Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Прошу реєструватися. [[10:07:03]] Зареєструвалося -391 У залі зареєстровано 391 народних депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошується відкритим. Шановні народні депутати, відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у п’ятницю ми маємо 30 хвилин для оголошення запитів, заяв, повідомлень і пропозицій народних депутатів. Прошу народних депутатів записатися для виголошення заяв, повідомлень і пропозицій. Я тим часом оголошу депутатські запити, що надійшли. Будь ласка, висвітліть список, хто записався. Надійшли запити народних депутатів України. Григорія БОНДАРЕНКА до Голови Верховної Ради України щодо необхідності розробки законопроекту “Про міські продовольчі та речові ринки”. Ярослава ДЖОДЖИКА до Голови Верховної Ради України з приводу ігнорування посадовими особами Верховної Ради України депутатських звернень. Марії МАРКУШ до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України з приводу невиконання Закону України “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”, зменшення фінансування на медикаменти та соціальні послуги, відсутність путівок для чорнобильців Тячівського району Закарпатської області. Анатолія НАЛИВАЙКА до Прем’єр-міністра України щодо погашення заборгованості по заробітній платі робітникам будівельного управління “Єнакієвметалургбуд” міста Єнакієве. Миколи КРУЦЯ до Прем’єр-міністра України щодо удосконалення українського ринку охоронних послуг. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України у зв’язку з незадоволенням відповіддю на запит від 25 березня 2004 року щодо ситуації, яка склалася навколо Інституту післядипломної освіти працівників сфери побутового обслуговування населення. Степана БУЛЬБИ до Прем’єр-міністра України з приводу порушення Міністерством внутрішніх справ України вимог Закону України “Про пенсійне забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб” щодо перерахунку раніше призначених пенсій та усунення існуючої диспропорції у розмірах пенсій працівників. Василя ЦУШКА до Прем’єр-міністра України, Голови Фонду державного майна України стосовно порушення конституційних прав на працю робітників колишньої Одеської міської лікарні №12 та забезпечення медичною допомогою мешканців Приморського району міста Одеси. Групи народних депутатів [[КАРМАЗІН, НАДРАГА, ГУРОВ та інші. Всього 14 депутатів]] до Прем’єр-міністра України щодо поліпшення роботи Національного агентства з акредитації України. Павла КАЧУРА до Прем’єр-міністра України з приводу невиконання Закону України “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи” внаслідок обмеження прав цих громадян на отримання щомісячних компенсаційних виплат. Івана СТОЙКА до Прем’єр-міністра України щодо свідомих порушень Закону України “Про рекламу” Тюменською нафтовою компанією і Київською обласною державною адміністрацією. Анатолія НАЛИВАЙКА до Прем’єр-міністра України щодо телефонізації селища закритої шахти “Червоний Жовтень” міста Єнакієве. Олександра МАСЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо фінансування безкоштовного одержання лікарських препаратів для чорнобильців, як це передбачено Законом України “Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської аварії”. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо відновлення функціонування реабілітаційного центру для дітей-інвалідів у місті Гола Пристань Херсонської області. Василя КАЛІНЧУКА до Прем’єр-міністра України щодо доцільності реформування Державної інспекції охорони Чорного моря. Олега ПЕТРОВА до Прем’єр-міністра України стосовно збереження документів щодо заробітної плати працівників ліквідованих установ, підприємств і організацій у сільській місцевості. Омеляна ПАРУБКА до Прем’єр-міністра України щодо відпуску бензину учасникам бойових дій та інвалідам Великої Вітчизняної війни по пільгових цінах. Олександра ПЕКЛУШЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо упорядкування цінової політики на підприємствах металургійної промисловості країни. групи народних депутатів [[ЗАРУБІНСЬКИЙ, КАЛЕТНІК, МАЙСТРИШИН та інші. Всього 6 депутатів]] до Прем’єр-міністра України стосовно врахування в проекті Закону України “Про внесення змін і доповнень до Закону України “Про Державний бюджет України на 2004 рік” суми 6 мільйонів 134 тисяч гривень, що була технічно упущена по місту Вінниця під час прийняття Закону України “Про державний бюджет України на 2004 рік”. Володимира МАТВЄЄВА до Прем’єр-міністра України щодо виплати додаткових видів грошової компенсації, перерахунку пенсій, усунення диспропорцій пенсійного забезпечення військовослужбовців та пенсіонерів органів внутрішніх справ колишнього СРСР. Григорія БОНДАРЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо передачі частини майнового комплексу військового містечка №50 у власність територіальної громади міста Біла Церква. Тараса СТЕЦЬКІВА до Прем’єр-міністра України щодо компенсацій пенсій реабілітованим жертвам політичних репресій в Україні. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо включення до плану фінансування на 2004 рік будівництва газопроводу Бабичівка - Червоноармійськ Житомирської області. Ігоря ЄРЕМЕЄВА до Прем’єр-міністра України щодо погашення заборгованості по виплатах, передбачених статтею 57 Закону України “Про освіту”. Марії МАРКУШ до Прем’єр-міністра, Голови Закарпатської обласної державної адміністрації про ремонт аварійного житлового будинку в селищі міського типу Тересва Тячівського району Закарпатської області. Івана СТОЙКА до Прем’єр-міністра України з приводу ігнорування в публічній діяльності Конституції України та мовного законодавства Першим віце-прем’єр-міністром, Міністром фінансів України Миколою Азаровим, Головою Центральної виборчої комісії Сергієм Ківаловим, дружиною Президента України. Павла КАЧУРА до Прем’єр-міністра України з приводу невиконання Міністерством охорони здоров’я України Постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2003 року “Про затвердження Порядку державної реєстрації [[перереєстрації]] дезінфекційних засобів”, закриття виробництва, заборони реалізації та застосування дезінфекційних засобів, термін дії посвідчень яких не закінчився і які внесені до Облікового переліку дезінфекційних засобів в Україні. Ярослава ДЖОДЖИКА до Прем’єр-міністра України щодо завищення Укрзалізницею цін на транспортні послуги. Сергія ЧЕЛНОКОВА до Прем’єр-міністра України щодо відшкодування автотранспортним підприємствам Київської області збитків за проїзд пільгових категорій громадян з Державного бюджету України. Юрія КАРМАЗІНА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони України, Голови Служби безпеки України щодо вжиття заходів з приводу загрози національній безпеці України у зв’язку з розкраданням державного майна в особливо великих розмірах та спробами окремих посадових осіб Державної судноплавної компанії “Чорноморське морське пароплавство” та органів державної влади розпорядитись єдиним в Україні спеціалізованим природоохоронним судном “Мармара-1” на користь іноземних підприємств. Тараса СТЕЦЬКІВА до Прем’єр-міністра України щодо відшкодування збитків Львівелектротрансу з Державного бюджету України за перевезення пасажирів пільгових категорій. Євгена ГІРНИКА до Прем’єр-міністра, Голови Антимонопольного комітету щодо необґрунтованого підвищення Державною адміністрацією “Укрзалізниця” з 1 квітня 2004 року тарифних ставок на перевезення готової продукції, яка відправляється власним рухомим складом. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо укладання угод та договорів на будівництво житла для військовослужбовців Збройних Сил України у місті Києві. Михайла КОСІВА до Прем’єр-міністра щодо прискорення доопрацювання і внесення на розгляд Верховної Ради України законопроекту “Про визнання депортованим українського населення, примусово переселеного у 1944-1951 роках з території Польщі в Україну”. Олександра МАСЕНКА до Прем’єр-міністра щодо вирішення питання про виплату заборгованості заробітної плати сільськогосподарським товариством “Маяк” Чорнухинського району Полтавської області. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів з приводу незадовільного вирішення питання погашення заборгованості за виконані роботи по газифікації сіл Київської області. Омеляна ПАРУБКА до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів щодо зменшення оплати за переоформлення документів на житло у випадку смерті одного з подружжів. Миколи МЕЛЬНИКА до Віце-прем’єр-міністра Дмитра Табачника щодо надання допомоги у проведенні операції мешканці села Гайове Барського району Вінницької області Яні Довбіус 2000 року народження. Павла МОВЧАНА до Генерального прокурора України щодо відсутності дій правоохоронних органів на звернення колишніх колгоспників з приводу розкрадання майна колективного сільськогосподарського підприємства “Попівське” Новосанжарського району Полтавської області. Романа ТКАЧА до Генерального прокурора щодо вирішення питання відшкодування матеріальних втрат і моральної шкоди у зв’язку з передчасною смертю лікаря Дніпропетровської обласної дитячої клінічної лікарні Валерія Шевченка. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора України, Голови Державної податкової адміністрації щодо забезпечення проведення планової документальної перевірки фінансово-господарської діяльності, дотримання вимог податкового і валютного законодавства товариством з обмеженою відповідальністю “Торговий Дім” “Запоріжсталь” та прийняття законних рішень за результатами перевірки. Юлії ТИМОШЕНКО до Генерального прокурора України щодо зловживання посадовим становищем начальником Євпаторійського районного відділу Управління Міністерства внутрішніх справ України в Автономній Республіці Крим Бокшею. Володимира ПУЗАКОВА до Генерального прокурора України щодо зловживання службовим становищем керівником Новомиргородського підприємства “Райагробуду” Василем Коротнюком. Павла МОВЧАНА до Генерального прокурора України з приводу нецільового використання коштів, зданих мешканцями для газифікації села Дрижина Гребля Кобеляцького району Полтавської області. Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо порушень чинного законодавства відділом освіти виконкому Октябрської районної ради міста Полтави при реорганізації мережі дошкільних установ. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів незаконних дій посадових осіб Білопільської районної державної адміністрації та Куянівської сільської ради Сумської області, вжиття заходів до припинення обмежень господарської діяльності відкритого акціонерного товариства “Куянівський бурякорадгосп”, у тому числі з боку прокуратури Сумської області. Володимира ПУЗАКОВА до Генерального прокурора України стосовно порушення Указу Президента України щодо реформування аграрного сектору. Романа ТКАЧА до Генерального прокурора України з приводу реалізації майна директором приватного сільськогосподарського підприємства “Відродження” Решетилівського району Полтавської області без згоди власників майнових паїв. Степана ХМАРИ до Генерального прокурора України стосовно усунення порушень Конституції України, Закону України “Про прокуратуру”, Положення про класні чини працівників органів прокуратури України та вжиття заходів прокурорського реагування по скасуванню незаконних рішень Президента України щодо присвоєння Сергію Ківалову класних чинів державного радника юстиції. Сергія ЧИЧКАНОВА до Генерального прокурора України щодо перевірки додержання вимог законодавства під час проведення прокуратурою міста Севастополя слідчих дій у кримінальній справі по звинуваченню Віктора Каклюгіна. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО та Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України про порушення кримінальної справи за фактом зловживання службовим становищем, перевищення службових повноважень, розкрадання державних коштів в особливо великих розмірах, використання підроблених документів, службового підроблення з боку керівників Львівської спеціалізованої монтажно-пересувної механізованої колони №7. Марії МАРКУШ до Генерального прокурора України, Голови Комітету Верховної Ради України по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю, Голови Вищої ради юстиції, Міністра юстиції України про порушення кримінальної справи за фактом незаконного заволодіння колективним майном кооперативу “Тересва” Тячівського району Закарпатської області. групи народних депутатів [[ЧЕРВОНІЙ, ОЛЕКСІЮК, ШКІЛЬ та інші. Всього 6 депутатів]] до Генерального прокурора України про порушення кримінальної справи стосовно Голови Волинської обласної державної адміністрації Анатолія Француза за фактом незаконних фінансових операцій, які мали місце в 1999-2001 роках. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора України з приводу навмисного зволікання Генеральним прокурором України Геннадієм Васильєвим прийняття рішення про порушення кримінальної справи та притягнення до відповідальності заступника Секретаря Ради національної безпеки і оборони України Святослава Піскуна за зловживання службовим становищем із корисливих мотивів, які мають ознаки злочинів, допущених ним на посаді Генерального прокурора України, про що у жовтні 2003 року публічно повідомила Голова Координаційного комітету по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією при Президентові України, Ольга Колинько. Євгена КИРИЛЬЧУКА до Генерального прокурора України з приводу зволікання перевірки фактів перевищення службових повноважень працівниками міліції міста Луцька Волинської області та систематичні відписки працівників прокуратури на заяви громадянки Наталії Бешти. Оксани БІЛОЗІР до Генерального прокурора України, Міністра оборони України, Голови Житомирської обласної державної адміністрації стосовно Житомирської Єпархії Римсько-католицької Церкви та порушення чинного законодавства щодо повернення релігійним організаціям культового майна. групи народних депутатів [[ТУРЧИНОВ, ОНОПЕНКО, КИРИЛЬЧУК]] до Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України з приводу тяганини з ознаками корупції правоохоронних органів Волинської області по розкриттю злочину – викрадення автомобіля. - Олександра КЕМЕНЯША до Міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи щодо встановлення причин, ліквідації наслідків та вжиття заходів попередження повторних проявів зсувних процесів у місті Виноградові Закарпатської області. - Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Міністра оборони, до Міністра, вибачте, охорони здоров’я України з приводу закриття 4-го корпусу Полтавського обласного санаторію для дітей з порушенням опорно-рухового апарату. - Володимира ЄЩЕНКА до Міністра охорони навколишнього середовища України щодо порушень чинного законодавства України з питань охорони навколишнього природного середовища Черкаською міською радою при наданні дозволу на будівництву АЗС на території парків і скверів міста. - Михайла КОСІВА до Міністра закордонних справ України щодо прискорення повернення з Королівства Нідерландів в Україну малюнків Альбрехта Дюрера, вивезених з міста Львова у 1941 року. - Миколи МЕЛЬНИКА до Міністра охорони здоров’я, Міністра у справах сім’ї та молоді України щодо надання підтримки в лікуванні лейкемії мешканці села Комаргорода Томашпільського району Вінницької області. - Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи стосовно фінансування видатків на проведення хірургічних операцій чотирнадцятьом інвалідам Чорнобиля Рівненської області відповідно до розпису видатків Державного бюджету України на 2004 рік. - Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я України щодо забезпечення стоматологічним обладнанням Соколівську дільничну лікарню Червоноармійського району Житомирської області. - Анатолія РАХАНСЬКОГО до Міністра оборони України щодо передачі до комунальної власності Новоозернівської селищної ради міста Євпаторії вільних приміщень військового містечка Південної Військово-морської бази Військово-Морських Сил України. - Володимира ЄЩЕНКА до Міністра юстиції України щодо порушень статті 4 Закону України “Про політичні партії в Україні” Черкаською обласною державною адміністрації. Миколи РУДЬКОВСЬКОГО до міністра праці та соціальної політики України щодо випадків незаконної відмови підприємствами житлово-комунального господарства міста Чернігова в задоволенні законних прав громадян на пільги. Леоніда ВЕРНИГОРИ до першого заступника міністра внутрішніх справ України – Начальника Головного управління по боротьбі з організованою злочинністю України щодо протиправних дій співробітників Управління по боротьбі з організованою злочинністю в Харківській області. Миколи КРУЦЯ до голови Верховного Суду України щодо прискорення розгляду касаційної скарги Івано-Франківського професійного будівельного ліцею на рішення Івано-Франківського міського суду. Миколи ТОМЕНКА до голови Державної податкової адміністрації України про надання інформації щодо декларування Президентом України безкоштовного реабілітаційного лікування в Німеччині. Юрія АРТЕМЕНКА та Олексія БАБУРІНА до голови Вищої ради юстиції з приводу незаконних дій судді Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Петра Коваля. Юрія АРТЕМЕНКА до голови Кваліфікаційної комісії суддів господарських судів України стосовно незаконних дій судді Господарського суду міста Києва Катрич. Михайла ВОЛИНЦЯ до голови Служби безпеки України у зв’язку з незадоволенням відповіддю на запит від 25 лютого 2004 року стосовно незаконного втручання органів Служби безпеки України у діяльність Незалежної профспілки гірників України. Групи народних депутатів [[МОВЧАН, ЧЕРВОНІЙ, ШЕРШУН та інші. Всього вісім депутатів]] до Секретаря ради національної безпеки і оборони України щодо відродження традиційних спортивно-змагальних єдиноборств і прикладних бойових мистецтв Українського козацтва “Спас” і “Бойовий Гопак” в системі цивільної, військової та правоохоронної освіти, а також у силових структурах держави. Юлії ТИМОШЕНКО до голови Ради Міністрів Автономної Республіки Крим щодо порушення прав на житло мешканців колишнього корпусу №13 науково-виробничого об’єднання “Південне” та санаторію “Марат” у місті Ялта. Миколи ТОМЕНКА до керівника Державного управління справами Президента України про надання додаткової інформації щодо джерел фінансування витрат, пов’язаних з перебуванням на лікуванні в Німеччині Президента України. Олександра ГУДИМИ до голови Національної комісії регулювання електроенергетики України щодо причин значного заниження ціни на електроенергію для “Бурштинського енергетичного острова”. Олександра КЕМЕНЯША до Голови правління Національної акціонерної компанії “Нафтогаз Україна” щодо фінансування будівництва магістральних газопроводів-відводів за рахунок погашення Національною акціонерною компанією “Нафтогаз Україна” заборгованості минулих років. Олександра МОРОЗОВА до Голови Київської міської державної адміністрації щодо створення муніципальної страхової компанії для здійснення медичного страхування в столиці України. Леоніда ВЕРНИГОРИ до Начальника Луганського територіального управління Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо порядку реєстрації додаткової емісії акцій, що здійснюється на суму реалізованих Державною компанією “Луглегінвест” інвестиційних проектів за рахунок державних коштів. Євгена КИРИЛЬЧУКА до Прем’єр-міністра України стосовно відкриття спеціалізованого загальноосвітнього закладу для незрячих та слабозорих дітей у Волинській області. Генеральному прокурору Васильєву народного депутата ПОЛІЇТА щодо незадоволення відповіддю Генеральної прокуратури України на депутатський запит від 12 лютого 2004 року щодо вжиття заходів реагування за фактом відкликання з Вищого господарського суду України касаційної скарги за сфальсифікованою заявою. Народного депутата НАЛИВАЙКА, Анатолія НАЛИВАЙКА до міністра внутрішніх справ України щодо неналежного розгляду депутатського звернення заступником міністра Присяжнюком. Депутатські запити, оголошення депутатських запитів завершено. У нас залишилось дев’ять хвилин для того, щоб виступили із заявами. Ну давайте відведем хоча б 15. Будь ласка, Беспалий, за ним Скомаровський. 15 хвилин.
