Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji další jednací den 44. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Prosím, abyste se všichni přihlásili svými identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Pan poslanec Tejc hlasuje s náhradní kartou číslo 13. Chtěl bych vás informovat, že o omluvení své neúčasti na jednání požádali tito poslanci a členové vlády: pan poslanec Běhounek - osobní důvody, pan poslanec Benešík - zahraniční cesta, pan poslanec Beznoska - zahraniční cesta, pan poslanec Birke od 17. hodiny - zdravotní důvody, pan poslanec Černoch - zahraniční cesta, paní poslankyně Dobešová - zahraniční cesta, pan poslanec Farský - zahraniční cesta, pan poslanec Fichtner - zahraniční cesta, paní poslankyně Golasowská 17 až 19 - pracovní důvody, paní poslankyně Halíková do 18. hodiny - pracovní důvody, pan poslanec Holík - zahraniční cesta, pan poslanec Horáček do 19. hodiny - pracovní důvody, paní poslankyně Hubáčková - pracovní důvody, paní poslankyně Chalánková - zdravotní důvody, pan poslanec Janulík - pracovní důvody, paní místopředsedkyně Jermanová od 16. hodiny - pracovní důvody, pan poslanec Kostřica - pracovní důvody, paní poslankyně Matušovská do 16. hodiny - zdravotní důvody, pan poslanec Nekl - zahraniční cesta, pan poslanec Nykl - zdravotní důvody, pan poslanec Opálka - zdravotní důvody, paní poslankyně Pecková - pracovní důvody, pan poslanec Pilný do 16. hodiny - pracovní důvody, pan poslanec Pleticha - pracovní důvody, paní poslankyně Putnová - pracovní důvody, pan poslanec Rais - zdravotní důvody, pan poslanec Seďa - zahraniční cesta, pan poslanec Šrámek - zahraniční cesta, pan poslanec Tureček - zahraniční cesta, pan poslanec Urban - bez udání důvodu, paní poslankyně Váhalová - pracovní důvody, pan poslanec Vozka - zdravotní důvody, paní poslankyně Wernerová - osobní důvody a paní poslankyně Zelienková - zahraniční cesta. Z členů vlády se omlouvá pan ministr Chovanec - pracovní důvody, paní ministryně Marksová - zahraniční cesta, pan ministr Němeček - zahraniční cesta, pan ministr Stropnický - zahraniční cesta, paní ministryně Valachová - pracovní důvody a pan ministr Zaorálek - pracovní důvody. Tolik tedy omluvy. Než otevřu diskusi k pořadu schůze, chtěl bych vás nejprve informovat o návrzích, na kterých se dnešní grémium Poslanecké sněmovny shodlo. Navrhujeme tyto změny: V úterý 19. 4. jednání zahájit návrhy zákonů vrácených Senátem, což jsou body, 2, 3, 4 a 5. Poté pokračovat pevně zařazenými body pana místopředsedy vlády a ministra financí Andreje Babiše, body 19 až 25. Pevně zařazený bod 17 by se vrátil do bloku druhých čtení, to znamená zrušíme jeho pevné zařazení. Dále bychom pokračovali body z bloku druhých a prvních čtení. Středa 20. 4. Projednat třetí čtení, což je bod 161 a bod 189, poté pokračovat již pevně zařazenými body 62, 78 a 75. Ve 12.30 by proběhly volby, což jsou body 206 až 209. Ve 14.30 bychom pevně zařadili body 54, 55, 144, 50 a 53. Dále bychom pokračovali body z bloku prvních čtení. Čtvrtek by proběhl standardně. Upozorňuji na mimořádnou schůzi. V pátek 22. 4. po již pevně zařazeném bodu 160 bychom zařadili bod 31, dále případné třetí a první čtení. V pátek 6. 5. bychom po bodech České národní banky, tzn. 221 a 222, zařadili pevně body z bloku třetího čtení, tzn. body 168, 169, 170, 171, 172 a 173. Pokud bychom ještě měli čas, tak dále další třetí čtení, popřípadě první čtení. Tolik je závěr dnešního grémia. Nyní tedy dám prostor jednotlivým poslancům k vystoupení. Nejprve přednostní právo pan poslanec Lank za klub, protože pan předseda je řádně omluven. Připraví se pan předseda Faltýnek.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Krásné odpoledne, kolegyně, kolegové. Minulé úterý na začátku této schůze jsme tady za klub Úsvit navrhovali projednat body, které by pomohly ochránit naši zemi před islamizací a terorismem. Navrhovali jsme, aby se česká vláda konečně vyjádřila k petici Bloku proti islámu proti imigračním kvótám a abychom projednali vypsání referenda o odmítnutí kvót. Vy, vážení kolegové, kolegyně vládní koalice, jste to odmítli. Od té doby uplynul další týden, o který je Česká republika bohužel blíže k trvalým imigračním kvótám, o který je Česká republika blíže k nebezpečnému bezvízovému styku s Tureckem a o který je Česká republika blíže ke ztrátě národní suverenity. Proč tomu tak je? V první řadě Evropský parlament přijal usnesení volající po jednotném unijním azylovém systému. To má především zahrnovat plošné přerozdělování migrantů na základě kvót a převedení práva udělovat azyl členských států na Evropskou unii. Udělování azylu, tato doposud výsostná národní pravomoc, se má přenést na Evropskou kancelář pro podporu azylu. V jednotlivých zemích by tato kancelář měla jenom pobočky, které by vyřizovaly jenom nařízení o přidělených imigrantech z centrály v Bruselu. Pan premiér Sobotka stejně jako loni na podzim začal hned nato uklidňovat veřejnost, že česká vláda využije všechny možnosti, jak se proti bruselským kvótám bránit. To je jako přes kopírák, to připomíná situaci z minulého roku. Tenkrát také pan premiér řekl, že Česká republika využila všech dostupných prostředků jak na pracovní, tak politické úrovni proti zavedení kvót. Pravda ale byla ta, že se na jednání nechal úmyslně přehlasovat. Své možnosti projednání nevyužíval a tím nás zásadně poškodil. Dnes se tato faktická kolaborace s Bruselem a poškozování českých národních zájmů opakuje. Česká republika kvóty ani neodmítla a ani se o ně nesoudí. Vypsání referenda, které by je zablokovalo, vytrvale odmítá. Dalším ohrožením je bezvízový styk s Tureckem, který se kvapně blíží, a Turecko se ho snaží vydíráním, to se jinak nazvat nedá, ještě urychlit. My už jsme tu několikrát říkali, že bezvízový styk s Tureckem se rovná bezvízovému styku s teroristy z Islámského státu a že představuje obrovské bezpečnostní riziko, které navíc nebylo českými bezpečnostními složkami ani řádně vyhodnocené. My se s touto situací nehodláme smířit a chceme využít všechny legální prostředky k tomu, abychom vládu v její politice podrobování se Bruselu a přijímání imigrantů zastavili. Proto budeme i dneska navrhovat kroky, kterými chceme tento postup vlády zastavit. Ve svém bodě se chci opět vrátit k petici proti kvótám, kterou Bloku proti islámu podepsalo v rekordním čase čtvrt milionu občanů. Tuto petici vláda vytrvale ignoruje. Když jsme ji projednávali na plénu Sněmovny, tak se k jejímu obsahu nevyjádřil ani pan premiér ani žádný ministr. Podařilo se aspoň prosadit usnesení, aby se vláda k této petici vyjádřila. To usnesení zní - pro připomenutí: Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky žádá vládu České republiky o písemné stanovisko k petici občanů, kteří odmítají systém povinných kvót, do 11. dubna. Dneska máme 19. dubna, to znamená je to více než týden, co vláda všem občanům České republiky dluží odpověď. A na tu odpověď máme právo. Proto navrhujeme nový bod této schůze s názvem Stanovisko vlády České republiky k petici Bloku proti islámu proti kvótám. Tento bod chceme projednat dnes, a to jako první bod. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Prosím pana předsedu Faltýnka.
Dobré odpoledne. Vážený pane předsedo, dovolte mi, abych jménem našeho poslaneckého klubu navrhl pevné zařazení bodů, a to bodu 57 - vládní návrh zákona, trestní zákoník, sněmovní tisk 588; bodu 58 - vládní návrh zákona, občanský zákoník, tisk 642; bodu 59 - vládní návrh zákona o použití peněžních prostředků z majetkových trestních sankcí, tisk 650; dále bod 60 - vládní návrh zákona o obětech trestných činů, tisk 658; dále bod 61 - vládní návrh zákona, trestní zákoník, tisk 753, vše v prvním čtení; a dále bod číslo 17 - vládní návrh zákona o ochraně přírody a krajiny, sněmovní tisk 501, ve druhém čtení, a to na středu 4. května jako první body odpoledního jednání od 14.30. Děkuji.
Také děkuji. Dále s přednostním právem pan předseda Mihola.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, chtěl bych požádat o pevné zařazení bodu 66, sněmovní tisk 712, to je zákon o vinohradnictví, na dnešek, a to po pevně zařazených bodech. Děkuji.
