestiti na niže i slabije plaćeno radno mjesto. Budući da takvih kršenja ima previše bilo bi dobro ove odredbe unijeti u zakon i vidimo da je u izradi novo cjelovito rješenje koje bi nam na jesen trebalo doći na naše saborske klupe, mislim da bi ovo bilo kvalitetno rješenje ovih problema. Na kraju kratko ću se samo osvrnuti na probleme s kojima se suočavaju roditelji djece s poteškoćama u razvoju, pisali su svim klubovima. Evo ja sam kao predsjednica Odbora za obitelj, mlade i sport sazvala tematsku sjednicu, neki su bili, neki koji danas u raspravi govore o tom problemu i nisu bili, ali drago mi je da imamo konsenzus politički i opozicijskih i vladajućih da se njihovi problemi riješe, to se ne svodi sve samo na tu naknadu koja se nije mijenjala 5.g., ima tu još dosta problema koje smo mi u zaključcima naveli i svim nadležnima poslali, mislim da postoji politička volja i konsenzus oko toga, vidim da je formirano već i tijelo jedno za međuresornu suradnju. Kao što sam u razgovoru sa državnom tajnicom evo koja mi je potvrdila da već rade i konkretno na rješavanju određenih problema gdje bi oni konzumirali već postojeća prava koja im zakonom pripadaju, drago mi je da se na tome radi, da se na tome, uistinu pristupilo se ozbiljno i uvjerena sam da ćemo svi zajedno i učiniti nešto da se njihov položaj i sva prava koja im pripadaju evo da ih mogu i konzumirati.
Hvala vam. Imate par replika, prva na redu je ona kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, spominjali ste u svojem izlaganju prava. Željela bih ovim putem istaknuti da u potpunosti podržavam nastavak korištenja naknada nakon smrti djeteta. Znam da ovo nije isti zakon, međutim smatram da to isto treba osigurati roditeljima njegovateljima. Da li se možete složiti s menom jer mislim da je bitno za spomenuti da tim roditeljima prestaje status odmah nakon smrti djeteta isto jednako kao i naknada, pa vas lijepo molim za komentar, hvala.
Odgovor na repliku.
Ma ovaj zakon je izuzetno važan i evo meni je isto žao što ide ovako po hitnoj proceduri, idemo samo u ove izmjene i dopune kako bi se uskladili sa direktivom. Ja se nadam da u ovom cjelovitom zakonu koji će nam doći na jesen na naše saborske klupe ćemo riješiti brojne kategorije koje su tim zakonom u stvari obuhvaćene. Dosta se govorilo o djeci koja imaju poteškoće u razvoju, ali tu su i status roditelja njegovatelja, znači imamo cijeli niz kategorija i u stvari usklađivanje sa nekim drugim zakonskim rješenjima zato što nije to samo Središnji ured za demografiju, tu je i Ministarstvo rada i socijalne skrbi koje smo imali evo cijelo prijepodne vezano na ovaj Zakon o mirovinama treba uskladiti. I ono što je kod nas znakovito to je kad imate problem gdje treba više ministarstava surađivati, često to zapne i prebacuje se loptica iz jednog ministarstva u drugo, a ta međuresorna suradnja nekako izostane.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice HS. Kolegice vi ste i u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali rekla bi čak i u raspravi u ime kluba jače naglasili zapravo slijedeću temu. Ovo je samo jedna, jedan dio cjelokupne slike, za pravu sliku ako želimo zaista napravit jedan demografski iskorak, a taj demografski iskorak ima nekoliko svojih sastavnica, dakle o nekakvoj politici useljavanja, to bi trebali jednu posebnu tematsku sjednicu, ja bih rekla na temu cijeli sabor imati. Ali ja bih rekla nešto o pronatalitetnoj politici. Tu ima niz drugih seta zakona koji treba mijenjati pogotovo ja bih se osvrnula i možda se i vi malo osvrnite na niz poreznih zakona koji bi zapravo trebali tu prepoznati i mi bi trebali prepoznati taj jedan poticaj i pomoć ženama. Dakle, ne samo ove mjere nego mjere i zapošljavanja i ravnopravnosti, iste plaće za iste poslove i niz drugih stvari jer je to onda cijeli set mjera koji će biti poticaj ženama odnosno koji su elementi pronatalitetne politike u Hrvata. Hvala lijepo.
Hvala vama. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš upravo moja rasprava i u ime kluba je nekako išla u tom smjeru da se naglasi kako mi bez snažne političke volje na najvišoj razini i suradnje svih nadležnih ministarstava, a tu, ja sam to i rekla na kraju jel poglavito mislim na Ministarstvo financija i poreznu politiku, mi nećemo polučiti neke veće rezultate. Demografija je ključ svega, mi ekonomisti uvijek kažemo svaka proizvodna funkcija je funkcija rada i kapitala. Kapitala ima, vidimo da ga ima još uvijek jako puno, ali nama suočavamo sa nedostatkom radne snage sve će, bit će sve gore i gore, evo čak i za neke industrije koje imaju odličnu perspektivu kao što je IT industrija u Osijeku recimo što sam navela, mi sada imamo ogroman problem jer njima nedostaje kvalitetne, kvalificirane i stručne radne snage i tu bi porezna politika se morala uprilagoditi, uključiti. Nažalost, mi imamo poreznu presiju prema paušalcima koja onda nama još negativne efekte donese.
Hvala, malo s mojom nepažnjom dobili ste 10 minuta više za odgovor na repliku [[Upadica: Hvala.]] kompenzirat ćemo to. Slijedeća replika kolegica Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice govorili ste o problemima u privatnom sektoru, ali činjenica je da postoje i u realnom sektoru, u javnim službama pa konkretno evo i u zdravstvu o kojem ja govorim. Dakle, ima tu niz stvari, stanka za dojenje, pitanje da li se uopće koristi, limit je jel 2 sata dnevno. Moramo znati da je plaćana, ne 100% plaće nego 100% proračunske osnovice. Druga stvar, otkazi po povratku na posao što ste rekli, svjedočimo tome i ne sad toliko u zdravstvu ovih godina kada nas nedostaje, ali je bilo toga svakako. Smjene s vodećih funkcija po povratku na posao s porodiljnoga. Neću cvičat, ali i meni se to dogodilo prije 14 godina. Kod nas problem dežuranje, noćni rad, dakle tu je predviđeno vezno uz stanku za dojenje do godine dana djeteta. Nama je tu još vjerojatno kolektivnom ugovorom, nisam provjerila do 3 godine ne moramo dežurati, to je ok kada nas ima dovoljno, ali u nekim djelatnostima nema dovoljno ljudi i ljudi moraju dežurati … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Ma hvala lijepo kolegice Marić, meni je žao evo ja govorim o svojim iskustvima iz privatnog sektora, evo žao mi je čuti da se to događa i u javnom sektoru konkretno u zdravstvu. Poglavito u zdravstvu gdje nemamo dovoljno ni liječnika, ni kompletno zdravstvenog osoblja. Sve su to problemi o kojima žene razmišljaju kad ostanu trudne i kada se odluče na majčinstvo. Znači mi često banaliziramo i demografske probleme i situaciju i cijelu tu problematiku i svedemo to na naknadu. Dobro je, ok, naknade idu gore, ali to su problemi s kojima se brojne žene suočavaju jer ako vi znate da ćete biti smijenjeni, da ćete možda dobiti otkaz, ako imate ugovor o radu koji nije za stalno nego je na određeno vrijeme, neće vam se produžiti, to ugrožava vašu egzistenciju i to su sve ozbiljni problemi o kojima mi trebamo više govoriti.
Slijedeća replika i zadnja, kolegica Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice Vučemilović u svojem izlaganju u ime kluba kojem pripadate govorili ste o šumi demografskih mjer4a koje se događaju u jedinicama lokalne samouprave, različitim jedinicama. Ja se s vama slažem. Neke od tih demografskih mjera su zaista inovativne, zanimljive i korisne. Neke su naslijeđene krajnje nemaštovite i gotovo nikakve. Mene zanima vaš stav kako biste vi to jednoobrazno uredili na nivou cijele države.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolegice Jeckov. Ja sam si dala malo truda pa sam pogledala onu excel tablicu koja je na stranicama Središnjeg ureda za demografiju i to je uistinu šuma. Evo, ima mjera raznih, sva jedinica lokalne samouprave, a ima ih preko 500 to svi znamo nekako rješava stvari na način koji misli da je najprikladnije. Od toga da imate neke županije gdje nema nikakve naknade za novorođeno dijete do nekih drugih gdje za treće dijete je to i ono nekoliko desetaka tisuća kuna. Naravno da fiskalni kapacitet nije isti na razini svake jedinice lokalne samouprave ali mislim da bi demografiju ipak trebali staviti kao vrlo važno pitanje na razini države gdje bi država trebala odrediti onda sve one mjere koje su na srednji i na dugi rok, a na jedinice lokalne samouprave u principu staviti nešto što je specifično baš za svaku. Ovako je to [[Upadica: Hvala.]] stvarno jedna šuma.
