Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. народного депутата. Будь ласка, ввімкніть систему. [[10:02:36]] Зареєструвалося -423 У залі зареєструвалося 423 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошується відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата Пхиденка Станіслава Семеновича. Давайте привітаємо. Відповідно до Регламенту сьогодні четвер, прийняття рішень. Перелік питань у вас є, тому безпосередньо переходимо до розгляду питань порядку денного. Будь ласка, мікрофон Головатого.
Геннадій Васильович, шановні народні депутати. Я прошу звернути вашу увагу на порядок денний сьогоднішнього дня. У ньому є одне питання, яке, на мій погляд, має бути найпріоритетнішим, бо йде мова про внесення змін до Конституції, мова іде про 98-му статтю, про народні гроші, про Держбюджет, про парламентський і народний контроль. Це питання, яке має бути найпершочерговішим, тому що іде формування бюджету. І за пріоритетом нормативного акту Конституції не має рівних. Воно віднесено на самий кінець. Це перше. І мені абсолютно не зрозуміло, чому з цього питання доповідачем визначений заступник міністра фінансів. Ну, вибачте, я вже вдруге звертаюся до керівництва Верховної Ради, подумайте своїми головами. Яке відношення заступник міністра фінансів має до Конституції, до Конституції творення до народної установчої волі, як жити народу у цьому суспільстві. Звичайно, що єдиним органом, який вносить зміни до Конституції, - Верховна Рада. Тому і доповідати повинна Верховна Рада. А уже якщо там якесь є вето, то хай пояснить тоді. Тому я абсолютно не розумію такої логіки побудови порядку денного, коли Конституція відноситься на самий кінець. А її доповідає заступник міністра фінансів.
Будь ласка, Гаврилюк. Мельничук Михайло.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні колеги! Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Геннадію Андрійовичу, ми маємо приймати сьогодні постанову щодо стабілізації на продовольчому ринку, де будемо проголосовувати цю постанову, і фракція вирішила підтримати постанову. Але я би попросив вас, оскільки 16 вересня мною від імені фракції була зроблена заява щодо ситуації на нафторинку. І Прем’єр-міністр вжив негайних заходів була проведена нарада з нафтотрейдерами. Ми би хотіли отримати інформацію, що вжито для того, щоб селяни могли закупити дизпаливо, і щоб дизпаливо дійсно було вже на всіх заправках. Коротше, що зроблено по цьому питанню хоча б коротенько на п’ять хвилин? Дякую.
Давайте підійдемо до цього питання, і ми обговоримо. Луценко, будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, у мене таке питання. Вчора, наскільки мені відомо, була розмова з керівником секретаріату з цього приводу. Але тим не менше зараз у нас на руках порядок денний, в якому розгляд законів з пропозиціями Президента аж останнім розділом. З яких це пір він стає самим останнім, а не іде першочергово? Чому саме так формується так порядок денний, мені абсолютно незрозуміло. Просив би пояснення з цього приводу.
Що стосується взагалі порядку денного. Це формується із погодженням погоджувальної ради, розглядаються ці питання. Якщо буде така воля ваша, ми можемо проголосувати перенести будь-які питання, щоб раніше розглянути. Ми підійдемо до цього і давайте будемо розглядати, але ж давайте рухатися. Будь ласка, Сас.
Дякую, Геннадій Андрійович. Геннадій Андрійович, справа в тому, що до порядку денного сьогоднішнього дня засідань внесені деякі законопроекти, які не роздані народним депутатам. Зокрема це - законопроект 2491д - про внесення змін до закону про статус суддів щодо забезпечення умов для здійснення правосуддя, друге читання. А також законопроект 2596-1д про податок на додану вартість щодо операцій з пересилання підакцизних товарів, друге читання. Я нагадую, що це є грубим порушенням статей 3.1.7, 2.4.1, 6.5.1 та статті 2.5.2 Регламенту. Тому пропоную ці законопроекти зняти сьогодні з розгляду. Дякую за увагу.
Шановні колеги, давайте будемо працювати. Підійдемо до конкретних питань, будемо з вами визначатися. А що стосується порушення Регламенту, ми з вами його вже порушуємо, тому що я надаю вам слово, а ми повинні вже голосувати. Будь ласка, Тимошенко.
Юлія Тимошенко. Шановні колеги, шановний Геннадію Андрійовичу! Сьогодні в усьому переліку роботи нашої сесії є один законопроект, який заслуговує на особливу увагу. Це 3172 - проект закону про державну програму приватизації. Ми з вами вже до цього питання поверталися. В цій програмі приватизації передбачені тіньові процедури приватизації державних монополій, всіх газових, нафтотранспортних мереж, всіх нафтових, газових сховищ. Мова іде про приватизацію судобудування, авіабудування, стратегічних підприємств України. Не можливо приймати цей закон, який абсолютно не відповідає ні духу тих приватизаційних процесів, які мають розгортатися в Україні, ні букві, тому що там передбачені тіньові процедури приватизації державних монополій, які коштують десятки мільярдів доларів. Ми просили зняти цей закон сьогодні з розгляду, нам Володимир Литвин обіцяв це зробити, створити робочу групу і доопрацювати. Я прошу зараз або зняти цей законопроект з розгляду, або оголосити перерву, і всі лідери фракцій мають порадитися, що робити з цим законопроектом.
Скажіть, будь ласка, як це зробити, щоб не порушити Регламент? Розглянули ми це питання, профільний комітет вніс його на розгляд, на голосування. Скажіть, будь ласка, ви мене запрошуєте, щоб я не порушував Регламент, але ж ви ж штовхаєте мене на порушення. Будь ласка, Кравченко Микола Васильович.
Спасибо. Кравченко, фракция коммунистов. Геннадий Андреевич, я вчера поднял вопрос про включеня до порядку денного сессии в жовтни рассмотрение вопроса про звіт Кабінету Міністрів про стан справ в Державному ощадному банку "Україна". Вопрос архисерьезный, поэтому я прошу его включить в раздел про включення до порядку денного. Постанова роздана 16 числа. 4160.
Передайте постанову, будемо визначатися. Матвієнков, і закінчуємо. Сергій Анатолійович, будь ласка.
Спасибо. Матвиенков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемый Геннадий Андреевич, уважаемые коллеги! Геннадий Андреевич, у нас есть порядок дня, порядок дня согласованный, порядок дня утвержденный. У меня просьба к депутатам приступить к работе, и тогда мы рассмотрим все законопроекты, которые внесены в порядок денний. Я предлагаю прекратить этот никому не нужный сейчас разговор и приступить к рассмотрению вопроса повестки дня.
Дуже правильно. Таким чином, проект постанови про проведення парламентських слухань на тему "Духовна криза в суспільстві: шляхи її подолання" пропонується в листопаді цього року. Народний депутат Мовчан Павло Михайлович. Немає питань? Голосуємо? Це питання погоджено на Погоджувальній раді. Голосуємо. Про проведення парламентських слухань на тему: "Духовна криза суспільства і шляхи її подолання".
Мені здається, вас не треба переконувати, що така розмова необхідна.
Голосуємо. Включіть систему. [[10:12:09]] За-181 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Павло Михайлович, всі встигли, ви подивіться на результати голосування. 3367, проект постанови про проведення парламентських слухань з порядком денним: "Загальнообов’язкове державне соціальне медичне страхування - етап реформування охорони здоров’я України". Але ж, зверніть увагу, пропонується провести 9 лютого наступного року, тобто це вже чергова сесія. Ми не можемо розглядати питання по черговій сесії. Я пропоную це питання зняти і рухатися далі. Проект постанови про парламентські слухання: "Стратегія розвитку телерадіоінформаційного простору України". Пропонується заслухати 10 грудня цього року. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги, я спільну позицію авторів висловлю. Були в нас застереження від наших колег з "Народного вибору", з "Народовладдя" і ще з кількох фракцій. Ми уточнили формат цієї дискусії. Зараз автори постанови, я від імені народних депутатів Баграєва, Козаченка, Сухого і Пеклушенка виступаю, щоб такі парламентські слухання ми провели, тим більше що в цей час 10 років Національній раді з питань телебачення і радіомовлення, і нам треба підвести підсумок і її діяльності, і подумати, як діяти далі. Тому є прохання підтримати.
Голосуємо. Включіть систему. [[10:14:18]] За-198 Рішення не прийнято. Будь ласка, по фракціях. "Наша Україна" - 100, комуністів, фракція комуністів - 47, "Регіони України" - 4, Партія підприємців, промисловців України та "Трудової України" - 0, СДПУ(о) - 0, "Демініціативи" - 3, "Європейський вибір" - 0, СПУ, Соцпартія - 18, Блоку Юлії Тимошенко - 15, "Народовладдя" - 15, Аграрної партії - 0, НДП - 0, "Народний вибір" - 2, "Позафракційні" - 4. Будь ласка, Микола Миколайович Рудьковський.
Шановний Геннадію Андрійовичу, стояло другим питанням постанова 3367 "Про загальнообов’язкове державне соціальне медичне страхування". Це питання обговорювалось на Погоджувальній раді. І дійшли домовленості, що комітет запропонує дату. У початковій пропозиції не була встановлена дата. Я все-таки прошу. Це питання голосувалося, ви бачили, на Верховній Раді, закон не пройшов, медичні заклади фінансуються недостатньо. Це питання потрібно вирішити і визначитись. Давайте проголосуємо без дати, але на цій сесії, бо закон ми відхилили, а питання не знято. І ви розумієте, що це актуальне питання.
Миколо Миколайовичу, дуже актуальне питання. І треба його розглядати, треба слухати. Але ж ми не можемо зараз брати до порядку денного ті питання, які будуть розглядатися наступної сесії. Будь ласка, ви, як ініціатор цього питання, узгодьте його з профільним комітетом і внесіть свої пропозиції. Давайте будемо розглядати. Я не заперечую. Будь ласка, переговоріть і вносьте. Пропонується проект Постанови про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування трагічної загибелі депутата Тернопільської обласної ради, голови фракції "Нашої України" у Тернопільській області Івана Гавдиди. Голосуємо. [[10:16:57]] За-212 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Пробачте, прийнято рішення. Згідно з регламентом потрібно 150 голосів. Проект Постанови про створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування правомочності дій Міністерства транспорту України спрямованих на обмеження діяльності Одеського морського торгового порту. Будь ласка, Шевчук.
Спасибі. Шановні народні депутати! Я хочу виступити від імені авторів цього проекту постанови. Автори рекомендують, щоб розгляд цього питання був перенесений на наступний день голосування, оскільки є питання, які потребують узгодження.
Немає заперечень? Переходимо до наступного, а це переносимо на наступний тиждень, коли будемо голосувати. Проект Постанови про створення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з перевірки додержання вимог законодавства України Міністерством екології та природних ресурсів України при видачі спеціальних дозволів, ліцензій на користування надрами. Будь ласка, Шевчук. Одну хвилину.
Шановні народні депутати! Як ви знаєте, в кінці минулої сесії Рада національної безпеки і оборони, розглянувши це питання, виявила суттєві недоліки в питаннях природокористування і видачі ліцензії. Оскільки це питання є надзвичайно важливе, стосується національних багатств нашої держави і екологічної безпеки України, то парламентарі відреагували досить оперативно, подавши пропозицію про створення тимчасової слідчої комісії з перевірки додержання вимог законодавства України міністерствам відповідним при видачі спеціальних дозволів, ліцензій на користування надрами. Проект постанови узгоджений з усіма фракціями. Кожна фракція і група делегувала по своєму представнику до цієї комісії. На минулій сесії з технічних причин він не був проголосований і, враховуючи цей момент, що ми з вами прийняли рішення уже в жовтні цього року слухати уряд з даного питання, ми вважаємо необхідним створити цю комісію, дати їй можливості працювати і напрацьовані матеріали представити членам парламенту на День уряду. Що стосується іншого законопроекту, який також поданий, ми до нього ставимося з повагою, але я хочу відмітити, що там є певні порушення. Згідно Регламенту Верховної Ради не має право керівник профільного комітету очолювати комісію спеціальну, тому я пропоную проголосувати за проект №3634. Спасибі.
Руденко Геннадій Борисович, будь ласка.
Шановні колеги! Дійсно сьогодні стоїть питання про те, що багато порушень в законодавстві по природним ресурсам, надрокористуванні. Ми вважаємо, що в принципі бажано відхилити і перший варіант проекту - створення комісії - і другий варіант проекту створення комісії, тому що ми перетворюємо не роботу міністерства в постійні якісь комісії. Є фахівці. Я хочу нагадати, що ініціатива створення першої комісії була зроблена тоді, коли були якісь негаразди з кандидатурою міністра. Зараз кандидатура міністра по квоті НДП пройшла. Тому пропоную відхилити і перший варіант законопроект створення комісії, і другий варіант. Дякую.
Шановні колеги, надійшло два варіанти проекту постанови про створення комісії. Може краще узгодити їх? Голосувати? Будемо визначатися? Добре. 3634, включіть систему, давайте голосувати. Проекти постанов вам роздані, дивіться, будь ласка. Голосуємо. [[10:21:53]] За-315 Рішення прийнято. Все, немає необхідності голосувати інший проект постанови. Шановні колеги, депутати наполягають, кажуть, що не всі почули. Це перше було голосування, проект постанови про проведення парламентських слухань на тему "Духовна криза суспільства і шляхи її подолання". Давайте ще раз проголосуємо 3336. Дуже важливе питання. [[10:22:43]] За-225 Давайте ще раз проголосуємо. Не встигли да? Ще раз включіть систему. [[10:23:06]] За-221 Все, рішення не прийнято. Переходимо до наступних питань. Будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, заспокойтесь! Давайте будемо працювати. Той з мотивів, той ще з чогось. Ну що ж це таке?! Які мотиви? Треба голосувати і все! Ну наполягають депутати ще проголосувати. Голосуємо? Все, останній раз, голосуємо. Все! Голосуйте краще, голосуйте. [[10:24:20]] За-217 Все, рішення знято. Мікрофон Черняка. Будь ласка, мікрофон Черняка, депутата Володимира Кириловича Черняка.
Шановні колеги, це голосування було знаковим. Якщо парламент голосує проти проведення парламентських слухань на тему "Духовна криза суспільства.
Ну не треба оцінку цьому давати.
то це є свідченням того, що духовна криза існує не тільки в суспільстві, а і.
Виключіть мікрофон. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, тут було засідання двох депутатських груп і фракцій, і наші колеги - Ярослав Сухий і Микола Баграєв, які співавтори нашої постанови про телерадіопростір, попросили мене ще раз поставити, бо їх фракції не встигли проголосувати.
Будь ласка, Ландик Валентин Іванович.
Шановні народні депутати, шановний Геннадію Андрійовичу. Нам треба поступово двигатися вперед. Якщо ми по 10 разів будемо переголосовувати ті чи інші питання, ми ж не закінчимо сьогодні сесію. Тому я дуже прошу, проголосували - не проходить, і далі, далі давайте поступово йти. Дякую.
Шановні колеги, давайте працюйте із залом, працюйте з депутатами, щоб ми декілька разів не переголосовували. Давайте рухатися далі. Наступне питання проект Закону про внесення змін до Закону України “Про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків” [[щодо діяльності технопарків]]. Доповідає Ніколаєнко Станіслав Миколайович. Працюємо. Все.
Шановні народні депутати, представленим законопроектом пропонується внести зміни до чинного закону, направлені на усунення неоднозначностей у визначені норм, що регулюють функціонування технологічних парків, їх учасників, дочірніх та спільних підприємств, що утворюються технологічним парком. Наш комітет, а також Управління експертне пропонують підтримати даний законопроект, дану законодавчу ініціативу уряду, і вважають, що запровадження запропонованих змін сприятливо позначиться на діяльності технопарків, позитивно вплине на надходження коштів до бюджету. Хочу сказати, що у нас є зауваження, але ми їх всі врахуємо, як і зауваження депутатів при другому читанні. Просимо підтримати в першому читанні.
Прошу народних депутатів визначатися, проект закону номер 3609. Голосуємо. [[10:28:30]] За-353 Рішення прийнято. Проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони інтелектуальної власності. Родіонов Михайло Кузьмич, будь ласка.
Шановні народні депутати, цей законопроект обговорювався на цьому тижні, він стосується по внесенню змін до законів у зв’язку з прийняттям закону про охорону. про право і суміжні права. Більшість поправок до цього закону стосується редакційних. В цих законах, де нема посилання на закон про право і суміжні права, вони вносяться. Є зауваження. Від комітетів зауважень нема, Науково-експертне управління - позитивний висновок, Комітет з питань науки і освіти - теж висновок позитивний. Ті зауваження, які є в науково-експертному управління і ті, які були при обговоренні, вони комітетом при доопрацюванні будуть враховані. Тому є пропозиція в першому читанні прийняти цей законопроект.
Пропонується прийняти у першому читанні проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони інтелектуальної власності. Ставлю на голосування. Оголошено голосування. [[10:30:43]] За-369 Рішення прийнято. Проект закону 3332 про внесення змін до Закону України "Про освіту" щодо приведення у відповідність до Закону України "Про вищу освіту" Голова комітету Ніколаєнко, будь ласка, Станіслав Миколайович.