Děkuji. Další přednostní právo nevidím. V tom případě budeme postupovat podle písemných přihlášek. Paní poslankyně Havlová a připraví se pan poslanec Kádner... Pardon, paní poslankyně... Paní poslankyně Černochová se hlásí z místa. Výborně, vystoupíte podle pořadí. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Kolegyně a kolegové, vážení ministři a ministryně, navrhuji přednostně projednat bod 119, sněmovní tisk 621, zákon o referendu k imigračním kvótám Evropské unie. Navrhuji ho projednat dnes jako první bod. Referendum o odmítnutí unijních kvót je jedinou šancí, jak zastavit kolaboraci české vlády s madam Merkelovou a Bruselem. Evropská unie tlačí naši zemi opět do kouta. Je zřejmé, že se nezadržitelně připravuje půda pro superkvóty. Nejvyšší rozhodovací pravomoc o udělování azylu má dostat na starost takzvaná kancelář pro podporu azylu. Jak už je zřejmé z jejího názvu, cílem není azyl regulovat, ale podporovat. Tento cíl minulý týden posvětil i Evropský parlament, který velkou většinou tento šílený nápad odsouhlasil, a to dokonce za souhlasu některých českých europoslanců. My chceme, aby tyto snahy naši občané v referendu zablokovali. Pan premiér Sobotka uvedl, že se Česko bude bránit trvalých kvótám všemi způsoby. Tato slova byste mohli lehce zaměnit s jeho slovy z podzimu minulého roku, kdy prohlašoval, že Česká republika využije všech možností, jak kvóty odmítnout. Řekl je jen krátce předtím, než se úmyslně nechal přehlasovat na Radě, a tím závažně ohrozil Českou republiku. Jaké je skutečné pozadí, jsme se dozvěděli ze zveřejněných soukromých mailů pana premiéra. Státní tajemník Prouza premiéru Sobotkovi píše: "Prostor pro vyjednávání podle nedělní dohody s Junckerem byl do včerejška a my jsme se ho rozhodli nevyužít, i když byli ochotni nám vyjít vstříc". Postup je dnes stejný jako postup loni. I teď se chystá balamucení občanů, že vše je pod kontrolou a že vláda bojuje. Pak bude následovat jakoby překvapení, že to opět nevyšlo. Nejde jen o kvóty. Českou republiku ohrožuje i dohoda s Tureckem, kvůli které se má už od 1. července zavést bezvízový styk pro turecké občany. Zavést bezvízový styk s takto nebezpečnou zemí, která navíc skrytě spolupracuje s Islámským státem, je podle mnohých bezpečnostních expertů šílenstvím. Vláda přesto tento krok učinila. A to přesto, že výbor pro evropské záležitosti i plénum Sněmovny přijalo usnesení proti bezvízovému styku. Výbor se usnesl na tomto - cituji: "Výbor vyzývá vládu, aby odmítla zavedení bezvízového styku s Tureckem." Tento postoj Sněmovna potvrdila, když na plénu přijala usnesení - cituji: "Poslanecká sněmovna odmítá dohodu předsedů vlád členských zemí Evropské unie, která se týká zrušení vízového režimu pro turecké občany nejpozději do konce června 2016." Premiér Bohuslav Sobotka nerespektoval ani usnesení Sněmovny ani usnesení výboru a na jednání Evropské rady pro schválení bezvízového styku s Tureckem hlasoval. Jak už jste se dozvěděli z dopolední tiskové konference, vzhledem k výše uvedenému jsme byli nuceni podat na jednání vlády trestní oznámení ze spáchání trestného činu obecného ohrožení, obecného ohrožení z nedbalosti a maření úkonů úřední osoby z nedbalosti. Je totiž zřejmé, že v důsledku schválení dohody o bezvízovém styku s Tureckem a povinného přerozdělovacího mechanismu migrantů byly poškozeny zájmy České republiky a zejména ochrana bezpečnosti České republiky. Za situace, kdy pan premiér nerespektoval usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky a jednal v přímém rozporu s jejím usnesením, ztížil zajištění bezpečnosti v České republice. Rovněž tak narušil bezpečnost České republiky, když fakticky podepsal bianko šek pro příliv zatím neupřesněného počtu osob z Turecka a současně dalších osob dle přerozdělovacího mechanismu. Tím podstatně ohrozil obranyschopnost a vnitřní bezpečnost České republiky. Navrhuji projednat dnes jako první bod. Děkuji.
Ano. Pan poslanec Kádner a připraví se paní poslankyně Hnyková.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, chtěl bych navázat na své předřečníky, kteří hovořili o petici proti imigračním kvótám. Chci přednostně zařadit nový bod, v kterém nám vláda odpoví na jeden z hlavních požadavků oné 250tisícové petice, a to sice na ochranu českých hranic. Proto navrhuji zařadit nový bod s názvem Informace vlády k ochraně českých hranic. Bod navrhuji zařadit dnes jako první nebo další bod dnešní schůze. Úsvit s Blokem proti Islámu požaduje dlouhodobou ochranu hranic už od loňského léta. Na toto téma jsme pořádali již dva semináře, ze kterých vyplynulo několik velmi důležitých závěrů. V první řadě je to konstatování, že Česká republika v současné době nemá kapacity ani techniku na dlouhodobé zabezpečení státních hranic. Policie České republiky, která má ochranu primárně na starosti, provádí zvýšenou ochranu pouze na úkor plnění svých povinností ve vnitrozemí. Je pravda, že s ochranou hranic může policii pomoci armáda České republiky, ale pouze krátkodobě. Primárním úkolem armády totiž není chránit české hranice. To je primární úkol pro Policii České republiky. Armádu na ochranu hranic můžeme určitě nasadit v případě masivní migrace, stejně jako to udělali v Maďarsku, Slovinsku nebo Rakousku. Není to ovšem dlouhodobé řešení. Dle odhadů, které jsme na našem semináři slyšeli, je armáda schopna chránit hranice cirka půl roku. Pak už to zasahuje do její schopnosti zasahovat v zahraničí, do schopnosti výcviku nebo třeba do schopnosti pomáhat při živelních katastrofách. Nasazením na hranicích se omezuje například i její schopnost střežit klíčové objekty. Neudržitelná situace, kdy dojde k souběhu krizových událostí. Vezměte si hypotetický scénář - armáda nasazená na protiteroristická opatření, do toho jarní povodně a hranice pod náporem masové migrace. Tento scénář, který může klidně nastat, by napnul bezpečnostní složky na neudržitelné maximum. Naše volání po ochraně hranic není voláním po stavbě plotu, jak se nás snaží někteří obvinit. K ochraně hranic je naopak třeba tří tisíc nových pohraničních policistů. Tito policisté musí mít k dispozici moderní technologie, jako jsou drony, radary a další, které odliší imigranty od houbaře a které provádějí monitoring pohybu přes hranice na dálku. V zázemí jsou také třeba sklady mobilních zátarasů, které musí být připraveny k použití. Toto řešení není žádným experimentem. Tento moderní koncept chrání už mnoho rizikových hranic po celém světě. Cílem rozhodně není zabetonovat se. Cílem je zavést inteligentní ochranu českých hranic, které připraví Českou republiku na ohrožení, kterým reálně čelíme. Cenu takového řešení odhadujeme na přibližně 8 miliard korun včetně všech zásadních investic. Chci tedy zdůraznit, že žádné evropské řešení ochrany hranic nefunguje. Všechna opatření na ochranu hranic byla přijata na úrovni národních států, ať už jde o Maďarsko, Makedonii, nebo Slovinsko. My se k ochraně hranic musíme postavit stejně, protože se o nás nikdo jiný nepostará. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Paní poslankyně Hnyková a po ní vystoupí paní poslankyně Němcová.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážené dámy a vážení pánové, dovolte, abych znovu navrhla předřazení bodu 125. Jedná se o návrh na vydání zákona o detenčních centrech pro nelegální imigranty v cizích státech, tisk 657. Zákon navrhuji zařadit pevně dnes jako první bod. Jedná se o náš návrh zákona, který má zřídit detenční zařízení mimo území České republiky. Principem návrhu je, že detenční zařízení pro cizince, která jsou dnes v České republice, by měla být zřizována v cizích státech. Do těch bychom mohli přesouvat všechny zadržené nelegální imigranty a stejně tak imigranty, kteří budou v České republice relokováni z členských států Evropské unie na základě povinných kvót. Jestli se ptáte, kde bychom taková zařízení měli zakládat, znovu vám to zopakuji. Jedná se především o místa, kudy k nám proudí nelegální imigranti. Do Evropské unie jsou to hlavní tři přístupové cesty - španělská, italská a řecká. Zatímco Španělsko situaci zvládá, přes Itálii proudí hlavně africká imigrace a přes Řecko blízkovýchodní. Pro italskou cestu se jako přirozené centrum jeví Libye, pro řeckou cestu severní Sýrie. Detenční centrum bude v místě zřízeno na základě mezinárodní smlouvy, která bude s příslušným státem uzavřena. Všechny konkrétní podmínky fungování příslušného centra budou tedy vycházet právě z ní. Velmi často lze slyšet reakce, že tyto státy nemají o takové dohody zájem. Opak je ale pravdou. Např. pro Sýrii je odliv obrovských mas obyvatel zásadní problém. Zákon počítá s povinností úřadu pro přesídlení ilegálních migrantů koordinovat postup s jinými členskými státy Evropské unie při zřizování detenčních center pro přesidlování ilegálních migrantů z České republiky. Počítáme tedy s možností mezinárodní spolupráce při zakládání těchto center. Tento návrh vytváří prostor pro to, aby migranti přestali natrvalo proudit do Evropy a aby se všechny azylové procedury vyřizovaly přímo v místě vzniku problému. Vážené kolegyně a kolegové, okolní státy Evropské unie přijímají preventivní legislativní opatření v otázce imigrace a my otálíme. Veškerá preventivní opatření nás budou stát daleko méně peněz než následné hašení požáru, na který nebudeme připraveni. Budeme-li dál jen přihlížet tomu, co naše vláda dělá, bude z České republiky za pár let pouze provincie nějakého muslimského státu. Já vám děkuji za zařazení tohoto bodu na pořad jednání.