Прошу передати слово Вікторові Пинзенику.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Вчора в українському парламенті не було переможців і переможених - вчора перемогли всі. Фракція "Наша Україна" переконана, що всі ми, парламент України, вчора перейшов через ту лінію, яка так чи інакше розділяла парламент. Була лінія розколу і підозр. Те, що трапилось вчора, те що це наша вчорашня спільна перемога всіх, дає нам шанс організувати спокійну і ефективну роботу на благо всіх наших громадян України, як до жовтня 2004 року, так і після виборів парламенту 2006 року. Шановні колеги, ми пройшли дуже важливе, відповідальне випробування. Я закликаю вас всіх використати унікальний шанс для організації конструктивної, плодотворної роботи українського парламенту. Спасибі вам.
Будь ласка, слово має Скомаровський. Підготуватись Кириль. Немає. Тоді, будь ласка, народний депутат Кирильчук. Підготуватися Ніколаєнку замість Вінського.
Прошу передати слово народному депутату, лідеру блоку Юлії Тимошенко.
Юлія Тимошенко. Шановні громадяни України, шановні колеги. Вчора великий, щасливий день для історії України, для долі України: вчора не дали відбутися конституційному заколоту Кучми-Медведчука. Верховна Рада не змогла вчора проголосувати за ті конституційні зміни, які пропонував Медведчук і Кучма. Цей законопроект відхилений. І я хотіла б подякувати тим 37 народним депутатам, з яких є один соціаліст, один комуніст, 35 незалежних депутатів та депутатів з фракцій більшості. Це є справжні герої України, які, розуміючи. [[О п л е с к и]] які, розуміючи, що стоїть за їх голосуванням проти конституційного заколоту: репресії проти їх родин, нищення їх бізнесу, нищення їх друзів, колег, - вони все ж таки знайшли в собі сили натиснути кнопку так, як потрібно народу України. Позиція "Нашої України", фракції "Наша Україна" і фракції, яку я очолюю, відома. Але ж ці люди зробили справжній громадянський вчинок. Тепер за 158 статтею Конституції частиною 1 вже неможливо ці ганебні зміни протягом року ставити на голосування. Вчора була поставлена крапка не тільки конституційному заколоту, а й режиму Кучми, бо саме з вчорашнього дня. .він почав свій шлях до остаточного руйнування, і я хочу звернутися до всіх депутатів честі, які працюють сьогодні в більшості тільки тому, що їм викручують руки. Починайте спокійно переорієнтовуватися на здорові сили в країні. Я думаю, що і ліві сили в парламенті, які вчора теж побачили ситуацію, тобто, власне, руйнацію влади мусять єднатися і ми мусимо всі перемогти режим Кучми і його клани. Всі підстави для цього є. Шановні друзі! Цей день - вчора, 8 квітня - ввійде в історію України назавжди як і ті 37 людей, які є справжніми героями України. Тепер справа за нами. Єднатися і перемагати! Слава Україні!
Шановні колеги, давайте всі щиро привітаємо Григорія Петровича Дашутіна, нашого колеги. Сьогодні у нього день народження. Успіхів у законотворчій діяльності. Так, слово має народний депутат Ніколаєнко. Підготуватися Кравченку.
Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Ми вважаємо, що вчора відбулися дуже серйозні події. І якщо дуже уважно подивитися на них, то я не хочу сказати, що хтось там повинен сьогодні святкувати перемогу. По великому рахунку ми провели з вами три абсолютно необхідних закони для України: і закон про вибори Президента, і закони про вибори на пропорційній основі до місцевих рад і до Верховної Ради України. Я вважаю, що це серйозні кроки до проведення політичної реформи, зміни системи влади в Україні. І я переконаний, що ще ця Верховна Рада внесе необхідні зміни, і тут соціалісти і Олександр Олександрович Мороз ще буде стояти, і ми будемо аплодувати тим політичним реформам. Але у зв’язку з цим я хотів би ще принагідно сказати, що крім от того всього, що ми говоримо, є ще наші виборці, і у зв’язку з цим фракція Соціалістичної партії України сьогодні хотіла сказати, що нам потрібно сьогодні реально дивитися на всі галузі соціальні, дуже реально дивитися на те, що відбувається сьогодні в охороні здоров’я перш за все. Наша фракція побувала у всіх регіонах. І нас сьогодні надзвичайно турбує ситуація з охороною здоров’я в країні. Щомісяця населення держави скорочується більше, ніж на 30 тисяч осіб. У державі процвітають соціальні хвороби, туберкульоз, СНІД, серцево-судинні і таке інше. Із-за бідності і недоїдання масово хворіють діти. Ми, Верховна Рада України, при підготовці нового бюджету все повинні зробити, щоб було відновлене харчування дітей у школах, профтехучилищах, дитячих садках обов’язково за рахунок держави. Там наше майбутнє. Я хотів би сказати, що надзвичайно потерпають сьогодні медичні установи і працівники. Як може сьогодні лікар, медсестра працювати за 2/3 від мінімального прожиткового рівня. Як людям жити? Навіть у Києві не вистачає сьогодні десь приблизно 3 тисяч лікарів. Особливо гостра проблема на селі. Відміна пільг сільським лікарям, вчителям, приводить до того, що там не буде кому скоро ні лікувати, ні вчити, ні таке інше. З огляду на це фракція Соціалістичної партії України, послідовно виступаючи за захист соціальних інтересів громадян пропонує у проекті бюджету на 2005 рік, а розпочати це зараз нада у змінах до бюджету на цей рік. Перше. Виділити на охорону здоров’я не менше 8 відсотків від ВВП, до речі, як і на освіту, а не так, як 3 сьогодні це є. Відновити комунальні послуги сільській інтелігенції. Міністерству охорони здоров’я розробити негайно і забезпечити через бюджет перелік безоплатного гарантованого надання медичних послуг. Ми вважаємо, що охорона здоров’я - це першочергове завдання.
Будь ласка, народний депутат Кравченко. Підготуватися Матвєєву Валентину.
Николай Кравченко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Сегодня раздаются голоса радости непомерной, которая произошла вчера, выдают это за подвиг и так далее. Я единственное, что знаю одно, что вчера произошло рядовое событие, идет политическая борьба. И я вам скажу, что политическая реформа, о которой с 1999 года говорят коммунисты, которую они пытаются и будут продолжать эту работу, я думаю. что она состоится и все станет на свои места. Уважаемые коллеги! Несмотря на то, что острые политические баталии, мы сегодня, я от имени фракции, должен сегодня заявить о двух законопроектах, которые сегодня десятков миллионов человек касаются. Первый из них постанова Верховной Ради, которую я внес за номером - 5113 от 31.03. , которая касается “до включення до порядку денного 5 сесии Верховної Ради України звіту Міністра Внутрішніх справ України щодо дотримання вимог законодавства про безпеку дорожнього руху Департаментом Декржавної автомобільної інспекції”. Это старая тема, но уважаемые коллеги! Мы должны в конце-то-концов разобраться, чем занимается этот орган, который сегодня в принудительном порядке заставляет выкупать населения массово номера, которые сегодня имеют свои собственные станции технического обслуживание, которые обеспечивают их и, от которых они имеют прибыль, и - это бюджетная организация. Поэтому я бы просил этот законопроект, эту постанову поставить на голосование и рассмотреть ее в першочерговому порядку. И второй не менее важный законопроект. После принятия Закона про податок з доходів фізичних осіб создалась неприятна коллизия в части людей, которые пользуются средствами индивидуальной защиты. Поэтому я внес законопроект вместе с народным депутатом Гуренко за номером 5295 про внесення змін до Закону про податок з доходів фізичних осіб. Речь идет о том, что стоимость индивидуальных средств защиты сегодня включается в доход населения. Поэтому мы обязаны просто его в первоочередном порядке рассмотреть. И буквально тезисно по выступлениям предыдущих товарищей, которые здесь говорят о том, что они герои Украины и так далее. Я вам хочу, Юлия Владимировна сказать, вы меня оскорбили сейчас как народного депутата, как гражданина о том, что я якобы участвовал вчера в государственном заколоте. Я вам скажу, что не надо вам относить себя к самым здоровым силам в Украине. Поэтому я бы просил вас быть корректной в своих выражениях по отношению к коллегам, которые не голосовали за привлечение вас к уголовной ответственности.
Слово має народного депутата Матвєєв Валентин Григорович, підготуватися Пхиденку.
Прошу передати слово народному депутату Лещенко, фракція комуністів.
Будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина, депутатське об’єднання "Зубр". Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановні виборці. Інформую вас про те, що наприкінці березня поточного року у місті Москва відбулася чергова 25-та сесія парламентських зборів союзу Білорусії та Росії. У її роботі взяла участь делегація Верховної Ради України у складі двох членів міжфракційного депутатського об’єднання "За союз України, Білорусії та Росії". Нагадую, що об’єднання "Зубр" має статус постійного спостерігача при цьому поважному союзному органі. Коротко про стан будівництва союзу Білорусії та Росії. Договор про союз був підписаний Президентами обох держав у квітні 1997 року, а про створення союзної держави - у грудні 1999 року. Після ратифікації цього договору парламентами Білорусії та Росії. У січні 2000 року він вступив в силу. На сьогодні діють такі союзні органи. Парламентські збори Союзу Білорусії та Росії, головою яких від недавно є голова Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації Борис Гризлов. Вища державна рада союзу держав на чолі з президентом Республіки Білорусь Олександром Лукашенком. Функціонує крім того Рада міністрів та постійний комітет союзної держави. Створені також спільний прикордонний і митний комітети, Комітет з питань безпеки, інші органи. Починаючи з 1997 року в Союзі Білорусії та Росії щорічно формуються спільний бюджет, виконується низка союзних програм. Будівництво союзної держави зустрічає певний опір із зовні. США та їхнім союзникам це невигідно, бо вони послідовно реалізують свої плани по встановленню політичного військового та економічного контролю над пострадянським простором, чинять опори внутрішні крупні олігархічні структури. Це завдяки їм нещодавно була здійснена так звана "газова атака" на Республіку Білорусь. Але незважаючи на ці чинники, і Білорусь, і Росія впевнено крокують по шляху прискорення будівництва і зміцнення союзної держави. Про це йшла мова і на 25-й сесії парламентських зборів Союзу Білорусі та Росії. Взагалі на сесії розглянуто одинадцять питань, головними серед яких були попередні підсумки виконання бюджету союзної держави за 2003 рік та проект бюджету на 2004 рік, план міжнародної діяльності на 2004 рік. До речі, одним із пунктом цього плану є проведення консультацій з Верховною Радою України щодо міжпарламентських обмінів. Слід зазначити, що сесія парламентських зборів Союзу Білорусі та Росії пройшла в дусі дружби, взаємоповаги та оптимізму. Наші брати стурбовані політичною ситуацією у країні, розширенням кордонів НАТО на Схід, вони бажають народові України подолання всіх труднощів і побудови міцної квітучої держави, прагнуть, щоб наша країна якомога швидше приєдналася до їхнього союзу - і тоді буде союз трьох незалежних слов’янських держав України, Білорусії та Росії. Над цими працюють постійно народні депутати України, члени депутатського об’єднання "Зубр" у кількості 85 чоловік. У першу чергу нам потрібно синхронно ратифікувати угоду про Єдиний економічний простір, двосторонні договори про співробітництво між державами, чого я вам всім і бажаю. Дякую за увагу.
Слово має Симоненко замість Пхиденко. Укінці, укінці. Я вже оголосив виступаючого, Юлія Володимирівна. Ну, після, після Ну зараз виступите, я прошу!
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я хотів би привернути вашу увагу до порядку денного сьогодні. І особливо коли вкотре вже спостерігаю, як настирливо проштовхують в порядок денний питання щодо експорту та імпорту дисків на вимоги Сполучених Штатів Америки, мене вже просто це бентежить. Хто ж у нас такий українець, хто настирливо пре оце питання сюди. І чому я вийшов? Хотів би внести деякі пропозиції щодо питань сьогоднішнього дня. Сьогодні на часі трагедія в Іраці. І гинуть там наші хлопці, вояки. Сьогодні треба терміново приймати рішення щодо повернення нашого військового контингенту в Україну і терміново наполягаю, Володимир Михайлович, розглянути проект 4316-1, яким ми, комуністи України, пропонуємо, терміново розглянувши це питання, повернути наших військових в Україні, таким чином зберегти їм життя. А тим, хто дуже часто звертається і говорить, що вони герої України, то тут у нас уже був почесний німець і почесний американець! І ті, хто сьогодні якраз повинні каятись перед народом України, що там загинуло кілька вояків в Іраці, вони якраз і голосували за направлення військових в Ірак, це в тому числі і представники "Нашої України". Друга проблема. Я хотів би привернути увагу і просити: не можна відкладати постійно найболючіші питання з порядку денного. Ми, комуністи України, запропонували механізм повернення заощаджень наших громадян, який реалізований в проекті закону 4460 про Український державний компенсаційний фонд, який спрямований на надійне та швидке повернення знецінених, а вірніше, вкрадених у нашого народу заощаджень громадян, розміщених на той час в державних установах ощадного банку та Держстраху. Ми також наполягаємо, Володимире Михайловичу, і я не розумію, чому коли ми на погоджувальній раді в понеділок домовилися, що наш проект 3373, який передбачає внесення змін до Закону України про ціни і ціноутворення щодо мораторію на підвищення цін на хлібопродукти, а це дійсно вже біда для народу України, який включається до розгляду постійно, але до нього не доходить справа в зв’язку з тим, що він фактично стоїть наприкінці переліку питань. Тому ми, комуністи, наполягаємо: по-перше сьогодні терміново розглянути питання 4316-1 щодо повернення військових з Іраку, а також розглянути наступним питанням щодо повернення нашого військового контингенту з Сьєра-Лєоне. Бо там сьогодні кожен хворіє і практично це вже загрожує їхньому життю без застосування зброї. Друге питання - це повернення заощаджень і розгляд проекту 4460 про український державний компенсаційний фонд. І обов’язково розглянути сьогодні мораторій на ціни на хліб, підвищення цін на хліб і хлібопродукти в проекті закону про ціни і ціноутворення. Дякую.
