Prosim, da zasedete svoja mesta in vložite glasovalne kartice v glasovalne naprave, tako bomo imeli lažji pregled nad navzočnostjo. Mislim, da nas je v dvorani sicer dovolj, da bi sejo lahko pričeli. Vsaj tako kaže na "displayu". Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, dober dan! Lep pozdrav na nadaljevanju 14. seje državnega zbora Republike Slovenije. Prosil vas bom za pozornost. Preden bom ugotavljal navzočnost v dvorani, vas želim obvestiti, da so nekateri naši kolegi odsotni. To so kolegi: dr. Andrej Bajuk, Janez Janša, Jožef Špindler in Andrej Gerenčer. Drugih prijav oziroma opravičil za odsotnost nimam. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, pritisnite na tipko "kvorum". Navzočih je 53 kolegov in kolegic. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na nadaljevanje seje so bili povabljeni predstavniki vlade Republike Slovenije. Ko se nam bodo pridružili v razpravi, jih bomo lepo pozdravili med nami. Kot ste bili že obveščeni, bomo na današnjem nadaljevanju 14. seje obravnavali prekinjeno 27. točko dnevnega reda, to je predlog poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Pričeli bomo s tretjo obravnavo te točke. Zatem bomo prešli na 19.a točko, to je predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002, ter 31. točko, to je predlog zakona o spremembah zakona o lokalnih volitvah. Preden preidem na nadaljevanje 27. točke, predlagam, da pustimo odprto vprašanje o tem, ali bomo danes delali samo do šeste ure ali tudi dlje. Predlagam, da o tem vprašanju odloči proceduralno državni zbor ob šesti uri, če bo to potrebno. Takrat bo tudi večina v parlamentu pokazala, ali v primeru, da točk ne bomo izčrpali, sklepčnost zagotavlja odločanje za točke, ki jih imamo na dnevnem redu danes, torej 27., 19.a in 31. točko. Zdaj slišim, da me obveščajo, da se amandmaji še vedno vlagajo. [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]] Sprašujem, ali ima glede na to, da se amandmaji še vlagajo in da je potrebno za korektno vodenje in odločanje to zbrati in razdeliti, kdo proti, da gremo na poslanski zakon, da ne izgubljamo časa, in se potem vrnemo na poslovnik. Bi kdo temu ugovarjal, drugače bom odredil potreben odmor za to, da se spoštuje poslanska pravica, da je mogoče amandmaje še vlagati, in seveda naša dolžnost, da jih razdelim na klop pred odločanjem. Nihče ne ugovarja? Ugovarjate? Potem bom odredil odmor, 20 minut. Nadaljevali bomo ob 14.30 uri.
Nadaljevali bomo prekinjeno sejo. Na mizi imamo že skoraj vse vložene amandmaje. Obveščen sem, da eden od dokumentov, mislim da gre za 42. člen, še ni pred vami. Če bomo prišli do njega pred tem, ko bo na klopi, bomo odločili, ali počakamo, da se razdeli, ali ga lahko ustno preberemo. Ugotavljam navzočnost v dvorani! Kolegice in kolegi, prosim, dapritisnete na tipko "kvorum". Državni zbor je sklepčen, 54 nas je navzočih, lahko odloča. Predlagam, da si uredimo dokumente, ki so pred nami. Kot rečeno, vloženega amandmaja k 42. členu, ki so ga vložile štiri poslanske skupine, še nimate pred sabo, zato pa morate imeti amandma k 21. členu, ki ga je vložil poslanski klub LDS, k 69. členu, prav tako amandma poslanskega kluba LDS, k 167. členu, amandma LDS, in k 288. členu, amandma Slovenske nacionalne stranke. Tako imate pregled amandmajev, ki sta jih k tem in ostalim členom vložila poslanska skupina Nove Slovenije in poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Treba bo torej biti zelo zbran pri vodenju razprave in odločanju. Predlagam, da začnemo. Smo pri 27. TOČKI DNEVNEGA REDA, in sicer v tretji obravnavi predloga poslovnika. Kvalificirani predlagatelji so amandmaje vložili. Predlagam, da preidemo na odločanje o amandmajih. Prosim, kolega Vizjak.
Hvala lepa. Jaz vidim, da ene skupine amandmajev ni tu na klopi, kljub temu, da so bili vloženi hkrati z vsemi ostalimi. Ne vem, kaj je z razdeljevanjem oziroma kopiranjem tega sklopa amandmajev. Hvala.
Katera skupina amandmajev je to?
Torej, poslanska skupina Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije sta vložili dve skupini amandmajev. Razlika je edino v tem, da je na enem sklopu poslanska skupina Nove Slovenija kot prva napisana in Socialdemokratska stranka kot druga. V drugi skupini amandmajev je pa obratno. In te druge ni na klopeh poslank in poslancev.
Zdaj boste prejeli na klop amandmaje štirih poslanskih skupin k 42. členu. Poskušamo pa ugotoviti, kaj je z vloženimi amandmaji dveh poslanskih skupin. Če bi se kolegi iz dveh poslanskih skupin in seveda ostali strinjali, da morajo biti na mizi vloženi amandmaji poslanskih skupin Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije, glede na to, da gredo od 49. člena naprej - se strinjate, lahko začnemo? - vendar seveda, kot rečeno, ne moremo odločati prej, preden odločimo, ali je pogoj za razpravo in sklepanje tudi dokument na mizi. Prvi amandma, ki ga torej imamo, kolegice in kolegi, je vloženi amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo o amandmaju besedo? To je amandma k 21. členu. Želi kdo besedo? Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Jaz bi predlagatelja vprašal, kajti tule je navedeno po alineah, in sicer je tule osem alinej. To se pravi, ta vprašanja nekako so v pristojnosti kolegija. Ali je glede na predlagano, to se pravi, da o odločitvi kolegija, to se pravi, na katera vsebinska vprašanja lahko 20 oziroma četrtina oziroma petina poslancev predlaga ponovno odločanje na plenumu in zoper katere odločitve ne? Prosil bi predlagatelja, da to pojasni.
Preden dam besedo kolegu Anderliču, je roko dvignil kolega Sok. Imate besedo.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, kolegice poslanke in poslanci! 68. člen predvidenega poslovnika govori o tem, mislim da 68., da v primeru, ko vlagajo poslanci predlog zakona, morajo predlogu predložiti tudi obrazložitev oziroma prikaz, kako deluje podoben sistem v vsaj treh državah Evropske unije. To je eden od pogojev, ki mora biti predložen k vsakemu predlogu zakona. Predlagatelje bi vprašal: Ali lahko potrdijo, v katerih treh državah Evropske unije imajo enako poslovniško določilo, kot je napisano tole danes tukaj? V bistvu je vse enako, kot je bilo prej, s to razliko, da je pač dodan en odstavek, da lahko ena petina poslancev pisno nasprotuje odločitvi na kolegiju. Drugače pa se zadeva v ničemer ne razlikuje od prejšnje. Mislim, da smo o tem členu že sedemkrat glasovali in tudi sedemkrat nasprotovali, da bi kolegij na podlagi ponderiranih glasov sprejemal odločitve, ki so pravzaprav v vsakem parlamentu odločitve parlamenta ne pa kolegija predsednika državnega zbora, in to na način, kot je zapisan v tem poslovniku. Torej, ta rešitev tudi ni v prid antibirokratskemu programu, ki ga ima koalicija zapisanega v svoji koalicijski pogodbi, ampak takšna rešitev pravzapravvzbuja, bi rekel, to potrebo po birokraciji, po tem, da bodo poslanci morali nabirati eno petino podpore, če se ne bodo strinjali s predlogom kolegija. Predvsem gre za tiste zadeve, ko bo kolegij odločal, da recimo neki predlog, ki ga je vložila opozicija, ne gre v nadaljnjo proceduro, ampak ga bodo enostavno s preglasovanjem na kolegiju, ga boste zavrnili. Torej, rad bi to pojasnilo, če mi lahko predlagatelji poveste. Ali obstaja sploh država v Evropski uniji, ki bi imela podobno rešitev, ali pa je to v bistvu nek unikum, ki smo si ga izmislili v Sloveniji, samo zato, da rešujemo nek predlog, ki je, bi rekel, vsaj za nekatere iz opozicije, ali pa za celotno opozicijo, nesprejemljiv? Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Anderlič.
Kar se tiče vprašanja gospoda Vizjaka, mislim, da je nesporno jasno, da v vseh tistih odločitvah, o katerih naj bi kolegij odločal, lahko petina poslancev zahteva, razen seveda o tistih stvareh, ki so navedene v obrazložitvi. Tako, da tukaj, mislim, da ni velike zadrege. Kar se pa tiče gospoda Soka, je pa pravzaprav tako, da je to vprašanje na nek način nerazumljivo, zato ker države Evropske unije, same po sebi so znotraj usklajene in morajo biti usklajene. In zato nimajo nekih posebnih obdobij in načinov sprejemanja zakonodaje, v smislu prilagajanja Evropski uniji. One so znotraj harmonizirane. Tisto, kar pa tekoče sprejemajo, pa sprejemajo v skladu s smernicami. Tako, da v tem delu ni vprašanje jasno. Kar pa se tiče vseh članic oziroma držav ki bi želele postati članice, je pa jasno, da si v okviru predpristopne strategije in programa naredijo svoje interne akte na način, da bodo upoštevali smernice Evropske unije. In to je tisto temeljno. Ampak, kar se tiče potrebe po zakonih, po elementih,ki jih mora vsebovati nek zakonski predlog, ki ga poslanec vloži, smo pa v drugem branju sprejeli amandma. Mislim, da je gospod Cukjati to obrazlagal in smo ga sprejeli, da je diferencirana stopnja. In sicer, da imajo predlagatelji, poslanci, dodatno možnost, da obrazložijo in dokumentirajo zakon s tistimi potrebnimi elementi, ki so za vlado, recimo, sami po sebi umevni, da jih mora že ob predložitvi zakona v zakonodajno proceduro predlog vsebovati. To smo v drugem branju že sprejeli. In to mislim, da je bil vaš skupni amandma. Gospod Cukjati, se mi zdi, da ga je pa tukaj razlagal.
Kolega Peterle ima besedo, za njim kolega Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bi rad samo oporekal oziroma pojasnil nekaj v zvezi s prilagajanjem naše zakonodaje zakonodaji Evropske zveze. Mi tega poslovnika vendar ne delamo zato, ker se bomo nekaj časa še prilagajali tej zakonodaji, ga ne delamo za nekaj več kot 60 zakonov, ampak ga delamo iz drugih namenov, predpostavljam, tako da tega argumenta ne sprejemam.
Hvala lepa. Kolega Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom malo bolj posegel v tematiko tega 21. oziroma amandmaja k 21. členu. Namreč, če sprejmemo ta amandma, ki ga je napisala poslanska skupina LDS, potem lahko v bistvu zapremo našo demokratično "štacuno". Gre pravzaprav za protiustaven amandma, ki določa, da bosta lahko recimo v današnjem primeru dva človeka odločala v imenu celotnega državnega zbora. Namreč, takole piše: "Seja kolegija je sklepčna, če se je udeležijo vodje poslanskih skupin, katerih člani predstavljajo več kot polovico vseh poslancev v državnem zboru." In če vzamemo število poslancev LDS-a, ki jih je 34, in čenjim prištejemo število poslancev SDS-a, ki jih je 13, dobimo 47 glasov oziroma 47 ljudi, ki jih bosta predstavljala samo dva človeka. 82. člen slovenske ustave, ki izgleda oziroma upam, da v Sloveniji še velja, v svojem prvem odstavku pravi: "Poslanci sopredstavniki vsega ljudstva in niso vezani na kakršna koli navodila." In vendar bo šef poslanske skupine v imenu vseh poslancev lahko odločal, kaj se bo dogajalo in kako naj bi odločili poslanci v državnem zboru. In naprej se nekako pač v obrazložitvi opravičuje ta zadeva, da bo lahko petina poslancev v roku petih dni zahtevala, da o teh zadevah vendarle odloča državni zbor. Ampak petina poslancev pomeni 18 poslancev. En sam poslanec ima pravico vložiti zakon oziroma predlog zakona. Deset poslancev zaenkrat še ima pravico vložiti oziroma podpisati interpelacijo. S tem, če bi sprejeli ta amandma, v tem primeru bi poslancem odvzeli mandat poslanca in v tem je ta amandma protiustaven, kajti tudi v obrazložitvi piše, da je ob morebitni spremembi tega amandmaja kolegij pristojen sprejemati tudi nekatere, za državni zbor obvezujoče odločitve, kar je v popolnem nasprotju z našo pravno legislaturo in s slovensko ustavo. Mislim, da se poskuša ob sprejemu tega amandmaja še bolj poudariti totalitaristična usmeritev liberalne demokracije, katere predsednik gospod Janez Drnovšek je že zgubil kompas, kje in kako naj se ravna in ureja pravna situacija v Republiki Sloveniji. S takimi amandmaji se Slovenija bliža tistim državam, od katerih naj bi se nekoč odcepila, odšla,razpolovila, razdelila ali kaj jaz vem kaj še vse. Še slabše. Celo v tistih državah tega ni več. To se lahko primerja samo z nekaterimi najbolj totalitarističnimi državami v svetu, kjer dejansko imajo parlament zgolj in samo za formo, za obliko, da se slikajo, pravice pa nima nobene. In še enkrat. Ta amandma je pravzaprav grozljiva oblika poskusa prevzema oblasti od strani ene oziroma dveh vodilnih oziroma vladajočih strank. Pa naj bo to danes LDS z Združeno listo ali jutri liberalna demokracija skupaj s socialno demokracijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim za mir v dvorani, tako med nastopi naših kolegov in kolegic, kot tudi sicer. Kolega Sok, imate najprej besedo, za vami kolega Vizjak in potem kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Jaz bi na kratko rad repliciral predlagatelju gospodu Anderliču. Torej jaz razumem, da državam Evropske unije ni treba sprejemati te zakonodaje za harmonizacijo, ampak da to počnemo mi. Ampak jaz sem vam postavil vprašanje in se sedaj seveda popravljam, ker sem prej citiral napačni člen. Torej v 116. členu piše, da kadar poslanec ali pa poslanska skupina predlaga zakon, mora med drugim tudi v uvodu predložiti prikaz ureditve v drugih pravnih sistemih in prilagojenosti predlagane ureditve pravu Evropske unije. Prikaz ureditve v drugih pravnih sistemih mora vsebovati prikaz ureditve v najmanj treh pravnih sistemih držav članic Evropske unije. Seveda je to nekaj, kar je, bi rekel, izredno težavno. To je velika prepreka za opozicijo, kako naj vendarle opozicija to naredi. Mi smo sicer na ta predlog predlagali amandma, ki pa ni bil sprejet. Sprejet je bil drug amandma, ki je dal možnost, da se po predlogu dodatno od predlagatelja zahteva, da dopolni svoj predlog, kar pa seveda v ničemer ne spreminja tega 116. člena. In sem torej želel od predlagatelja samo izvedeti, ali obstajajo takšne in podobne rešitve v državah Evropske unije. Torej, to me zanima. V našem primeru, tako kot je predlagano, bi seveda 18 poslancev lahko pisno nasprotovalo odločitvi kolegija. To pomeni, da bi Koalicija Slovenija v tem trenutku, če seveda zadevo prilagodimo na sedanjo situacijo, lahko v petih dneh zahtevala, da o tem odloča državni zbor, vendar ostale tri manjše stranke, ki so v tem parlamentu v tem trenutku, te večine nimajo in bi sigurno ne mogle zbrati 18 glasov. Tako, da ta popravek tega člena seveda v ničemer ne spreminja tistega našega stališča, ki smo ga že večkrat povedali. Mi tega predloga vsekakor v Novi Sloveniji ne bomo podprli. Hvala.
Rad bi dal besedo kolegu Vizjaku, če jo bo seveda želel. Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Jaz bi repliciral spoštovanemu kolegu Jelinčiču, ki me vseskozi preseneča s svojo kombinatoriko in številnimi postavitvami Socialdemokratske stranke v tako in drugačno obliko.
Ampak to ni predmet tega.
Prosim?
To ni predmet.
Je, to je predmet replike na poslanskega kolega Jelinčiča, ki je dvakrat v svoji razpravi uvrstil Socialdemokratsko stranko v vladno koalicijo in da bo imela skupaj z nekaterimi strankami večino in bo seveda potem prostodušno in prostovoljno po ne vem kakem načelu [[...]]Socialdemokratska stranka ima jasno politično sliko. Je v koaliciji z Novo Slovenijo in v taki nameravamo tudi ostati. In jemljite to dejstvo kot dejstvo. In vsa ostala namigovanja se mi zdijo zgolj plod domišljije in nimajo nobene, nobene podlage in osnove in verjetnosti za v bodoče na podlagi trenutnih razmerij in stališč tudi vodstev teh strank. Tako, da bi samo toliko mogoče v pojasnilo kolegu Jelinčiču pač povedal, da so njegovi strahovi odveč, da bomo zdaj kar nekako po partijsko, ali kakorkoli to imenujemo, urejali zadeve.
Hvala lepa. Kolega Rokavec, vi ste zadnji, ki je želel besedo.
Hvala za besedo. Tudi replika gospodu Jelinčiču. Namreč po moji oceni predstavlja amandma k 21. členu, ki ga je vložil poslanski klub LDS-a, minimum ravnotežja. Namreč dejstvo je, če se bodo na podlagi ponderiranih glasov na kolegiju dve ali tri poslanska skupine preglasovale in preglasovale brez tehtnega premisleke in tudi pač upoštevale argumente nasprotne strani, bo v vsakem primeru imela opozicija možnost v 5 dneh zahtevati, da o tem odloča državni zbor. In če se ne bo in če se bo pač dvakrat, trikrat poskušalo na ta način preglasovati na kolegiju, sem prepričan, da bo potem prišlo v praksi zelo kmalu do spoznanja, da je potrebno doseči minimalni dogovor že na kolegiju. In s tega vidika jaz vidim, da je ta rešitev neka minimalna oblika zagotovitve ravnotežja pri odločanju v kolegiju. Hvala lepa.
Poglejte, minimalni pogoj za dobro delo je, da je mir v dvorani. Zdaj ga ni. Preden bom dal besedo kolegu Jerovšku in naprej, bi prosil vse, ki motijo delo, da s tem prenehajo. Prosim za mir v dvorani. Kolega Jerovšek in za vami kolega Barovič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Namreč ne morem, ko sem to pregledal oziroma, ko se je šušljalo, kaj se predlaga kot nekaj sprejemljivega in ki daje poziciji neko realno možnost, da se jo opozori na nekatere stvari, sem pričakoval dejansko koncesijo. Vendar to ni koncesija. Namreč, da se o teh zadevah ponovno, če je petina poslancev proti odločitvi kolegija in da odločio tem državni zbor brez razprave in obrazložitve glasu, to je, vam odkrito povem, farsa. To je pitijski člen, ki skuša zapeljati javnost. Namreč, če je že enkrat odločitev sprejeta o kolegiju in celo brez razprave in brez obrazložitve glasu, je popolnoma jasno, da bo tisto, kar so se veliki odločili v kolegiju, sprejeto in izglasovano tudi v plenumu. In ne si metati peska v oči, da imamo tu karkoli, kakršnokoli pozicijo, da je bila kakršnakoli koncesija dana. Ne, to je žalostno, da s takimi predlogi prihajate. Kdor se pa malo spozna na demokracijo, pa ve, da to ne pomeni čisto ničesar. In je dobesedno norčevanje iz ljudi in se tudi čudim kolegu Rokavcu, ki je navadno zelo dober analitik, da v tem vidi neko možnost proti hegemoniji. Ta člen pa dejansko daje milostni strel demokraciji in uzakonja hegemonijo do konca. Ta odstavek je remek delo sprenevedanja, ki smo ga bili vajeni v prejšnjem režimu. Ta odstavek je sramoten. In prosim, da se kolegi poslanci zamislite, na kakšen način skušate poslance žejne peljati preko vode. Temu pa jaz odločno temu nasprotujem. V razpravi bom pa še potem o drugih zadevah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Barovič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zelo kratek bom. Moram replicirati spoštovanima kolegoma gospodu Vizjaku in pa gospodu Rokavcu. Predsednik Slovenske nacionalne stranke je zgolj uporabil imena strank, bistvo njegovih pripomb k 21. členu je bilo popolnoma jasno. In še enkrat poudarjam, pomeni, da po določilih 21. člena lahko dva predstavnika oziroma dve vodji od osmih poslanskih skupin sprejemata odločitev za 90 poslancev. In bistvo njegovega drugega sporočila je bilo, da je to določilo v absolutno dokazanem nasprotju z 82. členom ustave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tri replike imamo. Kolega Rokavca, Drobniča in Jerovška. Prosim, kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Saj se zadnjič oglašam v tej zadevi. Ampak, kolega Jerovšek! Zadnji, enajsti odstavek 21. člena tega amandmaja govori, da lahko predstavnik skupine poslancev iz prejšnjega odstavka, ki je odločitvi kolegija pismeno nasprotovala, na seji državnega zbora obrazloži stališče poslanske skupine. Predstavitev stališča ne more biti daljša kot 5 minut. Samo toliko. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Drobnič.