Ano, děkuji, a prosím paní poslankyni Němcovou. Po ní mám avizováno vystoupení s přednostním právem pana předsedy klubu ODS.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedo. Vážení členové vlády, kolegyně a kolegové, minulý týden jsem vás žádala o zařazení nového bodu na naši schůzi s názvem Pozice vlády České republiky k usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky č. 1144 ze dne 22. 3. 2016. Pro oživení vaší paměti bych chtěla připomenout, že je to usnesení, které se týká migrace, usnesení, které v některých svých bodech - nebo které jste podpořili ve všech bodech, tak jak bylo přijato, ale zejména odmítáme v tomto usnesení dohodu předsedů vlád členských zemí Evropské unie, která se týká zrušení vízového režimu pro turecké občany, a zároveň říkáme, že ty státy, které nejsou schopny plnit své závazky a chránit vnější hranice schengenského prostoru, mají tento prostor opustit. To bylo usnesení Sněmovny, na které předseda vlády reagoval slovy, poté co mediálně bylo řečeno, že ho výsledek zaskočil, předseda vlády řekl: je to v rozporu s postojem vlády. Tedy toto usnesení Sněmovny. Sněmovna kontra vláda. Myslím, že Sněmovna, když se na něčem usnese, má trvat na svém usnesení nebo je změnit. Vzhledem k tomu, že nikdo nenavrhuje změnu tohoto usnesení, tak bych požadovala od vlády vysvětlení, proč se nehodlá tímto mandátem vlády dále řídit. Řekla bych k tomu to, že dnes má přece už ta věc další vývoj. Turecký prezident Erdogan oznamuje, že pokud nebude Turecku do konce června udělen bezvízový styk, tak končí jeho podpora pomoci Evropské unii tím, že ty pašeráky lidí, které teď na chvíli zastavil, tak potom je zase pustí, aby sem ty lidi převáželi. Vzhledem k tomu, že vidíme, že se chystají další trasy, tak nám stejně, i kdybychom si nevím jak namlouvali, že nám dohoda s Tureckem pomůže ochránit Evropskou unii, tak to nebude k ničemu. Neochrání ji, protože trasa, která se chystá přes Itálii, by spoléhala případně na jednání s rozvrácenou Libyí, kde nikdo žádného partnera nemá. Čili Evropa stejně musí najít nějakou svoji ochranu. Nemůže se spoléhat na své sousedy a tuto ochranu musí začít prosazovat. Já ať poslouchám kohokoli, od předsedy vlády počínaje po kteréhokoli z vás, kolegyně nebo kolegové, ať už v novinách, televizích, v rozhlasech, tak všichni říkají: klíčová je ochrana vnější hranice schengenského prostoru. Říkáme to rok a neděje se nic. My v našem usnesení říkáme, že ten kdo vnější hranici nechrání, musí ze Schengenu odejít. Připomenu vám to, co se už děje v Brenneru. Přece Rakousko přistoupilo k tomu - protože očekává pravděpodobně tu druhou cestu, která se otevře přes Itálii, tak tam Rakousko staví plot a je připraveno jej postavit po celé délce hranice. Jinými slovy, začínají se stavět ploty uvnitř schengenské hranice. To, co jsme navrhli v našem usnesení - státy, které nebudou garantovat zbytku Evropy bezpečnost, tak nemohou v schengenském prostoru být - tak Rakušané už uvádějí v život tím, že mezi Itálii a sebe ten plot staví, protože očekávají tuto vlnu. Já si myslím, že bychom měli znát od vlády odpověď na otázku, které ty podmínky z těch 72, kdy se říká, že Evropa dala Turecku 72 podmínek pro to, aby mohlo dostat bezvízový styk a další výhody, o které si řeklo, včetně těch 3 mld. nyní a dalších 3 mld. eur do konce roku 2018, tedy zhruba 160 mld. korun, tak které z těch 72 podmínek už Turecko splnilo. Zda to byly ty vážnější - říká se, že polovina již je splněna - zda to byly ty snadnější, nebo zda to byly ty těžší. Jak daleko tedy v tomto procesu jsme a co říká vláda na to skutečně neakceptovatelné, na ten neakceptovatelný tlak, nechci rovnou říci slovo vydírání z turecké strany, kdy řekne: tak dosud, abych prokázalo dobrou vůli, tak já, Turecko, vám ukazuji, že tu hranici umím ochránit a pašeráky zastavit a lidi k vám neposílat, ale jestli vy mi nevyhovíte, tak ty hranice opět zvednu. Tohle přece není normální mezi partnery, kteří chtějí na nějakém smluvním základě dlouhodobě spolupracovat. Proto navrhuji zařazení tohoto bodu s tímto důrazem na naše jednání, a to buď jako první bod dnes, nebo první bod zítra, ve středu, nebo první bod v pátek 22. 4. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Nyní tedy pan předseda Stanjura s přednostním právem a po něm vystoupí pan poslanec Okamura.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Já mám dva návrhy k pořadu schůze. Velmi často slyším, že opozice brzdí projednávání vládních návrhů zákona, a mnohdy je to pravda. Nicméně u bodu číslo 32, kterým je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon o střetu zájmů, tomu tak není. Když jsme minulý měsíc projednávali zákon o zadávání veřejných zakázek, tak zejména kolegové ze sociální demokracie tady měli mnoho silných vystoupení, resp. vystoupení se silnými slovy, že teď ještě ne, ale v tom dubnu, až přijde ten střet zájmů, tam ukážeme svou zásadovou tvář, jak to budeme řešit, ten střet zájmů, a vůbec se nebojíme svého koaličního partnera, kdepak, my máme jenom pochybnosti, zda je to ústavní v tomto zákonu, ale v tom druhém zákonu, tam pochybnosti nemáme, tam to navrhneme a prosadíme. [[(14.30 hodin)]] No, jsme v druhém týdnu. Dneska jsem měli grémium Sněmovny, na kterém bylo navrženo asi 20 změn programu, tento týden i variabilní týden, a na tento zákon předsedové koaličních klubů pozapomněli. Tak já jim jdu pomoci, aby neříkali, že ty vládní návrhy zákona prostě zbytečně leží. Navrhuji, abychom bod 32 zařadili pevně, a to v pátek po již pevně zařazených bodech. To znamená, nenabourávám koncepci toho, co si předsedové vládních klubů nedali, a zejména kolegům ze sociální demokracie dám dostatek prostoru, aby v pátek to svoje zásadové stanovisko přednesli, odůvodnili a pokusili se získat většinu v Poslanecké sněmovně pro své návrhy. Druhý bod je - a to je nový bod, ten bych nazval Informace předsedy vlády o situaci ve výstavbě dopravní infrastruktury s ohledem na stanoviska EIA. My jsme v posledních týdnech a měsících opakovaně interpelovali ministra dopravy, ministra životního prostředí i pana premiéra, aby ten problém řešili. Byli jsme ubezpečováni, že se to řeší. Pak jsme zjistili, že do Bruselu odjeli nanejvýš náměstci ministrů, že samotní ministři tam nebyli. A dostal jsem do ruky výsledek. A ten výsledek je kapitulace. Kapitulace České republiky před požadavky Evropské komise a DG Environment, kdy vlastně zavádíme retroaktivitu, kdy se podřídíme bruselskému diktátu, který nám říká: Máte sice platná stanoviska EIA, ale nás to nezajímá, takhle postupovat nemůžete. Já vám ukážu mapu, kde jsou vyznačeny úseky dopravních staveb, kterých se to týká. [[Ukazuje mapu.]] Já je nebudu číst všechny, protože to byste mě obvinili z obstrukce a byli bychom tu možná do 19. hodiny a ani bychom nestačili hlasovat o prodloužení jednací doby. Na některé kraje to má katastrofální dopad. Například Jihočeský, 5 úseků D3, 3 úseky D4. Když si vezmeme podle mého názoru klíčovou komunikaci R35, tak připraveny jsou de facto 2 úseky, a oba dva nebudeme moci soutěžit, protože jak úsek Opatovice-Časy, tak Časy-Ostrov v celkové délce 26 km nemá podle Evropské komise platnou EIA. Jsou to desítky staveb za desítky miliard korun. Já si myslím, že pan premiér v tomto selhal. Protože jiné státy si při projednávání jiných otázek jsou schopny vymínit