Hvala lijepo, nemate više replika. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama, na redu je uvažena zastupnica Andreja Marić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle ovaj zakon o kojem sad govorimo je inicijalno u svojoj osnovi stupio na snagu 9. srpnja 2008. i do sada je 6 puta mijenjan i dopunjavan. Evo, čak i kolegica iz vladajuće opcije kaže da ga zaista treba doraditi i promijeniti i osuvremeniti. Jasno piše u uvodnom dijelu ovog, ovih dopuna zakona da je svrha rodiljnih i roditeljskih potpora pa tako i roditeljskog dopusta omogućavanje njege i brige o djetetu, podizanje djeteta, zaštita materinstva, ravnopravna podjela prava i obveza skrbi između oba roditelja i usklađenje obiteljskog i poslovnog života. Činjenica je da ove izmjene donosimo prilično kasno, dakle moramo sve to skupa do 1. kolovoza riješiti i da se išlo u minimalne izmjene zakona kako bi se uskladili s Direktivom o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, ali u svakom slučaju treba raditi na tome da se brojne stvari koje smo čuli u dosadašnjoj raspravi stave u nove izmjene zakona, ne znam kad ide, valjda na jesen ili kad je već plan. Slijedeća stvar, dobro je naravno da rastu roditeljske naknade sa 5.654 na 7.500 kuna, također govorimo o očinskom dopustu koji će sigurno imati pozitivnu, pozitivan učinak i razinu uključenosti očeva u odgoj djeteta. Međutim, već smo govorili da treba riješiti što prije povećanje naknada … [[Govornik se ne razumije]] za njegu djeteta sa težim smetnjama u razvoju, to je i premijer obećao, ali evo u ovom zakonu to nismo dočekali. Također je veliki problem stvarno niska naknada za roditelje blizanaca, trećeg i svakog slijedećeg djeteta koji koriste dopust do 3.g. živote, podsjećam 2.328 kuna. Mi se moramo voditi primjerima drugih zemalja, ali onih koji su bolji od nas i koji su išli na još veću zaštitu odnosno pogodovanje glede rodiljnog dopusta, pa recimo Danska 14 dana 100%-tni iznos, Finska 54 dana, Francuska 89 eura po danu najveći iznos, Italija je ko i mi 10 dana 100%-tni iznos, Poljska 14 dana također u potpunosti plaćeno, Španjolska 16 tjedana puna plaća, dakle nemojmo gledati države koje su lošije od nas nego težimo onome, onima koji su bolji od nas. Par nomotehničkih dorada, već sam na ovom odboru govorila, u čl. 3. meni tu fali kak god ste vi dali ovaj, ovo nekakvu, nekakvo tumačenje, fali da obuhvaća i mrtvorođenu i umrlu djecu, dakle to i fali jer onda ispada da tu ostale kategorije nisu obuhvaćene. I čl. 10. govorimo u jednini, znači zaposleni ili samozaposleni roditelj ima pravo na roditeljski dopust u trajanju od 8 ili 30 mjeseci. Po meni tu treba množina, dakle roditelji imaju 8 ili 30 mjeseci, a sam roditelj pojedinačno ima 6 odnosno 28 mjeseci, pa mislim da bi tu taj dio trebali ispraviti. Također puno smo govorili o tome što treba izmijeniti, u svakom slučaju težiti da se delimitiraju naknade za roditeljski dopust, težiti tome da imaju očevi odnosno partneri dopust u trajanju od dva mjeseca od čega bi jedan mjesec bio obavezan i onda da budu 4 mjeseca plaćenog roditeljskog dopusta pri čemu se samo dva mjeseca mogu prenijeti na drugog roditelja. U praksi je problem ono što u svakom slučaju ne bi trebali dopustiti, dakle zakon ne smije uvjetovati ostvarenje prava roditelja radnopravnim statusom drugog roditelja. Slijedeća stvar riješiti pitanje naknada paušalnim obrtnicima, dakle sada se računa prema osnovici za plaćanje doprinosa 2.937 kuna, to je zbilja malo. Isto tako i za one koji imaju, dakle roditelji koji ostvaruju drugi dohodak, roditelji poljoprivrednici, morate znati dakle ugovor o djelu, autorski ugovor, 70% proračunske osnovice, znači svega 2.328 kuna. Već sam nešto govorila o problematici stanke za dojenje, dakle tu bi trebalo omogućiti da sve dok majka doji i osigurati puni iznos plaće za vrijeme dojenja, a ne da ima 100% proračunske osnovice, a ne 100% plaće. Također za one koje, za, za reguliranje noćnog rada dok traje dojenje i pitanje ovog što sam spomenula recimo kod nas u zdravstvu dakle dežuranje, do treće godine zaista ne bi trebalo dežurati odnosno raditi noćni rad, tako da imate dosta tih stavki koje valjda budete usvojili.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku kolegica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Marić, mislim da u ovoj raspravi će državna tajnica dobiti dosta elemenata za izradu ovog novog zakona i nadam se da će neke biti uvažene. Ono što svi znamo to je da razina prava u Hrvatskoj nije mala, ona je uistinu solidna i ide ka boljem, cijelo vrijeme mi to nekako dižemo, tu se ne može reć da idemo na niže nego idemo ipak na više. Ovo što ste vi istaknuli u vašoj raspravi vezano je upravo za ono što je ključno za pronatalitetnu politiku, a to je, to se odnosi na ovaj, ovo razdoblje znači kad imate treće i svako više dijete je li na tu naknadu do treće godine života koja je ipak ostala i sada ovim izmjenama još uvijek relativno mala i koju bi definitivno trebalo povećati jer tek treće i svako slijedeće dijete je u stvari pronatalitetna politika koja nas demografski diže iz ovog stanja u kojem se nalazimo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da evo zahvaljujem. Dakle slažemo se da sve što ide naprijed je normalno ovaj olakšanje i nekakav doprinos demografiji, u svakom slučaju naravno i ovo što ste rekli troje ili više djece. Ta činjenica se ipak zanemarila, ovo je zaista premala naknada 2.328 kuna. Možda stimulirati, pa čak evo bilo je i primjera i nekakvih sugestija da ako se ide i na manji broj mjeseci, pa da se podijeli jedan roditelj 15 mjeseci, drugi 15 mjeseci, da se u svakom slučaju poveća ta naknada. Dakle, ima nekoliko različitih modela koja vjerujem da su došla i do ureda za demografiju odnosno do resornog ministarstva koje je u krajnjoj liniji kako su nama poslali, vjerojatno je i CES i poslao i vama kao i različite udruge, tako da u svakom slučaju ima modela prema kojima bi se stimuliralo da evo zaista ljudi imaju ne samo troje i više djece nego barem jedno ili dvoje što je također problem i žene kasno rađaju.
Hvala. Kolegice Katarina Nemet replika izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Marić, dotakli ste se broja dana očevog dopusta i u državama EU i u našim susjednim državama. Slažem se s vama da bi dugoročno trebalo povećati broj dana koji su naravno 100% plaćeni, a s druge strane također bi trebalo senzibilizirati javnost i očeve pozvati da koriste te dane, znači nije dovoljno samo im zakonski regulirati to nego čak ih i motivirati da, da koriste te dane, nadam se da se slažete sa mnom.
Hvala, izvolite odgovor.
Apsolutno se slažem. S jedne strane, dugo govorimo, što god ovdje da donosimo, informiranje, motiviranje ljudi, edukacija. Da, evo, slažemo se da treba povećati broj dana, ovdje u ovom Prijedlogu zakona mogu koristiti, je l', znači nigdje ne piše da moraju. Koliko će sada očeva to koristiti, ja se nadam da će koristiti u velikom broju, ali činjenica je da je i u prema ovom što smo i u raspravi govorili, da bi ih trebalo stimulirati, odnosno i to zakonski, je l', uvesti da taj rodiljni dopust, očinski, je l' zapravo, traje što duže i da bude stimuliran sa adekvatnom naknadom jer opet, o tome smo i u prijašnjem zakonu govorili i činjenica je da žene imaju manje plaće od muškaraca, nažalost. I normalno da onda muškarci ostaju raditi, žene su kod kuće, a kada bi muškarci bili stimulirani time da im naknada zaista bude što veća, a ne ovako sad koliko je limitirano tu, naravno da bi i to bila nekakva motivacija.
Hvala lijepo. Luka, kolega Brčić i ja .../nerazumljivo/... ovdje branimo muške boje, kolegica Anka Mrak-Taritaš, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i još jedan kolega. Evo pred nama je u hitnoj proceduri izmjene i dopuna zakona koja je u hitnoj proceduri samo zato što kasnimo, umjesto da smo bili jedna od država koja je imala priliku biti među prvima, mi smo se odlučili biti jedna od država koja evo, sad to ide u hitnoj proceduri da ne bi zakasnili i ja se moram na to referirati, dakle 13. svibnja 2019. g. išli smo sa prijedlogom izmjene i dopune zakona po kojem prijedlogu je ta izmjena i dopuna zakona trebala biti i zamislite, mogli smo to već imati. Ja moram priznati, postoji jedna stvar u kojoj se razlikuju ova dva prijedloga. Dakle u prijedlogu s kojim smo mi išli tada je bio očinski dopust obaveza. Dakle nije imalo pravo nego obaveza iz jednostavnog razloga, svjesni činjenice i okvira u kojem živimo i potrebi da se i to regulira, ali što je tu je, tu gdje jesmo. Kao što sam već rekla, kad sam raspravljala u ime kluba, ja ću nešto malo više ovu raspravu vezati uz temu posvajanja. Dakle u Hrvatskoj se na razini godine dana posvaja negdje oko 110 djece. 2 godine se je pokazalo da je to nešto više, dakle u 2020. je 120 djece posvojeno, a prošle godine 2021. 135 djece. U svom izvješću pravobraniteljica za djecu je naglasila da je nešto veće posvajanje, ali je naglasila i još jednu stvar koju ne smijemo zanemariti, da je puno više djece u ustanovama i nekako zaključak koji se iz tog nameće, da je puno više djece u ustanovama jer se u centrima za socijalnu skrb, bez obzira kako se oni danas sukladno novom zakonu zovu, puno više djece odvaja od obitelji nakon svih onih slučajeva koji smo imali da su obitelji djece smrtno stradala. Dakle oca koji je svoju djecu bacio, ne moram vas podsjetiti na malu Nikol i puno više se odlučuje da se dijete izdvaja iz obitelji i sve ostalo. I ono što se pokazalo je sljedeće, da mi imamo puno više dakle, djeca se posvajaju što su manja. Što su djeca starija su teže posvojiva i sad umjesto dakle ja moram naglasiti, netko tko se odluči posvojiti dijete, njemu neće ovaj moment ekonomski bit razlog zašto se netko odlučio posvojiti dijete, on će posvojiti dijete, ali mi kao sustav, kao država bi trebali voditi o tome računa i biti prema tome zaista nekako kroz sve zakonske odredbe, pomoći. Dakle mi još uvijek i tim jednim prijedlogom zakona sam isto išla u proceduru pa je bilo odbijeno jer to nema smisla, u kojem bi trebalo voditi računa o sljedećem, da zaista posvojitelji imaju pravo i na postojiteljski dopust i za djecu koja su starija od 8 godina. Da imaju određene stvari jer, dakle oni se moraju prilagoditi za tu djecu, djeca se moraju prilagoditi na njih, oni se, dakle vi kad odlučite roditi dijete, vi ste već spremili svim svojim mjerama ste spremni roditi to dijete, kad se odlučite na postupak posvajanja, on je dugotrajan, on je težak, još pogotovo ako odlučite posvojiti dijete koje ima 10, 11, 12 godina, vi se na to morate pripremiti i umjesto da vam sustav omogućuje da vi jedno vrijeme budete s tim djetetom, živite s tim djetetom, sustav se ponaša da je to dijete brojka. To dijete nije brojka i o tome trebamo voditi računa i to raditi sa posebnom pažnjom i na posebni način. U tom smislu sam i dala amandman na ovaj Prijedlog zakona da se pravo na očinski dopust odnosi i na one koji su posvojili, dakle da ima rok u kojem ima pravo na očinski dopust od trenutka kad su posvojili to dijete. Mislim da je kolega tu naglasio i još jednu situaciju, dakle ponavljam, moja iskustva koja imam i iz bliže i daljnje sredine, znam da kad se netko odluči posvojiti dijete, on će ga posvojiti, vodit će brigu, dakle neće biti ekonomski razlog, ali objasnite mi. Zašto nema neka prava koja ima dakle u trenutku kad je biološki roditelj iskoristio, recimo, novčanu potporu, vi posvojite to dijete, budući da je biološki roditelj to iskoristio, vi nemate pravo na tu potporu, ja ne razumijem zašto. Umjesto da imamo niz mjera [[Upadica: Hvala lijepo.]] kojim potičemo, mi to ne činimo. Hvala.
Hvala. Idemo sada na replike pa ćete ostati još. Kolegica Boška Ban Vlahek, izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Što se tiče posvojenja, imam primjer kolegice koja je, bi bila samohrana majka, nema životnog partnera i ona se godinama muči sa posvojenjem. Teško može posvojiti dijete, u nekoliko navrata je pokušala, radi se o situiranoj materijalno zbrinutoj osobi, sve u normalnim uvjetima, međutim, teško može posvojiti dijete. Ono što evo, sad kolegica koja dolazi iz sustava, kad ste vi taj, tu problematiku pokrenuli, spomenuli ste stariju djecu. Kolegica veli da djeca od 11, 12 godina više ni ne žele biti posvojena, vjerojatno jer su u pubertetu i tako, međutim, imamo i slučajeva kad roditelji, odnosno budući roditelji ne žele tako stariju djecu. Rekli smo, spominjali ste prilagodbu. Kako pomoći ljudima, budućim roditeljima, pogotovo samohranim majkama da i procedura, da im se olakša procedura da one postanu majke, odnosno posvojiteljice?
Hvala, izvolite odgovor.
Dakle duboko sam udahnula. Nema tu jednoznačnog odgovora. Dakle ja zaista znam i slučajeva kad su ljudi se odlučili posvojiti i stariju djeci i dakle pomoći trebaju i oni koji posvajaju, ali pomoć trebaju i djeca koja ipak idu i u sustav posvajanja. Ja nekako baratam nekakvim anketama i nastojim uvijek i razgovarati o problematici. Bila je jedna anketa među djecom u domovima. I ono što moram priznati da je mene, mislim moja sestra je socijalni radnik, godinama se baš bavila problematikom posvajanja pa ja to znam iz da tako kažem, iz prve ruke, i bilo je jedno gdje su, bilo je riječ o djevojčicama i onda su ih pitali, oni su rekli, mi bi htjeli da netko pere veš za nas. Da rublje koje ja dobijem ne miriši [[Upadica: Hvala.]] kao svako drugo nego da miriši drugačije, da je netko to oprao samo za mene.