Vrtimo se torej okoli pojma kolegija. Gospod Anderlič! To vseskozi, kar se pojavlja, na tak način, da deluje kolegij, to ni po nobenih definicijah kolegij. To ni kolegij, to je zlorabljanje pojma kolegij. To bi bilo tako, kot v firmi, kjer imamo pet oddelkov in pet vodij. In tam, kjer je večina zaposlenih, pa generalni direktor potem odloča z večino, ker ima večino. To bi bilo čisto norčevanje iz pojma kolegija. Na kolegiju sedijo vsi vodje oddelkov in se odločajo oziroma se pogovarjajo, kako bodo naredili. To ne more biti, to ne more biti kolegij. Uporabite neki drugi pojem, pa recite, ne vem, mini državni zbor, kjer so samo vodje poslanskih skupin in odločajo glede na težo. Kakšna demokracija je to? To jeena taka nora inovacija. To ni kolegij, to je smešenje! Resnično, jaz sem zgrožen ob vsem tem. Saj vse, kjer se udeležijo vodje poslanskih skupin, katerih člani predstavljajo več kot polovico vseh poslancev, v vsakem odstavku se to postavlja. Ne vem, kaj bo to. Samo predsednik in vi se bosta sestajala. To ni potrebno, da potem nas vmešate v to. Potem recimo, da je kolegij preprosto kolegij koalicije. Ja, kolegij vladajoče koalicije, zato da se uskladi, zato da pridejo uravnoteženi ali usklajeni predlogi zakonov, da ne bodo takšni, kot zdaj prihajajo s strani vlade, da jih boste dobro dorekli. To ni kolegij. Lepo vas prosim! Kolegij pa ureja vprašanja, ki se tičejo organiziranosti delovanja državnega zbora. To je neke vrste menedžiranje državnega zbora, ne pa odločanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek.
Kolega Rokavec! Še enkrat ste me presenetili. Jaz sem si seveda to prečital. Moram pa reči, da moram to prevesti v normalen jezik, to dikcijo. Namreč, o čemer dva močna na kolegiju odločata, bo izglasovano v vsakem slučaju. Ima pa predstavnik poslanske skupine, ki temu nasprotuje, na plenumu pravico pet minut lajati v luno. Tako bi moralo pisati. To je transparentno in pošteno bi bilo zapisano. Ne prodajajmo nečesa javnosti, kar ne drži. In če ni nikogar sram za takšno dikcijo in vse to, potem imejte zapisano. Mislim, da nekoč se bo pokazalo, kaj je, vendar opozarjati pa pledirati za demokracijo ni nikoli prezgodaj, dostikrat pa je prepozno. Dostikrat v zgodovini je bilo prepozno, ko je neka skupina ali so neki posamezniki dobili hegemonijo in so se naknadno požvižgali na demokracijo. In mislim, da je tu resna nevarnost tega. Hvala lepa.
Na mojem seznamu ni novih prijav za [[...]]
Jaz imam razpravo.
Prosim?
Razpravo.
Razpravo imate. Prosim. Tudi to bom omejil na pet minut.
Hvala lepa. Po mojem razumevanju parlamentarizma in demokratičnih postopkov v parlamentih, ki so majhni, kot je majhen naš, je seveda potrebno dati poslancem neko objektivno in neko normalno možnost izražati svoja politična stališča. Jaz razumem, da v nemškem, italijanskem, angleškem parlamentu ne more celotni zbor,ki šteje več kot 600 poslancev, sedeti naenkrat skupaj in da se vsak lahko oglaša in da tudi lahko skupaj, ne vem, pripravljajo vse zadeve. Vendar mi smo parlament velikosti močnejših odborov teh parlamentov. In to je treba upoštevati. In s tega mesta bi postavil vprašanje, ali je dobro za to državo in za ta parlament - gospod predsednik, tiče se pa predvsem vas - da uvajamo sistem, ko izvoljeni predsednik državnega zbora ne bo dejanska pozicija ena v tem državnem zboru. In to postavljam ne glede na kombinacijo strank v bodočnosti, kajti prepričan sem, da tudi, če se bo zgodilo, da bo v naslednjem ali katerem drugem mandatu predsednik državnega zbora iz najmočnejše stranke in bo predsednik kolegija iz njegove stranke nekdo drug, da bo prišlo do silnih razprtij, do kolizije interesov, do kazanja mišic med njimi, in to za državo ni dobro. Jaz sem za to, da je izvoljeni predsednik državnega zbora tudi dejanski predsednik, naj ima avtoriteto, da o čem tudi odloča, ker vse drugo je, po mojem mnenju, slabo. V sedanjem parlamentu, kjer to še ni uzakonjeno, se te ambicije izrazito močno kažejo in zaradi tega je prišlo že do silnih neprijetnih situacij, ob katerih je trpel ugled našega državnega zbora. In gospod predsednik, jaz vas bom direktno vprašal: ali se vi osebno tega zavedate in se s tem strinjate? Če se strinjate, potem dovolite, da komentiram drugače, potem tudi v stranki niste več številka ena. Ampak je v stranki prevzela moč realno, bolj dogmatično usmerjena večina. In jaz se na tem mestu, v tej državi bojim bolj dogmatičnih večin. Mi še nismo tako zrela demokracija, da bi lahko mirnega srca, z lahko vestjo spustili rešitve, ki dišijo po dogmatičnih. Jaz mislim, da bi se v tem državnem zboru morali vsi zavzemati primarno za posebej demokratične rešitve. Upoštevati majhnost našega državnega zbora, možno sprejemanje efektivnega ob nekem normalnem poslovniku - jaz enostavno sem za normalen poslovnik, za spremembe poslovnika. Vendar ob takih rešitvah bom pa težko pristal, ker tisto, kar nekje izboljšujemo, nadrugem mestu ogrožamo demokracijo v tej državi. Trdim, da jo ogrožamo. In, kot sem prej povedal, nikdar ni prezgodaj opozarjati na ogroženost demokracije, je pa pogosto prepozno. Čeprav ni primerjava od najbolj drastičnega primera, od münchenskega sporazuma, ko so nekateri evropski voditelji rekli, samo še sedaj mu damo možnost - prepozno je bilo. Primerjava je drastična, vendar opozarjam na to, da se moramo zavedati posledic v tem državnem zboru. In po drugi strani moram - kaj bomo s tem povzročili, kako bo to funkcioniralo, ko bo vodja poslanske skupine najmočnejše stranke tu imel izredno moč, hkrati pa slišimo njegovega vodjo, se pravi, sveta stranke, da ni dobro, da ima moč. To se pravi razdvojena stranka. Prihajalo bo do čudnih odločitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo k temu členu. Prehajamo na glasovanje. Pred nami je amandma k 21. členu. Vložila ga je oziroma vložil ga je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Ta predlog amandmaja dajem na glasovanje. Prosim za mir v dvorani. 76 navzočih, 55 za, 18 proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 18.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na odločanje o 22. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 76, 14 za, 56 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 56.]] Ugotavljam, da ni dobil podpore. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke k 34. členu. Imamo pet amandmajev teh dveh poslanskih skupin. Vse dajem v obravnavo. Če nihče ne želi besede, bomo odločali o njih. Da ne bo nesporazuma, bom besedilo amandmaja tudi prebral. Imate pregled. A imate pregled? Pardon. Potem mi tega ni treba. O amandmaju pod zaporedno številko 1 k 34. členu bomo odločali najprej. Glasujemo. Navzočih je 76 kolegov in kolegic. 20 jih je bilo za, 52 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil podpore. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 71 navzočih, 19 za, 47 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 47.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Prosim za mir v dvorani. Če bo kdo menil, da gremo prehitro, bom postopek upočasnil. 70 navzočih, 21 za, 47 proti. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ni dobil podpore. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4. 72 navzočih, 17 za, 53 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da ni dobil potrebne podpore. In na koncu odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujemo. 75 navzočih, 19 za, 53 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 53.]] Ni dobil podpore. Imamo amandma k 42. členu. Če bo kdo menil, da grem prehitro, bom upočasnil postopek. K 42. členu. Želi kdo besedo? Tretja obravnava je. Ni glasovanje o členu v celoti. 42. člen. Razprava. Ni razprave, gremo na odločanje. Imamo amandma pod zaporedno številko 1 štirih poslanskih skupin. Glasujemo. Glasujemo. 76 navzočih, 64 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 7.]] Amandma je izglasovan. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 49. členu, ki je popravljen in je v drugačnem besedilu, kot ga imate pred seboj. Popravek amandmaja k 49. členu smo dobili tukaj na mizo predsedstva. Popravek amandmaja se glasi: K 49. členu se v prvem odstavku besedna zvezo, citiram, "mnenje zainteresirane javnosti", konec citata, popravi z besedno zvezo, ki se glasi, citiram, "morebitna mnenja zainteresirane javnosti", konec citata. Odpiram razpravo. Kolega Cukjati.
Spoštovani! Že v drugem branju je bilo opozorjeno, da pravzaprav imajo poslanci velike zadolžitve, in sicer trdo delo jih čaka predhodno, saj najmanj pet dni pred sejo odbora bodo morali pripraviti in oddati čistopis amandmajev. Mislim, da bi nekoliko morali tudi zavezati, tako vlado kot sekretariat za zakonodajo, da pripravita svoja mnenja za obravnavo na odboru. Kajti za korektno, kvalitetno oblikovanje amandmajev v prvem branju je nujno potrebno, poleg poznavanja osnovnega predloga zakona, tudi poznavanje mnenja sekretariata in poznavanje mnenja vlade, kadar predlagatelj ni vlada, in pa seveda tudi vse zainteresirane javnosti. Mislim, da je to zelo pomembno. Zaradi tega predlagamo, da se nekako te institucije zavežejo, da 14 dni pred sejo odbora pripravijo ta gradiva, da potem lahko poslanci do petega dne pred sejo oblikujejo svoje predloge za amandmaje. Kot je rečeno, pa je k osnovnemu besedilu, k 49. členu v zadnji vrstici rečeno takole, to se pravi, da se s sklicem seje preskrbi tudi mnenje vlade, mnenje zakonodajno-pravne službe državnega zbora in morebitna mnenja zainteresirane javnosti, kajti morda ne bo teh mnenj. Ampak, če bodo, naj se to zaveže, da ta mnenja posredujejo 14 dni pred delom odbora, da se tako kvalitetno lahko pripravijo amandmaji. Zato predlagamo, da ta amandma podprete. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo glasovali. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 49. členu, ki je bil popravljen. Da ne bo nesporazuma, v zadnji vrstici se besedilo glasi: "Zakonodajno-pravne službe državnega zbora in morebitnih mnenj oziroma morebitnega mnenja zainteresirane javnosti." Ali je v redu? Hvala. Glasujmo! Prosim za mir v dvorani. 78 navzočih, 76 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo dva amandmaja poslanskih skupin Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije k 65. členu. Odpiram razpravo, za katero ni nihče zainteresiran. Lahko preidemo na glasovanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih 78, 29 za, 46 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Amandma pod zaporedno številko 1 ni dobil potrebne podpore. Odločali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. Navzočih 70, 23 za, 45 proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 45.]] Amandma pod zaporedno številko 2 ni dobil potrebne podpore. Poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke sta vložili predlog, da se črta 68. člen. Želi kdo o tem razpravljati? Kolega Battelli.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom glasoval proti, zaradi tega, ker se mi zdi, da je v obrazložitvi konceptualni kratek stik. Namreč, poslanci ne odgovarjamo neposredno svojim volilcem. Po ustavi smo mi odgovorni vsemu ljudstvu.
Še kdo? Nihče. Zapiram razpravo, prehajamo na odločanja. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 68. členu. Navzočih 77, 25 za, 47 proti. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 47.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Imamo dva vložena amandmaja k 69. členu dveh prej omenjenih poslanskih skupin in poslanskega kluba LDS. Želi kdo besedo? Nihče. Zapiram razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 69. členu. Glasujemo. Navzočih 74, 22 za, 46 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 69. členu. Želite besedo?
Jaz bi rad samo to rekel, da smo v drugem branju sprejeli k 69. členu amandma, ki je bil povezan z 72. členom, in ker v 72. ni bil izglasovan, je pravzaprav ta že uskladitveni, namesto v kasnejši fazi. Tako da prosim, če se podpre. Hvala.
Dobro, dal sem vam besedo. Želi še kdo drug? Nihče. Potem bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 69. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 69. členu. 76 navzočih, 55 za, 21 proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo na 5. strani, še vedno na dnu 5. strani, pri 73. členu v našem pregledu. Poslanski skupini Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije predlagata amandma. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Zapiram razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 73. členu. Glasujemo! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 73. členu. Ni dobil podpore. Proti je glasovalo 47 poslank in poslancev, 29 ga je podprlo od 77. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo na 6. strani in pri 116. členu. Besedilo amandmaja dveh poslanskih skupin, stranke Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke, dajem v razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, bomo prešli na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 116. členu. Glasujemo. 72 navzočih, 24 za, 45 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore. Imamo dva amandmaja k 135. členu. Kolega Cukjati.
Spoštovani! Zopet smo pri proceduralnih zadevah oziroma pri postopku omogočati poslancem kvalitetno delo. Besedilo, ki bo amandmirano v odboru in bo odbor sprejel amandmaje, bo potem kot popravljeno, dopolnjeno besedilo objavljeno v internem glasilu državnega zbora. In šele to besedilo bo osnova za razpravo na seji državnega zbora. Nikjer pa ni rečeno, kdaj in koliko časa naj imajo poslanci na voljo to popravljeno, dopolnjeno besedilo, da se lahko pripravijo. Ta priprava utegne biti kar zahtevna, če računamo, da bodo tudi zakoni s 300 členi, 50 amandmajev sprejetih in tako dalje. Brez čistopisa dopolnjenega besedila se bo težko pripraviti. Poleg tega poslovnik zahteva za razpravo na seji in vlaganje amandmajev ali podpis poslanske skupine, če pa seveda poslanec ne dobi podpore cele poslanske skupine, mora pa loviti okoli po državnem zboru najmanj deset podpisov. Tudi to zahteva svoj čas. Če hočemo omogočiti to delo, potem moramo na neki način definirati, da lahko od poslancev zahtevamo, od 10 poslancev oziroma poslanske skupine, da vloži amandmaje 5 dni pred sejo, šele takrat, če mu, če tej poslanski skupini, tem poslancem omogočimo, da pravočasno dobijo to gradivo. Ta čistopis popravljenega, dopolnjenega besedila. In tukaj predlagamo, da mora biti objavljeno v internem glasilu to popravljeno besedilo 14 dni pred sejo. Mislim, da to ni pretežko. Navsezadnje tudi te službe je treba disciplinirati in pravočasno naj poslanci dobijo v roke material, da se lahko pripravijo. Če pa to ni mogoče, pa morda bo objavljeno dva dni pred sejo, rok oddaje bi bil pa 5 dni pred sejo. To se pravi, je to neizvedljivo. V tem primeru, pa če ni to zagotovljeno, je treba pa dovoliti, da se vlagajo amandmaji do začetka seje državnega zbora. Mislim, da je to korektno in toliko spoštovanja do dela poslancev pa že moramo imeti. Če ne bomo imeli mi tega spoštovanja, ga ne bo nihče drug imel. To je k prvemu amandmaju. K drugemu amandmaju je pa to, o čemer je bilo mnogo besed, da pravzaprav naj imajo za plenarno sejo pravico predlagati amandmaje vsi poslanci, ne samo poslanska skupina. Mislim, da vse preveč hočemo zreducirati osebnost poslanca v številko poslanske skupine. Mislim, da to ni dobro. In da je to v nasprotju z osnovno intenco ustave, ki daje poslancu le neko avtonomnost. Zato predlagam, da se podpreta oba amandmaja.
Želi še kdo besedo? Vidim, da ne. Zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o dveh vloženih amandmajih k 135. členu. Prvi amandma, torej amandma pod zaporedno številko 1, dajem zdaj na glasovanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 135. členu. Ni dobil podpore. 28 jih je glasovalo za, 44 proti, od 74 navzočih. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 44.]] Ni dobil podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Tudi ta ni dobil potrebne podpore. Proti jih je bilo 44, 29 za, od 76 navzočih. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ni dobil podpore. Imamo en vložen amandma k 161. členu dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in socialdemokratske stranke. Želi kdo o vloženem amandmaju besedo? Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasujemo amandmaju pod zaporedno številko 1 k 161. členu. Amandma ni dobil potrebne podpore. 45 proti 24 za, od 70 navzočih. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 45.]] Ni dobil potrebne podpore. Na 7. strani vašega pregleda imate kolegice in kolegi amandma k 163. členu istih poslanskih skupin. Odpiram razpravo. Besede ne želi nihče, zato prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 163. členu. Glasujemo. Mir v dvorani! Smo sredi glasovanja. Amandma ni dobil potrebne podpore. 47 jih je bilo proti, 26 za od 73. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prav tako imamo en vložen amandma k 166. členu. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem tudi amandma k temu členu na glasovanje. Glasujmo! Smo sredi glasovanja! Amandma ni dobil potrebne podpore. Od 73 navzočih jih je bilo 24 za in 48 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. K 167. členu imamo dve dopolnili, dva amandmaja. Gre za isti amandma obeh predlagateljev. Drži? Prosim, kolega Vizjak.
V bistvu gre bolj kot za kaj drugega za redakcijo, in sicer za večjo jasnost, kajti po sedanji dikciji predlog zaključnega računa državnega proračuna predloži vlada državnemu zboru v sprejem skupaj z dokončnim poročilom računskega sodišča najpozneje do 1. oktobra tekočega leta. Gre samo za to, da opredelimo, da gre za zaključni račun za preteklo leto. Jaz mislim, da je to tudi v bistvu v zakonu o javnih financah. Gre pa za to, da ne bi nekdo mislil, da predlog zaključnega računa, na primer za leto 1998, se predloži zdaj, leta 2002. Gre za preteklo leto. To je v bistvu redakcija in uskladitev z zakonom o javnih financah. Hvala.
