Spoštovani, dober dan želim! Prosim, da zasedete svoja mesta. [[Aplavz.]] [[...]] [[Državna himna.]]
Spoštovani predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek, prisrčno pozdravljeni v državnem zboru na 1., konstitutivni seji novoizvoljenega državnega zbora! Hvala vam, da bomo imeli priložnost poslušati vaš nagovor bo tej priložnosti. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospe in gospodje, prav lep pozdrav! Najprej iskrena čestitka vsem izvoljenim poslankam in poslancem! Želim vam uspešno delo, dobro sodelovanje in prijetno počutje pri našem skupnem delu. Dovolite mi, da ob tej priložnosti izrazim zahvalo začasnim vodjem poslanskih skupin, generalni sekretarki državnega zbora ter sodelavkam in sodelavcem iz služb državnega zbora za opravljeno delo, za pripravo te prve, konstitutivne seje, in za pripravo začetka dela novoizvoljenega državnega zbora. Hvala za pozornost. [[Aplavz.]]
Spoštovani gospod predsednik republike dr. Janez Drnovšek, dosedanji predsednik državnega zbora, gospod Feri Horvat, poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 1. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo je na podlagi 81. člena ustave Republike Slovenije sklical predsednik Republike Slovenije. Predsednik republike dr. Janez Drnovšek je prisoten na seji in ga lepo pozdravljam ter mu dajem besedo. Izvolite, gospod predsednik. [[Aplavz.]]
Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! V veliko veselje mi je, da vas lahko pozdravim na današnji prvi, konstitutivni seji državnega zbora. To je četrti sklic državnega zbora od slovenske osamosvojitve naprej. Danes ni moj namen, da bi vam ob začetku vašega odgovornega dela dajal kakšne napotke. Mislim pa, da je prav, da vam zaželim pri vašem delu zelo veliko uspeha, da želim, da bi delali odgovorno in s čim več pozitivne energije, da bi čim bolj uspeli zadovoljiti pričakovanja naših državljank in državljanov, ki so vas izvolili in ki jih predstavljate. V dosedanjem delu državnega zbora smo uspeli razrešiti zelo veliko vprašanj. Vzpostavljena je bila na začetku osamosvojitvena zakonodaja. To je predstavljalo zelo veliko zakonodajnega dela za državni zbor, za poslanke in poslance. V nadaljevanju so sledile naše priprave za vključitev v Evropsko unijo in spet je bilo potrebno zelo veliko zakonov, zelo veliko priprav, zelo veliko zakonodajnega dela, velikokrat tudi v časovni stiski. Včasih se nam je zdelo, kot da je državni zbor, pa tudi vlada od osamosvojitve naprej delal ves čas pod nekakšnim pritiskom, časovnim pritiskom, vedno je bilo potrebno sprejeti zakone čim prej. Zato je včasih ostajal tudi občutek, da morda nekaterih rešitev nismo uspeli najbolje premisliti, domisliti in dodelati. V tej veliki količini zakonodajnega dela je bilo to tudi normalno. Ocenjujem, da bi sedanji četrti sklic državnega zbora v tem smislu lahko bil bolj normalen, da bi, potem ko smo dosegli naše temeljne cilje od osamosvojitve naprej do vključitve v evro-atlantske integracije, potem ko smo vzpostavili naš sistem, ga prilagodili tudi evropskim standardom, da bi v nadaljevanju lahko delovali podobno kot delujejo parlamenti v uveljavljenih državah, evropskih državah z daljšo tradicijo, da bi v normalnem postopku lahko tudi normalno sprejemali zakone s potrebnim premislekom, z dovolj časa za to, da se rešitve resnično preverijo, in da bi bil občutek takšen, da smo storili vse, da bi našli prave rešitve, zakone v danem trenutku. Državni zbor čaka veliko nalog v naslednjem obdobju. Najprej seveda to, da se danes konstituira, in da tudi čim prej izvoli predsednika vlade in tudi čim bolj trdno in kvalitetno vlado. Vlada in državni zbor skupaj bosta morala v nadaljevanju opraviti veliko nalog. Kljub temu, da sem dejal, da je večina tega zahtevnega zakonodajnega dela na začetku naše države za nami, ostaja še veliko izzivov, veliko odprtih vprašanj. Življenje jih prinaša vsak dan. Vedno znova se odpirajo nova vprašanja, novi problemi, novi izzivi. Izzivov bo res veliko. Slovenijo bo sedaj potrebno utrditi v Evropski skupnosti, ji zagotoviti najboljši položaj, izkoristiti možnosti, ki nam jih ponuja Evropska unija, izkoristiti možnosti za to, da bomo v odprti tekmi in sodelovanju z drugimi evropskimi državami dosegli kar največ, čim hitrejši razvoj, čim večjo kvaliteto življenja za naše državljanke in državljane. Te možnosti so odprte, vendar niso kar tako same po sebi zagotovljene in samo po sebi umevne. Vleči bo treba številne poteze, prave poteze. Pomemben bo tudi naš prispevek pri nadaljnji izgradnji Evropske unije. Tudi Evropsko unijo čaka v prihodnosti veliko izzivov. Moja izkušnja je, da predlogi, tudi če prihajajo iz sorazmerno majhne države, so upoštevani, če so resni predlogi, če je očitno, da politiki, poslanci, ministri znajo pogledati tudi prek samo svojih plotov in da znajo razmišljati tudi širše in da lahko predlagajo koristne in prave rešitve, tudi v evropskem merilu. To bo v naslednjih letih zelo pomembno. Čaka nas seveda veliko izzivov tudi doma v utrjevanju konkurenčnosti našega gospodarstva, v nadaljnjem iskanju pravega ravnotežja med konkurenčno in socialno državo. Ta naloga je težka. Vemo, da se cela Evropa sooča s problemom staranja prebivalstva, da socialne države, tako kot so jih razvile številne evropske države in ki so kvalitetne, ne zdržijo več in da je potrebno novo prilagajanje po eni strani med konkurenčnostjo, na drugi strani med optimalnimi socialnimi rešitvami, takšnimi, ki zagotavljajo čim bolj dostojno življenje vsakemu državljanu. Prepričan sem, da boste v to delo vložili maksimalno energijo, napore, da se boste resnično potrudili v zavesti, da so vam državljanke in državljani Republike Slovenije za štiri leta izročili v roke upravljanje svoje države, da od vas veliko pričakujejo. In že sama ta zavest bi morala biti dovolj, da bi v neprestanem iskanju, tudi medsebojnem dialogu iskali najboljše rešitve. Vesel sem tudi zato, ker ugotavljam, da postopno z leti tudi prihaja do vedno več dialoga, tudi med različnimi političnimi grupacijami, da ni več tako trdne strankarske zaprtosti, da prihaja do več upoštevanja predlogov tudi z druge strani, kar je lahko seveda samo v interesu državljank in državljanov cele države. Želim čim več takšnega kvalitetnega, tudi strpnega dialoga in tudi čim boljših rezultatov, ki bi iz tega izhajali. Še enkrat, veliko uspeha v naslednjih štirih letih! Upam, da jih bomo skupaj uspeli izpeljati na najboljši možen način. Hvala lepa. [[Aplavz.]]
Predsedniku republike se lepo zahvaljujem za njegove besede. Sporočeno mi je bilo, da predsednik republike ne bo navzoč na naši seji, zato predlagam, da ga pozdravimo. [[Aplavz.]] Na sejo sta bila vabljena predsednik republiške volilne komisije, gospod Anton Gašper Frantar, in tajnik republiške volilne komisije, gospod Marko Golobič. Oba lepo pozdravljam! Preden nadaljujemo delo, prosim poslanke in poslance, ki službi zbora pred dvorano še niso javili svoje prisotnosti in oddali potrdil o izvolitvi, da to storijo tu, pri predsedniški mizi. Pri vodenju zbora mi bo pomagala generalna sekretarka državnega zbora, gospa Jožica Velišček. Preden nadaljujemo delo, še eno kratko obvestilo. Danes ste na klopi prejeli tudi dopisnice s priložnostnim poštnim žigom, ki ga je pripravil filatelistični klub državnega zbora. Na priložnostnem žigu z motivom knežjega kamna in grba Republike Slovenije je napis "Zadnji dan tretjega in prvi dan četrtega mandata državnega zbora Republike Slovenije". V filatelistične namene bo ta poštni žig naslednjih štirinajst dni na voljo na osrednji ljubljanski pošti 1101. Ob tej priložnosti je v preddverju postavljena tudi filatelistična razstava tajnika filatelistične zveze Slovenije, gospoda Janka Štampfla, na temo "Približevanje Slovenije in vstop v Evropsko unijo". Vabim vas, da si razstavo ogledate. Prehajamo na določitev dnevnega reda 1. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 10. členom poslovnika zbora in ste ga prejeli s pismom 19. oktobra 2004. Predlog dnevnega reda izhaja iz določb poslovnika državnega zbora, ki se nanašajo na konstituiranje državnega zbora, in sicer so začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti določili naslednji predlog dnevnega reda: 1. imenovanje predsednika in podpredsednika mandatno-volilne komisije, 2. potrditev mandatov poslancev, 3. volitve predsednika državnega zbora Republike Slovenije, 4. volitve podpredsednikov državnega zbora Republike Slovenije. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Predlogov za umik posamezne točke z dnevnega reda nisem prejel. Pri tem je treba seveda tudi to opozoriti, da je na konstitutivni seji zbora treba opraviti prve tri točke dnevnega reda. Tako umik teh prvih treh točk z dnevnega reda ni mogoč. Prehajamo na predlog za širitev dnevnega reda. Začasne vodje poslanskih skupin predlagajo, da se dnevni red razširi s točko imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Želijo besedo predstavniki predlagateljev? Ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Na voljo imajo za obrazložitev tri minute. Prosim, kolega Jožef Školč.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, poslanci! V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije ocenjujemo, da ta predlog ni sposoben za obravnavo na tej seji državnega zbora, iz povsem formalnih razlogov. Če bi državni zbor to razširitev sprejel in če bi to imenovanje opravil, potem bi naredil medvedjo uslugo tako državnemu zboru kot bodočemu sekretarju državnega zbora. Za kaj gre? Poslovnik državnega zbora v 25. členu pove, da generalnega sekretarja imenuje državni zbor na predlog kolegija za čas do konca mandata državnega zbora, ki ga je imenoval. Če si boste pogledali določila, ki govorijo o tem, kdo sestavlja kolegij, potem boste videli, da tega predloga ni mogoče podati, preden nimamo predsednika državnega zbora. V tem trenutku mi niti ne vemo, kdo je kandidat za predsednika državnega zbora, kar je nerodnost, ki je povezana pravzaprav s prvimi tremi točkami dnevnega reda. V formalnem smislu bo na konstitutivno sejo državnega zbora lahko padel velik dvom, da je sposoben od prvega trenutka in od najpomembnejšega trenutka spoštovati pravila, ki so zapisana. Zato bi predlagatelju, gospodu Cukjatiju, kot je zapisano v obrazložitvi, predlagal, da ta predlog umakne in ga pač poskuša uveljaviti takrat, ko bomo imeli predsednika državnega zbora. Tudi ni ta predlog, bom rekel, v skladu s tistimi določili, ki govorijo o delu kolegija. Kolegij je bil voden, če naj bi to bil kolegij, v nasprotju s prvim odstavkom, ki govori o tem, in tudi veliko vprašanje je, če ga lahko obravnavamo zares v smislu drugega odstavka 21. člena.
Hvala lepa. Želi, prosim, še kdo besedo? Kolega Cukjati.
Hvala za besedo. No, ne bi se mogel strinjati s pripombo, da ni formalne podlage za to točko dnevnega reda, kajti v poslovniku, na katerega se sklicuje gospod Školč, piše, 12. člen, tretji odstavek: "Predlog dnevnega reda 1. seje vsebuje imenovanje predsednika in podpredsednika mandatno-volilne komisije, potrditev mandatov poslancev itd., lahko pa tudi imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora." Torej poslovniška možnost je povsem ustrezna. Glede na to, da ni bilo na kolegiju nobenih vsebinskih pripomb na kandidata, ki je predlagan in ga državni zbor zelo dobro pozna, ni bilo glede vsebinskega, strokovnega dela in njegove usposobljenosti nobene pripombe. Menimo, da je možno to uvrstiti na dnevni red, kot je tudi ugotovil kolegij državnega zbora, predvsem tudi zato, ker bo ta točka šele po konstituiranju državnega zbora, po izvolitvi predsednika in seveda, če predsednik ne bo izvoljen, potem ne bo prišlo do obravnave naslednjih točk in tudi te točke ne. Menimo, da je čas, da pravzaprav začne državni zbor s svojim polnim delom, neokrnjeno, da čim prej začne opravljati svojo državotvorno funkcijo.
Hvala lepa. Rad bi opozoril pri tem, da imajo besedo predstavniki predlagateljev in predstavniki poslanskih skupin. Prosim, Sašo Peče.
Spoštovani prisotni! V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo predlog za razširitev podprli. Ocenjujemo in smatramo, da je modro, da državni zbor čim prej stori vse. Le mi kot inštitucija lahko pričnemo čim prej in čim kvalitetnejše delati. Zato je kakršna koli želja o odlašanju materije, najsi bo imenovanja generalnega sekretarja, za nas nesprejemljiva. Vse kar si v nacionalni stranki želimo, je, da čim prej pričnemo naša redno delo. Ocenjujemo, da so nas za to pooblastili in volivke in volivci oziroma državljani in državljanke in da bi to moral biti moto delovanja tega državnega zbora in nikakor ne to, kar je želja nekaterih, da se zavlačujejo postopki. V nacionalni stranki bomo nasprotovali vsem predlogom, katerih posledica bo zavlačevanje oziroma odmikanje dela državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo od predstavnikov poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Slišali smo predlagatelja, slišali smo predstavnike poslanskih skupin. Prehajamo na odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda s 5. točko, imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Glasujemo. Opozoril bi vas pred tem še na vaše kartice, prosim. Hvala lepa. Prehajamo na predlog za širitev dnevnega reda in o njem glasujemo. Glasujemo. Ugotavljam, da je navzočih 86 poslancev, za je glasovalo 54, proti 26. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. S tem imamo tudi 5. točko - imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Predlagam zboru, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s pismom dne 19.10.2004 in s sprejeto dopolnitvijo. Na klop ste prejeli podrobnejše navodilo za glasovanje z glasovalno enoto na poslanskih mestih. Prosim vse navzoče poslance, še enkrat, da vstavijo kartico - ne pozabimo na to - in glasujemo o določitvi dnevnega reda v celoti. Glasujemo. Navzočih 89 poslancev, za je glasovalo 79, proti 7. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je dnevni red 1. seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA IMENOVANJE PREDSEDNIKA IN PODPREDSEDNIKA MANDATNO-VOLILNE KOMISIJE. V skladu z 10. členom poslovnika državnega zbora so začasne vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti določili, da mesto predsednika mandatno-volilne komisije pripada poslanski skupini SDS. Mesto podpredsednika komisije pa poslanski skupini LDS. Začasni vodja poslanske skupine SDS je sporočil, da za mesto predsednika komisije predlaga Franca Sušnika. Začasni vodja poslanske skupine LDS pa je za mesto podpredsednika predlagal Davorina Terčona. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednika mandatno-volilne komisije ste prejeli v poslanske skupine. Želijo v zvezi s sklepom besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim? Bogdan Barovič.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, kolegi, javnost! Mandatno-volilna komisija naj bi štela oziroma šteje 22 članov. Po pregledu sestave mandatno-volilne komisije smo ugotovili, da Slovenski nacionalni stranki v tej komisiji pripada samo en član. Javno vprašam, zakaj? Slovenska nacionalna stranka je glede na volilni izid, če je zelo natančen, 6,26% in glede na volilni uspeh vsekakor upravičena, da ima med 22-člansko sestavo mandatno-volilne komisije 2 člana. Z vsem spoštovanjem do kolegov iz Slovenske ljudske stranke, ki so zelo blizu nas, ki imajo predlog za dva člana, nas seveda zelo zanima, zelo zanima, s čim naj bi si Slovenska nacionalna stranka zaslužila, da ima v predlogu samo enega. Pustimo matematične izračune. Predsednik države, Republike Slovenije, gospod dr. Janez Drnovšek je maloprej dejal "v medsebojnem dialogu naj poiščemo najboljše rešitve", in mi jo ne samo predlagamo, tudi zahtevamo. Torej, Slovenska nacionalna stranka ocenjuje, da glede na volilni izid in sestavo mandatno-volilne komisije mora imeti dva člana. Hvala.