Hvala lijepo. Kolegica Andreja Marić ima repliku.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, nedavno smo kad smo govorili o Zakonu o udomiteljstvu, a i vi ste sada u raspravi govorili o tome da su domovi za nezbrinutu djecu prekrcani, nema ih dovoljno, premalo je posvojenja, ali i premalo i udomljene djece. Ja nemam iskustva sa posvajanjem, ali moja obitelj je imala velikog iskustva kroz niz godina sa udomljavanjem djece, 14 ili 15, čini mi se. Nekada su naknade bile puno manje, sada smo nešto podigli te naknade i ovdje nije sad, ono što vas želim pitati, nije toliko stvar u svoj visini naknada, nego upravo o problematici kad vam dijete, recimo, udomljeno, uđe u obitelj, čak smo svojevremeno imali dvoje ili troje djece istovremeno, ako su bili braća i sestre u pitanju, vi ste toliko isto iznenađeni i zaprepašteni tom situacijom kao i djeca i treba vam nekakva prilagodba. Dakle da li ćete si uzeti bolovanje, da li ćete si uzeti, ne znam, neplaćeni dopust, [[Upadica: Nemojte si uzet. Hvala.]] ali ovo ovim Zakonom nije regulirano. Kako biste vi to riješili?
Hvala, kolegice, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Dakle namjerno sam govorila o toj prilagodbi. Dakle mi se često i opće i prema djeci i prema tim odnosima gledamo kroz brojke. Ja to znam, nisu, znam, imam jednu uzrečicu, nisu ljudi krumpiri pa da ih sad prebacujete iz jedne košare u drugu košaru, a još manje su djeca. Dakle svi trebaju neku prilagodbu, trebaju neko vrijeme, trebaju vrijeme za novonastalu situaciju, pogotovo netko tko dakle nije ni imao, netko tko se bavi udomiteljstvom, pretpostavka je da ipak možda je to već drugo, treće, ili, a i kad je prvo, treba vrijeme. Ajdemo se mi svi zajedno sjetiti. Živimo, prošli smo koronu, prošli smo onaj dio kad nije bilo uopće tog kontakta i svi smo iz te korone izašli izbezumljeni, izašli smo željni, da idemo na godišnji odmor, da idemo po, ne znam, po koncertima, dakle znamo što smo to prošli. Sad zamislite [[Upadica: Hvala.]] što prolaze sva ta djeca.
Hvala lijepo. Sljedeća replika, kolegica Marijana Puljak, izvolite.
Poštovana kolegice, evo, govorimo jedna od novina dakle u ovim izmjenama zakona je svakako i pozdravljamo dakle taj očinski dopust, koliko je tema interesantna očevima govori podatak možda da nas ovdje sad ima, ne znam, 15, 16 žena u sabornici, a evo, uz predsjedavajućeg, 4 kolege. Prošle godine je 1870 očeva koristilo roditeljski dopust, ako je točan onaj podatak da je negdje 36 tisuća, je li, djece rođeno, to je negdje oko 5%. Znači samo 5% očeva uopće koristi roditeljski dopust, evo nadamo se da će krenuti koristiti ovaj očinski dopust i pričali smo ovdje, možda bi ga trebalo staviti da bude obavezan, da na neki način, je li, populariziramo, pričali smo ovdje o raznim modelima, ja sam našla, evo i podatak i pitala sam u replici, druge zemlje daju i financijske poticaje [[Upadica: Hvala.]] očevima da koriste tu vrstu dopusta.
Hvala, hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam apsolutno sigurna u jednu činjenicu, da bi on trebao biti obavezan. Dakle, ajmo biti svjesni uopće okolnosti u kojima živimo i zašto se uopće očevi na porodiljni dopust odlučuje vrlo teško ili bilo kako i neću vam ni reći da kad se tu netko odluči, da je onda to bio primjer koji je bio u dnevniku pokazan, mislim kao primjer, to, to su neke stvari koje treba biti. Kako je i to sam kad sam govorila u ime kluba rekla, zašto je nastao taj očinski? Ne zato što se netko sjetio i bio pametan nego je vidio da u razvoju djeteta ta figura oca dolazi prekasno. Da dolazi uopće da je dijete zakinuto za to. Prema tome, ako to već znamo da je tome tako, meni se čini da ne bih imala ništa protiv da je tu bilo da obavezno idu i očevi 2 tjedna na očinski dopust, pa onda ćemo tokom vremena vidjeti da li je to 2 ili 3 tjedna i to bi bila jedna mjera koja bi [[Upadica: Hvala.]] apsolutno bila prihvatljiva.
hvala. Kolegice Vučemilović, replika.
Hvala lijepa. Kolegice Puljak, donedavno su bili samo predsjedavajući i kolega Brčić, tako da, evo povećao se 100% broj naših kolega, a vidimo da pristižu, tema im je interesantna i to je u svakom slučaju pohvalno. Ono što vidimo iz ove rasprave, to je da smo u raspravi sad otišli i na posvojenje i na udomitelje, znači ulazimo u domenu i drugih ministarstava, ne samo Središnjeg ureda za demografiju, to sam govori koliko je ovo sve ustvari jedna vrlo kompleksna tematika. Ali, evo, ja ću se vratiti na početak vašeg izlaganja kolegice Mrak Taritaš vezano za onu dilemu da li očinski dopust treba biti obavezan ili po izboru odnosno pravo koje će se onda konzumirati ili ne uz sve ove probleme koje već sada imaju žene odnosno majke kada se vraćaju sa roditeljskog dopusta i u konzumaciji prava koja im zakonom pripadaju.
Hvala. Izvolite odgovorite.
Hvala lijepo, dakle nekako razmišljajući dalje na ovom tragu ja sam već tu i pokazala svoj stav. Ja inače ne volim te obaveze, te obaveze onda uvijek imate nekako potrebu da budete drugačiji, ali nekako mi čini da zaista treba tu poticati i dolazimo do onog suštinskog pitanja o kojem trebamo uvijek raspravljati to je razlika u plaćama između muškarca i žene za iste poslove i onda tu dolazi posredno do svega ostalog. Ja često znam govoriti jednu anegdotu iz vlastitog života kad sam upravljala jednim sustavom raspisali smo natječaj. I ja sam samo onako usput prošla i tamo su bili neki kandidati i bila je nekakva, jedna mlada, mlada žena koja je onako vrlo sramežljivo rekla da ima malo dijete. I ja sam kako znam nekad zaista biti malo agresivnija nego što bi trebalo, ja kažem šta imate malo dijete. Ona kaže da onako tiho. Ja velim to vam je prednost [[Upadica: Hvala.]] to vam nije mana. Prednost vam je da imate dijete i da ćete imati djecu.
Je, je i moramo se držati i vremena te sekunde brzo prođu. Kolegice Martina Vlašić Iljkić izvolite imate repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice govorili ste o posvojenju i svakako tu moram istači da su zapravo sudski postupci ti koji su dugotrajni i koji su zapravo veliki i ključni uteg zašto je posvojenje kao postupak zapravo dugotrajan i ne ide u interesu djeteta i zapravo se vrlo često tu štite interesi bioloških roditelja koji dobivaju beskonačne prilike za svoje, za svoje roditeljstvo. U tim postupcima svakako ono što će možda sad doći do promjene su ti obiteljski odjeli koji su uspostavljeni odnedavno, no to je nešto što će sudska praksa pokazati, a i ovaj povećani broj posvojenja je svakako ono što i rekli zapravo i povećan broj izdvajanja djece iz obitelji. Ono što bi ja htjela reći pa i ovdje je bilo govora da svi žele reći to nije u mom resoru, dok god mi ne maknemo takav fokus razmišljanja da to nije u mom resoru, pa i danas smo to čuli to nije u mom resoru [[Upadica: Hvala.]] mislim da nećemo se ni pomaknuti u rješavanju problema … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Odgovorite molim vas na repliku.
Hvala lijepo. Dakle, vi uvijek možete stvari rješavati formalno i onda reći nije moj resor sorry ne bih se ja s tim htjela ili htio baviti, a možete probati i sagledavati jednu širu sliku. Ja uvijek nekako mislim da treba sagledavati širu sliku da pokažemo što hoćemo bit. Dakle, vi uvijek gledate što ste danas i gledate što u budućnosti hoćete biti. Jedno vrijeme je zaista kompletna politika govorim o politici vezano uz djecu, bilo da je bilo … [[Govornica se ne razumije.]] da je neusporedivo bolje djeci biti u biološkoj obitelji pa bez obzira kakve uvjete imali nego u nečem drugdje. Te su se stvari promijenile, ali da bi se te stvari promijenile morala su biti dva velika pika da tako, da ne nazovem to nekako drugačije. Otac koji je svoju biološku djecu, četvero biološke djece bacio s balkona i roditelji koji su svoje biološko dijete ubili i onda se [[Upadica: Hvala.]] i onda se zapravo rezultat toga je bilo povećani broj djeca koja se izdvaja iz bioloških obitelji.
Zahvaljujem. Molim vas kolegice Katarina Nemet imate … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Kolegice Mrak Taritaš upravo je na naše mailove stigao prijedlog vašeg amandmana što se tiče ovog zakona. Iščitala sam ga i stvarno je amandman koji bi bilo dobro podržati kad govorimo o očevom dopustu i o roditeljima, očevima koji su posvojitelji. Imam u krugu prijatelja ljude koji su posvojili djecu i naravno u trenutku kada je dijete došlo u njihovo okruženje očevi su u pravilu uzimali neplaćeni dopust neko kratko vrijeme da bi bili s njima. Smatram da je ova mjera nešto što bi trebalo prihvatiti i nadam se da će predlagači usvojiti ovakvo nešto.
Hvala. Evo izvolite.
Hvala lijepo kolegice Nemet, da onako koristim onu frazu, nada umire zadnja. Dakle, bilo je tu od naših strane oporbe puno amandmana koji su se nama činili da su dobro strukturirani, činili su nam se da su ok, činilo mi se da, činilo se da se trebalo prihvatit. Čak je bilo nekih amandmana za koje smo rekli ok nećete ih prihvatiti sada ali ići ćete kroz izmjenu i dopunu zakona i to napraviti. Kod nas zapravo glavna, glavno razmišljanje u toj jednoj politici koja je vezana za djecu treba biti opredjeljenje. Da li ćemo poticati posvajanje, da li ćemo poticati posvajanje i starije tzv. neposvojive djece i da li ćemo onda imati tu mjeru koja će nam to omogućavat? Ako se odlučimo da imamo to onda je ovo jedan od načina, a ako to zadržimo na formi ili na ono nije moj resor i nek rješava neko drugi onda ćemo biti točno tu gdje je, ali nekakvo malo svjetlo je da je ipak nešto više djece posvojeno nego što je to bilo uobičajeno [[Upadica: Hvala.]] proteklih godina.
I kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Kolegice Mrak vi ste prebrzo nekako bili, brzi na okidaču kad ste uputili vaš prijedlog da se ovaj zakon uskladi s direktivom. Vidite da se to radi 5 do 12, 20 dana prije nego što ističe rok, ali hvala Bogu na EU jer da nema direktive i obveze da ovo prenesemo u naše zakonodavstvo pitanje je kada bismo i bismo li imali očinski dopust. Podržavam ovo što ste rekli, to predlažu i CESI-ce i još neke udruge koje se bave ovim na način da od ova dva mjeseca mogućeg korištenja očinskog dopusta jedan dio bude nepremostiv odnosno da jedan mjesec bude obvezan i to opravdavaju time da je potrebno osigurati očevima da se snažnije povežu sa svojom djecom. S druge strane kroz taj period shvaćaju i opterećenost majke u jednostranom ovom samom procesu gdje ona preuzima skrb o djetetu, a dovodi i do ovog uravnoteženja na tržištu rada i da bi trebalo delimitirati roditeljske [[Upadica: Hvala.]] naknade. Što to mislite o tom njihovom prijedlogu?
Hvala, izvolite.
Dakle, ja uvijek mislim da treba gledati cijeli paket i da je taj paket izuzetno važan i da ako želimo zaista napraviti iskorak da to tako trebamo napraviti. Ali ono, vratit ću se na vaš početak odnosno brzina na okidaču. Sjetite se kad smo mi bili tu u raspravi koji je bio vezan uz dakle menstrualne potrepštine i tad smo svi rekli smanjit ćete vi taj PDV i vrlo brzo se smanjio na 13%, ja sam sigurna da će se smanjiti i na 5% i da će to jednako tako brzo ići. Ja kad sam išla s ovim prijedlogom i kad sam dobila odgovor i na odboru sam bila ja sam rekla gledajte doći ćete vi na moje, jednostavno ćete doći jer je direktiva takva, ona je stupila, ima ograničenje i doći ćete prije ili kasnije, al bi bilo dobro da dođemo prije jel da pokažemo da je zemlja koja to vodi računa i žao mi je umjesto da budemo jedna od prvih koji to ima, bilo je mogućnosti da imamo, mi ćemo bit jedna od zadnjih, ali što je tu je.