Ніколаєнко, Соціалістична фракція, Херсонщина. Шановні народні депутати! Шановний Геннадію Андрійовичу! Ми вчора провели досить детальну і плідну дискусію щодо внесення змін до Закону про освіту щодо приведення у відповідність цього закону у зв’язку з прийняттям Конституції, а також Закону України про вищу освіту. Практично ми нічого не міняємо, ми лише унормовуємо ці закони, щоб у них не було протиріч. Разом з тим, вчора комітетом, а також більшістю народних депутатів були виказані зауваження щодо спроб уряду відмінити позицію статті 61-ї Закону про освіту щодо виділення 10 відсотків внутрішнього валового продукту або, як у нас нам написано у нас, доходу, що викликає зауваження у депутатів і у комітету. Але комітет домовився, що ми у першому читанні проголосуємо за цей закон, а у другому читанні цю норму вилучимо, тому що вона буде руйнувати наше ставлення до освіти. В принципі, Геннадію Йосиповичу, пропонує фракція комуністів голосувати за цей закон за виключенням внесення змін до статті 61-ї. Що б я вас попросив, ми просто змінимо краще, ми внесемо зміни.
Шановні колеги! Це голосування у першому читанні. Зараз не треба вносити якісь правки. На друге читання все це буде враховано.
Бо ми хочемо 10 відсотків доходу поміняти на ВВП. Адам Іванович проти. Адаме Івановичу, послухайте мене уважно. От я скажу, ви потім питання поставите. Комітет пропонує підтримати уряд, але не зовсім. Ми будемо пропонувати, щоб з закону вилучити норму, що 10 відсотків національного доходу, бо сьогодні національний доход не обраховується в Україні, цифри такої немає. А ми введемо норму 10 відсотків внутрішнього валового продукту, як це у Європі і у всьому світі, бо якщо вилучимо, то тоді ж цю поправку не введемо. Давайте прецедент залишимо.
Немає заперечень, голосуємо? Переконав? Голосуємо. [[10:33:32]] За-379 Рішення прийнято. Проект Закону 3379 "Про дисциплінарний статут Митної служби України". Від комітету - Скомаровський Володимир Володимирович. Ну, мабуть, немає необхідності доповідати. Голосуємо. [[10:34:10]] За-265 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. Проект Закону 3446 "Про Державну програму розвитку рибного господарства на 2003-2010 роки. Голосуємо.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні колеги, вчора відбулась дискусія по даному законопроекту: щодо Державної програми рибного господарства на 2003-2010 роки". Комітет на своєму засіданні розглянув дане питання і пропонує в першому читанні підтримати.
Голосуємо. [[10:35:16]] За-308 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, пропонується розглянути проект Закону про Державну програму приватизації, це 3172. Скажіть, будь ласка. Давайте будемо визначатися. Симоненко Петро Миколайович, з процедури.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, ми звертаємося до всіх присутніх тут, у залі у зв’язку з тим, що завершується приватизація і вона торкається найпотужніших комплексів, які складають основу економічної незалежності нашої держави. Сьогодні пропонується і уряд за вказівкою Президента приймає рішення щодо вступу у СОТ, щодо вступу у НАТО, вирішення проблеми Європейського союзу, Єдиного економічного простору і інших. І в цих умовах сьогодні продовження цієї злочинної приватизації зруйнує остаточно засади державної незалежності. В зв’язку з тим, що це торкається основоположних комплексів транспорту, залізниці, енергетичного, пов’язано з машинобудівним комплексом. Це дійсно стратегічні напрямки незалежності держави. Фракція комуністів вкотре застерігає і попереджує, неможна сьогодні розглядати цю програму. Взагалі сьогодні треба її відхилити і ні в якому разі не приймати. Якщо ви зараз, Геннадій Андрійович, будете ставити на голосування, ми - фракція комуністів і соціалістів - зараз подаємо вам заяву, просимо оголосити перерву на півгодини, щоб ще раз порадитися з керівниками фракцій і з’ясувати позиції, бо це остаточно, ще раз наголошую, зруйнує незалежність держави. А в умовах безробіття, в умовах того, що у нас не фінансуються соціальні програми і багато чого іншого, це призведе і до знищення основних моментів наповнення бюджету. Ми вже були свідками, коли говорили про одне, а у бюджет жодної копійки не надходило. І коли сьогодні вже Криворізький металургійний комбінат ставлять на приватизацію, це останнє в металургійному комплексі руйнується. Ми, фракція комуністів, категорично проти, закликаємо всіх сьогодні до розуму в практичних діях і фракція комуністів і соціалістів просить оголосити перерву, якщо ви будете ставити зараз на голосування. Дякую.
Будь ласка, Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний Геннадій Андрійовичу! Шановні народні депутати! Те, про що говорив зараз представник комуністичної фракції, керівник комуністичної фракції, має рацію. Крім того, є чисто юридичні моменти недолугості, які написані в цьому законі про Державну програму приватизації. Він встановлюється один раз на шість років. Зараз по засіданню, яке вчора вели два віце-прем’єра з питань АПК і з питань паливно-енергетичного комплексу чітко зрозуміло, що нафтотрейдери і компанії нафтові повністю тримають Україну сьогодні і диктують їй свою волю. Дизельне пальне уже продається в окремих областях по 2200-2300 гривень за одну тону. У цих умовах продовжувати далі ту політику, яка є, неможливо. Тому я абсолютно підтримую пропозицію Симоненка про зняття з розгляду цієї програми, як антидержавної. Дякую.
Будь ласка, Олександр Олександрович Мороз.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні колеги. Ви пам’ятаєте, минулого разу, коли це питання виносилося на розгляд Верховної Ради, виник конфлікт, абсолютно зрозумілий і пояснений у дискусії, яка тут відбулася, а потім на нараді у Голови Верховної Ради. Там було домовлено про те, що буде створена робоча група, яка перегляне сам зміст програми і внесе ті корективи, які дадуть змогу розглядати цей документ як документ. Нічого в цьому напрямку не зроблено. Я звертаюся також до представників більшості зокрема, до всіх депутатів, давайте будемо зараз знімати це питання з розгляду в принципі, його не можна розглядати, бо ми закладаємо тут такі міни, на які будуть потім наштовхуватися ще десятки, десятки разів не тільки законодавці, а і всі органи влади, і все суспільство. Зняти треба з розгляду це питання зараз негайно.
Будь ласка, Володимир Черняк. Ну, все зрозуміло, ну навіщо, все зрозуміло.
Шановні колеги, я поділяю пропозиції, які звучали, але вважаю своїм обов’язком звернути вашу увагу на дуже суттєву обставину. Неприйняття цієї програми не зупинить процес кримінальної приватизації. В Україні майно привласнюється поза приватизаційним процесом і привласнюється кримінально, скандально. І нам треба подбати про те, яким чином ввести цей процес законодавче поле, і яким чином посилити контрольну функцію Верховної Ради. Тому що якщо ми тільки не будемо приймати програму, процес продовжуватися буде і далі. Дякую.
Від комісії з питань приватизації Хмара Степан Ількович. Зараз будемо визначатися.
Хмара, фракція блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановні народні депутати, програма приватизації дуже скрупульозно розглядалася на контрольній комісії з питань приватизації. І одностайно зробила висновок, що не можна в жодному разі її приймати. І було доручення Фонду держмайна переробити саму концепцію приватизації, підготовити новий проект. На засіданні комісії представники Фонду держмайна погоджувалися, але абсолютно нічого не зробили. І дана програма - це тіньове розграбування через непрозору приватизацію стратегічних об’єктів України, які мають значення для національної безпеки і суверенітету держави.
Шановні колеги, ми обговорювали це питання, і не треба піднімати руки. Ми уже обговорили все це. Слово надається Михайлу Чечетову.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати! Давайте відповімо на одне питання: а що буде, якщо ми не приймемо цю програму? Нічого не буде. Сонце як вставало, так і буде вставати, Верховна Рада буде засідати, але процес приватизації буде йти також і буде йти в рамках старої програми. Ми всі з вами бачимо недоліки приватизації. Але це процедури виписані в тій програмі, яка зараз діє. І коли розроблялася нова програма, то з урахуванням цих недоліків хотілося зробити так, щоб менше було критичних зауважень. Щоб дійсно програма приватизації відповідала інтересам держави і наповнювала бюджет і залучали ефективних власників на підприємства. І в процесі доробки максимально були враховані пропозиції. Там були і пропозиції: одна фракція каже одне, а друга діаметрально протилежне. Що робить далі? Максимально збалансовані пропозиції були враховані, але якщо ми приймемо в першому читанні, то в другому читанні ми можемо ще раз, ви ж будете голосувати постатейно і постатейно можем відреагувати ще краще. Але цей документ потрібно приймати, бо буде діяти, і вона діє зараз, стара програма приватизації. Процес приватизації іде, цей потяг, як кажуть, зупинити неможливо. Дякую.
Шановні колеги, я пропоную перенести це питання на вечірнє засідання, а о 12 годині давайте ми з вами зберемося, керівники фракцій, і будемо визначатися, як далі рухатися, тому що ми зараз з вами оголосимо одну перерву, іншу і таким чином ми зірвемо сьогоднішнє засідання. Ні, знімати не будемо. Ми не маємо права знімати це питання, не маємо права. Скажіть, будь ласка, чи мені керуватися, знімаючи це питання? Назвіть мені норму! Так, рухаємося далі. Це взагалі. Рухаємося далі. Керівники фракцій, о 12 годині давайте зберемося тут в залі навпроти. Проект закону про Фонд державного майна України. Будь ласка, мікрофон Пєхоти.
Дякую, Геннадій Андрійович. Я думаю, що в принципі постановка питання неправильна. Якщо ми в основу візьмемо в парламенті шантаж по будь-якому питанню і підемо на те, що будемо по кожному питанню приймати таке рішення, тоді у нас Верховної Ради не буде. Не буде! Тому давайте розглядати і вислуховувати інші позиції. Може, дійсно. треба перенести це питання. Може, треба щось уточнити? Але з позицій шантажу, на який ви сьогодні відгукнулися, я рахую, що це абсолютно неприпустимо. І репліка по першому питанню, яке ви пройшли. Ми не проти того, щоб духовність послухати, але ми домовилися в минулий раз, що треба нам встановити єдиний порядок, треба проголосувати за порядок слухань, щоб у нас не було такого, що ми щось протягуємо, десь перегружаємо Верховну Раду слуханнями. І тому ми голосували, з принципових позицій не голосували. Тому, я думаю, таким чином якщо ставиться питання і відразу дається натяк на те, що буде знято, і тому так діяти не можна.
Шановні колеги, ще раз наголошую, це питання ми не знімаємо. Ми не можемо його зняти, але ж давайте ми його перенесемо на вечірнє засідання, а тим часом о 12-й годині зберемося і обговоримо і потім вже приймемо рішення. Все, достатньо. Не треба. Переходимо до розгляду наступного питання: проект закону про Фонд державного майна України. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Демьохін Володимир Анатолійович, 3582. Є Демьохін? Чи немає необхідності? Голосуємо. Будь ласка, мікрофон Зварича. Виключіть голосування, відмініть. Зварич.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Я прошу вибачення за це, що я таки взяв слово з мотивів, але я вимушений в даному випадку, щоб вам нагадати, про що йдеться в цьому законопроекті, бо тут зачіплені інтереси Верховної Ради України незалежно від наших з вами політичних уподобань. У законопроекті пропонується відібрати у Верховній Раді повноваження щодо підзвітності та підконтрольності Фонду держмайна Верховній Раді України. В такому випадку цей законопроект є неприйнятний, як на мене, для Верховної Ради, знову ж таки, повторюю, незалежно від наших політичних уподобань.
Чи є Демьохін? Ми розглядаємо у першому читанні, шановні колеги. Ми повинні проголосувати, прийняти у першому читанні, щоб відкрити можливість працювати далі і вносити пропозиція. Депутат Зварич повинен це знати. Петро Симоненко, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Геннадій Андрійович, ми, дійсно, зараз приймаємо дуже відповідальне рішення щодо державного майна. Але у мене питання для всіх. Давайте ми замислимось, шановні колеги, що ми робимо: ми приймаємо закон, яким надаємо право державній структурі розбазарювати державне майно. Податківці гроші платять, податки, утримується державна структура, не захищає державну власність, а, навпаки, є складовою механізмів розграбування державної власності. Ми вкотре, комуністи, піднімаємо проблему: треба змінити завдання перед фондом. Він повинен захищати і управляти частково державною власністю. Він повинен сьогодні нам звітувати, чому від державної власності, яка передана в управління певним комерційним структурам, народним депутатам, не дає прибутку у той же бюджет держави. Ось головне сьогодні - захист державних інтересів, а не розкрадання і розбазарювання. Дякую.
Валентин Ландик.
Шановні народні депутати, я хочу сказати: що ми дійсно робимо?! Є Фонд майна, він уже декілька років працює. У нього повинен, дійсно, бути документ, по якому він повинен працювати. Ми затверджуємо тут голову Фонду майна, затверджуємо, дійсно, державну структуру. Тепер починаємо: а навіщо вона, а що вона робила? Та це ж ненормально! Скільки ми вже працюємо, скільки років вони відповідають за свої - ми тепер починаємо перекручувати. Я дуже прошу вас, давайте проголосуємо і дамо змогу працювати цьому фонду. Дякую.
Будь ласка, Олександр Баранівський і будемо визначатися, так же не можна, не можна ж так. Ми ж обговорювали це питання. Скажіть, будь ласка, чи ми будемо дотримуватися регламенту чи ні?
Дякую. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановний Геннадію Андрійовичу! Я до вас з такою повагою ставлюся, а ви чогось так недолюблюєте мене, так трудно у вас слово випросити. Я просив би, щоб у нас це взаємно було. Геннадію Андрійовичу, я хотів би звернути увагу всіх депутатів. Вже сьогодні говорили колеги, з прийняттям цього закону повністю Фонд державного майна виходить з-під контролю Верховної Ради і будуть робити те, що ще чого не робили до цього часу. Тобто, там було все тіньово, то ще Верховна Рада якось контролювала, а це вже взагалі все виходить. І ще одне. З прийняттям цього закону, сьогодні голова Фонду державного майна сказав, що ви тут у Верховній Раді, мовляв, там голосуйте, не голосуйте, сонце буде вставати, і приватизація буде йти. Це його відношення до Верховної Ради. А з прийняттям цього закону, то взагалі ніхто вже не буде мати Верховну Раду за Верховну Раду, в першу чергу Фонд державного майна. Не можна приймати такий закон.
Шановні, ми перейшли знову до обговорення цього питання. Хто що нового сказав? Що сказали ви нового. Валерій Асадчев. А сьогодні день прийняття рішення. Рухаємося за регламентом.
Дякую. Я хотів би, щоб ви всі зрозуміли, що два питання пов’язаних з програмою приватизації і Фондом майте є зв’язаними між собою. Тобто спочатку треба позбавити парламент можливості впливати на фонд, тобто відокремити від нього цю структуру, а потім провести абсолютно бандитську приватизації, тому що дуже мало залишилося часу. І ці питання треба розглядати виключно в комплексі. Ми не маємо права голосувати ні за одне питання, ні за інше. І я взагалі вважаю, що треба було б прийняти рішення на цей рік зробити мораторій на приватизацію. Дякую.
Ви не маєте права, але ж ви зобов’язані визначатися. Ми заслухали це питання, ми його обговорили. Скажіть, будь ласка, за Регламентом, якщо ви всі знаєте Регламент дуже добре, як далі рухатися? Визначайтеся. Ставлю на голосування проект Закону про Фонд державного майна України 3582. Визначайтеся шляхом голосування, по першому читанню голосуємо. А потім будемо вносити правки. [[10:53:37]] За-173 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 0, комуністи - 0, фракція "Регіонів України" - 40, Партія промисловців, підприємців - 39, СДПУ(о) - 34, Демініціативи - 11, Європовибір - 13, СПУ - 0, Блоку Тимошенко - 0, Народовладдя - 4, Аграрної партії - 9, НДП - 9, Народний вибір - 10, позафракційні - 4. Переходимо до наступного питання. Проект Закону про залізничні війська [[3494 і -1]]. Гладкіх Василь Іванович. 3494 - відхилити, а 3494 - прийняти за основу. Яка думка комітету, Василь Іванович?
Думка комітету - підтримати цей закон і я звертаюся, шановний Голово, шановні народні депутати, підтримати цей закон, тому що є скорочення і Вооруженных сил, а наши дети сейчас находятся [[те, которые призываются на железнодорожную службу]] в очень таких убогих условиях. И это есть возможность дополнительно поддержать эти войска. С этим законом согласен и командующий железнодорожными войсками и комитет поддерживает этот закон. И прошу всех отнестись к этому закону и поддержать. Спасибо. 3494/1, депутатський.
Голосуємо 3494 відхилити. Заспокойтесь. Зніміть з голосування. Василь Іванович, ви скажіть, будь ласка, щоб всі зрозуміли. Проект 3494/1. Це те, що ви підтримуєте, ваш комітет. Так?
Будет, охрана. охрана есть, и специализированная охрана на железной дороге есть. Это прикрытие, это прикрытие. Будут, военные будут, они будут охранять.
Шановні колеги, ці питання треба ставити при обговоренні, треба з’являтися на Верховну Раду, на засідання, і ставити питання до доповідача. Будь ласка, Георгій Корнійович, будь ласка. Заспокойтеся.