Ali ni nobenih nejasnosti, da sta besedili enaki? Kolega Anderlič, vi ste predlagatelj drugega amandmaja. Ali se strinjate, da sta besedili enaki? Da ne bo potem nesporazumov pri glasovanju. Dobro. Potem bomo glasovali o obeh amandmajih. Najprej prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! 75 navzočih. 67 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 67.]] [[PRoti 2.]] Ugotavljam, da je amandma dobil podporo. Ocenjujem, da ni potrebno glasovati o amandmaju pod zaporedno številko 2. K 181. členu imamo na zadnji strani pregleda amandma k 181. členu. Ne vidim rok, ki bi terjale razpravo. Zaključujem jo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo! Prosim za mir v dvorani! Tudi v ozadju dvorane, prosim! Smo sredi glasovanja in vsi potrebujemo zbranost! 72 navzočih, 24 za, 46 proti. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet. Prehajamo k 245. členu. Ne vidim interesa za razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Odločamo o amandmaju pod številko 1 k 245. členu. Amandma je dobil potrebno podporo. 62 za, 8 proti od 71. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Mir v dvorani! Ne bom nadaljeval, dokler ne bo miru! 284. člen je pred nami in vložen amandma. Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Gre za bistveno zadevo. Po sedanjem tekstu 284. člena bi se smatralo, da so vsi predlogi zakonov, za katere še ni stekla tudi prva obravnava, se bi štelo, kot da niso bili nikoli vloženi. Piše, da se za te zakonodajni postopek še ni začel. Z vložitvijo se namreč zakonodajni postopek začne. Mi tu predlagamo s tem amandmajem, da se tale besedna zveza črta, to se pravi, spremeni, da se je začetni postopek začel, predlog pa se obravnava v skladu z novo sprejetim poslovnikom. To pomeni, da so ti predlogi zakonov, ki so vloženi, tudi dejansko vloženi, da bo pa nadaljnji zakonodajni postopek potekal v skladu z uveljavljenimi rešitvami novega poslovnika. Po sedanjem se smatra, kot da ti zakoni sploh niso vloženi, čemur pa mi nasprotujemo, zato vlagamo ta amandma. Hvala.
Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Prešli bomo na glasovanje o amandmaju dveh poslanskih skupin, Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije k 284. členu. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 284. členu! Smo sredi glasovanja. Amandma je dobil potrebno podporo. 71 za, 4 proti od 78. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Kolegice in kolegi! Glasujmo o zadnjem vloženem amandmaju k 288. členu. Nihče ne želi besede. Odločali bomo tudi o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 288. členu. Glasujmo! Prosim za mir v dvorani! 288 člen in vloženi amandma. 50 proti, 22 za, 77 navzočih. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Ali je besedilo usklajeno? [[Ni usklajeno.]] Prosim. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sekretariat bi zaradi dveh sprejetih amandmajev in sicer, k 49. členu in k 245. členu rad preveril natančneje usklajenost, ker na prvi pogled ugotavljamo, da sta rešitvi v teh dveh sprejetih amandmajih v neskladju z nekaterimi drugimi rešitvami, ki so sprejete v besedilu tega poslovnika.
Rekli ste 39. in 245.? 49. Hvala lepa. Torej, 49. in 245. člen. Lahko pogledate v besedilo. Vi želite imeti več časa za odločitev v zvezi z morebitno neusklajenostjo? Torej predlagate, da prekinemo za določen čas, ali je pol ure dovolj. Prosim. Je 15 minut dovolj?
Kar se nas tiče, bi želeli pol ure.
Pol ure. Prav, potem bomo odredili te pol ure odmora. Bomo prekinili to točko dnevnega reda. Predlagam, da ne vzamemo odmora za državni zbor, če se s tem strinjate, da bi nadaljevali. Šli bi na zakon, ki ureja gradnjo avtocest. Vendar bi predlagal, ker gre tukaj za odločanje o zakonu, ki ima dvotretjinsko večino, da bi, ko bo mnenje sekretariata jasno, prekinili tisto točko in odločali o tej. Je tako v redu? Prav. Potem bomo sedaj prekinili to točko dnevnega reda in prešli na 19.a točko dnevnega redaDal bom samo pol minute odmora, da se lahko pripravimo z gradivi, da pride v dvorano vlada. Sekretariat bo imel pol ure časa, da ugotovi skladnost oziroma neskladnost v besedilu poslovnika. Ko bo imel stališče, bo državni zbor prekinil 19.a točko in šel na točko 27. in dokončal sprejem novega poslovnika. Počakal bom torej minuto, da pride vlada v dvorano oziroma njeni predstavniki. Kolegice in kolegi, lahko nadaljujemo. Predstavniki vlade, gospod minister je v državnem zboru. Imamo gradivo pred seboj. Moram bom prekiniti to konferenco na moji desni strani in prositi, da se umakne iz velike razpravne dvorane, ker bomo nadaljevali z 19.A TOČKO, TO JE S PREDLOGOM LETNEGA PLANA RAZVOJA IN VZDRŽEVANJA AVTOCEST ZA LETO 2002. Prosim sekretariat in kolege, ki so za mizo, da se umaknejo iz velike razpravne dvorane, ker motijo delo. Gradivo je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Gospod minister, želite besedo. Prosim, imate besedo. Vsi ostali pa ne in vas prosim za popoln mir. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Vlada je predložila v parlamentarno obravnavo in sprejem predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002. Navedeni predlog plana je seveda sestavljen na osnovi nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji in pa rebalansa nacionalnega programa, na osnovi zakona o javnih cestah, na osnovi zakona o zagotovitvi namenskih sredstev za graditev državnih cest, prvega in v letošnjem letu tudi spremenjenega, potem na osnovi sprejetega proračuna Republike Slovenije za leto 2002 ter tudi za letošnje leto zakona o izvrševanju proračuna. Pri tem bi rad poudaril, da so posamezne prioritete seveda plod formulacij v nacionalnem programu oziroma spremembah nacionalnega programa, ki govori o tem, da je prioriteta gradenj posameznih avtocestnih odsekov določena s potekom petega in desetega evropskega transportnega koridorja, ter na podlagi prometno-ekonomske upravičenosti, prometne varnosti, razvojne pomembnosti, medsebojne povezanosti in enakomernega regionalnega razvoja avtocestnega omrežja ter vplivov na okolje. Velikost oziroma viri za letošnji plan o razvoju in vzdrževanju avtocest so naslednji [[razvidni so seveda iz predloženega gradiva]] bencinski tolar v višini 33.5 milijarde tolarjev, kar je vsota enaka iz letošnjega že sprejetega proračuna Republike Slovenije; nadalje cestnine in najemnine v višini slabih 23 milijard tolarjev, ostalo so posojila mednarodnih finančnih institucij, domačih finančnih institucij in pa drugi viri, ki so ravno tako navedeni v tem gradivu. V letošnjem letu nameravamo predati v promet 15.6km avtocest, nameravamo nadaljevati z gradnjo v dolžini približno 80km, na nekaterih odsekih pa nameravamo tudi pričeti z gradnjo. Podrobnejše, bi rekel to, da nameravamo v letošnjem letu predati v promet, proti koncu junija letošnjega leta, odsek Krtina-Lukovica oziroma do cestninske postaje Kompolje, nadalje priključek Razdrto in pa odsek Vransko-Trojane, torej na relaciji Vransko-Blagovica. Na odseku Vransko-Trojane imamo sicer napisano v tem planu september 2002. Takšne so tudi izvajalske pogodbe in vsi dokumenti, ki so veljavni. Vendar tako Dars kot ministrstvo in vsi, ki smo v tem postopku vpleteni, delamo na tem, da bo tudi ta odsek dokončan do konca junija letošnjega leta oziroma do začetka turistične sezone. V tem poglavju, kjer opisujemo dokončane odseke, ni enega odseka, ki pa je naveden na odsekih, na katerih se gradnja v letu 2002 nadaljuje, to je navezovalna cesta Murska Sobota do avtoceste na odseku Vučja vas-Beltinci, in od tega priključka Vučja vas-Beltinci do Beltincev. Torej ta navezovalna cesta, ki obenem služi kot obvoznica, kot obvozna cesta Murske Sobote, bo tudi dokončana v letošnjem letu. Več odsekov, ki jih ne bi tukaj navajal, ker imamo podrobno opisane, več odsekov je takih, na katerih se bo v letošnjem letu nadaljevala gradnja v vseh štirih smereh, z največjo intenziteto na področju Trojan, na področju Primorske in pa nekaterih odsekov tudi na področju Dolenjske, Gorenjske in pa Prekmurja, kot sem že prej navajal. Predvidevamo pa tudi začetek izvajanja gradbenih del na priključku Lopata in pa na odseku Lukovica oziroma cestninsko postajo Kompolje - Blagovica. Če se proti koncu navežem samo še na finančni vidik. Skupna realizacija oziroma predlog letošnjega plana, finančnega plana je v višini 86 milijard. Od tega seveda je določen del za gradnjo, ostalo za ostale stroške, pripravo in tako dalje in ostale stroške izgradnje. Je pa res, da je v nacionalnem programu oziroma rebalansu nacionalnega programa bila ta številka okoli 170 milijard, kar seveda predstavlja samo velikost približno 51%. To so glavni poudarki iz tega plana. Odbor za infrastrukturo in okolje je podrobno ta plan obravnaval. Nekateri posamezni predlagatelji so predlagali tudi posamezne amandmaje. Do njih se je odbor tudi opredelil, zato bo verjetno o tem več možnosti govora še naprej v nadaljevanju sprejemanja tega plana. Hvala lepa.
Hvala, gospod minister. Predlog letnega plana je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje, ki je pristojno delovno telo. Kolega Veber je poročevalec. Imate besedo, kolega Veber.
Hvala za besedo. Odbor je predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 obravnaval na svoji 25. seji 26. in 28.3. ter se seznanil tudi pri tem s poročilom o izvajanju sredstev o namenski porabi sredstev za graditev državnih cest, določenih v nacionalnem programu, mnenjem komisije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter ustnim mnenjem in pozneje jeprejel tudi pisno mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. V uvodni predstavitvi je vlada oziroma gospod minister podal oziroma predstavil ta program. Ugotavljamo, da je predvidena realizacija v višini 86,9 milijard, kar predstavlja 51% planiranih sredstev po rebalansu nacionalnega programa. Seznanjali pa smo se tudi s projektno dokumentacijo za nove odseke, gradnjo in dokončanje odsekov v letu 2002 ter začetkom gradnje na dveh odsekih, ki sta predvidena v tem programu za leto 2002. Hkrati pa je minister tudi pojasnil, da glede na začetno stanje oziroma na zatečeno stanje, da je v pripravi sprememba nacionalnega programa gradnje avtocest v Republiki Sloveniji, ki naj bitudi do konca prvega polletja tega leta prišel v obravnavo. Gradivo je pregledal tudi sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Poleg nekaterih redakcijskih popravkov je opozoril tudi na to, da ni mogoče vključevati v program za leto 2002 tudi povzetek programa za leto 2003. Pozneje pa so se v razpravo vključili tudi poslanke in poslanci in ravno tako opozorili predvsem na odstopanja od nacionalnega programa izgradnje avtocest, ki izkazuje nekje od dve do pet-letno zaostajanje pri posameznih odsekih. Ravno tako so opozorili na dejstvo, da je državni zbor že večkrat sprejel sklep o pripravi nove spremembe nacionalnega programa izgradnje avtocest in da so izredno zaskrbljeni, kajti dogaja se, da posamezni odseki, ki so že opredeljeni v nacionalnem programu, ne sledijo temu programu oziroma se jih spreminja ali pa celo umika. Poudaril bi samo, da je to vendarle pristojnost državnega zbora, ki seveda sprejema nacionalni program in seveda tudi letne programe. Pomembno področje pri tej obravnavi so predstavljale tudi cestnine. V razpravi je bilo poudarjeno, da je nujna razprava o načinu pobiranja cestnin, in sicer tako, da vsak uporabnik plača glede na dejansko uporabo avtocest. Poleg tega so seveda poslanci in poslanke opozorili na dejstvo, da sam avtocestni križ pomeni izredno velik napredek pri razvojuSlovenije, da pa pri tem seveda ne smemo pozabiti tudi na območja, ki se navezujejo z drugimi državnimi cestami na to avtocestno omrežje, predvsem so tukaj opozorili na problem severne Primorske, Bele krajine, Kočevske in Koroške. Vlada oziroma predstavnik predlagatelja so na vse te dane pripombe ponovno tudi podali odgovore in tudi napovedali, da bo izdelana študija oziroma je izdelana študija cestninskega sistema na avtocestah, ki jo bo tudi odbor v kratkem obravnaval. Po končani razpravi pa je odbor oblikoval tudi amandmaje, ki so priloženi v gradivu. Opredeljeval pa se je tudi do amandmajev, ki sta jih vložila poslanca Jožef Jerovšek in Alojz Sok. Tega amandmaja odbor ni podprl. Ravno tako ni podprl amandmaja poslanke Majde Zupan, torej dveh amandmajev, ter amandmaja poslanske skupine DeSus. Ravno tako ni podprt amandmaja poslanke Cvete Zalokar Oražem odbor. Odbor je sprejel sklep, da odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje predlaga državnemu zboru, da predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 obravnava in na podlagi 24. člena zakona o javnih cestah ter 172. člena poslovnika državnega zbora sprejme odlok o letnem planu skupaj z amandmaji odbora. Ob tem je sprejel tudi še dva dodatna sklepa, in sicer: Državni zbor ugotavlja, da letni plan razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 bistveno odstopa od spremembe nacionalnega programa za izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji, zato predlaga vladi Republike Slovenije, da pripravi in predloži v obravnavo državnemu zboru novo spremembo nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji do konca meseca junija 2002. In drugi dodatni sklep: Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da pripravi in predloži v obravnavo državnemu zboru odlok o letnem planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2003 do meseca oktobra 2002. Hvala.
Hvala lepa. Sekretariat, želite besedo? Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Želela bi opozoriti samo na vsebino IX. poglavja predloga plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002. To poglavje se nanaša na osnutek tovrstnega plana razvoja za leto 2003. Ob upoštevanju določb zakona o javnih cestah po naši oceni ta vsebina ne sodi v predlog tega akta. Zato menimo, kot je bilo sicer že opozorjeno na seji matičnega delovnega telesa in tudi v našem pismenem mnenju, da kaže to vsebino opustiti. Hvala lepa.
Hvala za opozorilo. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če tako želijo. Želijo. Gremo najprej po vrsti. Poslanska skupina Nove Slovenije, potem poslanska skupina slovenske nacionalne stranke, poslanska skupina DeSUS. Prosim.
Hvala lepa. Jaz bi rad, da bi resnica o izgradnji avtocestnega križa v Sloveniji prišla na dan, da bi tudi ljudje, ko to spremljajo, vedeli, za kaj sploh gre. Sinoči je bilo na televiziji povedano, da se zbere premalo denarja iz bencinskega tolarja za gradnjo avtocest in cestnin in tako naprej, vendar tudi niso povedali, zakaj premalo. Če pa vzamete revijo Plaz gospodarstva, danes sem jo dobil na mizo, je lepo notri napisan en članek, pa vam ga bom prebral: "Eden izmed glavnih razlogov za zastoj gradnje je po besedah sekretarja združenja za gradbeništvo, industrijo gradbenega materialapri gospodarski zbornici Boruta Grženiča premalo denarja iz bencinskega tolarja, s katerim vlada krpa proračunske luknje. V prejšnjih letih ta delež ni bil visok, predlani, lani pa je polovica bencinskega denarja za avtoceste šla za druge namene. Tega ne bo popravilo niti večje, povečanje v letih 2002 in 2003, glede na druge proračunske izdatke [[...]]" in tako naprej. Jaz sem tolikokrat postavil to poslansko vprašanje in ministru za finance in ministru za promet, pa še drugim, pa nikoli nisem dobil niti približno odgovora, vse nekako zamegleno, da imamo integralni proračun, pa imamo te vire, pa imamo one vire in ne vem še kaj. Če bi denar, to je namenski denar, pa tudi če se še tako imenuje, ostal noter, bi avtocestni križ bil pri kraju zdaj v vseh letih. Tomene ni treba nič prepričevati, da to ni res. Pa brez dodatnih kreditov. Pa bom še enkrat povedal, recimo, tisto, ko govorim tolikokrat o Rebrnicah. Denar, ki ga je Italija dala kot ugoden kredit, če bi se ga uporabilo takrat, bi se naredila polovica Rebrnic s tistim denarjem. Danes niti ena četrtina ne. Se pravi, da se slabo gospodari z denarjem. Lahko mi tudi očitate, da sem "lokal patriot" ker navijam za Rebrnice. Ampak jaz mislim, da je bil to slovenski interes, da se ta ugodni kredit porabi. Meni so zadnjič na odboru rekli, da ta denar ne propada. Seveda ne propada, nominalno ne propada. Propadajo pa kilometri avtoceste, ki bi bili lahko narejeni s tistim denarjem. Pri vsej tej stvari meni [[...]]Ne vem; zakaj slepomišimo, zakaj se sprenevedamo in se izogibamo vsem resnicam in tako naprej. Jaz upam, da bo to prišlo tudi v javnost, na kakršenkoli način, da ljudje vedo, kaj se dela v tej državi z bencinskim tolarjem, z izgradnjo avtocest. To je sicer samo en segment naše politike in našega gospodarstva. Samo Slovenija je dejansko taka v celoti. Hvala.
Hvala lepa, kolega Mamić. V imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke kolega Jelinčič. Prosim.