Hvala lijepo. Slijedeća je kolegica Nada Murganić za pojedinačnu raspravu, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo pojedinačnu raspravu svi nekako usmjerimo na neko područje koje želimo posebno naglasiti. Danas imamo evo već jedan, već drugi zakon koji na neki način povećavaju određena materijalna i financijska prava pojedinoj kategoriji naših građana, ujutro smo bili na temi skrbi o starijim osobama, a sada o mladim obiteljima i djeci. Ja ću se prikloniti onima koji vrlo često u pozitivnom smislu kažu hvala Bogu da smo članica EU, pa evo i danas jedan oporbeni kolega, gle čuda ja ću ipak pohvaliti oporbenog kolegu koji je to naglasio, da svakako imamo direktive koje nas obvezuju, imamo direktive s kojima se na neki način možemo i uspoređivati, ali imamo i sredstva, različita sredstva iz različitih fondova kojima možemo i neke naše projekte na dobrobit građana lakše i provoditi. Europski stup socijalnih prava ima niz točaka vezano možda za ovu temu, ja bi istakla ovaj cilj usklađivanje poslovnog i privatnog života. To je ono kada, evo sad govorimo o rodiljnom i roditeljskom dopustu od 14, 12, 14 mjeseci ili 28 i 30 mjeseci, međutim to djetešce ili djeca rastu i odnosno roditelj koji je zaposlen, a cilj nam je da roditelji zaista budu zaposleni što je jako dobro zbog njih samih, ali i zbog materijalnih položaja njihovih obitelji nađu se u čudu kuda sa tim djetetom i onda je ono što su prethodna vlada, a sada i ova nastavila, a to je izgradnja ustanova za predškolski i školski odgoj, pa ću ja istaći da se približavamo lisabonskim ciljevima, da imamo već 70% djece koja su obuhvaćena predškolskim odgojem, pretežno vrtićima, da smo u prošlom sazivu imali što smo unaprijedili materijalni položaj vrtića što smo izgradili 300 novih, ukupno 500 vrtića, što smo iz Europskog socijalnog, a to je bila izgradnja isto iz europskog, iz europskih fondova odnosno iz državnog proračuna, što smo iz Europskog socijalnog fonda 300 milijuna usmjerili na dvosmjenski rad u vrtićima i na nove programe, time dali novu kvalitetu u odgoju djece, ali i zaposlili do 4 tisuće teta u vrtiću kako ih kolokvijalno zovemo. Zakon o odgoju i predškolskom odgoju omogućava da se dio škola koje imaju prostora prenamijene jednim dijelom u vrtiće i to su jedinice lokalne i područne samouprave koje su bile tome sklone i vične upravo i učinile. Ono što je najnovije to je iz Nacionalni program obnove i oporavka 1,2 milijarde, natječaj je obnovljen za isto značajan broj vrtića i mislim da je ovaj dio smještaj odgoja i obrazovanja djeteta nakon rodiljnog i roditeljskog dopusta roditelja zaista već dobro pokriven i naznake idu u tome pravu, pravcu. Naravno kada govorimo o demografskim mjerama to je širok područje, to obuhvaća zaista puno rada i aktivnosti svih resora u državi, od porezne do stambene politike, a ne možemo reći da i nismo i u tome imali ovoga novih promjena. Što se tiče porezne, smanjenje PDV-a, vi znate da je išlo na niz proizvoda, međutim vrlo često to ostane bez efekta. Stambeni krediti za mlade obitelji također su bili usmjereni u tom pravcu, svakako da treba i pojačavati neke odredbe Zakona o radu i štošta. Međutim, jasno da je najjača demografska politika radna mjesta, dobro plaćena radna mjesta, ekonomski standard svih roditelja i oni koji to žele biti i koji jesu, ali treba isto tako biti potpuno realan da nije to jedini razlog zašto se ljudi odlučuju da imaju djece, onda bi bogate europske države imale jako puno djece, veliki prirodni priraštaj i visoki natalitet, a to baš nije tako. U tome ima još nešto, treba imati i vjerojatno i smisao i cilj života i opredjeljenje o odgoju i o djece. Ja još uvijek vjerujem da mi jesmo ta država koja će se tome posvetiti, a isto tako i da smo mi kao ljudi taj potencijal.
Hvala lijepo. Izazvali ste svojom raspravom neke replike. Kolegice Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice Murganić, ma imat ću jednu vrlo jednostavnu repliku, dakle tamo 2019.g. kad sam išla sa prijedlogom izmjena i dopuna zakona da direktiva koja je tad bila usvojena, za koju smo znali da nam slijedi odnosno znali smo da ćemo morati u svoje zakonodavstvo ju prihvatiti, da ćemo imati rok, tad sam išla sa prijedlogom izmjene i dopune zakona, bila je u proceduri i tad je i državna tajnica i onda i sad bila ista, probala objasniti da zašto to ne može i kako ne može, ja bih od vas htjela čuti zašto, zašto niste 2019. išli s tom izmjenom i dopunom zakona prihvatili tu direktivu, imali ju u izmjeni i dopuni zakona i imali 3 godine nešto što, što i apsolutno i danas svi odobravamo i mislimo da je dobro. Dakle, da je taj dopust na koji idu očevi [[Upadica: Hvala.]] nešto dobro za odgoj djece. Hvala.
Evo izvolite.
Poštovana kolegice vi to ističete da ste vi to predložili prije 3 godine. Naravno da bi bilo odlično da smo mogli na državni proračun imati takav da smo mogli sve ove mjere, sve direktive u isto vrijeme među prvima u Europi usvojiti međutim šta bi se u narodu reklo, to košta, to je opterećenje za državni proračun, a kada smo preuzeli 2016. odnosno 2017. vlast mi jednostavno nismo znali koju bi mjeru prije kao prioritet stavili u proračun, a ja sam već niz njih nabrojala. A ja bi mogla vas pitati, a zašto vi unazad 9 godina niste povećali roditeljne i roditeljske naknade pa bi preostalo možda i novaca i stvorila bi se bolja osnova za povećanje svih drugih naknada. Ali sada jesmo i idemo u pravcu ne samo po toj direktivi, ne samo po toj naknadi nego po mnogim drugima, a evo danas je baš takav dan koji to potvrđuje sa ova dva zakona.
Hvala. Kolegica Marina Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice dakle oba zakona, obje točke o kojima danas raspravljamo su dobro prihvaćene i pozdravljene kao pohvalne. Dakle, iako malo dobrodošao dodatak na mirovinu i povećanje mirovine sad raspravljamo i o roditeljskim i o rodiljnim naknadama koje su u velikoj mjeri i demografsko pitanje, a najavili ste zapravo da se evo očekuje na jesen sveobuhvatnija izmjena jednog ajmo reći seta, seta zakona koji se tiče ovog pitanja. No, kad govorimo o obiteljskim politikama još u predizbornom programu HDZ-a pod nazivom Sigurna Hrvatska obećali ste udvostručenje iznosa dječjih doplataka, pa evo moje pitanje vama je da li možemo očekivati da će se sve te sveobuhvatne izmjene koje će doći na jesen zapravo uključivati i to udvostručenje dječjeg doplatka kao još dodatnu demografsku mjeru ili možda čak da li možemo očekivati možda jedinstveni dječji doplatak za svu djecu, dakle nevažno o primanju [[Upadica: Hvala.]] njegovog roditelja, dakle svako dijete je jednako važno.
Hvala, hvala. Izvolite odgovor.
Evo ja ću reći da je Zakon o dječjem doplatku drugi zakon i kada se donosi ovaj najavljeni od strane državne tajnice cjelovit zakon, Zakon o rodiljnim i roditeljskim naknadama on neće obuhvaćati dječji doplatak, međutim razumjela sam šta ste vi htjeli reći. Da je i to sigurno jedan, jedna mjera, jedan financijski dodatak obiteljima odnosno nešto što je usmjereno na djecu. I sve što je usmjereno na poboljšavanje standarda djece i obitelji sa djecom ja podržavam. Mi smo imali jednu izmjenu. Izmjena je išla više u smjeru da povećamo obuhvat osoba roditelja koji mogu na ime svoga djeteta koristiti dječji doplatak međutim taj imovinski cenzus, dohodovni cenzus je bio zaista vrlo nizak i taj efekat povećanja broja korisnika nismo povećali. Međutim, sigurno u niz ovih izmjena zakona [[Upadica: Zahvaljujem.]] i nizu svih mjera i to može biti u izgledno vrijeme rast za raspravu.
Hvala vam. Kolega Okroša imate repliku, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice Murganić ovim izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama uvodimo niz noviteta. Jedan od njih je i uvođenje plaćenog očinskog dopusta u trajanju od 10 dana za zaposlene i samozaposlene roditelje za jedno dijete odnosno 15 radnih dana u slučaju rođenja blizanaca, trojki ili istovremenog rođenja više djece. Ono što je jako zanimljivo reći i istaknuti da ovaj drugi dio koji će vjerujem biti ljudima najzanimljiviji, a to je najviši maksimalni iznos naknade plaća koji se isplaćuje za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust sa sadašnjih 5.654 kune ide na maksimalni iznos od 7.500 kuna što je povećanje od 33%. Treba istaknuti da je to već drugo povećanje iste naknade u evo nešto više od 2 godine što je svakako pohvalno i vjerujem da ćemo i dalje nastaviti raditi u ovom smjeru.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, mi smo obećali delimitiranje ovaj roditeljskih naknada, mislim da smo na pravom putu. Mislim da već ovo treće, to je treće povećanje od 2017. godine značajno je, to je gotovo 300% povećano je potvrda da u tom pravcu radimo i idemo ovaj u tom, u tom smjeru. Veliki dio naših roditelja je obuhvaćen sada pogotovo s ovih 7.500 na neki način možemo reći da su njihove roditeljne naknade limitirane što mi je drago da ipak idemo postupno prema onima koji ipak imaju niže plaće, niže prihode, a oni koji imaju veće plaće vjerojatno će lakše i premostiti taj period od, od nižih primanja od 6 mjeseci, ali to svakako nije cilj. Cilj nam je da obuhvatimo sve jer to ima jedan i psihološki ne samo materijalni efekat. Podržavamo roditeljstvo, podržavamo [[Upadica: Hvala, hvala.]] ostanak majki i očeva sa djetetom.
Evo kolegica Marijana Puljak, replika.
Evo poštovana kolegice često ovdje ovaj u saboru vidimo zakone koji i složimo se oko nekih tema i oporba i pozicija, opozicija i opozicija, ali i predlože se neki zakoni sa strane opozicije ali ih pozicija ne prihvaća evo samo zato što su opozicijski pa čini mi se da je ovo isto jedan slučaj evo kako je kolegica rekla prije 3 godine kad je predlagala nije se prihvatilo evo danas dolazi, ali da ne komentiram dalje to. Ono zanima me vaša ideja ono kako sam rekla danas samo 5% ili manje od 5% roditelja, očeva koristi onaj roditeljski dopust uopće, sada evo uvodimo ovu novinu, pozdravljamo, dobrodošla novina, dakle taj očinski ovaj dopust je li dobra ideja da bude obavezan ili na koji način zapravo živimo u društvu gdje je na neki način sramota ako otac ode na porodiljni je li na roditeljski dopust. Na koji način zapravo motivirat očeve da ga zaista [[Upadica: Hvala.]] koriste, evo.
Hvala. Izvolite.
Pa neću ja bježati, hvala, oprostite [[Upadica: Samo izvolite.]] neću ja bježati od činjenice da, da je to mali postotak, da smo mi tradicionalno društvo i da je nekako uvriježeno da je majka više sa djetetom, možda tu ima neke i biološke i prirodne ovoga pogotovo u prvim danima ovaj porive, ovo se sad malo šalim, međutim ima još jedan razlog, sigurno je da, govorili smo o tome da je razlika i u plaćama, pa vjerojatno su plaće očeva znatno, znatno veće, pa je i to jedan od razloga zašto se nisu uputili na roditeljski dopust, ali kako te naše naknade rastu, ali i stasa jedna nova generacija vrlo spretnih mladih muškaraca koji su spremni i znaju i trebaju na koncu se upustiti u podizanje djece i mislim da, da idemo ipak u tom pravcu da će biti toga sve više.