При обговоренні цього питання від імені комітету були висловлені серйозні зауваження і було сказано, що ми підтримуємо, і наша фракція підтримує цей законопроект, але в разі, якщо будуть враховані наші зауваження. На жаль, комітет, який зараз представляє доповідач, жодним словом не обмовився, як вони ставляться до принципових зауважень. А вони зводяться до того: зберегти структуру, передати Міністерство транспорту, демілітаризувати, перетворити у спеціальну транспортну службу, зберегти соціальні гарантії тих людей, які там працюють. На жаль, про це жодного слова не було сказано. Якщо це буде підтримано, ми підтримаємо цей законопроект у першому читанні. На жаль, відповіді ми не одержали.
Спасибо за вопрос. Я вам отвечаю. Все, что вы перечислили, в этом законе предусмотрено. И вы, когда обговаривали этот вопрос, обговаривали этот вопрос.
Голосуємо. Будь ласка, Яворівський з мотивів.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, заспокойтеся. Я готовий, і я думаю, що дуже багато людей у цій залі проголосували за цей законопроект тільки в одному випадку, коли він буде називатися про партизанські загони на українській залізниці, які будуть пускати під укіс наші поїзди. Дякую.
Будь ласка,
Обращаюсь к фракции коммунистов. Когда были эти вопросы при обговоренни, с Сумской области народный депутат от фракции коммунистов ставила эти вопросы. Нет, женщина ставила, Гинзбург. Она ставила эти вопросы. Эти вопросы все учтены в этой законопроекте.
Таким чином у нас є два проекти постанов - 3494 відхилити і 3494-1 прийняти за основу. Голосуємо 3494 відхилити. [[10:59:16]] За-94 Рішення не прийнято. Голосуємо 3494-1 прийняти за основу в першому читанні. І потім уже доробляти його, працювати над законами, а не гвалт тут вчиняти. [[10:59:44]] За-175 Рішення не прийнято. Переходимо до наступного питання. Будь ласка, по фракціях. Сідайте, будь ласка, переходимо до наступного питання. Доповідає наступне питання Василій Іванович. Будь ласка, з процедури Асадчев.
Дякую. Я хотів би сказати Георгію Корнійовичу. Ви абсолютно правильно поставили питання про демілітаризацію. Але якщо воно буде демілітаризоване, як сказав доповідач, то це вже не будуть війська, то це вже не буде Закон про залізничні війська, то це буде щось інше, розумієте? Якщо ми голосуємо про війська, то або доповідач нам неправду каже, вибачте, або там не враховане те, що казав Крючков. То давайте ми, знаєте, ми не розбираємось в цих речах. Не треба нас обдурювати.
Когда было обговорення, было сказано, что это - техническое прекрытие.
Ми вже проголосували з цього питання. Переходимо до наступного. З процедури читайте, будь ласка, Регламент, депутат Асадчев! Є пропозиція повернути питання на повторне читання, 3494. Голосуємо. Надійшла така пропозиція - на повторне перше читання, 3494-1. [[11:01:47]] За-216 Рішення не прийнято. Знімаємо з розгляду. Не почули? Ще раз? Включіть систему, голосуємо. [[11:02:16]] За-215 Рішення не прийнято, знімається це питання. Пропонується до розгляду проекти законів про внесення змін до Закону України "Про транзит вантажів", 3166 і 3166-1. Будь ласка, Василь Іванович.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Законопроектом 3166 и 3166-1 про внесення змін до статті шестой Закона Украины про транзит вантажів передбачається дозволити оформляти провізними документами транзитні вантажі, які ідуть залізничним транспортом і авіатранспортом через митну територію України. Накладна цін містить всі відомості, необхідні для митного оформлення вантажів. Тому використання лише такої накладної дозволить спростити процедуру митного контролю вантажів, скоротити час її затримки на кордоні та збільшити обсяг транзитних перевезень. Це призведе до поліпшення платіжного балансу залізничного транспорту, а відтак усього господарства України. Мінтранс має змогу направити вилучені кошти на розробку і подальше впровадження нових інноваційних методів митного оформлення вантажів на підготовку нових висококваліфікаційних кадрів, які згідно представлятимуть Україну в Європейському просторі. Враховуючи це, Комітет з питань транспорту, будівництва, житлово-комунального господарства і зв’язку пропонує підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Запропоновано два законопроекти.
3166 і 3166-1. 3166 - это авиационная, накладные 3166-1 - это железнодорожная.
Голосуємо. [[11:04:24]] За-263 Рішення прийнято. Спасибі, сідайте, будь ласка. 3447 - проект закону про затвердження загальнодержавної програми селекції у тваринництві на період до 2010 року. Доповідає Мельничук Михайло Васильович. Будь ласка. З місця? Мікрофон Мельничука.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановні колеги, шановний Геннадій Андрійович, комітет підтримує даний законопроект і прошу голосувати.
Включіть систему. Голосуємо. Проект закону 3447. [[11:05:31]] За-279 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання. 3581 - проект закону про загальнодержавну програму адаптації законодавства України до законодавства європейського законодавства Європейського Союзу. Доповідає Тарасюк. З мотивів Петро Миколайович Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Шановні колеги, я хотів би привернути вашу увагу до наступного. Затвердження програми передбачає і певну організаційну, і іншу роботу щодо виконання цієї програми, також фінансування. Ніхто не заперечує, що наше законодавство національне, України повинно бути на рівні світових, і в тому числі європейських. Але сьогодні виникає резонне запитання. Нас ніхто у Європейський Союз приймати не збирається, раніше 2015 року ніхто це питання взагалі розглядати не буде. Для чого ми зараз використовуємо, чи витрачаємо кошти? По-друге. До 2015 року європейське законодавство 10 разів зміниться, і Парламентська асамблея Ради Європи цьому сприяє, і Європейський парламент цьому сприяє, і національне законодавство європейських держав сприяє. Мені здається, і фракція комуністів звертає увагу і пропонує: сьогодні спочатку сприяти тому, щоб національне законодавство наше не забезпечувало крадіжки, хабарі і інше, що пов’язано з тими недосконалими моментами, особливо коли маємо відношення до економічної моделі розвитку держави. Я б запропонував сьогодні тим, хто намагався підтримати, утриматися. А фракція комуністів сьогодні буде голосувати проти, бо гроші треба спрямувати і на підтримку тих, хто навчається, лікується, на ліквідацію епідемій в державі, забезпечення робочими місцями, належною заробітною платнею. Ось сюди фракція комуністів і пропонує спрямувати гроші. Дякую.
Будь ласка, Шевчук Сергій Володимирович. Наступний - Черняк. І закінчуємо.
Спасибі, Геннадій Андрійович. Сергій Шевчук, фракція НДП. Аргументи керівника фракції комуністів зрозумілі. Вони не мають ніякого стосунку до економіки, до витрат коштів - це чисто ідеологічні міркування. Я хочу наголосити на тому, що цей проект закону підготовлений урядом, і звернутись до представників більшості з тим, щоб вони підтримали, тому що уряд здійснював цю роботу на виконання указу Президента. Я не хочу говорити по європейський вибір, євроінтеграцію, а чисто формально сторону питання торкнутися. Це вимога Президента України розробити і подати на затвердження цей законопроект. Спасибі.
Будь ласка, Черняк Володимир Кирилович.
Президент Молдови комуніст Воронін розпочав процедуру вступу Молдови до Європейського союзу. Я думаю, що нашим комуністам треба над цим фактом задуматися, нам би таких комуністів. А стосовно цього, то, я думаю, що Україна здатна одночасно рухатися в різні боки: і в ЄЕП, і в Європейський союз. Дякую.
Шановні колеги! Ми ж вже обговорили. Петро Миколайович Симоненко, будь ласка. Мікрофон Симоненко Петра Миколайовича.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Мы с уважением относимся к вашей точке зрения, особенно к вашей, уважаемый профессор Владимир Кирилович. Но хочу сказать, когда вы бросили тезис, что двигаться в разные стороны, вы лишний раз подтвердили, что политика Украины сегодня - это всадник без головы. Никуда не движимся, вот в чем проблема. И поэтому мы предложили сегодня разумно построить политику.
Будь ласка, від комітету Роман Зварич.
Шановні колеги! Я просто нагадаю вам про що насправді йде мова щодо цього закону. По-перше. Цей закон подається відповідно до Закону України про концепцію загальнодержавної програми адаптації законодавства України до законодавства Європейського союзу, який ми разом з вами схвалили в листопаді минулого року, і він набрав чинності. Тобто ми є зобов’язані прийняти такий закон відповідно до Закону про концепцію. Це по-перше. Щодо бюджетних асигнувань. В тому ж самому Законі про концепцію і далі по тексту визначено у Перехідних положеннях, що окремою строчкою мають бути виділені бюджетні асигнування на виконання цієї програми. Тому у цьому законі абсолютно правильно уряд вносить таку норму. Хотілося б, щоб уряд її все ж таки також виконав. Тепер щодо взагалі програми адаптації нашого законодавства. Стаття 55 угоди про партнерство та співробітництво між Україною та Європейським союзом. Україна взяла на себе зобов’язання адаптувати своє законодавство до законодавства ЄС. Це є угода, яка вже набрала чинності, вона нами була ратифікована, тому на виконання цього міжнародного зобов’язання вноситься цей закон. Мова йде про те, щоб ця програма адаптації була структурована. У випадку, якщо ми не приймемо цього закону, ми не зможемо усистематизувати цей процес. Тому цей закон є дуже потрібен. Ми, комітет, пропонуємо його прийняти в першому читанні, щоб дати комітетові можливість таким чином уже в підготовці законопроекту до другого читання посилити ті норми, які є в законі, які би також наклали відповідальність і певні повноваження за Верховною Радою України. Тому я вас дуже прошу підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, голосуємо. Проект закону 3581. [[11:12:18]] За-239 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Наступне питання 3587. Проект закону про внесення змін до Закону України про інформаційні агентства щодо заснування. Томенко Микола Володимирович, будь ласка
Шановні колеги! Йдеться про урядовий законопроект, який уряд пропонує для виконання вимог Світової організації торгівлі. Він зводиться фактично до лібералізації однієї норми. На сьогоднішній день для того, щоби інвестувати в інформаційні агентства іноземному капіталу обмежувальна норма є 30 відсотків. Пропонується зробити її до 35 відсотків. Чому? Тому що, по-перше, на сьогоднішній день чиї інформаційні агентства чи засоби масової інформації, які створені, ну, здебільшого українськими фінансово-політичними групами, знаходяться у тій ситуації, що, в принципі, не існує конкуренції співвласників. І, в принципі, ви знаєте ситуацію, я доповідав про те, яка ситуація була в УНІАН, коли один власник сам писав, що треба ставити в інформаційне агентство, і журналісти змушені це були робити. Створюється нормальна конкуренція. І 35 відсотків - це не такий великий відсоток, який дає можливості боятися, що іноземні інвестори кинуться на наші інформаційні агентства і їх скуплять. Значить, є пропозиція комітету підтримати у першому читанні. І є там кілька застережень по термінах, у другому читанні їх підчистити. І, Геннадій Андрійович, я хотів, ми передали вам від чотирьох фракцій. Я думаю, що треба з повагою ставитися до наших колег із СДПУ(о), "Народного вибору" і "Народовладдя", вони організаційно не встигли проголосувати за постанову по парламентським слуханням. І я просив би після цього поставити на голосування про парламентські слухання.
Все, що відбувається у залі, відбувається свідомо. Я на це звертаю увагу. Голосуємо проект Закону 3587 про внесення змін, про інформаційні агентства. [[11:14:55]] За-341 Рішення прийнято. Наступне питання 3585. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальний військовий обов’язок і військову службу". Будь ласка, Доманський Анатолій Іванович. Шановні колеги, ми сьогодні, у четвер, приймаємо рішення з обговорених питань, а ви намагаєтесь ставити питання доповідачам. Ну, так же неможна.
Шановні народні депутати, коли ми приймали Закон про загальний військовий обов’язок, ми упустили питання юнаків, які являються вихованцями оркестрів. Це десятки, сотні, тисячі молодих хлопців, які там навчаються, но немає у них ніякого статусу. Цей закон вносить доповнення. оприділяємо їхній статус. Я прошу вас, комітет розглянув, просить вас прийняти за основу і в цілому. Щоб ці хлопці мали законне основаніє навчатися в цих оркестрах. Прошу вас поставити на голосування за основу і в цілому.
Перш за все ставлю на голосування проект закону 3585 за основу, тобто у першому читанні.
Прошу вас, товариші, всіх проголосувати. [[11:16:21]] За-376
Надійшла пропозиція в цілому. Чи є заперечення? Немає. В цілому голосуємо як закон. [[11:16:44]] За-394 Рішення прийнято.
Я щиро вдячний. Оцих юнаків, які сьогодні получили законний статус.
Проект закону 3163 - про внесення змін до декрету Кабінету Міністрів України про державне мито щодо придбання вексельних бланків та зарахування мита реєстраційних документів. Доповідає Цушко Василь Петрович, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам финансам и банковской деятельности предлагает этот законопроект принять в первом чтении. Я, когда докладывал вам, рассказывал, что это векселя, которые на них тариф платится, чтобы их форма оплаты. И выступал, я предлагал в первом, втором чтении, Кармазин предложил только в первом чтении. У нас предложение принять его в первом чтении.
Голосуємо. Включіть систему. 3163 прийняти у першому читанні. [[11:18:05]] За-228 Рішення прийнято. Шановні колеги, хотів би проінформувати вас, що зараз у сесійній залі в якості гостя перебуває член Бундестагу Федеративної Республіки Німеччини, голова групи Бундестагу з міжпарламентських зв’язків з Україною Єлена Гофман. Давайте привітаємо нашу німецьку колегу. [[Бурхливі оплески]] І продовжуємо працювати. Пропонується проект закону, номер 3516, про внесення змін до деяких законів України щодо підпорядкування Державного департаменту пожежної безпеки. Будь ласка, Сергій Анатолійович Іванов.
Шановні депутати, заперечень ніяких немає, це закон, де ми пожежну охорону підпорядковуємо від Міністерства внутрішніх справ до Міністерства з надзвичайних ситуацій.
Голосуємо. Голосуємо, будь ласка. Включіть систему, голосуємо. [[11:19:30]] За-404 Рішення прийнято.
І як закон в цілому прошу.
Якщо немає заперечень, як закон в цілому. Баранівський, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Геннадій Андрійович. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановні колеги, соціалістична фракція підтримує даний законопроект і буде голосувати як за закон. Але я хотів би сказати про друге. На минулому тижні ми фракцією відвідали Чорнобильську атомну станцію, щоб вивчити більш глибоко ті проблеми. І що було дивно? Що техніка пожежна, яка сьогодні стоїть на охороні аварійного блоку і в цілому станції, уже теж надзвичайно стара. Невже нас біда не навчила, щоб хоч би на цьому об’єкті була нормальна технічка? Хотілося б звернути увагу нового міністра, тим більше що він зараз поєднує, як Міністерство з надзвичайних ситуацій, так вже і пожежну безпеку. Дякую.
Єхануров, будь ласка. Хоча не знаю навіщо? Навіщо брати слово? Про що можна мову вести, скажіть, будь ласка? Юрій Єхануров, будь ласка.
Шановні колеги, я голосую за, але я хочу зробити таке попередження. Останні дослідження показали, що пожежна служба перевищила податківців по кількості перевірок підприємств і організацій України. 18 відсотків вказали на те, що вони беруть хабарі. Я. це, я просив би врахувати і Міністерство надзвичайних ситуацій, і керівництво цієї служби. Дякую.
Голосуємо. Будь ласка, Ващук є. Катерина Тимофіївна. Відмініть голосування. Мікрофон Ващук.
Шановні колеги, у зв’язку зі зміною формування Державного бюджету і співвідношенням з місцевими бюджетами незрозумілість ситуації залишаються місцеві пожарні служби. Це в районах, в містечках, у селах. Вони були на місцевих бюджетах, а сьогодні місцеві бюджети у зв’язку з нашим прибутковим податком формуються абсолютно по-іншому. Ми зробимо так, що сільська місцевість не матиме зовсім пожарних служб. Я пропоную цей закон у другому читанні окремо голосувати. Дякую.
Сергій Анатолійович.
Це друге питання - бюджет, це друге питання. А зараз мова йде про.
Ми зараз будемо розглядати бюджет і головного розпорядника, і тоді все це передбачимо. Голосуємо як закон. Включіть систему, голосуємо. [[11:22:31]] За-317 Рішення прийнято. Наступне питання, будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую, Геннадій Андрійович. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Геннадій Андрійович! Ви пригадуєте і пам’ятаєте нашу практику, де ми домовилися таким чином, що приймаємо в цілому, тобто в другому читанні той чи інший законопроект тоді, коли немає зауважень народних депутатів тієї чи іншої фракції. Давайте ми, мабуть, будемо такої тактики і дотримуватися. Дякую.
Приймається. Пропонується проект закону 3507, 0892 про деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Митного кодексу України. Доповідає Скомаровський Володимир Володимирович. Будь ласка.
Шановні колеги, 3507 - це є законопроект урядовий про внесення змін до законодавчих актів у зв’язку з прийняттям нового Митного кодексу, який вступає з 1 січня 2004 року. Комітет пропонує підтримати даний законопроект.
Так ви ж скажіть, будь ласка: пропонується 3507 прийняти за основу і при цьому скасувати 0892-1. Так ви ж давайте: яке рішення прийняв комітет? Щоб було зрозуміло, за що ми голосуємо. Тут же дві постанови.
Геннадій Андрійович, тут дві постанови. Якщо робити це одним голосуванням, то треба зазначити саму постанову. Комітет пропонує підтримати.