Hala lepa, gospod predsednik. Dejstvo je, da Slovenija potrebuje nov predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002. Dejstvo je, da marsikaj od tistega, kar je bilo načrtovano, ni bilo narejeno. Dejstvo je, da se v veliki meri ne izvaja kontrola tam, kjer bi se morala izvajati oziroma je kontrola izredno pomanjkljiva. Dejstvo je, da Dars in DDC delata v veliki meri po svoje, nekontrolirano in tako, kot komurkoli paše. Pred časom je Slovenska nacionalna stranka sprožila debato o gradnji cest v Republiki Sloveniji. Takrat smo postavili celo vrsto vprašanj, na katera nismo dobili odgovorov. Takrat smo povedali celo vrsto dejstev, ki jih nihče ni zanikal, ampak se je vlada potegnila nekako nazaj in si mislila: "Saj, kaj pa nam pravzaprav morejo? Smo tako močni, da lahko delamo karkoli hočemo in smo tako zelo močni, da če bo potrebno, jih bomo, Slovensko nacionalno stranko, tudi utišali." Ne da se pa skriti dejstva, da kontrole ni, da so problem odkupi, da so problem projekti, ki se jih ne dela. Edino, kar je konsistentno pri tem delovanju, je klanjanje Italijanom, v največji meri firmi Graseto, ki je v veliki meri že dokazala svojo nesposobnost, ki je že dokazala, da ne zna delati, da slabo dela, da ne zna upravljati in da edino, kjer obvlada situacijo, je pri metanju slovenskih gradbincev izsvojega pool-a, tako kot se je zgodilo RGD-ju. Dejstvo je, da nihče ne kontrolira Italijanov. Dejstvo je tudi, da njihova gradnja ne gre po načrtih, ki so jih predložili. Dejstvo je tudi, da se Italijani vedno znova in znova pritožujejo in obe družbi, tako Dars, kot DDC, jim gredo na roko. Kot da bi bila Dars in DDC italijanski firmi, ne pa slovenski, državni, javni organizaciji. Človek se vpraša, kaj je tukaj zadaj. Konec koncev, če nič drugega, je bila pred časom sprožena neskončna gonja, da je nekdo zamenjal neko disketo za nek računalnik. Kaj pa je zdaj s to stvarjo? Nič. In tisti, ki so na veliko gonili to gonjo, niso ne odgovarjali, ne dokazali, da je bilo kaj res od tistega. In kar je huje, nihče za to, zgleda, ne bo odgovarjal, kajti nekaterim gospodom, ki so se pripravljeni pokloniti tujcem, je zgleda dovoljeno pač vse. Morda si nekateri, kot so si že, tudi zdaj plačujejo bodoče volilne in predvolilne kampanje iz tega denarja, iz denarja majhnih, zdaj ne več lir, ampak evrov, ki jih bo morda nekdodobil v žep. Gradnja cest je izredno pomembna. Ravno tako je pomemben nadzor nad gradnjo cest. Pomemben je tudi bencinski tolar, ki izginja v veliki meri neznano kam. Nihče se ne potrudi, da bi odkril, kam izginja. Vlada se pač odloči, da bo zaradi integralnega proračuna porabila denar za gradnjo avtocest, recimo, za nakup novega aviona, ali recimo za nakup kakšnega novega mercedesa. Konec koncev bi lahko kdo rekel, saj to vse sodi pod okvir ministrstva za promet in zveze. Zdaj lahko še pričakujemo, da si bo kdo omislil kakšno hišo za psa, okovano z zlatom, ali kaj podobnega. Iz istega vira. V Sloveniji se, kar se tiče denarja, dogajajo čudne stvari. Denar izginja, ne porablja se namensko in nihče za to ne odgovarja. Dejstvo, da navkljub poskusom skrivanjan prenarejanja podatkov o gospodarski situaciji, dejansko ta je vsak dan slabša. Dejstvo je, da je inflacija skokovito narasla. Tkaj zraven nosijo krivdo tudi verjetno v manjšem delu, ampak tudi v določeni meri, firmi Dars in DDC. Če nič drugega, zaradi neizvajanja kontrole, zaradi neizvedenih odkupov, zemlja postaja zaradi neizvedenih odkupov, ki bi morali biti izvedeni ob določenem času, vedno dražja in dražja. Projekti niso narejeni, so delno narejeni, plačani, preplačani in ne vem kaj še vse. Gospodarjenje z denarjem se pri teh firmah kaže tudi v tem, da imajo prazno stavbo v Celju, drago plačujejo pa najemnino tukajle v Ljubljani, ker se gospodi s službenimi avtomobili in z ne vem kakšnimi bonitetami še vse, ne ljubi voziti iz Ljubljane v Celje, ampak so raje doma, do devetih, desetih, enajstih, ali pa pridejo malo bolj zgodaj, pa vmes grejo na golf in potem tako naprej. Mislim, da, še enkrat poudarim, da je potrebno graditi ceste in jih je potrebno tudi zgraditi, ne pa da se samo začne, po možnosti z delom kakšnih tujcev, ki jih morajo potem slovenski gradbinci popravljati in za njimi "flikati" tisto, česar niso naredili. DARS ima z organizacijami, s tako imenovanimi inženirji, sklenjene dolgoročne pogodbe. Ali je kdo prelistal te pogodbe, pa je ugotovil, ali te pogodbe še držijo? Ali te pogodbe zavezujejo koga ali pa so zgolj papirji, na račun katerih nekateri fino služijo na tej in na oni strani? Tudi to bi bilo potrebno narediti. Ponavljam tisto, kar je slovenska nacionalna stranka zahtevala že ob razpravi pri poslanskih vprašanjih. Kdaj se bo izvršila kontrola? Kdaj bodo kaznovani tisti, ki trošijo denar davkoplačevalcev tako, kot se jim zazdi, ne pa tako kot jim to veleva zakon? O časti ne bom govoril. V glavnem je nimajo. S tem bi tudi končal.
Hvala lepa, kolega Jelinčič. Stališče poslanske skupine DeSUS-a bo predstavil kolega Kebrič. Imate besedo, kolega Kebrič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister in vaša sodelavca, kolegice in kolegi. V naši poslanski skupini smo si temeljito lotili te snovi. Prišli smo do iznenadujočih ugotovitev, velikih razočaranj. Naj uvodoma povem, da ta program, ki ga sedaj sprejemamo, upam, da ga bomo čim prej sprejeli, bom povedal tudi zakaj, pomeni bistveno, kar moramo imeti pred očmi. Bom prebral čisto za tiste, ki tega niste tako podrobno proučevali. Poglejte, gre za naslednje. Problem v našem sistemu oddaje del je naslednji. Potrebno je imeti sklep o investicijski odločitvi. Le-to pa je možno takrat, če imamo investicijski program, ki pa mora biti v letnem programu. In to je začaran krog. Postopki, da pride do začetka realizacije dopolnitve letnega, plana trajajo reci in piši najmanj šest, pa tudi do osem ali cel več mesecev. Tako se lahko v najboljšem primeru z izvajanjem del na terenu začne po tem planu šele v mesecu decembru ali pa v januarju in naprej. To pa zopet ni mogoče, ker v prihodnjem letu tega plana še nimamo. To se pravi, če bomo tudi letos sredstva, kot je predloženo, zagotovili, se bo zgodilo to, da jih ob koncu leta ne bo mogoče izkoristiti. In zdaj, pod narekovajem, gospod minister, govorim vam, bo prišlo do tega, da se bo s tem denarjem nekdo preusmerjal tja, kamor mu bo ustrezalo. Ali se bo "mahiniralo", to je težka beseda, zato jo dam pod narekovaj. Kdo je potem tisti, ki zadaj vleče te nitke, po domače, na Štajerskem rečemo, da meša štrene. Bistveni problem je naslednji. Poglejte, s tem programom, ki je pred nami, spreminjamo tri stvari. Prvič, ne sledimo nacionalnemu programu po vrstnem redu, kakršen je tam bil določen. Drugič, zamujamo roke, terminsko, za kar ni povsem opravičila, ker trdimo v naši poslanski skupini, na osnovi podatkov, ki smo si jih preskrbeli, da imamo dovolj gradbenih kapacitet, da bi lahko več delali, kot je pa v planu. Tretji problem je finančni problem. O tem ne bom posebej govoril, ker sta oba predgovornika na to že opozorila. Mislim pa, da bi se dalo dodatna finančna sredstva še pridobiti. Resnici na ljubo smo ugotovili, da je letos celo nekaj več sredstev v tem planu predvidenih, kot pa jih je bilo v preteklih letih. Sedaj vam bom postregel s podatki, če pa koga zanima, mu bomo dali fotokopije, kako se spreminja prioriteta, kam se seli teža, ali, bom rekel, v kaj se usmerja prioriteta v letošnjem letu in za prihodnje leto. Imamo pregled, da se letos daje na področje Štajerske in Prekmurja - kjer je sto petdeset milijard zaostanka glede na nacionalni program, se letos daje samo sedem milijard sto dvaindevetdeset v letu 2002, kar predstavlja 4.8% od tega. Za Gorenjsko, ki ima zaostanek 27.2 milijardi iz nacionalnega programa, se letos daje 3 milijarde dvesto dvajset ali 11.8%. Na Dolenjsko, ki ima zaostanek 58,3 milijarde, se daje 7 milijard štiristo šestindvajset ali 12.7%. Na Primorsko, ki ima zelo velik zaostanek iz nacionalnega programa, 115,7 milijard, se daje 9 milijard tristo pet ali 8%. Res, pa je in to vsi podpiramo, da je za Trojane, ki so v zaostanku za 52,3 milijarde, letos predvideno po tem planu 26 milijard sto štiri milijone, kar je 49.9%. Ne bom našteval za leto 2003, kar je tudi že v tem materialu predvideno, slika pa se bistveno ne spremi. Sedaj se pa vprašajmo, če se dejansko preusmerja denar na avtoceste in se zmanjšuje vsota denarja na razpolago za obvoznice, bom povedal, pa ne me očitati "lokal patriotizma", da je v Mariboru potrebnih še nekaj stotin milijonov ali skupaj milijarda tolarjev, da bi vsaj tisto eno zahodno obvoznico, dokončali. Zakaj? Nimam nič proti Ljubljančanom, še najmanj proti njim, imam pa proti Ljubljani kotcentru. Sedaj so se zgradile ali so bile zgrajene obvoznice, sedaj pa obvoznice za druga območja, kot je tudi za Pragersko itd., niso več toliko v prioriteti. Te stvari so za nas poslance, če gledamo celoto - saj smo za vso državo odgovorni, tako rekoč nujne, da jih imamo v vidu, in se ne moremo priklanjati enostavno eni usmeritvi ali enemu lobiju kot takemu. Poglejte, v programu, kakršen je tu podan, smo izdelali za leto 2002 celotno situacijo in ponavljam, kar je bilo rečeno, govorim okrogle številke, šestinosemdeset milijard je letos predvideno, kako so te milijarde razdeljene. Na drugi strani govorimo že tri leta, vam lahko dokažem, prvi odstavek, ki ga piše ministrstvo in Dars enako in govori, kaj bodo dali konkretno: v letu 2002 in 2003 bo potekala priprava projektne dokumentacije in druge dokumentacije za avtocestni odsek iz nacionalnega programa, za katere še niso sprejete uredbe o lokacijskih načrtih. Zahtevajmo poslanci, če nas je kaj v hlačah, da nam dajo točno za katero leto katera dokumentacija. Ali bodo te projektantske organizacije kar v nedogled, dokler bo trajal ta avtocestni program, vsako leto dobile plačila za svojo projektno dokumentacijo, brez določenega roka. Res je, da je v javnih razpisih določeno to in tudi vsota, ampak povejte mi,kdo to kontrolira, kaj je bilo napravljeno. Nas, oprostite, da tako rečem, žejne vodijo čez vodo samo s tako splošno klavzulo prvega odstavka, toliko bomo dali za to projektno dokumentacijo. Ker smo vložili tudi amandmaje, se ne bom sedaj spuščal v nacionalni program, ki je nujno, da ga čim prej dobimo v parlament po takšnem ali drugačnem predlogu rebalansa. Zaključujem pa z naslednjim. Kar sem vam uvodoma povedal in je odbor sedaj sprejel, da je nujno, če sprejemamo državni proračun za dve leti, potem moramo sprejemati take odloke za avtocestni program enako za dve leti, da se ne bo dogajalo to, kar sem uvodoma povedal, da ob koncu leta se "mahinira", pod narekovajem, s tistimi sredstvi, ker jih ni bilo mogoče izkoristiti. Če ne bomo danes ali najhitrejesprejeli tega, potem sploh letos iz tega naslova verjetno ne bo mogoče koristiti sredstev. Za drugo leto pa zopet ne bo nič, kajti če ne bomo pravočasno sprejeli, zato je odbor za infrastrukturo tudi sprejel ta sklep, da priporoča vladi, da oktobra pridejo s planom za leto 2003, da ga bomo pravočasno sprejeli, da bo mogoče razpisati dela in da bo res mogoče po tistih razpisih dela dokončati. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Kolega Veber bo predstavil stališča poslanske skupine ZLSD.
Hvala za besedo. Letni plan razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 bi seveda tudi po mnenju poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bil veliko lepši in boljši, če bi seveda lahko v celoti sledil nacionalnemu programu izgradnje avtocest. Vendar ugotavljamo, da že sam začetek izgradnje avtocest je bil nekako s pomanjkljivo dokumentacijo oziroma nismo imeli takrat dovolj vseh jasnih izhodišč v izgradnji avtocest, vendar pa se iz rebalansa v rebalans seveda vse bolj približujemo tisti realni sliki oziroma predvsem potrebi pri zagotavljanju finančnih virov, da se ta največji nacionalni program tudi za vse nas v sprejemljivem roku dokonča. Gre pa seveda za zelo pomemben program, kajti izgradnja avtocest zagotovo zbližuje Slovenijo in nas tudi vključuje v najpomembnejše mednarodne prometne tokove, kar je eden od ključnih ciljev pri izgradnji avtocestnega omrežja. To, da prihaja do zamud, je verjetno odraz tudi tega, da Slovenija tako s svojo raznolikostjo seveda postreže velikokrat tudi z velikimi neznankami v prostoru, s katerimi so se zagotovo morali izvajalci tega nacionalnega programa srečevati. Vendar ob dejstvu, da v letu 2002 govorimo o tem, da so v teku najzahtevnejši odseki, pričakujemo, da v bodoče takšnih težav pri tem izvajanju nacionalnega programa ne bo več ali pa jih ne sme biti. Zdajšnja situacija v letu 2002 je zaskrbljujoča predvsem zaradi tega, ker ugotavljamo, da je zagotovljenih vsega 51 odstotkov predvidenih virov, v primerjavi s spremembami in dopolnitvami nacionalnega programa izgradnje avtocest, kar pomeni, da bodo nastopile izredno velike težave tudi pri programu za leto 2003 oziroma pred tem še pri pripravi novega rebalansa nacionalnega programa izgradnje avtocest. Izredno težko bo nadomestiti že do sedaj izpad pri virih in seveda tudi zagotoviti sredstva, ki bi še bolj pospešila gradnjo avtocest. Zato vidimo rešitev v tem, da se poskuša čim več delati na najkvalitetnejših finančnih virih, ki jih zagotovo predstavljajo tako cestnine kot tudi sam cestninski sistem. To, kar je v programu za leto 2002 mogoče najbolje obdelano, je zagotovo to, da se res pelje aktivnost za pripravo na gradnjo dodatnih cestninskih postaj v okviru optimizacije sedanjega cestninskega sistema. S tem bodo seveda v naslednjih letih zagotovljeni večji prilivi cestnin, s katerimi bo poleg odplačevanja kreditov omogočeno seveda tudi ustrezno vzdrževanje in upravljanje avtocest. Da je to pomembno vprašanje, je seveda razvidno iz podatka, ki ga lahko preberemo v tem programu, kajti na dan 31.12.2001 ima Dars v upravljanju in vzdrževanju 445 kilometrov cest, cestnina pa se pobira na vsega 270 kilometrih. Zagotovo je to tisto področje, ki zasluži zelo veliko pozornost, in ta del, kot sem že povedal, ocenjujemo v poslanski skupini kot enega od najkvalitetnejših premikov pri dosedanjih letnih programih, ko se je poskušalo pravzaprav slediti izvajanju nacionalnemu programu avtocest. Sam plan razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 bomo seveda podprli, predvsem s to željo, da se ga seveda čim prej sprejme in s tem omogoči vladi in Darsu, da se poglobi v pripravo rebalansa, novega rebalansa nacionalnega programa, in seveda tudi samega programa za leto 2003. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Malovrh, poslanska skupina Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da je težko za tako kvalitetnimi predgovorniki povzeti besedo, pa vendar bi podal tudi stališče naše poslanske skupine, ki podpira odlok o letnem planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002, s tem da želimo, da bi bil čimprej narejen tudi za leto 2003, da pa bi bil na realnih osnovah. Tukaj v parlamentu moramo pokazati s prstom nase, ne pa na prometno ministrstvo ali pa na Dars, kajti v tem parlamentu sprejemamo takonacionalni program, pa ne samo program izgradnje avtocest, ampak tudi druge programe, recimo, za železniško infrastrukturo, ki smo jo od leta 1992 kar nekajkrat popravljali, pa moram reči, da se držimo komaj 15% ali celo manj, da smo lahko veseli, da se avtocestnega programa držimo v tako velikem procentu, kot se ga držimo s tem, kajti dodajamo nenehoma, leto za letom, vsako leto nove odseke, nove obvoznice, nove zahteve in to tukaj iz teh klopi. Tukaj je treba povedati, da je zagotovljenih sredstev samo 51%, in sicer iz naslova bencinskega tolarja, ki se uporablja tudi za druge namene, predvsem za vzdrževanje magistralnih in pa ostalih cest, da se iz naslova cestnine pobere tako malo denarja oziroma ne toliko denarja, kot je bilo pričakovano, je bila zahteva tudi iz naših vrst in pa tudi sicer, glede na to, da so bile glavne ceste v preteklosti in so še sedaj preobremenjene in se je na ta način, da se na nekaterih odsekih cestnina ne pobira, želelo preusmeriti promet na avtocestni del in pa seveda proračunska sredstva, ki jih pa odobrava parlament, ne sledijo nacionalnemu programu. Tudi zakonodaja ni naklonjena vsakokratni situaciji oziroma izvajalcem, pa naj se spomnimo gradnje cest ali pa podiranja tiste hiše na ljubljanski obvoznici, ki je kar nekaj let zavirala odprtje tega odseka. Mi bi tukaj v parlamentu morali ostati zvesti začrtani politiki gradnje avtocest, potem pa bi lahko kazali s prstom na izvajalce. Še enkrat lahko rečem samo to, da na eni strani imamo preveliko drobljenje tega bencinskega tolarja, na drugi strani pa pri različnih rebalansih dodajamo preveč dodatnih odsekov. Kot sem že prej rekel, mi bi morali dobiti čimprej na mizo tudi ta tako imenovani rebalans za izgradnjo za leto 2003, kot je odbor sklenil, to je do konca oktobra, in seveda podpreti tisto, kar se v letošnjem letu da narediti. To so sestavljalci tega odloka prav gotovo predvideli, da to, kar je v tem odloku za letošnje leto možno narediti, da se bo to tudi naredilo in prav zaradi tega naša poslanska skupina odlok podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje madžarske narodne skupnosti bo predstavila gospa Maria Pozsonec. Izvolite.