Так. Тимошенко репліка. Зараз, тоді будете ви виступати.
Шановні колеги, тільки що з вуст одного з членів Комуністичної фракції пролунала образа блоку, який я очолюю. Сказали про те, що це є непорядна сила політична і що я мушу дякувати, що вони не проголосували за зняття з мене недоторканності, якої хотів Кучма і Медведчук. То я хочу вам сказати, що ви, коли робите разом з Кучмою і Медведчуком реформу, ви не думаєте, які вони злочини скоїли. А якщо ви хочете голосувати за зняття з мене недоторканності, то я готова до цього, бо я і у в’язниці, і в уряді, і в парламенті буду робити свою чесну справу. І в’язниця мені в цьому не завадить. Тому якщо у вас є на це моральне право, ведучи переговори з Кучмою і Медведчуком, знімайте з мене недоторканність.
Кармазін у зв’язку з невдоволенням відповіддю на депутатський запит. Потім Цибенко.
Шановні народні депутати. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Я змушений повторно піднімати питання про порушення урядом України конституційного права наших співвітчизників на належне пенсійне забезпечення, оскільки мій депутатський запит щодо прийняття заходів по припиненню порушень Кабінетом Міністрів України конституційних прав громадян на пенсію відповідно до чинного законодавства розглянутий урядовцями формально, при небажанні провести грунтовний аналіз сказаних у ньому фактів. З відповіді на запит віце-прем’єр-міністра Табачника, який не розібрався в суті проблеми, вбачається, що члени уряду не зрозуміли мети запиту, яка полягає в необхідності виконання чинного Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Звертаю вашу увагу на те, що у відповідності до статті 43 Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" заробітна плата, дохід для обчислення пенсій, визначається із застосуванням середньої заробітної плати працівників, зайнятих у галузях економіки України за 2002 рік. Ця норма закону є зрозумілою, має однозначне тлумачення і не допускає маніпулювання зі статистичними показниками середньомісячної заробітної плати. Всупереч вказаним вимогам закону, відомому навіть школярам поняттю "середньоарифметичне значення" та офіційно встановленим показникам середньомісячної зарплати працівників, зайнятих у галузях національної економіки за 2002 рік постанова Кабінету Міністрів номер 1783 з цинічною назвою: "Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян замість фактичної середньої зарплати за 2002 рік у розмірі 375 гривень 98 копійок встановлює цей показник на рівні 306 гривень 45 копійок. Своє рішення про зменшення показника середньомісячної зарплати урядовці виправдовують посиланнями на різноманітні інструкції та не існуючу методику визначення середньої заробітної плати зайнятих у галузях національної економіки для призначення пенсії, відповідно до закону України про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, яка, згідно з пунктом 3 постанови Кабміну від 20 листопада 2003 року повинна бути розроблена, затверджена та зареєстрована у Мінюсті ще до 1 січня мала бути. Однак ніякі інструкції чи методики не можуть бути підставами для порушення урядом закону, який захищає інтереси усіх громадян України. Крім того, для визначення показників середньої заробітної плати працівників за рік є всі необхідні дані, що наведені в додатках до незаконної постанови уряду. Тому є незрозумілим з яких причин потрібна нова методика, яка замість правила арифметики та офіційні статистичні показники середньомісячної заробітної плати і докаже громадянам України, що розділивши 4511 гривень 75 копійок на 12 місяців ми отримаєм не 375 гривень, а 306 гривень. На підставі наведеного вимагаю застосувати під час перерахунку пенсії, відповідно до статті 43 закону України, рівень 375 гривень 98 копійок. Закликаю до відповіді пана Януковича. Прошу, розберіться в арифметиці, пане Януковичу. Дякую за увагу вам.
Петро Цибенко, будь ласка, мікрофон. Фракція комуністів.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Протягом останніх 2 днів робляться шалені спроби спаплюжити позицію фракції комуністів і тих сил в парламенті, які хотіли через зміну до Конституції України зробити владу максимально прозорою, максимально відповідальною саме перед своїм народом - народом України, а не перед Заходом, а не перед Сполученими Штатами Америки, а не перед послом Сполучених Штатів Америки в Україні. Причому, найсмішніше те, що це робиться огризками політичної сили, яку очолював свого часу Павло Іванович Лазаренко. Я думаю, що той суд, який відбувається сьогодні у Сполучених Штатах Америки, це суд не тільки над Лазаренком персонально, а над всіма тими, хто разом з ним розкрадав України і позбавляв народ України його здобутків. Дякую.
Переходимо до розгляду питань відповідно до розкладу засідань. Перше питання. Інформація президента Національної. Що? Будь ласка, мікрофон. Заспокойтеся, я вас прошу, не кричіть. Будь ласка, мікрофон Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Виступаючи з трибуни, я запропонував сьогодні терміново розглянути проект Постанови Верховної Ради, який передбачає відкликання нашого військового контингенту з Іраку. Таким чином я ще і ще раз наполягаю на тому, щоб в умовах, коли реально життю наших громадян України загрожує та ситуація і розвиток подій в Іраці, ми, в першу чергу, проявили свою громадянську позицію, проявили політичну волю, розуміння того, що відбувається у світі і, розглянувши, прийняли постанову щодо відкликання. Я наполягаю на терміновій процедурі, Володимире Михайловичу, розгляду цього питання. І врешті-решт ті, хто відправив, хай відповідають тоді за вбиті вже життя і поранених наших військових. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Запокойтеся, будь ласка. Я просто прошу вас. Шановні колеги! Оскільки неодноразове наполягання, я зараз поставлю на голосування включення цього питання до порядку денного, а ви визначайте. Я ставлю на голосування пропозицію про включення цього питання [[це проект постанови 4316-1]] до порядку денного. Прошу народних депутатів визначитися. [[10:55:21]] За-163 По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 45, "Регіони України" - 3, комуністів фракція - 59, Промисловців і підприємців "Трудова Україна", фракція - 1, СДПУ (о) - 4, СПУ - 19, Блок Тимошенко - 19, "Народовладдя" - 1, "Демініціативи" - 3, Аграрна партія - 1, "Народний вибір" - 1, НДП - 4, позафракційні - 3. Перше питання. Інформація Президента Національної Телекомпанії України про хід виконання Постанови Верховної Ради України "Про порядок висунення роботи п’ятої сесії Верховної Ради України 4 скликання". Пропонується такий Регламент: до 5 хвилин для доповіді, 10 хвилин - для відповіді на запитання, для співдоповіді - 5 хвилин і, відповідно, на запитання 10 хвилин, і відповіді, обговорення прийняття рішення - 15 хвилин. Немає заперечень? Всього 45 хвилин. Так, будь ласка, Олександре Миколайовичу.
Спасибі. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Національна Телекомпанія України в своїй роботі неухильно керується вимогами чинного законодавства, яке стосується інформаційної сфери і в межах своїх повноважень виконує Закон України "Про порядок висвітлення органів державної влади та органів місцевого самоврядування у ЗМІ". Як вам відомо Постанова Верховної Ради "Про порядок висвітлення роботи 5 сесії Верховної Ради України 4 скликання" була прийнята 3 лютого цього року, хоча, якщо мені не зраджує пам’ять, ви почали працювати 16 січня, Не чекаючи цієї постанови, Національна телекомпанія, згідно тієї традиції, яка вже встановилася, ми демонстрували, транслювали відкриття сесії. Згідно практики і доручень Верховної Ради ми транслювали всі Дні уряду, які відбувалися у парламенті, і всі парламентські слухання. Тема висвітлення діяльності вищого законодавчого органу України знаходила широке відображення у ряді наших програм, це такі насамперед стосуються інформаційних програм, такі, як "Вісті", "Вісті тижня", "Тема дня" - щоденна програма інформаційно-аналітична, у програмах "Четверта влада", "Межа", "Національний інтерес", "За великим рахунком", "Саме той", "Сільський час", "Перехрестя" і програма "Рада". Програма "Рада" сорокап’ятихвилинна програма, яка виходить по суботах, вийшло всього десять таких програм, зараз готується одинадцята. Хочу сказати, що у продовж цього часу і з 1 січня по 7 квітня у нас вийшло десять програм, у яких взяли участь 252 народних депутати. В середньому, ну, у мене тут статистика є відносно кожної програми, в середньому від представники від 10 до 14 фракцій виступають у цих програмах. Найбільша кількість народних депутатів взяло участь у програмі, у сюжетах і присутні були у студії у програмі "Національний інтерес", це 40 народних обранців. Я пам’ятаю, що минулого разу, коли я стояв на цій трибуні і звітував перед вами, народний депутат Дорогунцов говорив про те, що він уже забув про те, коли, значить, брав участь у наших програмах. Нещодавно народний депутат Дорогунцов відстоював свою точку зору у програмі "Національний інтерес". І мільйони глядачів могли переконатися, ознайомитися із його позицією. У "Темі дня" виступив 81 народний депутат. "Межа" - 13, "Четверта влада" - сім, "За великим рахунком" - 15, "Саме той" - 16, "Сільський час" - сім, "Перехрестя" - 11. Всього у програмах інформаційно-аналітичних, насамперед ідеться про інформаційні - "Вісті" і "Вісті тижня" - було оприлюднено 131 сюжет або відеоінформація, 15 сюжетів було в інформаційно-аналітичній програмі "Вісті тижня з Миколою Канішевським". Усього за звітний період або із першого січня чи 16-го, будемо говорити, було оприлюднено в цих інформаційно-аналітичних передачах 256 синхронів, себто інтерв’ю, інтерв’ю народних депутатів України. Якщо підсумувати все сказане мною тут, то за звітний період виступило в інтерв’ю і "Вістях", взяли участь 598 народних депутатів. Ну, уже одні оці от цифри свідчать про те, що, певно, в Україні немає жодного такого каналу, який має і загальнонаціональну сферу розповсюдження, який би так широко висвітлив би діяльність парламенту. Я хочу подякувати Миколі Володимировичу Томенку за те, що він зробив депутатський запит свого часу до Рахункової палати. Рахункова палата працювала у нас з кінця грудня, і от сьомого квітня відбулось засідання колегії Рахункової палати. Ну, на своєму віку пережив багато взагалі-то комісій, перевірок, але ви знаєте, мабуть, вперше, вперше.
Так, скільки треба вам ще часу, Олександр Миколайович, чи ви завершили вже? Дамо можливість, да? Будь ласка.
Але вперше за ті десять років, коли ми тільки говорили про ці проблеми, тепер це все офіційно лягло на папір представниками сторонньої організації. Річ у тім, що колеги із Рахункової палати не просто формально підійшли до цієї справи, і рахували, скільки там грошей пішло туди, сюди, достатньо, недостатньо, ефективність використання бюджетних коштів. Вони підійшли системно, системно до цієї перевірки. І, скажімо, я не можу, я вже не вперше про це говорю із цієї трибуни. Скажімо, абсолютно неврегульованим залишилося різночитання в законах, які стосуються діяльності Національної телекомпанії і те, що стосується розміщення державного замовлення. Вдумайтеся в таку цифру. Скажімо, минулого року державне замовлення було доведено до Національної телекомпанії України лише другого червня 2003 року. Сьогодні у нас дев’яте квітня. На сьогоднішній день державне замовлення по показниках обсягів мовлення, по обсягах фінансування воно до сих пір не доведено. І це зроблено не тому, що не хоче цього Національна рада з питань телебачення і радіомовлення, яка зобов’язана це робити згідно законів, чи Державний комітет з телебачення і радіомовлення. Річ у тім, що не прописаний механізм розміщення державного замовлення. Не існує на сьогоднішній день методики формування. Чого там гріха таїти, навіть не існує на сьогоднішній день, немає, скажімо, чіткої системи звітності за тими параметрами, за якими ми повинні звітуватися перед Верховною Радою і перед Президентом України, які згідно закону є засновниками Національної телекомпанії. Я розумію, що, мабуть, ще не отримали, і ми ще не отримали цього документу офіційно, і Верховна Рада не отримала. Я б дуже хотів, щоб і просив би вас, шановні народні обранці, допомогти Національній телекомпанії належно виконувати свої функції саме за допомогою одного - чітко визначити ті законодавчі норми, за якими Національна телекомпанія могла б працювати. Тому що, скажімо, ми постійно потрапляємо в лещата, при постійному зменшенні бюджетного фінансування у нас залишаються незмінними обсяги мовлення. І всім зрозуміло, що, скажімо, з тонни металу. Все, спасибі.
Переходимо до запитань. Шановні колеги, якщо дозволите, в мене буде перше запитання, поки ви запишетеся. Олександр Миколайович, скажіть, будь ласка, а інші гілки влади, які з вами заключають угоди про висвітлення їхньої діяльності?
Ви знаєте, зараз ми підготували уже, зараз ми підготували проекти таких угод з усіма гілками влади. І, більше того, скажімо, ми готуємо зараз угоди із міністерствами і відомствами, тому що дуже часто ми стикаємося з тим, що отримуємо доручення, яке не підкріплене фінансово. На сьогоднішній день, хочу вам доповісти, що ми вже заключили угоду із Держкомспорту України про висвітлення олімпійських ігор, висвітлення двох чемпіонатів, які будуть вперше в історії проводитися в Україні: це чемпіонат Європи з важкої атлетики, який починається 20 квітня, і чемпіонат Європи із художньої гімнастики. Це екзамен буде для нас, тому що ніколи ще ми на Європу не показували. Сьогодні ми опрацьовуємо також варіант заключення угоди, ну, правда, не знаємо, яким чином це вдасться, чи ні, щоб показати вперше в історії параолімпійські ігри. Але ми стикаємося ще з такою проблемою. От, скажімо, Великдень. Національній телекомпанії України щороку обходиться трансляція богослужінь десь в межах 420-450 тисяч гривень. Ці гроші не передбачені.
Олександр Миколайович, добре, я дякую. Ми зараз не про Великдень говоримо. Вибачте. Шановні колеги, з вашого дозволу, я ще одне питання. Так, зловживати буду. Олександр Миколайович, скажіть, будь ласка. Приїжджає з візитом парламентська делегація, відвідує парламент, приймає Президент України, приймає Прем’єр-міністр України. Інформаційне повідомлення такого змісту, так, дещо спрощено я скажу: "Приїхав спікер, зустрівся з Президентом, з Прем’єр-міністром, широко обговорили проблеми співпраці між державами. І потім він йшов і по дорозі згадав, що тут є парламент, і зайшов у парламент". Це перша частина питання. Друга частина парламенту. Приймаємо главу Уряду. Приймає Президент, Прем’єр-міністр України і приймають у Верховній Раді - Голова Верховної Ради за участю народних депутатів. Інформаційне повідомлення йде в підсумку тижня. Президент зустрівся, Прем’єр зустрівся, Верховна Рада - нуль. Скажіть, будь ласка, з точки зору об’єктивності, з точки зору моралі, з точки зору політики як це оцінювати? Це редакційна політика, чи це політична цензура?
Спасибі за запитання. Я розумію суть його, прочитав ваші слова, які були опубліковані в ряді газет, і хочу сказати, Володимире Михайловичу, що певно ваш Апарат не зовсім вірно вас інформує про це. Значить, коли приїхав Прем’єр-міністр Туреччини, він зустрічався з Президентом, він зустрічався з Прем’єром і з Володимиром Михайловичем. Це було в п’ятницю. У п’ятницю ми це показали. У мене, скажімо, після того, як я закінчу виступати, зараз я вам передам витяг із мікрофонної папки, де говориться там [[правда, коротенько, але про це]].
Я ж не за те говорю.
Мова йде про те, показали чи не показали зустріч - зістріч Володимира Михайловича із.