souhlas s něčím jiným. Já vím, kterými ministrům tyto agendy patří, a podle mého názoru ministři to nebyli schopni vyřešit. Pak ale nastupuje jejich nadřízený, to je premiér. Budou další summity, opět bude Evropská komise debatovat Turecko, a my nikdy nic neřekneme. Takže až budou, milí kolegové z vládních stran, vaši kolegové v podzimních krajských volbách a senátních volbách říkat "my prosadíme v našem kraji výstavbu D3, D8, D6, R35, 1/11", tak my jim budeme říkat "ne, ne, tak to vůbec není, díky jejím kolegům ve vládě a v Poslanecké sněmovně nic z toho stavět v nejbližší době nebudeme". A já si myslím, že jsme připraveni vybavit premiéra silným stanoviskem Poslanecké sněmovny, aby mohl v Bruselu ještě toto nesmyslné stanovisko zvrátit. A aby toho nebylo málo, tak kromě Bruselu tvrdí muziku i Ministerstvo životního prostředí. Například v našem kraji Moravskoslezském jsou klíčové komunikace na Třinecku 1/11. Pan ministr Ťok tam slavnostně ťukal, myslím že před rokem, protože měl to štěstí, že zrovna byl ve funkci, když se to začalo stavět - a hle, ŘSD požádá o změnu provádění stavby Třanovice-Nebory. Opravdu kdo někdy jel Třineckem, tou hlavní komunikací na Slovensko, tak ví, že se tam jezdit nedá a ty komunikace tam potřebujeme, a Ministerstvo životního prostředí vydá k ověření změn záměru zásadní negativní stanovisko. Takže naštěstí tato stavba má EIA podle zákona 101/2000, takže tam nám to nekazí Brusel, tam nám to kazí Ministerstvo životního prostředí. Takže když se podíváte do té mapy, tak zjistíte, že v nejbližších letech se dá de facto opravovat jen D1. Ne že by to nepotřebovala. Pan ministr Ťok kývá hlavou, tak já mu to přečtu: Znojmo - obchvat - 1. etapa nemá EIA podle Bruselu. Brno - Tomkovo náměstí nemá. Brno - Žabovřesky nemá. D3 Úsilné - Hodějovice nemá. D3 Hodějovice-Třebonín nemá. D3 Třebonín-Kaplice nemá. D3 Kaplice-Nažidla nemá. To znamená, velmi často, když jednají čeští politici s rakouskými politiky, říkají "naší prioritou je propojit Českou republiky a Rakousko dálniční sítí". Neomylně od Českých Budějovic včetně obchvatu Českých Budějovic směrem na hranice ani jedna akce podle Bruselu nemá platnou EIA. Když se podíváte na jižní Moravu, tak teď pominu, že nemají platné zásady územního rozvoje, to je jiný problém, tak ta situace je velmi podobná. R35 obchvat Chrudimi, obchvat Opavy, obchvat Krnova, obchvat Frýdku-Místku. A takhle bych mohl pokračovat ještě minimálně 30 minut. Já vás žádám, abychom ten bod zařadili, abychom ho zařadili zítra odpoledne jako první bod, abychom pokud možno přijali usnesení, kterým budeme požadovat po Evropské komisi, aby zrušila toto negativní stanovisko, aby pan premiér se mohl zaštítit silnou podporou Poslanecké sněmovny, nejenom vládních stran, ale i opozičních stran. Děkuji.
Můžu poprosit ještě přesný název toho bodu. Omlouvám se.
Stanovisko předsedy vlády k problematice budování dopravní infrastruktury vzhledem ke stanovisku EIA podle zákona z roku 1992.
Pane ministře, samozřejmě máte přednostní právo, tak vystoupit můžete, pokud si ho přejete uplatnit.
Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já bych chtěl jenom krátce zareagovat. Předně já jsem nekroutil hlavou proto, že bych zpochybňoval, že ty stavby mají stanovisko podle starého zákona. Já jsem kroutil hlavou, že není pravda, že nemůžeme dělat nic jiného než opravovat D1, nebo modernizovat D1. Máme tady a připravujeme stavby podle zákona 100 a máme ji podle nového. To znamená, že dopravní infrastruktura se dělá dál. A když už jsem tady, tak bych ale rád řekl, víte, hodit celý problém EIA a zákona 244 na tuto vládu je trošku zapomínání na minulost. To, že se mohl řešit tento problém už v minulosti, o tom tady padla v této Sněmovně spousta argumentů a nemyslím si, že je nutné si je vyměňovat. Ale kdybychom správně transponovali směrnici o EIA do našeho zákona před pěti lety, tak jsme tento problém dneska řešit nemuseli. Děkuji.
Ještě přednostní právo pana předsedy Stanjury.
Nejsem překvapený, obvykle za to mohou předchozí vlády. Tak my jsme ten zákon nepodpořili, když jsme o něm hlasovali. Vzpomeňte si na tu debatu: když to nepodpoříte, nebudeme čerpat. Co jsme říkali my, kritici tohoto zákona? Když to schválíte v této podobě, nebudeme moci čerpat. Ne, ne, ne, to bude jinak, zbytečně strašíte. Tohleto je výsledek. Problém přece je jasný. Je to retroaktivita. Je to podle mě nepřijatelný nátlak z Bruselu a já tady nabízím pomoc opozice. Já jsem říkal, že chci, abychom vybavili předsedu vlády, jeho ministry silným stanoviskem. A silné stanovisko také znamená, kolik poslanců pro to hlasuje. Já si neumím představit poslance a neznám nikoho z vás, a tu debatu vedu s mnohými z vás, který by nechtěl, abychom prosadili, že to, co platí podle naší legislativy, bude platit i nadále. Nebavíme se o nových stavbách. Tam ten zákon platí, to je v pořádku. Ale tohle podle mě je český národní zájem. A nemůže jen tak sklapnout. Budou různá rozhodnutí na evropské úrovni, která se nám mnohdy nebudou líbit, a tato proevropská vláda vždycky říká "v rámci zachování evropské jednoty jsem byli pro". Budiž, tak si k tomu dejme nějakou podmínku. Nebyli bychom první stát a ani zdaleka poslední, který si před nějakým hlasováním a tou podporou jiného bodu klade podmínky. A já nabízím to, že budete mít silné stanovisko Poslanecké sněmovny. Protože tady neplatí - a my jsme nikdy nedělali politiku "čím hůře, tím lépe", protože i díky tomu novému zákonu si myslím, že mnozí ekologičtí aktivisté se těší na znovuotevření EIA. [[(14.40 hodin)]] A nemůžeme vůbec odhadnout, jestli to zpoždění bude dva, tři nebo pět let, ale bude bezesporu velké. Nebude asi na všech stavbách stejné, s tím souhlasím, ale nemůžeme postupovat jako v otázce evropských fondů. A máme tu zkušenost z toho minulého volebního období. Velmi často se dělaly projekty, a teď budu mluvit o samosprávě, na které šlo získat peníze, ne ty, které by byly podle té obce nejdůležitější pro tu obec. A takhle se přece nemůžeme postavit úplně stejně k dopravní infrastruktuře a říkat: No tak my ty peníze využijeme na něco. To jsou přece klíčové stavby. Já rozumím tomu, že se to dá možná utratit nebo investovat někde jinde, ale bez D3, bez D8, bez R35 a to je špatně. Mnohem raději bychom ty peníze mohli dát... A pokud mám dobré informace, tak nejenom že nám hrozí to, že na to nedostaneme evropské peníze, ale to fundamentální DG Environment podle mne tvrdí, že i kdybychom to stavěli za české peníze, tak budou říkat, že to je v rozporu s evropským právem, a budou nám vyhrožovat, že nám zastaví všechny ostatní dotační programy. To znamená, není to tak, že dáme prioritu v rozpočtu, řekneme si: Dobře, třeba se shodneme, stát si na to půjčí, budeme stavět. Ani to není možné. To přece musíme změnit v tom Bruselu, jinak tu infrastrukturu nedobudujeme nikdy. A většinou nám to říkají státy, které si tu infrastrukturu už dobudovaly v čase, kdy takové podmínky třeba ani nebyly. A teď nám kážou o tom, jak to máme dělat my. A pokud je na tom shoda, a já předpokládám a jsem si jist, že ta shoda je, tak to usnesení přijměme a pokusme se to ještě zvrátit, jinak skutečně, to, co vy máte v programovém prohlášení vlády, které komunikace chcete dokončit, tak může i přespříští vláda dát do svého programovacího období, protože pořád nebudou hotové.