Spoštovani! Iz poročila gospoda ministra je razvidno, da bo avtocesta le prispela do Beltincev. Mene zanima, kdaj je predviden čas, da bo avtocesta dosegla slovensko madžarsko mejo. Po mojem mnenju bi morali biti zvesti smeri vzhod - zahod. Mi smo zelo zaskrbljeni, da 5. koridor v doglednem času ne bo dosegel Pince - Tornyiszentmikloš. Opozorila bi še na dejstvo, da to, ne samo da potisne Pomurje v še večjo nerazvitost, to sicer ne zanima preveč nikogar in ne vznemirja preveč nikogar, ampak to zmanjšuje tudi vlogo koprskega pristanišča. Opozorila bi še na to, da 4. aprila, torej pojutrijšnjem, bodo položili temeljni kamen za avtocesto onstran meje in tudi še letos bodo začeli graditi. Torej, avtocesta bo ostala na mejni črti v zraku. In še to, da se zadnje čase sliši, da se v Pomurju zmanjšuje promet, kar po mnenju mejnih organov ne drži. In če bibilo tako, tudi mislim, da je skladnejši regionalni razvoj dovolj tehten razlog, da čim hitreje pride avtocesta tudi v Pomurje. Katera bo tista čarobna letnica, ki prinese avtocesto v Pomurje in ali bo to avtocesta ali samo hitra cesta, kakor se govori zdaj? Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisno se je k besedi prijavil gospod Dorijan Maršič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Dejstvo je, da so že predhodniki povedali, da je praktično zelo težko obravnavati brez določene mere kritike dokument, ki se nanaša na izvajanje nacionalnega programa, ob dejstvu, ki je bilo že večkrat omenjeno, da se nacionalnega programa iz že navedenih razlogov ne držimo. Skladno s tem se seveda potem tudi pripombe, ki letijo dostikrat zelo lokalistično obarvane, bodisi na štajerski konec, na primorski konec, na dolenjski in tako naprej, da ne bi našteval. Za nas je seveda zelo pomembno, govorim za prebivalce slovenske Istre, da se izgradnja avtocestnega križa nadaljuje, in to zelo pospešeno, do Kopra. Dela so se začela in v tem smislu je seveda to pohvalno, kljub zamudam. Je pa seveda skrb vzbujajoče dejstvo ob informacijah, ki se nanašajo na nadaljevanje tega avtocestnega konca, ki se bo moral, bom rekel, že logično nadaljevati predvsem v štiri naslednje odseke. In sicer, navezava Luke Koper na Sermin, Sermin - Škofije, Koper - Izola in Jagodje - Lucija. Dejstvo je, da so tudi ti odseki že v svojih pripravljalnih postopkih v zamudi. Mi smo, vsaj poslanci iz slovenske Istre, že večkrat spraševali, kaj se s tem dogaja in pridobivali dostikrat zelo podobne ali pa enake odgovore, kje se je zapletlo in kjer ne gre. Vsi so si popolnoma jasni, da je uspešna in pravočasna priprava dokumentacije možna le ob sodelovanju pristojnih ministrstev. Tukaj, dejstvo je, ni spora in, seveda, vseh sodelujočih, mislim tukaj tudi na lokalno skupnost in vse zainteresirane, zlasti pa od ustreznega vodenja postopka. To vem, da se tudi Dars zaveda, je to zapisal tudi v svoji informaciji o stanju priprave lokacijskih načrtov za tako imenovano obalno cesto. Širša študija je bila pripravljena. Zamude pa, ki so nastale - v nadaljevanju jih Dars navaja kot glavne: predvsem zamude pri pridobivanju usmeritev in pogoje pristojnih ministrstev, dodatne zahteve lokalnih skupnosti, posameznih ministrstev po izdelavi novih variant, zamude izdelovalcev študije, zamude pri zagotavljanju strokovnih podlag, zamude projektantov, zamude pristojnih soglasodajalcev pri izdaji pogojev, nepravočasno sprejemanje odločitev v posameznih fazah postopka. In da k zamudi je še znatno prispelo tudi dejstvo, da ministrstvo, pristojno za promet, širše študije in njenih rezultatov od maja 1999 do februarja 2000 ni verificiralo. Tako piše, zato tudi formalnih razlogov ministrstvo za okolje in prostor ni moglo nadaljevati s postopkom potrditev variant. Zakaj sem to prebral? Ker po rebalansu nacionalnega programa bi morala biti uredba o lokacijskem načrtu za vsaj tri odseke, in sicer navezava Luke Koper na avtocestno omrežje, pa hitra cesta Koper-Izola in pa hitra cesta Jagodje-Lucija - bi morali biti sprejeti že predvidoma februarja 2000. Zelo podrobno so naštete stvari, zakaj se jih ni moglo, zakaj se tega ni moglo narediti. Eno od teh sem že naštel prej, predvsem, koliko zamud, za katere je že jasno, da se jih na noben način ne da nadoknaditi. In seveda je pripravljen tudi nov terminski načrt, nov plan. To naj bi bilo sprejeto 2003. Vendar je zelo težko meni tukaj, tako kot vsem, ob dejstvu, da sem si ta letni plan razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 in 2003 prebral - težko verjamem tudi temu datumu. In ocena tudi našega odbora, ki ga imamo lokalno organiziranega v Mestni občini Koper, ki zelo podrobno spremlja izgradnjo avtocest in pa železnice do našega območja, je, bom rekel, dokaj neskromno ocenjeno, da kljub vsem obljubam in željam verjetno do leta 2010 se ne bomo mogli pogovarjati o dokončanju tega odseka avtoceste. Ne bom navajal, kaj to za nas pomeni Že meritve prometa za tisti konec govorijo, da bi moral biti odsek bertoške vpadnice do Kopra, od Sermine do Kopra, praktično že šestpasovnica po vseh normativih in standardih; da praktično se zelo težko, seveda še posebej v turističnih špicah, zagotavlja pretok prometa. Da o Luki Koper in navezavi res ne bom izgubljal besed, ker o tem vsi več vemo. In nazadnje naj povem še to: težko verjamem. Zakaj? Zaradi tega, ker vsepovsod pišete - in gospodje prosim, dajte si to izbrisati iz računalnika in ne kopirati vedno enak tekst - da morebiti 2002 velja, če bodo zagotovljeni naslednji pogoji. In piše, zlasti: pravilno in učinkovito vodenje postopka priprave in sprejemanje lokacijskega načrta, upoštevanje zakonsko določenih rokov za posamezne faze postopka, pravočasna izdelava strokovnih podlag in lokacijskega načrta ter pravočasno sprejemanje odločitev o ključnih fazah postopka. Za vse odseke ste to napisali. Meni je to popolnoma jasno. Vse je odvisno od tega. Problem je v tem, da pač je premalo truda in premalo želje, da bi se to izvedlo. In dostikrat imamo občutek, da se to preprosto ne naredi, da dostikrat gre tukaj res za prestižne - včasih tudi prestižna nerazumevanja in nesporazumevanja med posameznimi resorji, med dvemi ministrstvi, med zavodom za varstvo naravne in kulturne dediščine in tako naprej in da zaradi tega, seveda, projekti zamujajo. Težko verjamem, da bo, kar tukaj notri piše, bilo res. Za konec bom in za zaključek še eno skepso izrazil. Gre namreč za to, da se, recimo, odsek Škofije-Sermin že praktično-mislim, da četrto ali peto leto - pojavlja kot postavka, kar je seveda dobro, ko pogledaš noter v dokument; vendar potem ugotoviš, da gre tukaj samo za odkup zemljišč. Vem, da se je velik del tega že opravilo v preteklih letih. Pa ne vem zdaj, ali gre to tako počasi, ali gre res to tako počasi, ali tu nekdo noče peljati teh postopkov. In poleg tega je to zelo netransparentno, kajti znesek, ki je tu notri zapisan, velja tudi za druge odseke in praktično ni razvidno: v kolikšnem znesku, za kateri odsek in predvsem do kdaj bo to narejeno. Tako se ta odsek pojavlja notri že nekaj let nazaj, se pojavlja v letu 2002, se pojavlja tudi v letu 2003. Kar je meni popolnoma jasno: brez odkupa zemljišč, brez tega postopka tudi nadaljevanje - začetka, niti začetka izgradnje ne bo. Toliko. Hvala. Jaz ne bi rad bil v tem delu res tako izrazito kritičen. Povedal sem že na začetku, da se pač veliko dogaja, da je veliko tega. Vendar pa so te arterije, ki so za nas še posebej življenjske, iz čisto praktičnih razlogov in na konec koncev tudi zaradi - kot sem že omenil prej - pretoka prometa, ki gre v tej smeri: Italija, Italija-Hrvaška, je brez resničnega truda, vseh zainteresiranih, ki so tu notri bili našteti, bo resnični tisti datum, ki sem ga tam omenil, bil verjetno bolj realen od vseh tistih, ki se planirajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Neomejeno bo razpravljal tudi gospod Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi. Ta predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest je standardna točka tega državnega zbora. Vendar v šestih letih sprejemanja tega letnega plana, po šestih letih lahko meritorno trdim, da je to točka, ki največ škoduje ugledu državnega zbora, čeprav državni zbor ni kriv za vse zavajanje slovenske javnosti, ki se skozi to točko plasira. Gospod Maršič je navedel štiri ali pet let navajanja iste postavke, istih stavkov v programu dela Darsa in Družbe za državne ceste. Pa ni najstarejših postavk iz teh programov navedel. Iz leta 1994 so zadeve, ki še danes niso realizirane, na katerih se je obrnilo že čuda denarja, in nihče ni odgovarjal. Ampak, ker je gospod Maršič to začel, in ker je tudi navedel en segment mislim, da iz poročila nadzornega sveta, ki smo ga citirali tudi lansko leto, moram reči, gospodje iz ministrstva in iz vlade - bolj odgovorni so še na vladi - da bi za takšno stvar, za takšno zavajanje državnega zbora, parlamenta v Veliki Britaniji, kjer smo bili skupaj v delegaciji z gospodom Maršičem, kjer smo poslušali zagovore gospoda Blaira pred parlamentom. Minister Blair je v trenutku obljubil, da bo minister letel - žal je tako. Sam gospoda Presečnika izredno cenim kot človeka, vendar to, da se tudi iz krogov njegove stranke sliši, da ne odloča o ničemer, to se za neko vlado ne spodobi. Da so v kvoti, ki gre na račun ene stranke, ki je bila zapolnjena s kvoto iz tiste stranke na sekretarskih mestih, tisti sekretarji poslušajo navodila iz povsem drugih političnih lobijev. To je sramota za našo vlado. In, spoštovane kolegice in kolegi, mislim, da je bilo, ne vem kolikokrat to rečeno. Lansko leto tudi - gospod Anderlič - "Ne boste me več žejnega vodili čez vodo. Vendar, gospod Anderlič je v letošnjem planu očitno dosegel svoje interese, izpolnil, danes sploh ne sodeluje v tej debati. Anemično, seveda, vse skupaj deluje. Moram reči, da sem slišal, dejansko, kako se odloča, kdor je v letošnjem letu imel največji vpliv na ministrstvo. In dejansko je ta predlog letnega plana odraz tega. Mislim, da bi bilo dejansko skrajni čas, da bi sleherno leto dobili realni plan in da bi tudi imeli nek obračun. Vsako leto je na izgradnji avtocest in cestnega programa veliko, vedno več izkušenj. Odstopanja bi morala biti vedno manjša, gre pa v obratni smeri. Odstopanja v realizaciji, to se pravi v kilometrih in kvadratnih metrih asfalta, in finančna odstopanja so vedno večja. Kot inženir vem, da na podlagi takšnih izkušenj, da bi morali biti predračuni eksaktni na 10-procentno najmanj, zdaj po teh letih. Ni več izgovora, ni izgovora in ga ne more biti! Odstopanja pa gredo, škarje se samo večajo, se odpirajo. Sprašujem vas, odgovorne, kako lahko to zagovarjate. Hkrati mislim, da je nacionalna sramota, da recimo, je bilo za cesto Slovenska Bistrica - Ptuj, za obvoznico Pragersko in tudi del drugega, najet kredit in realiziran kredit v letu 1994 - imam pred seboj - in da so bila v letu 1998, namenska ta sredstva namenska, iz Evropske banke za obnovo in razvoj preusmerjena na preplastitev 178 km magistralnih cest. Imam pred seboj, da sem takrat opozarjal, da gre pri tej zadevi za politiko: "deli in vladaj", "divide et impera" To čarobno formulo uporabljate sleherno leto močneje. Vendar ta čarobna formula je pomenila propad rimskega cesarstva. In bližamo se Argentini, tudi prek tega programa. Peljete nas v bankrot. In glejte, v letu 1998 je bil za ta namenska sredstva, kot sem rekel, sprejet ta zakon. Moram poiskati.
Ali lahko samo eno postopkovno stvar vmes, med vašim govorom, kolega Jerovšek, povem? Po vašem nastopu bomo prešli na odločanje o uskladitvenih amandmajih. Hvala. Prosim.
V glavnem, predstavnik ministrstva za finance mi je odgovoril, da s tem ni ogrožen v naslednjem letu, to se pravi v letu 1999, odsek Slovenska Bistrica-Ptuj na distanci obvoznica Pragersko. Izgradnja tega odseka - v letu 1999. Potem smo nekoliko let vsako leto imeli to postavko, kot je navajal gospod Maršič, za odsek Klanec-Sermin, tudi v lanskem programu: obvoznica Pragersko, 6,5 km, neka malenkost. Meni se zdi, da je to ponižujoče. Če pa vi ne čutite, v teh službah, da niste sposobni oziroma niste pripravljeni delati po nacionalnem programu, potem ponižujete ta državni zbor, ki za vas sprejema odločitve in jih pokriva. Vendar ponižujete tudi slehernega davkoplačevalca v tej državi. In letošnje leto se je politika "deli in vladaj" še izpopolnila. Slišal sem, da ste pogojevali obvoznico v Mariboru s to obvoznico Pragersko. To je nevredno odgovorne državne službe. Zadeva, za katero so bila finančna sredstva odobrena, v letu 1994 veljavno sprejet nacionalni program; osem let izgovorov delovanjalobijev, ki so ta denar prestavljali drugam, v tem času se je ogromno takega denarja, ampak to je samo en primer, izgubilo. In ne sprejemam nobenega razloga, ne morete si izmišljevati novih in novih izgovorov, ne morete tam sprejemati nacionalnega programa, ne morete delati sami rebalansa-prinesete ga ali ne prinesete pa semkaj. Primerov je ogromno. In hočem danes odgovor, kdaj se bo začelo s fizično izgradnjo obvoznice Pragersko, vendar ne teh izgovorov, ki so tukaj navedeni. Vi ste dolžni pred to državo.To je vendar najpomembnejša žila proti Madžarski. Ali ste v službi tega gospodarstva v tej državi? Ali bomo tam stali dvajset ur pred zapornicami in povzročali ogromno gospodarsko škodo? Saj vendar tak odsek, ni prišel v nacionalni program zaradi ne vem koga! Saj so tu odločali tako imenovani nacionalni interesi, avtentični nacionalni interesi. In kdo lahko ignorira avtentične nacionalne interese? Mislim, da je po šestih letih poslušanja in branja takih argumentov, treba, da je človek do kraja odkrit. To so ugotovili celo poslanci iz vladajoče koalicije - ki jih politično razumem - ki so dolžni braniti vlado, in dobesedno ščititi vsakršno njeno početje. Vendar, te stvari, na katere opozarjamo iz leta v leto, so prehude. In vprašal, bi tudi - pred leti je kolega Iva Hvalica, glede inženirja, naletel na bistveno previsoko številko. Znano je, da je to mednarodno priznana cena 1,5%. V letu 2002 predstavlja ta strošek 2,6%. Hkrati pa moram reči, da je cesta Krtina-Ljubljana obvoznica zgrajena katastrofalno, da tu očitno nadzora ni bilo. Pri 120km plavate, letite po zraku, ampak, to na vsakem kilometru posebej. Izredno slaba. Cesta: Maribor-Vransko je v bistvenem boljšem stanju, glede ustroja in vsega tega. Torej se nadzor nad izgradnjo ni vršil, kar pomeni: če ni bil vršen nadzor, da so se sredstva uporabljala netransparentno. Ni treba, da se glasno sprašujem, koliko poslovnih prostorov, koliko vikendov, koliko tega je bilo iz teh sredstev narejenih. Takšno dejansko stanje na to kaže. In še enkrat gospodje, sam osebno oziroma ta državni zbor je zainteresiran in zahtevamo: natančno razmejitev sredstev in natančne kilometre. Odstopanje ne more biti večje kot 10%, po tolikih izkušnjah. Kaj bo zgrajenega in ali boste politično odgovarjali v prihodnjem letu. Želim si,da bi o tem, o čemer sem že leta diskutiral in vsako leto dobil drug izgovor, da se bi z izgovori končalo. Povem, zaradi tega kolege naprošam: to je najstarejši odsek iz nacionalnega programa. Da ga simbolno vrnemo v program letošnji, tudi če se ne bo začel, mora pa biti taksativno naveden. V lanskem je bil. In to ilegalno spreminjanje nacionalnega programa je nedovoljeno, ilegalna dejavnost v demokratični državi je, ne samo nezaželjena, je nedovoljena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot sem napovedal med vašim nastopom, kolega Jerovšek, za kar se vam zahvaljujem, bomo sedaj prekinili 19.a točko in pozvali vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bomo nadaljevali odločanje o prekinjeni 27. točki dnevnega reda, to je v tretji obravnavi predloga poslovnika državnega zbora. Amandmaje ste dobili na klop, tudi mnenje sekretariata. Kolega Anderlič kot predlagatelj je predložil uskladitveni amandma. Počakal bom za hip, da v dvorano pridejo kolegice in kolegi. Še enkrat opozarjam, to sem dolžan storiti spričo odločanja o sklepu, ki terja dvotretjinsko večino, da bomo odločali o njem. Prosim vse, da pridejo v dvorano. Dolžan sem počakati še na predlagatelja. Moramo počakati še predlagatelja, kolega Anderliča. Ja, predlagatelj je, zato semi zdi to, storimo vedno, ko gre za taka odločanja, ker nenazadnje mora obrazložiti predlog. Ne morem dati drugemu besedo, da obrazloži predlog. Torej prešli bomo na nadaljevanje 27. TOČKE DNEVNEGA REDA. Na podlagi ugotovitve sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določil poslovnika, je predlagatelj kolega Anderlič vložil uskladitvene amandmaje. Mnenje sekretariata ste dobili na klop. Želi besedo predstavnik predlagateljev? Ugotavljam, da ne. Želi besedo predstavnik komisije za poslovnik? [[Ne.]] Predstavnik vlade? [[Ne.]] O vsebini amandmajev razprava ni možna. Prešli bomo na njihovo glasovanje. Pred seboj imate pod zaporednimi številkami od 1 do 4 predloge. Mogoče jih je razumeti kot predloge pod 1 in 2 skupaj in 3 in 4 skupaj. Tako bomo tudi glasovali. Torej, najprej bom dal na glasovanje uskladitvene amandmaje pod številko 1 in 2. Najprej bom dal uskladitvene amandmaje pod 1 in 2. Glasujemo. Prosim? Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu
Gospod predsednik, v imenu poslanske skupine prosim za 15 minut odmora pred odločanjem.
Zaradi posvetovanja odrejam 10 minutni odmor. Ob 17.08 nadaljujemo.
Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano! Počakali bomo tudi na predstavnike iz vrst opozicije, bi pa prosil, da pridejo v dvorano - dve poslanski skupini in kolega Jelinčič. Vabim kolege, da pridejo v dvorano. Ali lahko nadaljujemo z odločanjem! Lahko nadaljujemo. Rad bi povedal, da gledano strogo disciplinirano, osnove o poslovniku za to, da sem odredil odmor, med tem ko je začelo glasovanje, nisem imel in moram to ugotoviti, ker ne bi rad, da bi to postala praksa. Zato sem se na hitro odločil za to, ker je šlo za predlog predlagatelja in za odločanje o dvotretjinski večini. Zdaj bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". 75 navzočih, Torej, državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Zdaj bomo odločali o amandmajih pod zaporedno številko 1 in 2. Glasujmo! Glasujmo o amandmajih pod 1 in 2. 77 navzočih. 69 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da smo prva dva amandmaja sprejeli. Zdaj moramo odločati še o amandmajih pod zaporednima številkama 3 in 4. Glasujmo! 74 navzočih, 67 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da smo uskladitvene amandmaje s tem sprejeli. Prehajamo na odločanje o predlogu poslovnika v celoti. Prosim, kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Preden glasujemo o predlogu poslovnika v celoti, bi rad povedal stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Prosim.
Kot sem že večkrat in tudi sedaj še enkrat povem, da mi poslovnika v celoti ne bomo podprli. Mi razumemo, da poziciji pripada oblast. Torej, to nam je povsem jasno. Poziciji pa mora biti jasno, da je opozicija tista, ki ji pripada v parlamentu mesto, da opozarja pozicijo na napake. Torej, to kar hočete pod krinko racionalnosti doseči s tem poslovnikom, pa je, da opozicijo v tem parlamentu omejite na minimum od minimuma. Se pravi, da nam odvzamete kakršnokoli možnost, da bi sploh lahko opozarjali na vaše napake. In ker tudi medijev nimamo na svoji strani, ampak prvenstveno proti opoziciji, je seveda nemogoče, da bi opozicija lahko opravila svojo funkcijo. Nemogoče, ker če prek medijev ne moreš opozoriti na napake, če ne moreš v parlamentu govoriti o napakah, potem je nemogoče, da bi opozicija svojo nalogo opravila.
Mir v dvorani!
Nam je zelo žal, da pač tudi nekateri poslanci, bi rekel, pomladnih strank tukaj v državnem zboru tega ne razumejo, da se zadovoljujejo s takšno funkcijo kolegija, kjer bo kolegij odločal o vsem, ena petina poslancev pa bo potem pismeno lahko sporočala nekako svoje nestrinjanje. Kaj nam bo to, tudi pomagalo, ko bo kolegij omejil razpravo na dve uri - mi bomo zahtevali štiri ure, parlament pa bo izglasoval potem dve uri, to kar je določil kolegij. Torej, to ni nobena pridobitev. Ta kolegij bo res postal neki prezidij, kjer bosta odločala samo dva in mi takšnih odločitev in takšnega poslovnika sigurno ne moremo podpreti in bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kangler, za vami kolega Barovič.
