17. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 531/ - druhé čtení Z pověření vlády předložený návrh zákona uvede místopředseda vlády, ministr průmyslu a obchodu a ministr dopravy Karel Havlíček. Pane ministře, prosím, ujměte se slova.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, opět se setkáváme v rámci projednávání návrhu novely horního zákona, důležitého zákona, a všech souvisejících zákonů, kterou, nutno říci, zpracoval Český báňský úřad společně s Ministerstvem průmyslu a obchodu. Důvodem všech navrhovaných změn je minimalizovat případné budoucí výdaje ze státního rozpočtu za odstraňování následků hornické činnosti, likvidaci dolů, lomů v případě nezodpovědného hospodaření těžebních společností a současně narovnat stávající omezení státu jako vlastníka nerostného bohatství, a to v rámci úpravy sazeb úhrad z vydobytých nerostů. Garanční výbor odsouhlasil několik pozměňovacích návrhů. Dovolte mi, abych se k některým z nich v tuto chvíli vyjádřil. Pozměňovací návrh pana poslance Dolínka prodlužuje těžebním organizacím lhůtu na převod peněžních prostředků - rezerv - na sanace a rekultivace pozemků dotčených těžbou a na vypořádání důlních škod, a to do 30. 6. 2030. Ohledně stanovení konkrétního data proběhla celá řada jednání a nakonec jsme se dohodli, že i s ohledem na současnou situaci těžebních společností, těch menších společností, které mají problémy s hotovostí, tento návrh podpoříme. Dále byl na hospodářském výboru odsouhlasen pozměňovací návrh pana poslance Adamce, kterým se upravuje mechanismus změn sazeb úhrad z vydobytých nerostů. Tento pozměňovací návrh zavádí automaticky povinnost vlády měnit sazby úhrad z vydobytých nerostů každé dva roky prostřednictvím pevně stanoveného mechanismu. Tento návrh principiálně nijak neodporuje cíli vlády svázat změny sazeb úhrad se změnami referenčních cen, proto k němu přijímáme neutrální stanovisko. A rovněž souhlasím s drobným pozměňovacím návrhem na prodloužení nabytí účinnosti novely horního zákona, neboť tento materiál je projednáván již v době, kdy by stávající datum účinnosti bylo nerealizovatelné. Pochopitelně jsem připraven jednat a diskutovat o všech dalších pozměňovacích návrzích, které mohou být načteny. Děkuji.
Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Dále byl tisk přikázán výboru pro životní prostředí, ústavně-právnímu výboru a výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Usnesení výboru byla doručena jako sněmovní tisky 531/1 až 7, usnesení ústavně-právního výboru nebylo doručeno. Prosím, aby se slova ujal zpravodaj hospodářského výboru poslanec Leo Luzar, informoval nás o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnil. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Dovolte mi, abych vás seznámil s usnesením hospodářského výboru, který se v prvním čtení tímto zákonem podrobně zabýval a navrhl již úpravy, které odsouhlasil. Usnesení hospodářského výboru ze 42. schůze ze dne 10. června 2020 k vládnímu návrhu, kterým se mění zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství /horní zákon/, ve znění pozdějších předpisů, a dalších souvisejících zákonů, sněmovní tisk 531. Hospodářský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky po vyslechnutí výkladu náměstka ministra průmyslu a obchodu Eduarda Muřického, zpravodajské zprávě poslance Leo Luzara a obecné a podrobné rozpravě: I. doporučuje Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky projednat a schválit sněmovní tisk 531 ve znění schválených pozměňovacích návrhů. 1. v části první článku 1 bodu 10 v § 33k se doplňuje odstavce 5 a 6, které znějí: (5) Sazba úhrady z vydobytých nerostů se mění v závislosti na změně referenční ceny. Pokud se referenční cena ve dvou po sobě následujících úhradových obdobích změní o více než 10 %, změní se sazba úhrady stanovená nařízením vlády pro daný vydobytý nerost pro následující úhradové období. Výše změny se stanovuje rozdílem těchto referenčních cen v procentech. (6) Na sazby úhrad z vydobytých nerostů, které se na území České republiky netěží, se ustanovení odstavce 5 nevztahuje. 2. V části první článku 1 se za bod 10 vkládá nový bod X, který zní: X. V § 33s odstavec 5 se text odstavce 2 nahrazuje textem odstavce 3. Následující body se přečíslují. A 3. V části první článku 1 bodu 11 v § 37a odstavec 7 zní: (7) Organizace je povinna mít na zvláštním vázaném účtu veškeré peněžní prostředky rezerv dle odstavce 1 do 30. června 2030, a to ve výši, která měla být vytvořena ke dni 31. prosinci 2029. Pokud organizace trvale ukončí dobývání výhradního ložiska před tímto datem, musí mít ke dni trvalého ukončení dobývání na zvláštním vázaném účtu veškeré peněžní prostředky rezerv dle odstavce 1, které měly být vytvořeny ke dni trvalého ukončení dobývání. II. Zmocňuje zpravodaje výboru, aby ve spolupráci s navrhovatelem a legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky provedl v návrhu zákona legislativně technické úpravy, které nemají dopad na věcný obsah navrhovaného zákona. III. Pověřuje zpravodaje výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky přednesl zprávu o výsledcích projednávání tohoto zákona v hospodářském výboru. IV. Pověřuje předsedu výboru, aby předložil toto usnesení předsedovi Poslanecké sněmovny. Děkuji.