Ještě přednostní právo pana ministra.
Děkuji, pane předsedo. Kolegyně a kolegové, já budu krátký, protože nechci zdržovat schválení programu a další důležité body. Především chci poprosit svého milého kolegu Stanjuru vaším prostřednictvím, aby nelhal. Nelhal proto, resp. nelhal v tom smyslu, kdo jezdí do Bruselu a kdo tam nejezdí. Já jsem byl v Bruselu několikrát v této věci, můžu vám i říct konkrétní data, jednal jsem se všemi dotčenými, stejně jako pan ministr Ťok, nejenom tedy naši náměstci, jednal tam i premiér. A ano, je to pravda, že ten chlív - pardon, odpusťte mi to slovo -, který jsme zdědili po těch minulých vládách v otázce transpozice legislativy evropské, prostě tu Evropskou komisi, už jim došla trpělivost. A ano, my bohužel na toto reagujeme a musíme reagovat. A není pravda, pane kolego prostřednictvím pana předsedajícího, že se nedá nic dělat. Dá se dělat, protože my jsme tou transpozicí konečně, kterou jsme po deseti letech byli schopni, co vy jste odkládali dlouho, byli schopni udělat minulý rok, tak jsme zachránili 120 miliard korun, včetně dopravních projektů podle zákona 100, které by jinak nebylo možno čerpat. A na to máme celou řadu důkazů, včetně písemných. Takže ty staré EIA, 20 let staré, jsou opravdu problém, ale kdybychom bývali neměli možnost stavět a také vyčerpat peníze za ty EIA podle zákona 100, které jsou deset let staré, a to jsme dokázali díky té transpozici, tím jsme zachránili stovky projektů, dopravních i jiných, s touto starou, ale ne tak ještě starou EIA. Tam Evropská komise původně říkala, že si zopakujeme jako Česká republika všechny ty EIA. Takže prosím nelžete, ta situace je jiná, není jednoduchá. My děláme všechno pro to, abychom uspěli, včetně všech krizových režimů projednávání, ale vy tímto skutečně matete naprosto veřejnost. Chápu z pohledu opozice, že se to hodí, ale je opravdu věrolomné říkat to z některých pozic, od lidí, kteří toto sami měli v kompetenci, neudělali s tím nic, předali to dál, vykašlali se na to a teď skutečně systémem zloděj křičí Chyťte zloděje!, kritizují nás. Děkuji vám.
Přednostní právo pan předseda Laudát, potom pan předseda Stanjura.
Děkuji za slovo. Pane předsedo, dámy a pánové, pokud si vzpomenete, tak já jsem tady neúspěšně dvakrát nebo třikrát navrhoval zařazení tohoto bodu. Abychom si to kvantifikovali nebo finančně vyčíslili, tak v oficiálních materiálech Ministerstva dopravy, které jsem měl naposledy, protože ta částka se průběžně zvyšovala, bylo to 90 miliard korun, to jsou napadené stavby, v projektovaných cenách, pak už mluvily o 131. Já jsem si udělal vlastní analýzu z vlastních dat a dospěl jsem při kursu, protože jsem měl eurové podklady 25 Kč za euro, k 245 miliardám. V materiálech se teď operuje s částkou 261 miliard, protože tam přibyla ještě voda. Stavby na vodě. Já jenom chci upozornit, že my jsme ten zákon EIA, kde byla novela pana ministra Brabce, podpořili, protože TOP 09 jako problém nevidí ten vlastní zákon, který dneska platí, ale způsob projednávání. Já jsem si před časem vyžádal, a za to děkuji všem třem dotčeným ministerstvům, což je pro místní rozvoj, doprava a životní prostředí, že odpověděla v zákonných lhůtách a poslala materiály k té problematice. Pan ministr také udělal třístránkový výčet, co v minulosti až do nedávné minulosti Ministerstvo životního prostředí v dané věci se snažilo podnikat. Bohužel tam byly také nějaké velmi nešťastné maily, mailová komunikace mezi některými činovníky Ministerstva životního prostředí a lidmi z Bruselu, což velmi ztížilo situaci. Myslím si, že jde o tak fatální průšvih, který v historii nejenom českého, ale i československého dopravního stavitelství prostě nemá obdoby. A pan premiér v téhle věci žádným způsobem se nepokusil v Bruselu vyjednat výjimku. Ministerstvo životního prostředí teď, za současné vlády, nepostupovalo šťastně, dokonce si myslím, že velmi nešťastně, a nikde neslyším, že by padla jedna jediná hlava nebo bylo na někoho poukázáno, že také za to nese osobní odpovědnost. Já nevím, co ještě dalšího se musí stát, aby se tím někdo začal zabývat jako naprosto kritickou situací. Ne dnes, ale říkám rovnou, že ve variabilním týdnu navrhnu, abychom zařadili bod ve Sněmovně, a budeme na něm hodně trvat, Situace v resortu životního prostředí. Tady pan předseda klubu ANO Faltýnek navrhl opětovný odklad bodu 17, sněmovní tisk 501. Já nevím, jak dlouho se ještě bude schovávat. Dobře víte, že se jedná o zákon o ochraně životního prostředí. Prostě jak dlouho se to bude odkládat. Bylo avizováno, že tam bude řada připomínek, a tak v každém případě to nebude jednoduchý zákon. Když tady minulý týden byl přednesen návrh na pevné zařazení na dnešek, tak přece pan ministr životního prostředí musel vědět, že zítra mizí do Spojených států na oficiální návštěvu, jestli se nemýlím, takže tu nebude, nepadlo tady ani slovo. Takže se opětovně z programu stává trhací kalendář. My samozřejmě podpoříme návrh ODS už jenom proto, že jsem to tady zkoušel dvakrát. Mě fascinuje v téhle souvislosti, fascinuje mě skutečně, že ani média pořádně i s ukázáním na konkrétní resort a konkrétní lidi nezajímá tento fatální problém. K tomu bych přibalil třetí fatální problém. Jenom kvůli tomu, že pan prezident Zeman přistoupil k jakési analogii, jistě si vzpomínáte na Bémovu olympiádu v České republice v Praze. Novináři chodili na tiskové konference, on jim povykládal místo skutečných problémů Prahy, a co je potřeba řešit, tak jim povykládal o olympiádě, všichni napsali o olympiádě a takhle s prominutím vodil lidi za nos asi dva tři roky. S tím, že ještě to stálo spoustu peněz. Každý přece ví, že kanál Dunaj-Odra-Labe je nesmysl, že to je jakási obdoba této pražské olympiády, ale pořád se tomu budeme věnovat. A vláda včera znovu přerušila ten bod, aby unikátní přírodu, kterou bezesporu je minimálně ta Natura, když již ne Slavičí ostrovy, tak prostě kvůli tomu ohrožuje čerpání z celého operačního programu Životní prostředí. Nemusí to být o sedmi miliardách. Jste prostě hazardéři. Tolik jenom. [[(14.50 hodin)]] A moc prosím, když už ne samozřejmě hnutí ANO - když neprojde dneska EIA, abyste skutečně podpořili v tom květnu zařazení bodu "situace v resortu životního prostředí". Děkuji za pozornost.
Pan předseda Stanjura.