Я, шановні колеги, знімаю питання. Олександре Миколайовичу, я прошу не педалювати Володимира Михайловича. Мова йде про парламент, про Верховну Раду України. Я ще раз хочу сказати, я не ображений, увагою не обділений, я просто говорю про об’єктивність. І я прошу вас не педалювати Володимира Михайловича.
Я не педалюю.
Я просто прошу вас, не педалюйте! Я просто кажу: як зрозуміти, якщо ми об’єктивні, коли показують, що зустріч була у Президента, у Прем’єра, чому Верховна Рада випадає? От про що йде питання, а не "Володимир Михайлович". І не переводьте, будь ласка, стрілки.
Володимире Михайловичу, наразі йдеться про те, що коли в інформаційному режимі у п’ятницю, коли відбулася зустріч ця, ми про це розповіли. Ми розказали про зустріч турецького прем’єра з усіма представниками органів влади. Те, що відбулося в неділю, оскільки прем’єр, то більше уваги ми цьому приділили зустрічі прем’єра іншої країни з нашим прем’єром. Але ми висвітити у п’ятницю інформацію про це ми подали. Я вам зараз можу інше.
Будь ласка, Василь Надрага питання.
Скажімо, кількість інтерв’ю, цитати, згадок окремих депутатів за цей час, то Володимир Михайлович Литвин: кількість синхронів - 40, кількість цитат, згадок в студії, під відео - 45. 85 разів спікер парламенту був представлений за 3,5 місяці. Це свідчить про що? Про недостатню увагу до роботи парламенту, її керівника
Владимир Михайлович, я приношу извинение.
Василь Надрага, будь ласка.
Спасибо. Александр Николаевич, мы говорим сегодня, рассматривается вопрос о ходе выполнения постановления. Мы говорим о том, что сделано. Я хотел бы услышать ваше мнение. А что не сделано? Что нужно еще сделать для того, чтобы постановление было выполнено в том объеме, в каком оно принято? Спасибо.
Спасибі. Це дуже актуальне і болюче для нас питання. На сьогоднішній день, як я вже сказав, ми працюємо фактично, як у тумані. Ми не маємо доведених ні обсягів мовлення, ні фінансових показників, ми знаємо ці показники, тому що дані із Міністерства фінансів маємо. Але фактично навіть чіткого графіка надходження коштів немає. І знову ж так таки немає механізму на сьогоднішній день розміщення державного замовлення. Це ненормально. І про це мені доводиться тут говорити вже не вперше. Необхідно прибрати ті різночитання, які є у законах. Розумієте? В одному законі прописано, що державне замовлення має розміщувати Національна рада з питань телебачення і радіомовлення України. В іншому законі говориться про те, що цю функцію може виконувати тільки орган верховної влади, виконавчої влади. А Національна рада не є таким органом. Скажімо, у переліку, у додатку до постанови Кабінету Міністрів Національна рада навіть не згадується. Яким же чином вона може розміщувати державне замовлення, якщо у неї немає таких функцій у законах? Я пропоную створити робочу групу, яка оці всі різночитання просто їх зніме і визначить чіткі норми і правила.
Дякую. Віталій Шибко, будь ласка. Я просив би короткі запитання, короткі відповіді.
Олександре Миколайовичу. Шибко, Соціалістична партія України, Дніпропетровщина. Я уважно слухав вас минулого разу, і ви навіть зараз відчуваєте, що ваша промова якось суттєво відрізняється від того, що ви казали, бо вам є сказати про те, ви зробили згідно критики, яка прозвучала минулого разу. Але кожного разу наражаєтесь на якісь інші проблеми, то я хотів би вас спитати, ви зараз дуже багато бідкалися про державне замовлення: немає механізму, немає методики і так далі. Ви крім того, що ставили це питання на Верховній Раді, взяли листочок і написали якійсь проект цього механізму для того, щоб, ну, як спонукати цю проблему, для того, щоб її ініціювати, для того, щоб вона вже почала котитися, чи тільки ставити питання усно і більше нічого не приймаєте з цього приводу? Будь ласка.
Спасибі, спасибі. Ну, ви розумієте, що ми ж не сидимо склавши руки. Ми працюємо дуже щільно з Міністерством економіки і з Міністерством фінансів, і з Міністерством юстиції, але, ви розумієте, все одно наражаємося на те, різні відомства по різному підходять до одних і тих же ж проблем, тому що один посилається на один закон, а інший посилається на інший закон. Про що говорити, якщо, скажімо, Національна телекомпанія фактично сьогодні отримує від 25 до 30 відсотків свого фінансування. Обсяги мовлення залишаються незмінними і ми потрапляємо просто в катастрофу. Дивіться, що відбувається, зменшується постійно, менше ніж минулого року грошей Національна телекомпанія не отримувала ніколи - 18 з половиною мільйонів. Нам тільки на утримання апарату студійного комплексу треба 19 мільйонів для того, щоб воно функціонувало. Фактично ті гроші, які приходять з бюджету, вистачає тільки на "Новини" - це 15 мільйонів треба на рік і на "Вечірню казку". Більше того, скажімо, з цих 18 мільйонів, 12 з половиною мільйонів - це Фонд заробітної плати, 6.
Бронніков Володимир Костянтинович - "Регіони України".
Ви розумієте, що виходить, виходить так, що держава зменшуючи бюджети фінансування, не зменшує обсяги мовлення.
Олександре Миколайовичу. Олександре Миколайовичу!
Це виходить так, що завозять тонну металу, всі розуміють, що з тонни металу можна зробити.
Так. Дякую! Дякую! Олександр Миколайович. Будь ласка, народний депутат Бронніков.
Александр Николаевич, будьте любезны все-таки отвечать покороче и по существу и также на мой вопрос. В Украине есть углы, где не доходит радиорилейная система. К таким углам относится город Энергодар, энергетическая столица, где люди хотят иметь право смотреть подробную информацию, в том числе заседаний Верховной Рады, составлять свое мнение, а не то, что вы подаете. В этом плане вы что-то планируете делать, чтобы вся Украина была накрыта информационной сетью? Спасибо.
Спасибі. Це актуальне і гостре питання. Хоча у нас вважається, що 93 відсотки населення України охоплюються нашим сигналом. Але сказати з точністю, що так воно є, я вам не можу. Тому що я не можу проконтролювати на 100 відсотків ввімкнений передавач, в якомусь там місті чи він працює лише на 30 відсотків. Система концерну РРТ безнадійно застаріла і морально, і фізично. Ви знаєте, що в Україні 5 веж у крупних промислових містах, вони в аварійному стані. І, звичайно, що треба це робити. Але при тому фінансуванні, яке сьогодні здійснюється, фактично зробити це дуже важко. По-перше. По-друге. Ця функція не Національної телекомпанії, а Державного комітету зв’язку та інформатизації, яке займається розгонкою цього сигналу. І хочу ще одне сказати, згідно Закону про телебачення і радіомовлення всі зароблені гроші повинні були спрямовуватися на соціальний розвиток колективу і розвиток мережі те, про що ви говорите. За останні 5 років Національна телекомпанія недофінансована на 68 мільйонів. От якби ці 68 мільйонів були профінансовані, от тоді Національна телекомпанія мала б змогу поставити передавачі там, де їх не вистачає. Спасибі.
Борис Беспалий, фракція "Наша Україна".
Я прошу передати слову Ярославу Кендзьору.
Ярослав Кендзьор, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, Народний Рух України, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Олександре Миколайовичу, справді ви як журналіст могли би трошки лаконічнішим бути у своїх відповідях. І відповідаючи на ці взагалі, на перше запитання Володимира Михайловича, мали би напевно після вчорашнього сказати, що телерадіокомпанія, ви як президент, не будете більше працювати по темниках Медведчука. А моє конкретне запитання. Як ви дожилися до такого стану, що людину, за яким стогне кримінал Володимира Кметика, який обікрав львівське телебачення, ви взяли першим заступником і доручили йому ще вести передачу, здається, "Національний інтерес" чи як? Оце вам обличчя Національної телекомпанії. І це про все говорить в присутність Кметика вашим першим заступником.
Спасибі. Я знаю вашу велику любов до Володимира Кметика. Мені здається, що це ваша особиста думка. Якщо у вас конкретні факти, які свідчили про те, що за ним стогне кримінал, я про це чую вперше. Не треба мені приносити, якщо у вас є такі факти, їх треба передавати у відповідні органи, якщо це не голослівна заява. Якщо у когось із народних депутатів, які брали участь у програмі "Національний інтерес", якщо ті питання, які порушуються в цій програмі, ви вважаєте неактуальними, якщо вони спрямовані не на користь інтересів України і нашого народу, то мені залишається тільки думати про те, що це ваша особиста думка, яка абсолютно не відповідає дійсності. Спасибі.
Дякую. Сідайте, Олександре Миколайовичу. Час вичерпаний. Микола Томенко, будь ласка, голова комітету.
Микола Томенко, голова Комітету Верховної Ради з питань свободи слова та інформації. Шановні радіослухачі, шановні колеги. У мене останнім часом складається враження, що для тих людей, які займаються від виконавчої влади інформаційною політикою, і зокрема і для Національної телекомпанії треба прийняти один закон, який буде складатися з двох речень, тому що коли вони завжди приходять сюди, їм не вистачає законодавчої бази говорити правду і об’єктивно показувати, що відбувається в парламенті. Цей закон складатиметься з двох фраз. Перша фраза звучатиме: соромно брехати. А друга фраза: соромно красти. Я маю всі підстави говорити про те, що сьогодні ми почули відверту брехню про невиконання Постанови про висвітлення діяльності Верховної Ради України. Вперше в історії парламентаризму керівник Національної телекомпанії не відповів листом навіть про те, чому він не виконує Постанову Верховної Ради України? Після того, як ми її проголосували, дирекція телерадіопрограм двічі звернулась з листом, і пройшло місяці, два місяці - немає відповіді навіть, чому не виконується постанова. Я нагадую, що ми більше ніж конституційною більшістю проголосували за те, щоб під час сесії було дві прямоефірні програми. І на вимоги Національної телекомпанії ми зняли час, технологію, як це проводиться. Просто дві прямоефірні програми, де були б дискусії про те, що відбувається в парламенті. І відповідно наша підсумкова програма п’ятнадцятихвилинна, ми її теж скоротили в два рази. Її не просто не виконують, там просто не відповідають. Нам говорять: Верховна Рада - це структура, на яку ми плювали високо, тому що нами керує конкретна людина в Адміністрації Президента. Вона нам поставила задачу і ми її будемо виконувати. На сьогоднішній день Національна телекомпанія - це комерційна структура, яка використовує державні кошти для вирішення конкретних політичних і фінансових проблем. На сьогоднішній день ми не маємо цифру доходів від реклами. Є різні цифри - від п’яти мільйонів до 12 млн. Ніхто не може нам дать точну цифру, скільки від реклами тут доходи. На сьогоднішній день, значить, ми маємо цифри про те, що, не дивлячись, до речі, що бюджетне фінансування ми збільшили суттєво, і це брехня, що воно зменшилось, бюджетне фінансування в цьому році - 45 млн. гривень. Так от, з цього бюджетного фінансування кількість програм власного виробництва суттєво зменшилася в цьому році, звичайно, тому що канал займається комерцією. Канал - найбільший порушник включно з комерційними каналами Закону про рекламу. Комерційні канали виконують більше Закон про рекламу, ніж державний Національний канал! Реклама ліків абсолютно незаконна, де використовується зображення лікарів. Сьогодні ми відкриваємо кілька кримінальних справ проти незаконної реклами ліків, де люди нам поскаржились за те, що їм, вибачте, дурню якусь за великі гроші продали після реклами на телебаченні. Сьогодні пряма реклама алкоголю на Національній телекомпанії, в той час коли комерційні телекомпанії бояться не виконувати цю норму. Яка наша позиція. А, політичний зміст. Ці цифри, чесно кажучи, ну, втомлюють уже, їх називати, скільки депутатів присутні на Національній телекомпанії. На сьогоднішній день тільки Туркменистан в колишньому Радянському Союзі має таку пропагандистську машину, як ми в Україні - Національну телекомпанію. За березень місяць в новинах у нас 96 відсотків новин - це одна точка зору, 96 відсотків. Динаміка за два роки: від 80 до 96 відсотків. В Туркменії - 99. В Ірані чи в Іраці було 100 відсотків. В Україні - 96. Ну, про яку кількість депутатів, які присутні там, можна говорити? Цих депутатів за списком Медведчука і Васильєва записали. Їх запросили, вони там поговорили не в прямому ефірі. Їх підрізали, підчистили - і подали. І принесли нам і сказали: ".вас там присутні". Я думаю, що Верховна Рада повинна набратися сміливості і виконати всього-на-всього одну річ. Є Постанова Верховної Ради 1996 року за підписом Олександра Мороза, коли тодішнього президента Національної телекомпанії Олександра Савенка, обговорювали питання про його діяльність і прийняли рішення, проголосували: звільнити його з посади за шкоду національним інтересам і розбазарювання Державного бюджету". У 1996 році. Є в мене матеріали КРУ, як з цінними паперами 16 мільйонів гривень вкрали. Тому треба заслухати слідчу комісію тут, прийняти рішення, і не слухати про кількісні показники, а дати можливість прокуратурі прийняти рішення. А нам заборонити повністю рекламу на Національній телекомпанії, повністю заборонити, бо ми.
30 секунд, будь ласка, закінчуйте.
Отже, ще раз кажу. Нам прийняти рішення при другому читанні Закону "Про телебачення та радіомовлення" про повну заборону комерційної реклами на державній телекомпанії, про фінансування виключно на державне замовлення конкретних програм, з конкретним контролем, створити Наглядову раду, яка сьогодні з Адміністрації Президента і то не збирається, за участю громадських експертів Верховної Ради і повернути те, що вся країна працювала на державне телебачення в русло конструктивної інформації про культуру, освіту, спорт і правдиву інформацію про те, що відбувається в країні і в парламенті. Дякую.
Так, запитання, будь ласка. Запишіться на запитання, шановні колеги. На табло прізвища народних депутатів що записалися. Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. У мене таке запитання до Миколи Томенка. Ну як ви вважаєте, а чи могло бути інше, якби, скажімо, Президенту Кучмі була потрібна інша людина, він би не наполягав на тому, щоб очолював комітет, скажімо, Савенко. Я думаю, що тут настільки все прозоро і зрозуміло, що врешті-решт не йдеться про те, як примусити його виконувати те, для чого, власне, і створювалась ця структура. Просто-напросто треба міняти справді людей, які її очолюють.
Ну я фрагмент тільки. Мені здається, що є кілька принципових речей. По-перше, ми маємо досвід роботи з попередніми президентами Національної телекомпанії, які теж були людьми Кучми, але які мали, вибачте, хоч елемент власної гідності і совісті і хоча би частково, але були прямоефірні програми, був "Наш щоденник" і вони хоч нам давали інформацію про те, що там робиться. Ми маємо першого президент а Національної телекомпанії, який взагалі не відповідає на листи Верховної Ради України. Ви знаєте, що треба. якщо громадянину не відповідають на лист протягом 30 днів, ви в суд звертаєтеся. А тут Верховній Раді не відповідає чиновник. Тому, я ще раз кажу, ми повинні в травні ми пропонуємо розглянути інформацію слідчої комісії і діяти абсолютно адекватно. Я розумію настрій чи Президента, чи Медведчука. Я розумію, ми спеціальна країни, ми рік займаємося працевлаштуванням Медведчука, вчора завершили, ну невдало, і тепер займаємося працевлаштуванням всіх помічників, радників і родини Медведчука на Національній телекомпанії, вони всі там працюють. Тому треба зупинити, звичайно.
Микола Катеринчук, будь ласка.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна". Прошу передати слово для запитання депутату Кендзьору.
Ярослав Кендзьор.
Ярослав Кендзьор, Народний Рух України, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Пане Миколо, я пану Савенку вже задавав запитання, але трошки мало часу, щоб я б його розширив. Я обов’язково надам і панові Савенку, і в комітет акт ревізії Контрольно-ревізійного управління, коли в час перебування на посаді генерального директора Львівської телерадіокомпанії Володимира Кнетика, бюджет телерадіокомпанії за два роки був розкрадений в еквіваленті більше, як 70 тисяч доларів. Так ось, якщо ви говорите, що є підстави про відкриття кримінальної справи , так би мовити, про зловживання у Національній телерадіокомпанії, плюс оце львівські здобутки сьогоднішнього першого заступника Савенка, давайте об’єднаємо ці справи і будемо наводити порядок у цьому плані.