Hvala za besedo. Rad bi obrazložil svoj glas. Glasoval bom proti sprejetju poslovnika. Poskušal bom to na kratko utemeljiti. Pri zadnjem glasovanju me sicer ni bilo zraven, ko smo glasovali o poslovniku, ki ni bil sprejet, vendar sem takrat imel nekatere pomisleke in sem tudi v javnosti povedal. Danes imam ponovno enake pomisleke, čeprav je nekaterim tu smešno, me pa zelo skrbi, da se s tem poslovnikom jemlje avtoriteta predsednika državnega zbora. Večkrat sem si privoščil to, da sem poslušal kolegije predsednika državnega zbora, slišal posameznike, ki so se tako ali drugače arogantno obnašali do predsednika ali do katerihkoli drugih članov. Danes s tem poslovnikom dajemo preveliko težo kolegiju predsednika, po ustavi vodi državni zbor predsednik državnega zbora. Če bo danes ta poslovnik sprejet, bomo dobili, smešno se bo slišalo, carja državnega zbora. Kdo bo nato vodil državni zbor? Predsednik državnega zbora ali tako imenovan car? Sprejmite ga, pustite času čas in sami se boste lahko prepričali. S svojim glasom tega ne bom dovolil. Če bo večina sprejela, bom spoštoval, tako kot vsi ostali. Sam - izključno še enkrat poudarim temu, ker se jemlje avtoriteta predsedniku državnega zbora, ve se zakaj, pa ne glede na to, iz katere stranke predsednik državnega zbora sedi na svojem prestolu, pa se daje prevelika teža kolegiju predsedniku državnega zbora. Zato mojega glasu za ta poslovnik ne bo. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Barovič, za vami kolega Kelemina.
Hvala, gospod predsednik. Bogdan Barovič, poslanec Slovenske nacionalne stranke ocenjujem, sem prepričan, da predlog poslovnika v določenih členih krši pridobljeno demokracijo, da je v nasprotju s prvim odstavkom 82. člena ustave in da omejuje poslance v času, v katerem lahko opredeljujejo svojo vsebino, in jih omejuje v pravici do odločanja. Zato nasprotujem poslovniku in bom glasoval "proti". Hvala.
Kolega Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Osebno bom glasoval proti sprejetju novega poslovnika. In sicer, zakaj - zato ker menim, da je obstoječi poslovnik čisto dober, zelo dober, vendar pa obstoječa koalicija ni bila sposobna izvajati - in tudi novega, verjetno, ne bo sposobna - tudi zato, ker se je obstoječi poslovnik velikokrat po nepotrebnem s strani koalicije kršil, grobo kršil, zaradi tega, ker enostavno koalicija tega obstoječega poslovnika ni tolmačila pozitivno, ampak vedno, kadar je bilo potrebno,negativno. Zato seveda tudi ni mogel biti učinkovit. Proti bom tudi zato, ker tega obstoječega poslovnika po moji oceni v praksi ne bomo mogoče dosledno izvajati. Povedal sem že, da nimamo mogoče celo niti osnovnih pogojev, da bi ga lahko izvajali. Pri tej organizaciji državnega zbora, delovnih teles, strokovne pomoči in tako naprej, takega obsega dela v delovnih telesih nismo sposobni izvajati. Če se bo to v tem prehodnem obdobju zgodilo, da boste usposobili vodstva delovnih teles, da bodo lahko na novo po novem sistemu vodili postopek, potem bo nekoliko lažje, ampak vseeno dvomim, da boste to uspeli. Mislim, da bodo pri izvajanju tega poslovnika izredno velike težave. Tretjič bom proti tudi zato, ker menim, da mi kot opozicijskemu poslancu bo pač s tem novim poslovnikom nekoliko onemogočeno normalno delo v skladu z ustavnimi pravicami. Proti bom pa tudi zato, ker mislim, da je namen predlagatelja, tako kot je že bilo rečeno, da se s tem poslovnikom, ki ga v praksi ne bo mogoče izvajati, kakor ga jaz razumem, onesposobi predsednika državnega zbora. Zakaj, ne vem. Ampak ne vem tudi, če ne bo več predsednik državnega zbora imel teh funkcij, koordinacije in tako naprej, na koga se bom jaz kot poslanec obračal kot na mojega predpostavljenega. Na gospoda Anderliča ali na kolegij - ne vem. Tega ne mislim početi, seveda bo moje delo zaradi tega izredno okrnjeno in onemogočeno, ampak žal je pač tako. Vprašam se tudi, kaj bo počel predsednik državnega zbora. Ali bo samo statist nekomu - ne vem. Skratka, mislim, da je veliko stvari nedorečenih in da so celo stvari v nasprotju z nekimi normalnimi normami evropskih parlamentov in zaradi vseh teh, po moji oceni, negativnih elementov, ki jih s seboj nosi novi predlog poslovnika, ga ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Brenčič.
Hvala lepa. Temeljni apostolat pravih demokracij je pri normativnem okvirjanju življenje v družbi zaščita šibkejših. To je temeljni apostolat pravih resničnih demokracij. V tem državnem zboru sploh v tem mandatu ni kriv sedanji poslovnik za tako zlorabo poslovnika, ki se dogaja tudi v času, ko na osnovi tega poslovnika sprejemamo novi katekizem ali brevir, po katerih bomo delali. Zato pravim: poslovnik ni kriv. Krivi smo mi, ki se moramo sami sebe v glavah popraviti in spoštovati pravi apostolat demokracije. Trdim, da je sistem vodenja, sistem upravljanja v današnjem svetu postavljen v piramido. Ta državni zbor bo s tem poslovnikom presekana piramida in posredno bo to vplivalo na sistem uspešnosti ali kreativnosti tega državnega zbora, brez da bi poslovnik kršili. To se pravi, ta poslovnik bo kršen, novi poslovnik še veliko bolj, kot je bil ta. Prav zaradi tega ostajam na svojem prepričanju iz predhodne obravnave in ta poslovnik ne bom podprl. Podprl bi pa marsikaj kar se mora v naših glavah spremeniti, da ne bomo pojmovali moč kot tisto, ki se mora v demokraciji slikati koga v nekih hierarhijah, ki smo jih preživeli. Hvala.
Kolega Peterle.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ne glede na osmoze, ki se dogajajo, ne glede na konstruktivne odsotnosti, ki se dogajajo, bi rad povsem jasno povedal, da sodelujemo v eni od razsežnosti centralizacije in koncentracije oblasti v tej državi. Kot poslanec, ki je bil štirikrat izvoljen - se pravi, do sedaj na vseh volitvah -, bi rad povedal moje iskreno prepričanje, da je šel ta poslovnik predaleč proti poslankam in poslancem, da je narejen na trenutne razmere oziroma potrebe in da jeto v nekem smislu popravek koalicijske pogodbe vladajoče koalicije. Glede na to, kako se ravna s poslovnikom, je povsem vseeno, kakšnega sprejmemo, ker pravila igre se bodo postavljala za sproti, kakor se je to delalo že doslej. Lahko kupite štoparico, lahko kupite peščeno uro na tri minute, ker sedaj bodo tri minute določale režim in ritem dela tega državnega zbora. Takih pogojev dela ne bi rad podprl in bom glasoval "proti".
Hvala lepa. Kolega dr. Bernik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Dolgo sem živel in sem vesel, da sem ta trenutek doživel, kajti danes delamo zgodovino namreč v tem parlamentu. Nekateri imate že izkušnjo s tako zgodovino že v prejšnjem režimu, morda imate, ampak sam je nisem imel, zato bi pa rad poudaril, da se mi zdi, da ustvarjamo tukaj nek centralni komite, ki bo odločal tako, kot včasih. Ne vem, ali je to napredek, jaz ga ne bi smatral za napredek, ampak če ima kdo take izkušnje že, pa se mu zdi, da je to dober sistem, naj kar gre naprej, ampak jaz ne bom s tem šel, ne bom sodeloval pri taki stvari. Zato bom volil "proti". Še drugo stvar bi rad rekel. To, da sem šele zdaj razumel, kaj je po slovensko pluralizem. Razumel sem, da je pluralizem to, da poslanci nekako poskušamo imeti pred seboj interes naroda, ljudi, državljanov, davkoplačevalcev in da se bomo križali tukaj, kadar gre za interese in spoznamo, da bomo lahko nekaj skupaj naredili. Ampak, to ni pluralizem. Takega pluralizma tukaj notri ni. Kar me čudi, da tako redko, tudi če je naš kakšen opozicijski predlog dober, razen mogoče kakšnega tehničnega, kot smo danes videli, nobeden od vas ne upa glasovati za tisti predlog; medtem ko opozicija, kadar vidi, da je nekaj resnično dobrega v vaših predlogih, mi glasujemo, pa lahko greste to prešteti pri vseh teh stvareh. Zato se mi zdi, da to je pluralizem, kar se tukaj notri godi, pluralizem po slovensko. Zdaj šele razumem, zakaj poudarjamo včasih pluralizem. Bojim se, če ne bomo prišli do tega, da bomospoznali, da ima tudi nasprotna stvar od časa do časa le dobre predloge, da se prečkajo te črte, kot je normalno v demokratičnih državah po svetu. Pri nas pa tega ni. In kar me čudi, toliko inteligence v tem državnem zboru, in je tako, kot je bilo včasih.Če so rekli "glasoval boš tole", pa glasujejo. Tega ne zastopim, kako je to mogoče. Dobro, zgodovino delamo in sem vesel, da sem zraven. Še bolj sem pa vesel, da bom lahko proti tej zgodovini glasoval. Hvala.
Hvala lepa. Še dva imam prijavljena za obrazložitev glasu: najprej kolega Jerovšek, za vami kolega Pukšič. In potem bomo glasovali.
Hvala lepa. Želim ostati dosleden temu, kar sem zagovarjal premočrtno skozi vsa leta, in menim, da je pričujoči poslovnik, predlog poslovnika, prestopil mejo dopustnih sprememb na tistih področjih, ki so pomembne za stopnjo slovenske demokracije. Če bo sprejet ta poslovnik, bomo zarezali doslej v tej državi veljavno maksimumo in tudi ustavno normo že pridobljenih pravic manjšine Pripravljen sem na konstruktivne kompromise. V politiki brez kompromisov ni možno. Vendar na dostojne kompromise, ki se delajo nad mizo, kompromisov, ki so pa v znatni meri pod mizo sprejeti, pa seveda ne morem sprejemati. In mislim tudi osebno, da bo sprejeti poslovnik ustavno sporen, da bo kršen, verjetno, dejansko 82. člen slovenske ustave, kajti poslanci bodo v znatni meri odvisni v bistvu od navodil dveh najmočnejših ljudi v tem državnem zboru, še posebej v tistih poslanskih skupinah. Ustava pa velja, mislim da, za vse Slovence. Prav tako ne bom podprl tega poslovnika tudi zaradi detajla, ki se je zgodil ob prejšnjem sprejemanju poslovnika in ker se takšna mentaliteta, ko danes ni manjkalo grožnje poslancev - mladih, da še 40 let ne bo dobil službe v tej državi, če ne bo podprl poslovnika. Mi vsi poslanci vemo, da so se te stvari dogajale in poziv s tega mesta k ohranitvi stopnje demokracije, mislim, da je dolžnost vsakega posameznika in tudi stvar osebnega ponosa, osebne pokončnosti in moram tudi reči, da to znam ceniti in bom tudi cenil. Hvala lepa.
Kolega Pukšič, vi ste na mojem seznamu zadnji, potem pa vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Mir v dvorani.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kar se tiče poslovnika, vendar smatram, da je akt, ki je podrejen ustavi Republike Slovenije. In če bi bil takšen poslovnik danes sprejet, potem bi bilo seveda nujno spremeniti tudi 80. in 82. člen ustave Republike Slovenije. 80. člen ustave piše takole: "Državni zbor sestavljajo poslanci državljanov Slovenije in šteje 90 poslancev." S sprejetim tem poslovnikom, bi tu morali narediti vejico in napisati, "brez glasovalne pravice". V 82. členu pa, kjer piše v prvem odstavku, "da poslanci so predstavniki vsega ljudstva in niso vezani na kakršnakoli navodila", je treba narediti vejico in napisati "razen vodij poslanskih skupin". To pomeni, v takem primeru, seveda, za takšen poslovnik, kot izvoljeni poslanec ljudstva ne morem in bi bilo v nasprotju z mojim prepričanjem ter seveda tudi z ustavo Republike Slovenije. Nikoli nisem želel in nisem glasoval za zadeve, ki bi bile sporne z ustavnega vidika ali z zakonskega. Tudi tokrat, seveda, bom ravnal enako, ker prisegam, kot poslanec izvoljenega ljudstva, še vedno na ustavo, takšno, kakršna je. Glede na to, da pa se že sedaj veliko stvari dela po samovolji nekaterih posameznikov in glede na to, da ta poslovnik pelje prav v tej smeri, je seveda toliko bolj nesprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim. Želite besedo? Kolega Štemberger, prosim.
V imenu poslanske skupine Stranke mladih Slovenije ocenjujemo, da nam je tudi z novim poslovnikom nekako omogočeno enakopravno sodelovanje pri sprejemanju zakonodaje, zato ne vidimo popolnoma nobenih razlogov, da bi predlogu novega poslovnika po vseh amandmajih in naših predlogih, ki so bili sprejeti oziroma vsebine v njih nekako drugače povzete, ne vidimo nobenega razloga več, da bi temu poslovniku nasprotovali. Poslanci Stranke mladih Slovenije tokrat ne bomo glasovali ne kot pozicija, ne kot opozicija, pač pa bomo podprli le tiste rešitve, ki vodijo k bolj učinkovitemu in racionalnemu delu slovenskega parlamenta. Hvala.
Še kdo? Prosim, kolega peče. Mir v dvorani!
Hvala za besedo. Ocenjujem, da s predlogom poslovnika uzakonjamo v naši državi tisto normo klientelizma, ki se ga poskušamo vsi izogniti in za katero je značilno, da v tej državi ne nosi napredka. Glasoval bom proti poslovniku. Hvala.
Sprašujem, ali želi še kdo? Kolega Jelinčič.
Hvala, gospod predsednik. Mislim, da smo bili danes zopet priča določenim političnim "dealom" na škodo slovenskega parlamenta in demokracije v Sloveniji, ko so nekateri pristali, da bo najvišja stranka LDS glasovala za 16 let volilne pravice oziroma za volilno pravico ob 16 letih, zato da bo v zameno dobila štiri glasove politične stranke, ki v slovenskem parlamentu nikakor ne zagovarja interesov Slovencev in Slovenk, ampak zgolj same lastne interese. Žal je treba nekatere spomniti, da smo v slovenski parlament izvoljeni zato, da zastopamo - po demokratičnih načelih zastopamo - slovenski narod, slovenske državljane in državljanke. Nekatere politične opcije poskušajo to odvzeti. Žeja jih po tistih časih, ko so že takrat sedeli na določenih političnih pozicijah, in jih hočejo danes samo še premestiti v današnji čas. Zagotovo jim bo to danes uspelo, s takšnimi ali drugačnimi kupčijami, prepričan pa sem, da bo zaradi tega demokracija v Sloveniji zelo trpela. In prepričan sem, da se s sprejetjem tega poslovnika poslavljamo od demokratičnih načel Republike Slovenije in da tonemo nekam v preteklost.
Sprašujem, ali želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. In zaključujem možnost dejanja obrazložitve glasu. Glasovali bomo torej o predlogu poslovnika v celoti. Predlog poslovnika v celoti, dajem na glasovanje. Glasujmo, prosim. Glasujemo o predlogu poslovnika v celoti. Mir v dvorani! Navzočnih 81 kolegic in kolegov. Za jih je glasovalo 57, 24 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je Državni Zbor Republike Slovenije sprejel novi poslovnik. Za dve minuti, bom prekinil delo državnega zbora, tako da se lahko vrnemo na točko, ki smo jo prej prekinili. Točka poslovnik je zaključena. Vrnili se bomo na 19.A točko, to je na predlog letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002.
Nadaljevali bomo pri prekinjeni 19. A TOČKI DNEVNEGA REDA - TO JE OBRAVNAVI PREDLOGA LETNEGA PLANA RAZVOJA IN VZDRŽEVANJA AVTOCEST ZA LETO 2002. K neomejeni razpravi se je pisno prijavila še poslanka Zalokar Oražem. Gospa Zalokar Oražem, izvolite. Lepo prosim za mir v dvorani.
Hvala lepa za besedo. Moja razprava se bo dotikala predvsem poglavja cestnine in najemnine, in sicer v tej točki, da se mi zdi, da je vse, kar se dogaja v zvezi s cestninami v Sloveniji, pravzaprav en sam kaos; da je cestninski sistem popolnoma nedodelan in da vse, kar tudi počnemo pri tem, da smo danes že slišali podatek, da pravzaprav več kot 40% slovenskih avtocest ni v funkciji, da bi na njihovih delih tudi pobirali cestnine, da se pravzaprav vsi ukrep, ki jih tu tudi z letošnjim letnim programom razvoja vzdrževanja avtocest za 2002 predlaga predlagatelj, pravzaprav neko gašenje požara oziroma še bolje - zamegljevanja situacije. Zdi se mi, da je vse, kar se dogaja na cestninah - pravzaprav tako, kot sem že rekla - kaos, da sedaj neke cestninske postaje na nekam koncu postavljamo, na nekem drugem koncu jih rušimo, da imamo ne vem koliko sistemov različnih cestnin, odprtih, zaprtih, elektronskih cestninjenj in podobno, da pa pravzaprav nobena stvar ne deluje; nenazadnje bi rekla, da se ne spomnim dobro, kje sem zadnjič doživela, ko sem šla čez mejo Slovenije, da mi je kdo ročno podal cestninski listek. Elektronski način, ki naj bi ga razvijali še naprej tudi tako, kot je zapisano, je slab in je počasen. Moram pa reči, da mi sprejemamo v tem letnem programu rešitve in v njem tudi med drugim nove dodatne - predlagatelj navaja nove dodatne cestninske postaje, pri čemer pravzaprav na odboru za infrastrukturo poročilA o cestninjenju nismo obravnavali, prav tako pa tudi nismo še dobili in se pogovorili o študiji oziroma o tem, kaj bi iz te študije, ki je nastajala v zadnjih letih, lahko potegnili kot najbolj sprejemljivo rešitev. Zdi se mi, da je to, da v novem letnem programu za 2002 zapisujemo, da se začne pripravljati predvsem dokumentacija za umestitev v prostor in potem za kasnejšo izgradnjo do leta 2005 cele vrste novih cestninskih postaj - nekaj tam, nekaj tu - pravzaprav samo še dodaten kamenček, ki govori o tem, da nimamo nikakršnega dodelanega koncepta v zvezi s cestninami. Stroški, ki jih takšen sistem daje, so seveda bistveno preveliki, po drugi strani pa tudi ni možno natančno ugotoviti, kakšen je pravzaprav čisti izplen, kljub temu da neke številke so, predvsem pa ni nikjer navedeno, kakšen naj bi bil izplen, ki naj bi ga povzročile oziroma prinesle nove cestninske postaje. Jaz sem vložila amandma v zvezi z omenjeno zadevo predvsem iz načelnih razlogov in predvsem zato, da bi opozorila na problem, glede na to, da se mi zdi, da se je pač predlagatelj, glede na to, kako in kaj se dogaja s cestninjenjem v Sloveniji, se ozira zdaj sem, zdaj tja in seveda išče razno razne tekoče trenutne rešitve, ki bi pač na nekih točkah lahko prinesle morda več cestninjenja. Jaz moram reči, da sem osebno za to, da naredimo v resnici v Sloveniji pošteno cestninjenje in da pobiramo cestnino povsod. Ampak takšen sistem, kot ga imamo v tem trenutku, in rešitve, ki jih prinaša tudi letni program za leto 2002, se mi zdi, da so še vedno popolnoma nedodelane, nesistemske in nekoordinirane. Jaz nikjer ne vidim, kakšna je v resnici tista pot, ki jo bodo tako na ministrstvu kot na Darsu brali, da bi v resnici, ne šele čez deset ali petnajst let, imeli pošteno cestninjenje v Sloveniji, pri čemer, kot sem že rekla, na nekaterih stvareh so celi odseki necestninjenji, nekje podiramo. Zdaj bi v tem smislu rada opozorila, da smo v tem smislu kot majhna država, s takšnim konceptom, kot ga zdaj ponujajo, bomo prepredeni s cestninskimi postajami na vsakem koraku, preden bomo prišli z ene do druge strani Slovenije, recimo iz Prekmurja na morje, bomo morda, ne vem kolikokrat, stali v kolonah, ki se bodo dogajale. Kakšen bo ta potovalni čas, kakšni bodo stroški, ki jih pri tem povzročamo, se mi zdi enormno, o ekološki obremenitvi okoljapa niti ne bi želela govoriti, ker nima smisla. Jaz mislim, da pri nas cestninjenje ni več v funkciji urejanja prometnih tokov in da predvsem ni koncepta. Ni koncepta, ki bi trajal na daljši rok in ki bi v resnici prinesel pošteno cestninjenje. Amandma, ki sem ga vložila v zvezi z dodatno cestninsko postajo v Krtini, se mi zdi še poseben primer, glede na to, da bo pravzaprav na dobrem kilometru v nekaj letih izpostavljeno, ali pa bo postavljena ena čelna in še dodatno dve dodatni postaji. Tisto, kar se mipa zdi predvsem sporno, je pa to, da bomo sicer morda s tem na nekem delčku Slovenije v resnici zasegli in uveljavili popolno pobiranje cestnine, da pa seveda še vedno ima vsak voznik možnost, da se odloči drugače in da bo po moji oceni prišlo predvsem dotega, da se bodo ljudje ponovno usmerjali na regionalne in magistralne ceste, iz katerih smo, bom rekla, promet preusmerjali v tem trenutku na avtoceste in ponovno po teh cestah delali, predvsem nepotrebno gnečo. Zdi se mi, da takšne "ad hoc" rešitve, ki jih prinaša tudi letni program za leto 2002, so popolnoma v skladu z vsem, kar se v Sloveniji na tem področju dogaja. Res je, da so v nekem trenutku ugotovili, da ni dovolj pobranih cestnin, kar se absolutno strinjam, da pa seveda takšne rešitve, ko zdajtu, zdaj tam ugotovimo, da tam je pa morda nek bazen, kjer bi lahko pobrali malo več, ker je morda tam gostejši promet, pri čemer pa pol Slovenije na nek način plačuje, pol Slovenije ne, da se izogibati, da se, ne [[...]]Takšne način, kot ga zdaj izpostavljamo, v prihodnosti ne bo prenesel nobenih, predvsem pa ne tistega, kar je cilj, to je pošteno cestninjenje, ki bo vse uporabnike avtocest enakovredno, glede na uporabo cest, obravnavalo. Zato se mi zdijo takšni "ad hoc" predlogi absolutno slabi, nedodelali in zato je tudi ne podpiram iz teh razlogov in ne iz nekih egoističnih. Jaz moram reči, da je tista cestninska postaja se ne tiče našega konca, ampak se tiče morda bolj Zasavja ali pa še nekaterih drugih, ki bodo na ta način udeleženi, kot pa samega področja, iz katerega jaz prihajam.