Hvala. Kolega, kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Murganić, danas čujemo različite prijedloge, a i kritike što je to HDZ trebao napraviti i što nije napravio. Ja bi tu podsjetila da je upravo 2008. za vrijeme HDZ-ove vlade uveden ovaj zakon odnosno rodiljne naknade u visini plaća i svako povećanje da je upravo učinila HDZ-ova vlada, pa vas molim da vi onako kratkom kronologijom nam kažete u kojem vremenu i kad, kakvo je povećanje bilo po pitanju rodiljnih naknada.
Pa evo vi ste već načeli kao prve naknade, pa ja moram i danas napomenuti spominjane su od strane kolegica i status roditelja njegovatelja i naknada za njegovatelja i ovaj roditeljske naknade sve su bile donesene i uvedene kao prvo pravo za vrijeme HDZ-ovih vlada, što je i po meni logično, mi se opredjeljujemo za tradicionalno njegovanje obitelji, obiteljskih vrijednosti i mislim da to nekako se u potpunosti uklapa u našu općenito politiku i naše obiteljske politike i mislim da možemo biti zadovoljni. Meni je drago da se ipak oporba, jer ovo su ipak mjere odnosno iznosi koji se ne mogu obezvrijediti, i s time slažu. Ja mogu razumjeti da nas kritiziraju, neki puta te kritike mogu biti prihvaćene, ali mislim da možemo biti zadovoljni sa svime što smo sada, do sada učinili.
Hvala. Kolegica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Murganić, drago mi je da ste u vašoj raspravi naglasili kako demografija jest svakako pitanje države, ali ste naglasili da je i pitanje pojedinca. Ono što ovdje treba posebno podcrtati jest da je naknada, roditeljska naknada za drugih 6 mjeseci u mandatu vlade premijera Plenkovića narasla za 4 tisuće i 900 kuna, dakle sa 2.600 na 7.500 kuna, a ja vas molim kao osobu koja je itekako uključena u resor demografije i koja to jako dobro prati da nam nastojite sveobuhvatno prikazati u stvari sve ili što više demografskih mjera koje je implementirala ova vlada iz što više resora recimo počevši sa 6 mjeseci dodanoga staža za majke i posvojiteljice prilikom ostvarivanja mirovine kako bi imale 2% veću mirovinu po djetetu.
Hvala. Izvolite.
Pa evo ono što cijelo vrijeme naglašavamo, bilo je i u raspravama isticano da nam je za kvalitetno cjelokupno funkcioniranje društva i države potrebna međuresorna suradnja ne samo na deklaratornoj razini nego stvarno učinkovita kroz stalni rad praćenje propisa sve sa jednim ciljem povećanje životnog standarda naših obitelji naših građana i u tom smislu smo i krenuli sa demografskim mjerama, na neki način svaki resor je mogao u tom startu učiniti nešto što bi imalo kao prizvuk, kao prefiks demografski i mislim da je tu već spomenuta porezna politika gdje smo imali oslobađanje odbitka od osobnog dohotka koji se povećavao za svako rođeno dijete, pa ovoga oslobađanje od PDV-a za neke potrepštine koje su vezane za djecu, stambeni krediti. Vi ste spomenuli u poreznoj reformi brojne ove mjere koje su vezane za dohotke. Meni je jako značajno vrtići, sve što smo u vrtiće uložili i vezano za njih.
Hvala. I kolega Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo kolegica Majda mi je ukrala na neki način misao kada je potencirala i vašu misao na kraju vašeg pojedinačnog govora da neke bogate zemlje nemaju dobru demografsku sliku znači nije uvijek rađanje djece potaknuto samo materijalnim motivima već prvenstveno vrijedno nosnim sustavom. Ja bih također ovdje ako je u vašoj mogućnosti samo tumačenje terminologije jer vidio sam upotrebljavaju se termini u istom kontekstu i rodiljni dopusti i porodiljni i roditeljski dopust, međutim pretpostavljam da se rodiljni dopust prvenstveno odnosi na majke, žene, a i danas smo konstatirali da jedino žene još rađaju, tako da roditeljski dopust se odnosi uglavnom i na očeve, ali i za onih primjerice 6 mjeseci kada se oni uključuju ka roditelji, pa ne znam jel tu došlo možda do miješanja terminologije [[Upadica: Hvala, hvala, vrijeme istječe, objasnit će kolegica]]
Dobro, dobro, hvala lijepa. Dobro ste vi to naciljali, da ima obavezni rodiljni dopust koji se zaista veže samo za majke, međutim i dio tog rodiljnog dopusta uz suglasnost majke može preuzeti i otac i to je, ako je to poslije onih 90 dana obaveznog rodiljnog roditeljski se odnosi na obadva roditelja, međutim ja kad vas vidim kolega onda se ja sjetim kako su ustvari jedinice lokalne i područne samouprave brojne, kroz svoje brojne mjere dale zaista puno doprinosa u jačanju demografskih mjera u svojim sredinama, neke su to bile čak iznosi enormni i zaista u nekim sredinama su i kvaliteta općenito života takova da mogu se pohvaliti i sa ajmo reći i sa malim baby boom, boomom, ha ha baby boom se dogodio što želim ustvari da dogodi u cijeloj Hrvatskoj.
Hvala lijepo i ja to želim. Kolegica Perić, još samo malo, kolegica Perić [[Upadica: O ja sam mislila da je to njena rasprava.]] tamo nije spomenula kolegica repliku. Žestoku repliku, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa evo sami ste rekli da je i prethodni zakon, a i ovaj itekako doprinosi poboljšanju kvalitete života svih naših građana. Ono što je interesantno i sigurno ćete vi bolje još znati da broj vrtića koje smo izgradili, a u odnosnu recimo na europski standard a i svjetski, poznato je npr. da društvenih vrtića tipa kao što mi imamo npr. nema u Australiji, nema u Americi itd. Dakle, to je itekako značajno za, zapravo demografska mjera kojom je poboljšava i pokušava pomoći porodicama odnosno zaposlenim majkama i roditeljima.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo upravo vrtići rekla sam da se približavamo sa obuhvatom smještaja djece Lisabonskim ciljevima. Već sad imamo 70%, kada sam ja došla u ministarstvo bilo je to ispod 60% i mislim da je to itekako značajno za odgoj i obrazovanje djece za jednake šanse već u startu od najranijih dana. Ono što bi htjela možda reći upravo u kombinaciji sa intervencijama jedinica lokalne i područne samouprave koji su osnivači vrtića, koji sufinanciraju u znatnom iznosu nama vrtići nisu u ekonomskoj cijeni gotovo nigdje, u znatnom iznosu sufinanciraju smještaj djeteta u vrtiću, a čak i sa državne razine imamo programe, državna tajnica je to nastavila i već proširila da se i kroz državni proračun pomaže u sufinanciranju smještaja djece u vrtićima. Dakle, ne samo da imamo [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] vrtiće nego i pomažemo u njihovom financiranju.
Hvala vam, hvala vam. Evo sad će kolegica Grozdana Perić pojedinačno raspravljati. Izvolite.
Hvala lijepo. Iako je već puno toga rečeno, a vidim da je interes od strane naših kolega i kolegica sa lijeve strane opao, međutim mi moramo istaknuti upravo ono što je kvalitetno i što se događa i ovim promjenama zakona. Naime, cilj je ovog zakona da se zaista uključi roditelje odnosno očeve na sudjelovanje u ranom odgoju djece i ono što je značajno da se ovim zakonom tom, uvođenjem novog prava u trajanju od 10 radnih dana za zaposlene i samozaposlene za jedno dijete odnosno 15 za dana u slučaju rođenja blizanaca, trojki ili istovremenog rađanja više djece. Dakle, u okviru tog prava ostvaruje se 100% naknada plaće i to je ono što je sigurno dobro i kvalitetno. Isto tako više puta je spomenuto, a trebamo još jedanput to reći da se povećava i najviši maksimalni iznos plaće, naknade plaće sa 5.654,20 na 7.500 kuna i to je kao što je rečeno već treći put da se taj iznos naknada plaće povećava. Iako neko kaže nije smisao samo to međutim to je itekako značajno da upravo majka koja u onih 6 mjeseci ostalih je ostaje doma ili, ili otac bitno je kolika će ta naknada biti i kako će moći i na koji način priuštiti određena, određena sredstva sa odnosno moći živjeti i servisirati svoje usluge. Isto tako ono što je važno za reći da je u državnom proračunu u ovom periodu za 2022. osigurano preko 90 milijuna kuna, a da će se naredne godine osigurati preko 272 milijuna kuna upravo temeljem ovih izmjena i dopuna Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Ja bi još isto istaknula vezano za demografske mjere, često se debatira o tome što sve je potrebno napraviti da bi se, da bi se podigao natalitet međutim čini mi se da svi demografski stručnjaci nemaju neku, neki recept i sve ovo što se kroz razne mjere bilo lokalne samouprave bilo državnog proračuna da se zaista ne sagledava koliki je to obuhvat i koliko je, koliko su te mjere itekako značajne. Iz iskustva iz lokalne samouprave upravo je ovo što je kolegica Murganić rekla značajno su se povećavale upravo te potpore za prvo, drugo, treće odnosno svako slijedeće dijete. Osim toga to su i ove potpore značajne za subvencioniranje cijena vrtića, a da ne kažem još i učenje stranog jezika itd. i u predškolstvu, a i u ovaj i u školskoj dobi. Dakle, jako je važno da se u tim, tom periodu osigura kvalitetno zbrinjavanje djece, jako je važno da ima što više jasličnih grupa. Dakle, nakon godine dana je itekako ili od 6 mjeseci pa na dalje jako je značajno upravo da roditelji imaju mogućnost zbrinuti svoje dijete u određenim institucijama i na taj način biti sigurni da će dijete biti paženo i da će imati sigurnu skrb. Zbog toga mislim da je sve ovo što i ove mjere i kroz ovaj zakon i sve ono što smo radili do sada kroz smanjivanje PDV-a, dakle porezne mjere, povećavanje dohotka, itd. je itekako značajno u demografskom smislu i da to treba itekako priznati, da je u ovom periodu od 2016. naovamo jako puno mjera napravljeno i poduzeto.
Hvala lijepo. Evo, i vi ste isprovocirali dosta replika. Kolegica Nada Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice, vi ste rekli da li su stavili u svojoj raspravi jedan upit da li demografski, da, demografi dali kao stručnjaci jedan presjek koje su to mjere koje bi mogle znatno poboljšati našu demografsku sliku i svi smo mi to ovdje verbalizirali, čak i ovdje gdje nije to strogo tema, ali se jako povezuje i ja puno puta dok sam radila u tom ministarstvu sam se pitala što to možemo mi sve napraviti da bude taj značajan preokret. Da, činjenica da bogate zemlje, dakle nisu, plaćeni su naknade, nisu ovoga, jedini razlog, da li su vrtići, treba ih, svakako ih treba, da li će to ovoga, ići u poboljšanje nataliteta, očito neće, da li su to još neke usluge, servisi za prehranu cijele obitelji, servisi čuvanja starijih članova, servisi gdje bi se djeca čuvala dok roditelji imaju svoje slobodne aktivnosti, podizanje djece je zaista zahtjevno ili možda imigracijska [[Upadica: Hvala.]] politika.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Teško da mogu to bolje odgovoriti od vas. Dapače, mislim da se, da ste puno dublje u toj materiji, puno više o tome znate, ali kažem, kroz sve ove mjere koje se sa razine lokalne samouprave koje se natječu na način da stimuliraju rođenje djeteta, mnoge lokalne samouprave razvijaju pojedine industrijske zone pa u okviru tih industrijskih zona su nastali dječji vrtići, jaslične skupine i predškolske skupine, dakle sve je to ono što je itekako važno da bi se demografska slika i uopće da bi se natalitet podigao jer bez toga zaista nema, nema napretka, nema opstanka nijedne nacije.