Та ми не можемо так прийняти. Ми повинні спочатку відмінити ту постанову, яка прийнята у першому читанні, а потім вже ставити, якщо скасуємо, іншу постанову.
У зв’язку з тим, що постанова 0892-1 стоїть другою, я починаю з другої. Ця постанова прийнята 12 липня 2001 року у зв’язку з прийняттям Митного кодексу у другому читанні. Вона була одночасно прийнята. Але до третього читання Митний кодекс має досить суттєві зміни. І тому ця постанова не є актуальною. І в зв’язку з прийняттям нової постанови відповідно до діючого кодексу вона втрачає всякий сенс і актуальність. Тому треба проголосувати одним голосуванням постанову, яку.
Ставиться на голосування проект постанови 0892 про попереднє схвалення у першому читанні проекту закону. Про скасування [[пропозиція комітету]]. 0892 про скасування. Голосуємо - за. Пропозиція комітету - за. [[11:25:21]] За-307 А зараз вже шлях відкритий, можемо голосувати іншу постанову, 3507. Прийняти за основу вже іншу.
3507 це постанова, яка відповідає новому Митному кодексу, який вступає з 1 січня. Прошу підтримати. Постанова про підтримку цього проекту закону.
Голосуємо. [[11:25:56]] За-349 Рішення прийнято. Сідайте, будь ласка. Олександр Баранівський. Мікрофон Баранівського, будь ласка.
Дякую, Геннадію Андрійовичу. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Ми це приводимо законодавство у відповідність прийнятого Митного кодексу, який вступить з 1 січня. Але мені не зрозуміло одне, ми законодавство приводимо, а колега Гуренко на засіданні бюджетного комітету ставив доречні питання, що уряд не збирається вводити Митний кодекс з 1 січня. То мабуть доцільно, якщо ми приводимо законодавство все-таки до Митного кодексу, щоб все-таки Митний кодекс з 1 січня запрацював. Дякую.
Що стосується введення терміну в дію того чи іншого нормативного акту, це приймається законом чи встановлена законом інша процедура. Переходимо до розгляду наступного питання 2534. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стягнення державного мита. Доповідає Онопенко Василь Васильович.
Дякую, Геннадію Андрійовичу. Шановні колеги! Я нещодавно доповідав цей законопроект, нагадаю його суть. Він внесений Кабінетом Міністрів, і мова йде про те, що по певних справах цивільних держава України може бути стороною чи позивачем, чи відповідачем. Але потрібно чітко у законодавстві визначитися, що таке держава, хто представляє її інтереси. Тому одна є проблема, яку ми пропонуємо врегулювати, скажімо, Міністерство фінансів, Міністерство юстиції. Це треба визначитися. Друга проблема, про що я говорив. Я думаю, що не потрібно підтримувати, оскільки мова йде про те, щоби передати органам податкової служби функцію виконання рішень судів загальної юрисдикції і господарських судів. Я думаю, що це не їхня функція, і з Закону про податкову службу це не випливає, вони займаються податками. Тому в цій частині комітет, я думаю, що розбереться, але нам потрібно дати на друге читання, розблокувати це питання, прийняти за основу, щоб те раціональне зерно, яке є в цьому законопроекті, найшло відображення.
Будь ласка, Кармазін, з мотивів.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Проект закону про внесення змін, який називається "по деяких законодавчих актів", насправді називається "Про розширення повноважень податкової інспекції, яких вона не має в законі про податкову службу". Тому цей проект замість судових виконавців, замість виконавчої служби дає право стягнення коштів податковими органами. Ми вже маємо поліцейську державу. Ми хочемо ще посилити? Тому я категорично прошу вас, давайте всі просто покажемо, скажем, своє дружнє "ні" цьому закону, який вноситься Кабінетом Міністрів як пробний камінець, просто пробний камінець сьогодні на кожного з вас. Як ми зреагуємо? Ми зреагуємо правильно, проголосуємо проти цього закону. Дякую.
Ну і що ж тут з мотивів? Ну і що з мотивів? Ви обговорюєте знов це питання, яке обговорювали. Будь ласка, Асадчев. Теж з таких же мотивів?
Дякую. Геннадій Андрійович, ви не дуже обурюйтесь, тому що це все є, так сказать, рецидиви того Регламенту, який ви тут підтримуєте. Розумієте? Якщо б ми після обговорення зразу голосували, то таких проблем би не було. А я хочу сказати наступне. Не дай Бог нам зараз почати деталізувати питання, пов’язані з позовом до держави. Як тільки ми це зробимо, людина не буде мати право подавати до держави позов. Вона повинна буде тоді вибирати до якого державного органу її подавати, їй будуть відмовляти в її конституційному праві. А сьогодні органи держави доводять людину до такого відчаю, що вона може подати тільки на державу. Вона вже не може розібратися. чиновників. Тому не можна ні в якому разі це голосувати. Це порушення конституційних прав громадян.
Зрозуміло. Є пропозиція комітету прийняти за основу. Ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[11:30:51]] За-245 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. Мікрофон Володимира Черняка, будь ласка.
Пропозиції.
Будь ласка, будь ласка, говоріть.
Дякую. Шановні колеги, зараз ви прийняли законопроект, відповідно до якого стягувати державне мито буде податкова адміністрація. Це є небезпечним. Якщо вже прийняли, давайте домовимося, що у другому читанні ми внесемо правку, я її подам письмово.
А чому домовлятися? У кожного є таке право.
Державна виконавча служба повинна цим займатися. Проблема існує стягнення мита, але це повинна робити виконавча служба. Дякую.
Виноситься на розгляд проект Закону номер 2535 про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Конституції України. Юрій Кармазін. Немає необхідності доповідати. Голосуємо. Відмініть, будь ласка, голосування, відмініть. Юрій Кармазін, будь ласка. Комітет пропонує прийняти за основу, так?
Шановні народні депутати, комітет просить прийняти за основу з врахуванням тих пропозицій, які були у першому читанні, це зміни до тих застарілих актів, які є. Ми врахуємо ті пропозиції, які були народного депутата Семенюк, пропозиція була, прозвучала і ще кількох депутатів під час обговорення. У першому читанні за основу прошу проголосувати. Комітет підтримує. Дякую.
Беспалий, будь ласка.
Борис Беспалий, “Наша Україна", Українська народна партія. Шановні колеги, під час обговорення цього проекту, з’ясувалося, що він не такий простий, як здається на перший погляд. По-перше, він не дотримує абсолютно ніяких юридичної техніки, оскільки законом пропонується скасувати постанови Верховної Ради. По-друге, там не можна скасовувати одним актом так некритично буквально 50 чи скільки законів. І в тому числі такий важливий закон, вдумайтеся тільки, як про Президента Української РСР. Можливо, там треба змінити назви. Але я просто звертаю вашу увагу, що це єдиний закон, причому закон спеціальний, який присвячений посаді Президента і який забороняє одній і тій же особі балотуватися на третій термін. Як тільки ми цей закон скасуємо, не прийнявши новий закон про Президента. Чому ж так поспішають? То одразу буде тлумачення до Конституційного суду, мовляв Президент обирався за старою Конституцією, і ці проби пера вже були від юристів з Банкової. Тому я дуже прошу, не відкривати знову ж таки компанію за третє обрання Леоніда Кучма і не підтримувати цього проекту.
Борис Якович.
Це зовсім не так.
Борис Якович, у зв’язку з вашою боязню, цей проект, я забув ваше прізвище назвати, так же і Семенюк, ці два проекти можна вилучити. Це не принципово. Мова йде про чищення правового поля. Всього-навсього.
Ми розглядаємо у першому читанні. На друге читання, будь ласка, можете вилучати, додавати, змінювати, що завгодно можна робити.
Але це ж проект уряду. Ви розумієте. А потім пропозиції ваші давайте.
Будь ласка, Юрій Луценко.
Юрій Луценко, соціалістична фракція. Шановні колеги, це голосування є індикативним. Воно є показовим. Всі, хто хоче тихцем протягнути відміну Закону про Президента, яким скасовується можливість займати цю посаду лише двічі у своєму житті, зараз можуть голосувати. Всі ті, хто щиро каже, що нинішній режим вже вичерпав себе, що епоха Кучми закінчилася, як звучало з цієї трибуни, мусять сьогодні не голосувати. А потім нехай Кабмін доробляє, вносить, це його право. Таке надзвичайне питання не можна пускати навіть у першому читанні. Досить Кучми в Україні!
Ми з вами обговорюємо питання, зараз голосування у нас. Голосування. День голосування. Ставлю на голосування. Голосуємо. Визначайтеся.
Комітет просить в першому читанні підтримати. [[11:35:52]] За-173
Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. Наступне питання - 2415 - проект закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус депутатів місцевих рад". Доповідає Беспалий Борис Якович.
Шановні колеги, законопроект про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону "Про статус депутатів місцевих рад" обговорювався позавчора. Всі виступаючі висловились на підтримку цього законопроекту в першому читанні. Нагадаю, що в основному там йшлось про технічні зміни - приведення термінології у відповідність до інших законів. Разом з тим, там були зауваження стосовно порядку притягнення до адміністративної відповідальності, закону про корупцію. Тому комітет просить підтримати в першому читанні, але не голосувати одразу його в цілому. І прошу підтримати.
Голосуємо. Включіть систему. [[11:37:18]] За-381 Рішення прийнято. Пропонується до розгляду проекти законів 1115, 1116 - проекти закону про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законів та інших правових актів Верховної Ради України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус народного депутата". Гаврилюк Василь Васильович, будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні колеги! Комітет з питань Регламенту та депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України прийняв наступне рішення: обидва законопроекти - 1115 і 1116 відповідно до вимог частини 2 статті 6.3.3 та пункту 2 частини 1 статті 6.5.4 Регламенту Верховної Ради України направити на доопрацювання для того, щоб можна було винести на повторне перше читанні. Дякую за увагу.
Це думка комітету. Але ж це урядові законопроекти. Хто від уряду?
Геннадій Андрійович, присутній на засіданні міністр таке рішення комітету підтримав.
Міністр якого відомства?
Юстиції.
Будь ласка, міністр юстиції тут присутній.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні народні депутати! На жаль, я не можу сказати, що я був присутній на цьому засіданні, це, напевно, будемо вважати маленькою неточністю. А друга неточність полягає в тому, що даний проект виконує юридико-технічну функцію приведення у відповідність до прийнятого закону про статус народного депутата України інших законів, які містять норми, які визначаються сьогодні законом про статус народного депутата України. Тому приймати рішення щодо опрацювання можна, звичайно, але якщо тут є пропозиції термінологічних змін чи інших, це можна робити в режимі другого читання. А урядовий проект відправляти на доопрацювання в даному випадку не є можливим. Можна не погодитися з ним і залишити тоді правовий хаос, який є, або погодитися і зробити на другому читанні те, що хочуть зробити депутати з Регламентного комітету.
Все зрозуміло. Ставимо на голосування пропозицію комітету. Після цього. Що стосується внесених законопроектів урядом: 1115 - прийняти за основу. Голосуємо. Уряд пропонує підтримати і прийняти в першому читанні. [[11:40:18]] За-253 Рішення прийнято. 1116, пропозиції уряду. Ні, ні, там окремі законопроекти, окремі. 1116 голосуємо. Прийняти за основу. [[11:40:48]] За-291 Рішення прийнято. Наступні проекти законів. Пропонується розглянути проекти законів номер 3333, 3333-1, 3273: про внесення змін до статті 7-ї Закону України про передачу об’єктів права державної та комунальної власності щодо об’єктів військових містечок. Доповідає Матвєєв Володимир Йосипович. Чи Доманський Анатолій Іванович? Визначилися, хто буде доповідати? Доманський Анатолій Іванович, будь ласка.
Шановні народні депутати, ми розглядали цей законопроект. Суть цього законопроект. Йде реформування Збройних сил, вивільняються містечка. Ми скоротили ракетну армію стратегічного призначення, на базі дивізії формують бригади. Є містечка, які приваблюють, їх купляють, беруть. Але є такі містечка, які 10 років - ніхто до них не має ніякого інтересу. Це які знаходяться в лісі або віддалених місцях. Їх накопилося у Збройних силах декілька уже сот. Кожний рік вимагає з Міністерства оборони 30 мільйонів гривень, щоб утримувати ці містечка. У бюджет ми не закладемо цих грошей. Тому я пропоную цим законопроект упростити порядок передачі цих містечок, які являються неприваблюючими, в комунальну власність територіальних громад безкоштовно. Ми доповнюємо статтю 7-му одним абзацем. Ми на комітеті розглянули це питання і просимо вас, якщо ми підтримаємо реформування Збройних сил, щоб вивільнити Збройні сили від такого тягаря, передати у комунальну власність територіальної громади. Прошу вас підтримати цей законопроект. Прошу вас проголосувати.
Будь ласка. Матвєєв Володимир Йосипович, будь ласка.
Товарищи, мы обсуждали вчера буквально этот проект закона. Комитет предлагает принять за основу, и в первом чтении проект закона, который предложило правительство, дополнить этот проект закона вторым пунктом из законопроетк, который пердлагает Даманский, который гласит о том, чтобы правительство привело в соответствие своеи нормативные документы, и принять его затем в целом. Закон же, который предлагает Семенюк Валентина Петровчна, она остутствует, к сожалению, в зале, принимать после принятия Закона о коммунальной собственности. Прошу поставить на голосование.
Таким чином, я сформулюю. Пропозиція комітету прийняти в цілому проект 3333-1 з врахуванням пункту другого проекту 3333. І проект 3273 прийняти за основу. Голосуємо. [[11:44:15]] За-385 Рішення прийнято. Наступне питання. Проект Закону номер 3383 про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту ветеранів і жертв нацистських переслідувань. Доповідає Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Спасибі, Геннадію Андрійовичу. Фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, Цибенко. Шановні колеги! Комітет уважно розглянув проект Закону номер 3383. Проблема задавнена, застаріла, вирішуємо ми її, йдучи назустріч побажанням перш за все учасникам війни, учасникам бойових дій. Про що йде мова? Мова йде про те, що свого часу Закон про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту в частині учасників війни був прийнятий одним із перших. І, оскільки була потреба захистити деякі інші категорії населення, які безпосереднього відношення до цього закону не мали, але була потреба підтримати їх, до цього закону були включені категорії, які ну скажемо, безпосереднього відношення до цього закону не мали. Як, наприклад, люди, які постраждали від фашистських переслідувань. І тому в даному випадку мова йде про абсолютно технологічний закон, закон про розведення Закону про статус ветеранів війни і Закону про жертви нацистських переслідувань. Віднести кожну з категорій до певного закону, при цьому - підкреслюю - нікого нічого не позбавляючи. Тому цей закон треба підтримувати.
Ставиться на голосування проект закону №3383 прийняти за основу. Голосуємо. [[11:46:23]] За-375 Рішення прийнято. Наступне питання. Пропонується проект закону №3437 про внесення доповнень до пункту 5.9 статті 5 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств щодо обліку балансової вартості енергогенеруючих підприємств". Хомутинник Віталій Юрійович, будь ласка. Голосуємо?
Уважаемые коллеги! Комитет принял решение по даному законопроекту принять в первом чтении. Суть законопроекта сводится к тому, что необходимо изменить статью 5 Закона о налогообложении прибыли предприятий пункта 5.9, в котором говорится о том, что энегогенерирующие компании могут проводить учет прироста и убывания балансовой стоимости покупных товаров по истечению года. Такая особенность дуйствует для сельскохозяйственных предприятий и так, как у энегогенерирующих компаний есть период накопления угля, мазута и в весенний период его расходования в виде электроэнергии, комитет поддерживает даное решение и просит проголосовать в первом чтении.
В першому читанні. Голосуємо проект закону №3437. Прийняти за основу. [[11:48:14]] За-220 Не встигли? Будь ласка, Асадчев.
Дякую. Шановні народні депутати, я казав при розгляді цього питання і зараз кажу: це колосальні втрати бюджету, тому що ми з квартальної звітності і поквартальної сплати переходимо на річну, тобто вони рік платити у бюджет не будуть. Це колосальні втрати бюджету. Просто, щоб ви це мали на увазі.
Будь ласка, ініціатор - Бронніков. Мікрофон Броннікову, будь ласка.
Я думаю, что уважаемые экономисты не разобрались. Утрат бюджета нет никаких. Бюджет сводится один в один по итогам года. Но мы даем возможность подготовится к зиме. Поскольку энергетика имеет цикличный характер, мы учитывали особенности. У нас всегда так было. Сейчас на складах угля нету, поэтому энергетика просит поддержать и подготовить страну к зиме.