Hvala lepa. K razpravi, ki je omejena na 5 minut, so se prijavili najprej gospod Mamić, potem gospod Peterle, gospod Kelemina in potem po vrstnem redu naprej. Gospod Mamić, izvolite.
Hvala. Pozdravljam vse prisotne. Najprej bi vprašal, zakaj je v Poročevalcu napisano, da je 440 kilometrov avtocest po Sloveniji, pa jih niti ni polovica od tega. Ne vem, ali se sešteje obe strani skupaj, pa bi mogoče zneslo, ne vem. Zdaj bi v obliki enega vprašanja izpostavil, kako lahko poslanec vpliva na dinamiko izgradnje avtocest. Vsaj kar se opozicije tiče, nikakor. Recimo, ko se dobimo na odboru in postavimo kakšen amandma, tudi če je, zadnjič je bilo samo za 8 milijonov vrednosti, smo dobili odgovor: Nič, tako se je vlada zamislila, tak je program in od tega ne odstopamo, zato ne moremo tega podpreti. Če vlada ne podpira, potem je iluzorno misliti, da bo skozi državni zbor šel ta amandma. Tako, da je to tudi malo čudno. Potem jaz bi imel, ne glede na to, če mi bo nekdo očital "lokal patriotizem", pa vendar. Recimo, če govorimo o cestninah, jaz sem že kdaj predlagal, da bi se zmanjšala cestnina na izhodu pri Šempetru, da bi se izkoristila avtocesta. Prepričan sem, da bi bilo bistveno večprometa, kot ga je v resnici. Zdaj pa se govori o tem oziroma je že sprejeto, da se bo delala cestninska postaja na Vogrščku. Naredite jo, ampak naredite jo tudi na Selu in v Ajdovščini. Zakaj? Zato, ker če se nekdo vozi iz Vipave do Vrtojbe, je prav, da plača 300 tolarjev, prevozi 30 km. Samo tisti, ki se vozi od Sela do Vrtobje 11 km, pa ni pošteno, da plača 300 tolarjev. Lepo vas prosim! Ali ni zadosti to, da smo tisti, ki se vozimo proti Novi Gorici, tri leta plačevali cestnino za cesto, ki je še dandanes ni na dolžini od Razdrtega do Podnanosa, zato ker je do Divače bila cesta narejena, mi smo pa potem plačevali ravno tako, kot da bi se vozili v Divačo. Se pravi, da smo tudi nekaj denarja vlagali v to. To je enostavno sprenevedanje. Če govorim, če sem že na svojem področju, bi rekel nekaj tudi v zvezi z državnimi cestami. Za celo Primorsko je predvidena slaba milijarda, od 14 milijard vsega skupaj, za letošnje leto. Se pravi, niti 7%, prebivalci, če je to neko izhodišče, recimo, je okoli 17% prebivalcev 17% prebivalcev Slovenije je na Primorskem in niti 7% denarja ne gre za program državnih cest. Opozarjam, da dajte na tem nekaj narediti. Ali je ministrstvo za promet v podrejeni vlogi v naši vladi? Ne vem. Kaže, da je. Lepo vas prosim, dvignite glas za neko poštenost. Nimam nič proti temu, da se dela po celi Sloveniji, saj je prav, da se dela. Ampak neka izhodišča, neka merila pa le morajo biti. Predvsem pa poštenje, kolikor se ga da danes, ne vem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Peterle. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister z ekipo! V prvi polovici 90. let je bil avtocestni program tako rekoč ključni projekt mlade slovenske države. Začel se je smelo, začel se je uspešno, začel se je tudi pregledno. Danes pa tukaj na nenavaden način ob nenavadnih ugotovitvah odločamo oziroma razpravljamo o nekakšnem ostanku tega programa, v katerem bencinski tolar ni več tolar, cestnina ni več cestnina, ker velja samo za nekatere. Čas dobiva druge dimenzije in pred nami, bi rekel, ne sedijo ključni ljudje, kajti ta projekt ni samo projekt ministrstva za promet in v tej strukturi pravzaprav še najmanj projekt izvajalca Darsa. Tukaj bi ob tako pomembni zadevi človek pričakoval tudi predsednika vlade. Jaz lahko samo kot podpornik tega projekta vrsto let povem, da take siromaščine ne bom podprl. Menim, da gre za neresno početje vlade v celem, za neresno nagovarjanje koalicijskih poslancev, da bodimo realisti in tako naprej. Jaz ne morem podpirati nekega dokumenta, ki ima po sprejetem, po spremembah nacionalnega programa sedaj nalogo, da stanje oziroma da plan priredi stanju, na pa da bi imel ambicijo, da se stanje priredi planskim namenom. Jaz sem veliko dokumentov na to temo podprl. Tega ne bom, ker smatram to za životarjenje oziroma zaostanke nekega velikega projekta. Tukaj se odpira veliko vprašanj, vendar ker vstopamo iz ene farse v drugo, jih niti ne bom postavljal, čeprav menim, da bi verjetno dobil, glede na ekipo, ki jo poznam, tudi kakšne odgovore. Ampak pravim, problemi ključni so zunaj te ekipe. Mislim, da so nekateri že govorili, tudi o vprašanju zaupanja. Včasih je tolar bil tolar. In tisti, ki je "tankal", je vedel, da bo šlo toliko in toliko od litra prav za ta in ta namen. Danes je bencinski denar seveda namenjen trenutnim potrebam in poljubnostim. Zato je tudi ta dodatni sklep, ki je silno nenavaden, bi lahko rekel, da bi moral biti nenavaden, ampak za to hišo je navaden, to tudi v tem duhu. Tukaj predlaga naš odbor, da sprejmemo sklep oziroma ugotovitev, da letni plan razvoja bistveno odstopa od spremembe nacionalnega programa. Zato predlaga vladi Republike Slovenije, da predlaga v obravnavo državnemu zboru novo spremembo nacionalnega programa. Vidite, tole zaporedje je nevzdržno za en tak projekt in za eno zrelo demokracijo. Ko bo ta sprememba postavljena, bomo pa spet letni program spustili na nižje, ker se bo ponovno ugotovilo, glede na javnofinančne prilike, da je še manj tolarja oziroma ga je nekdo pojedel ali popil, kakor hočete, in bomo šli s to zadevo navzdol. Torej jaz bi si želel, da bi se ta trend obrnil, vendar si ne predstavljam, da je to mogoče narediti s to oblastjo, ki jo zdajle imamo in s tem tudi končam.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kelemina. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani še enkrat. Pri predlogu tega letnega plana razvoja in vzdrževanja avtocest je bilo na odboru, pa tudi danes tukaj v državnem zboru, izrečene precej hude kritike ministrstvu, Darsu in vsem tem institucijam, ki vodijo te projekte. Najbolj zanimivo je pa seveda to, da je ta kritika, dosti ostra kritika, prišla predvsem oziroma tudi kar precej s strani koalicijskih poslancev. To je zelo zanimiva ugotovitev. Padle so precej težke besede, predvsem zadnjič na odboru, in sicer o netransparentnosti vseh teh projektov, o čudnem zakolisju, ki se tukaj dogaja, o prelivanju sredstev, o moči posameznikov, ki lahko vplivajo na izvedbo teh projektov in spremembe, potem o vedno drugačnih prioritetah, o nepravični cestnini, o tem je bilo veliko govora, o slabih konceptih, o velikih raznovrstnih zamudah je bilo tudi danes precej povedanega. Da so se zgradili določeni odseki z najdražjimi variantami, namesto da bi se zgodili najcenejši in da bi se pobirala cestnina, na podlagi katere bi bilo možno potem graditi druge odseke, da so se izbirali predragi odseki oziroma politično nekako tudi mogoče določili neki zelo dragi odseki, kot je Trojane, kjer smo vrgli desetine milijard nepotrebno v prazno, tukaj bi se dalo "prišparati" prav gotovo desetine milijard denarja, vendar za to nobenega ne boli glava. Skratka, bilo je precej slabih točk oziroma precej opozoril o slabi izvedbi nacionalnega programa, pa tudi vseh ostalih projektov za izgradnjo avtocest. Jaz bi rekel tako, da je bilo preveč teh slabih točk, vendar, kot še enkrat poudarjam, zelo zanimivo je, da je na to opozarjala koalicija. Tudi sam se nekako opredeljujem do tega in tudi odbor za infrastrukturo je sprejel take sklepe, da je te stvari končno enkrat treba napraviti transparentne in napraviti rebalans nacionalnega programa, kot smo se dogovorili, ki bi bil sprejemljiv in natančen in ki ne bi več dovoljeval odstopanja in bi potem za tistim rebalansom končno tudi nekdo stal in za njega tudi nekdo odgovarjal. Žal so to vse skupaj besede, izgubljene v prazno. Dela se po starem naprej, milijarde se izgubljajo, učinki pa niso tako visoki, kot se je pričakovalo in, kot bi morali biti. Trdno sem prepričan, o tem smo govorili velikokrat in nima smisla, da zdaj to ponovno odpiramo. Ampak glede na te pripombe in celo vrsto kritik, predvsem s strani koalicijskih poslancev, nekako pričakujem, da se bo temu naredilo konec in da bodo zahtevali, da bo koalicija, ki ima to moč, ki ima to sposobnost, da bo zahtevala od vlade, od predlagateljev, da se te stvari postavijo transparentno in bo danes verjetno ta predlog zavrnila. Ampak dobro, to je mogoče moja čisto taka splošna ocena. V končni fazi verjetno do tega ne bo prišlo, kajti že sami smo pred tem ugotovili, da smo to točko uvrstili na dnevni red ravno zaradi tega, da ne naredimo tej državi še večje škode, ker ti dokumenti niso pravočasno v državnem zboru, če računamo, da smo že zdaj aprila, da bi ta projekt že zdavnaj moral biti projekt in da bi se tudi moral v polni fazi uresničevati, če ne želimo zastojev v letu 2002. Jaz sem trdno prepričan, da ima koalicija v rokah vse instrumente za učinkovitost tega kompletnega projekta, vendar koalicija te svoje moči in tesvoje vloge ni pripravljena uveljaviti. To je dejstvo. Potem tukaj s posamičnimi pripombami se poskušate nekako prikupiti volivcem. Pričakujem, od vas, spoštovani poslanci, kaj boste v prihodnje storili. Jaz osebno pa sem zelo razočaran nad takem projektom in zaradi tega se bom glasovanja vzdržal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sušnik. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Jaz bom podprl letni plan razvoja in vzdrževanja avtocest v Republiki Sloveniji in to predvsem zaradi tega, ker ta napoveduje otvoritev avtocestnega odseka v dolžini osem celih šest kilometra avtoceste Vransko-Trojane. Podprl, ga bom iz olajšanja, ker se zaključuje skoraj desetletje dolgo obdobje izgradnje avtoceste, ki smo ga bili deležni prebivalci zgornjega dela Savinjske doline in štajerskega dela Črnega Grabna.
Gospod Sušnik, dovolite samo, da vas za sekundo prekinem, ker me nekaj poslancev gleda, ker je ura osemnajst. Na posvetu z vodji poslanskih skupin s predsednikom državnega zbora je bilo dogovorjeno, da bomo na nadaljevanju seje, to je danes, opravili 27. točko dnevnega reda, ki smo jo že, sedaj smo pri 19.A točki in še 31. točko. Zato prosim za strpne razprave in upam, da bomo v čimkrajšem času končali še ti dve točki, kakor je bilo dogovorjeno. Spoštovani kolegi, to niso proceduralni predlogi. Dogovor pri predsedniku državnega zbora z vodji poslanskih skupin je dogovor. To je dogovor, ki je bil sprejet na podlagi odločitve državnega zbora v četrtek ob 18. uri. Lepo prosim, dovolite, da gospod Sušnik nadaljuje svojo razpravo. Gospod Sušnik, izvolite. Jaz se vam opravičujem, da sem vam vmes vzela besedo.
Hvala lepa, pač ne bomo gledali na uro sedaj. Podprl bom tudi zaradi tega, ker ta program vsebuje nadaljevanje in dokončanje avtocestne vzdrževalne baze, kar je za razliko od tistega, kar smo pretrpeli, nekaj dobrega, kar prinaša v naš prostor. Pričakujem, da bodo izpolnjene vse obljube ki smo jih dobili, in da bodo naši občani imeli prednost pri zaposlovanju na delu, ki jih avtocesta tudi posredno prinaša. Ne glede na to, da se soočamo kar z veliko problemi, da smo v izrazito neenakopravnem položaju občani tega dela Savinjske doline, ker za razliko od drugih plačujemo cestnino, da se pojavljajo težave z izvajanjem lokacijskih uredb, tako za odsek Arja vas - Vransko kot za odsek Vransko - Trojane oziroma Blagovica. Naj omenim samo to, da še sedaj ni narejena cesta za počasni promet ob avtocestnem izvozu Vransko, da so težave z izgradnjo nadomestnega vodovoda za naselje Ločica. Lahko trdim, da avtocesta kot taka oziroma ta odsek, ki bo odprt, prinaša veliko dobrega. Rešil nas bo hudih prometnih zagat, po drugi strani pa se bomo rešili skoraj po enem desetletju gradbišča. Trdim tudi, da je ta avtocestni odsek vzorčni primer kompromisa med stroko in lokalno skupnostjo, kako umestiti cesto v prostor. Da je pa tudi zaradi tega verjetno ta avtocestni odsek malo dražji oziroma bistveno dražji, ker je narejen tako, kot mislim, da avtocestni odsek mora biti, to se pravi sprejemljiv za ljudi, ki moramo živeti tudi po izgradnji ob teh avtocestnih odsekih. Da pa ni še zapisana končna cena tega avtocestnega odseka, trdim, da pa zaradi tega, ker je del stroke naredil napako. Tukaj mislim na vodarje, ki so pri obravnavi obeh avtocestnih odsekov imeli izrazito različne kriterije in so namerno ali nenamerno, o tem ne morem razsojati, zanemarili izvedbo ukrepov zadrževanja visokih voda na odseku Vransko-Trojane. Na to sem jaz prvič opozoril že lansko leto ministra za okolje in prostor, gospoda Kopača, ki je potem posredno prek iste stroke naročil študijo zadrževanja visokih voda. Ta študija kaže, da je potrebno v povezavi s tem vodnogospodarskim odsekom, čehočemo oziroma moramo zagotoviti poplavno varnost na porečju Bolske in Savinje, na tem območju zgraditi še pet suhih zadrževalnikov, skupne površine več kot 30 hektarjev. To pomeni pet dodatnih pregrad, ker bomo le na ta način lahko zagotovili poplavno varnost. Dejstvo je, da so vodarji na oni strani, na štajerski strani, očitno pozabili, kaj je pojem prispevnih površin, da pa so to upoštevali na ljubljanski strani, še kako drži, saj je bil skupaj z avtocestnim odsekom že zgrajen tunel, zadrževalnik Drtiščica, in izvedeni so bili vsi potrebni ukrepi za zadrževanje visokih voda. Zaradi tega trdim, da bo cena za ta pod odsek še višja, ker bo v končni fazi treba zgraditi te prepotrebne zadrževalnike za zadrževanje visokih voda. Naj povem še nekaj, če mi bo dovoljeno, glede na to, da sem bil prej prekinjen. Jaz mislim, da je tudi popolnoma nesprejemljivo, da po končanju posameznih avtocestnih odsekov nikakor ne moremo lokalne skupnosti povabiti trume turistov, ki se vali po teh avtocestah, in jim predstavitiznamenitosti oziroma po domače povedati "potegniti" vsaj del potnikov, ki se peljejo po teh avtocestah s te avtoceste in kaj iztržiti iz njih. Nerazumljivo je, da ne moremo postaviti opozorilne table za jamo Pekel, za Mozirski gaj in še kaj podobnega. Jaz mislim, da bi morali s to prakso oziroma s tem prekiniti. Pred glasovanjem bi rad mogoče še bolj detajljno obrazložitev ali pa odgovor, kakšni so predvideni ukrepi glede zadrževanja visokih voda na povirju Bolske, povezani z izgradnjo avtocestnega odseka Vransko-Trojane kot pododseka avtocestnega odseka Vransko-Blagovica. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na ugovor gospoda Soka, da bo potrebno glasovati o tem, če bomo še delali po 18.00 uri, ugotavljam, da sta obvestili vsem poslancem, da bo zbor opravil točke 27, 19.a in 31, ki govorijo v dovršni obliki o tem, da bomo seveda končali obravnavanje teh točk in o njih tudi odločali, zavezujoči. Je pa res, da je predsednik državnega zbora, citiram magnetogram, napovedal, dao tem vprašanju, da delamo tudi po 18.00 uri, državni zbor odloči, če bo to potrebno. Če ocenjujete, gospod Sok, da je potrebno, da glasujemo, bom glede na napoved predsednika državnega zbora, da delamo tako dolgo, da opravimo točke, ki smo si jih preložili na danes, z oceno, da so nujne, in zato je prav, da o njih odločamo in dokončamo postopke, dala ta proceduralni predlog na glasovanje. Vabim poslanke in poslance, ki jih ni v dvorani, da se nam pridružijo, da bomo lahko glasovali o proceduralnem predlogu, da delamo tudi po 18.00 uri in s tem izpolnimo svoj cilj, in glasujemo tudi o 19.a točki in 31. točki, kar pa je vendarle bilo že v dovršni obliki z vodji poslanskih skupin v celoti dogovorjeno. O proceduralnem predlogu, da opravimo še ti dve točki dokonca, bomo glasovali. Glasujmo! Drugič bomo glasovali o predlogu, da nadaljujemo z delom do konca, da dokončamo še obe točki. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Nadaljujemo s splošno razpravo. K besedi se je prijavil še gospod Kremžar. Izvolite.