Já jsem tedy četl zápisy z oficiálních jednání v Bruselu a vždycky tam byl náměstek ministra. Pokud tam byl pan ministr, omlouvám se, není důvodu mu nevěřit. Nicméně výsledek je stejný. Nula, pane ministře. A to sváděním na předchozí vlády nijak nezakryjete. My jsme věděli, že ten zákon není dobrý. Já tvrdím, že každý den bez nové EIA byl dobrý den. A na rozdíl od kolegů z TOP 09 si vůbec nemyslím, že ten nový zákon je dobře. Uvidíte, až se začne aplikovat, co to způsobí v délce přípravy. Katastrofu. Ale to se teprv uvidí. Teď se bavíme o něčem jiném. O tom, že nám Brusel nutí retroaktivitu. A my co? Jak jsme zabojovali? Co jsme tomu Bruselu uvedli? Za co jsme to vyměnili, nebo nevyměnili? Nic! Opravdu nic. A to je katastrofa. Ne, že si to myslí DG Environment, no budiž, to už jiné nebude. A nevím, kolikrát jste tam byli, milí páni ministři, ale výsledek je nula! Úplná kapitulace. Já vytáhnu vaše odpovědi na interpelace: nebojte se, pár měsíců zpoždění. A těch pár měsíců už uběhlo. A mezitím nic. A jen tak mimochodem, citoval jsem nesouhlasné stanovisko MŽP ke změně stavby, které je pro náš region klíčové. Tak nejenom Brusel, ale i váš úřad, pane ministře prostřednictvím pana předsedy, to brzdí. Klíčové stavby. Jeďte si někdy projet ten hlavní tah na Slovensko směrem na Žilinu a pochopíte, že ty stavby byly zahájeny a že se dělají. A pokud my sami si ještě děláme problémy... A tam je EIA podle 101, ne z toho roku 1992. Mám tady s sebou to nesouhlasné stanovisko, klidně vám to předám, protože se na mě obrátili lidé z mého volebního obvodu, abych to tady zmínil. Ale já se vracím k tomu podstatnému. Ještě podle mě můžeme něco udělat. Čekají pana premiéra určitě těžká jednání na Evropské radě. A já si myslím, že jsme schopni po vzoru jiných zemí tohleto vyměnit za souhlas s něčím jiným. My se tváříme, jako by nebyl jiný problém v Bruselu než EIA v České republice, příp. implementace směrnice o řidičských průkazech. A každý den, u každého bodu, každého druhého bodu slyšíme: musíme, musíme nebo... Pořád nám vyhrožují. Kdy už tomu řekneme dost? Vždycky říkáme, že my jsme Evropská unie. Já s tím souhlasím. Tak si taky prosaďme náš názor! Nejenom názor těch ostatních. A to je úkol vlády. A je to úkol této vlády. Pokud to zůstane tak, jak to je, tak nikdo z vás nesejme odpovědnost, že ta dopravní infrastruktura se nebude budovat. A nebude to tím, že jsme ten špatný zákon neimplementovali o tři roky dřív. No, ten problém by měla jiná vláda. To velmi často slyším od těch ministrů: já jsem zdědil problém. Ale každý ministr zdědí nějaký problém. Kdo by nechtěl nastoupit do úřadu, kde všechno funguje, všechno je vyřešeno, jenom by rozdával rozhovory a stříhal pásky? No to by chtěl každý. Tomu já rozumím. Ale nikdy v žádném volebním období se přesně neudělá to, co všechno si vláda nebo ministr naplánují. Naprosto logicky. Tak už se přestaňte pořád vymlouvat. Byl to váš návrh novely, pane ministře životního prostředí, který tohle způsobil. A na těch 120 mld., na to já vám dám písemnou interpelaci a těším se. Protože za ty poslední dva roky, když tak poslouchám jednotlivé členy vlády, tak jsme asi tak zachránili bilion korun. Ten zachránil 100, paní ministryně 100, pan ministr 120. To jsme toho zachránili! A když to sečteme, tak je to víc, než jsme čerpali, že jo. Dokonce i za ty roky, kdy jste ještě ve vládě nebyli. Takže milí zachránci, zachraňte naši dopravní infrastrukturu. Zachraňte pracovní místa pro firmy ve stavebním průmyslu. A jediné, co chci... Já nenavrhuji odvolat ministra nebo kritizovat ministra. Já navrhuji silné usnesení Poslanecké sněmovny, kterým v tom Bruselu těm úředníkům a těm politikům můžete takhle mávat a říct: a jestli po nás něco chcete, bez toho nebude nic!
Nyní má slovo řádně přihlášený pan poslanec Okamura a po něm vystoupí pan poslanec Kučera.
Dámy a pánové, prosím o zařazení mimořádného bodu na program schůze Poslanecké sněmovny s názvem ČSSD a její odmítání respektování soudního rozsudku v kauze Lidový dům. [[Šum v sále.]] Navrhuji zařadit tento bod jako první v pořadí na dnešní schůzi Sněmovny. Jde o zcela principiální téma, které by Sněmovna jako garant a tvůrce právního systému České republiky neměla nechat bez povšimnutí. Parlamentní zákonodárná strana ČSSD ústy svého předsedy a zároveň českého předsedy vlády Bohuslava Sobotky odmítla respektovat soudní rozsudek a zaplatit svůj dluh ve výši 337 mil. korun. Je třeba říct, že celý spor není jen tak soukromoprávním sporem a jeho průběh i konec ukazuje na tristní stav politického i právního systému v České republice. Jestliže tady Sněmovna projednávala na mimořádné schůzi z pohledu dotací a zlodějen dotační případ Čapího hnízda, pak prosím a žádám zákonodárce, aby se věnovali naprosto bezprecedentnímu případu kauzy Lidového domu. V první fázi boje o Lidový dům stát v rukou ODS pod vedením ministra financí ODS Kočárníka bránil oprávněným nárokům ČSSD na Lidový dům. A po neuvěřitelně dlouhých 16 letech rozhodl soud, to je další gigantická ostuda justičního systému, naší legislativy i konkrétních soudů. A na závěr ČSSD odmítla respektovat konečný verdikt soudu, a to dokonce veřejně ústy svého předsedy. To je neuvěřitelné pohrdání právním systémem, který je, pravda, nedokonalý a chybující, ale opět to je přece odpovědnost jak současné vládní většiny Poslanecké sněmovny, tedy ČSSD, hnutí ANO a KDU-ČSL, tak odpovědnost všech dosavadních vlád České republiky. Argumenty premiéra Sobotky, že ČSSD nemá peníze, že je to zlikviduje a nebo že právník Altner peníze zašantročí, jsou úplně z jiné planety malého kluka, který nechápe svět dospělých. Altner vyhrál definitivně soud, a ať už si o jeho oprávněnosti nároku můžeme myslet cokoli, je to konečný verdikt. A pokud pan Altner peníze hodí do kamen nebo je bude mít ve Švýcarsku, je to jeho osobní volba. Pro nás a pro občany je zásadní jedna věc: jak odteď může stát vymáhat po občanech plnění často daleko nespravedlivějších rozsudků, když premiér této země otevřeně odmítá plnit rozhodnutí soudu a platit dluhy vládní strany. Pan premiér pláče, že zaplacení by zruinovalo jeho stranu, ČSSD. Ví pan premiér, kolik lidí v této zemi zruinovaly a zničily statisíce šílených a špatných rozsudků a exekucí? Zákony v této zemi platí pro všechny. Všichni také podléháme české jurisdikci. Pokud tu má předseda vlády pocit, že justice pracuje špatně, je to legitimní názor. Ale řešení není, že bude v případě jedné konkrétní kauzy ignorovat soudní moc, ale že pokud tu máme pochybnosti o její relevanci, jediné řešení je diskuse nad obecným systémovým řešením, tedy např. zavést časově omezený mandát soudců, který by museli po určité době obhajovat, a také přijmout osobní a hmotnou odpovědnost za chybné rozsudky, což by se obojí jistě promítlo do zkvalitnění práce. To jsou právě návrhy našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie - SPD, které se tady marně snažíme proti vám všem prosadit. Toto je ale opět zcela v kompetenci vládních stran. Vlády a parlamentu. Pokud parlament přejde tuto kauzu mlčením, pak dáme občanům velmi špatný signál, že soudní rozsudky platí jen pro nevyvolené. Většina občanů tento pocit má a podle mého to je holá skutečnost. Je na Sněmovně, na nás, abychom s tímhle nedemokratickým stavem něco začali dělat. Demokracie totiž neznamená to, že jednou za čtyři roky jdu k volbám, ale hlavně to, že se dovolám v našem státě spravedlnosti a ta je reálně vymahatelná. Takže ještě jednou prosím o zařazení tohoto mimořádného bodu a navrhuji zařadit tento bod jako první v pořadí na dnešní schůzi vzhledem k jeho mimořádné aktuálnosti a mimořádné důležitosti. Děkuji předem za podporu.
Prosím pana poslance Kučeru a po něm se připraví paní poslankyně Černochová.