Добре. Шановні, ми обговорили це питання. Переконувати один одного давайте шляхом голосування. Голосуємо. [[11:49:55]] За-209 Рішення не прийнято. Працюйте з депутатами. На повторне перше читання. Пішли далі. Хто за те, щоб на повторне перше читання. Голосуємо. Це право депутатів визначатися, ну що це таке, хай визначаються. [[11:50:27]] За-203 Рішення не прийнято. Наступне питання. 3519 - проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо додаткових гарантій і захисту фінансових інтересів держави. Кальніченко Ігор Вікторович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! На ваш розгляд вноситься законопроект, розроблений Комітетом з питань фінансів та банківської діяльності. Минулий 2002 рік державними органами влади, органами місцевого самоврядування витрачено на придбання товарів і послуг більше 13 мільярдів гривень. У зв’язку з цим ми пропонуємо встановити у законі про джерела фінансування органів державної влади норму про обов’язкове дотримання розпорядниками бюджетних коштів у порядку здійснення видатків, встановлених Бюджетним кодексом України та Законом України "Про закупівлю товарів і послуг" за державні кошти. Одним із дієвих механізмів захисту фінансових інтересів розпорядника бюджетних коштів про проведенні тендерів є тендерне забезпечення та забезпечення виконання договору про закупівлю. Тобто це є застава, яка залишається у розпорядника бюджетних коштів. Якщо фірма учасник тендера не виконує своїх обов’язків. Згідно чинного законодавства розпорядник бюджетних коштів може вимагати або не вимагати тендерне забезпечення та забезпечення виконання договору про закупівлю на свій розсуд. Пропонується ввести обов’язкове тендерне забезпечення та забезпечення договору про закупівлю. Мова йде про державні гроші, виключно про державні гроші. Крім того, чинне законодавство дає можливість фірмам надавати в якості тендерного забезпечення та забезпечення виконання договору вексель або чек. Це прямо суперечить Закону України "Про обіг векселів в Україні", яким встановлено обмеження щодо використання бюджетними організаціями векселів. Тому ми пропонуємо встановити в якості тендерного забезпечення та забезпечення виконання договору лише банківську гарантію та депозит на рахунок розпорядника бюджетних коштів. У законопроекті встановлений механізм мінімізації витрачення бюджетних коштів на підготовку тендерної документації. Науково-експертне управління підтримує законопроект. Комітет також просить підтримати цей законопроект.
Пропозиція комітету прийняти за основу проект закону 3519. Голосуємо.
Я прошу підтримати. [[11:53:14]] За-325 Рішення прийнято. Сідайте, будь ласка.
Якщо ви не заперечуєте, прийняти в цілому закон, тому що.
Чи є заперечення? ГОЛОС З МІСЦЯ. Є. Є заперечення.
Є заперечення. Не можемо у другому читанні. Не можемо, тому що є Регламент. За Регламентом не можемо. Сідайте, будь ласка. Пропонується розглянути питання 4099 - проект Постанови про хід виконання Постанови Верховної Ради України від 15 травня 2003 року про інформацію Кабінету Міністрів України про дотримання органами виконавчої влади вимог законодавства при проведенні комплексу весняно-польових робіт та заходи по забезпеченню виконання законодавства при підготовці та збиранні врожаю 2003 року та його проведенні і про баланс продовольчих фуражних ресурсів на період 2003-2004 років та заходи Кабінету Міністрів України щодо забезпечення продовольчої безпеки. Будь ласка, Калінчук Василь Антонович.
Дякую, шановний Геннадію Андрійовичу. Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув проект постанови та врахувавши пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи, що надійшли до комітету, а також значну частину положень альтернативних проектів, я їх називаю: номер 4099 та 4000-1, а також проекту Постанови Верховної Ради, реєстраційний номер 3753, я нагадую, це Степана Богдановича Гавриша, комітет вносить на розгляд Верховної Ради України доопрацьований проект Постанови Верховної Ради. Основні положення проекту постанови: 1) комітет вносить пропозицію визначити роботу Кабінету Міністрів України з зазначених питань недостатньою; 2) Кабінету Міністрів України рекомендується здійснити цілий ряд заходів, направлених на покращання ситуації в аграрно-промисловому комплексі; 3) виходячи з уже раніше прийнятих законів та постанов Верховної Ради України, передбачаються Державному бюджеті України на 2004 рік кошти для фінансової підтримки АПК. Я ще раз хочу підкреслили, члени комітету при розгляді проекту постанови нічого свого з фінансових питань не добавляли, вони тільки взяли те, що вже передбачено в нашій законодавчій базі з тих законів, які вже були прийняті раніше. Крім того, для здійснення Держкомрезервом закупівлі стратегічно важливих продуктів харчування, комітет, члени комітету запропонували виділити в Державному бюджеті півтора мільярди гривень. Рекомендується Кабінету Міністрів України внести до 1 жовтня цього року на розгляд Верховної Ради низку проектів законів України, в якому передбачити, перше, продовження терміну імпорту зерна бесплатної митної ставки до 1 червня 2004 року. Друге, про звільнення від сплати ПДВ при ввезенні зерна. Третє, про закупівлі Державним резервом зерна за межами України, а також дозволити Держкомрезерву на виділені, я нагадаю, ми прийняли це рішення, цю постанову раніше, вірніше, ці зміни до Державного бюджету 400 мільйонів гривень, купувати насіння соняшнику, цукру, кукурудзи, проса, гречки та інших культур. Четверте, про основні засади державної аграрної політики України, про кооперацію в АПК, про фінансову кредитну систему забезпечення АПК, про систему матеріально-технічного забезпечення. В проекті постанови передбачені цілий ряд заходів по соціальному захисту громадян, і в першу чергу малозабезпечених. Після засідання комітету, на якому розглядався проект постанови, поступив ряд пропозицій додатково від народних депутатів, які, як на мою думку, можна врахувати. Дозвольте ознайомити вас з цими пропозиціями та доповненнями. Перше, поступили пропозиції від народного депутата Кирильчука і фракції Блоку Юлії Тимошенко, вони пропонують до постанови додати слідуюче: "Про хїд виконання постанови Верховної Ради." Вибачте. Перше, Міністерству фінансів, Держкомказначейству України забезпечити своєчасне повернення коштів, виплачуваних сільгосптоваровиробникам по ПДВ, що передбачено законом, це також передбачено Законом про Державний бюджет на 2003 рік. Друге. Кабінету Міністрів до 1 грудня 2003 року забезпечити виплату бюджетних дотаційних коштів в сумі 360 мільярдів гривень. Ми теж передбачили змінами до Державного бюджету на цей рік до 1 грудня. Третє. Міністерству фінансів, Міністерству АПК України у місячний термін завершити фінансування зрошувальних робіт. Ми теж виділили на це кошти. Четверте. Кабінету Міністрів, Національному банку України [[я закінчую]] прискорити у повному обсязі виділення коштів для завершення і здешевлення кредитів. І ще одна пропозиція, надійшла від народного депутата Козловського Анатолія Михайловича. Він пропонує в пункті 4-му вжити дійових заходів щодо зниження цін на мінеральні добрива на внутрішньому ринку та внести пропозиції щодо введення мита на вивіз мінеральних добрив тільки на аміачну селітру. В пункті 4-му підпункті м) речення про квотування експорту сільськогосподарської продукції вилучити. І в підпункті 4-му доповнити абзацем такого змісту: "Державному резерву для стабілізації цін на внутрішньому ринку закупити не менше 500 тисяч тонн соняшника та не менше ніж 40 тисяч тонн цукру". Я думаю, що з цим можна погодитись і прийняти постанову в цілому.
Ставиться на голосування. Будь ласка, Петре Миколайовичу. Мікрофон Симоненка Петра Миколайовича.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Василь Антонович. Я хотів би тільки уточнити. У нас було декілька пропозицій від фракції комуністів, коли ми вносили. Ви врахували в тому числі і питання, яке має відношення до кадрової політики в агропромисловому комплексі і підготовки кадрів? Чому я про це принципово кажу. Бо сьогодні проблема не тільки в техніці: відсутності комбайнів, тракторів, машин, нависного обладнання, - а проблема вже значно гостріша - в підготовці кадрів: механізаторів, агрономів, зоотехніків і решти. Тому ми вас просимо. Це по-перше. По-друге. Оцінка буде давати діяльності уряду? Я ще раз привертаю увагу: ми тоді пішли назустріч, виходячи з необхідності прийняття рішення, щоб запрацювали механізми. Ми даємо оцінку як незадовільну уряду діяльності, а не агропромисловому комплексу, бо розуміємо, що уряд в цілому, проводячи політику на знищення агропромислового комплексу довів до такого стану. І та політика, яку проводить Президент. Тому я хотів би запитати вас, ви врахували ті пропозиції, які фракція комуністів вносила окремою постановою.
Шановний Петро Миколайовичу, ми врахували всі ваші пропозиції, а виключенням ви вносили пропозицію надати оцінку діям ряду незадовільну. Ми. комітет недостатню.
Будь ласка, Нестор Шуфрич. Наступна Катерина Ващук.
Дякую, шановний Геннадій Андрійович. Шуфрич, фракція об’єднаних соціал-демократів. У мене якраз було прохання, щоб з приводу цієї постанови висловилась Катерина Тимофіївна Ващук, керівник фракції, аграрної фракції в нашому парламенті. Дякую.
Будь ласка, Катерина Ващук.
Шановні колеги! Всі ми пам’ятаємо як не так давно на цю трибуну піднімались керівники всіх фракцій, депутати від усіх фракцій, турбуючись про продовольчий ринок України. Ми постаралися напрацювати постанову таким чином, щоб врахувати пропозиції більшості народних депутатів. Практично всіх. Не дивлячись на політичну орієнтацію і від комуністів, і від "Нашої України", і від усіх центристських фракцій. Це постанова, яка не несе ніякого ідеологічного навантаження, а лише сприятиме виходу аграрного сектору України з цієї критичної ситуації, в якій він находиться сьогодні. А значить, зміцненню продовольчого ринку України. Я звертаюся до всіх народних депутатів. Прошу, підтримаємо цю постанову і дамо можливість працювати і. осінньою посівною аграрному сектору. Дякую.
Будь ласка, Михайло Мельничук.
Шановні колеги! Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Ми були би прийняли ще минулого четверга по цьому питанню. Як би ті, хто не звертався сьогодні до нас підтримати, залишилися у залі так, як залишилась фракція соцпартії, компартії і аграрії. Тому давайте так, оскільки було враховано пропозиції від фракції Соціалістичної партії про підтримку селян, ми готові сьогодні проголосувати. Але, якщо ця постанова не буде підтримана з більшістю, як це було минулий раз, то селяни будуть знати хто є хто у парламенті. Дякую.
Ставимо за основу, прийняти за основу проект постанови 4099. Голосуємо.
Проголосуйте, будь ласка. [[12:03:50]] За-246 Рішення прийнято. Роман Зварич з мотивів. По фракціях. Наша Україна - 2 Комуністи - 54 Регіони України - 7 Партія промисловців і підприємців - 43 СДПУ(о) - 36 Демініціативи - 19 Європейський вибір - 3 СПУ - 20 Блок Юлії Тимошенко - 17 Народновладдя - 15 Аграрна партія - 13 НДП - 2 Народний вибір - 13 Позафракційні - 3 Роман Зварич, будь ласка. Ми прийняли з вами за основу. Зараз ще будемо голосувати.
Шановний Геннадію Васильовичу! По-перше, я привертаю вашу увагу, що тут щойно з голосу запропоновано стільки поправок до цієї постанови, що. Геннадію Васильовичу, я у черговий раз вам скажу, я привертаю вашу увагу до того факту, що тут з голосу запропоновано стільки поправок до цієї прийнятої вже за основу постанови, що самі поправки довші, ніж текст, що ми прийняли за основу. Тому я пропоную все ж таки остаточне рішення по цьому питанню приймати вже у другій половині дня, коли ми будемо мати вже конкретно сформульований текст цієї постанови на письмі, письмово. Отак з голосу щось приймати, це практично нонсенс.
Я хочу шановному народному депутати доповісти, що це не з голосу. Ці зауваження письмово, ось вони у мене, поступили, я вибачаюся, поступили від конкретних народних депутатів, і вони були комітетом враховані. Але я вам доповів, щоб ви просто знали про це.
З усіма, які надійшли зауваженнями, пропозиціями, поправками, голосуємо в цілому, з усіма зауваженнями в цілому.
Шановні депутати, шановні народні виборці, избранники на російській мові, прошу підтримати селян, і не тільки селян, а всіх громадян нашої держави. Це соціальний захист всіх громадян. [[12:06:18]] За-233
За - 233. Рішення прийнято. Оголошується перерва на 30 хвилин. Я прошу керівників фракцій зібратися, порадимося, як далі рухатися. У залі напроти.
Продовжуємо засідання. Перш за все хочу вас проінформувати. Зараз відбулося засідання Погоджувальної ради. Всі керівники груп і фракцій були присутні. Відносно Закону про Державну програму приватизації. Прийняти таке рішення: у перерву після 14 години збирається Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій, він профільний, і будемо визначатися, як далі рухатися. Всі представники фракцій мають там своїх членів цього комітету. І вже, виходячи з того, яке рішення буде прийнято, будемо з вами розглядати це питання. Чи то відкладати, чи то розглядати. Ось таким чином. А зараз рухаємося далі. Одне оголошення. Відповідно до статті 13 Закону про статус народного депутата України та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Зубця Михайла Васильовича зі складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". Переходимо до наступного питання. 1249 - проект закону про визначенням Верховною Радою України засад внутрішньої і зовнішньої політики України. Ми з вами розглядали це питання. Пропозиція комітету прийняти за основу. Голосуємо. Проект закону про визначення Верховною Радою України засад внутрішньої і зовнішньої політики України - 1249. Будь ласка, займайте місця в залі, будемо голосувати проект закону номер 1249. Пропозиція комітету - прийняти за основу. Включіть систему, голосуємо. [[12:47:33]] За-127 Рішення не прийнято. Запросіть до залу депутатів, запросіть. Повернемось до цього. Переходимо до наступного питання, а потім повернемося. Будь ласка, запросіть людей до залу. Будь ласка, Олександр Олександрович, інформація з цього приводу.
Олександр Мороз, Соцфракція. Я від імені авторів цього проекту і сам автор цього проекту теж звертаюся до вас із таким проханням. Ми розглядали це питання уже тут, у сесійному залі. Це абсолютно не політизований документ. Він не стосується змісту засад, він стосується процедури підготовки засад на розгляд Верховної Ради і дає йому визначення, роль його дальше у системі, скажем, програм, законів і таке інше. Розглядаючи цей документ тут під час дискусії, проведеної і, я бачу, Володимир Яворівський виступав, і Тарас Чорновіл, інші делегати, навіть Черняк виступав тут. Йшлося про те, що можна його приймати. Він не стоїть на одному політичному боці чи на іншому, він стоїть на боці інтересів держави, щоб впорядкувати цю процедуру, бо вже із 96-го року, коли прийняти Конституція, 85 стаття пункт п’ятий Конституції про визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики, що віднесено в Конституції до функції Верховної Ради не виконується через відсутність оцього процедурного документу, який складає всього півтори сторінки. Я вас переконливо прошу, підтримайте цей законопроект, це те, що ми зобов’язані робити як депутати, будучи одними з тих, хто утверджує конституційні засади правовідносин в Україні. Я переконливо прошу всі фракції: підтримайте це, тут нема ніяких заперечень по змісті.
Від уряду хто в нас з цього питання? __________________. Дякую. Хотів би просто звернути уваги депутатів, і така ж позиція уряду, що цей документ і висновок Головного науково-експертного управління відносно того, що цей проект потребує доопрацювання. Є ціла низка суттєвих зауважень, вони всі прозвучали під час розгляду і не може бути прийнято.
Так, позиція уряду. __________________. Не приймати.
По-перше, я прошу вас, це функція Верховної Ради, а не Кабінету Міністрів в кінці кінців. І чому оцінки Кабінет Міністрів дозволяє собі робити з приводу того, що має робити Верховна Рада? Я цього не розумію, просто це дурня якась, вибачте мені за вульгарність у цьому відношенні. Одне. Зауваження завжди дає експертне управління, і правильно робить. Ми говоримо про прийняття у першому читанні, а потім всі ці зауваження, всі доповнення можна врахувати. Чого ж ми весь час відштовхуємося від того, щоб не здійснювалася політика внутрішня, зовнішня, так, як визначає Верховна Рада, щоб робилося так, як сьогодні це робиться урядом, як попало, тобто відсутня і зовнішня, і внутрішня політика. І ми вдаємо з себе державників, бо ми, бачте, в уряді знаходимося.
Будь ласка, Валентин Ландик.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні народні депутати! Я, дійсно, згодний з тим, як каже Олександр Олександрович, що це, дійсно, конституційна норма і Верховна Рада повинна визначати внутрішню і зовнішню політику. Але мені не зрозуміло, що написано в першій статті, коли приходить нова Верховна Рада і вона зразу змінює внутрішню і зовнішню політику. Невже можна це так розглядати: прийшла нова Верховна Рада - теж приймаємо, приходить нова - теж приймаємо. Ну, це ж, мабуть, неправильно. Тому я не думаю, що за це треба голосувати зразу і підтримувати це питання.
Будь ласка, Сергій Петрович Головатий. Будь ласка.
Шановний пане Головуючий, я не розумію, скільки разів я маю повторювати порушення Регламенту розгляду питання в першому читанні. Це питання, автором, чи суб’єктом законодавчої ініціативи якої являється народний депутат України. Скажіть мені, будь ласка. Я до вас, між іншим, звертався з цим питанням і на попередніх засіданнях. На якій правовій підставі бере участь в обговоренні цього питання представник виконавчої влади, коли він не є суб’єктом законодавчої ініціативи?! На якій підставі ви надаєте йому слово в цьому режимі? Я ніяк не можу зрозуміти, це що? Ну, ви розумієте, та у нас же ж 10 років тому, коли тільки ще всі прийшли з колгоспів, то тут було більше порядку, ніж зараз, через 12 років. Причому ж уже треба було ж навчитися все-таки, у якому режимі що як обговорюється. Ну, буде суб’єктом законодавчої ініціативи представник Кабінету Міністрів чи Кабінет Міністрів - хай представляє цей законопроект. Я ніяк не можу зрозуміти, що це за вакханалія і анархія тут виникла, у цій сесійній залі, уже на четвертому скликанні!