Nyní prosím, aby se postupně ujali slova zpravodaj výboru pro životní prostředí, pan poslanec Ondřej Babka, který nahradí pana poslance Pavla Pustějovského, pověřený člen ústavně-právního výboru a zpravodaj výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj, poslanec Dominik Feri, a informovali nás o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnili. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já tedy si dovolím přednést 116. usnesení výboru pro životní prostředí z 25. schůze ze dne 1. dubna 2020 k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství /horní zákon/, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, sněmovní tisk 531. A tedy po odůvodnění náměstka ministra průmyslu a obchodu Ing. Eduarda Muřického, zpravodajské zprávě poslance Ing. Pavla Pustějovského a po rozpravě výbor pro životní prostředí Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky I. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky, aby návrh schválila v navrženém znění; II. pověřuje předsedkyni výboru, aby toto usnesení předložila předsedovi Poslanecké sněmovny; III. zmocňuje zpravodaje výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny podal zprávu o výsledcích projednávání tohoto návrhu zákona na schůzi výboru pro životní prostředí; IV. zmocňuje zpravodaje výboru, aby ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedl příslušné legislativně technické úpravy. Děkuji.
Nyní tedy, ano, pan poslanec Dominik Feri, takže prosím, předneste nám, prosím vás, stanovisko výboru. Prosím.
Děkuji za slovo. Mám-li hovořit jako zpravodaj ústavně-právního výboru, tak ústavně-právní výbor návrh zákona neprojednal. Mám-li hovořit jako zpravodaj výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj, tak ten návrh projednal a přečtu usnesení. Výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj na své 37. schůzi po odůvodnění předlohy panem Ing. Eduardem Muřickým, náměstkem ministra průmyslu a obchodu, panem Ing. Štemberkou, Ph.D., předsedou Českého báňského úřadu, po zpravodajské zprávě pana poslance Dominika Feriho a po rozpravě přijal usnesení, kterým: I. doporučuje Poslanecké sněmovně tisk 531/0 projednat a schválit v předloženém znění; II. zmocňuje zpravodaje výboru, aby s usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu; III. pověřuje předsedu výboru, aby usnesení zaslal předsedovi Poslanecké sněmovny. Děkuji.
Nyní otevírám obecnou rozpravu a vyzývám k vystoupení pana poslance Romana Onderku. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, vážené kolegyně a kolegové, ropa a hořlavý zemní plyn jsou specifické nejen z důvodu vysokých nákladů na vyhledávání a průzkum těchto ložisek, která jsou ze 100 % v České republice hrazeny ze soukromých zdrojů. Ropa je komodita, která není obchodována za pevné ceny, ale jejíž prodejní cena je obvykle odvozena od ceny ropy Brent na světových trzích, jejíž vývoj se odvíjí od mnoha geopolitických faktorů, a vývoj této ceny prochází od roku 2016 velkými skokovými poklesy. Již v okamžiku uveřejnění nařízení vlády č. 98/2016 ve Sbírce zákonů se ukázalo, že cenový propad ropy způsobil, že sazba pro ropu, jež měla dle důvodové zprávy činit 5 % tržní ceny, maximálně však dle zmocňovacího ustanovení horního zákona 10 %, činí až 14 %, což způsobuje její nezákonnost. Při aktuálních cenách ropy činí tato pevná sazba více než 20 %. U ropy není možné při snaze o zachování nediskriminačního principu a principu spravedlnosti stanovovat sazbu za jednotku ceny pevnou částkou. Řešením se v případě tohoto nerostu neukazuje ani institut referenční ceny, a to s ohledem na skutečnost, že cenové výkyvy jsou tak zásadní, že úhradu z vydobytých nerostů nelze vztahovat k období předchozího úhradového období. Současně s ohledem na skutečnost, že ceny ropy vycházejí z cen ropy na světových trzích a není standardně utvářena obchodními vztahy na území České republiky, nevzniká při procentuálním vyčíslení sazby obava z nekontrolovatelnosti správnosti výpočtu odvodů z vydobytého nerostu. Z tohoto důvodu je pro nerost ropa a hořlavý zemní plyn navrhován návrat k původnímu modelu stanovení sazby procentuální sazbou v původní výši dle prováděcí vyhlášky. Úhrady z vydobytého nerostu pak budou kopírovat vývoj cen na světových trzích bez nutnosti dalších zásahů ze strany moci zákonodárné či výkonné. K této problematice, a tak jak jsem ji odůvodnil, jsem podal pozměňovací návrh, ke kterému se přihlásím v podrobné rozpravě. Děkuji za pozornost.