Hvala lepa. Ob tej točki bi rad povedal, da danes glasujemo o predsedniku in podpredsedniku mandatno-volilne komisije. Pred tem je bil tudi sestanek poslanskih skupin, kjer je bilo določeno to, kar imate danes napisano. Vendar, še enkrat ponavljam, danes glasujemo samo o predsedniku in podpredsedniku, ostalo se lahko določi pozneje na kolegiju predsednika državnega zbora, to se pravi, s poslanskimi skupinami, kjer se tudi določi, kolikšno bo število članov komisije in kolikšno število članov bo pripadlo posamezni poslanski skupini. Zaenkrat je pa to določeno in je ta številka 22. Kot vem, ker sem bil prisoten na tej seji, je bil tudi vaš predstavnik na tej seji prisoten in je bil ta predlog, ki gre danes na glasovanje in ste ga dobili na klopi, soglasno sprejet. Tako da še enkrat poudarjam, glasujemo samo o predsedniku in podpredsedniku mandatno-volilne komisije. Ali morda želi še kdo besedo? Morda kdo od poslancev? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Glasujemo o tem predlogu. Glasujemo. Od navzočih 89 poslancev je bilo za 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ponovno bom prebral sestavo, teh 22 poslancev in kdo je predsednik ter podpredsednik te komisije. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti so že odločili o številu mest v komisiji, ki pripada posamezni poslanski skupini. Prav tako so tudi že sporočili njihova imena. Tako da je 22-članska sestava mandatno-volilne komisije naslednja: Franc Sušnik, poslanska skupina SDS, predsednik, Davorin Terčon, poslanska skupina LDS, podpredsednik. Iz poslanske skupine SDS naj bi bili še: Jože Tanko, Franc Pukšič, Rudolf Petan, Jožef Jerovšek, Bogomir Zamernik in France Cukjati. Iz poslanske skupine LDS: Jožef Školč, Cveta Zalokar Oražem, Rudolf Moge, Anton Anderlič, Matjaž Švagan. Iz poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov: Dušan Kumer in Miran Potrč. Iz poslanske skupine Nove Slovenije: dr. Andrej Bajuk in mag. Janez Drobnič. Iz poslanske skupine SLS: Josip Bajc in mag. Janez Kramberger. Iz poslanske skupine SNS: Sašo Peče. Iz poslanske skupine DeSUS: Ivan Jelen. Iz poslanske skupine narodnih skupnosti: Maria Pozsonec. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predlagam, da se za pripravo 2. točke dnevnega reda mandatno-volilna komisija takoj sestane v velikem salonu v tem nadstropju. Člane komisije prosim, da vzamete s seboj gradivo, ki ste ga prejeli za obravnavo 2. točke dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora. Zbor bo svoje delo nadaljeval čez eno uro, to se pravi ob 11.45 uri. Hvala lepa.
Nadaljujemo sejo državnega zbora. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - POTRDITEV MANDATOV POSLANCEV. Prejeli ste poročilo republiške volilne komisije, ki je objavljeno v Uradnem listu Republike Slovenije, številka 112/2004 [[to ste prejeli v poslanske skupine]] , in obenem tudi poročilo mandatno-volilne komisije, katerega sestavni del je seznam izvoljenih kandidatov za poslance [[prejeli ste ga na klopi]] . Ugotavljam, da do začetka seje zbora niso bile vložene pritožbe kandidatov ali predstavnikov list. Prosim predsednika mandatno-volilne komisije, gospoda Franca Sušnika, da poda poročilo komisije.
Spoštovani zbor! Mandatno-volilna komisija državnega zbora Republike Slovenije se je sestala v skladu z določbo tretjega odstavka 7. člena zakona o poslancih in pregledala potrdila o izvolitvi poslancev državnega zbora Republike Slovenije. Mandatno-volilna komisija je ugotovila, da ni bilo vloženih pritožb in da na podlagi pregleda poročila republiške volilne komisije ter predloženih potrdil o izvolitvi noben od 90-ih poslanskih mandatov ni sporen. Na podlagi navedenega in v skladu s prvim odstavkom 13. člena poslovnika državnega zbora mandatno-volilna komisija predlaga državnemu zboru, da sprejme sklep, s katerim potrdi mandat vsem poslancem državnega zbora Republike Slovenije, izvoljenim na volitvah 3. oktobra 2004, po seznamu, ki je priložen [[vse ostale podrobnosti so navedene v poročilu, ki ste ga dobili na klopi]] . Hvala lepa.
Predsedniku mandatno-volilne komisije, gospodu Sušniku, se zahvaljujem za njegovo poročilo. Odpiram razpravo o poročilu mandatno-volilne komisije. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Besedo dajem poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Rad bi dal še naslednje pojasnilo. Na podlagi četrtega odstavka 7. člena zakona o poslancih ter tretjega in četrtega odstavka 13. člena poslovnika državnega zbora bo zbor skupaj odločal o potrditvi mandatov, ki niso sporni. Tako prehajamo na odločanje. Iz poročila mandatno-volilne komisije državnega zbora izhaja, da ni spornih mandatov, zato dajem na glasovanje poročilo mandatno-volilne komisije v celoti in s tem glasujemo skupaj o potrditvi vseh 90 mandatov poslank in poslancev, ki niso sporni. Predlog sklepa mandatno-volilne komisije je naslednji: "Potrdijo se mandati vsem poslankam in poslancem državnega zbora Republike Slovenije, izvoljenim na volitvah 3. oktobra 2004, po seznamu izvoljenih kandidatov za poslanke in poslance, ki je sestavni del poročila mandatno-volilne komisije. Predsednik Franc Sušnik." S tem lahko preidemo na glasovanje. Še enkrat vas opozarjam na kartice. Glasujemo. Navzočih je 87 poslancev, za je glasovalo vseh 87 poslancev, proti ni bil nihče. [[Aplavz.]] [[Za je glasovalo 87.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je poročilo mandatno volilne komisije v celoti sprejeto in je s tem potrjeno vseh 90 mandatov poslank in poslancev. Izvoljenim poslancem čestitam in vsem skupaj želim pri delu veliko uspeha. Hvala lepa. S tem zaključujem to točko - s potrditvijo mandatov poslancev. Lahko preidemo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA VOLITVE PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA. Prosim skupine poslancev, da v času 30-ih minut predložijo predlog kandidatur za predsednika državnega zbora. In te predloge bi prosil, če oddate pri predsedujočemu oziroma pri tej mizi. Prekinjam sejo zbora za pol ure. Nadaljujemo sejo zbora ob 12.30, ko vas bom obvestil ob vloženih kandidaturah. Hvala lepa.
Spoštovani kolegi poslanci! Nadaljujemo sejo zbora. Obveščam vas, da sem prejel naslednji predlog za izvolitev predsednika državnega zbora, in sicer: skupina 42 poslancev s prvopodpisanim Dimitrijem Kovačičem za predsednika državnega zbora predlaga poslanca SDS Franceta Cukjatija. Prekinjam sejo zbora za pripravo glasovnic za tajne volitve, kot vam je bilo že povedano, predsednika državnega zbora in tudi za posvetovanje poslanskih skupin, kot je bilo dogovorjeno. Sejo bomo nadaljevali čez 30 minut, se pravi ob 13.00 uri. Hvala lepa.
Nadaljujemo sejo zbora. V roku za vlaganje kandidatur za izvolitev predsednika državnega zbora je skupina 42-ih poslancev s prvopodpisanim Dimitrijem Kovačičem predlagala za predsednika državnega zbora Republike Slovenije Franceta Cukjatija. Sprašujem, želijo predstavniki predlagateljev dodatno obrazložiti svoj predlog? Ugotavljam, da ne. Zato sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V predlogu, ki sem ga dobil oziroma seznamu, ki sem ga dobil, se je javil gospod Janez Janša.
No, opravičujem se najprej za to zamudo, v pisarni imam podpredsednika srbske vlade, ki se je oglasil na obisku v parlamentu in sem se pač z malo zamudo priključil k tej točki. Kakorkoli, spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi, da vam najprej čestitam ob izvolitvi, ob potrditvi mandatov, da vam zaželim uspešno delo v korist vseh, ki so vas podprli in tudi uspešno delo v skupno dobro. Dovolite mi tudi, da se, ker se pač prvič oglašam v tem novem mandatu državnega zbora, zahvalim dosedanjemu vodstvu državnega zbora, pravzaprav obema garniturama, ki sta se trudili, da Slovenija napreduje pri vzpostavljanju demokracije. In še posebej zadnjemu vodstvu v teh dneh po volitvah, zato, da je vložilo napore v čimbolj gladek prehod v nov mandat. Zdaj kot eden od predlagateljev pa in tudi kot poslanec tega državnega zbora bi rad na kratko utemeljil predlog, da našega poslanskega kolega, gospoda Franceta Cukjatija izvolimo za predsednika državnega zbora. Franceta Cukjatija pravzaprav vsi poznate, pozna ga tudi slovenska javnost. Je humanist po prepričanju in tudi humanist po poklicni izbiri. Tudi demokrat je, ne samo po prepričanju, ampak tudi po dejanskem praktičnem ravnanju. Naš poslanski kolega France Cukjati, ki ga predlagamo za predsednika državnega zbora v četrtem mandatu slovenske državnosti, je izkušen parlamentarec, ki je navajen prizadevati si za skupno dobro, in to z argumenti in s povezovalnim delom. To je dosledno dokazal s svojim delom v iztekajočem se mandatu. Predlagatelji bomo veseli čim večje podpore našemu poslanskemu kolegu na tajnih volitvah, in to podporo bomo razumeli kot dodatno obvezo za odgovorno delo za blaginjo Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji prijavljen je iz poslanske skupine LDS, doktor Pavel Gantar.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sam vam najprej čestitam za izvolitev in potrditev mandata. Prepričan sem, da bo ta državni zbor opravil svojo nalogo v naslednjem mandatu in še utrdil Slovenijo kot odprto, svobodno, socialno in demokratično državo. Hkrati se tudi sam zahvaljujem preteklemu vodstvu državnega zbora, ki je opravilo veliko delo in si zasluži naše priznanje. V zvezi s kandidaturo pa v poslanski skupini LDS obžalujemo, da smo prejeli predlog za predsednika državnega zbora šele danes na mizo, tekom te seje. Škoda, ker je to onemogočilo vnaprejšnja posvetovanja in dogovore o eventualni podpori. Mogoče so takšni neformalni pogovori bili, vendar poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije vanje ni bil vključen. Ob kandidatu, ki ga predlagate, lahko samo povemo, da smo pričakovali bolj integrativno in povezovalno osebnost; takšnih izkušenj s kandidatom v preteklem mandatnem obdobju nismo imeli. Od predsednika državnega zbora pričakujemo smisel za dialog, za upoštevanje argumentov ter spoštovanje napisanih in nenapisanih pravil igre. Takšni so bili predsedniki državnega zbora v preteklih mandatih. Prijetno bomo presenečeni, če bo kandidat spremenil svoje ravnanje, če bo postal predsednik državnega zbora, vendar v to, iskreno rečeno, ne verjamemo preveč. Menimo, da je v poslanskem klubu Slovenske demokratske stranke kar nekaj poslancev, ki bi jim v LDS kot predsednikom državnega zbora bolj zaupali. Sicer pa menimo, da je treba predsednika izvoliti in konstituirati državni zbor v tem mandatu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji prijavljeni je predstavnik Nove Slovenije, dr. Andrej Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Naj bodo moje prve besede tudi zahvala vam in čestitke za vodenje te seje. Seveda pa tudi iskren, topel pozdrav vsem kolegicam poslankam in kolegom poslancem! Prepričani smo, da je ta, četrti mandat ključnega pomena za našo skupno zgodovino. Prepričani smo, da bomo temu delu vsi skupaj kos. Pričakujemo tudi, da bomo v tej hiši, ki je v demokratični ureditvi naravni prostor za kresanje mnenj in drugačnih pogledov v civiliziranem dialogu napredovali in da bomo preživeli neko obdobje, v katerem bomo znali skupaj delati za dobrobit vseh, saj je to naš skupni cilj. Glede kandidature dr. Cukjatija za predsednika državnega zbora naj povem, da bo poslanska skupina Nove Slovenije to kandidaturo podprla. Poznamo Franceta Cukjatija iz prejšnjega mandata kot človeka, ki argumentirano predstavi svoja stališča, ki je odprt za dialog, ki je nujno potreben na tako odgovornem mestu, katerega prevzem podpiramo. Z veseljem podpiramo njegovo kandidaturo, vemo, da je človek, ki je kos temu delu, ki lahko to opravi, in da bo v strpnem dialogu skušal na vsak način vzdržati v tem državnem zboru takšno vzdušje, ki bo omogočalo skupno delo, ne glede na to, da prav gotovo vsi imamo svoje lastne poglede, svojo zavezo s svojimi volivci. Vendar, to nas pa še bolj obvezuje, da strpno in pa odprto svoja stališča predstavimo in jih tudi znamo argumentirano braniti. Torej v imenu Nove Slovenije podpiramo kandidaturo Franceta Cukjatija. Hvala lepa.