Dobrý den, vážený pane předsedo, vážené dámy, vážení pánové. Dovolte mi, abych vás požádal o pevné zařazení sněmovního tisku č. 433 bod 102, tedy novely zákona, kterým se mění zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, a některé další zákony, novely zákona o živnostenském podnikání. Za posledních deset let se podařila řada významných kroků, které zjednodušily podnikání a odstranily zbytečnou administrativu. [[V sále je rušno. Předsedající žádá o klid.]] Byla zavedena jedna volná živnost, která nahradila dosavadních několik desítek volných živností. Podnikatel tedy dnes už nemusí hlásit každé rozšíření činností v rámci volné živnosti. Stačí jedno ohlášení a jeden poplatek. Na živnostenských úřadech bylo zavedeno jedno kontaktní místo, které obslouží podnikatele při oznámení vůči finančnímu úřadu, správě sociálního zabezpečení, zdravotním pojišťovnám i úřadu práce. Byl připraven i koncept jednotného inkasního místa tak, aby podnikatelé odváděli jednou platbou za zaměstnance daň z příjmu, sociální pojištění a zdravotní pojištění a aby k této jedné platbě prováděli jen jedno hlášení a podléhali jedné kontrole namísto dosavadních nejméně tří hlášení a tří kontrol vůči finančnímu úřadu, správě sociálního zabezpečení a všem zdravotním pojišťovnám jeho zaměstnanců. Tento systém jednotného inkasního místa však dosud nebyl současnou vládou realizován, přesto již byl součástí českého právního řádu. Obdobně jako v administrativní korespondenci se státními orgány a v hlášení o odvodu daně z příjmu, sociálního pojištění a zdravotního pojištění je jistě vhodné ulehčit české ekonomice v administrativním zatížení vyplývajícím z mnoha různých typů kontrol, kterým český podnikatel podléhá. Tím se právě zabývá sněmovní tisk č. 433, který navrhuje sloučení kontrolní činnosti u zaměstnavatelů, kteří mají méně než deset zaměstnanců, a u podnikatelů bez zaměstnanců. Tedy těch nejmenších a nejdrobnějších firem. U takových zaměstnanců by všechny druhy kontrolní činnosti prováděl živnostenský úřad. Znamenalo by to významné snížení administrativní zátěže v podnikání, ale i významné snížení nároků na výdaje státního rozpočtu, protože kontrola, která je dosud prováděna několikrát několika různými zaměstnanci více než 20 různých kontrolních orgánů, by byla provedena jedním pracovníkem živnostenského úřadu v rámci jeho běžné kontrolní činnosti. Tato sloučená kontrolní činnost by se netýkala výběru daní, sociálního pojištění a zdravotního pojištění. Pokud vláda uvádí ve svém stanovisku, že výkon kontroly vyžaduje odborné znalosti kontrolních pracovníků, a proto je nelze svěřit pracovníkům živnostenských úřadů, je třeba zdůraznit, že běžný živnostník také nemá možnost disponovat detailními znalostmi všech okruhů kontrolních činností. Přesto se je musí sám naučit. Právě proto je vhodné provádět kontrolu takového živnostníka pracovníkem živnostenského úřadu, aby byly - zkratkou vyjádřeno - síly vyrovnány. Tak se jednoduše zabrání občasnému šikanóznímu přístupu odborných kontrolních orgánů vůči malým živnostníkům. Dámy a pánové, věřím, že vám také záleží na tom, aby zbytečná administrativa a překážky [[ne]]bránily drobným živnostníkům v jejich práci, podpoříte zařazení projednávání novely živnostenského zákona, který tyto překážky odstraňuje, na program jednání Sněmovny, a umožníte tak jeho řádné projednání ve Sněmovně. Tento bod bych si dovolil zařadit za prvé buď ve středu za posledním bodem třetího čtení, nebo za druhé ve středu po již pevně zařazených bodech. Děkuji vám.
Ano, děkuji. Paní poslankyně Černochová a potom pan poslanec Zavadil.
Děkuji, pane předsedo, dobré odpoledne, dámy a pánové. Já jsem původně měla dva návrhy na změnu programu. Jeden se vyřešil tím, že z gremiálky ten návrh vzešel, a to zařazení projednání stanoviska Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky k evropské směrnici omezující legální držitele zbraní. Jsem ráda, že na gremiálce byla dohoda, kterou Občanská demokratická strana podpořila, a že tento bod budeme projednávat zítra odpoledne. Můj druhý návrh, který načítám, je návrh, který víceméně mi přišel vhodný a i užitečný pro vás poslance, kteří jste v minulých týdnech sledovali kauzu Fajád, resp. kauzu pětice unesených Čechů v Libanonu. Asi jste si všimli v minulém týdnu, že jsme se opět v novinách dočetli, že pan ministr obrany Stropnický, který nechával prověřit tuto kauzu svým resortem, neshledal na této kauze nic závažného. Já předpokládám, že se možná s některými podrobnostmi seznámíme potom ve stálé komisi pro Vojenské zpravodajství. Ale tam vy, kteří nejste členy této komise, nemůžete. A já si myslím, že po těch hodinách diskusí i po tom, čím jsme si prošli jako Česká republika, jakou ostudu pan ministr obrany vyvolal nejenom v České republice, ale i na mezinárodním poli, by měl před nás předstoupit a měl by nám vysvětlit výsledky této kontroly. O to větší bylo pro mě překvapení, když včera jsem se v novinách dočetla, že jednala vláda České republiky, která navrhuje panu prezidentovi udělení nebo zapůjčení generálských hodností. Vedle řady nominantů byl mimo jiné i pan plukovník Beroun, který, ač byl navrhován panem ministrem obrany Stropnickým, tak pro mě ze záhadného důvodu jej vláda panu prezidentovi nedoporučila. Mně tento způsob nepřijde šťastný. Já osobně si pana plukovníka Berouna vážím, považuji ho za dobrého ředitele Vojenského zpravodajství. A skutečně nevím, co k tomu vládu České republiky vedlo. Nevím, co k tomu vedlo pana ministra obrany Stropnického. Jestli chtěl pana Berouna ztrapnit, znevěrohodnit tím, že tam tu nominaci dal. Přijde mi to skutečně absolutně nevhodné a myslím si, že panu ministrovi obrany chybí nějaká sociální empatie. Protože pokud se tímto způsobem rozhodne projednávat věc, která není připravena v rámci vládní koalice, tak to považuji za dehonestující vůči panu Berounovi a nedůstojné. Takže ze všech důvodů, které jsem řekla, si dovoluji navrhnout bod s názvem Informace ministra obrany k výsledkům šetření kauzy pětice unesených Čechů v Libanonu. A dovolím si navrhnout tento bod na zařazení dnes po pevně zařazených bodech, ve středu jako bod první po pevně zařazených bodech a v pátek jako bod první po pevně zařazených bodech. Děkuji.
Také děkuji. Prosím pana poslance Zavadila. Po něm vystoupí pan poslanec Sklenák, který je zatím posledním vystupujícím. Prosím.
Dobrý den, dámy a pánové. Vážený pane předsedající, vážená vládo, já bych si dovolil navrhnout, aby na zítřek, což je středa 20. dubna, po pevně zařazených bodech byl zařazen vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 83/2013 Sb., o označování a sledovatelnosti výbušnin pro civilní použití. Děkuji.
Můžu poprosit aspoň o číslo bodu nebo číslo tisku? [[Poslanec Sklenák upřesňuje: Bod 56.]] Bod 56, děkuji. Prosím pana poslance Sklenáka.
Děkuji za slovo. Jedna věc je, že bych chtěl jménem dvou poslaneckých klubů sociální demokracie a ANO 2011 vetovat zařazení všech nových bodů, které byly navrženy. A druhý návrh se týká variabilního týdne, kde navrhuji na středu 4. května jako první dva body zařadit třetí čtení zákonů o důchodovém pojištění. Je to bod 167 a poté bod 166.
Ano, děkuji. Zeptám se, zda všichni, kteří se hlásili k pořadu schůze, měli možnost vystoupit. Je tomu tak. Teď mám avizováno za prvé od pana poslance Laudáta, přál si využít přednost... Už to stahuje. Tak v tom případě pouze přednostní právo pana předsedy klubu ODS.
Musím říct, že Roman Sklenák se zařadí do řady těch, kteří nechtějí řešit EIA. Respektuji to, ale fakt se těším na tu kampaň do krajských voleb. Ale chci říct něco jiného. Tady zazněl návrh, abychom ve variabilním týdnu před projednáním protikuřáckého zákona zařadili další dva zákony, které nejsou úplně jednoduché a triviální. Já tomu rozumím tak, že vládní koalice nechce projednávat protikuřácký zákon, a jsem pro. Není to kritika. Je to pochvala. Ale řekněme to rovnou. V tom zákoně je 220 hlasování. To je tak akorát, abychom těch pět hodin vyčleněných na třetí čtení v jeden den využili tímhle. V okamžiku, kdy tam dáme další dva body, tak je skoro jisté, že pokud vůbec tento protikuřácký zákon začneme projednávat, tak ho nestihneme. A myslím si, že hlasovat o pozměňovacích návrzích v různých dnech je to nejhorší, co bychom mohli udělat. Takže nic proti tomu. Pokud ho zařadíte, tak já určitě navrhnu zítra nebo některý jiný den vyřazení protikuřáku, protože opravdu nemá smysl projednávat a hlasovat o pozměňovacích návrzích v několika různých dnech. To by jenom zvýšilo ten chaos, který projednávání tohoto zákona a to hlasování bezesporu čeká. Děkuji.
Ještě pan předseda Sklenák s přednostním právem.
Já nemůžu vzít panu předsedovi Stanjurovi ani nikomu jinému názor na interpretaci důvodů pro jednotlivé návrhy, ale skutečný důvod, proč jsem ten návrh vznesl, je ten, že pro sociální demokracii jsou ty dva tisky velmi důležité. Jen připomenu, tím jedním se zmocňuje vláda, aby mohla valorizovat důchody více, než umožňuje zákon. Ten druhý umožňuje, aby důchodci z hlubinných dolů odcházeli předčasně do důchodů. A účinnost obou norem je stanovena na 1. 8. Takže když si promítnete legislativní proces, tak je skutečně nutné, aby ty tisky byly projednány na této schůzi ve třetím čtení. A variabilní týden je poslední možnost. To je ta motivace mého návrhu a prosím, abyste to neinterpretovali nějak jinak.