Já se rozhlédnu, zdali někdo má zájem ještě o vystoupení v obecné rozpravě. Nikoho nevidím, takže obecnou... [[Poslanec Černohorský hovoří z prostoru před řečnickým pultíkem.]] V obecné. Aha. Já jsem myslel, že se hlásíte do podrobné, tak prosím. Tam taky. Takže teď tedy do té obecné. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já jsem myslel, že se i pan předseda Fiala hlásí, proto jsem se netlačil... [[Předsedající: Ne. Přihlásil do podrobné.]] Já bych chtěl jenom v rychlosti představit pozměňovací návrhy, které jsem nahrál do systému. První pozměňovací návrh reaguje na pozměňovací návrh přijatý na půdě hospodářského výboru, který tedy navrhl, jak již bylo zmíněno, kolega Dolínek. Tento pozměňovací návrh posouvá lhůtu pro převod prostředků na vázaný účet pro všechny organizace do 30. 6. 2030. Jakkoliv je tady pochopitelná ta snaha, aby těžební organizace mohly zkusit nakumulovat prostředky a mohly tak poté, co již nebudou generovat zisk, řádně splnit své povinnosti, nemohu souhlasit s tak dlouhým prodloužením této lhůty. Proto jsem převzal ten pozměňovací návrh hospodářského výboru, potažmo kolegy Dolínka, a jediná změna, která tam oproti němu je, je úprava lhůty pro vložení těchto prostředků do 30. 6. 2027, aby případně tedy i s tím přihlédnutím k očekávanému ekonomickému poklesu měli dostatečný čas pro splnění této povinnosti. [[(18.50 hodin)]] Cílem druhého pozměňovacího návrhu - ten první, to se přihlásím v podrobné rozpravě, to je 5717. A druhý sněmovní dokument, 6530, je tedy můj druhý pozměňovací návrh a ten by měl zakotvit právo krajů na koupi pozemků, na nichž byly v souladu se zákonem o ochraně a využití nerostného bohatství ukončeny sanace a rekultivace. Problém současné doby je, že případnou nabídku krajů na koupi těchto pozemků limituje veřejná dostupnost o schválení limitu nabídek, které může kraj podat v dražbě pozemku. Pro konkurenční zájemce je proto velice snadné tuto nabídku přeplatit a pozemky tak získat. Ačkoli tedy současná praxe umožňuje formálně zveřejňování těchto údajů omezit, lze je i přesto velmi často v praxi snadno získat například návštěvou veřejných jednání zastupitelstva, na nichž je nákup pozemku projednáván. Dalším nedostatkem současné právní úpravy je, že tyto často velmi rozsáhlé pozemky, které kraj nezřídka nutně potřebuje pro svůj další rozvoj, vlastní soukromí investníci, jejichž rukojmími se v důsledku toho krajská samospráva často stává. Děkuji. A poprosím potom tedy ještě přihlásit se do podrobné rozpravy. Děkuji.
Ano, už jsem si vás poznamenal. Samozřejmě. Ještě do obecné rozpravy? [[Ano.]] Pan poslanec Hájek. Tak prosím.