Я не знаю, як більш толерантно вам відповісти, Сергію Петровичу, на ваше запитання. Ми утворили коаліційний уряд, Верховна Рада. Виходили з того, що повинна співпрацювати Верховна Рада і уряд. І все закономірно, те, що відбувається у залі. Будь ласка, Зварич, Роман Зварич.
Шановні народні депутати України, я хочу, власне, повторити позицію Народного руху України з цього приводу, яку я ще висловлював в тому скликанні і також в цьому скликанні. Звичайно, що 85-та стаття Конституції надає повноваження Верховній Раді України визначати зовнішніх зносин та зовнішньої політики. Натомість, 92-га стаття Конституції чітко визначає ті сфери, які вимагають законодавчого врегулювання. Якраз визначення засад зовнішніх зносин не включено у перелік тих сфер, які перелічені у 92-ій статті. Отже ж, якщо виходити з диспозиції цих двох норм Конституції, ми стоїмо на тій позиції, що Верховна Рада України не потребує окремого закону для того, щоб визначати засади зовнішньої політики, а, натомість, Верховна Рада України здійснює свої повноваження відповідно до 85-ї статті кожного разу.
Це вже обговорення, не треба про це, це вже обговорення тільки можна з мотивів виступати. Будь ласка.
Я звертаюся ще раз до депутата Зварича. А ці засади, які будуть стосуватися зовнішньої політики, яку вони повинні мати форму, яка їхня роль? Чи це буде закон, чи це буде програма, чи що це буде? От про це йдеться у Законі про засади, а не самі засади. І тому чи це зовнішніх стосунків стосується, чи це пов’язано з внутрішньою політикою. Тому я прошу, у першому читанні приймімо цей закон, а потім внесете зміни, які ви вважаєте необхідними для того, щоб ваша позиція і 98-ма, 92-га і інші статті, щоб дотримувалися, зробимо так, як слід. Я просто не розумію цієї дискусії.
Це безкінечно. Будь ласка, репліка Зварича, і будемо голосувати. Досить.
Я таки наполягаю на репліці, шановний Геннадію Васильовичу, оскільки моє прізвище було згадано, я би не хотів щоби була перекручена не тільки моя позиція, позиція партії, яка називається Народний рух України. Я черговий раз повторюю, ми стоїмо на тих позиціях, зо засади зовнішньої політики, оскільки вони не фігурують у 92-ій статті, не вимагають окремого закону, а, натомість, Верховна Рада може здійснювати свої конституційні повноваження у кожному окремому випадку, коли розглядається питання, тобто відповідний законопроект, що стосується сфери зовнішніх зносин. Тому ми твердо стоїмо на тій позиції, що окремо закону з цього приводу не потрібно. Тобто, таке не передбачено Конституцією України.
Переходимо до голосування. Ставиться на голосування проект закону №1249. Проект закону про визначення Верховною Радою України засад внутрішньої і зовнішньої політики України. [[12:57:49]] За-133 Рішення не прийнято. Пропонується проект закону про міжнародну технічну допомогу. Доповідає Скомаровський Володимир Володимирович.
Шановні колеги! Урядовий законопроект 2651 про міжнародну технічну допомогу передбачає засади щодо міжнародно-технічної допомоги. Раніше це були постанови Кабінету Міністрів. Уряд пропонує це визначити законом. Комітет підтримує даний законопроект і пропонує прийняти його за основу і доопрацювати до другого читання з урахуванням численних зауважень експертного управління і тих, які були висловлені при обговоренні позавчора 16 вересня. Дякую.
Будь ласка, Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський, Жовківський, Яворівський район, Львівщина, "Наша Україна". Шановні колеги народні обранці! Наша держава з вами сьогодні нагадує вдовине подвір’я, яке розгороджене з усіх боків. То я вам хочу просто нагадати, що прийняття ще одного цього лобістського закону проб’є ще одну дірку в цьому і без того дірявому паркані в нашій Україні. Я буду голосувати проти і вас закликаю.
Ставлю на голосування проект закону №2651 прийняти за основу. Про міжнародну технічну допомогу. За - 151. Рішення не прийнято. Переходимо до питань ратифікації. Проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про сприяння та захист інвестицій. Перший заступник міністра економіки та з питань євроінтеграції Першин Володимир Леонідович. Голосуємо? Ні. Будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд виноситься проект Закону України про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про сприяння та захист інвестицій. Хочу нагадати, що зазначена угода підписана 22 січня 2003 року у місті Абудабі з метою розширення і диверсифікації взаємовідносин між Україною і Арабськими Об’єднаними Еміратами. Якщо коротко, хотів би сказати, що наші зовнішні економічні стосунки, особливо останнім часом дуже активізувалися, і тому цей для нас дуже перспективний партнер, особливо у напрямку залученням інвестицій. Просимо підтримати.
Прошу голосувати проект закону номер 0110 про ратифікацію. Голосуємо. Включіть систему. Будь ласка, зупиніть голосування. Валентин Григорович Матвєєв, будь ласка.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні колеги! Уже неодноразово, у тому числі і на Погоджувальній раді і в цьому залі піднімалося питання про те, що процедура розгляду питань, які стосуються ратифікації міжнародних всіх угод, повинна йти за Регламентом Верховної Ради. Тобто це повинна бути повноцінна доповідь того, хто представляє ту чи іншу угоду, а вірніше проект закону щодо ратифікації угоди від уряду чи від Міністерства закордонних справ і таке інше. Співдоповідь відповідного комітету Верховної Ради України, обговорення і потім тільки - голосування. А у противному разі багато народних депутатів голосують, навіть не знаючи за що вони сьогодні натискують кнопку. Тому я прошу дотримуватися Регламенту Верховної Ради.
Будь ласка, Роман Зварич.
Шановний Геннадію Васильовичу, я вибачаюся, що я стільки беру слова сьогодні, але в даному випадку я також хотів би підтвердити якраз позицію Регламентного комітету з цього приводу. Справа в тому, що коли ми ратифікуємо міжнародний договір, ми приймаємо закон. Ніде в Конституції, ані в жодному іншому нормативному акті, чинному в Україні, не сказано, що Закон про ратифікацію має окрему процедуру проходження у сесійному залі Верховної Ради України. Тобто таким чином він мало того, що підлягає повному обговоренню в сесійному залі, але він також підлягає як першому, так і другому читанні у випадку, якщо сесійний зал вимагатиме за потрібне і за доцільне проводити такий закон через таку процедуру. Тому я би таки просив, щоб ви застосували до ратифікаційних законі таку ж саму процедуру, яка стосуються і інших законопроектів, які проходять у сесійному залі. У даному випадку я абсолютно погоджуюся з регламентним комітетом з цього приводу.
Шановні колеги! У нас у кожного є Регламент, давайте ми з вами почитаємо. Регламент є один у кожного, один Регламент. Один Регламент, але ж є у кожного він. Давайте ми з вами почитаємо, що стосується ратифікацій. Це - окрема процедура. Якщо ви пропонуєте розглядати у два читання, такого ще ніколи не було, ніколи, за всі скликання Верховної Ради питання ратифікації ще в два читанні ніколи не розглядалися. Ви зараз пропонуєте інший порядок ввести - розглядати у два читання. Дійсно, це питання конкретно не регламентовано нашим внутрішнім документом - Регламентом. Будь ласка, Валентине Григоровичу, опрацюйте це питання, давайте положення окреме, давайте окремі пропозиції до Регламенту будемо приймати. Ну так же не можна! Будь ласка, мікрофон Матвєєва.
Я дякую. Шановний Геннадію Андрійовичу, я ще раз підкреслюю, що питання ратифікації, які обговорюються у Верховній Раді, повинні розглядатися таким же чином, як і всі інші правові акти, з яких ми приймаємо рішення. І тому особливої процедури виписувати немає ніякої потреби. Раз нема її - не визначено іншої окрім всіх питань, які розглядаються Верховною Радою, чинним Регламентом Верховної Ради. Якщо буде доручення окреме Верховної Ради Комітету з питань Регламенту щодо упорядкування цього питання, ми готові, тобто наш комітет, внести відповідні пропозиції. Дякую.
Шановні колеги, я ще раз вас запрошую, щоб уважно підішли до цього питання. Мова іде про ратифікацію договору. Не можна щось там на другому читанні переробляти. Цього не можна робити. Ратифікація може бути тільки із застереженнями, тільки із застереженнями. Да, дійсно, так, із застереженнями. Але ж не може розглядатися у два читання, це окрема процедура розгляду. Будь ласка, Петро Миколайович, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Геннадій Андрійович, ніхто не веде розмову про два читання. Ми ведемо розмову, що кожний народний депутат, обговорюючи конкретний проект закону щодо ратифікації угоди і тих повноважень, які бере на себе Україна, ми повинні визначитися, чи голосуємо за, чи голосуємо проти. Верховна Рада в цілому визначається, і хотіли б почути думки різні. Тому ніхто не говорить про два читання, ми говоримо про процедуру прийняття закону.
Питань немає, тоді давайте розглядати, я пропоную, за скороченою процедурою: доповідь - комітет, співдоповідь, два - за, два - проти, прийняття рішення. Немає заперечень? Чи треба голосувати з цього приводу? Зараз, Адам Іванович, будь ласка.
Дякую, Геннадій Андрійович. Мартинюк, фракція комуністів. Я також, підтримуючи вашу пропозицію про те, що в кожного з нас повинен бути Регламент, просив би взяти цей Регламент, відкрити 112 сторінку і подивитися на статтю 9.4.6. Ця стаття говорить про те, що обговорення законопроектів або пропозиції про прийняття законів або внесення змін та доповнень до чинних законів, спрямованих на виконання договорів, відбувається за загальним порядком законодавчої процедури, встановленої цим Регламентом. У такому ж порядку здійснюється і обговорення, прийняття і обнародування. Тобто закон про обов’язковість міжнародну. надання права на той чи інший договір обговорюється точно так, як будь-який закон. А ми.
Обговорюється, я теж за це. Давайте за скороченою процедурою, але ж два читання - це виключається. Будь ласка, доповідайте. Скажіть, будь ласка, ми будемо з вами працювати чи ні, скажіть? Роман Зварич.
Шановний Геннадій Андрійович, я все-таки прошу, щоб ви тоді послалися на конкретну норму або Конституції, або закону, яка передбачає окремий розгляд закону про ратифікацію. Будь ласка, якщо ви робите такі ствердження в сесійному залі з високої трибуни Верховної Ради України, посилайтеся, будь ласка, на конкретну норму Конституції. Натомість в статті 9-й Конституції чітко зафіксовано, що Верховна Рада надає згоду на обов’язковість міжнародного договору законом, а закон розглядається відповідно до встановленої Регламентом процедури. Тому я не знаю, на яку ви можете норму посилатися, коли ви можете говорити про те, що перше і друге читання виключені. Я тільки наполягаю, що ми-таки уже раз і назавжди застосовували ту практику, ту диспозицію, яка передбачена як Конституцією, так і Регламентом Верховної Ради України.
Я хочу відповісти. Якщо нам виходити із практики, 12 років ми з вами розглядаємо питання ратифікації тільки цією процедурою. Нічого іншого не було, немає. Питання щодо ратифікації нормативно не урегульовано - це так. Окремої процедури немає. Але ж не можна розглядати договори у двох читаннях, їх можна прийняти тільки із застереженнями. Будь ласка, Микола Васильович Оніщук.
Шановний головуючий, шановні народні депутати. Треба мати на увазі особливість змісту і процедурного змісту того, що ми робимо при ратифікації міжнародних договорів, зокрема надаємо згоду на їх обов’язковість. Справа в тому, що згідно Віденської конвенції до міжнародних договорів не можуть бути застереження визначати зовнішніх зносин та зовнішньої політики. Натомість, 92-га стаття Конституції чітко визначає ті сфери, які вимагають законодавчого врегулювання. Якраз визначення засад зовнішніх зносин не включено у перелік тих сфер, які перелічені у 92-ій статті. Отже ж, якщо виходити з диспозиції цих двох норм Конституції, ми стоїмо на тій позиції, що Верховна Рада України не потребує окремого закону для того, щоб визначати засади зовнішньої політики, а, натомість, Верховна Рада України здійснює свої повноваження відповідно до 85-ї статті кожного разу.
Це вже обговорення, не треба про це, це вже обговорення тільки можна з мотивів виступати. Будь ласка.
Я звертаюся ще раз до депутата Зварича. А ці засади, які будуть стосуватися зовнішньої політики, яку вони повинні мати форму, яка їхня роль? Чи це буде закон, чи це буде програма, чи що це буде? От про це йдеться у Законі про засади, а не самі засади. І тому чи це зовнішніх стосунків стосується, чи це пов’язано з внутрішньою політикою. Тому я прошу, у першому читанні приймімо цей закон, а потім внесете зміни, які ви вважаєте необхідними для того, щоб ваша позиція і 98-ма, 92-га і інші статті, щоб дотримувалися, зробимо так, як слід. Я просто не розумію цієї дискусії.
Це безкінечно. Будь ласка, репліка Зварича, і будемо голосувати. Досить.
Я таки наполягаю на репліці, шановний Геннадію Васильовичу, оскільки моє прізвище було згадано, я би не хотів щоби була перекручена не тільки моя позиція, позиція партії, яка називається Народний рух України. Я черговий раз повторюю, ми стоїмо на тих позиціях, зо засади зовнішньої політики, оскільки вони не фігурують у 92-ій статті, не вимагають окремого закону, а, натомість, Верховна Рада може здійснювати свої конституційні повноваження у кожному окремому випадку, коли розглядається питання, тобто відповідний законопроект, що стосується сфери застереження і поправку. У цьому особливість процедури. Тому Верховна Рада може прийняти рішення або ратифікувати, або не ратифікувати. Тобто самі по собі поправки у такому випадку не є можливими. З огляду на це саме тому Голова поставив питання правильно.
Будь ласка, Валентин Ландик.
Шановні народні депутати! Шановний Геннадію Андрійовичу! Шановні депутати, ми втручаємося в роботу Кабінету Міністрів. Кабінет Міністрів підписує угоду, кожна крапка, кожна буква там перепровіряється. Як можна зараз щось змінювати, воно підписано. Ми можемо або ратифікувати, або не ратифікувати, але ні в якому разі переглядати підписані договори ми не маємо права. Дякую.
Добре. Давайте визначатися шляхом голосування. Будь ласка, Сергій Петрович Головатий, зараз все розставить по місцях.
Геннадію Андрійовичу, проблема полягає в одному. Дійсно, в січні 2001 року був змінений Регламент в Українському домі. І четвер ви визначили, а ми були проти цього і до сьогоднішнього дня проти цього, що четвер - це тільки день для прийняття рішень. Ніяких обговорень. І ви нам, коли ми хочемо обговорити, і ви ж зранку це говорили самі, сьогодні день прийняття рішень, ніяких обговорень. То чому, коли одні питання вам треба тільки приймати рішення ви приймаєте тільки рішення, а оця категорія питань, дві категорії на сьогоднішній день у порядку денному стоїть, це питання ратифікації і питання подолання вето. Вибачте, питання ратифікації у цьому залі ніколи ще не обговорювалися, і питання вето, вибачте, вето - це екстраординарна ситуація, коли у якійсь європейській країні тільки 2-3 проценти вето, а у нас 56 процентів вето, але ж ми ніколи не обговорювали чому накладає вето, які мотиви, які підстави, який зміст. І ви вносите сьогодні у порядок денний для прийняття рішення, коли депутати цього не обговорювали. Тому цю порочну практику треба з сьогоднішнього дня припинити. Усі питання, які не обговорювалися до четверга, не треба вносити на четвер. Треба їх спочатку обговорити. Це питання ратифікації і питання вето, а потім виносити на четвер тільки для голосування, от тоді це з процедури буде правильно, тому що питання і закону в першому читанні, і закону в другому читанні, і питання ратифікації договорів, і питання подолання вето - це субстативні питання, питання, які мають матеріальний зміст і вони повинні бути обговорені з точки зору їхнього матеріального змісту. А потім у четвер процесуально, процедурно проголосовані.
Добре. У нас є Регламент. Якщо вилучати, погоджувальна рада прийняла рішення - вилучати. Голосуємо за те, щоб вилучити ці питання із порядку денного. Будь ласка, будемо визначатися правовим шляхом. Хто за те, щоб вилучити? Воно включено. І Погоджувальна рада приймала рішення з цього приводу. [[13:15:42]] За-32 Рішення не прийнято. Будь ласка, доповідайте. Доповідайте і за скороченою процедурою розглядаємо. Все. _____________. Шановні народні депутати! Я вибачаюсь, я постараюсь вам коротко, але висказати основні засади ці проекту угоди. Зазначений проект угоди сприятиме розвитку перспективних напрямків. Із інвестиційного співробітництва між Україною і Об’єднаними Арабськими Еміратами. Угода закріплює надання кожною з договірних сторін інвесторам режим найбільшого сприяння по відношенню до управління, підтримання, використання, отримання прибутків. Хочу підкреслити, що положення угоди не створюють будь-яких особливих прав та привілеїв інвестиції договір сторін в порівнянні з тими, які передбачені і будуть передбачуваними в майбутньому чинним законодавством України. І відповідно законодавством Об’єднаних Арабських Еміратів. Угода забезпечує надійні правові механізми міжнародного рівня для забезпечення інвестиційного співробітництва. Прийняття закону прийняття закону забезпечить чинність та розпочне безпосередню реалізацію у двосторонніх відносинах угоди між Урядом України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про заохочення та захист інвестицій, імплементує її положення у національне законодавство. Це, з іншого боку, дасть можливість створення сприятливого інвестиційного клімату, дасть змогу іноземним інвесторам використовувати міжнародно-правові механізми захисту інвестицій, які більш стабільні порівняно з нормами національного права. Шановні народні депутати, я звертаюся до вас з проханням підтримати цю угоду. Дякую за увагу.