Ještě pan předseda Laudát.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Já se jenom chci vyjádřit k tomu, myslím si, že tady nebylo paušálně, že by dva kluby zamítly zařazení všech nových bodů. Nepamatuji si, kdy se to stalo naposledy. Zřejmě už se bojíte, že přece jenom někteří vaši poslanci by se tváří v tvář tomu průšvihu, který se kolem zákona, řeknu zkráceně, EIA odvíjí, chci jenom upozornit, on už to tady Zbyněk Stanjura říkal, to se týká i projektů bez evropských peněz, to se týká všech. A ještě doplním, jestli si uvědomujete, že se to týká například vodohospodářských staveb. Ono se pořád mluví o dopravní infrastruktuře. Takže by se měl začít zajímat ministr životního prostředí. Vyžádal jsem si oficiální informace těch tří resortů. Pan ministr Brabec mně odpověděl velmi obsáhle na i ústní interpelaci, přesto mně odpověděl. Čtení v materiálech a ty pokusy o to, jak to řešit, jsou zatím velmi naivní a velmi neprůchozí. Tady hrozí kolaps operačního programu Doprava. A je to poslední, zatím podle stávajících faktů, kdy budeme dostávat z Bruselu finance na výstavbu dopravní infrastruktury. Ale jenom chci upozornit, že to dokonce může zasáhnout krajské investice, které mají špatnou EIA, třeba spalovny komunálních odpadů, může to zasáhnout čistírny odpadních vod. Už se mluví například i o vodním díle Nové Heřminovy. A nemyslete si, že těmi doplňkovými EIA podle toho, co říká Brusel, to projde. A bohužel pan prezident Zeman se nechal slyšet, že to je vina Bruselu, nikoliv téhle země nebo této vlády, jak je jeho zvykem. Myslím si, že když ne dneska, protože jste to zavetovali, tak prosím aspoň v tom květnu pusťte projednání toho bodu, aby aspoň poslanci se začali tímto zabývat a řekli k tomu nějaké stanovisko, protože to je skutečně jeden z největších průšvihů, který tady poslední dobou je. Jestli chcete valorizovat penzi, přijďte s konkrétním návrhem a my vám ho podpoříme. Nenechávejte si paušální zmocnění před volbami. Přijďte a my tady pomůžeme důchodcům v devadesátce. Děkuji.
Pokud nejsou další přihlášky, budeme hlasovat. Nejprve bychom tedy hlasovali o návrhu, na kterém se shodlo grémium Sněmovny. Navrhuji hlasování jedním hlasováním, pokud není námitek. Žádné námitky nevidím, v tom případě zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s návrhem z grémia. Kdo je proti? Hlasování má číslo 197, přihlášeno 161, pro 147, proti 2. Návrh byl přijat. Pan poslanec Lank navrhoval nový bod, to znamená, ten byl vetován. Pan poslanec Faltýnek navrhoval pevné zařazení šesti bodů. Zeptám se, zda můžeme hlasovat najednou. [[Poslanec Faltýnek nesouhlasí.]] Ne. Takže postupně. Dobře. V tom případě se jedná o pevné zařazení bodů na středu 4. 5. od 14.30 v tomto pořadí. Nejprve budeme hlasovat, aby jako první bod byl... Všechny vás odhlásím. Prosím o novou registraci. Budeme hlasovat, že jako první bod od 14.30 ve středu 4. 5. zařadíme bod 57. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. 57 je trestní zákoník, tisk 588. Kdo je proti? Hlasování má číslo 198, přihlášeno je 156, pro 84, proti 30. Tento návrh byl přijat. Jako druhý bod bychom řadili bod 58, což je občanský zákoník, vládní návrh zákona, tisk 642. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 199, přihlášeno 155, pro 82, proti 36. Návrh byl přijat. Jako třetí bod vládní návrh zákona o použití peněžních prostředků z majetkových trestních sankcí, bod 59, tisk 650. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 200, přihlášeno 155, pro 84, proti 18. Návrh byl přijat. Jako čtvrtý bod bychom řadili vládní návrh o obětech trestných činů, bod 60, tisk 658. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 201, přihlášeno 157, pro 85, proti 15. Návrh byl přijat. Jako pátý bod bod 61, vládní návrh zákona, trestní zákoník, tisk 753. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 202, přihlášeno 157, pro 85, proti 31. Návrh byl přijat. A jako šestý bod bod 17, vládní návrh zákona o ochraně přírody a krajiny, tisk 501 ve druhém čtení. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 203, přihlášeno 157, pro 82, proti 34. Tento návrh byl přijat. To všechno byly body, které navrhoval pan předseda Faltýnek. [[(15.20 hodin)]] Pan předseda Mihola, bod 66, tisk 712, což je vinohradnictví, dnes po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 204, přihlášeno 157, pro 87, proti 18. Návrh byl přijat. Paní poslankyně Havlová si přeje bod 119, tisk 621, tj. zákon o referendu k imigračním kvótám EU, zařadit jako první bod dnešního jednacího dne. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 205, přihlášeno je 157, pro 9, proti 87. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Kádner navrhoval nový bod, což je tedy vetováno. Paní poslankyně Hnyková si přeje bod 125, což je zákon o detenčních centrech pro nelegální imigranty v cizích státech, číslo tisku je 657, projednat dnes jako první bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 206, přihlášeno 157, pro 10, proti 90. Návrh nebyl přijat. Paní poslankyně Němcová navrhovala nový bod, takže tam bylo veto, tím pádem nehlasovatelné. Pan předseda Stanjura navrhoval jeden nový bod, což bylo stanovisko předsedy vlády k problematice budování dopravní infrastruktury, takže tam platí veto, a to druhé bylo pevné zařazení bodu 32, což je střet zájmů, a to na tento pátek po pevně zařazených bodech. To je tedy hlasovatelné. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 207, přihlášeno je 157, pro 41, proti 59. Návrh nebyl přijat. Ještě jsem zapomněl říct, že pan předseda vlády hlasuje s kartou číslo 17, tak tak činím teď. Potom pan poslanec Okamura, to byl nový bod, takže na to je veto. Pan poslanec Kučera navrhoval bod 102, tisk 433, což je novela zákona o živnostenském podnikání, a tam tedy alternativně na středu, myšleno zítra, jako první bod po třetích čteních, a pokud neprojde, tak první bod po pevně zařazených bodech. Je to tak, pane poslanče? Ano. Takže nejprve budeme hlasovat o zařazení na zítra jako první bod po třetích čteních. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 208, přihlášeno 157, pro 36, proti 66. Tento návrh nebyl přijat. Budeme pokračovat tou druhou alternativou, to znamená zařazení na středu po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 209, přihlášeno je 157, pro 34, proti 70. Tento návrh nebyl přijat. Paní poslankyně Černochová navrhovala nový bod, takže tam platí veto. Pan poslanec Zavadil - bod 56, to byly výbušniny, pokud se nepletu, zařadit na středu, to znamená zítra po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 210, přihlášeno je 157, pro 82, proti 2. Tento návrh byl přijat. A poslední návrh, který tady padl, to je pan poslanec Sklenák, a to abychom na středu 4. května zařadili dvě třetí čtení jako první a druhý bod, a to v pořadí bod 167 a bod 166. Zeptám se, zda můžeme hlasovat jedním hlasováním, nebo zda...? Zvlášť, dobrá. V tom případě budeme hlasovat o tom, že na 4. 5. zařazujeme jako první bod bod 167. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 211, přihlášeno je 157, pro 116, proti 33. Tento návrh byl přijat. A jako druhý bod bychom zařadili bod 166. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 212... [[Zprava se ozývá ze záznamu potlesk a pískot.]] Já prosím, vypněte si to video, nebo co se tady odehrává. Děkuji. Přihlášeno je 157, pro 114, proti 31. Tento návrh byl přijat. Mám za to, že jsme se vypořádali se všemi návrhy, které padly, tím tedy máme vyřešen program schůze a můžeme se věnovat jednotlivým bodům. Než přistoupíme k projednávání návrhů vrácených Senátem, navrhuji, abychom na žádost předsedy Senátu umožnili vystoupit senátorům Jiřímu Čunkovi, Petru Gawlasovi, Jiřímu Oberfalzerovi, Jiřímu Šestákovi, Radku Martínkovi a Jaromíru Strnadovi. Informace k pozměňovacímu návrhu vám byly rozdány do vaší pošty a já se ptám, kdo souhlasí s vystoupením jmenovaných senátorů. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 213, přihlášeno je 156, pro 153, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. Budeme tedy pokračovat bodem dva a já předám řízení schůze.
Hezké dobré odpoledne, milé kolegyně, milí kolegové. Budeme pokračovat bodem