Hvala lijepo. Kolegica Maja Grba-Bujević, imate ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice, ne mogu ne komentirati i primijetiti da ovaj Zakon koji je strašno važan i za demografiju i za sve ovo ostalo, onaj dio sabornice ne zanima, ali nešto druga sam vas htjela pitati. Dakle u ovo doba krize, naravno, za provedbu ovog Zakona trebalo je osigurati i sredstva. Kolika su sredstva osigurana, kolika je ova sredstava osigurala da bi se zakon proveo i da bi na taj način poboljšali kvalitetu života, što mladih majki, a što očeva, omogućili zapravo da mogu biti sa svojom obitelji doma.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo ja sam napomenula da je u 2022. osigurano 90, preko 90 milijuna kuna, a u narednoj godini 2023. 273 milijuna kuna, dakle sve su to nova sredstva koja je potrebno iznaći kako bi se sva ova prava mogla i servisirati i kako bi se zaista ostvarile na odgovarajući način.
Hvala. Kolega Okroša, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, evo, moram reći da i sa terena već i prilikom najava ovih prijedloga izmjena i dopuna ovog Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, već su jako pozitivne informacije od mladih ljudi, od mladih roditelja i onih koji to tek planiraju postati, zato smo i mi ovdje da doprinesemo tome da ono što o čemu raspravljamo i one zakone koje donosimo, da dođu do krajnjih korisnika, a naravno da onda i trebamo znati i osluškivati njihovo bilo pa sam vas htio pitati konkretno i u kraju iz kojeg vi dolazite, vjerujem da je već bilo pozitivnih reakcija, kao i za ovaj zakon, prijedlog zakona koji smo imali prije ove rasprave, dakle evo smatram da danas donosimo, odnosno raspravljamo o izuzetno bitnim izmjenama i dopunama zakona i stoga smatram da bi definitivno ovo trebalo biti medijski odlično popraćeno.
Hvala lijepo. Izvolite.
Hvala. Da, reakcije su vrlo pozitivne. Dapače jer i ja sam baka pa imam eto malih koji trebaju njegu i brigu, a osim toga i njihovi roditelji koji trebaju osigurati osnovne životne uvjete i sigurno je svaka kuna koja se na ovaj način može ostvariti u ovaj, preko ovih prava rodiljnog ili roditeljskog potpore itekako važna jer svi ste vi mladi zapravo u naponu snage kada i formirate obitelji, ali isto tako morate osigurati pristojan i normalan život za svoju djecu. Dakle svako, svaka to povećanje itekako poboljšica za svaki budžet.
Hvala. Kolegice Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Perić. Govorili ste o brojnim demografskim mjerama pa samo ste rekli da su bile i neke koje se odnose na porezna rasterećenja pa ja bih samo podsjetila da je u 2020. umanjena godišnja obveza poreza na dohodak i to 100% za mlade do 25 godina, odnosno 50% za one od 26 do 30 godina po osnovu porezne osnovice od 360 tisuća kuna. Smanjena je stopa poreza na dohodak, povećan je osnovni odbitak i slično, međutim, smanjen je i PDV na brojne artikle pa bi vas molila da nas podsjetite još jedanput na koje to artikle kao isto jedna od demografskih mjera su donesene za vrijeme ove Vlade?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Nekoliko puta se interveniralo na PDV. Prvi put je to bilo na dječje sjedalice pa je to bilo na 5% Nakon toga od 1. travnja 2022. imamo smanjivanje PDV-a na dječju hranu u visini od 5%, a isto tako pelene gdje su snižene sa 25 na 13%. Dakle, sve ono što je najbitnije za bebe u tom periodu zaista se itekako vodilo računa da se PDV snizi ne bili na taj način mogli zapravo smanjiti troškove mladim obiteljima.
Hvala. Slijedeća replika kolega Deur.
Evo hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice pitanje demografije je pitanje svih pitanja … [[Govornik se ne razumije.]] okolnostima života, mladih ljudi, ljudi već sa djecom i u svim ovim kriznim situacijama u kojim se nalazimo evo vlada u zadnjih 20-ak godina prvi put u već nekoliko navrata ova vlada pokušava napraviti pravi iskorak sa svim ovim pomoćima, ne samo pomoćima na životni standard za mlade ljude da jedan doprinos koji se pokušava usmjeriti u bolji život za istinsku demografiju, za, za djecu, za stvaranje novog života. Evo pa molim vas da malo o tom novom životu koji je potreban Hrvatskoj i ovo što vlada i ovaj ured zajedno rade. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo, da kada bi radili presjek onda bi radili upravo kroz puno zakona koje smo se dosada dotakli od 2016. na ovamo. Evo spomenuli smo poreznu politiku, oslobađanje mladih od poreza u određenim visinama 50 ili 100%, stimuliranje kroz evo povećanje ovih naknada rodiljnih, roditeljskih. Zaista u svim tim segmentima, a da ne kažemo koliko je kroz i socijalni fond, kroz europska sredstva, ali i kroz državni proračun koliko je dječjih vrtića izgrađeno što je zapravo preduvjet da bi se roditelji mogli sigurno vratiti u svijet rada. Dakle, ogromne, ogromni pomaci su napravljeni.
Hvala. I posljednja replika kolegica Majda Burić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, ja želim istaknuti kako je dostupnog, dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja svakako isto tako jedna od važnih demografskih mjera. Tako je do 2017. ova vlada ustvari sagradila i rekonstruirala, dogradila 500 vrtića diljem RH. Od tih 500 skoro 100 upravo u mojoj Primorsko-goranskoj županiji i Istarskoj, a do prije 10 dana do 2.7. bio je otvoren novi natječaj za koji su sredstva osigurana unutar NPO-a vezano uz gradnju novih vrtićkih kapaciteta diljem cijele Hrvatske s namjerom da se stvori još 22.500 novih kapaciteta. Osim toga spomenuli ste i produljeni rad dječjih vrtića kao također jednu od demografskih mjera koju provodi [[Upadica: Hvala.]] ova vlada pa vas molim da to komentirate.
Hvala. Izvolite.
Hvala. Dakle, potreba za vrtićima je ogromna. Ono što mogu i što ste spomenuli jako puno objekata je napravljeno. Još uvijek u pojedinim sredinama nedostaje. Recimo moj grad je uz vrtiće koje imaju dva odnosno tri vrtića gradska angažirao i dodatno i privatne vrtiće na način da bi se zbrinulo što više djece pa je onda preko 90% djece obuhvaćeno ovaj predškolskim odgojem što je jako značajno da bi na taj način zaista mogli i uz to ponovno nedostaje kapaciteta ali sad je to pitanje omjera mogućnosti financiranja zapravo zaposlenika i samih potreba [[Upadica: Hvala.]] za vrtićima.
Hvala gospođo Perić. Sada će govoriti kolegica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, pa danas kad govorimo o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama treba reći da je pokretanje demografskih trendova jedno od najvažnijih pitanja oko kojeg treba graditi društveni konsenzus jer u okolnostima demografskog starenja cijele Europe i pada nataliteta što povećava pritisak na održivost mirovinskog i zdravstvenog sustava demografske opstojnosti i vitalnost Hrvatske goruća su pitanja o kojima ovisi budućnost našeg naroda i novih generacija. U posljednjih 10-ak godina najjasnije se upozorava na populacijske probleme u prvom redu na slab natalitet, na rast broja staračkih domaćinstava, ali i neravnomjeran prostorni razmještaj stanovništva. Mnoge mjere su usmjerene povećanju nataliteta međutim radi se o izazovu koji će konačni uspjeh donijeti tek nakon duljeg razdoblja. Treba poticati sve izravne i neizravne mjere populacijske politike. Budući je to izazov pred čitavom Europom treba dodati i usklađivanje nacionalnih mjera sa populacijskom politikom sličnih europskih politika. U proteklih 5 godina udvostručila se roditeljska naknada koja se odnosi na drugih 6 mjeseci nakon poroda te je podignuta sa 2.660 kuna na 5.654, a sada povećavamo na 7.500 kuna i 13 lipa što je 225,5% proračunske osnovice. Istodobno uvodi se i novo pravo, očinski dopust od 10 radnih dana za zaposlene i samozaposlene očeve za jedno dijete odnosno 15 radnih dana u slučaju rođenja blizanaca, trojki ili istovremenog rođenja više djece, međutim potrebno je i puno više. Za preokretanje demografskih trendova uvedene su i brojne mjere od onih za mlade, promicanja zapošljavanja na neodređeno, podizanja plaća, jačanje kreditne sposobnosti, oslobađanja od poreza ili njegovo smanjenje, te rješavanje stambenog pitanja, ukinuto je i stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa i zamijenili smo ga pripravništvom, podigli smo iznos za mjeru samozapošljavanja za mlade sa poslovnom idejom, pomogli smo na više desetaka tisuća mladih obitelji koji su riješili stambeno pitanje kroz POS-ov program ili subvencioniranim stambenim kreditima. U tim obiteljima je rođeno ili usvojeno više tisuća djece. Ulaganjima u vrtiće poboljšani su materijalni uvjeti i to u 5.g. u preko 500 vrtića, međutim svoj doprinos trebaju dati i poslodavci, a i jedinice lokalne i regionalne samouprave. Poslodavci mogu osigurati kvalitetnija radna mjesta, veća primanja radnika, kao i bolje uvjete prilagođene roditeljima. Jedinice pak lokalne regionalne područne samouprave oni također mogu izdvajati. Imamo primjere općina i gradova koji daju besplatne vrtiće, imaju oni koji sufinanciraju i prijevoz i knjige, čak i potrepštine, školske potrepštine i slično, a imamo i one koji u ovoj krizi odlučuju ukinuti mjeru roditelj odgojitelj. Izdvojene mjere Vlada RH od 2016.g. do danas su također i 6 mjeseci dodatnog staža za majke po djetetu čime su im mirovine povećane za 2% za svako dijete. Imamo mjere aktivne politike zapošljavanja, ali i porezne olakšice na dohodak za mlade do 25.g. odnosno do 30.g. o kojima smo maloprije govorili, o kojima sam govorila u replici, imamo snižene stope PDV-a za dječje pelene, dječju hranu, auto sjedalice, daljnja ulaganja u stambena zbrinjavanja, kao i ulaganja u izgradnju i rad dječjih vrtića. Vlada se odlučila i za podršku općinama za održavanje i razvoj predškolske djelatnosti, povećan je dohodovni limit za doplatak za djecu, povećane su kao što smo čuli i roditeljske naknade, imamo i pilot projekt besplatni prijevoz djece, te potpore mladim poljoprivrednicima. Dosadašnja ulaganja vlade u predškolski odgoj doprinjela je tome da od 2017. do danas imamo ulaganja u 498 vrtića vrijednih 2 milijarde kuna, od toga imamo preko 200 novih vrtića. Milijardu i 200 tisuća, milijardu i 200 milijuna kuna je išlo u infrastrukturu dok je 300 milijuna kuna išlo za unaprjeđenje usluga.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Kolega Luka Brčić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo na kraju ove rasprave zasigurno jer svi smo se složili djeca u prvom planu i u središtu njihovo dobro i njihova dobrobit. Ja bih spomenuo u kontekstu i ovih rasprava i naše domove za nezbrinutu djecu i ljude koji rade s njima koji evo maksimalno se daju, imam iskustva dok sam radio u Splitsko-dalmatinskoj županiji u određenim domovima da koliko je moguće zamjenjuju roditelje i evo sad me zanima, vjerojatno niste u mogućnosti dati odgovor, ali tu je državna tajnica, kako su ova novčana sredstva naknade upućena prvenstveno zbog djece, znamo da hrvatska država itekako ulaže u ove ustanove u dobrobit djece, zanima me ova razlika koju dobivaju roditelji, a standarde imaju djeca koja dobijaju, koji su u domovima tzv. glavarine, da li razlika ide i ovoj djeci na konto samih ustanova, hvala.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Brčić, pa najvjerojatnije odgovor će vezano za ovo sufinanciranje dati državna tajnica možda u svom završnom izlaganju, međutim sve pohvale Domu Maestral, jako dobro sam upoznata sa radom u tom domu. Naime, grad Vodice i ja kao gradonačelnica svojevremeno smo se odlučili i financirali jedno dijete iz tog doma i sve pohvale svima onima koji pomažu i na takav način taj dom i olakšavaju život djeci u domu.