Naslednji prosim, iz poslanske skupine SLS, Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da najprej vsem čestitam k izvolitvi in da se istočasno tudi zahvalim v imenu poslanske skupine poslankam in poslancem prejšnjega mandata za korektno opravljeno delo. Tudi sam sem bil priča temu delu kar v precejšnjem obdobju. Torej mislim, da je izvolitev predsednika državnega zbora najpomembnajša točka pri konstituiranju državnega zbora in prepričan sem, da jo bomo danes tudi opravili. Kar se tiče kandidature gospoda Franceta Cukjatija, v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne dvomimo v njegove strokovne in osebnostne kvalitete. Zato pričakujemo, da bo gospod France Cukjati predsednik vseh poslank in poslancev in da bo dostojno predstavljal tako državni zbor kot državo Slovenijo. Torej, kot rečeno, poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo kandidaturo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je predstavnik DeSUS-a, mag. Franc Žnidaršič.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Tudi sam vam želim čestitati ob izvolitvi v upanju na ustvarjalno sodelovanje. Hkrati bi se rad zahvalil tudi volivcem, da so tudi naši stranki omogočili prisotnost v tem parlamentu. Danes smo pred tem, da izvolimo predsednika državnega zbora in naša poslanska skupina je po temeljitem premisleku, ne da bi se spuščala v osebne lastnosti predlaganega, prepričana, da so zapisana pravila za delovanje in delo predsednika državnega zbora dovolj natančna in da omogočajo primerno in uspešno vodenje tega državnega zbora. Zato bo naša poslanska skupina v želji, da bi bil predsednik čim prej imenovan, to kandidaturo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na seznamu nimam več prijav predstavnikov poslanskih skupin za razpravo. Zato prehajam na razpravo poslank in poslancev. V seznamu prijavljenih je mag. Andrej Vizjak iz SDS. Ne, se odpovedujete? Hvala. Dr. Andrej Bajuk, Nova Slovenija. Tudi ne. Hvala. Stanislav Brenčič iz SLS? Tudi ne. Hvala. Franc Pukšič iz SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice poslanke in poslanci! Najprej iskrena hvala vsem, ki so nam zaupali glasove, da smo imeli danes možnost in priložnost ponovno biti potrjeni v tem državnem zboru. Vsekakor nas čaka veliko dela. Veliko dela na decentralizaciji države, na vseh področjih od gospodarstva, lokalne samouprave in seveda tudi državne uprave. Veliko dela nas čaka za boljše pogoje delovanja, življenja Slovenk in Slovencev v celi državi. Zato, zdi se mi, tudi po predhodnih obrazložitvah, da je poslanski kolega dr. France Cukjati eden izmed takšnih, kateremu lahko zaupamo eno izmed najodgovornejših delovnih mest v tej državi, vodenje državnega zbora. Je humanist in predvsem je človek, ki zna prisluhniti takrat, ko je to pravzaprav najbolj potrebno. Zato ga bom, seveda, sem podprl ob njegovi izvolitvi in to v imenu vseh tistih, ki so mene izvolili v mestni občini Ptuj, grajena in Rogoznica, občini Destrnik, Trnovska vas, občini Vitomarci, Juršinci, Sveti Andraž v Slovenskih Goricah, občina Dornava in Polenšak ter občina Markovci in občina Gorišnica, torej, v imenu vseh teh bo kolega France Cukjati dobil mojo podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je prijavljen Terčon iz LDS. Se odpovedujete? Hvala lepa. Na vrsti je mag. Janez Drobnič. Tudi ne, hvala lepa. Poslanec Franc Kangler iz SLS. Ga ni v dvorani. Poslanec Jožef Jerovšek iz SDS. Tudi ne. Poslanec Rudolf Moge iz LDS. Prosim.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Iskren pozdrav vsem poslankam in poslancem. Kot veteran med poslanci opažam, da opravljamo eno izmed zelo pomembnih nalog že na začetku. Izvolitev predsednika državnega zbora in izvolitev predsednika vlada sta dve opravili, ki sta vezani seveda na to, da tudi ta zadeva v državnem zboru poteka tako, kot bi morala, torej, tudi na neki dostojni višini. Sam se ne morem strinjati s tem, da je bila ta točka dobro pripravljena, kajti, ko smo jo začeli, smo dobili komaj predlog na mizo, ampak predlogu nimamo kaj oporekati. To, kar smo dobili na mizo, je po mojem okusu izredno skromno in borno po obliki kakor po vsebini. Zaradi tega, da bi se lažje odločal pri podpori ali ne, kajti poslanca gospoda Franca Cukjatija po dosedanjem delu dobro poznam, kot vodjo poslanske skupine, vendar on kandidira za to, da bo vodil državni zbor, da bo predsednik državnega zbora in zato mu v smislu dobrih običajev, ki v Sloveniji veljajo, predlagam, da si vzame besedo, kot smo si jo sedaj mi posamezni poslanci vzeli, nam spregovori in da pove iz svojih izkušenj, kaj je bilo tukaj narobe, kako on misli voditi ta državni zbor in kaj misli na tem področju narediti. Če je zbral toliko poguma, da se je podpisal in pristal na kandidaturo, za kar mu iskreno čestitam, bi tudi pričakoval od njega, da bo vstal in nam poslankam in poslancem povedal, kako misli z vodenjem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prijavljen je poslanec Alojz Sok iz Nove Slovenije. Ne, se odpovedujete. Hvala. Poslanec Bogomir Zamernik iz SDS. Magister Borut Sajovic iz LDS, se odpovedujete, hvala. Anton Kokalj iz Nove Slovenije? Prosim.
Hvala lepa. Kot novinec v državnem zboru bi izkoristil to priložnost, da pozdravim vse kolege in kolegice, predvsem tiste, ki smo na novo izvoljeni. Od novega sestava pričakujem bolj dialoški pogovor, kot sem ga lahko spremljal po medijih v preteklem mandatnem obdobju. Seveda jaz bi rajši videl na kandidatni listi za tako pomembno funkcijo našega predstavnika, vendar seveda spoštujem, da se je naš predsednik drugače odločil in mislim, da je iz stranke SDS eden najbolj verodostojnih kandidatov gospod Cukjati.
Hvala. Poslanec Jože Tanko iz SDS? Ne. Hvala. Poslanec doktor Matej Lahovnik iz LDS.
Hvala lepa. Jaz nisem veteran tako kot gospod Moge, sem na nek način "new comer", tako kot še cel kup drugih tukaj, pa vendarle bi se pridružil predlogu gospoda Mogeta. Zdi se mi primerno, da bi se vendarle kandidat za predsednika tukaj predstavil, na nek način predstavil svoj pogled. Mogoče se premalo zavedamo, da v odsotnosti predsednika države Republike Slovenije tega nadomešča predsednik državnega zbora. In mislim, da ne bi bilo dobro, če bi v javnosti nastal vtis, da je ta funkcija na nek način rezidumu. Rezidumu, tisto, kar preostane. Ker gre za izjemno pomembno funkcijo, bi bilo resnično prav, da se to naredi. Hvala.
Hvala lepa. Magister Branko Grims iz SDS. Prosim.
Hvala za besedo. Vsem zbranim prav lep pozdrav! Kolegicam in kolegom, poslankam in poslancem seveda iskrene čestitke ob izvolitvi in potrditvi njihovih mandatov. Danes seveda, zdaj odločamo o predsedniku državnega zbora, o osebi, za katero je bilo rečeno, da naj bi delovala čimbolj povezovalno. Pa vas vprašam, kaj pravzaprav je to? Prepričan sem, da potrebujemo osebo, ki je sposobna iskreno prisluhniti sogovorniku in ki tudi pomaga vsem iskati potem kompromisne rešitve, usmerja delo državnega zbora in seveda pri tem dosledno spoštuje določila poslovnika in določilo ustave Republike Slovenije, ki nas zavezuje vse, ki smo izvoljeni v ta državni zbor. In mnogo bolje od besed, sem prepričan, o vsakomur govorijo njegova dejanja. In spomnil bi vas na to, kako je doktor Cukjati pomagal voditi ustavno komisijo v minulem mandatu. In prepričan sem, da je njegovo delo odlikovalo prav vse tisto, kar vsi seveda upravičeno pričakujmo od predsednika državnega zbora. Zato bom njegovo kandidaturo vsekakor podprl in seveda pozivam tudi vse ostale, da storijo enako. Ob tej priložnosti pa bi se tudi iskreno zahvalil in bi se pridružil ostalim, ki ste to že storili - vsem za do sedaj opravljeno delo, še posebej pa bi se zahvalil tudi vsem službam, ki skrbijo za ta državni zbor, katerih delo se dostikrat niti ne opazi, pa vendar omogočajo, da državni zbor deluje in sprejema čim bolj kvalitetne odločitve. Hvala.
Hvala lepa. Poslanka Majda Širca iz LDS-a, prosim.
Hvala lepa. Dovolite mi, predsedujoči, da nadaljujem tam, kjer je moj predhodnik končal, in sicer pri dejanjih, in da izrazim svoje stališče in pogled na predlaganega kandidata. Predsednik, ki je predlagan, dr. Cukjati, je bil med podpisniki predloga nekaterih referendumov, ki so pomenili nekakšen dvom v človekove pravice. Naj omenim predlog za referendum o predlogu zakona o stalnem prebivanju tujcev z državljanstvom drugih držav, naslednic nekdanje SFRJ, za katerega je ustavno sodišče razsodilo, da je v nasprotju z ustavo. To je bil referendum, ki ni bil skladen z ustavo katerega podpisnik je bil dr. Cukjati. Ali pa referendum o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravljenju neplodnosti in postopkih oploditve z biomedicinsko pomočjo, kjer je bil dr. Cukjati tudi podpisnik in kjer so padale tudi besede, če jih navajam, "o psihično motenih ženskah, ki naj bi jih bilo potrebno izobčiti iz družbe". Šlo je za izjave, ki so ljudem omejevale svobodo. Naj omenim še predlog zakona o istospolnih partnerskih skupnosti oziroma zvezi, ki mu je poslanec Cukjati nasprotoval, sicer deloma oziroma z alibijem, da prinaša nekaj česar v resnici ne vsebuje. Zagovarjal ga je po načelu: "da, ampak," kjer je bil tisti "ampak" slabo utemeljen oziroma sporno utemeljen. Skratka, v preteklosti je po mojem mišljenju dr. Cukjati zagovarjal in tudi predlagal stališča pa tudi pobude, ki so slovenski prostor razdvajale, vnašale so določena razlikovanja, mogoče celo diskreditacije na osnovi spola in tako naprej. Skratka, posegale so v človekove pravice in v človekovo integriteto. Ta trenutek v Evropi visi v zraku potrditev komisije zaradi ene izjave, ki je po mnenju filozofa in nekdanjega župana Benetk Massima Cacciarija skrajno fundamentalistično, namreč gre za izjavo Buttiglioneja, ki je navajal, da je homoseksualnost greh in da bi ženske morale ostati za štedilnikom. Zaradi tovrstnega moralnega opredeljevanja je pod vprašajem potrditev Evropske komisije. Zato govorim, da moramo imeti tudi pri tej kandidaturi pred očmi dejstvo, da načela spoštovanja enakosti niso zgolj moralna, temveč v tej hiši tudi državotvorna. Hvala lepa.
Hvala. Prosim za mir v dvorani. Poslanec Janez Janša, SDS.
Nisem se nameraval še enkrat oglašati in se za to opravičujem. Tudi nisem pričakoval, da bo že na konstitutivni seji parlamenta prišlo do nadaljevanja nekih razprav, ko se človekove pravice zavijajo v ideologijo. Očitno rezultat zadnjih volitev še ni segel dovolj globoko; ampak ne bi zdaj o tem. Želel bi odgovoriti na očitek, zakaj kandidata nismo usklajevali prej, zakaj je predlog prišel na mizo. Saj najbrž niti ni treba posebej na to odgovarjati, ker je procedura popolnoma jasna - predlog se lahko da potem, ko je državni zbor konstituiran - in formalno ga ni bilo prej mogoče vložiti. Skušali smo nekako v teh neformalnih pogovorih v preteklih dneh neke možnosti usklajevati, predvsem s tistimi poslanskimi skupinami oziroma parlamentarnimi strankami, ki so izražale pripravljenost za bodoče sodelovanje in niso že vnaprej izjavljale, da bodo v vsakem primeru v opoziciji. Kolikor bi bilo več časa tekom današnjega dne, bi skušali predlog usklajevati tudi širše. Vendar pa mislim, da doslej najbrž še nobena kandidatura za predsednika državnega zbora ni bila usklajevana v takšno širino kot zdaj, prek vseh do sedaj uveljavljenih meja ali pa črt, ki so se vzpostavljale v tem visokem domu, tako da je predlog popolnoma legitimen, po vsebini dober, in predlagam, da o njem odločamo.