Я лише скажу про те, що, звичайно, 70 тисяч доларів - це велика сума, ви знаєте, у всьому світі і за 100 доларів судять, але ви не маєте іншого документа. Ось акт Головного контрольно-ревізійного управління, який є у слідчій комісії від 2000 року, де перевірялися голова Держтелерадіо Савенко і заступник голови Кметик, про яких ви кажете, які випустили на 16 мільйонів векселів і всі ці векселі анульовані, як такі, що випущені з порушенням законодавства. І, звичайно, сильні, впливові люди, які є у нашій країні акту КРУ 2000 року не довели до слідства. Я думаю, що Верховній Раді вистачить сміливості, щоб ці 70 тисяч доларів і 16 мільйонів гривень були доведені, і щоб відповідні структури прийняли рішення.
Сергій Шевчук, фракція НДП.
Сергій Шевчук, фракція НДП. Шановний Миколо Володимировичу! Як на вашу думку, чи є потреба створювати ще, свого роду, естетичну раду на телебаченні, зокрема, на УТ-1, оскільки дуже багато є зауважень щодо естетичного виміру телепрограм на Першому національному каналі? Йдеться за низькопробні музичні проби, йдеться за виступи нашого колеги депутата Михайла Поплавського, якість яких дуже сумнівна. Але я не хочу говорити про якість, а хочу сказати, що досить часто там звучить плагіат із відомих музичних творів. І друге питання. Скажіть, будь ласка, у кількісному вимірі представники яких політичних партій в останній місяць найчастіше виступали на Першому національному каналі? Чи є у вас такі дані? Спасибі.
Є такі дані, це довга статистика. Я думаю, що вчора був показовий варіант, ви всі бачили, як у підсумковому випуску новин дали інформацію про те, що відбулося у сесійній залі, де Леонід Кравчук і Нестор Шуфрич, речники Верховної Ради і Медведчука одночасно поінформували, чим закінчилися історія, а потім, як вияснилося, що у нас ще є один знаменитий юрист Сергій Осика, я, чесно кажучи, ніколи не здогадувався, що він юрист великий, значить, пояснив, як дурні депутати, дурні і глухі депутати не почули, день сиділи, не почули, що обговорювалося, і в кінці проголосували абсолютно не за те. То мені здається, вчорашній день є показовий. Готовий дати цифри по кожному дню. Ще раз кажу, Україна єдина з колишнього Радянського Союзу після Туркменії, де 96 відсотків інформації у новинах належить одній політичній силі, одній точці зору. Які ще цифри приводити?
Терен, будь ласка.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Я хочу підтвердити, шановний доповідаче, ваші слова, що Савенко тут безсоромно бреше. І я звертаюся до нього з проханням показати по телебаченню фрагмент мого цього виступу, якщо він претендує на якусь правду. Він тут говорив, що були всі парламентські слухання, показані по телебаченню. Були парламентські слухання з питань духовності. І на цих слуханням говорилося про стан духовності в Україні, зокрема про вакханалію Медведчука, Кучми, про бездуховну Україну і так далі. Але живучи по темниках Медведчука, цього не було показано по телебаченню. Тобто, якщо Савенко стоїть тут, дивиться мені в очі і бреше, те, чого не було, каже, що воно було, то у мене є пропозиція, є пропозиція, аби всі ті темники, які приходять у телебачення, вони поступали у ваш комітет або до Верховної Ради. І тоді б ми бачили, що неможна показувати парламент, неможна показувати Голову Верховної Ради, хоча Литвин говорив зовсім про інше тут.
Я так розумію, що це репліка і виступ. Я перепрошую Сергія Шевчука, я одне скажу з приводу. Звичайно, сьогодні є наглядова рада, вона створена з працівників Кабміну і Адміністрації Президента, вона зібралася всього один раз. Значить, моя позиція наступна: Наглядова рада для того, щоб впливати на програмну політику, і там є елемент звичайно, і смаку елементарного, естетику і змісту, повинна бути створена на відповідному рівні, і я переконаний у Верховній Раді, в тому числі. Але, скажімо, третина - Верховна Рада, третина - Президент. і третина - це фахівці-експерти в галузі кінематографу для того, щоб це не чиновники, які сидять в Апараті, і за гроші. От у мене є матеріали, де нам говорять про те, що грошей немає. У нас.даються, заключаються угоди з комерційною телекомпанією, і комерційна телекомпанія на півроку платить 10 гривень Національній телекомпанії. І там собі виходе, заробляє на рекламі. Так от мусить бути така Наглядова рада, яка би і фінансову ситуацію контролювала, і яка би коригували змістовну програмну політику у той спосіб, що це національне українське телебачення на гроші платників податків.
Василь Надрага, будь ласка.
Уважаемые Николай Владимирович. Здесь предыдущий выступающий, руководитель НТКУ, говорил о том, что на сегодняшний день есть масса вопросов организационных, законодательных, которые бы неплохо было согласовать. И вот идея о том, чтобы создать какую-то совместную рабочую группу по решению этих законодательных, организационных вопросов. Ваше мнение как руководителя профильного комитета, и вообще, я думаю, это было бы неплохо. Спасибо.
Ідея, звичайно, хороша, але до Верховної Ради не має жодного відношення. Ви знаєте, що ми не фінансуємо, ми не Міністерство економіки, не Міністерство фінансів і навіть не Прокуратура. Ми прийняли постанову про висвітлення. Як Казначейство. І ми прийняли рішення про 45 мільйонів гривень, ми прийняли рішення про обмеження надходжень грошей від реклами. Ми дали всім можливість працювати, Національній телекомпанії. Якщо Міністерство економіки чи Міністерство фінансів не платить, до чого ми? До нас можна звернутися, і ми натиснемо на уряд і змусимо їх фінансувати. Якщо є якісь пропозиції по законодавству, попередній президент Національної телекомпанії Ігор Сторожук вніс ці пропозиції, і ми цій сесійній залі за півроку їх проголосували. Я жодних законодавчих пропозицій не бачу. Тому мені здається, що це, м’яко кажучи, як кажуть, у нас модно казати, така легка відмазка для того, щоб з хворої голови на здорову перевести, і Верховну Раду зробити крайньою тому, до чого вона не має жодного відношення.
Юрій Соломатін, останнє запитання.
Дякую. Юрій Соломатін. Скажіть, будь ласка, як ви вважаєте, чи недоцільно створити окремий парламентський канал, робити тут відповідні телесюжети за тими квотами, які треба опрацювати, наприклад, так як це є по відношенню до редакції "Голосу України"? Кожна фракція, кожен комітет буде мати певний час, буде. можливо, навіть готувати на власні можливості і свої сюжети, і подавати, і ніхто не повинен їх змінювати. І що слід зробити заради того, щоб саме такий підхід був якось поєднаний з можливістю виконувати, використовувати ті потужності Національного телеканалу для трансляції цього сигналу? Тобто ми готуємо сюжети самі, а виконуємо лише потужності для трансляції сюжету. Дякую за відповідь.
А! Ну, ми і робимо сьогодні і зараз. Наш Парламентський канал транслює нас в кабельній мережі міста Києва в прямому ефірі вже протягом останнього часу. Ми працюємо зараз, щоб нас транслювали в кабельних мережах інших міст, обласних щонайменше. Сьогодні, ви знаєте, ми відновили мовлення на "Радіо-Рокс", де в FM-діапазоні йде пряма трансляція. І я погоджуюсь, що треба розбудовувати Парламентський канал для того, щоб максимальна кількість людей чула різні позиції і позиції всіх фракцій, але ми маємо Державний канал, який зобов’язаний по закону виконувати Постанову Верховної Ради про висвітлення. І цю справу треба робити окремо, а справу, що стосується Національної телекомпанії треба робити так само окремо і паралельно, і, звичайно, використовувати і потужності Національної телерадіокомпанії, тому вся країна його створювала, вся Україна вкладала в цей комплекс на Мельникова, тому, звичайно, треба для людей цей комплекс і цей потенціал використовувати. Дякую. І ще раз прошу підтримати Постанову, яку підготував комітет.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до виступів. Артеменко. На табло прізвища народних депутатів, будь ласка, дайте, що записалися. Юрій Артеменко, підготуватися. Замість Кириленка Беспалий буде виступати.
Добрий день, шановні колеги! Я хочу тут сказати одне добре слово про Олександра Савенка, про те, що він, безумовно, талановитий антикризовий менеджер і, мабуть, саме через те, що, як він каже, він має коридор польоту. тобто ні туди, ні сюди, і саме через те він не може сьогодні і не хоче сказати. А правда полягає в тому, що те, що відбувається на каналі, це просто жахливо. Я представляю слідчу комісію, і ми, звичайно, готові доповісти, якщо буде прийняте рішення, вже в травні про те, що коїться на Першому національному каналі. Ми зробили кілька запитів до Генеральної прокуратури, Рахункової палати, КРУ, чесно кажучи, отримали позитивну чи, скажімо так, розширений докладний звіт лише від Рахункової палати, і це - свідчення того, що той орган, який створений за участю Верховної Ради, саме може працювати найоб’єктивніше, але вже ці цифри, які є, вони, я знову ж скажу, свідчать про жахливий стан, який відбувається на Першому національному каналі. Ну, скажімо таке: кількість авторських програм зменшується. Не виконується Закон про рекламу. Тут Микола Томенко казав, що УТ-1 найгірший в порівнянні з комерційними каналами. Ви бачите зараз завдяки позиції комітету - той закон, який ми прийняли про рекламу, який пропонував зменшення реклами алкоголю вдень, він не виконувався. Але зараз через тиск, через активну позицію Держспоживзахисту комерційні канали майже повністю відмовились від реклами алкоголю вдень, а Перший національний всупереч цьому продовжує це робити. Далі. Кілька висновків я наведу таких Рахункової палати, буквально майже рядками. Існуюча система фінансування не забезпечує раціонального використання бюджетних фондів. Механізм державного замовлення є формальним. Сама телекомпанія не робить ніяких практичних кроків по усуненню виявлених недоліків та порушень. На каналі, я наведу таку цифру, щоб ми розуміли, на каналі зараз працює близько 2 тисяч людей, це при тому, що кількість авторських програм зменшується. А в той же час, на тому ж каналі ISTV і СТБ, який робить якісний продукт, працює 200 людей - в 10 разів менше. Я можу перераховувати ще багато таких фактів, але я знову ж кажу, якщо Верховна Рада поставить це на голосування. Наглядова рада. Тут Микола Томенко казав про те, що 96 процентів висловлюється одна позиція. Я вам ще іншу наведу цифру - 41 процент це посилання на невідомі джерела - це практика Першого Національного каналу. І останнє, немає часу казати. Я просто звертаюся до Олександра Савенка - не треба ховатися за законами, у журналіста є два закони: перший закон - це виконувати закон України, а друге - служити інтересам глядачів. І це, мабуть, для журналіста найперший закон. Якщо ви хочете, щоб вам Верховна Рада допомогла.
Борис Беспалий. Підготуватися Кармазіну.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Ми знову почули байку про сірого бичка, вибачайте, про те, що не вистачає грошей. Дійсно, Україна - країна не найбагатша. Але, дорогі друзі, є питання, які пов’язані з фінансуванням, а є такі, що не пов’язані. На щось же грошей вистачає. Але ось на інші справи, і, як правило, на корисні у пана Савенка грошей якраз хронічно не вистачає. Наприклад, на виключно позитивне висвітлення діяльності Президента грошей вистачає, на висвітлення роботи Верховної Ради грошей не вистачає. На виконання темників Медведчука, його порученців, його оточення, його сім’ї грошей вистачає, а на те, щоби нормально представляти ті політичні сили, які мають набагато більшу політичну підтримку і перемагають на виборах, грошей, звичайно ж, не вистачає. Більше того, вистачає грошей ще і на підлог, коли показують лідерів опозиції, які ніби-то шевелять губами, а закадровий голос чергового медведчуківця вкладає їм в уста якісь нісенітниці. Я думаю, що невипадково якраз темники, які надходять від Адміністрації , це слово не є випадковим, добру справу темниками не назвуть, і діяльність Національної телекомпанії - це якраз є систематичне витемнення, не висвітлення, а саме витемнення інформації в Україні. І таким чином панові Савенку вдалося майже неймовірне: перетворити Національний канал України практично в антинаціональний. Низький його рейтинг, це не тільки від фахівців, але й від глядачів. Ну, чим ще займається крім такої спотвореної агітації керівництво каналу, воно ще займається тим, що крутить бізнес. Зрозуміло, що, якщо займатися обслуговуванням Кучми, Медведчука і бізнесом, то, звичайно, не вистачить ні часу, ні грошей ні на якісні передачі для дітей, ні з питань культури, ні на художні програми, ні на художні фільми якісні. Ну, і зрозуміло, що це не до них. Які ж можуть бути наші, шановні колеги, наша реакція в цій ситуації? По-перше, ми повинні дати власну принципову оцінку такій діяльності і повернутися до того, що вже дали наші попередники 10 років тому, і поставити питання про звільнення нинішнього керівництва Національного каналу. Це є перше. По-друге, пришвидшити прийняття закону про суспільне, а не державне телебачення, яке б працювало з наглядовою радою в інтересах глядачів України, а не тільки вузького такого клану. Без вирішення цих питань, я думаю, що національний телерадіопростір залишиться і далі під патронатом таких горе-керівників, з якими важко працювати навіть їхнім журналістам, яких ми глибоко поважаємо і яким глибоко співчуваємо. Дякую за увагу.
Слово має народний депутат Кармазін. Підготуватися Бокому.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні представники уряду, шановні громадяни України! Мабуть, нам всім має бути соромно, що Національна радіокомпанія, телекомпанія, і те, що дві тисячі чоловік чомусь не можуть зробити канал кращий, ніж по 200 чоловік на "Новому каналі", на "ICTV", чи на інших каналах. Причини, і те, що сьогодні розглядається питання про інформацію президента Національної телекомпанії про невиконання, про хід виконання, а я б скоріше сказав, про хід невиконання Постанови Верховної Ради про порядок висвітлення роботи п’ятої сесії. Я хочу запитати: що заважало сьогодні пану Савенку сказати, що "Щоденник сесії", який має йти 15 хвилин у виконанні дирекції телерадіопрограм Верховної Ради, наголошую, "Щоденник" має бути поставлений? Що заважало знайти 45 хвилин для раз на тиждень показати підсумкову програму: закон обговорено і прийнято. Та нічого не заважало. Абсолютно нічого. Для цього що, треба 18 мільйонів, про які ви кажете? Вам 45 виділили бюджетних. А я думаю, що не треба було мабуть і тих виділяти, бо зрозуміло, що вони мабуть не туди підуть. Я хочу запитати пана Савенка яка гілка влади - Адміністрація Президент і Оксана Марченко? Яка це гілка влади? Ви ж їм більше надаєте, чим Голові Верховної Ради і всій Верховній Раді разом. Я. Мова зараз йде, шановні народні депутати, не про Володимира Михайловича Литвина, мова йде не про Адама Івановича чи про пана Зінченко, мова йде про парламент України. І тому маємо чітко констатувати: 1. не виконана постанова, запроваджена цензура і не зроблені ніякі висновки з того, що було раніше. Що я маю на увазі? Ось переді мною постанова Верховної Ради України від 13 травня 1996 року. Читаю. Пункт 3. Висловити недовіру голові Державного комітету телебачення і радіомовлення Кулику та президенту Національної телекомпанії Савенку як таким, що своїми діями завдали значних збитків національним інтересам і Державному бюджету України. Ця постанова ніким не скасована. І ми після цього слухаємо сьогодні звіт про виконання нової постанови того ж самого Савенка. Пане Савенко, знайдіть мужність, по-перше, до кінця тижня все виправити. А по-друге, вибачтесь перед Верховною Радою, яка в цілому прийняла ту постанову. Дякую, шановні народні депутати.