Добре. Сідайте, будь ласка. Вік комітету Станіслав Телісфорович. Ні, за скороченою процедурою, за регламентом питання не задаємо, все. Будь ласка, Станіслав Телісфорович. Ми започаткували з вами сьогодні новий порядок.
Шановні колеги, на своєму засіданні 2 вересня цього року Комітет у закордонних справах розглянув цей проект закону і одноголосно рекомендував його до прийняття Верховною Радою. Запропонована до ратифікації угода, спрямована на створення сприятливих умов для інвестиційного співробітництва між Україною та Об’єднаними Арабськими Еміратами. Вона передбачає взаємне надання національного режиму або режиму найбільшого сприяння, залежно від того, який з цих режимів є більш сприятливим, містить ефективні механізми запобігання необгрунтованих експропріацій коштів інвесторів іншої договірної сторони. Реалізація зазначеної угоди не потребує матеріальних та інших витрат, не призведе до необхідності зміни чинного законодавства. Головне науково-експертне управління і Комітет з питань економічної політики підтримують. Просимо підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Два "за", два "проти". Прошу записатися на виступи. Запишіться, будь ласка, два "за", два "проти". Висвітліть, будь ласка, Янковський Микола Андрійович. Немає. Пєхота Володимир Юлійович. Немає. Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Геннадію Андрійовичу! Ми дійсно, коли вимагається питання, ми зобов’язані ставити питання про прийняття закону повністю з текстом слухань, тому що ми побачили вчора, коли затверджували програму і по рибному господарству, що деякі закони про ратифікацію, вони погіршують національний режим, і потім ми маємо проблему, держава. Що стосується Арабських Еміратів. Це країна, в якій є наші люди, які працюють. І мене дуже хвилює ситуація. Чи оподаткування зараз враховується, чи оподатковується заробітна плата тільки на Арабські Емірати платиться, чи і тут люди будуть платити? У цілому, я думаю, що у першому читанні Закон про ратифікацію угоди між урядом України і урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про сприяння і захист інвестицій можна було б ратифікувати. І попросити їх сюди інвестувати, показати, що не тільки тут всі злодії є. Але нам прийдеться проходити процедуру двох читань, якщо хтось буде заперечувати, що можна прийняти в цілому звісно. Дякую.
Будь ласка, Андрій Шкіль.
Дякую. Звичайна річ, що треба до кожного законопроекту, який розглядається у Верховній Раді, ставитися рівно з повагою. Так само і до ратифікацій. От чому ми завжди автоматично голосуємо закони про ратифікацію. Тому що все добре, треба розвивати стосунки, треба не задумуючись чи шкодить, чи не шкодить це українській економіці, чи шкодить це внутрішньому вітчизняному товаровиробникові і. і національним інтересам в першу чергу. Тому я і кажу, що от взяти за приклад проект закону про ратифікацію угоди між урядом України та урядом Об’єднаних Арабських Еміратів - про сприяння і захист інвестицій. Все це звучить дуже добре і захищати інвестиції необхідно. Тільки мене завжди цікавить: які інвестиції здійснює Україна в Об’єднані Арабські Емірати і хто це здійснює? Тому тут, напевно, треба говорити не про взаємний захист інвестицій, а про захист інвестицій Об’єднаних Арабських Еміратів в Україні, тому що не думаю, що Об’єднані Арабські Емірати вимагають інвестицій від такої потужної і багатої країни, як Україна. Звичайно, від окремих інвесторів можливо, але це - приватний інтерес кожного. Говорити про те, що там працює багато наших людей, також не доводиться, бо це - одиниці поки що, бо в інших країнах з слабшою економікою потрібні наші спеціалісти. Хоча я думаю, що сам документ є необхідний, сам закон, але просто він має, ставитись таким чином в ньому запитання, щоб ми, депутати Верховної Ради, як мінімум не виглядали смішно, ратифікуючи його. Тому я наголошую це, щоб в подальшому ми були серйозними по відношенню до документів, які приймаємо тут, ми мусимо іти нормальною процедурою: перше читання, друге читання, обговорити, подивитися можливості, які це нам дає, провести експертизу кожної ратифікації, і щоб експертна оцінка відповідала нашим економічним інтересам, ми тоді, звичайно, можемо зі спокійним серцем проголосувати. Коли ж ні, то відповідно ми не будемо ствердно голосувати з цього чи іншого питання. Бо отут от я не знаю, чи вдасться взяти слово в наступному, але отут мені подобається проект закону про ратифікацію меморандуму між урядом України і урядом Ісламської Республіки Іран про торговельно-економічне співробітництво, [[дей 1381 - дей 1386рр. сонячної хіджри]] Розумієте, от сонячна хіджра - це літочислення, яке, на яке, звичайно, в цій залі всі розуміють, знають і підтримують. То питання: для чого це писати в проекті законопроекту? Це по меншій мірі безглуздо. Дякую.
Євген Кирильчук, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Сергію Головатому.
Будь ласка, Сергій Головатий.
Шановний пане Головуючий, я поважаю вас дуже як колегу юриста. Я думаю. Геннадій Андрійович, я не можу говорити, бо я говорю з вами, я зараз звертаюся до вас. Поважаючи вас, як колега колегу юриста. Я хотів би сподіватися, що ви кращий юрист, ніж Медведчук, який нам встановив тут диктатуру більшості з допомогою нового Регламенту. Ви добре знаєте статтю 9 Конституції України, частина перша, але я її процитую, бо я переконаний, що не всі читали нашу Конституцію депутати: "Чинні міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України є частиною національного законодавства України". Вибачте, яка різниця тоді між законом, який ми приймаємо як законом частину національного законодавства, і законом про ратифікацію, даючи згоду на змістову частину договору, яка і стає частиною нашого законодавства? Хіба може бути два різних режими обговорення і прийняття рішення з цих питань? Ну, звичайно, що не може, це абсурд. Тому ще раз вам говорю, що сьогоднішній має стати останнім днем у дискримінаційному підході до обговорення питання про закон про ратифікацію, тим більше, що Регламентом парламенту це все передбачено. Не можна так нехтувати матеріальною частиною тої частини законодавства, яка міститься поки що у міжнародному договорі, але з моменту ратифікації стає частиною національного законодавства, і так само має застосовуватися і судами України, і виконавчою владою, і ними так само мають користуватися громадяни України. Тому я не знаю, хто кого вчив і на що, я не знаю, хто тут, коли і що запроваджує, але я категорично виступаю проти перетворення парламенту на кнопкодавців. Ми не роботи, ми не мавпи, розумієте? І це ви повинні зрозуміти всі! Я не знаю такого конституційного органу, як Погоджувальна рада! Коли писалася Конституція, свідомо було вилучено рудимент радянської системи влади, коли існувала Президія Верховної Ради перебираючи на себе повноваження парламенту і керуючи, замість парламенту приймаючи рішення. Немає конституційного органу - Погоджувальної ради. Погоджувальна рада це є консультативний орган, а все решта має обговорюватися тут, незалежно від того, що там подумала собі Погоджувальна рада. Керівники фракцій, голови комітетів, зупиніться в тому, що ви робите тут уже більше року, вирішуючи все за парламент. Я - депутат, і ви мені не можете нав’язати свою позицію, тому що мені позицію моє право дає мені, Конституція і Регламент. Дякую.
Володимир Пєхота.
Шановний Голово шановні народні депутати. Я хочу висловити теж свою позицію відносно цього питання. Мене сьогодні турбує зовсім інше: чому в Україну не йдуть інвестиції, чому в нас сьогодні в розвитку економіки є тормоз, який не дає йому швидкого зростання. На мій погляд, перше, що є сьогодні тормозом в розвитку інвестицій інших держав - це законодавче закріплення, захист цих інвестицій. І тому, якщо ми до цього питання підійдемо з позицій просто красивих слів, а не справ, і не приймемо закони, які б захищали ці інвестиції, ніхто не буде ризикувати і вкладати гроші в нашу економіку. Наша група розглядала це питання. Ми категорично, як тут виступали проти, так ми виступаємо категорично за. І прошу проголосувати - за.
Будь ласка, Борис Беспалий. І будемо голосувати.
Дякую, Геннадій Андрійович. Я прошу передати слово Валерію Асадчеву.
Дякую. Геннадій Андрійович, шановні друзі. Регламент розгляду будь-якого питання повинен у повній мірі гарантувати забезпечення тих прав, які надані Конституцією і законами Верховній Раді і народним депутатам. Зокрема, конвенцією, ви знаєте, Віденською 1969 року про міжнародні договори надається право країні робити застереження до договорів при їх парафуванні і при їх ратифікації. Тому, коли парламент розглядає це питання, то кожний народний депутат має право потім внести, якщо він це вважає за потрібне, застереження до того чи іншого договору. Яким чином у спосіб, який ви придумали розгляду цих питань, ми можемо це зробити? Ви розумієте, що це треба все робити письмово? Тому абсолютно праві ті, хто посилається на норми Регламенту, який говорить, що ці законопроекти мають розглядатися у точно в такій же процедурі, як і інші законопроекти. Вони повинні бути у порядку денному, має бути доповідь, потім вони повинні йти на перше читання, всі повинні їх подивитися, внести чи не внести свої застереження, після цього виходить доповідач і говорить, які застереження є чи немає, і потім його голосувати. Якщо ми будемо так робити, Геннадію Андрійовичу, то, повірте мені, що і виконавча влада, яка укладає ці договори, буде дуже прискіпливо радитися з парламентом щодо цих питань. А оскільки ми це перетворили у машину для голосування, то з нами просто ніхто не радиться, сюди ніхто не приходить і не показує попередньо ці договори, і ми не виконуємо своїх контрольних функцій щодо цих питань. Тому я дуже просив би , і я підтримую тих депутатів, давайте з сьогоднішнього дня ми розпочнемо ту процедуру розгляду законопроектів про ратифікацію, яка передбачена Регламентом. Отже, доповідь, я так розумію, відбулася, давайте інші заслухаємо. Це питання відкласти, скільки там, тиждень, два і дати право депутатам внести свої пропозиції щодо можливих застережень згідно конвенції про міжнародні договори, і після цього ми будемо їх розглядати у цілому. Дякую.
Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую, Геннадію Андрійовичу. Мартинюк, фракція комуністів. Я взяв слово з репліки аби заперечити шановному моєму колезі по давніх юнацьких літах місту Львову, товаришу для мене, може для когось пану, Пєхоті. Володимире Юрійовичу, ніхто не заперечує проти прийняття і ратифікації цього закону, ми будемо голосувати, і я думаю, що більша частина залу буде підтримувати цей законопроект. Не перекручуйте. Ми говоримо про інше, про ту процедуру як це має робитися. Так само як і будь-який інший закон. Ось і все. А те, що ми їх підтримуємо, сумніву тут бути не може. Просто мова йде про процедуру. Дякую.
Добре. Шановні колеги, у нас вже не вперше виникає питання щодо ратифікації угод. Не вперше. І раніше були. У нас протягом скільки існує парламент, за такою процедурою завжди розглядалися питання про ратифікацію - без обговорення. Без обговорення! І зразу закон приймався чи не приймався про ратифікацію. Зараз запропонована інша процедура. Давайте таким чином. Якщо виникають питання, дамо доручення Регламентному комітету. Давайте відпрацюємо ці питання. Але сьогодні давайте рухатися далі. Ми обговорили питання щодо проекту закону про ратифікацію угоди між урядом України та урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про сприяння та захист інвестицій. Прошу голосувати. Все. Будь ласка, визначайтеся кожен. [[13:33:09]] За-332 Рішення прийнято. Наступне питання. Проект закону про ратифікацію угоди між урядом України та урядом Домініканської Республіки про торговельно-економічне співробітництво. Доповідає Першин Володимир Леонідович. Будь ласка.
Дякую, Геннадій Андрійович. Я з вашого дозволу тільки назву 2 цифри. Тут було питання стосовно взаємних інвестицій, так у нас на сьогодні Арабські Емірати сім підприємців вклали 630 тисяч американських доларів інвестицій. На жаль. Наших інвестицій немає. Це просто я просив би, щоб ви. З вашого дозволу я. проект закону у про ратифікацію угоди між урядом України та урядом Домініканської Республіки про торговельно-економічне співробітництво.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету в закордонних справах Сташевський Станіслав Телісфорович. Все гаразд, давайте рухатися, давайте працювати. Ще питань на сьогодні багато.
Шановні колеги, у відповідності з процедурою всі проекти закону у встановленому порядку направляються у комітети. У даному випадку з цього проекту закону профільним є Комітет у закордонних справах, а також інші комітети. Розглядаючи у даному випадку проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Домініканської Республіки, у комітеті розглянуті. Ми отримали доповіді уряду, отримали інформацію комітетів, які також розглядали це питання, а також отримали висновок Головного науково-експертного управління. Члени комітету, заслухавши питання, підтримали і пропонують Верховній Раді прийняти як закон. Просимо вас підтримати.
Будь ласка, сідайте. Запишіться, хто. Голосуємо? Шановні колеги, голосуємо? Будь ласка, запишіться на виступ. Сергій Головатий, наступний - Мартиненко.
Геннадій Андрійович, я до вас підходив з Регламентом і показував статтю Регламенту, у якій виписана процедура розгляду цього питання. Ви сказали, що ви це знаєте. Якщо це так, ви кажете, що у нас заведено. Якщо це заведено і вже роками іде абсолютне порушення процедури розгляду питання, то колись цьому треба ставити край. Це ж виписано у Регламенті. Ви дали доручення регламентному комітету. Для чого? Коли це виписано, що розгляд питання про ратифікацію іде в загальному режимі. Тому якщо сьогодні ви вже це й робите, то принаймні, і я звертаюся до голови Комітету в закордонних справах, до пана Сташевського, що сьогодні можна процедурно, що відповідатиме Регламенту, ставити питання тільки про те, про схвалення закону в першому читанні. Тільки в першому читанні. І не більше, а не в цілому. Тому що депутати повинні ознайомитися з документами і мають право подумати і внести поправки, тобто застереження. Я нічого незаконного не вимагаю, не прошу вас. Я просто прошу вас як головуючого припинити незаконну процедуру розгляду цього питання, тому що вона виписана в Регламенті. Не треба так казати, що її немає. І в цьому питанні тоді не буде ніяких проблем. Ну, навіщо, я не розумію яка логіка? Яка логіка? Навіщо йти цим шляхом? Порушення Регламенту і казати, що у нас така практика склалася. Тоді давайте так скажемо, що взагалі навіщо тоді парламент закони приймає і каже, що треба їх дотримуватися. Навіщо тоді Прокуратура, яка слідкує за дотриманням законності, навіщо тоді Конституцію, яку можна абсолютно відсунути в сторону. Регламент же для нас - це наша конституція, внутріпарламентська. Я не можу зрозуміти, яка логіка, яка філософія, хто що закладає в це. Ми ж повинні самі показати суспільству, що ми хоч на п’ять відсотків законослухняні. А сьогодні в цьому питанні ми на 100 відсотків незаконослухняні. Дякую.
Сергію Петровичу, такі засади заклали ви. Ви з першого скликання тут у Верховній Раді. Я прийшов сюди з другого скликання, вже після вас. Тому я це питання повинен запитати, поставити перед вами: чому таке відбувається у Верховній Раді? Але ж не може за загальною процедурою розглядатися питання щодо ратифікації. Не може. Будь ласка, Мартиненко. Немає.
Є. Геннадію Андрійовичу, я сиджу на місці Мартиненка, випадково записався. Будь ласка.
Да ні, я ж вас добре знаю. Ви ж не Мартиненко.
Вибачте, будь ласка, передайте слово Зваричу.
Будь ласка, Бульба.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Геннадію Андрійовичу, який би не був Регламент, але порушувати його не можна, не маємо ми права. Сьогодні ми є свідками того, що Регламент, який протягли свого часу в Українському домі, він не може, неприйнятний, він не дає можливості нам працювати над законами. І те, що зараз відбувається, тому лише свідчення. Геннадій Андрійович, будь ласка, припиніть порушувати Регламент.
Шановні колеги, я ставив на голосування питання, щоб зняти ці питання ратифікації. Ставив на голосування. Зал не підтримав. Так тоді давайте розглядати. Анатолій Мороз.
Анатолій Мороз, фракція комуністів. Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні колеги! Я думаю, що це дуже добре кінець-кінцем, що ми почали принципово відноситися до розгляду питання ратифікації. Будуємо демократичну державу і от, як то кажуть, кота в мішку - проголосували за той чи інший закон, ратифікуємо і ховаємо від народу ту правду. Любий закон, от навіть який ми зараз розглядаємо, зрозуміло, що якщо депутат не знає, що закладено в цьому законі, то що ж тоді можна говорити про наш народ? Тому я підтримую тих колег, що треба дотримуватись процедури розгляду, як і всіх законів. А зараз прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко, Геннадій Андрійович. Передати слово Петру Миколайовичу Симоненку.