Hvala lepa. Naslednji je prijavljen Jožef Školč, LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Tudi sam imam neko nelagodje ob tem predlogu. Po eni strani se zavedam, da gre tu za našega zelo izkušenega kolega in zagotovo enega, bi človek rekel, trdnejših stebrov prej socialdemokracije, zdaj pač Slovenske demokratske stranke. Gospod Cukjati je bil tisto, čemur se reče pravi vojak stranke v vseh teh razpravah, ki smo jih lahko poslušali skozi leta, in zaradi tega je verjetno tudi bil predlagan na to mesto. Do tu seveda ni s tem nič narobe. Tisto, kar se mi zdi problematično, je, da predgovornik reče, da pustimo neka vprašanja, ki so se postavljala v preteklosti, ob strani, da ideologija danes ni več važna. Menim, da gospod Janša v tem nima prav; če on in njegovi ne bi postavljali ideoloških vprašanj, potem ne bi bile te stvari tako razdeljene danes v Sloveniji, kot so razdeljene. Tudi drugi slovenski politiki so pledirali za tem, da je konec ideologije, da ne govorimo o svetovnih filozofih. Sam seveda v konec ideologije ne verjamem, ne glede na to, ali to izreka predsednik republike, in ne glede na to, ali to izrekajo predsedniki strank. Zato se bo treba sprijazniti. In v tem smislu je ta razprava o tej kandidaturi tudi razprava o stališčih, ki jih je gospod Cukjati zagovarjal v slovenskem političnem prostoru. To je preprosto eho njegovega dela. In v tem smislu je, žal, nemogoče od njega sedaj pričakovati, da znotraj te razprave v državnem zboru pojasni, kaj si misli o tistih ženskah in tistih postopkih, ki so bili preprečeni glede vprašanja zdravljenja neplodnosti. Tudi ni znotraj tega mogoče in mu ni potrebno odgovoriti, kar se tiče vprašanj vis-á-vis spolne drugačnosti, da ne govorimo tako naprej. Ampak to so vprašanja, ki bodo zaposlovala verjetno tudi ta prostor, in so vprašanja, na katerih se je konstituirala neka politika, ki je danes zmagovalna. Mi to priznamo, moramo pa vedeti, ali mu bomo lahko, ker si izbiramo predsednika državnega zbora, mu dali glas ali bo tisto, kar velja za precej problematično stališče, viselo tako rekoč v izložbi državnega zbora. Celo gospod Buttiglione, tukaj gre za neko vzporednico, je bil pripravljen povedati o neki razliki med svojimi stališči in službo, ki jo bo oziroma ki bi jo opravljal. Tukaj je ta diskusija preprečena, celo več, predlagatelji si želijo, da o tem ne bi govorili, toda predsednik državnega zbora ni kdorsibodi, ampak je predsednik v bistvu parlamenta. S tega vidika je bil običaj predsednikov - ne trdim, da mora ostati - da so določena stališča včasih zadržali zase. Ali bo temu naprej tako ali ne bo, je drugo vprašanje. Tisto, kar velja ob tem povedati, je, da vsaj zase, da imam neko zadrego, ne glede na spoštovanje njega kot borca stranke, kot ga poznamo, in da ne razumem predlagateljev, da niso poiskali neke figure, kjer se taka vprašanja ne bi mogla postaviti. Ta vprašanja niso samo vprašanja tega zbora, ampak so vprašanja celega političnega spektra. V tem smislu pritrjujem gospodu Kokalju, da bi si želeli nek bolj dialoški pristop, ampak začeli smo drugače. Začeli smo tako, da dobivamo predloge na mizo, imamo pol ure časa, da premislimo, kaj mislimo o tem. Tudi te pavze gredo bolj ali manj vsem na živce. In začeli smo s tem, kot sem že pri dnevnem redu povedal, da je šlo za nek tudi procesni spodrsljaj potencialnega bodočega predsednika. To so stvari, ki jih je treba jemati kot prispevek k resnemu - te pripombe - kot prispevek k našemu bodočemu skupnemu resnemu delu. V kolikor je to težko poslušati, potem se nam v bistvu slabo piše. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem je seznam prijavljenih za razpravo izčrpan. Glede na razpravo poslank in poslancev tudi vseeno vprašam, čeprav ni to določeno po poslovniku, ali želi kandidat za predsednika državnega zbora France Cukjati besedo? [[Ne želi.]] Hvala lepa. Ker ne želi nihče več [[...]]Prosim mir v dvorani! Če ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja! V skladu s tretjim odstavkom 199. člena poslovnika državnega zbora o izvolitvi predsednika državnega zbora se predsednika državnega zbora določa s tajnim glasovanjem. Lepo bi prosil, mir v dvorani! V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor. Začasne vodje poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: mag. Andrej Vizjak - SDS, Rudolf Moge - LDS, Aurelio Juri - ZLSD, Martin Mikolič - Nova Slovenija. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Če ne, prehajamo na odločanje o taki sestavi komisije z glasovanjem. Glasujemo! Ugotavljam, da od navzočih 89 poslancev je 87 poslancev za predlog, proti nihče. [[Za je glasovalo 87 poslancev.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži besedo "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom ustave Republike Slovenije bo kandidat izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, katere sem naštel, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 13.50 ter bo trajalo predvideno 15 minut. Ob 14.10 bo končano glasovanje. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Sejo bomo nadaljevali ob 14.25 uri. Hvala lepa.
Spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 3. točke, to so volitve predsednika državnega zbora Republike Slovenije. Prebral vam bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za predsednika državnega zbora. Glasovanje o kandidatu Francetu Cukjatiju za predsednika državnega zbora je potekalo 22.10.2004 v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljeno je bilo 89 glasovnic, oddanih je bilo 89 glasovnic, neveljavne so bile 3 glasovnice, veljavnih je bilo 86 glasovnic, za je glasovalo 58 poslancev [[Aplavz.]] , proti 28. Prosil bi vas, če bi lahko nadaljeval s sejo, in prosim poslance, če se usedete. Na podlagi izida glasovanja ugotavljam, da je bil za predsednika državnega zbora Republike Slovenije izvoljen Franc Cukjati. [[Aplavz.]]
Spoštovani, dovolite, da spregovorim o tem trenutku par besed. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, hvala za izvolitev. Hvala za vaše zaupanje, ki mi pomeni dolžnost, da bom svojo nalogo opravljal korektno in bom dosledno spoštoval pravila parlamentarne demokracije; tudi takrat, ko so pisana na kožo opoziciji. Nič poslanca bolj ne prizadene in poniža kot to, če se ne more sklicevati na pravico, ki mu jo daje poslovnik. Še več, skupaj moramo storiti vse, da bo parlamentarna procedura deležna dodane vrednosti medčloveškega razumevanja, ki se ga ne da ujeti v poslovniške določbe. Spoštovani! Vaše zaupanje, predvsem pa zaupanje državljanov, ki je vse nas pripeljalo v zakonodajno vejo oblasti, pomeni našo skupno obvezo, da bomo izpolnili njihova pričakovanja. Tu, na tem mestu naj se v soočenju različnih mnenj in stališč rojevajo najboljše zakonodajne rešitve, pisane na kožo države in državljanov, tistih državljanov, ki vsako jutro vstanejo in gredo na delo ali v šolo, ki morajo ostati doma, ker so bolni ali brez dela, pa tudi tistih, ki ne morejo ostati doma, ker doma nimajo. Vseh tistih torej, ki iščejo košček srečnega življenja v tej prelepi deželi pod Alpami. Tudi v sadovih našega dela, v zakonodaji naj se zrcali dodana vrednost, to je medčloveško razumevanje konkretnih težav in skrbi državljanov, in dodana vrednost odločnega spopada s krivicami, z vsem, kar ovira gospodarski razvoj in podjetništvo in povzroča krivično razslojevanje ter številne posamezne tragedije premalo zaščitenih državljanov. Spoštovani! Pred nami je nov mandat, izpolnimo ga v čast Sloveniji, nam pa v svoje osebno zadovoljstvo, da smo nekaj dobrega storili za vse, ki jih vsak dan srečujemo doma in na cesti. Pa še to, na pobudo nekaterih poslancev, da naj tu v državnem zboru odgovarjam na njihova vprašanja, se nisem odzval, ker kaj takega ni predvideno po poslovniku in bi sejo samo zavlačevalo. Hvala. [[Aplavz.]]
Nadaljujemo sejo državnega zbora. Obveščam vas, da sem prejel naslednje predloge za izvolitev predsednika državnega zbora. Oprostite prvemu zapletu, ki verjetno tudi ne bo zadnji. Spoštovani! Zaključili smo to točko dnevnega reda, zato prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - VOLITVE PODPREDSEDNIKOV DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Prosim skupine poslancev, da v 30 minutah, to je do 15.05, predložijo predlog kandidatur za podpredsednike državnega zbora. Do takrat prekinjam sejo zbora in jo bomo nadaljevali 15.05.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno točko dnevnega reda volitve podpredsednikov državnega zbora Republike Slovenije. Obveščam vas, da sem prejel naslednje predloge za izvolitev podpredsednika državnega zbora, in sicer: Skupina 11 poslancev s prvopodpisanim Francem Žnidaršičem za podpredsednika državnega zbora predlaga mag. Vasjo Klavoro. Skupina 12 poslancev s prvopodpisanim Boštjanom Zagorcem za podpredsednika državnega zbora predlaga Saša Pečeta. Skupina 10 poslancev s prvopodpisanim Miranom Potrčem za podpredsednico državnega zbora predlaga mag. Majdo Potrata. Ob tem bi vas rad opozoril, da po sklepu kolegija državnega zbora izbiramo dva kandidata za podpredsednika, prvega in drugega, ker je tretje mesto rezervirano za največjo opozicijsko stranko, katerega imena še ne vemo. Prekinjam sejo zbora za posvete v poslanskih skupinah in za pripravo glasovnic za tajne volitve podpredsednikov državnega zbora. Sejo bomo nadaljevali ob 15.35 uri. Sedaj pa, spoštovane poslanke in poslanci, vabim vse na stopnišče pred vhodom, kjer bo skupinski fototermin za nov mandat.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo. V roku za vlaganje kandidatur za izvolitev podpredsednikov državnega zbora so predlog predložile: skupina 11 poslancev s prvopodpisanim Francem Žnidaršičem - za podpredsednika državnega zbora predlaga mag. Vasjo Klavoro; skupina 12 poslancev s prvopodpisanim Boštjanom Zagorcem - za podpredsednika državnega zbora predlaga Saša Pečeta; skupina 10 poslancev s prvopodpisanim Miranom Potrčem - za podpredsednico državnega zbora predlaga mag. Majdo Potrata. V skladu z dogovorom začasnih vodij poslanskih skupin bomo danes volili dva podpredsednika državnega zbora, tretjega, iz največje opozicijske poslanske skupine, pa bomo volili kasneje. Želijo predstavniki predlagateljev dodatno obrazložitev svojih predlogov? Prosim, gospod Potrč.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Ker se v imenu poslanske skupine danes prvič oglašam, tudi najprej iskrene čestitke vsem izvoljenim poslankam in poslancem z željo po uspešnem delu državnega zbora in po korektnem sodelovanju. Izvolitev vodstva državnega zbora je prav gotovo izjemno pomembno dejanje, ki naj bi za naslednja štiri leta opredeljevalo pogoje, pod katerimi bo državni zbor sodeloval, zato se nam ta izvolitev ne zdi tehnično opravilo. Ne zdi se nam tudi opravilo, ki temelji predvsem na razdelitvi volilnega plena ali na dogovorih poslanskih skupin in strank, katera sme, katera pa ne sodelovati pri oblasti tudi prek državnega zbora. Nam se zdi pomembno, da se pripravijo tudi takšni predlogi, ki bodo zagotavljali, da bo ta državni zbor glede na dosedanje delovanje in naloge, ki ga čakajo, dostojno mogoče voditi, opredeljevati pomembna vprašanja, pomagati pri povezovanju in organiziranju dela in konec koncev tudi varovati ugled te institucije. Videli smo predloge. Mag. Majdo Potrata predlaga poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov, dva druga predloga iz Slovenska nacionalne stranke in iz DeSUS-a, ker stranki sami nimata zadostnega števila glasov, so podprli še kolegi poslanke in poslanci iz SDS, Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke v enem, in če sem pravi videl, v drugem primeru samo iz SDS in iz Slovenske ljudske stranke. Predlogi so formalno korektni. Mislim pa, da ni dobro, da se, čeprav za podpredsedniška mesta - nalašč govorim "čeprav", ker meni se ta mesta zdijo zelo pomembna - pripravijo predlogi, ne da se z eno besedo govori o kvalitetah tistih, ki so predlagani. Ne vem, ali je za vas to ustrezno ali ne, mislim, da ustrezno ni in da je prav, da se o kvaliteti tistega, ki je predlagan za funkcijo, le nekaj besed spregovori. Zato mi dovolite, da povem, da je naša kandidatka profesorica slovenščine in ruščine in magistrica slovenske književnosti, da je kot aktivna delavka na področju slavistike in na področju ljubiteljske kulture dobila vrsto priznanj; da je zdaj drugo leto izvoljena v državni zbor, da je v prvem letu svojega delovanja delovala v štirih matičnih delovnih telesih; v odboru za notranjo politiko in pravosodje bila tudi podpredsednica in vodila vrsto sej brez ene pripombe od kogarkoli, ne samo s strani koalicije, ampak tudi s strani opozicije, da zna torej povezovati in korektno usmerjati delo. Bila je aktivna tudi na področju zunanje politike, saj je na koncu bila v odboru za evropske zadeve, pred tem pa tudi v stalni delegaciji v skupščini Zahodnoevropske unije. In za mnoge morda nepomembno, za nas pa pomembno, med predlaganimi kandidatkami in kandidati je edina kandidatka. In če želi državni zbor tudi na ta način kazati svojo evropskost, boste, poslanke in poslanci, svojo evropskost dokazali tudi tako, da boste med tremi možnimi, eno kandidatko in dvema kandidatoma, upoštevali, ali vam načelo enakih možnosti tudi v praksi ali samo na besedah kaj pomeni. Prosim in predlagam, da mag. Majdo Potrata podprete. Hvala lepa.
Hvala gospodu Potrču. K besedi se je javil gospod Barovič kot predstavnik predlagateljev za podpredsednika državnega zbora Saša Pečeta.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Po vsem do sedaj doživetem vsem iskrene čestitke ob imenovanju, iskrene čestitke vam, predsednik! Slovenska nacionalna stranka - bom jedrnat, kratek in vsebinski - je 12 let parlamentarna stranka. Ves čas je in tudi zdaj bo konstruktivna opozicijska stranka. Če si vsi pogledamo oči, tudi s strani prejšnje vladajoče strukture so nam bili dani očitki, ker smo v želji, da državni zbor začne delati, da vlada začne delati, da sodstvo začne delati, vedno potrdili ali, če smo ocenili, pomagali k izvolitvi vlade, pomagali k izvolitvi premiera, zato da Slovenija normalno deluje kot zakonodajna in izvršna oblast. Vedno smo bili za to, da nemoteno delamo. Vedno smo bili konstruktivna opozicija in delali v dobro slovenstva, za Slovenijo in v interesu slovenskega naroda. Spoštovani poslanski kolega, gospod Sašo Peče, je pravzaprav že tretji mandat izvoljen poslanec Slovenske nacionalne stranke. Je univerzitetni diplomirani ekonomist, deloval je v mandatno-volilni komisiji, v ustavni komisiji, v odboru za gospodarstvo, poslovniški komisiji. Strokovno je bil vedno pripravljen - to trdim, ker ga imam tudi za prijatelja in sva skupaj marsikaj naredila. Bil je neposreden, iskren, mnogokrat brezkompromisen, predvsem pa enakovreden do vseh, ne glede, ali se je pisalo za stranko levo ali desno, enakovreden odnos je imel pač do vseh. Zato v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo in smo prepričani, da ne glede na to, da ostajamo konstruktivna opozicija, bi bilo prav glede na strokovne, pa tudi druge, sposobnosti kolega Saša Pečeta rečemo, da za njegovo imenovanje za podpredsednika državnega zbora, še posebej zato, ker se zavedamo, da so včasih naše razprave, da verjamem, da so marsikatere, čeprav so velikokrat konfliktne, v dobro slovenstva in slovenskega naroda, pravim še posebej zato, ker sem prepričan, da bo v času tudi njegovega vodenja enakovreden in enakopraven odnos do vsakega govorca. Hvala.