Іван Сидорович Бокий, фракція Соціалістичної партії України. Гмирі підготуватися.
Шановні колеги, я, коли слухав звіт Президента Національної телекомпанії за професією журналіста я чомусь подумав, що все-таки не мій колега журналіст, а це якийсь бюрократ, який сипе цифрами, виставляє якісь претензії до законодавства і так далі, і мені зробилося, ви знаєте, страшно. Страшно не тому, що я не розумію проблем, які стоять перед компанією там фінансового забезпечення і в інших там питаннях, господарських питаннях. А страшно тому, що людина стоїть і не розуміє, що від неї хочуть. Ну наприклад, мене не хвилює, там скільки буде іти той щоденний 15 чи 10 хвилин. Мене не хвилює там скільки 45 чи 95 разів буде хтось згаданий. Це, розумієте, це та математика, статистика, яка нікому не потрібна. Мене хвилює одне, тут ми говоримо про те, як висвітлюється робота Верховної Ради. І саме слово "висвітлюється" - воно повинно бути відображенням не того, хто, що, де сказав, а що саме робить Верховна Рада. І тут говорити про фінансове забезпечення чи незабезпечення - це навіть смішно. Тому що це все залежить від того, вкладається в це душа чи вкладається у це, вибачте, оте, що заміняє душу, отой лід душевний, отой голод душевний. Скажіть, будь ласка, хто, яким законом було забезпечено ривок газети "Известие", коли до неї прийшов редактором Олексій Аджубей, коли із газети із 200-тисячним тиражем газета рванула до 11-мільйонного тиражу. А це було забезпечено такими публікаціями, як. підірвався на собственной міні, який я і через 42 роки пам’ятаю, бо нічого страшнішого, і нічого вражаючого тоді радянська журналістика не знала і не сказала. Хто заважає сьогодні панові Савенку на матеріалах роботи Верховної Ради дати матеріали, які б зірвали громадську думку? Та спеціальна комісія Валентини Семенюк може дати масу таких матеріалів по приватизації. А ви говорите, що немає. І потім, ну ви розумієте, багато можна на цю тему говорити, але я скажу на останок одне. Я не хочу, щоб ми тут приймали постанову про звільнення Олександра Савенка, там є політична цензура і все, що тут говорили, воно є. Якщо у нього є честь і гідність, він повинен піти звідти сам, розуміючи, що він не на своєму місці. Я не буду все інше говорить, я думаю, що.
Так, Гмиря, Сергій Гмиря, фракція комуністів.
Спасибо. Уважаемые коллеги! Ну, здесь много и правильно говорилось о том, что демократия на нашем телевидении, в частности не Первом канале, нарушается, как и на других каналах. Я только что подошел к Александру Николаевичу Савенко и сказал, что как ни странно, но национальный интерес по сравнению с тем, как режут, скажем, "Подвійний доказ", еще может образцом демократии показаться. Но я даже не об этом говорю. Всем ясно, что причина того, что происходит на всех наших каналах, это - полная монополия Президента Кучмы на власть. И вот сегодня много выступали представители "Нашей Украины", они возмущались по этому поводу. Почему вы возмущаетесь? Вы вчера оставили за Президентом неограниченные полномочия - и результат будет тот, который вами запланирован, - полная монополия Кучмы на власть и полное отсутствие демократии в эфире. Вы вчера добили демократию в эфире, с чем я вас и поздравляю. Это - первое. И второе. Владимир Михайлович, я хочу обратиться ко всем. я хочу обратиться к господину Савенко с такой, не совсем ординарной просьбой. У нас часто говорят о том, как плохо показывают Верховный Совет в эфире. Так вот, Александр Николаевич, я прошу дать правдивую информацию о сегодняшних решениях Верховного Совета, о том преступном решении, которое было принято, когда Верховный Совет проголосовал сегодня за войну в Ираке. Большинство кучмовское плюс представители, большая часть, 56 человек "Наше Украины", не поддержали вопрос о том, чтобы отозвать наших ребят из Ирака. И после этого вы говорите о том, что Виктор Андреевич, я не знаю, или Виктор Леонидович не сын Президента Кучмы? Бросьте об этом говорить! На руках тех людей, они говорили о чистых руках - это ложь. На руках тех людей, которые сегодня проголосовали за войну в Ираке - кровь. И я еще ободном хочу сказать. Тут вчера много говорилось, выяснялся вопрос о том, кто Иуда. Я не буду говорить о представителях самой большой фракции в Верховном Совете, что они похожи на Иуду. И только по трем обстоятельствам. Первое - Иуда брал деньги в., а не в долларх. Второе - Иуда брал деньги разово, а не многократно. И наконец, третье - после своего акта предательства Иуда пошел и спокойненько повесился, а не пытался пробиться в мессии. Спасибо.
Так, шановні колеги! Будемо завершувати розгляд питання. Зараз будемо визначати щодо рішення. Іван Сергійович Чиж просить декілька слів сказати.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Є кілька принципових моментів, які я хотів би відакцентувати, оскільки вони випливли із обговорення, із доповіді голови, Президента Національної телекомпанії. Насамперед, проблема прямого ефіру існує у Верховній Раді відколи існує Верховна Рада. Я пам’ятаю, ми і 1994, і 1996, і так далі. Що потрібно зробити, на мій погляд? І ми зустрічалися з Олександром Олексійовичем і з Миколою Володимировичем, давайте раз і назавжди вирішимо питання колізії законодавчої. У нас не повинно взагалі бути теми: хоче хтось висвітлювати, чи не хоче. Є закон, ввімкнув і транслює тоді, коли це. прописано. Є колізія. Я говорив про цю колізію, давайте ми її вирішимо. А вона полягає в тому, що два суб’єкти заведені на розміщення замовлення, які далі не мають механізмів. Та ж сама Національна рада. Тому проблема цих тридцятихвилинних програм - якраз проблема законодавча в цьому випадку. Це перше. Друге. Є кілька акцентів на предмет того, що зловживання нібито в Національній телекомпанії і так далі, щойно завершилася Рахункова палата розглядати проблему там. Якщо якісь є факти в когось, що десять гривень за півроку платять, є Державний комітет телебачення і радіомовлення, будь ласка, передавайте нам. Але я можу з відповідальністю сказати, що об’єктивна надзвичайно була перевірка Рахункової палати, і такого порядку зловживань, на щастя, не виявлено. Я думаю, що їх і не повинно бути в принципі. Нарешті, ще один принциповий момент. Очевидно, ми в червні будемо звітувати, тому що у порядку денному є сесії звіт саме про висвітлення, і буде Національна радіокомпанія і так далі. З усієї постанови не виконано, якщо брати форматно, тільки частину прямого ефіру телевізійного. Але є перевиконання постанови в частині того, що ми можемо робити, та ж сама раді і так далі. І я б хотів попросити, Володимире Михайловичу, щоб, скажімо, в переписку з Національною телекомпанією не входила дирекція програм, а хоч би статус керівника апарату. Бо він має повноваження відповідні і так далі. У цьому є теж проблема, що у нас от не розв’язані ці колізії. А загалом ми готові висвітлювати і будемо працювати, безумовно. Бо це принципово. Дякую.
Шановні колеги, будемо завершувати розгляд питання. Я думаю, що є проблема законодавства, є проблема совісті, і є проблема відповідальності, а реальність така, що Верховна Рада України останньою постановою від третього лютого 2004 року врахувала більшість пропозицій телекомпанії, конкретизувала обсяг програм і джерела фінансування їх створення. Однак керівництво Першого національного свідомо ігнорує державне рішення парламенту. І давайте про це відверто скажемо. Ви, шановні колеги, очевидно пам’ятаєте, яка була розгорнута кампанія оточенням керівництва НТКУ с дискредитацією Голови Верховної Ради України начебто за політичний тиск з мого боку. То давайте будемо послідовними і чесними до кінця. Верховна Рада України, а я виконую волю Верховної Ради України, діяли і діємо в рамках відомого Закону про висвітлення органів державної влади і прийнятої нами постанови, не більше того. Причому прозоро будували стосунки на договірних засадах. А тому свої права на висвітлення діяльності парламенту чітко регламентували у відповідній угоді. Я хочу поставити питання: хто ще з вищих державних установ пропагує свою діяльність на Першому національному телеканалі на підставі двосторонньої угоди? Хто, Іван Сергійович? Кабінет Міністрів без такого документу що, не може дочекатися ефіру? Втім є один фоліант, якому ви беззастережно довіряєте: темник. Якщо вже оцінювати ідейно-художній рівень мовлення Першого національного телеканалу, утвердження ним духовності, моральних цінностей, то слід це робити, наприклад, з огляду на знакові події, зокрема такі, як нещодавне святкування 190-ї річниці від дня народження Тараса Шевченка. Не пригадую: чи за радянських часів і за останні 10 років, щоб урочисте засідання з нагоди ювілейної дати Великого Кобзаря було позбавлене прямої телевізійної трансляції "УТ-1". Для України Шевченко один на всі часи. Для керівництва НТКУ він один із багатьох претендентів на національний телеефір. Не знаю, шановні керівники, чи вам надходять листи від обурених громадян з цього приводу, а я їх отримую дуже багато, цих листів. Невже, Олександре Миколайовичу, і вам не довіряють самостійно розбиратися: що важливо для українського народу, а що для нього тимчасове і перехідне? Невже без підказки, без суфлера ви не в змозі прийняти самостійне рішення? Невже ви не розумієте, що такими безглуздими директивами власне вас принижують? Було б цілком логічно, шановні колеги, і я звертаюся до вашого сумління: ще раз повернутися до розгляду законопроектів щодо розширення повноважень Верховної Ради України в частині призначення керівників Національної телекомпанії і радіокомпанії і повернутися до розгляду питання Слідчої комісії. Не потрібно прикриватися кількістю хвилин, яку показували там одну чи іншу особу. Давайте будемо поважати один одного. А якщо ви в моїх словах вбачаєте якусь упередженість, візьміть олівець і порахуйте, що ви показуєте і кого ви показуєте, і вам все стане зрозуміло. Я думаю, якщо Верховна Рада не буде себе поважати, нас ніколи поважати не будуть. Я ставлю на голосування, прошу уваги, проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5368 "Про інформацію Президента Національної телекомпанії України". Прошу голосувати. [[12:01:58]] За-299 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо роботу. Розглядається проект Закону про Загальнодержавну комплексну програму розвитку високих наукоємних технологій. Законопроект за номером 4433. Доповідає міністр промислової політики України Олександр Леонідович Неустоєв. Будь ласка. Так, 5 хвилин, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые народные депутаты! Состояние исследования, разработки и внедрения современной технологий в Украине характеризуется такими показателями. К сожалению, доминирующим в промышленном комплексе является производство 3 и 4 технологических укладов, удельный вес которых вместе составляет 95 процентов. Господствующий сегодня в развитых странах 5-й технологический уклад, это компьютеризация, информатизация общества, современные отрасли.технической промышленности и другие в Украине не превышают 5 процентов, а 6-й технологический уклад микробиологическая промышленность, высокотехнологическая медицинская техника, генная инженерия не превышает и 1 процента. На протяжение последних лет на науку расходуется с Государственного бюджета приблизительно 0,4 процента внутреннего валового продукта, что почти на порядок ниже, чем в современных развитых экономических странах. И доля наукоемкой высокотехнологической продукции Украины на мировом рынке составляет всего лишь 0,1 процента. Если мы занимаем 21 место в мире по экспорту базовой продукции перерабатывающих отраслей, то по экспорту, например, комплектующих для электронной техники мы занимаем 61-е место. Приведенные данные дают основание считать, что развитие высоких наукоемких технологий для Украины является одной из важнейших проблем, решение которой системным методом позволит реализовать задекларированное намерение относительно приближения Украины к европейским стандартам. Предлагаемые проект закона Украины и соответствующая программа разработаны Министерством промышленной политики в соответствии с постановлением Верховной Рады Украины от 26 декабря.
Продовжуйте, ніхто нічого не порушує. Ви до мене підійдіть, я вам покажу регламент.
от 26 декабря 2002 года "О деятельности Кабинета Министров Украины по разработке государственной стратегии возрождения и поддержки отечественного производства и развития высоких наукоемких конкурентноспособных технологий". Соисполнителями программы являлись Министерство образования и науки, Национальная академия наук, Министерство финансов и другие центральные ведомства Украины. Был создан координационный комитет и было проведено ряд заседаний, на которых были рассмотрены концепция программы, общие походы к решению проблем и механизм реализации и финансирования. И в основе программы заложена ключевая идея утверждения в Украине инновационной модели развития. Целью закона и программы является обеспечение благоприятных условий для создания и развития наукоемких технологий и на этой основе широкомасштабная модернизация национальной экономики. Основные задачи программы заключаются в реализации проектов о разработке наукоемких технологий и внедрения таких технологий на предприятиях базовых отраслей промышленности по приоритетным направлениям, которые утверждены и определены законом Украины о приоритетных направлениях и инновационной деятельности в Украине. И всего этим законом было определено восемь приоритетных направлений. Выполнение программы предусматривается осуществлять в два этапа. Первый этап. Это 2004-2008 года. Это реализация инновационных проектов с наибольшей степенью готовности к внедрению по выполнению основных задач программы, прежде всего, тех, которые выполнялись и выполняются в рамках других государственных программ. И второй этап - 2009-2013 года - это широкое внедрение наукоемких технологий в отраслях экономики. В законе предусмотрено, что программа выполняется путем реализации проектов по разработке наукоемких технологий. На стадии подготовки программы было отобрано около тысячи пятисот предложений относительно предлагаемых направлений высоких наукоемких технологий и свыше трехсот были представлены Национальной академии наук. Программа была обсуждена в комитетах Верховной Рады и замечания народных депутатов, и Николаенко, Юхновского, Сытника, Еханурова, Майко, Гурова и других были учтены и Министерства промышленной политики благодарно за эти уточнения. Реализация программы даст возможность улучшить технические характеристики отечественной продукции, создать эффективную систему финансирование науки, в частности, научно-технических проектов.
Хвилину додайте, будь ласка.
Изменить структуру промышленного комплекса по технологическим укладам и увеличить до 2013 года объем производства пятого технологического уклада з 5 до 12 процентов, а 6-го технологического уклада с 1 до 3 процентов. И увеличить до 2013 года долю высокотехнологической продукции в экспорте Украины до 20 процентов. Министерство промышленной политики, как я уже сказал, учло замечание и для того, чтобы мы успели, для реализации программы, попасть в бюджетный розпис 2005 года. Министерство промышленной политики просит принять данный закон и программу в первом чтении и в целом как закон.
Прошу на запитання записатися, шановні колеги. П’ять хвилин. На табло прізвище. Станіслав Ніколаєнко, фракція соціалістичної.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України. Я уважно дуже послухав вашу доповідь, і ми, дійсно, на засіданні комітету її розглядали цю програму. І у мене буде до вас таке питання. Як би нам от тут порадитися разом з вами, з Міністерством промислової політики, з Міністерством освіти, з усіма депутатами, добитися, щоб оті кошти, які передбачалися на реалізацію високотехнологічних цих проектів були все-таки у бюджеті. Як ви думаєте, як міністр промислової політики, чому сьогодні ми, приймаючи бюджет, не вкладаємо кошти туди, звідки у десятикратному, двадцятикратному розмірі будуть повертатися ці кошти до бюджету? У чому причина, що уряди наші думають про один день, а не дивляться на десятиріччя, як це роблять, скажімо, всі розвинені країни? Дякую.
Большое спасибо за вопрос. Действительно, я называл цифру, доли затрат на науку из Государственного бюджета. Если посмотреть по развитым странам, там она достаточно стабильна 3, 5, 7 процентов. И, безусловно, Министерство промышленной политики будет вносить предложение об увеличение доли государственного финансирования по этим направлениям, по развитию наукоемких технологий. Из общей суммы затрат более 8 миллиардов на первый этап мы все-таки планируем, что хотя бы как минимум 30 процентов от этой суммы были заложены в Государственном бюджете. Но самое главное здесь нужно будет добиться концентрации всех финансовых усилий, как Государственного бюджета, так и предприятий негосударственной формы собственности путем стимулирования их разработки научно-технической продукции.