Кому передати?
Симоненку.
Будь ласка, Петро Миколайович Симоненко.
Шановний Геннадію Андрійовичу, шановні колеги! Ми непросте питання розглядаємо, це дійсно питання ратифікації - питання державної ваги. В чому ми, фракція комуністів, вбачаємо ось таке велике значення цього питання? Ну ми розуміємо, де знаходиться Домініканська Республіка. Вона знаходиться у складному Карибському регіоні. Крім Куби там, практично, держави не мають певного авторитету у світі, а якщо ще й будемо розглядати більш детально, то це має відношення до дуже сумнівних операцій торговельно-економічних, в тому числі і наркобізнесу. Я не хотів би, щоб ми, не почувши відповідь від працівника, який сьогодні представляє цей проект від уряду, ми могли б розібратися, який сьогодні обсяг торговельно-економічного співробітництва, які напрямки цього торговельно-економічного співробітництва, що ми хотіли, які інтереси України захистити через ратифікацію цієї х угоди, а не просто, може, сприяти тому, що Україна перетвориться на транзитну державу наркотиків чи іншої тіньової економіки. От з чого виходить фракція комуністів, Геннадій Андрійович. Я хотів би все ж таки перед тим, як приймати участь, рішення про голосування, почути відповідь на ці принципові запитання, в чому вигода для народу України з такою країною, як Домініканська Республіка Карибського басейну та ще й з її сумнівними репутаціями у світі? Дякую.
Так, добре. Левко Лук’яненко. Будь ласка, завершуємо.
Лук’яненко. Прошу передати голос депутату Шкілю.
Дякую, Левко Григорович. Я хотів би в першу чергу звернутися до тих народних депутатів, які будуть зараз тиснути кнопку "За", щоб вони самі собі відповіли, чи знають вони, де розташована Домініканська Республіка? Просто чи знають вони, де вона? Я от тут провів короткий опит, то назвали три точки - від Африки до Південної Америки. Вона розташована ні в Африці, ні в Південній Америці. Так що, я хотів би, щоб ви перед тим, як тиснути кнопки про ратифікацію з країною, про котру ви навіть не чули, навіть не знаєте і не розумієте, що там відбувається, задумалися, чи не порушуємо ми не просто Регламент, а певні морально-етичні засади народного депутата, бо ми відповідаємо тут не тільки за себе, а за всіх тих виборців, які делегували нам свої повноваження. І от я хотів би зачитати з Регламенту Верховної Ради статтю 9.4.6. Геннадій Андрійович, я прошу уваги, звичайно, я розумію, що відволікає вас, але все-таки. Так от Регламент говорить: "Уособити органи, які мають право законодавчої ініціативи вносити пропозиції про застереження до міжнародних договорів, заперечення до застережень, законопроекти або пропозиції про прийняття законів або внесення змін чи доповнень до чинних законів, спрямованих на виконання договорів за загальним порядком законодавчої процедури, встановленої цим Регламентом. У такому ж порядку здійснюється їх обговорення, прийняття і обнародування. Я хотів би знати, чи можемо ми зараз самі собі відповісти: чи обговорили ми цей законопроект, чи відбулася ця процедура чи ні? І якщо навіть зараз, ну, я переконаний, що ви, Геннадій Андрійович, знаєте, де розташована Домініканська Республіка, але більшість депутатського корпусу вперше сьогодні про неї почула чи вдруге, і тим паче не знають, який там режим, що там відбувається і де вона розташована, а, тим паче, не можуть відповісти на запитання: наскільки нам, Україні, це вигідно і парламентарям ратифіковувати цей законопроект. Тому я хотів би, щоб ми повернулися до звиклої норми Регламенту і обговорювали, обговорювали усі законопроекти без винятку. Дякую.
З мотивів, будь ласка, Степан Богданович.
Шановні колеги, я хочу висловитись з процедури. Мені здається , що ми частково забули, що в парламенті є Регламент, який не тільки визначає порядок розгляду питань, але й зобов’язує нас до певної позиції. Я думаю, що зараз нам потрібно перейти до регламентного рішення, приймати його шляхом голосування, а не обговорювати з місця, висловлюючи свої суб’єктивні погляди і перетворюючи, власне, наш сесійний зал в такий бродячий балаган. Бо, власне, ми не можемо приймати рішення, коли ми суперечимо один одному тут, за місцями народних депутатів. Тому, можливо, треба дати слово представнику Міністерства закордонних справ. Щоб він відповів на запитання, які пролунали в залі, і перейти до голосування. І до цього закликаю головуючого на сесійному засіданні. Дякую.
Тарас Чорновіл.
Геннадій Андрійович, ну, по-перше, все-таки треба давати слово не тільки одній групці з п’ятьох депутатів, а трошки ширше. Геннадій Андрійович, я все-таки до вас звертаюся. Не варто давати тільки групі з 4-5 депутатів, а трошки ширше бачити зал, це по-перше. По-друге, я би хотів, щоб Регламентний комітет сам, який у нас є, за цих два скликання не може розробити новий Регламент, розробив його нарешті, і, не сперечаючись, абсолютно підтверджуючи норму, що треба обов’язково розглядати нормально всі договори міжнародні. Сьогодні піти на нормальний режим роботи: зачитується назва конкретного договору, який маємо ратифікувати, якщо у когось є конкретні претензії до конкретної статті договору, він їх називає або називає конкретний мотив, чому цей договір неприйнятний, і після того голосуємо. А хай регламентний комітет розробить всю повністю процедуру, як має відбуватися висування по ратифікаціях. Але, якщо буде йти зараз оця говорильня одне й теж саме, то просто припиняйте обговорення, бо ще знущання.
Будь ласка, одну хвилинку. Давайте ми послухаємо Кармазіна, а потім Валентин Григорович Матвєєв.
Спасибі, Геннадію Андрійовичу. Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Насправді я записався по цьому, як і ще по двом, які викликають величезний угоди. По-перше. Я хочу звернути вашу увагу, що угода підписана, за уряд України незрозуміло хто підписав від уряду. Нам довідку не надали. Комітет нам не надав, уряд також не надав. В угоді самій не написано. Тепер стаття 2-га. У мене зауваження. "Договірні сторони нададуть одна одній режим найбільшого сприяння з усіх питань відносно: мит та зборів, що застосовуються до імпорту та експорту, включаючи засіб обкладання такими митами та зборами". Це протирічить сьогодні чинній Конституції України, ви розумієте чому, тому що це встановлюються засади митної справи, все інше встановлюється законами України. Друге. Стаття 7-ма. Звертаю увагу. "Фізичні та юридичні особи кожної із країн також матимуть змогу імпортувати та експортувати товари та послуги на основі бартерної торгівлі, компенсаційних угод або іншої міжнародно визнаної форми ділового співробітництва". Шановні друзі! Ми з вами давно прийняли рішення, що робити з бартером, як його обкладати, якими податками і так далі. Таким чином я пропоную приймати рішення без статті 7 і без статті 2. Крім того, звернути увагу Міністерства закордонних справ на абсолютну неприйнятність подання в подальшому таких документів, де не написано хто підписав за уряд України. Ми є парламент! І це просто безсовісно з боку міністра закордонних справ подавати нам такі речі сюди. І звернути увагу голови комітету закордонних справ, який зараз виступав якого я дуже поважаю, на те, щоби вимоги до Міністерства закордонних справ пред’являлися серйозні, тому що ніхто сьогодні не скаже що там за буквочка "в" і які, значить, там корючки написані, хто це підписував. Дякую вам.
Валентин Григорович Матвєєв, будь ласка.
Я дякую, Геннадій Андрійович. По-перше, піднімаючи на самому початку обговорення питання ратифікації проблему щодо процедури обговорення і прийняття законів у. по відповідним міжнародним угодам, я мав на увазі все ж таки, Геннадій Андрійович, дотримання чинної норми чи положення, яке закладене статтею 9,4,6 Регламенту Верховної Ради і тому ми б швидше пішли, якби представник уряду, якому доручено представляти той чи інший законопроект, доповів, співдоповів відповідний представник від профільного комітету і визначалися. А тим народним депутатам, які не слідкують за внесенням законопроектів для вивчення, обговорення і прийняття відповідних рішень по них Верховній Раді я хочу сказати. Проект закону про Регламент Верховної Ради України, у відповідності з Конституцією України розроблений узагальнюючий проект, розроблений членами Комітету з питань Регламенту народними депутатами і внесений до парламенту наприкінці минулої сесії. Дякую.
Спасибі. Спасибі, Валентин Григорович. Сергій Шевчук, будь ласка. Шановні, давайте працювати.
Спасибі, Геннадіє Андрійовичу. Шановні колеги, ми всі розуміємо, що ми не можемо влаштовувати у парламенті уроки географії і роз’яснювати окремим депутатам, де знаходиться та чи інша країна, а тим більше вислуховувати звинувачення країни, якщо це Домініканська Республіка, то це наркобізнес. Це просто не етично і не вірно. Я хочу також сказати шановним колегам, що ці питання обговорюються у комітетах, в одному, двох чи більше комітетах. І кожен, хто може, хто проявляє інтерес до Об’єднаних Арабських Еміратів, Домініканської Республіки чи будь-якої іншої країни, може прийти, послухати представників Міністерства закордонних справ, зробити своє зауваження, а сюди, у парламент, уже виноситься узгоджене рішення. Я переконаний, що йдеться не про питання ратифікації, йдеться за інше, за те, щоб змінити процедуру голосування, щоб кожен день ми обговорювали, щоб кожен день депутати з опозиції мали час на висловлення своїх політичних міркувань. Це свого роду блокування роботи парламенту своєрідним способом.
Манчуленко, будь ласка.
Григорій Манчуленко, 203 виборчий округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Дякую, Геннадію Андрійовичу. Я підтримую загальну процедуру розгляду питань ратифікації так, як і всіх інших законопроектів. З другого боку, шановні колеги, ви повинні знати, що Віденська конвенція про міжнародні договори не передбачає права внесення застережень до двосторонніх угод. І двосторонні угоди повинні розглядатися за процедурою, або за, або проти. Ми не маємо права вносити застережень до двосторонніх угод, але розглядати по суті, по повній процедурі питання ратифікації - це наше право і наш обов’язок як представників народу. Дякую.
Спасибі за зважену, тверезу думку. Спасибі. Так, були питання до Першина Володимира Леонідовича. Будь ласка.
Дякую Геннадій Андрійович. Тут я відповів тільки два питання. Задавалося питання: хто підписав? Я доповідаю, у матеріалах тут видно, написано: за дорученням уряду підписав міністр закордонних справ Зленко Анатолій Максимович. Друге питання стосовно зовнішньо-економічних стосунків. Я вам доповідаю, що за останні 5 років. Товарообіг між Україною і Домініканською Республікою зріс в 15 разів. І становить на сьогодні 33 мільйонів доларів Сполучених Штатів. Практично 90 відсотків цього експорту - це металопродукція. Я дякую за увагу.
Спасибі. Голосуємо проект закону номер 0118. Ставиться на голосування. Голосуємо. [[13:54:55]] За-341 Рішення прийнято. Наступний проект закону номер 0120. Проект закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Турецької Республіки про технічне і фінансове співробітництво. Доповідає Першин Володимир Леонідович. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановний Геннадію Андрійовичу! Ваші увазі пропонується проект Закону України про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України у урядом Турецької Республіки про технічне і фінансове співробітництво. Враховуючи, що тут були попередні запитання, я хотів би вам доповісти, що укладання рамкових міжнародних договорів про технічне і фінансове співробітництво є загально визнаною світовою практикою. Оскільки вони регулюють правові, адміністративні, технічні аспекти реалізації проектів міжнародної технічної допомоги. Угоду між Кабінетом Міністрів України і урядом Турецької Республіки про технічне і фінансове співробітництво було підписано 14 листопада минулого року міністром економіки та з питань європейської інтеграції Олександром Шлапаком. Ратифікація цієї угоди передбачає надання можливості, коли надається міжнародна технічна допомога, щоб ця допомога звільнялася від мита та обкладання інших зборів. Прийняття закону є необхідною умовою для набуття чинності угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Турецької Республіки про належне впровадження проектів технічної допомоги. В цьому контексті хотілося б також відзначити, що турецька сторона зі свого боку вже виконала всі необхідні процедури, необхідні для набрання чинності угоди. Доповідаю, що цей документ теж пройшов обговорення, отримав схвалення відповідним комітетом Верховної Ради. Якщо є запитання, я готовий відповісти, в тому числі і необхідні цифри.
Запитання не передбачені зараз. Спасибі. Сідайте, будь ласка.
Я дякую.
Слово надається голові комітету Сташевському Станіславу Телісфоровичу. Будь ласка. Шановні колеги, давайте продовжимо наше засідання на 15 хвилин, щоб ми розглянули питання ратифікації, а потім у нас судді підуть на вечірньому засіданні.
Шановні колеги, я хотів би відзначити і Юрію Анатолійовичу відповісти, що Комітет з закордонних справ працює чітко, у відповідності з Регламентом і від них не відхиляється. Що стосується представництва в комітеті - присутні усі політичні партії і сили. Ми розглядаємо кожне питання надто детально. І я коли доповідаю, я доповідаю, як голова комітету саме думку комітету. Коментувать окремо свою думку, я її висловлюю на засіданні комітету. Документи всі, які попадають, відповідають Регламенту Верховної Ради. Цей документ, який щойно ми розглядаємо, він відповідає всім нормам і вимогам. Є висновки комітетів, яким також доручалося розглянути це питання, а також висновок науково-експертного управління. Одноголосно Комітет з закордонних справ прийняв рішення ухвалити цей проект закону і рекомендувати Верховній Раді його прийняти. Просимо підтримати.
Голосуємо? Немає заперечень? Ставлю на голосування проект номер 0120 про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Турецької Республіки про технічне і фінансове співробітництво. Голосуємо. [[13:59:19]] За-338 Рішення прийнято. Будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановний Станіслав Телісфорович правильно сказав, що до цієї угоди, принаймні, зрозуміло, хто підписався - Олександр Шлапак підписався і за уряд Корейської Республіки Суха Шен - виконуючий обов’язки Президента агентства міжнародного співробітництва. Але я хотів би, що ви знали, що це ніяке не співробітництво - угода. Це в односторонньому порядку, читаю вам статтю 4, сторонами передбачається фінансувати постачання обладнання та матеріалів для використання українськими реципієнтами, а також виконувати для них роботи. Так от, переходимо у власність українських реципієнтів, однак звільнятися від будь-яких податків, митзборів, крім митних платежів. Це, щоб ви знали, це стаття четверта 4.2. Тому, Геннадій Андрійович, я категорично протестую проти того, щоб ви робили вигляд, що ви не помічаєте, що є запис, що є застереження. Я категорично вимагаю саме для цієї угоди другого читання. Стаття четверта тут дуже небезпечна. Дуже небезпечна! Крім того, подивіться, угода, коли говориться співробітництво, то є з двох сторін, а тут тільки нам дають, але говорять, що це без мита, що це без податків, просто так заходить і декому переходитимуть у власність. Це дуже страшно, це треба заключення трьох комітетів, шановні, і треба два читання, і ви добре це розумієте, Геннадій Андрійович, як юрист, серйозний юрист. Тому я прошу друге читання застосувати для цього закону. Дякую.
Шановний Юрію Анатолійовичу, ми знову повертаємося до того, з чого починали: давайте продовжувати роботу. Пропонується проект закону 0121, проект закону про ратифікацію меморандуму між урядом України і урядом Ісламської Республіки Іран про торговельно-економічне співробітництво на 2003-2007 роки. Доповідає Першин Володимир Леонідович.
Шановний Геннадій Андрійович, шановні народні депутати. На ваш розгляд подається проект Закону України "Про ратифікацію меморандуму між урядом України і урядом Ісламської Республіки Іран про торговельно-економічне співробітництво на 2003-2007 роки". Я хочу звернути вашу увагу на те, що складовою частиною цього меморандуму є програма реалізації напрямів торговельно-економічного співробництва між Україною і Республікою Іран на 2003 і 2007 роки. Ви знаєте, що з огляду на запаси нафти, з огляду на перспективні інвестиції Ісламська Республіка Іран представляє дуже.інтерес, особливо у виконанні там будівельних робіт і видобутку корисних копалин.
Добре. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає Сташевський Станіслав Телісфорович. Будь ласка. Шановні колеги, після цього ще одне питання ратифікації. І потім оголосимо перерву.
Шановні колеги, цей проект закону розглядався в Комітеті Верховної Ради. Комітет прийняв рішення ухвалити і просити Верховну Раду прийняти рішення. Просимо підтримати. Головне науково-експертне управління його підтримало.
Голосуємо? Ставиться на голосування проект Закону 0121. Прошу голосувати. [[14:03:57]] За-344 Рішення прийнято. Переходимо до наступного. Я ж повідомив: продовжимо на 15 хвилин. Проект Закону про ратифікацію Угоди у формі обміну нотами між урядом України та урядом Турецької Республіки про взаємне працевлаштування членів сімей співробітників закордонних установ. Дуже важливе питання. Голосуємо? Ставиться на голосування проект закону 0122. [[14:04:46]] За-348 Рішення прийнято. Шановні колеги народні депутати! Ранкове засідання Верховної Ради України оголошується закритим. Вечірнє засідання відбудеться о 16-ій годині. Спасибі.