Hvala. Kolegica Maja Grba Bujević.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice, pomoć pri preokretanju demografskih mjera svakako je i ulaganje u obrazovanje i edukaciju naše djece. S obzirom da imamo NPOO kolika su sredstva predviđena u NPOO-u, za šta su točno predviđena i šta mi zapravo od toga očekujemo?
Hvala lijepa kolegice Grba Bujević. Pa ulaganje u sustav odgoja i obrazovanja do 2026. kroz NPOO je planirano 4 milijarde i 467 milijuna, od toga ide dio za izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje predškolskih ustanova, također i onih osnovno, osnovnih škola i opremanje srednjih škola. Kroz ova ulaganja osigurat će se dodatnih 22 tisuće i 500 mjesta samo u predškolskim ustanovama, što je i iznimno bitno i sigurno je pomoć ovoj našoj kako mi kažemo pokretanju i preokretanju demografskih trendova.
Hvala. Kolega Deur replika.
Poštovana zastupnice evo sigurno da su očevi dosad imali veliku ulogu u odgoju djece u obitelji, ali s ovim zakonom dobivamo jednu novu ili jedan novi i situaciju pozitivnu na standard, na cijelu obitelj i kakvo je vaše iskustvo, što mislite u kom smjeru će to kod nas u tom procesu ići i da li će se uistinu naši očevi odlučiti za taj dopust i da li mislite da će to biti jedna dobra mjera koja je pred nama?
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Deur, uvjerena sam ne samo ovih 10 odnosno 15 dana nego da će se većina očeva odlučiti za korištenje tog dopusta. Naime, znamo da dva mjeseca manje može roditelj ako to se odluči radit samo jedan, najčešće to radi majka, prema tome jel u odnosu na korištenje prava za rođene npr. blizance, treće ili svako slijedeće dijete uvodi se promjena da se propisuje pravo kada koristi samo jedan roditelj, da to bude u trajanju od 28 mjeseci, a kada to rade oba roditelja, onda imaju pravo na 30 mjeseci i uvjerena sam da će se očevi odlučiti na tako nešto jer 2 mjeseca nije tako malo da bi bili više jedno od roditelja uz svoje dijete, a ne dali ih u jedno od naših ustanova.
Hvala. Kolegice Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Juričev-Martinčev. Vi ste u svojoj raspravi baš lijepo sistematski pobrojali set različitih mjera koje su donijete na razini prošle i ove Vlade, unazad 6 godina. Mogu reći da su pokrile gotovo sve resore, odnosno bolje rečeno nekako sve sastavnice naših života naših građana i naravno da svi nestrpljivo očekujemo rezultate, oni sigurno neće biti onakovi kako svi priželjkuje. Prostora za još nove mjere i nova poboljšanja svakako ima i tome težimo, uostalom, nitko ne završi sav posao za svoga života ili za svojim mandata. Međutim, ono što bih posebno naglasila, da bi to bile još kvalitetnije, sveobuhvatnije, financijski teže mjere da se nisu 2019. g. dogodile tzv. preklapajuće krize, ali i tu Vlada intervenira [[Upadica: Hvala.]] i ne može se reći da se ništa ne čini [[Upadica: Hvala.]] i da se ne vodi briga o građanima. Itekako da.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolegice Murganić, jako dobro znamo sve mjere koje su tzv. Covid mjere Vlada donijela i kako je pomogla i osigurala opstojnost 800 tisuća radnih mjesta i sa preko 12 milijardi kuna pomogla 126 tisuća poslodavaca. Imamo i aktivne mjere zapošljavanja i slično, međutim, maloprije nisam stigla reći da kad je u pitanju program društveno-poticajne stanogradnje, imali smo do sada kroz taj program je izgrađeno 8200 stanova. Kad su u pitanju subvencioniranje stambenih kredita za mlade, da je odobreno oko 4046 zahtjeva samo u 2022. g., a ono što posebno veseli da ih dobilo 22 tisuće mladih i da je rođeno oko 5300 djece upravo u takvim stanovima.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Tomislav Okroša.
Hvala vam potpredsjedniče, poštovana kolegice Juričev-Martinčev. Pričali ste i rekli ste o unazad nekoliko godina o ulaganju u 498 vrtića u RH, za što je izdvojeno više od 2 milijarde kuna, a ono što je bitno reći da će u periodu koji je pred nama kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti je namijenjeno još 1,22 milijarde kuna. Da ne bismo tu pričali o tim velikim iznosima koji su stvarno respektabilni, bitno je naglasiti da Vlada, Vlada smatra da će nakon tih ulaganja od 1,22 milijarde kuna biti obuhvaćeno 90% djece. Dakle 90% djece u RH imat će svoje mjesto u predškolskim ustanovama. To je bitno reći, o tome je govorila i kolegica Murganić prije mene, kako taj postotak, s obzirom na jedan kratak period jer nekoliko godina je stvarno kratak period, a radi se o drastičnom povećanju, velikom povećanju djece koja će naći mjesto u predškolskim ustanovama, evo, pa vaš mali komentar.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa evo mogu samo ponoviti da je prema Nacionalnom planu oporavka i otpornosti koji kao što sam rekla iznosi i za sustav odgoja i obrazovanja će biti uloženo preko 4 milijarde, nešto manje od 4,5 milijarde kuna, samo za izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju i opremanje predškolskih ustanova izdvojit će se milijardu i 620 milijuna kuna i time osigurati dodatnih 22 500 mjesta u predškolskim ustanovama. Time će se sigurno povećati i obuhvat djece koje će sudjelovati u ranom i predškolskom odgoju, a i podići će se obuhvat djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju sa 76,3% na gotovo 90%.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava kolega Marijan Pavliček. Koliko vidim, nije ovdje. Sljedeća je kolega Tomislav Okroša.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade gđa. Josić sa suradnicama, cijenjene kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo iznimno mi je drago da imam prilike govoriti o ovim bitnim, prebitnim izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Što reći, a da već nije rečeno, ja bih se osvrnuo na jedan dio koji možda još treba naglasiti, a to je upravo cijeli niz mjera koje je Središnji državni ured za demografiju i mlade donio u proteklom razdoblju i na čemu im doista čestitam, a radi se o sljedećim mjerama. Središnji državni ured za demografiju i mlade provodi niz mjera, a jedno od njih je poboljšanje materijalnih uvjeta u dječjim vrtićima. Radi se o opremanju i uređenju dječjih vrtića gdje se jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu javiti i ostvariti svake godine na tom natječaju značajan iznos za poboljšanje upravo materijalnih uvjeta u dječjim vrtićima. Jedna konkretna mjera je i potpora za održavanje i razvoj predškolske djelatnosti, to je upravo mjera na koju najviše mogu aplicirati općine, jedinice lokalne samouprave gdje mogu ostvariti maksimalan iznos od 220 tisuća kuna godišnje, a radi se o 500 kuna po djetetu što je iznimno bitno, pogotovo manjim općinama kako bi sve veće izdvajanja za predškolske djelatnosti jer znamo da su otišli i materijalni troškovi i režije i cijena hrane, sve to pada na teret, da, općina i gradova jer nije popularno podizati opskrbnine, dakle taj teret je sve veći i vidim i sam kao načelnik općine Dubrava koliko moramo svake godine sve više izdvajati da bi smo nadomirili te razlike. Zato nam je tih 220.000 kuna odnosno 500 kuna po djetetu godišnje od iznimne važnosti. Ja vjerujem da govorim u ime mnogih načelnika i gradonačelnika. Zanimljivo je istaknuti da kroz tu mjeru osiguravamo i jedan mjesec besplatnog vrtića za roditelje tako smo i mi u Dubravi osigurali već evo drugu godinu za redu jedan mjesec besplatnih opskrbnina za svu djecu i roditelje što uvelike olakšava roditeljima financiranje. Još ono što bih istaknuo uz ovaj očinski dopust koji uvodimo evo po prvi puta u trajanju od 10 radnih dana za zaposlene i samozaposlene roditelje za jedno dijete odnosno 15 radnih dana u slučaju rođenja blizanaca, trojki ili istovremenog rođenja više djece. To je posebno bitno istaknuti evo dobio sam kroz, kroz današnji dobio sam i pitanja roditelja koji imaju u svojim kolektivnim ugovorima kod svojih poslodavaca većina njih ima ugrađen i neki dopust koji ide na teret poslodavaca, naravno da ostaje i to. Dakle, ovaj očinski dopust od 10 odnosno 15 dana se nadograđuje i na tih 2, 3 ili 5 ili više dana koliko ostvaruju roditelji kod odnosno očevi ostvaruju kod svojih poslodavaca. To je po meni izuzetno dobra mjera i baš iz tog razloga naravno može se koristiti do 6 mjeseci dok dijete ne napuni 6 mjeseci života, ali naravno i sam kao relativno mladi otac znam koliko je bitno pogotovo u tim prvim danima biti uz suprugu i pomagati, a i samim time se više socijalizirati i identificirati kao novi i mladi roditelj. Ono što bih istaknuo je i povećanje iznosa to nije beznačajan iznos vezano za ovih 7.500 kuna. Dakle, najviši maksimalni iznos naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust za zaposlene i samozaposlene roditelje sa sadašnjih 5.654 kune povećava se na 7.500 kuna. Kao što su rekli govornici i kolegice i kolege prije mene prije toga je taj iznos, prije nekoliko godina bio 2.600 kuna. Dakle, sa 2.600 kuna na 7.500 kuna je gotovo utrostručenje. To nije mala stvar i to treba naglašavati i to treba govoriti dakle taj maksimalan iznos za tih 6 mjeseci će biti 7.500 kuna i znam da će puno, puno značiti. Vrijeme mi ističe, imao sam još puno toga za reći. Suradnja jedinica lokalne i regionalne samouprave sa, sa vladom je jako bitna jer općine, gradove i županije mogu kroz svoje mjere i kroz svoja proračunska sredstva značajno [[Upadica: Hvala.]] poticati mlade roditelje.