Сінченко, будь ласка.
Прошу передати Анатолію Морозу.
Шановні колеги, я прошу більше того не робити. Калінчук. Будь ласка, фракція Аграрної партії.
Дякую. Калінчук, фракція Аграрної партії України, Одещина. Шановний Олександре Леонідовичу, одним із основних завдань розроблення та затвердження цільових програм загальнодержавного значення безумовно являється необхідність координації діяльності центральних та місцевих органів влади для розв’язання проблем, що потребують загальнодержавної підтримки. Тому, на мій погляд, було б доцільно в даній програмі визначити, які саме органи державного управління, установи, організацій та підприємства, в тому числі в регіонах повинні бути замовниками та виконавцями заходів, передбачених програмою. Що з цього питання визначено в даному документі? Дякую за відповідь.
Большое спасибо. Я в докладе не подчеркнул. Данная программа, она носит рамочный концептуальный характер и определяет основные направления, по которым необходима реализация для того, чтобы наукоемкие высокие технологии в Украине развивались. И каждая программа на первом этапе, мы отобрали около ста программ, ста тем, она будет отбираться конкурсной комиссией. Безусловно, в формировании единой политики здесь важно сочетание и регионального, и отраслевого признака. И в дальнейшем при реализации программы безусловно необходимо будет определять органы исполнительной власти, особенно в регионах, которые будут участвовать в разработке этой программы. Но координация должна быть за Министерством промышленной политики и соответствующими комитетами Верховной Рады.
Олег Тягнибок.
Дякую. Прошу слово передати Павлові Мовчану.
Шановний Олександре Леонідовичу. Я тут. Фракція, блок "Наша Україна", Українська народна партія. Олександре Леонідовичу, я, слухаючи вас, переймаюся однією тривогою, чи вмієте читати українські тексти. Справа в тому, що відповідно до тлумачення Конституційного Суду кожен державний службовець зобов’язаний володіти державною мовою. Якщо у вас є проблеми, ми вам охоче допоможемо. Функціонують курси української мови при товаристві "Просвіта". Прошу вас, будь ласка, вдайтеся для того, щоб ми вам допомогли, причому безкоштовно. Робіть це з першого дня, коли ви дали згоду на призначення, високе призначення бути міністром в Уряді України, не сусідньої держави, в Уряді України. І тому якщо у вас є проблеми, бо ви можете прочитати не так документ, не так потрактувати його, знання мови є дуже важливими.
Шановний депутат, я цілком згодний з вами. Так уж трапилось, що я народився в Донбасі і ніколи не вивчав українську мову. І тільки почав її вивчати. Справа в тому, що я, коли виступаю, я не вмію читати документ, я доповідаю. І на цьому етапі це поки що важко для мене.
Дякую, Олександре Леонідовичу. Сідайте, будь ласка. Час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Так, співдоповіді. Хто у нас? Майко Віталій Іванович - голова підкомітету Комітету з питань промислової політики і підприємництва. Шановні колеги, давайте працювати, будь ласка.
У мене є прохання послухати дві хвилинки хоч малій частині Верховної Ради, яка сьогодні тут присутня. Я хочу сказати, що Україна буде заможною, могутньою тільки тоді, коли в цій залі будуть так, як по політичним питанням, питання науки, питання досягнень України в напрямку науки будуть роздивлятися з таким азартом, як вчора розбиралися політичні питання. Сьогодні є необхідність прийняти цей закон. Це як повітря для промисловості. Сьогодні десятки підприємств України наукових працюють на закордон, залишаючи людей, підприємства України без роботи. Сьогодні тисячі вчених працюють не на Україну і не тому, що у нас грошей немає, це, вибачте, - брехня! Гроші є, но вони йдуть не туди, куди тоді б куди треба. Тому що планування, всі державні програми це на рік, тому що за рік можна знайти на когось щоб заслатися. Проектування думок, викладань думок, щоб що зробити за 5 - 4 роки не робиться толком. Це одна з перших програм яка ставить питання про те, що треба серйозно зайнятися науково-дослідницькими роботами. Я можу привести такий приклад. Сьогодні нанотехнологія, яка заложена в цій програмі, дає можливість в тисячу раз збільшити плотність елементів. Причому не треба проганяти по мікроелектроніці, бо догнати по мікроелектроніці - треба десь сотні тисяч доларів, мільярдів доларів. Нанотехнологія вимагає десятки мільярдів. Але ми можемо стати на рівень зі Сполученими Штатами, з Японією. І є наробітки в цих питаннях в Україні. Але сама велика біда, що у нас нікого не цікавлять ці питання: ні політиків, ні економістів серйозних. І де все так: тільки сьогоднішнім днем живемо. Тому настане час, коли ми поставимо питання перед науковцями, поставимо перед собою питання, що повинна бути українська промисловість, українська наука на такому рівні, щоб нам не було за це соромно і щоб вона вивела нашу економіку на потрібний рівень. Я вважаю, що рішення сьогодні по цьому питанню треба прийняти, і прийняти сьогодні не в першому читанні, а остаточно, щоб воно попало в Державний бюджет наступного року, а далі уточнювати те, що треба. А контроль над цим повинні робити, виконувати два комітети: перший - це промислової політики і Комітет по науці. Дякую за увагу.
Станіслав Ніколаєнко, будь ласка, голова Комітету з питань науки і освіти.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Питання, на перший погляд, ніби просте і зрозуміле. Але мова сьогодні йде про майбутній вектор розвитку нашої України: чи ми й далі будемо йти, використовуючи по-варварському сировинну і те, чого в нас, власне кажучи, немає, природні надра; чи ми підемо шляхом інноваційного розвитку, тобто запровадження досягнень науки і техніки інтенсивно, в одиницю часу, і тим самим обганяючи всіх наших сусідів і таке інше. Я хотів би сказати, що сировинна складова сьогодні в економіці в України - вона майже половина. До речі, хто хвалить сьогодні Росію, я їм нагадаю, що в Росії сьогодні сировинна складова 70 відсотків, в той же час більшість розвинених країн сировинну складову мають до одного відсотка. Я хочу сказати, що інноваційна продукція сьогодні в нас виробляється лише - це чотири відсотка від усієї продукції, чотири відсотка, кожне десяте підприємство запроваджувало в минулому році якісь досягнення науки, нові технології і таке інше. І тому ця програма, яку пропонує уряд, я вважаю, що вона запізнилася. Вона, ця програма, підготовлена у відповідності до Закону України "Про пріоритетні напрямки інноваційної діяльності”. Там 8 напрямків визначені. Тому я вважаю, отут колега мій Майко Віталій Іванович і Олександр Леонідович говорили про цю програму, в неї є недоліки. І ми на комітеті аналізуючи її побачили масу недоліків: і по етапам здійснення, і по методам, і по способам. Але мені здається, що буде найбільш доцільним, як ми сьогодні затвердим цю програму. Єдине що, Володимире Михайловичу, яке у мене прохання. Отут, якщо можна в першому читанні і в другому, у другому пункті Кабінету Міністрів України де написано, третім терміном написати, що при затвердженні щорічних проектів програми розвитку високих наукоємних технологій погоджувати їх з комітетом з промислової політики і науки. Бо ми дивилися, ми передивилися тисячу цих проектів і там є у нас зауваження. Але для того, щоб не було проблем, чистий був експеримент і ми проголосували правильно, ми повинні кожного року давати добро. Якщо це ми внесемо - контроль комітетів - щоб кошти державні використовувалися ефективно, я вважаю, ми можемо проголосувати і це дасть нам право.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечень проти такої пропозиції? То може зразу перейдемо до голосування, якщо немає заперечень? Давайте не будемо обговорювати, проголосуємо хоч один документ, бо у нас ще там деякі треба актуальні розглянути. Застереження. Борис Беспалий.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Ну звичайно заперечень проти підтримати цю програму у нашої фракції , як і в інших депутатів, немає, але є ось яка проблема. На сьогодні нашою чи не найбільшою програмою є якість законів. Ви. ми вже всі переконалися, коли ми одразу голосуємо все в цілому можливо деякі речі дуже недоречні і проходять повз нашу увагу. Це не є такий закон, який має бути прийнятий сьогодні на сьогодні. Він має довгострокову перспективу. Тому ми наполягаємо на тому, щоб законопроект зараз голосувався за основу. Я думаю, він збере дуже багато голосів, але щоб потім була нормальна процедура другого читання, тому що інакше якісну програму ми ніколи не отримаємо, а це нашим завданням. Дякую.
Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про загальнодержавну комплексну програму розвитку високих наукоємних технологій. За основу прошу голосувати. [[12:52:21]] За-290 Рішення прийнято. Дякую. Заперечення є, не можу. Я попрошу комітет оперативно доопрацювати. Є заперечення, я прошу. 3004 на прохання комітету переноситься, потрібно доопрацювати його ще. [[З ЗАЛУ. Не чути.]] Ну, все, тоді за основу прийняли, все. Комітет швидко доопрацює і ми його проголосуємо. Оголошується до розгляду проект закону про особливості приватизації підприємств державної акціонерної компанії "Укррудпром". Від комітету, будь ласка, Володимир Демьохін.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Как вы помните, законопроект данный был разработан на основе законопроекта народного депутата Мовчана. Мы рассматривали на первом чтении два законопроекта, и было принято решение за основу принять проект народного депутата Мовчана. За время доработки комитет получил 49 поправок из них было девять учтено. Это поправки народных депутатов Мовчана, Полякова, Горбаля, Турчинова, Еханурова. Учет данных поправок происходил на основе главной логики - сохранить смысл закона и максимально сделать прозрачной приватизацию. Не голосовались на комитете две поправки, 4-я народного депутата Поляковой и 31-я Турчинова. После заседания комитета мы получили замечание по 18, 20, 33 и 47 поправкам народного депутата Гурова, оно поступило 6 числа этого месяца. Мы не смогли их рассмотреть. Комитетом принято решение рекомендовать принять данный закон в целом. Спасибо за внимание.
Хто наполягає на поправках, які не були враховані? Є. Зараз ідемо тоді по поправках. Мовчан, так. Будь ласка, поправки.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу і доповідачу. Я хотів би, щоб поправки, які вносяться до статті третьої, вони викладені таким чином про створення спеціалізованої комісії з приватизації, про визначення умов приватизації, недопущення дроблення пакетів, а також надання пріоритетного права інвесторам на придбання пакетів акцій, в тому числі права викупу у порядку, зазначеному цим законом. По поправкам статтю 7, яка викладена про прийняття рішення про приватизацію тут це записано і у розділі три виключити статті 16, 17, а також внести у прикінцеві положення поправки і проголосувати, я прошу по всім по цим поправкам про те, що встановити, що фінансування заходів системи гідротехнічного захисту підземних виробок Криворізького залізорудного басейна, техногенної безпеки та рекструктризації шахт кар’єрів, відвалів.сховищ Криворізького басейну, які на момент прийняття цього закону вже закриті або підлягають закриттю, здійснюються з 1 січня 2005 року за рахунок.
Що будемо на голосування ставити?
Речь идет о поправках 18, 26, 43 ы 47. У комитета нет возражений, можно поставить на голосование.
Так які ці правки?
Поправки 18, 26. 43-я поправка и 47. Комитет согласен.
Тоді якщо комітет погоджений, немає потреби голосувати її. Ще хто наполягає на поправках? Будь ласка, яка ваша поправка, Турчинов? Потім будемо розглядати про неприйнятність, там є.
Шановні колеги, в принципі є у цьому законі позитивні речі, що стосується участі трудових колективів в приватизації і так далі. Але ж я переконаний, що за режиму, який сьогодні панує в Україні, то всі ці благі побажання можуть бути не використані.
Яка поправка?
Він знає мою поправку. Тому моя поправка була встановити двохрічний мораторій на приватизацію "Укррудпрому". Я думаю, що і пан Гуров, і інші, особливо ліві фракції це активно підтримують. Дякую.
Касаемо моратория, это поправка народного депутата Эханурова.
Хто наполягає ще на поправках, які не були враховані? Немає. Сідайте, будь ласка. Так у нас є два. Сідайте, Володимире Анатолійовичу. Дві постанови є про неприйнятність. Яка поправка? Що ваша поправка була? Де вона, дайте мені. Немає там поправки? Так ви розбирайтеся. Гуров, про неприйнятність обгрунтуйте вашу постанову. Яка? Зараз 24-та Турчинова поправка. Будь ласка, що комітет з цього приводу говорить.
24-я поправка мы считаем, что необходимо поставить на голосование.
Я ставлю на голосування поправку 24-ту. Це сторінка шоста Олександра Турчинова. Прошу визначитися, шановні колеги. [[12:59:14]] За-82 Поправку не прийнято. Вадим Гуров, будь ласка. Обгрунтування вашого проекту постанови.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я прежде всего хочу обратиться к Днепропетровской делегации, к мажоритарникам, и от партийных списков. Сейчас слушают меня все радиослушатели Днепропетровской области. Так вот я вам хочу сказать: то, что сейчас творится в зале, в зале, и особенно, это относится к днепропетровчанам - это, практически, нож в сердце нашей промышленности, это закон, я вам хочу сказать, антиукраинский, его ни в коем случае нельзя принимать. Я вас хочу возвратить к событиям 20 ноября, когда мы принимали в первом чтении этот закон. Смотрите заключение Главного экспертного управления, что этот закон разрушает Укрутпром как единую единицу, то есть, мы губим месторождение. Дальше. “Узагальнюючий висновок. За результатами розгляду в першому читанні проект може бути взятий за основу з наступним урахуванням”, то есть, это закон, который давали депутаты, а теперь смотрите, что предлагает Мовчан. Прежде всего, вместо того, чтобы государству оставить пакет 50 плюс 1, предлагают 25, то есть, практически государство уходит из-под управления этим горнорудным комплексом. А я вам хочу сказать, Кривбасс - это основа, это фундамент металлургической части. Поэтому второе. В этом законе совершенно нет участия трудового коллектива. Закон Мовчана вычеркнул это дело. Они будут делить между собой. Каждый будет свое : ЦГОК - отдельно , ЮГОК - отдельно. А я спрашиваю: "А что делать трудовому Кривбассу?" Вопрос следующий: кто будет заниматься? Сейчас берут и приватизируют "вершки", то есть берут только здоровые предприятия. А я вас всех спрашиваю: "А кто будет заниматься "корешками"? Кто будет заниматься "провалами", кто будет заниматься водой, кто будет заниматься социальной сферой этого города? А город этот 800 тысяч - это не такой маленький город. Поэтому обращаюсь особенно к партийным руководителям, вы поймите одно, что пароль к сердцу этого города будет зависеть от того, как вы, партии, проголосуете. Проголосуете против трудящихся города и против Кривбасса - можете туда не идти, потому что сейчас все слушают и знают, сегодня решается судьба не только города, не только Кривбасса, решается судьба экономики Украины. Я прошу перед тем, как нажать кнопку здорово подумайте. Спасибо.