Hvala gospodu Baroviču. K besedi se je javil tudi gospod Žnidaršič kot prvopodpisani med predlagatelji za magistra Vasjo Klavoro. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Dovolite mi, da spregovorim par besed o našem kandidatu za podpredsednika državnega zbora, to je o primariju Vasji Klavori, zdravniku, kirurgu, ki je v svojem okolju v Posočju in na Goriškem zelo spoštovan in cenjen in ga pozna vsa ta severna Primorska, hkrati pa tudi širši strokovni krog v državi in tudi sicer je v okolju poznan kot dober in sposoben človek. Mislim, da je legitimno in v skladu s pravili, da tudi naša stranka kandidira enega izmed dveh podpredsednikov državnega zbora, ki jih danes volimo, zaradi tega ni nič narobe, če ga kandidiramo tudi mi, čeprav smo majhna oziroma najmanjša parlamentarna stranka. Hkrati bi rad povedal, da smo se v poslanski skupini enotno odločili, da ga bomo podprli in mislimo, da je dober kandidat, da pozna in ima občutek za časovno dimenzijo, ki je izjemno pomembna pri delu. Vi vsi veste, da je državni zbor neštetokrat izgubljal mnogo časa brez potrebe, on je človek, ki tega ne bi počel, in zato mislim, da je to dodatna kvaliteta, ki jo ima, in zato pričakujem, da ga boste podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Žnidaršiču. V skladu z dogovorom začasnih vodij poslanskih skupin bomo danes volili dva podpredsednika zbora, tretjega, iz največje opozicijske poslanske skupine, pa bomo volili kasneje. Želijo predstavniki predlagateljev dodatno obrazložiti svoje predloge - kar smo že slišali, besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod doktor Pavel Gantar, LDS.
Hvala lepa gospod predsednik. Dovolite mi, da vam najprej čestitam za izvolitev in vam želim uspešno opravljanje te odgovorne funkcije. Sicer pa kolegice in kolegi, stališče poslanske skupine Liberalne demokracije je kratko in jasno. Dokler ni znana sestava koalicije, po našem mnenju nima smisla in pomena voliti podpredsednikov oziroma podpredsednic, saj ne moremo vedeti, katera bo najmočnejša opozicijska stranka. Državni zbor je konstituiran in lahko dela in izvolitev podpredsednikov nima nobenega pomembnega vpliva na to, da smo konstituirani in lahko seveda delamo. Poznejše zamenjave podpredsednikov ali podpredsednic so sicer možne, vendar pa tudi niso primerne, tudi ne z vidika ljudi, ki bi to mesto danes lahko zasedli, kmalu pa bi jih zaradi spremenjenih razmer - kajti, kot rečeno, še ne bomo, [[vsaj mi ne vemo, kakšna bo koalicija]] ; pač, bilo bi neprimerno, da bi zaradi spremenjenih razmer takšen položaj morali zapustiti. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji najavljen je gospod Miran Potrč, Združena lista. Naslednji je gospod mag. Janez Drobnič. Se odpoveduje. Potem je gospod Jakob Presečnik [[...]]Ja. In še v imenu poslanske skupine gospod Franc Žnidaršič.
Hvala lepa. Dovolite mi, da se izjasni naša poslanska skupina glede podpore k drugemu izvoljenemu oziroma voljenemu podpresedniku državnega zbora. V tem primeru bo naša poslanska skupina podprla kandidatko - žensko. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima gospod Jože Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Iskrene čestitke tudi z moje stani. In prej, ko smo izbirali predsednika državnega zbora, sem se odpovedal razpravi, ker so tudi drugi obrazložili kandidaturo in vesel sem, da so vse današnje kandidature, predlagani kandidati, ki so se že dokazali v tem državnem zboru ali pa v tej hiši. Gre predvsem za to, da bi ta hiša bila mesto izmenjave mnenj, mesto tudi polemike. Kajti smatram in menim, da to ni nekaj slabega; ali kot je dejal sedanji predsednik nemškega Bundestaga, da kdor meni, da je polemika nekaj slabega v parlamentu, ta zgolj hlini demokracijo. In zaradi tega mislim, da je pomembno, še posebej danes, ko stojim v stranki relativne večine, da se zavzame za to, da bo v tej hiši dejansko ta odprta beseda. Da bo ploden dialog med poslanci in zaradi tega sem vesel, da kolega Peče kandidira, ki je že dokazal tukaj, da zna ceniti to kritično besedo v parlamentu in danes se je pomembno zavzeti, da bo opozicija imela svoj prostor vedno odprt. Ne sme se zgoditi, da bi se zapiral prostor pozicije. Pozicija in opozicija sta enako pomembni in zaradi tega tudi mislim, da je treba kombinirati to mladost in izkušenost, ki prihaja tukaj iz vrst Demokratične stranke upokojencev, in da so to dobri predlogi. Tudi vsi drugi predlogi, ki smo jih slišali v teh dneh, so bili zelo kvalitetni - poslanci, predstavniki svojih vrst - in mislim, da se naš državni zbor razvija v pravo smer. Bil bi vesel, da danes večinsko podpiramo ta državni zbor. Ni nepomembno, da se večinsko konstituira, čeprav je možno, da še pride v naknadnem delu do sprememb, vendar če bomo današnji dan izhajali iz tega, da bodo izvoljeni predvsem tisti, ki so se s svojim dosedanjim delom dejansko zavzeli za to, kar je bistvo parlamentarizma, da državi omogočimo, da skozi besedo poslancev pride do zelo kvalitetne zakonodaje, da bomo potem storili tisto, kar od nas pričakuje slovenska javnost. Hvala lepa.
Hvala gospodu Jerovšku. Besedo ima gospod Davorin Terčon.
Hvala, gospod predsednik. Dovolite mi, da tudi sam čestitam ob izvolitvi vsem kolegicam in kolegom. Torej vprašanje, ki se mi zastavlja, je seveda, ali imamo že neko koalicijo tukaj v državnem zboru, ali imamo neko resno koalicijo. Odgovor, ki se mi ponuja, je, da imamo vsaj neko "ad hoc" koalicijo, ki bo dala odgovor na pomembne funkcije v državnem zboru, še prej kot imamo neko resno, bi rekel, tudi vladno koalicijo. Imam občutek, da se kupčka "ad hoc", da je pomembno, kdo bo v določenem trenutku, ko je določena priložnost, izplenil tudi določeno funkcijo. To se je dalo slutiti že ob sprejemanju dnevnega reda, ob širitvi dnevnega reda, to se je dalo slutiti že pri volitvah predsednika državnega zbora in to je postalo evidentno potem, ko smo videli vložene kandidature. Mislim, da ni točna trditev, ki je bila izrečena, da je po poslovniku danes potrebno izvoliti dva podpredsednika državnega zbora. Tako se je, mislim, dogovoril kolegij državnega zbora. Po poslovniku bi vzdržalo tudi, če bi izvolili samo predsednika ali pa če bi izvolili vse tri podpredsednike ali pa kakšnega manj. To je seveda vse možno. Daje pa slutiti, kot sem rekel, da so bili neki dogovori pod mizo že sklenjeni in da se napovedati, kakšen bo končni rezultat. Tako "ad hoc", bi rekel, mogoče celo premalo premišljeno kadriranje lahko tiste, ki to počno, v določeni prihodnji perspektivi spravijo v neroden položaj. Mogoča je tudi situacija, da bodo vsi podpredsedniki državnega zbora iz opozicijskih vrst. Tega seveda ne apliciram in ne napovedujem, da temu bo tako, ampak možno je. Predstavljajte si potem, kaj se bo zgodilo v bodoči vladajoči koalicijo s to namišljeno, recimo, bodočo krivico, ki je plod nepremišljenega kadrovanja. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Terčonu. Besedo ima gospod Alojz Sok. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima gospod Franc Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Danes smo se prvič zbrali v tem mandatu v državnem zboru in prav je, da na tej seji, tudi ko smo izvolili novega predsednika, gospoda Cukjatija, da tudi izvolimo njegovo desno roko, dva podpredsednika. Nekateri poslanski kolegi pred menoj so želeli ocenjevati poslance ne glede, ali prihajajo iz levice ali z desnice, kandidate po kvalitetah, po osebnostih. Želel bi poudariti, da kot poslanec ne želim ocenjevati svojih poslanskih kolegov na ta način, kot ste nekateri sedaj to počeli. Vsi ste moji sodelavci, vsi ste bili izvoljeni v državni zbor na podlagi volilnega rezultata in tudi danes so vsem nam bili mandati podeljeni. Res pa je, da bo tudi verjetno po tem glasovanju na nek način podoba bodoče koalicije več ali manj znana. Lahko so presenečenja, vendar državni zbor mora funkcionirati in če bo predsednik odsoten, izven države Republike Slovenije, mora imeti podpredsednika. Lahko se zgodi, da bo v naslednjem tednu povabljen v katerokoli državo v Evropi ali v svetu in ne bo imel podpredsednika. Mislim, da to odgovornost moramo prevzeti, da danes izvolimo izmed treh kandidatov vsaj enega ali dva podpredsednika. Kar se tiče, kdo mora biti iz opozicije ali iz koalicije, imamo še eno možnost, tretjo kandidatura bo verjetno vložena po opravljenih formalnih ali neformalnih pogovorih bodoče koalicije in s tem nismo ničesar zamudili. Zato pač apeliram na vse poslanske kolege in poslanke da danes novoizvoljenemu predsedniku tudi izvolimo dva podpredsednika in da delo v državnem zboru steče. O kvalitetah posameznikov. Prepričan sem, da vsi izmed nas, ki danes tu sedimo, ki smo bili kakorkoli izvoljeni v ta državni zbor, smo sposobni tako ali drugače opravljati funkcijo podpredsednika - na eni strani. Po drugi strani - gre za politično večino, podporo, ki jo mora posamezni kandidat pridobiti, in naloga na nas je, da to v nadaljevanju pri glasovanju tudi opravimo in pač z glasovanjem odločimo to in določimo to, kar nam ustava in poslovnik državnega zbora narekujeta, da mora kandidat dobiti najmanj 46 glasov. Tisti, ki bo dobil, bo dobil tudi mandat, da v bodoče opravlja funkcijo podpredsednika. In želim vsem, ki bodo danes izvoljeni, tudi vso srečo pri delo v državnem zboru.
Hvala gospodu Kanglerju. Besedo ima gospod Andrej Bajuk. Se odpoveduje. Naslednji je gospod Stanislav Brenčič. Se odpoveduje. Sledi gospod Janez Drobnič. Se odpoveduje. Gospa Majda Širca.
Jaz se težko odpovem komentarju na en predlog, ki je danes vložen, in sicer na predlog za podpredsednika državnega zbora v imenu gospoda Pečeta. Namreč, imam nekaj zapiskov iz tega mandata in stran se mi je ustavila na 4. aprilu, ko smo vodili diskusijo o referendumu. Takrat je med drugim gospod Peče izjavil: "Človekove pravice in podobne bedarije; civilna družba, to so vladni lakaji." To so zelo zelo nevarne besede, če jih posebej projeciram v tako pomembno mesto, ki bi pomenilo podpredsedovanje temu državnemu zboru. Ni bilo samo to na ustih gospoda Pečeta v preteklem delu, srečali smo se tudi s predlogom zakona, ki na srečo ni prišel v obravnavo, bojim pa se, da lahko bo prišel v obravnavo. Gre za zakon, ki ga vodim sama s pripombo "cinizem skrajni brez meja". Gre za zakon o romski skupnosti, ki je bil vložen s poslanci, med drugim je podpisan tudi Sašo Peče. Zakon o romski skupnosti, kot so ga predlagali poslanci v obravnavo, ima samo tri člene. Prvi člen je splošni, tretji člen je končna določba, drugi člen pa govori, da člani in članice romske skupnostjo, ki živijo v Republiki Sloveniji, nimajo posebnih pravic in posebnega položaja. Vemo pa, da imamo 69. člen ustave, ki govori o Romih, kjer se njihove pravice urejajo z zakonom. In v nekaterih zakonih, ne samo v enem, imamo urejene pravice, posebne pravice, romskih skupnosti. Kaj hočem in želim s tem povedati? Da me je strah, v kolikor bomo oblikovali vodenje tega pomembnega telesa na način nestrpnosti in na način netolerance. V to smer čutim, da takšni predlogi peljejo. Hvala.
Hvala gospe Širci. Besedo ima še gospod Anton Kokalj. Ga ni. Ker ni nikogar več na seznamu prijavljenih razpravljalcev, zaključujem razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja. V skladu s tretjim odstavkom 199. člena poslovnika državnega zbora o izvolitvi podpredsednika državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor. Začasne vodje poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: mag. Andrej Vizjak - poslanska skupina SDS, gospod Rudolf Moge - poslanska skupina LDS, gospod Aurelio Juri - poslanska skupina Združena lista socialdemokratov in gospod Martin Mikolič - poslanska skupina Nove Slovenije. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje o takšni sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih nas je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija o predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Na glasovnici bodo po abecednem redu zapisani vsi kandidati za podpredsednika zbora. Glasuje se za dva kandidata tako, da se na glasovnici obkroži zaporedna številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s četrtim odstavkom 199. člena poslovnika državnega zbora bo za podpredsednika izvoljen kandidat, za katerega bo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Še enkrat, obkroži se številko pred imenom kandidata, glasujemo za dva podpredsednika. Prehajamo torej na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 16.20 ter bo trajalo 20 minut, do 16.40. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. S sejo bomo nadaljevali ob 17.10 uri.
Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 4. točke, to so volitve podpredsednikov državnega zbora Republike Slovenije. Naj preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za podpredsednike državnega zbora. Glasovanje je potekalo 22. oktobra 2004 v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 88 glasovnic. Oddanih je bilo 88 glasovnic. Neveljavnih je bilo - nič glasovnic. Veljavnih je bilo 88 glasovnic. Poslanci so k posameznemu kandidatu za podpredsednika državnega zbora oddali naslednje število glasov: za mag. Vasjo Klavoro 66 glasov, za Saša Pečeta 49 glasov, za mag. Majdo Potrata 40 glasov. Na podlagi izida glasovanja sta bila za podpredsednika državnega zbora izvoljena mag. Vasja Klavora in gospod Sašo Peče. Obema iskrene čestitke. [[Aplavz.]] Še enkrat čestitke izvoljenima predsednikoma državnega zbora Republike Slovenije. Zaključujemo 4. točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O IMENOVANJU GENERALNEGA SEKRETARJA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog sklepa so v obravnavo in sprejem zboru predložili začasni vodje poslanskih skupin, ki zboru predlagajo, da se za generalnega sekretarja državnega zbora Republike Slovenije imenuje mag. Lovro Lončar. Želi besedo predstavnik predlagateljev? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov predlaga, da se na podlagi tretjega odstavka 74. člena poslovnika odloči, da se o 5. točki dnevnega reda, to je o imenovanju generalnega sekretarja, danes ne odloča. Prepričani smo, da odločanje danes ni nujno potrebno. Prepričani smo, da odločanje danes ne pomeni dobro popotnico za delo državnega zbora. Prepričani smo tudi, da bi bilo za vse nas, pa ne samo za nas, tudi za potencialnega kandidata, o katerem nihče ne želi reči nič slabega, primerneje, da bi v poslanskih skupinah na podlagi srečanja z njim lahko ocenili njegov program, videli njegove prioritete, se dogovorili o skupnem delu. Generalni sekretar državnega zbora mora v enaki meri kot predsedujoči oziroma predsednik ali še bolj odražati pripravljenost za sodelovanje na enak način z vsemi poslanskimi skupinami. Zato ne dati priložnosti poslanskim skupinam iz gole trme in ihte, da se na eni seji odloči o vsem, mislim, da ni korektno. Dajte, spoštovane kolegice in kolegi, o tem razmisliti. Mi smo včeraj vaše predstavnike na kolegiju prosili in predlagali, naj tega ne storijo, pa je bilo izsiljeno glasovanje formalno korektno, vendar kljub vsemu izsiljeno in danes imamo to točko dnevnega reda. To so razlogi, zaradi katerih predlagam, da daste naš predlog na glasovanje in da podprete predlog, da se o tem odloča sredi prihodnjega tedna, ko bi bilo mogoče tudi po razgovorih v poslanskih skupinah, ki jih običajno imamo ob torkih - lahko v torek popoldan, zvečer ali pa še bolje v sredo -, odločati o takšnem predlogu. Pred tem najbrž ne bi imelo smisla, ampak v sredo pa bi bilo mogoče. In nihče mi ne bo trdil, da bi, če bi se v sredo o tem odločali, bilo onemogočeno delovanje državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala gospodu Potrču. Slišali ste proceduralni predlog. O proceduralnem predlogu ni razprave. Vsekakor pa je to bil, kot ste slišali, predlog, da se glasovanje prestavi. Ker je pred nami pred glasovanjem še razprava, jo bomo opravili v skladu s sklepom državnega zbora, da se ta točka obravnava na tej seji, tako bomo prešli na razpravo, kot je predvideno. Proceduralni predlog bom dal na glasovanje pred glasovanjem o kandidatu. Izvolite. Kratko, prosim.
Gospod predsednik, naš predlog je drugačen. Naš predlog je, da se tudi pred razpravo - ker mi v razpravi ne želimo in ne moremo sodelovati, ker nimamo potrebnih podatkov, mnenj in ocen za sodelovanje v razpravi - takoj glasuje in odloči. Če se boste kasneje odločili, da točka teče, bomo vso razpravo in odločanje opravili. Hvala.
Če sem pravilno razumel, je torej predlog, da se točka prekine in se nadaljuje kasneje. Vendar še prej je po poslovniku dana beseda predstavnikom poslanskih skupin o tem predlogu. O proceduralnem predlogu odpiram razpravo. Možnost se imajo vključiti predstavniki poslanskih skupin. Se kdo javlja? Gospod Školč, kot predstavnik LDS.
Hvala lepa. Gospod predsednik, predlog je razumen in je v kontekstu tega, kar sem govoril na začetku. Omogoča pa, da v tem času, ki bi bil na razpolago, tudi pride do formalno korektne vložitve predloga. Vi ste sedaj izvoljeni predsednik, državni zbor ima podpredsednike, imamo začasne vodje poslanskih skupin in lahko skličete kolegij, ki je po poslovniku edini predlagatelj za imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Če do te preložitve ne bi prišlo, bi bil kasneje prisiljen ponuditi neke proceduralne predloge, ki bi rešili zakonitost tega postopka; ne govorim o gospodu Lončarju kot kandidatu za vodenje služb državnega zbora, o čemer bi radi govorili v poslanski skupini Združene liste. Čeravno moj spomin seže nazaj, da je tudi takratna kandidatka za vodenje teh služb predstavila svoj program dela v vseh poslanskih skupinah. Toda kakorkoli že, tak predlog bi v tem trenutku podprli, s tem bi pa odprli možnost za nesporno imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Sicer, mislim, da bo ostala nad tem senca dvoma.
Hvala. Ima še kateri od predstavnikov poslanskih skupin željo po obrazložitvi? [[Nihče.]] Dajem na glasovanje proceduralni predlog, da se 5. točka dnevnega reda prekine in se nadaljuje na eni od naslednjih sej. Pričenjamo z glasovanjem. Hvala. Navzočih je 85 poslancev, za jih je glasovalo 31, proti 52. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 52.]] Nadaljujemo torej z obravnavo točke dnevnega reda. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin o kandidaturi, ki je pred vami. Najprej je na razporedu razpravljavcev prijavljen gospod Rudi Petan, Slovenska demokratska stranka. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite, da vam sam najprej iskreno čestitam za izvolitev in pa za potrditev mandatov. Sedaj pa mislim, da se lahko lotimo tudi vsebinsko te točke. Pred nami je imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Ta funkcija je za delo državnega zbora in še posebej poslancev zelo pomembna. Generalni sekretar namreč vodi službe državnega zbora in te službe servisirajo nas poslance pri našem delu. Po drugi strani pa je potrebno tudi ugotoviti, da so dobri pogoji in ustvarjanje pozitivnega vzdušja med zaposlenimi pomemben pogoj za dobro delo služb institucije, ki je steber zakonodajne oblasti v vsaki državi, torej tudi v Republiki Sloveniji. Po odloku o notranji organizaciji delovnih mestih in nazivih v službah državnega zbora so njegove naloge predvsem organiziranje in usklajevanje dela služb državnega zbora pri opravljanju del in nalog za državni zbor kot institucijo, za delovna telesa državnega zbora, za poslanske skupine in kot sem že omenil tudi poslance, pa tudi za zagotavljanje enotnega delovanja teh služb. In ne nazadnje skrbi tudi za razvoj organizacije dela služb in služb v tej instituciji. Po drugi strani pa je potrebno ugotoviti še nekaj, da so pred Slovenijo novi izzivi in nove naloge. Od letos je Slovenija tudi polnopravna članica Nata in pa Evropske unije, kar povečuje obseg nalog institucij države, torej tudi državnega zbora, kot stebra zakonodajne veje oblasti. Pri tem je treba poudariti, da ni isto prilagajati zakonodajo evropski zakonodaji ali pa po drugi strani izvrševati obveznosti, ki izhajajo iz pravic in dolžnosti polnopravnega članstva v takšni organizaciji, kot sta Evropska unija in pa Nato. To pomeni, da prave naloge in obveznosti iz tega statusa šele prihajajo, tudi za državni zbor. Sedaj mi dovolite nekaj konkretnih besed o samem kandidatu. Gospod Lovro Lončar je maja letos zaključil magistrski študij na fakulteti za organizacijske vede v Kranju s področja splošnega kadrovskega menedžmenta. To se pravi, to je ravno tisto področje, ki je za delo generalnega sekretarja še kako zahtevno in kako pomembno in tudi znanja še kako pomembna. Dodiplomski študij pa je pred tem najprej zaključil na višji upravni šoli v Ljubljani, potem pa tudi na fakulteti za organizacijske vede v Kranju. Njegovo dosedanje delovno področje v trinajstletnem obdobju obsega predvsem delo na področju javne uprave. Delovne izkušnje na sekretarskih mestih ima tako s področja lokalne samouprave, izvršilne veje oblasti ter od leta 2001 tudi s področja zakonodajne veje oblasti. V času od leta 1995 do 1998 je bil sekretar na lokalnem nivoju v lokalni samoupravi, kasneje tajnik visoke upravne šole univerze v Ljubljani, junija leta 2000 pa je bil imenovan za generalnega sekretarja na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Od februarja leta 2001 je v državnem zboru opravljal naloge sekretarja poslanske skupine SDS. Izkušenj na tovrstnih delih ima torej nedvomno dovolj. S svojim dosedanjim delom na različnih delovnih mestih je dokazal sposobnost koordinacije in vodenja med različnimi službami, kar je za mesto generalnega sekretarja še kako pomembno. Kot dopolnilo k njegovim izkušnjam in usposobljenosti velja omeniti, da mu je posebna natečajna komisija uradniškega sveta za izvedbo javnega natečaja za položaj direktorja kadrovske službe vlade Republike Slovenije decembra 2003 kot edinemu kandidatu izdala odločbo, s katero je ugotovila, da izpolnjuje pogoje in je glede na svojo strokovno usposobljenost primeren za položaj direktorja kadrovske službe vlade Republike Slovenije. Res pa je, da imenovanje kasneje iz neznanih razlogov ni bilo realizirano, kljub temu, da je bil edini kandidat, ki je zadostil vsem pogojem. Zaradi navedenih dejstev bomo v poslanski skupini SDS podprli imenovanje gospoda Lovra Lončarja za generalnega sekretarja Državnega zbora Republike Slovenije, istočasno pa tudi naprošamo poslanke in poslance za čim širšo podporo. Pri tem pa je prav, da se, ne glede na to, kako se bo stvar končala, zahvalimo dosedanji generalni sekretarki za njeno dosedanje delo, ki vedno ni bilo prijetno. Hvala lepa.
Hvala gospodu Petanu. Besedo ima gospod Anderlič.
Lepo pozdravljeni! Če je bilo pri prejšnji točki še razumljivo, da smo uporabili razlago poslovnika, ki govori o tem, lahko na prvi seji in smo opravili v dveh tretjinah tudi to točko, potem pri tej točki zagotovo velja, da gremo mimo poslovnika in predvsem je to tisto, kar težko človek sprejme, da gre za razumno početje. Vendarle je jasno, da je generalni sekretar najvišji predstavnik administracije v državnem zboru, skrbi za nemoteno delovanje na eni strani, torej za opravljanje strokovnih administrativnih, tehničnih nalog in drugih opravil, s katerimi se zagotavljajo pogoji za delo državnega zbora, na drugi strani pa tisto, kar je najbolj pomembno, torej da nemoteno poteka zakonodajni postopek zaradi česar tudi vsi tukaj notri sedimo. Torej gre za sila pomembno, kompleksno in odgovorno nalogo. Generalni sekretar je bil včasih v pojmovanju tudi nekaterih primerljivih ureditev v podobnih parlamentih, kot je slovenski, svetovalec predsednika državnega zbora ali parlamenta, ali se je kasneje prelevil v predvsem administrativnega, tehničnega in v manjšem delu političnega, če tako rečem, šefa v parlamentu. Vendarle gre za to, da danes vzpostavljamo ta državni zbor z vsemi najvišjimi funkcijami, vključno z generalnim sekretarjem, za obdobje štirih let in da ne glede na to, kakšne bodo koalicije, bodo v tem državnem zboru potekali zakonodajni postopki, bo potrebno za to ustvariti ustrezne pogoje in nerazumljivo je in nekorektno je do gospoda Lončarja, da nam vsem ne daste možnosti, da bi razpravljali korektno o vseh prednostih, o vseh slabostih, daleč od tega, da bi karkoli rekel o gospodu Lončarju danes, razen to, da vem, po tem, kar mi drugi pripovedujejo, da je korekten pri svojem delu. In zato, da ga SDS na tak način izpostavlja in da ne poskuša najti skupaj z vsemi nami tiste prednosti, tiste slabosti, ki so bile v dosedanjem načinu dela v državnem zboru, imeli smo vsi veliko pripomb čez delo generalne sekretarke, ki ni bila politično nastavljena. Tri mesece smo se o tem pogovarjali in vem, da ne prihaja iz nobene politične opcije. In še kako je pomembno, da poskušamo ugotoviti, katere stvari so pomanjkljive, katere je potrebno spremeniti, kaj je nelogičnega. Vem, da je to naporno delo in da nas to čaka. Tudi v povezavi s poslovnikom, tudi v povezavi z zakonom o javnih uslužbencih in izvedenih aktih iz tega zakona in tako naprej. Lahko celo komu gre na smeh ob tem. Ampak jaz si te odgovornosti [[...]] [[Pripombe iz klopi.]] Ne, ne, gospod Zamernik, gospoda za vami gledam [[...]]In seveda je v tem kontekstu zelo zelo narobe, da pravzaprav je danes tukaj pred nami resnično predstavitev na pol strani, ki po mojem trdnem prepričanju spominja na življenjepis ali pa nek sledosled zaposlitve, ki bi jo lahko našli v letu 1965, 1975, 1985, 1995 in letu 2005. Res, da se iz tega da razbrati samo to, da je gospod bil tesen sodelavec enega visokih funkcionarjev SDS-a. Nič slabega ni v tem, ampak samo to se da iz tega razbrati, ne pa tudi tisto, kako bo 90 poslancev lahko sodelovalo pri tem, kar bomo skupaj počeli. In nam je žal, da nam ne daste možnosti, da se za odgovorno, za tako pomembno funkcijo vsi zavzamemo za kandidata in da ga zares tudi podpremo in da skupaj načrtujemo te bodoče naloge. Še toliko bolj, ker so se začasni vodje v ponedeljek dogovorili na prvem sestanku, da bodo skupaj poiskali predlog in ga uskladili ter ga posredovali državnemu zboru. Če bo ta predlog usklajen, bo tudi razširjen dnevni red. Ne, to se ni zgodilo. Prišlo je do enostranskega predloga, prišlo je do tega, da je potem - kar se je videlo že pri 2. točki - prišlo do dogovora, da se je naredila koalicija za petek 22.10. za izvolitev v predhodnih točkah, in ne dvomim, da bo tudi to izvoljeno. Ampak, drage gospe in gospodje, to ni v redu in ni dobra popotnica za naše delo, če je samo od tega odvisno, da en glas več ali en glas manj na tej ali drugi strani, predvsem na funkciji, o kateri sem govoril, torej o funkciji generalnega sekretarja državnega zbora in ne generalnega sekretarja koalicije in ne generalnega sekretarja vlade in ne generalnega sekretarja kogarkoli drugega, kot generalnega sekretarja državnega zbora. V tem smislu obžalujem, gospod predsednik, da ne morete slediti tistemu, kar ste rekli pred nekaj urami, da še kako boli, če se ne spoštuje poslovnika. Mene boli od takrat, ko smo ga skupaj delali, tega, pa še prejšnjih, ki so se kršili. Na žalost, imeli ste dosti možnosti, da skličete kolegij, niste se odločili za to, ker najbrž velja tisto, kar ste na nek način povedali - generalni sekretar bo pač delal tisto, kar mu bomo naročili. Gospodu Lončarju se res opravičujem, ker ne morem govoriti drugega kot to, da vem o njem to, da je korekten - to prihaja iz naše poslanske skupine, od tistih ljudi, ki so z njim delali -, da pa je to - najbrž bo tudi sam razumel - premalo, da bi se v tem trenutku vzpostavilo tako zaupanje, da bi lahko kar navdušeno ploskali. Način, po katerem smo prišli do tega, je za nas pač nesprejemljiv. Je pa kljub vsemu prilika, da se še pred glasovanjem opravi tisti krog pogovorov z začasnimi vodji, s predstavitvami po poslanskih skupinah in da to nezaupanje odpravimo, če hočete, še pred imenovanjem. Nimam velikega upanja, da se bo to zgodilo, ampak povedati je pa prav.