Zahvaljujem. Evo, sada je kolega Ante Deur završno u ime Kluba HDZ-a, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, poštovane kolege zastupnice evo danas je pred nama ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama kojeg je vlada uputila u sabor. Evo, prijedlog zakona možemo pozdraviti iz puno razloga. Jedan je rast cijena života koji je sigurno pokazatelj sa kojim sve izazovima i problemima se obitelji, mladi ljudi danas susreću. Pitanje demografije je i dalje pitanje svih pitanja. Kako zadržati mlade obitelji, kako im osigurati život, okruženje u kojem mogu ostvariti obitelj, imati djecu? Jer djeca su sigurno jedna blagost božja koja je daje jednu sliku života naše domovine. Današnja uloga obitelji i roditeljstva prilično se promijenila. Danas nije lako ni biti roditelj, složit ćete se svi. Zaposleni mladi ljudi sa djecom, mladi ljudi danas nalaze se u situacijama gdje s jedne strane pokazuju sve veće profesionalne ambicije, dok s druge strane prirodna želja svake mlade obitelji je zasnovati obitelj i imati djecu. Vlada RH odredila je pitanje demografske obnove kao jedno od strateških pitanja budućnosti Hrvatske i snažno zagovara nastavak rada na zaustavljanju negativnih demografskih mjera. Neke od mjera koje vlada preuzima prema mladima i obiteljima odnose se na obrazovanje, stipendiranje, osamostaljivanje, promicanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme, poticanje, rješavanje stambenoga pitanja, jačanja obitelji kroz populacijsku poreznu, socijalnu, stambenu i druge sektorske politike. Sigurno da je nužno prepoznati potrebe mladih ljudi koji zasnivaju obitelj, pomoći im, ublažiti financijski teret te omogućiti lakše usklađivanje obiteljskih i poslovnih obaveza. Izmjena i dopuna o roditelju i roditeljskim potporama koji se u proceduri … [[Govornik se ne razumije.]] u povećanju najvišeg iznosa naknade plaća samo je sve ovo povećanje koje su se u svim rastu u ovoj vladi napravile, ovo je treće povećanje u mandatu vlade Andreja Plenkovića. U prvom mandatu Vlade RH dva puta je povećan maksimalan iznos naknade plaća za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene i samozaposlene roditelje. Prvi put sa 2.660 kuna na 3.991, a drugi sa 5.654 na, na još prema većem povećanje su naknade plaća za vrijeme roditeljskog dopusta koje su na pola radnog vremena sa sadašnjih 2.300 na 3.658 kuna. Stoga pozdravljamo uvođenje i ovog očinskog dopusta za jer mlade obitelji će imati više mogućnosti u raspodjeli roditeljskog vremena, zajedničkog odgoja i brigu vlastite djece. Očekujem kako će i ove izmjene zakona kroz rast visine naknade na plaće utjecati na životni standard obitelji. Vjerujem kako će uvođenje očinskog dopusta dodatno potaknuti očeve u njihovom uključivanju, sigurno da je to i dosada bilo, ali ovo je jedan novi trenutak koji sigurno daje jednu posebnu i jednu radost i skrb o novorođenom djetetu u prvim danima djetetova života. Jasno je kako materijalna potpora nije jedina, ali vlada ulaže i kroz druge resore, kroz vrtiće, čuli smo koliko je financijski povećanje minimalne plaće, stambeno zbrinjavanje i porezne olakšice. Vlada je 2016. do danas uvela zajamčene mjere od poreznih olakšica na dohodak za mlade do 25.g. i 30.g., snižena je stopa PDV-a na 13% na razne potrepštine, hranu, sve moguće one osnovne potrepštine života koje jedna mlada obitelj susreće se po prvi put kao obitelj u svom životu. Isto tako ulaže se kroz razne mjere stambenog zbrinjavanja, ulaže se u izgradnju grad dječjih vrtića. Sigurno da dječji vrtići daju jedan poseban stimulans mladim obiteljima u tim njihovim životnim ambicijama i u poslu. Ono što vlada na državnoj razini i državni ured rade to je nešto što pokazuje i što može sigurno, kao što sam rekao danas, daje jednu poticaj i Gradu Zagrebu da se ugleda i da može uistinu s uključivim naporima sigurno u teškim vremenima pomoći uključivosti pomoć mladim ljudima. Evo zbog svega ovoga i navedenih činjenica kako Vlada RH nastavlja sa stvarnim poticajem okruženje za obitelj i podršku roditeljstva Klub HDZ-a podržat će izmjene i dopune Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba SDP-a završno će govorit kolegica Sabina Glasovac.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, na samom kraju evo ove današnje rasprave još jednom bih ponovila da Klub zastupnika SDP-a podržava implementaciju Direktive o ravnoteži između privatnog i poslovnog života u nacionalno zakonodavstvo, ali istovremeno izražava i žaljenje što to radimo 5 do 12 odnosno 20 dana prije isteka samog tog roka do koji smo dužni isto prenijeti, a to je 2. kolovoza. Drugo, s obzirom na najavljene sveobuhvatne izmjene zakona u koje će vlada ići, a koje su u ovom slučaju izostale mi ćemo ponoviti odnosno ja ću u ime kluba ponoviti još samo jednom nekoliko stvari za koje vas molim da na njih obratite pažnju, dio njih nije po nama dobro reguliran niti ovim prijedlogom zakona, ali mislim da se neke nejasnoće i unaprjeđenje sustava mogu postići njegovom implementacijom u daljnjem razvoju samog ovog sustava rodiljnih i roditeljskih potpora. Prvo ono što smatramo da je nužno nikoga ne diskriminirati i da roditeljske potpore zaista trebaju ići osobama koje percipiramo kao podijeljenu odgovornost i koje skrbe o djeci, neovisno o tome radi li se o bračnom partneru ili partnerici, izvanbračnom partneru ili partnerici, neovisno o tome radi li se o formalnim ili neformalnim životnim partnerima, neovisno o tome radi li se o članovima zajedničkog kućanstva ili članovima šire obitelji u slučajevima gdje imamo jednoroditeljske obitelji gdje skrb de facto spada samo na jednu osobu i prilično su u nezahvalnoj, nezahvalnoj poziciji i država bi im mogla asistirati na način da prepozna sve te različitosti u kojima današnja djeca žive i odrastaju i gdje skrb o njima preuzimaju i druge osobe koje nisu formalni bračni partneri. Isto tako kada imamo sporove vezano uz dokazivanje očinstva treba otkloniti sve zakonske barijere da se zbog tog postupka dokazivanja očinstva koji često zna biti dugotrajan miruju ili ne aktiviraju prava na korištenje određenih prava odmah prije završetka tih dugotrajnih postupaka. Treće, ono što također o čemu treba razmisliti je, još jednom ću ponoviti, o delimitiranju roditeljskih naknada, neovisno u drugom, u drugom dijelu, ali i kad govorimo i o očevima, neovisno o tome radi li se o ženama ili o muškarcima. Ovdje kada govorimo o očinskom dopustu vrlo često, to smo već danas čuli muškarci imaju više plaće, vrlo često je taj financijski aspekt razlog zašto niže plaćena osoba u toj obitelji, a to je najčešće žena, bude ta koja zapravo u punini koristi roditeljski dopust, a onda ne ostvarujemo onu punu intenciju direktive što je potrebno da se na neki način osigura da se otac više poveže s djetetom, da s druge strane ženu oslobodimo da može se vratiti na tržište rada, ali i razmisliti o tome da jedan dio tog dopusta bude neprenosiv odnosno da bude obvezan čisto da bismo i spriječili diskriminaciju potencijalnu očeva koji izraze želju kod poslodavaca da isti žele, žele koristiti jer toga još uvijek ima bez obzira što kao društvo napredujemo u nekim dijelovima. Treće, ako nećemo delimitirati te roditeljske potpore onda hajmo biti dosljedni, ako je za naknadu u punini, nazvat ću to tako u punom radnom vremenu, za korištenje u punom radnom vremenu je 225,5% osnovice onda neka naknada za korištenje u pola radnog vremena, u trajanju u pola radnog vremena bude polovica od toga, a ne manje kao što je predloženo ovim, ovim zakonom. Jednako tako kad govorimo o zahtjevima roditelja djece s težim teškoćama išla je najava i nadam se da ćemo to vidjet u slijedećem zakonu, ne samo povećanje naknade nego i ono delimitiranje u smislu da njihova naknada ovisi o radnopravnom statusu drugog roditelja i da se ona ograničava u korištenju samo do 8.g. života. To je to [[Upadica: Hvala lijepo]] Zakon ima nekakav iskorak, al očekujemo od onog drugog pravog sveobuhvatnijeg puno više.
Hvala, hvala. Evo i na kraju današnje rasprave obratit će nam se državna tajnica Željka Josić, izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedavajući. Vama hvala svima na raspravi. Hvala vam na konstruktivnoj raspravi. Hvala vam na konstruktivnim prijedlozima. Evo ja ću se osvrnuti samo na nekoliko komentara. Svi ste se dotaknuli demografske obnove i u tome ste svi aktivno sudjelovali i hvala vam na tome. Ono što trebamo znati da negativni demografski trendovi nisu se dogodili jučer niti su se dogodili preko noći već jedan cijeli, cijela desetljeća se ustvari događaju i ono što je bitno naglasiti da rađanje nije to koje će samo riješiti demografski, negativni demografski trend već imamo cijeli niz različitih drugih politika koje se moraju vezati na ovo. Ono što smo zaboravili da smo stara populacija, više od 20% stanovnika nam je iznad 65 godine, ali isto tako i dio stanovnika smo samim postajanjem članice EU izgubili migracijom. Dakle ono što u demografskom smislu moramo raditi je jedan dio koji radimo i kroz ovaj Zakon što ne može bit jedina mjera koja će ju potaknuti, ali može biti jedan kotačić u lancu, ali isto tako kroz cijeli niz drugih politika koji su vezani i uz obrazovanje i uz tržište rada i uz stanovanje. Ja ću se evo, osvrnuti i na ovaj zadnji komentar kolegice zastupnice Glasovac, da nismo izjednačili sve roditelje odnosno osobe izjednačene s roditeljima. To smo vrlo jasno propisali i kroz ove izmjene i dopune Zakona kroz čl. 2, ali isto tako i u čl. 5 u st. 6 i ono što je vrlo bitno, uskladili smo sa postojećom i regulativom zakonskom u RH sa Obiteljskim zakonom i sa posebnim propisima. Puno vas se osvrnulo i na djecu s teškoćama u razvoju, mislim da ne treba to ponavljati kako je primarno sustav socijalne skrbi sustav koji o tome skrbi. U ovom Zakonu postoje roditelji koji se brinu i koriste dopust za djecu sa težim smetnjama u razvoju, koji je propisan do 8. g. života no ono što mi kao država i kao Vlada želimo učiniti i što se doista čini kroz razne zakonske regulative i u području obrazovanja je riješeno i kroz pravilnike, da ta djeca imaju doista pravo sudjelovati i u osnovnoškolskom obrazovanju i u predškolskom odgoju i obrazovanju. Ja ću ovdje još jedanput naglasiti, puno smo se puta doticali predškolskog odgoja, sami osnivači su ti koji upravo poboljšanju kvalitete u predškolskom odgoju i obrazovanju mogu značajno pomoći i ovoj djeci i ne udaljiti iz od njihovih vršnjaka. Dakle nije samo potpora ta koja će pomoći već cijeli niz usluga koji može i mora biti na raspolaganju našim obiteljima, kako onima koji imaju djecu s teškoćama u razvoju, tako i onima koji imaju zdravu djecu. Druga stvar koja se spominjala je vezano za prekršajne odredbe, sve ono što stoji u ovom Zakonu i svaka od propisanih, svako od propisanih prava podliježe naravno, prekršajnim odredbama ako ih poslodavci ne poštuju i mislim da smo to vrlo detaljno razradili. Kako smo vrlo brzo izišli iz okvira ovog Zakona, dotaknuli smo se i Zakona o radu i Obiteljskog zakona i brojnih drugih propisa, što samo ukazuje na to da ovo nije tako jednostavna tematika i da trebamo o njoj međuresorno razgovarati. Naime, ugovori na određeno vrijeme, ugovori o djelu sada su i izmjene i dopune Zakona o radu u tijeku i vjerujem da će se pronaći puno bolja rješenja, a što se tiče samih otkaza trudnica, to je isto tako, propisano u Zakonu o radu kroz prekršajne odredbe, kao i povratak samih žena sa njihovog rodiljnog odnosno roditeljskog dopusta i nekvalitetna rješenja nakon njihovog povratka od strane poslodavaca. Evo, ja bih s ovim završila. Jasno, Zakon je kompleksan, treba izraditi novi Zakon i mi od toga nismo odustali, dapače, taj Zakon se radi i naša je intencija da dobijemo zakon koji će biti puno lakši u provedbi, ali isto i kvalitetniji za naše korisnike. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Možete samo ostati, imamo repliku kolegice Sabina Glasovac.
Gđo. Josić, ja se slažem da treba osigurati i vrtićku i školsku potporu za djecu s teškoćama, ali to neće riješiti problem roditelja djece s većim teškoćama, odnosno s težim teškoćama u razvoju i to ne opravdava činjenicu da i dalje ostaje zakonsko ograničenje da oni svoje pravo mogu koristiti do 8. godine života jer nažalost, za razliku od djece koje nemaju teškoće, ovdje tek počinju veći problemi za roditelje kada djeca krenu u školu, uz sav napor gdje oni njih moraju voziti i sve ono što zapravo izazove s kojima se susreću, oni nažalost ne splašnjavaju kako djeca odrastaju nego vrlo često postaju sve zahtjevniji i postaju sve teži za njih same. Toliko mislim da je to još jedan dodatni argument za to da se ide u tom pravcu da se ukine ta mjera.
Hvala. Evo, možete odgovoriti.
Ovako. Što se tiče, da, ovog Zakona i okvira ovog Zakona, poštovana zastupnice, vrlo jasno je pravo prošireno i nema vremensko ograničenje, posebice nakon 8. godine. A što se tiče one djece koje nisu unutar ovog Zakona i koje imaju puno teže teškoće u Zakonu o socijalnoj skrbi propisan je drugi oblik, a to je roditelj-njegovatelj.
Zahvaljujem se. Evo, izvolite vi. Zaključujem ovime raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o ovoj točci dnevnog reda. Nemojte još, nemojte još žurit ostanite još samo kratko.