Я ставлю на голосування. Питання не задають про неприйнятність. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України - а потім ваша буде, по черзі ж я ставлю - про відхилення проекту закону України про особливості приватизації Державної акціонерної компанії "Укррудпром". Проект народного депутата Гурова. Реєстраційний номер 3168-п2. Прошу народних депутатів визначитися. [[13:03:16]] За-104 Рішення не прийнято. Слово має Юрій Анатолійович Кармазін. По фракціях, будь ласка, дайте. "Наша Україна" - 19, "Регіони України" - 0, фракція комуністів - 58, Партії промисловців і підприємців та "Трудова Україна" - 1, СДПУ(о) - 0, "Народовладдя" - 2, СПУ - 2, Блок Юлії Тимошенко - 18, "Демініціативи" - 0, Аграрна партія - 0, Народний вибір - 3, НДП - 0, позафракційні - 1. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку "Наша Україна" Віктора Ющенка. Зараз, вступаючи переді мною, пан Гуров абсолютно правильно з збереженням державної позиції висловився про те, що сьогодні вирішується не тільки доля Кривбасу. Сьогодні дійсно вирішується доля економіки України і дійсно вирішується чи збагатиться ще один клан на 1 мільярд доларів чи цього не станеться і ці гроші поступово будуть працювати на Кривбас, на Дніпропетровщину, на Україну і на її майбутнє. Мова йде про те, що прийнятий в першому читанні закон, який підготовлений до другого читання, повністю треба визнати неприйнятним і відхилити як такий, що суперечить положенню Конституції, Бюджетному кодексі і іншим законом України. Прийняття цього проекту і вступ його в дію з моменту опублікування призведе до порушення економічних інтересів держави і низки чинних нормативно-правових актів. В статті 13 Конституції, де написано, що кожен громадянин має право користуватися природними об’єктами, право власності народу відповідно до закону. Тепер же буде тільки купка олігархів керуватися. В статті 14, де земля є основним національним багатством, що перебуває перед особливою охороною, внаслідок приватизації за схемою, що закладена в цьому проекті, державна акціонерна компанія "Укррудпром" не буде збережена як єдиний господарський комплекс, а саме це ми закладали в ідеології закону і запитали. І це якраз в комітеті викинуто. Всі пропозиції Гурова викинуті, патріотичні пропозиції, який буде нести відповідальність за ліквідацію таких наслідків. Які наслідки можуть бути? Ліквідація підприємств, що відпрацювали запаси, необхідність відведення шахт і кар’єрних вод та їх утилізація в обсязі 26 млн. кубометрів щорічно, складування відходів і так далі, забезпечення техногенної безпеки існування регіону в умовах наявності 49 млн. кубометрів вироблених просторів і пустот в шахтах і кар’єрах, які в певних умовах можуть привести до виникнення, не дай Боже, техногенних катастроф. Таким чином, всі витрати на забезпечення техногенної безпеки регіону покладаються не на власника компанії, який отримує більшість дивідендів, а на державу. Фінансування цих витрат в необхідному обсязі в Державному бюджеті України не передбачено. Законом України про Державному програму приватизації в пункті 10 передбачено, що промисловим інвестором є вітчизняний чи іноземних інвестор або їх об’єднання, які зацікавлені у збереженні частки підприємства на ринку відповідного продукту та не менше трьох років виробляють продукцію аналогічну основній продукції, що приватизуються або споживають в основному у виробництві такого підприємства, що виробляють продукцію, яка використовується в основному підприємству. І тут є також порушення, порушення також інших статей, п’ятої, закону, статті п’ять проекту, де є лише Фонд Державного майна.
Ну, висновок? Будь ласка, мікрофон.
Вибачте, я висновок. Шановні народні депутати, я хочу звернути увагу, що зараз зосередились ви по карточках, по всьому. Подумайте, що зараз треба голосувати за неприйнятність, відправити закон на друге читання, повторне, врахувати всі позиції, експертне заключення, яке сказало, що це шкодить економічним інтересам. І давайте зберемо державі її власність. Дякую вам.
Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради, реєстраційний номер 3168-п3, автор Кармазін: про неприйнятність прийнятого у другому читанні проекту Закону України, прийняття у другому читанні проекту Закону України "Про особливості приватизації підприємств Державної акціонерної компанії "Укррудпром". Прошу, шановні колеги, визначитися. [[13:08:19]] За-108 Борщевський, з мотивів, будь ласка.
Борщевский, Днепропетровская область, фракция коммунистов. Днепропетровская область знает, к сожалению, примеры, когда после приватизации.комбината.город стоял три дня без тепла; когда милиативно было приватизирован ЖБК, три года поселок без тепла. Сегодня такая судьба ожидает Кривой Рог, как и шахтеров Першотравненска, которые после приватизации повысились цены за тепло. Сегодня я еще раз обращаю внимание земляков моих, днепропетровцев. Посмотрите, вчитайтесь в фамилии, которые, по сути дела, сегодняшним голосованием пытаются подписать приговор вашей дальнейшей жизни. Но я думаю, что все-таки найдутся сейчас силы, которые не поддержат этот антинародный закон, антигосударственный закон, который направлен только на обогащение отдельных клановых олигархических групп. И я прошу.
Юрій Луценко, будь ласка.
Шановні депутати, шановні виборці. Раз вже всі пояснюють мотиви свого голосування, то я хотів би також назвати істинний стан справ. Насправді зараз йде боротьба між двома лініями: приватизувати цей комплекс у цілому одним монополістом, який поставить у позу всю металургію і економіку України або дозволити це зробити багатьом і створити конкуренцію. Так от цей другий шлях набагато ефективніший для держави, для України і для жителів Дніпропетровщини. Дякую.
Прошу уваги, шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і у цілому, як закон, проект Закону про особливості приватизації підприємств державної акціонерної компанії "Укррудпром" [[реєстраційний номер 3168]]. Прошу голосувати. [[13:10:50]] За-276 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 44, Регіони України - 65, Комуністів - 0, Партія промисловців і підприємців, "Трудової України" - 36, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] -26, Народовладдя - 12, СПУ- 16, Блок Юлії Тимошенко - 0, Демократичні ініціативи - 17, Аграрна партія - 15, Народний вибір - 11, НДП - 14, Позафракційні - 20. Шановні колеги! Будь ласка, Гмиря з мотивів голосування. Нам ще залишилося прийняти ряд важливих рішень, я прошу не розходитися, шановні колеги. Прошу уваги! Гмиря, будь ласка.
Уважаемые коллеги! То, что сейчас произошло, меня не удивляет. В очередной раз самая большая фракция "Наша Украина" поддержала в своих решениях Леонида Даниловича Кучму. Кучма и Ющенко - близнецы-братья. С чем я вас и поздравляю. Спасибо.
Ключковський, реплыка.
Юрій Ключковський, Народний рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Я би дуже порадив нашим колегам комуністам шукати колоду у своєму оці, а не тріску в чужому, тому що таке заняття є контрпродуктивне. Ми завжди з вами були ідеологічно різними, і наші позиції завжди будуть протилежними. І ми гордимося з цього, що ми перші підняли український народ проти комунізму і думаю, що доб’ємо комунізм як політичну силу.
Дякую. Шановні колеги, колега Беспалий зняв своє застереження до проекту Закону про Загальнодержавну комплексну програму розвитку високих наукоємних технологій. То у нас є всі підстави поставити його на голосування для прийняття в цілому як закон. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон проекту Закону про Загальнодержавну комплексну програму розвитку високих наукоємних технологій, реєстраційний номер 4433. Прошу голосувати. [[13:13:25]] За-270 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас тут є декілька ще законів, давайте попрацюємо оперативно. Оголошується до розгляду проект Закону про реформування Збройних Сил України. Георгій Корнійович, будь ласка. Ну, зараз голова комітету скаже свою позицію, ну, послухайте, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я змушений звернутися до Верховної Ради з пропозицією зняти з розгляду на сьогоднішньому пленарному засіданні і перенести на наступний пленарний тиждень розгляд проекту Закону про реформування Збройних Сил України. Справа у тому, що хоча законопроект комітетом до розгляду у другому читанні підготовлений, у ньому враховано більше 72 пропозицій народних депутатів, змінено назву відповідно до Конституції, суттєво посилені соціальні гарантії соціального захисту військослужбовців, які звільняються з армії. Розглядати і приймати сьогодні закон ми не можемо. Чому? Згідно із статтею 4-ю Закону про Збройні Сили України чисельність Збройних Сил затверджується Верховною Радою України за пропозицією Президента України. Однак, на сьогодні Президент такої пропозиції не вніс. На моє письмове звернення о Президента з цього приводу від 24 березня. 5 квітня глава Президентської Адміністрації по телефону повідомив, що Президент подання поки що не вносить. Ситуація більш ніж дивна. Я не хочу займати весь час, у нас буде можливість про це переговорити, але розглядати і приймати рішення сьогодні ми, на жаль, не можемо.
Відкладаємо розгляд цього питання. Дякую. Шановні колеги! Проект закону про внесення змін до Закону України "Про розмір внесків на деякі види загальнообов’язкового державного соціального страхування [[щодо підвищення мінімальних розмірів виплат]] ". Комітет розглянув і пропонує прийняти в другому читанні пропозицій, фактично, всі враховані. Ніхто не наполягає на тих правках, яких не було? Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект закону про внесення змін до Закону України "Про розмір внесків на деякі види загальнообов’язкового державного соціального страхування [[щодо підвищення мінімальних розмірів виплат]] ", реєстраційний номер - 4434. Прошу голосувати. [[13:16:04]] За-318 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування щодо середньої зарплати", реєстраційний номер - 4538. Так, комітет розглянув і пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. А про неприйнятність є. Так. Будь ласка, про неприйнятність Віктор Пинзеник, будь ласка.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Ви всі прекрасно знаєте колізії цього закону з приводу чого вони виникли. У зв’язку з проведенням так званої пенсійної реформи за основу розрахунку пенсій з першого січня була взята заробітна плата не так, як передбачено законом, 376 гривень, а на 70 гривень менше. І це призвело до того, що багато громадян пенсіонерів були ошукані. Зараз цим законом по суті пропонується підвести юридичну базу під це незаконне рішення уряду. Крім того, цим законом ми надаємо право по суті регулювати такий важливий соціальний норматив, як пенсійне забезпечення, уряду визначити середній розмір заробітної плати. Тому фракція і я як автор цього проекту постанови пропоную не підтримати це рішення і проголосувати за неприйнятність закону, яким узаконюється зниження бази перерахунку пенсій українських пенсіонерів.
Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", реєстраційний номер 4538-4П. Автор - народний депутат Пинзеник. Прошу, шановні колеги, визначатися. [[13:18:16]] За-172 Рішення не прийнято. Василь Іванович Надрага, будь ласка.
Уважаемые коллеги, хочу напомнить ситуацию следующим образом. Мы рассматривали несколько законопроектов, и поэтому все изменения, дополнения, которые предложены к данному законопроекту условно делятся на две составляющие. Первый блок поправок, который полностью меняет концепцию закона, и второй, который поддерживает и развивает те предложения, которые были проголосованы в первом чтении. Итак, первый блок поправок - это первая поправка Алешина и поправка Стояна номер четыре. Я повторяю еще раз, они направлены на то, чтобы соответствующим образом изменить идеологию законопроекта. Поэтому комитет предлагает, рассмотрев на своем заседании, проголосовать поправки блоками - "за" развитие законопроекта и те, которые меняют его диаметрально противоположный. Первые две поправки, которые я сейчас озвучил, номер один и номер четыре - это те, которые меняют концепцию законопроекта, принятого в первом чтении. Соответственно как автор законопроекта предлагаю его не поддерживать. Не поддерживать данные поправки. Поправки.
Ключковський, будь ласка, мікрофон.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу, ви тільки що сказали, що поправками, які схвалив комітет, цілковито змінена концепція цього законопроекту, це зафіксовано в вашому виступі і в стенограмі. В зв’язку з цим я хочу звернути вашу увагу, що ви тільки що дали ще одну підставу для неприйнятності вашого законопроекту в тому вигляді, в якому він винесений, адже прийняття закону в першому читанні означає відповідно до Регламенту Верховної Ради України схвалення концепції цього закону. Комітет не уповноважений міняти те, що схвалено Верховною Радою країни. Тому ваша редакція не може виноситися сьогодні на голосування. Вам треба повернутися до збереженої, до прийнятої в першому читанні концепції і в її межах вносити поправки, інакше ви порушуєте Регламент Верховної Ради.
Я абсолютно солидарен с коллегой, поэтому я и сказал, что комитет не принял решения на эту тему. Вот один из авторов просит слово.
Так, перша поправка Альошина.
Алешина. Она нарушает идеологию первого чтения, принятого первого чтения.
Будь ласка, мікрофон Альошина, фракція "Наша Україна".
Шановні народні депутати! Я хотів би підтвердити те, що моя поправка певним чином концептуально відрізняється від того, що було прийнято раніше. Але вона зберігає концептуальну цілісність головного закону пенсійної реформи, Закону, який ми прийняли спільно більш ніж 350 голосів. І тому я наполягаю на тому, щоб Верховна Рада або підтвердила цю концептуальну відданість тому закону, який визначає загальну конструкцію пенсійної моделі в Україні, або ревізувала ту модель, з якою ознайомлені були всі громадяни України, які сподівалися на покращання в результаті прийняття того закону. Тому в мене все-таки є наполягання на тому, щоб ми зберегли концептуальну визначеність Закону "Про загальне обов’язкове пенсійне страхування" і підтвердили це голосуванням сьогодні. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку першу народного депутата Альошина. Прошу визначатись. [[13:22:22]] За-110
Так, за - 110, рішення не прийнято. Хто наполягає на своїх поправках, які не враховані? Не бачу таких. Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття. Що? Альошин, будь ласка, мікрофон. Зніміть голосування.
Шановні колеги, я хотів би ще звернути вашу увагу на те, що комітет не подав Верховній Раді текст, готовий до прийняття в другому читанні. Тому треба або голосувати за підтвердження тих поправок, які так само містяться в середній колонці, бо в правій колонці у нас взагалі тексту немає як такого.
Будь ласка, Василь.
Уважаемые коллеги, на самом деле, на сегодняшний момент предложены материалы, которые в поривняльной таблице, у нас нет конечных вещей по целому ряду поправок. Но если мы не будем, никто не будет настаивать на своих поправках и, соответственно, мы проголосуем без учета поправок в связи с тем, что авторы на них не настаивают, закон можно принимать и он будет целен по своей, так сказать, концепции и по всему тому, что должно быть у закона.
З процедури? Будь ласка, Роман Зварич.
Шановний Володимире Михайловичу, тут виявилася нова обставина, яка не дозволяє нам приймати рішення з цього законопроекту. Я таки наполягаю на тому, щоб була дотримана норма Регламенту, яка надає право кожному народному депутату 12 днів для ознайомлення із проектом, підготовленим до другого читання. Тобто, Володимире Михайловичу, ми просто не можемо цього рішення приймати щодо цього законопроекту. Якщо є інше, я прошу, щоб Адам Іванович або ви, Володимире Михайловичу, дали своє тлумачення з цього приводу.
Дозвольте. Законопроект розглядався в комітеті 23 березня. Порахуйте, скільки це днів.
Шановні колеги, є різні думки. Тому я ставлю першу пропозицію, яка була, - це пропозиція комітету, а далі будемо визначатися: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо середньої зарплати]]. Реєстраційний номер 4538-4. Прошу голосувати.
Прошу поддержать. [[13:25:11]] За-191 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету?
На повторное второе чтение.
Я ставлю на голосування пропозицію про направлення проекту закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо середньої зарплати]] на повторне друге читання. Реєстраційний номер 4538-4. [[13:25:47]] За-202 Закон відхилено. Шановні колеги, давайте проголосуємо, нам треба прийняти рішення з обговорених питань, щоб комітети могли працювати. Це дуже швидко пройдемо ми. Проект Постанови про внесення змін до статті 3.3.4 Регламенту Верховної Ради України [[щодо процедури запису на виступ]] [[доопрацьований]]. [[Ш у м]] За основу ми тільки ставимо, шановні колеги. Ми ж його розглядали вже, ми обговорювали, рішення не прийняли. Не треба, значить не треба. Перенесемо це питання. Проект Закону про Фонд державного майна. Можемо за основу прийняти? [[Ш у м]] Так ми обговорювали. Що "ні"? Я не зрозумів. Я ставлю на голосування про прийняття за основу. обговорене питання вже. Про прийняття за основу Проект Закону про Фонд державного майна України. Реєстраційний номер 4580. Прошу голосувати. За основу! Прошу голосувати. [[13:27:03]] За-108 Рішення не прийнято. Я бачу, шановні колеги, що немає настрою, ми можемо відхилити тоді всі закони. Давайте можливо таким чином, у мене є пропозиція. Оскільки ми перед великим святом, то можливо сьогодні не будемо проводити "Різне"? Ми вже вчора наговорилися, висловили що ми думаємо один про одного. То ж дозвольте, шановні колеги, привітати вас з Великоднем, який незабаром настане, побажати всім нам здоров’я, успіхів, виконання заповідей Христових і втілення їх в нашій практичній діяльності. Наступне засідання відбудеться 13 квітня - День уряду. Питання дуже важливе "Про виконання Закону "Про пенсійне забезпечення"". Прошу всіх бути у сесійній залі. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.