Hvala gospodu Anderliču. Besedo ima gospod Alojz Sok. [[Se odpoveduje.]] Naslednji je gospod Stanislav Brenčič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi poslanci, lepo vas pozdravljam in obenem tudi v imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke čestitam obema izvoljenima podpredsednikoma! V naši poslanski skupini si želimo to, kar nekateri že kar nekaj časa poudarjamo, da bi ta hiša, ki ji pravimo državni zbor ali parlament Republike Slovenije, tako navzven kot navznoter delovala kot popolna, dovršena podoba. Prav zaradi tega razloga in izkušenj v teh osmih letih, kolikor smo nekateri tu prisotni, ugotavljamo, da v sistemu notranje organizacije državnega zbora potrebujemo spremembe. Nemogoče je celotno funkcijo vodenja, upravljanja, nadziranja in navsezadnje tudi vzpostavljanja notranjega ustroja služb graditi na enem samem človeku, ki pa mora tako rekoč biti stalni servis neposredno pri vodenju sej. Zato bi bilo treba v funkcioniranju državnega zbora vzpostaviti mesto direktorja ali če temu rečemo menedžerja, gospodarja hiše, in seveda tako kot potrebuje samo vodenje sej tudi generalnega sekretarja. Žal pa je seveda to potrebno urediti tudi v organizacijskih aktih, ki določajo ustroj delovanja državnega zbora. Zato tudi razumem, kako v težkem položaju se je dosedanja generalna sekretarka državnega zbora dostikrat znašla in praktično je bilo tudi zelo težko premeščati vse naloge, ki so stale pred njo. Vendar, kot sem rekel, moramo se najprej dogovoriti v državnem zboru, da preučimo to možnost. Mislim pa, da bi bilo dobro tudi osvojiti nek nov pristop pri vodenju [[...]] [[nerazumljivo.]] [[...]] V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sprejemamo predlog, ki je tu podan in se lahko na temelju 12. člena poslovnika tudi povsem mirno odločamo za predlog, ki je za nas sprejemljiv. Mag. Lovra Lončarja poznamo, vsaj nekateri, ki smo preživeli tukaj zadnji mandat, kot korektnega, umirjenega človeka, ki je pripravljen na nek dialoški način prisluhniti tudi različnim pogledom. Po tej plati se nam zdi zelo sprejemljiv človek za mesto generalnega sekretarja državnega zbora, zato ga bomo seveda podprli. Ob tem pa se želimo kot poslanska skupina, sploh pa tisti poslanci, ki smo tako rekoč že osem let prebili skupaj z dosedanjo generalno sekretarko, se ji zahvaliti za korektno opravljeno delo, za tudi dosti pristne medsebojne odnose, je pa, kot sem že prej povedal, to mesto in tudi novi generalni sekretar bo izpostavljen često nerazrešljivim situacijam in seveda dobro je, če ga bomo tudi razumeli takrat. Mi bomo predlog podprli in to je v bistvu vse, kar vam želim sporočiti. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Bogdan Barovič.
Hvala lepa. Kolegice, kolegi. Zelo kratko in jedrnato bom povedal stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke in tudi neposredno. Z gospo generalno sekretarko v preteklem obdobju nismo velikokrat stali na isti stopnici in enako gledali na vse težave, s katerimi smo se srečevali. To vam povemo ob vsej hvaležnosti za dobro storjeno neposredno v obraz. Naša ocena je, da je bilo veliko več slabih kot pa dobrih izkušenj v našem sodelovanju. Bilo pa je oboje. Drugič. V Slovenski nacionalni stranki, tako kot smo že dvakrat danes poudarili, želimo, da Državni zbor Republike Slovenije čim prej začne nemoteno delo, da je njegova operativna funkcija prva in najmanj motena. S tem priznavamo pomembnost generalnega sekretarja, kdorkoli že bo. In tretjič, kolegice in kolegi, dobrodošli v opozicijo, tam smo mi že dolgo časa in smo navajeni. 25. člen poslovnika jasno pove, da ni nobenih dvomov, da danes smemo ali ne smemo, lahko ali ne moremo govoriti o imenovanju generalnega sekretarja. V 2. členu jasno piše, generalnega sekretarja imenuje državni zbor na predlog kolegija za čas do konca mandata državnega zbora, ki ga je imenoval. Predlog kolegija, po podatkih, ki jih imamo, v imenu poslanske skupine je bil - dovolite da končam - 12. člen poslovnika, 3. točka - predlog dnevnega reda prve seje državnega zbora, vsebuje imenovanje predsednika in podpredsednika mandatno volilne komisije, potrditev mandatov poslancev in izvolitev predsednika državnega zbora, lahko pa tudi izvolitev podpredsednikov državnega zbora ter imenovanje predsednikov in podpredsednikov delovnih teles ter imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. Dejstva so v poslovniku popolnoma jasna, možnost, da lahko, je bila pač izkoriščena [[...]]
Mir v dvorani, prosim!
Gospe in gospodje, razumimo! Spomnim se, spoštovani kolegi iz Liberalne demokracije, vaših besed, ki so se nanašale na področje notranje politike, tako imenovano pravno nedolžnost, kjer je bilo rečeno, komu ni bilo dokazano, da je kriv, je nedolžen. Jaz vas spominjam, da mogoče malce metaforično, poglejte tole, če ni prepovedano, je dovoljeno oziroma obratno, dovoljeno je, ni prepovedano, lahko piše. Lahko, če so dani pogoji, kolikor imam jaz podatkov, so bili pogoji dani, kolegij je predlagal, kolegij je sprejel na osnovi 25. člena, zato danes o tem odločamo. Tako je to. Dobro, spoštovane kolegice in kolegi, mi pač spoštujemo 25. in 12. člen poslovnika tako, kot ga razumemo. Podatki, ki jih imamo, kakršni pač so. Zato bomo v Slovenski nacionalni stranki, tudi pokazali, v Slovenski nacionalni stranki smo sklenili, da se danes generalni sekretar imenuje in ga bomo tudi podprli.
Hvala. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima prvi prijavljeni gospod Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz pravzaprav ne razumem, v čem naj bi kršili naš poslovnik, da danes izvolimo generalnega sekretarja državnega zbora. Jaz bi spoštovanemu kolegu Anderliču lahko celo prebral 21. člen poslovnika, ki govori o kolegiju in ki pove, kako je kolegij sestavljen. Povsem jasno je, da je predlog kolegija korekten in da lahko na prvi seji tudi izglasujemo novega generalnega sekretarja državnega zbora. To je povsem v skladu z veljavnim poslovnikom. O tem sem prepričan, zato bi potrebovali kakšen tehtnejši argument, zakaj temu ni tako. Pravzaprav je pa po moji oceni zelo koristno za učinkovito dela parlamenta in nas vseh, da formiramo vse službe v skladu s poslovnikom in da tudi omogočimo novemu generalnemu sekretarju državnega zbora vodenje služb državnega zbora in opravila vseh funkcij, ki so povezana in določena s poslovnikom in drugimi akti državnega zbora. Mislim, da je pravzaprav neodgovorno, da puščamo nek vakum oziroma neko nedorečenost v nadaljevanju in da prične državni zbor polno delati čim prej. To, upam, da je naloga vseh poslancev in poslank. In ne nazadnje, kot sem seznanjen, tudi sedanja generalna sekretarka državnega zbora pravzaprav z dopisom na nek način poziva k temu, da se to zgodi čim prej. Zato mislim, da je predlog ne samo korekten v skladu s poslovnikom, ampak celo nujen, glede na čimprejšnje učinkovito in nemoteno delo zakonodajne veje oblasti. Ne moremo si dopustiti, da bi bil prazen tek glede vodenja služb in glede urejanja drugih pomembnih zadev, sploh v tem trenutku, ko imamo več kot polovico novih poslank in poslancev v tej sestavi in je potrebno postoriti v organizacijskem smislu marsikaj. To je, kar se tiče poslovnika in vsebine današnje točke. Kar se pa tiče osebe, ki je predlagana, sam gospoda Lovra Lončarja zelo dobro poznam. Sodeloval sem z njim pri številnih projektih, tako v vladi kot v parlamentu. Mislim, da gre za pomembno strokovno funkcijo in da je to strokovni človek in pravzaprav pisan kot po naročilu za to funkcijo. Izobrazba, dosedanje delovne izkušnje, ne nazadnje pa njegov, bi rekel, pristop kot človeka tudi do različnih idej, pobud in predlogov, je širok in omogoča kritično presojo predlogov tako s strani pozicije kot opozicije. Mislim, da je to tisto, kar nas lahko vodi k pozitivnemu odločanju danes. Tudi ne morem razumeti argumentov, češ, da ni priložnosti se seznaniti. So priložnosti zmeraj bile in so tudi danes in ne vidim razloga, zato je ne nazadnje tudi ta razprava. Saj se ne glasuje o sklepu brez razprave. Mislim, da so vse podlage in pravzaprav nuja, da parlament danes oziroma čim prej izglasuje tudi ta sklep.
Hvala. Besedo ima gospod Anderlič, prosim.
Človek res ne ve, kaj bi temu rekel. Gre za sveto priproščino ali pa za kaj drugega. Kolegij se ustanovi šele takrat, ko imamo poslanci potrjene mandate, ko formiramo poslanske skupine, določimo vodje in izvoljenega predsednika, ki kolegij sklicuje. Druga točka 25. člena nesporno pravi: "Generalnega sekretarja imenuje državni zbor na predlog kolegija za čas do konca mandata državnega zbora, ki ga je imenoval." Sestanki ta teden so bili, in sicer v okviru začasnih vodij poslanskih skupin, ki so bili izvoljeni na istoimenskih listah. To je daleč stran od kolegija [[...]] [[Pripombe iz klopi.]] Ja, seveda piše. To je zapisnik sestanka, ki je to predlagal vam. Kolegij se pa še ni sestal in kolegij predlaga generalnega sekretarja. Očitno ste razumeli, da gre tukaj za skupino za hitre intervencije in tihe likvidacije, ne pa za, tako kot sem razumel, da se mudi [[...]]
Prosim.
[[...]]kako je treba ne vem kaj narediti, kadrovske stvari, ne vem kaj vse je treba narediti. Pa vendarle bi mi lahko sedeli tukaj do jutri zjutraj ali pa do polnoči, bi prekinili sejo državnega zbora, bi predsednik sklical kolegij, nekateri že imajo formirane poslanske skupine, bi vodje šli k predsedniku in bi se dogovorili, je to mogoče narediti danes, bi vodje rekli, je mogoče, ali pa želimo, da pride kandidat k nam v poslansko skupino, da nekatere stvari prediskutiramo. Meni se zdi to prav. Ampak zagotovo, ker je dogovorjeno - jaz sem že prej, pravzaprav včeraj mi je bilo jasno, ko je gospod Peče s smehljajem na obrazu podprl predlog, da gre to danes na dnevni red, da se bo zgodilo natanko to, kar se je. Izvolitev predsednika, izvolitev podpredsednika iz vrst SNS-a in imenovanje generalnega sekretarja mimo pravil. Jaz sem to včeraj tudi kolegom in kolegicam povedal, ampak tudi to je mogoče. Samo nikar, gospod predsednik, ne trditi, da je to po poslovniku. Še enkrat pravim, tega predloga niso predlagale vodje oziroma kolegij, ampak ga je predlagal sestanek začasnih vodij skupin, poslancev, ki so bili izvoljeni na istoimenskih listah. To je čisto nekaj drugega, pa čeprav se bo od danes naprej to prelevilo, verjetno, da bodo vsi poslanci iz istoimenskih list vstopili tudi v iste poslanske skupine, iz katerih list so prišli. Predpostavljam. Predpostavljam pa tudi, tako kot se je dogajalo danes s končanim mandatom, da so kar nekateri "mrknili", pa so šli drugam, pa niso bili več v tistih skupinah, na katerih listah so bili izvoljeni. To je vse mogoče. Ampak danes imamo situacijo, ko je predlog, res da na mizi, ampak je posiljen. Je posiljen, verjemite. Pa tudi, pravim, meni je edino žal to, da se bom moral vzdržati, ker nočem narediti krivice gospodu Lončarju, ker nimam možnosti iz teh šestih vrstic si ustvariti vtis, kako bo s koordinacijo dela 350 članskega kolektiva na ravni služb, ki tehnično skrbijo, strokovnih služb, odnosih z javnostjo, finančih operacij itn. do, kar je zame še kako in verjemite, najbolj pomembno, kako bo tekel zakonodajni postopek in kje lahko kakšne stvari izboljšamo. Verjamem, da ima on celo veliko izkušenj in veliko pripisanega, katere stvari bi mogoče bilo potrebno tudi v poslovniku spremeniti. Pa bi skupaj naredili predlog za spremembo poslovnika, ker vendarle rabimo 60 glasov. Verjetno bi bilo koristno, ampak zato je potrebno nekaj časa, nek dogovor itn.