Omlouvám se, budu stručný. Ale samozřejmě jsem bývalý horník a bylo by z mé strany nekorektní, pokud bych se nevyjádřil k hornímu zákonu. Chci jenom doplnit jednu věc, a to že nerostné bohatství je majetkem občanů České republiky, všech občanů České republiky. To znamená, zákon musí být takový, aby umožnil využívání nerostů pro blaho občanů. Tato novela je potřebná. Nezazněla tady jedna důležitá věc, o které se zmíním, a je to i trošku důsledek OKD, to znamená, dřívější nebo současné znění zákona hovoří o tom, že musí organizace vytvářet zdroje pro sanaci a rekultivaci. Dneska ta novela hovoří o tom, že musí vytvářet prostředky i pro technickou likvidaci. Dám příklad na tom OKD. OKD vytvářelo prostředky pro sanaci, to znamená, kopalo v zemi, v podzemí a sanovalo povrch. To znamená tím, že se prováděla ta důlní činnost, klesal povrch, ničilo to nějaké domy, které byly vykoupeny, ty domy se musely zlikvidovat, někde se musela čerpat voda, někde zarovnat terénní nerovnosti, ale neřešily se ty náklady v dole. Likvidace dolu - a dneska to bude řešit stát, protože nechci tady opakovat, co se stalo s OKD, 100 miliard vyvedených Bakalou a tak dále. Dneska jsme v situaci, že doly jsou státní a ty doly bude muset někdo zlikvidovat. Důl, na kterém jsem pracoval, měl v podzemí sto kilometrů chodeb. Sto kilometrů chodeb. Je tam plyn. Je tam voda. To znamená, tyhle prostory se musejí bezpečně uzavírat. A to jsou stamiliony. A tyto peníze bohužel v případě OKD bude muset řešit stát. Ale samozřejmě stát se musí poučit z toho smutného příběhu OKD a do budoucnosti zabezpečit to, aby daňoví poplatníci v případech, kdy organizace vydělává peníze, a to byl případ OKD, aby včas a systémově ukládali peníze na účet, aby v případě, že tedy dojde už potom k té technické likvidaci, byly zdroje na tu likvidaci. To jsem si považoval za důležité ještě zmínit. Děkuji.
Nyní tedy končím obecnou rozpravu. Táži se, zdali je zájem o závěrečná slova. Pan ministr? Zpravodajové? Ti jsou tři. Nikdo zájem nemá, takže zahajuji podrobnou rozpravu. Připomínám, že pozměňovací a jiné návrhy přednesené v podrobné rozpravě musejí být vždy odůvodněny. O slovo se přihlásilo pět poslanců. Jako první vystoupí pan poslanec Dominik Feri. Připraví se pan poslanec Roman Onderka. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já se hlásím ke svým pozměňovacím návrhům, které jsou uvedeny v systému jako sněmovní dokumenty 4245, 4246, 4247, 4248, 4249, 4250 a 4251. Je jich tolik z toho důvodu, že se jedná o jakési variantní řešení, o nějakou parametrickou debatu ohledně úhrad z vydobytého nerostu, aby si případně mohli kolegové a kolegyně vybrat z toho, které to řešení je nejlepší. A jedna z těch věcí se týká toho již v minulém volebním období předkládaného návrhu, aby část byla rozpočtována a přikázána krajským rozpočtům. Zbylé návrhy se potom týkají směřování těch peněz do Státního fondu životního prostředí, to znamená, aby byly účelově vázány na zlepšování stavu životního prostředí. Děkuji vám.
Další vystoupí pan poslanec Roman Onderka a připraví se paní poslankyně Helena Langšádlová. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Vážené kolegyně a kolegové, podal jsem pozměňovací návrh s kolegy Jiřím Dolejšem a Petrem Dolínkem k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství, horní zákon, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, sněmovní tisk 531. Tento pozměňovací návrh je v systému nahrán pod číslem 6519. A kromě toho, že obsahuje písemnou důvodovou zprávu, jsem ho odůvodnil v obecné rozpravě. Děkuji.
Další vystoupí paní poslankyně Helena Langšádlová a připraví se pan poslanec Radim Fiala. Prosím.
Děkuji za slovo. Já se hlásím s pozměňovacím návrhem pod číslem 5632. Tento pozměňovací návrh řeší také rozdělení části výnosů úhrady z vydobytých nerostů, také vlastně navrhuje, aby část těchto výnosů šla za kraji. Je to proto, že jsem přesvědčena, že kraje nesou z velké části zátěž, která souvisí s vydobýváním nerostů jak již v oblasti dopravní infrastruktury, tak životního prostředí, a považuji za fér, aby měly také část těchto příjmů. Děkuji.