Hvala. Moram pa v obrazložitev nekaterim očitkom, da gre za tako rekoč nelegalno ali protiposlovniško zadevo, omeniti to, da so začasni vodje poslanskih skupin pravnomočni vodje poslanskih skupin, vendar začasno. Začasni kolegij je kolegij, ki ga je vodil gospod Horvat in ima možnost storiti to, kar je storil. To se pravi, je predlagal kandidata v obravnavo in glasovanje. Sedaj nadaljujemo z razpravo. Naslednji je prijavljen gospod Alojz Sok. Hvala, se odpoveduje. Besedo ima gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. 12. člen poslovnika državnega zbora v 3. točki piše, da predlog dnevnega reda prve seje vsebuje, potem pa našteva in na koncu piše, "ter imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora". Mislim, da je zadeva, nič ni lahko, gospod Školč, preberite si, pa boste videli, da ni lahko, ampak, da je, kolikor vidimo, težko. Če bi vi malo boljše razmišljali, pa kaj boljše brali, pa predvsem ne bi prej tako sodelovali pri tem poslovniku in ga sprejeli proti opozicijskim željam, potem bi bili lahko danes tiho, tako pa, bodite tiho, zaradi tega, ker danes delamo po aktu, ki ste ga vi slabo pripravili in slabo sprejeli. V Slovenski nacionalni stranki smo vas štiri leta opozarjali, da delate slabo, danes se je to dokazalo, ampak danes mora iti tako naprej, naslednjič vložite spremembe poslovnika, pa bomo delali naprej. Bilo je rečeno, da je šlo za izsiljeno glasovanje na kolegiju, da je šlo za nekorektno glasovanja. Gospoda žlahtna, kaj se je pa dogajalo, da ne bom govoril v prejšnjih mandatih, v zadnjem mandatu 2000-2004. Koliko izsiljenih glasovanj in nekorektnih glasovanj je pa bilo? Vsa, če tako vzamemo in če merimo po vaših merilih in zato se sedaj tukaj ne posipajte s pepelom in ne delajte iz tega ne vem kakšne tragedije. Pač tako se je zgodilo, volivke in volivci so odločili, pokazali so jasno željo, kaj želijo in ta zbor je legitimen in poleg tega, da je tudi legalen, odkar smo imeli potrjene mandate. Dejstvo je, da imamo pravico odločati. Če vas pa boli, da nimate več absolutne večine, s katero ste lahko po dolgem in po čez šarili po Sloveniji in delali, kar ste hoteli, je pa to vaša stvar. Obrnite se na volivce in verjetno, če bi šli še enkrat na volitve, bi dobili še manj. Rečeno je bilo, da naj bi bil novi predsednik oziroma novi sekretar oziroma generalni sekretar državnega zbora naj bi bil pripravljen za sodelovanje z vsemi poslanskimi skupinami. Popolnoma se strinjam in jaz mislim, da zagotovo bo bolj pripravljen na sodelovanje, kot je bila pripravljena dosedanja sekretarka državnega zbora, ki je bila pripravljena sodelovati samo z največjo poslansko skupino, morda potem še s poslansko skupino Združene liste in morda DeSUS-a, potem je bilo pa konec. S poslansko skupine Slovenske nacionalne stranke zagotovo ni bila pripravljena sodelovati. Dogajalo se je vse mogoče in zato bomo mi z največjim veseljem podprli tega novega kandidata, zato da zamenjamo dosedanjo generalno sekretarko. Mislim, da bo potrebno poiskati in preiskati kar veliko raznih sumljivih in čudnih poslov, med drugim tudi najem tistih prostorov na Tomšičevi, na drugi strani državnega zbora, za kakšen denar, kako, s kakšnimi pogoji. Dvakrat je poslanska skupina zahtevala dokumente o tej zadevi, niti odgovora nismo dobili od generalne sekretarke in vendar gre za listine javnega značaja in bi morali videti pogodbo, po kateri se je to sklepalo in sklenilo. Lepo vas prosim, kakšna sprenevedanja sedaj tukaj! Grozno, težko, hudo nam je! Nam je bilo hudo 12 let, 12 let smo v opoziciji, pa bomo še v opoziciji in vedno smo bili konstruktivna opozicija in tudi sedaj bomo, vendar prvič, da se je zgodilo, da se je nekaj spremenilo v tem državnem zboru, prvič po 12-ih letih. A seveda, nekatere boli, jasno, da jih boli. Nekateri so bili zelo navajeni na svoje tople stolčke, tukaj ena pipica, tam ena pipica, povsod je nekaj curljalo in se zbiralo v majhne bazenčke. Upam, da bo zdaj tega konec in da se bodo tiste pipice zaprle, da se bo pogledalo, od kod vodijo tiste pipice in kam vodijo tiste pipice. Razumem, da nekaterim to ni ravno pogodu. Da se vrnem na generalnega sekretarja. Podprli ga bomo, pomagali mu bomo in računamo tudi na njegovo pomoč. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Pavel Rupar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Očitno se bo v državnem zboru ustanovila opozicija A in opozicija B, torej s tega vidika nič novega, s komplimentom do nacionalne stranke, opozicija A ostaja taka, kot je bila, le v B točki se je spremenila. Gospe in gospodje, današnje razprave ob izvolitvah predsednika, podpredsednikov, pa tudi sedaj kažejo, da bo delo v tem državnem zboru včasih tudi zelo, zelo naporno, da ne bom rekel, včasih tudi pripeljano na rob obupa; samo upam, da kdo z moje leve ne bo res obupal. Tisti, ki nas danes učijo pravil, ki so zapisana v poslovnikih, so svoje čase kljub ustavnim odločbam, referendumskim odločbam z večino, vpili, da ga ni boga, ki bi ga prisilil v odločanje in poslušanje ljudstva, danes tu delijo nauke, kako je potrebno. Nekaj bi vam rad sporočil: arogance na tej strani doživeli ne boste; doživeli boste spoštovanje sprejetih aktov, spoštovanje sprejetega poslovnika in ustave. Arogance tu našli ne boste. Zelo mi je žal, da se pogovarjamo o vsem mogočem, o pravilih, o tolmačenjih, različnih interpretacijah poslovnika in aktov, ne lotimo se pa osebe, Lovra Lončarja. Sam bom to storil v nekaj besedah, če mi dovolite. Je možakar, ki je vedno stal za svojimi odločitvami, je človek, ki je poleg težkega dela kot sekretar poslanske skupine Slovenske demokratske stranke naredil tudi magisterij, in je oče dveh otrok, mož, ki je kljub družinskim obveznostim vedno dosledno in korektno izpolnjeval svoje naloge - človek, ki je, vsaj jaz ga tako poznam, odličen prijatelj, in verjemite mi, da bo ob zasedbi mesta generalnega sekretarja dosleden tudi do vsakega, vsake poslanke in vsakega poslanca, ne glede na opozicijo A, B ali pa pozicijo, iz katere poslanke in poslanci izhajamo. Zatorej ga bom z vsem srcem in vso odgovornostjo potrdil za to mesto. Prihaja na mesto, ki mu lahko tudi rečemo direktor državnega zbora, in vesel bom, če boste v kratkem, ko bo priložnost, spoznali, da so moje besede pravilne in upravičene. Gospe Jožici Velišček pa se bom za njeno delo zahvalil tudi v svojem imenu in ji seveda želim veliko dobrega tudi v prihodnje! Hvala lepa.
Hvala. Besedo do replike ima gospod Školč, besedo bi mu moral dati že prej, ko je končal gospod Jelinčič. Se opravičujem! Prosim.
Hvala lepa. Rad bi predvsem gospodu Jelinčiču, ki mu gredo te "pipice" precej po glavi, rad povedal, da se ne pogovarjamo o tem, koliko glasov se je prek te "pipice" izteklo za podpredsednika gospoda Pečeta in kako mora biti sedaj "pipica" obrnjena v drugo smer, ker ni to zares vprašanje, ampak je vprašanje načina, kako se izvoli generalnega sekretarja državnega zbora. Spregledal je neko besedico, ki jo je tudi, mislim, da sedanji predsednik takrat, ko je bil še predlagatelj tega predloga, spregledal, kjer v 12. členu piše, kaj je obvezna sestavina konstitutivne seje in kaj je tisto, kar se lahko zgodi. Med te zadeve, ki jih lahko državni zbor na konstitutivni seji opravi, spada tudi imenovanje generalnega sekretarja državnega zbora. O tem ni nobenega dvoma. Ampak da do tega imenovanja pride, je potrebno upoštevati tudi druga zelo jasna določila poslovnika državnega zbora. In drugo zelo jasno določilo poslovnika državnega zbora je že večkrat citirani drugi odstavek člena, ki govori o tem, da je kolegij tisti, ki predlaga državnemu zboru izvolitev generalnega sekretarja. V tem postopku, tudi če razpravljamo o tem, ali je to bil kolegij, ali ni bil, je bila storjena neka napaka, ki neodvisno od tega to postavi pod vprašaj. Delo kolegija je praviloma javno. Ti pripravljalni sestanki za to sejo državnega zbora so bili zaprti za javnost. S tega vidika je tudi ta procesna predpostavka zgrešena. In tisto, kar jaz tukaj dopovedujem, tisti, ki me poznate zelo dolgo časa, veste, da vztrajam v stvareh, za katere mislim, da so prav, ne glede na to, komu koristijo. Gre za to, da generalnega sekretarja imenujemo brez sence dvoma. S tega vidika je pač enostavno [[...]]
Gospod Školč, to je pa že razprava, to ni več replika in bi prosil, da ostanete [[...]]
Se opravičujem. Bom potem povedal drugi del, bi se odpovedal sicerjšnji razpravi, če mi dovolite.
Ste zaključili repliko?
Sem.
Hvala. Besedo ima gospod Gaber. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima gospod Andrej Bajuk. [[Ga ni.]] Sledi gospod Branko Grims. Prosim.
Hvala za besedo. Da ne bi bilo sence dvoma, naj opozorim še, da je poslovnik treba gledati kot celoto. V njem najdemo tudi 15. člen, ki izrecno opozarja, da samo v primeru, če že na prvi seji ne izvoli oziroma imenuje državni zbor tudi generalnega sekretarja, je to dolžan storiti v roku 30 dni. To se pravi, da je ta podaljšek izjema in ne pravilo. In da poslovnik napeljuje k temu, da je seveda to potrebno storiti že na prvi seji. Tako danes to lahko opravimo brez vseh težav. Kar se tiče pristojnosti telesa, ki je pripravljalo ta predlog - se vsekakor strinjam s predsednikom državnega zbora - da je imel v tem delu vsa pooblastila. Glede na to, da je pa prej enega od kolegov iz LDS motilo, ker sem se smehljal, ko je on govoril; veste, opozoril bi na Churchillove besede, ko je dejal "tudi če mislim drugače kot vi, če delam drugače, bom storil vse, da boste lahko tudi vi izrazili svoje mnenje in ga bom spoštoval, ampak dovolite tudi meni, da ravnam po svoje in da izražam svoje mnenje na svoj način." In veste, jaz vas razumem in spoštujem to, da od 3. oktobra kažete precej dolge obraze, ampak prosim, razumete tudi vi tiste, ki se od 3. oktobra naprej smehljamo in glede na volilne izide je teh v Sloveniji večina in jaz mislim, da je dobro tako. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Terčon. Se odpoveduje. Naslednji je gospod Drobnič. Gospod Drobnič, besedo imate. Se odpoveduje. Naslednja na seznamu razpravljavcev je gospa Majda Širca. Prosim? Imate besedo.
Hvala lepa. Ne bom razpravljala o predlogu, je bilo že jasno marsikaj povedano. Bi vas pa prosila in opozorila, da pri naslavljanju uporabljate oba spola, kar danes ne počnete. Hvala.
Hvala za opozorilo. Naslednji je gospod Anton Kokalj. Se odpoveduje. Gospod Jožef Školč, imate besedo.
Hvala lepa. Torej predsednik, bojim se, da je samo od vas odvisno, ali bomo to senco dvoma odpravili ali ne. Smo pred, bi rekel, prvim preizkusom pred nekaj urami dane obljube, da boste zmeraj in povsod dajali prednost zapisanim pravilom, ne glede na to, ali koristijo poziciji ali opoziciji. Sam sem prej govoril, kako je v konstrukciji poslovnika narejena ta situacija, ko se izvoli generalni sekretar. Ponavljam, mogoče ga je izvoliti na konstitutivni seji, ampak po veljavnih pravilih. Zato je predvsem od vas odvisno, ali boste pred odločanjem o tem sklicali kolegij in bo kolegij tisti, ki bo predlagatelj tega že vsem znanega predloga. Samo na ta način bomo zares videli, kaj pomeni tisto, kar je bilo tukaj rečeno, dodana vrednost pri vodenju državnega zbora. Zavrnitev nekih procesnih pobud bi lahko sicer res šteli, da smo bili deležni lepih, ampak praznih obljub. Hvala lepa.
Hvala vam. Moram povedati za obrazložitev, da je predlog predlagal kolegij. Dnevni red je bil potrjen na seji državnega zbora na začetku. In tudi predlog, naj se prekine na tej točki seja, je bil zavrnjen. Nimam nobenega orodja več, da bi še preizkušal že tako preizkušeno mnenje državnega zbora. Ker torej ni nikogar več na seznamu razpravljavcev, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju mag. Lovra Lončarja za generalnega sekretarja državnega zbora Republike Slovenije. Še prej pa, spoštovane poslanke in poslanci, naj omenim, da prejšnji poskus fotografiranja celotnega državnega zbora ni uspel, ker je bilo v dvorani premalo poslancev, ki so bili na to opozorjeni. Zato prosim, da se takoj po glasovanju in zaključku seje zberemo na stopnišču pri vhodu in ovekovečimo začetek našega mandata s fotografijo. Hvala za razumevanje. Prehajamo na glasovanje. Prosim, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala, predsednik. Glede na to, da sem pričakoval, da bomo vendar, ne da bi prekinili sejo, si v okviru te seje vzeli čas za to, da bi kandidata spoznali v poslanskih skupinah, sem tudi sam želel prispevati s svojim glasom k imenovanju nekoga, ki bo zastopal vse nas. To se ni zgodilo. Naj mi ne zameri, če danes svojega glasu k njegovemu imenovanju ne bom dal. S tem seveda vso odgovornost, normalno, prevzemajo predlagatelji in tisti, ki ga bodo imenovali. A opozarjam, ni korektno. V prejšnjem mandatu sem gospo Veliščkovo slišal, srečali smo se v poslanski skupini, lahko smo ji postavili vprašanja, obrazlagala nam je, kako bo delovala, in na osnovi tega pogovora smo se tudi odločili jo podpreti; v prejšnjem mandatu enako. Zato mislim, da na hitro odločanje o tem, kdo bo naš generalni sekretar, ni dobro. Iz tega naslova napovedujem vzdržan glas. Hvala.
Dovolite, resnici na ljubo moram povedati, da je na kolegiju državnega zbora bila ponujena vsem predstavnikom poslanskih skupin možnost, da gre kandidat na posamezno poslansko skupino na pogovor, vendar so to možnost izkoristile le nekatere poslanske skupine. Možnost za tak pogovor je torej bila. Sprašujem, ali ima še kdo željo po obrazložitvi glasu. Prosim, gospod Potrč.
Hvala lepa. Ne bom ponavljal, kar je rekel moj kolega Aurelio Juri. Najavljam, da bomo mag. Lončarja prosili, če bo in verjetno bo imenovan, da se oglasi in da se z njim pogovarjamo, ker želimo korektne odnose. Sem se pa javil samo zato, da bi kot nekorektno ocenil zadnjo izjavo gospoda predsednika. Če nam je od četrtka popoldan do danes do 10. ure dal priložnost, da se odločimo o povabilu, povabimo, opravimo razgovor in smo zadovoljni z vsebino, potem si predstavljam, kako si gospod predsednik zamišlja korektno delovanje v državnem zboru. Gospod predsednik, ne tako ravnati. Hvala.
Hvala. Ima še kdo obrazložitev glasu? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo! Navzočih je 81 poslancev, za je glasovalo 52, proti 3. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. [[Aplavz.]] Gospe in gospodje, s tem zaključujem točko dnevnega reda in tudi 1. sejo državnega zbora Republike Slovenije.