Nyní požádám o vystoupení pana poslance Radima Fialu a připraví se pan poslanec Lukáš Černohorský. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, vážené kolegyně, kolegové, chci se přihlásit ke svému pozměňovacímu návrhu číslo 4277, který je pod tímto číslem samozřejmě nahrán v systému. Tento pozměňovací návrh míří k řešení situace, kterou jsme tady měli s lithiem, jestli si pamatujete tu mimořádnou schůzi, kdy nějaká australská firma získala práva na průzkum a na těžbu lithia. Tak můj pozměňovací návrh říká naprosto jasně, že organizace, která se bude ucházet o průzkumy nebo těžbu nerostů, musí mít své sídlo v České republice. Zadruhé, pokud v této společnosti bude chtít někdo z ciziny se sídlem v cizí zemi, tedy v jiné zemi, než je Česká republika, nabýt víc než 10% podíl, musí požádat o schválení správní orgán, kterým bohužel nemůže být vláda, protože není správní orgán, ale Ministerstvo průmyslu a obchodu, aby o tom aspoň někdo věděl. A zatřetí, subjekt se sídlem mimo Českou republiku, který hodlá nabýt nejméně 10% podíl v organizaci, která je obchodní korporací, anebo hodlá nabýt možnost nakládání s nejméně 10% podílem na hlasovacích právech v organizaci, je povinen získat souhlas Ministerstva průmyslu a obchodu. Takže v podstatě už by se nemělo stát, že právo na těžbu, průzkum získá nějaká cizí firma, aniž by to schválil správní orgán, to znamená Ministerstvo průmyslu a obchodu. Má to jednu velkou výhodu v tom, že my se potom na ministerstvo můžeme obrátit, jak je to možné, co se stalo. Nemusíme svolávat mimořádné schůze Sněmovny, protože budeme jasně vědět, pokud budou jakékoli nesrovnalosti, budeme jasně vědět, kdo je viník. Děkuji.
Nyní vystoupí jako poslední pan poslanec Lukáš Černohorský. Prosím, máte slovo. Pardon. Ještě se hlásí Mikuláš Ferjenčík. Ano.
Já se jenom přihlásím ke dvěma sněmovním dokumentům, a to číslo 5717 a sněmovní dokument 6530. Oba dva jsem odůvodnil v obecné rozpravě. Děkuji za slovo.
A jako poslední se mi zatím hlásí pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já se hlásím ke třem svým pozměňovacím návrhům. Naleznete je v systému pod číslem 6716, 6719 a 6720. Čeho se týkají? My máme za to, že u nás jsou poplatky nebo úhrady za dobyté nerosty a za dobývací prostor dlouhodobě neúměrně nízké vzhledem k tomu, že je to vlastně majetek státu, tak ta procenta jsou třeba 1 %, nebo v tomto řádu. Myslíme si, že i ve srovnání se zahraničím je to neúměrně nízká částka, a i v souvislosti s úsilím vlády o snížení zdanění práce si myslíme, že je vhodná doba pro to tyto úhrady zvednout. Proto navrhujeme zvednout úhrady za dobývací prostor, a to nějakým postupným procesem rozloženým do tří let, stejně tak úhrady za vydobyté nerosty - to je druhý pozměňovací návrh. A třetí pozměňovací návrh upravuje rozpočtové určení takto získaných peněz v klíči, že polovinu by dostal stát, čtvrtinu by dostala obec a čtvrtinu by dostal kraj, nicméně proti současnému stavu by si všechny subjekty polepšily, protože skutečně navrhujeme výrazné zvýšení těchto částek. Děkuji za podporu těchto návrhů. Odůvodnění naleznete samozřejmě přiložené uvnitř těch materiálů jako text. Děkuji.
Tak. Já se podívám tedy, zdali se ještě někdo hlásí do podrobné rozpravy. Nikoho už opravdu nevidím, takže končím podrobnou rozpravu. Táži se, zdali má pan ministr a zpravodajové zájem o závěrečná slova. Máte zájem. Pan zpravodaj. Takže zpravodaj hospodářského výboru, pan poslanec Leo Luzar. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já budu velice krátký. Mimo usnesení hospodářského výboru, které jsem přečetl a které si osvojil hospodářský výbor, máme podáno 14 pozměňovacích návrhů z pléna ve druhém čtení. Děkuji.
Já končím tedy druhé čtení tohoto návrhu. A poslední dnešní bod, který budeme probírat, je