Hvala lepa. Glede na ta podaljšek bom poskušal biti, ne, ne bom rekel krajši, ker to je najslabša napoved. Jaz mislim, da vsi delamo v zelo težkih pogojih, kar zadeva točko dnevnega reda, od vlade, ministrstva, do nas. Preprosto zato, ker ni pravega koncepta, ker ni povsem jasno, kaj in kdaj in kako bomo zgradili, ker tudi predlagatelji ne vedo, v kolikem času bomo zgradili program, ki je pred nami, in ker tudi ne vedo, s kakšnim denarjem razpolagajo in ker tudi ne vedo, mi pa še manj, kako bomo angažirali druga sredstva, če jih bomo. Govori se o koncesijah, govori o mnogih rečeh, ampak od tega, razen da se govori, ni ničesar. Kar je seveda zelo slabo. Posebej za nas, ko moramo odločati. Imamo eno popolnoma nepregledno situacijo, ki pa rojeva popolnoma nepregledne predloge. Ker ni končnega cilja, ker ni jasno začrtanega, ker ni jasno, kaj in kdaj se bo naredilo, predlagatelji in mi tavamo in so seveda predlagatelji izpostavljeni različnim pritiskom in zato se iz leta v leto spreminjajo tudi osnovne ideje in osnovne smeri in osnovne poti, ki so bile že začrtane in dogovorjene. Tako zgodba nikakor ne bo šla naprej in ne more iti naprej. Zato smo že na odboru veliko govorili o teh rečeh, pa ne enkrat in ne prvič, govorili smo tudi lani. Žal mi je, to pa je zdaj direktno kritika, če hočete, na predlagatelje, na ljudi, ki se danes ukvarjate s tem, od lani se ničesar ni spremenilo. Žal.Danes smo govorili ob sprejetju programa popolnoma na enak način in spremenilo se ni ničesar, razen da so se nekatere smeri okrepile, nekatere pa zmanjšale. To ni pravo in to ni dobro. Jaz se ne bom spuščal v razpravo, kaj bi bilo dobro, katero cesto prej zgraditi, katero pozneje zgraditi. Veliko govora je bilo tudi danes, če ne drugega o zadevah, ki jih vsi vidimo, pa ne rabimo biti ne vem kako veliki strokovnjaki, o cestninah, cestninskih postajah, načinu pobiranja cestnin in tako naprej in tako naprej. Moram reči, da veliko ljudi je že utrujenih od ponavljanj tega, da smo gradili cestninske postaje, da smo rušili cestninske postaje. Da še zdaj ne vemo, kakšen sistem cestnin bomo imeli, da imamo zdaj nekaj različnih sistemov cestninjenja. Da imamo, kot smo danes že slišali, približno 40 procentov omrežja, ki bi ga lahko pokrili s cestninami in s tem zgradili še več, ki ni pokrito s tem. To daje seveda možnosti za manipulacije in če ne za manipulacije, daje možnosti za podtikanja, ki ni nujno, da so prav usmerjena. Ampak daje možnost. Zato bi jaz rad povedal samo naslednje. Če ne bomo, in bojim, da ne bomo, do prihodnjega leta sprejeli zelo jasne usmeritve, kaj je potrebno narediti - zdaj vemo veliko več, kot smo vedeli lani o celi zgodbi, koliko denarja lahko pričakujemo iz vseh virov, kaj bo potrebno dati koncesionarjem in poiskati koncesionarje in videti, ali sploh lahko in ali so zainteresirani če ne bomo vsega tega naredili in zares zabetonirali en zelo, zelo realen program, ne program želja, kaj bi mi vse radi, ker mi bi radi marsikaj, ampak realen program, kaj je možno narediti in kaj je potrebno narediti. To se da narediti. Leto dni skoraj pripravljate na ministrstvu oziroma neka komisija pripravlja ideje okoli koncesij. Jaz vem, da tri oziroma četrto leto se pripravljajo, pa že prej so bile različne variante ceste, ki gre proti Hrvaški iz Maribora, pa še zdaj nimamo in ne vemo, kako bomo to naredili. Če bomo še štiri leta pripravljali,veste, tokovi gredo, te poti se bodo zaprle. Najbrž ste opazili da so se Madžari in na Hrvaškem dogovorili za določene stvari, ki gredo mimo nas in če ne bomo ničesar naredili, bodo šle te poti mimo nas. In potem ko bodo šle in ko bodo zgradili ceste, je prepozno. Potem vse tiste, tudi politične zgodbe, ki smo jih imeli nekoč, zakaj naj bi bilo dobro nekam iti, padejo v vodo in če se bodo povezali prek Hrvaške z reškim pristaniščem, se pač ne bodo povezali s koprskim pristaniščem. Ne bom nadaljeval, ker bi lahko več stvari [[...]] Ena samo zadeva, ki je zelo pomembna, ne pričakujem odgovora, ker smo ga dobili na odboru, pa bi bilo dobro, če bi ga ponovili, nemogoče, ne da se, nehigienično je [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]da se spreminjajo že sprejete odločitve v tem organu. Govorim, kot primer samo, o mostu čez Dravo, ki ga je nekdo črtal, ne glede na to, da je bil že izbran izvajalec. Govorim kot o primeru, ne opredeljujem se, ali je to modro ali ni modro, da bi ta odsek gradili že vnaprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Feri Horvat, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi, minister s sodelavcema! Bom zelo kratek, glede na pozno uro, in bi spregovoril samo o dveh zadevah. Prvo je postavka 1.2., to so pripravljalne aktivnosti za začetek gradnje odsekov po letu 2000. Menim, da je ta postavka finančno premajhna, ne predlagam amandmaja, ker sem realist in vem, da tak amandma tudi ne bi bil sprejet oziroma bi tudi bilo težko kjer koli drugje vzeti, ker vsi ugotavljamo, da je sredstev premalo. Vendar bi ob tem rad opozoril pripravljalce tako rebalansa kot predvsem plana za prihodnje leto, da predvidijo potrebna večja sredstva za pripravljalne aktivnosti. To ni samo pogoj za normalno odvijanje in dinamiko izgradnje po nacionalnem programu, ampak je to tudi pogoj za to, da se nacionalni program izvaja. Če se posamezna pripravljalne dela ne opravijo pravočasno, je tudi možno hote ali nehote obiti nacionalni program in določati oziroma graditi drugače, kot so določene prioritete. In pa drugo, to vprašanje oziroma apel pa naslavljam na vlado in pa tudi na nas vse poslanke in poslance. Resnici na ljubo je treba povedati, da smo zelo glasni, in to legitimno, upravičeno v imenu svojih regij, ko zagovarjamo vsak svoj odsek kot najbolj pomemben, kot potrebo, da ga je čimprej treba začeti graditi in tudi zgraditi. Ko pa se pogovarjamo o globalu sredstev, ki dajo osnovne pogoje za obseg gradenj, da pa takrat ponavadi nismo tako glasni. Zato se mi tudi zdi dobro, da je v dodatnih sklepih predlagano, da rebalans nacionalnega programa pripravi vlada do sredine leta, odlok o letnem planu za prihodnje leto, ta bo zelo pomemben, pa pripravi do oktobra, kar pomeni, da bo nekako razprava o obeh dokumentih potekala vzporedno s proračunom, ki ga bomo verjetno dopolnjevali že za naslednje leto in pa potem tudi, ko bomo govorili o planu investicij za več let naprej. Ob tem bi zaključil samo s stališčem oziroma z mnenjem, da je prav gotovo strateški interes te države, da so med prioritetnimi investicijami vlaganja v avtocestno omrežje in da dejansko ta avtocestni križ čimprej zgradimo, ne samo zaradi umeščanja Slovenije v mednarodne tokove in nevarnosti, ki jo je omenil kolega Kremžar, da nas cestni prometni tokovi obidejo, ampak predvsem zaradi tistega, kar je zapisano v zakonu, ki ga je kolega Peterle omenil, ki je bil sprejet na začetku 90. let in pozneje tudi spreminjan, nacionalni program pa je temu sledil, kjer je določena ena osnovnih prioritet gradnje avtocest zaradi skladnejšega gospodarskega razvoja v Sloveniji. Ne bi šel zdaj v podrobnosti, ker sem napovedal, da bom kratek. O tem je podrobneje govorila kolegica Maria Pozsonceva. Res je v Pomurju bojazen, da ne bi ostali popolnoma na repu in da bi to še naprej poglabljalo razlike oziroma zaostajanje pomurske regije za ostalimi regijami v Sloveniji. K temu verjetno še dodatno vpliva, k tej občutljivosti Prekmurcev in Pomurcev, dejstvo, da je lokacijska dokumentacija za odsek Vučja vas - Cogetinci pridobljena, in pa drugo, stanje cest, potem ko so pravzaprav od vseh stvari najprej in najbolj začele cveteti pozimi ceste, in to pravzaprav glavna cesta na 5. koridorju, na katerega se tolikokrat sklicujemo, saj velik del te ceste je pravzaprav več makadama kot asfalta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ni več poslank in poslancev, ki bi želeli razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na obravnavo amandmajev oziroma spreminjevalnih in dopolnjevalnih predlogov k predlogu odloka o letnem planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002. Razpravo in odločanje bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 28.3.2002. Na klop smo dobili z datumom 2.4. amandma k poglavju 9, upoštevaje opozorilo in stališče sekretariata za zakonodajo, katerega predlagatelj je Anton Anderlič. V pregledu amandmajev tudi ni amandmaja k poglavju I, katerega predlagatelj je mag. Majda Potrata. Prehajamo torej na razpravo in odločanje o amandmajih. Najprej dajem v razpravo in odločanje amandma k naslovu, katerega predlagatelje je odbor za infrastrukturo in okolje. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Žal ob prvem glasovanju nismo bili sklepčni. Lepo prosim kolegice in kolege, ki so v bližini, da se nam pridružijo, da bomo lahko veljavno odločali. V dvorani nas je ravno 46, zato lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju k naslovu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in naslov spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k poglavju I. V pregledu je amandma predlagateljev Jožefa Jerovška in Alojza Soka, na mizi pa je k I. poglavju amandma gospe Potrate. V razpravo dajem oba amandmaja. Gospa Potrata, potem gospod Sok. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade. Letni program razvoja in vzdrževanja avtocest je pomemben dokument. Zanj je po moje pomembno to, da je pravočasno sprejet, po drugi plati pa je izjemnega pomena tudi to, da je usklajen z nacionalnim programom gradnje avtocest. Če sodim po zapisih ali po tistem, kar je bilo izrečeno v javnih občilih, je za Slovenijo še vedno prioritetna gradnja petega prometnega koridorja. To ostaja strateški cilj. Večkrat je bilo mogoče brati in slišati, da je gradnja avtoceste od Kopra do Lendave oziroma od italijanske do madžarske meje, kot rečeno, strateški cilj, čeprav zadnje čase morebiti z neko distinkcijo, da se bi ta prometni del ustavil pri Mariboru. Prav zato sem se odločila vložiti amandma in vas pridobiti za podporo k temu amandmaju, saj bi njegova podpora vendarle omogočila preprečiti tisto, kar je očitno. Očitno je namreč, da je na tem delu avtoceste prišlo do upočasnitve v uresničevanju avtocestnega programa. Zavedam se, da so razpoložljiva sredstva omejena. Zavedam se tudi tega, da je treba upoštevati dejansko stanje stvari in morebiti dinamiko izvrševanja avtocestnega programa upočasniti, toda upočasnitvenaj bodo sorazmerno razporejene. Sodim pa, da to, kar se dogaja na tem delu, na katerega se nanaša amandma, kaže vendarle na to, da niso izpolnjene že obveznosti iz leta 2000, pa tudi leto 2002 ne nakazuje možnosti, da bi se s tem predlaganim zneskom stvari lahko nadaljevale. Zato sem vložila amandma, ki predlaga na postavki v razpredelnici povečanje sredstev za 500 milijonov, kar pomeni, da bi se predlagana številka 890.000, izražena seveda v 1000 SIT povečala na 1.390.000 SIT. Hvala vsem, ki boste amandma podprli.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Ne bi želel ponavljati tega, kar je ravnokar bilo povedanega. Sigurno so finančne težave pri gradnji slovenskega avtocestnega križa izredno velike. Prej je že poslanski kolega Jerovšek obrazložil, da je del sporazuma med Republiko Slovenijo in pa Evropsko unijo, ki je bil podpisan pred davnimi leti, tudi ta povezava od Slovenske Bistrice preko Ormoža proti madžarski meji. Obvoznica Pragerskega bi morala po tem programu biti zgrajena, mislim, da že dokončana 1999. leta. Še lani je bila vključena v letni program avtocest, letos pa v tem programu te obvoznice ni več. Škoda je, da je matično delovno telo tako na hitro ta amandma zavrnilo. Škoda je tudi, dase vlada do tega ni opredelila, ali pa se je, tukaj ni navedeno, da bi poslanci lahko vedeli, kakšno je stališče vlade do tega problema. Rad pa bi za tiste, ki ne poznate tega problema, povedal, da verjetno gre v Evropi za edinstven primer ali pa vsaj v osrednjem delu Evrope, da cesta prečka glavno železniško progo na relaciji Maribor - Ljubljana in da je ta železniški prehod po nekaterih podatkih dnevno zaprt tudi do 19 ur. To pomeni, da se na tem delu nabirajo kolone, da tukaj nastajajo veliki časovni zaostanki in da se tukaj slovensko gospodarstvo sooča z velikimi izgubami. Danes, ko smo v tej Evropi usmerjeni k temu, da podjetja morajo čimveč in čimbolj poceni proizvajati, je seveda izguba pri tem, da tovornjaki tukaj dnevno veliko časa stojijo, ogromna To bi bilo dejansko tudi najmanj od pričakovanega, se pravi, da v tem letnem programu ostane vsaj to, da se dela na projektni dokumentaciji in pa da se nekako ima v planu v mislih, da je treba obvoznico s Pragarskega na nek način rešiti: ali bo to obvoznica ali bo to podvoz ali bo to kakšna druga varianta. Tako, kot je sedaj, zadeva ne more biti. Enak problem je Ptuj. Na Ptuju na tem delu prav tako nastajajo velike kolone, ampak mislim, da se Ptuj v tem času na nek način rešuje, medtem ko se je na obvoznico Pragarskega v tem dokumentu pozabilo. Naša želja bi bila, kot je izrazila gospa Potrata, da bi poslanci ta amandma, kljub temu da mu je matično delovno telo nasprotovalo, podprli in bi vsaj ostalo v letnem programu zapisano, da bi vlada o tem računala, ko bo sestavljala rebalans nacionalnega programa. Sicer pa bi želel, da se o tem amandmaju izjasni tudi vlada in pove svoje stališče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Seveda bom podprl nekatere amandmaje, ki so del nacionalnega programa že več let. 8 let pa je nedvoumno, imam tu iz dokumentov in zakonov, del nacionalnega programa obvoznica Pragersko. Bila so namensko določena sredstva, obljubilo se je ob preusmeritvi teh sredstev,da to ne postavlja problema, da ni ogrožena s to preusmeritvijo, da je samo bilo nekaj malega premalo pripravljalnih del izvedenih. Vam bom prečital iz soglasja Republike Slovenije za najetje kreditov za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov za leto 1999, iz 10. februarja 1999. V letu 1999 se bo začela gradnja na avtocestnih odsekih, tako naprej, obvoznica Pragersko. In tako vsako leto. Prosim vas samo to, da podprete, vem, da se ne bo letos začelo graditi, ker so sredstva razporejena, vendar da taksativno ostane. Ne se izgovarjati več in prosim tudi tu kolege, da svojo verodostojnost ščitijo. Šest ali sedemkrat ste že za to roke dvignili in ščitite svojo verodostojnost, saj smo vendar pod žarometi. Dejansko gre za gospodarsko žilo proti Madžarski. Največji problem, kot je rekel kolega Sok, verjetno v centralni Evropi. In ne zatiskajmo si oči. Ni nobena politična potreba bolj vredna od interesov slovenskega gospodarstva in slovenske države. Nacionalni programi so bili večkrat potrjeni in si ne moramo dovoliti, da bodo v letošnjem letu negirani. Predstavniku ministrstva pa moram še enkrat reči, tu stoji in pade vaša kredibilnost, če ne boste tako izrecno podprli vsaj tega. Potem ne moremo računati na vas kot politične predstavnike na tako pomembnem ministrstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kebrič izvolite.
Hvala za besedo. Ne želim zavlačevati, ura je pozna, a sem prepričan, da ste obrazložitev, ki je samo en odstavek, prebrali. Dodal bi samo naslednje, pa ne bom ponavljal, kar sem govoril v imenu poslanske skupine. Poglejte, potrebno je imeti sklep o investicijski odločiti, le-to pa je možno, če imamo investicijski program, ki pa mora biti v letnem planu. Zato vas lepo prosim, kolegice, kolegi, podprite ta amandma, ki glasi na 800 milijonov tolarjev ali pa 800 tisoč v tisočih, kajti s tem bomo dokončali v Mariboru tole obvoznico do Proletarskih brigad. Dodam samo to, da je Maribor že financiral po dogovoru z vlado 80%, in je v znatnem predplačilu. Ponavljam samo še to, da je gradbena operativa v Mariboru pripravljena in na razpolago. Če bomo to dali, verjamem, in sem pošten, odkrit, verjetno v vsem tem programu vseh sredstev letos ne bom mogoče izkoristiti. Vendar jih izkoristimo in omogočimo, da bo to delo steklo. Lepo vas prosim, v imenu vseh teh, ne samo Mariborčanov, celega tega predela, ki se vozi iz Koroške preko koroškega mostu in dalje naprej, da podprete ta amandma. Hvala za vašo uslugo.
Hvala lepa, gospod Kebrič. Mislim, da ste vi zdaj razpravljali o amandmaju k 3. poglavju. Zdaj smo pri dveh amandmajih k 1. poglavju. Replika, gospod Podobnik izvolite.
Hvala lepa za besedo. Kljub temu da je kolega Kebrič res razpravljal, vsaj glede na številko, ki jo je omenjal, k nekaterim dopolnilom kasneje, ampak gre pa za načelno vprašanje. Jaz bi podpiral take amandmaje, če se lahko malo poigram, ki je zelo potraten. Ampak bi vprašal, vprašal bi predstavnike vlade: Kje bomo dobili dodatnih 500 milijonov tolarjev, če izglasujemo ta amandma od kolegice mag. Majde Potrate? Če zadeva obstoji, potem bo dobil mojo podporo. Če pa se bo zadeva sesula, potem pa iz odgovornosti ne smem podpreti tega amandmaja.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite.
Hvala lepa. Treba je vprašati širše, če kolega Podobnik sprašuje. Treba je obrazložiti še bolj natančno vse pozicije, kje je pa dobil predlagatelj denar za to, kar je zapisal. V tem parlamentu se bo odločalo, kako bo. Postaviti vprašanje, glede na to, da je predlagatelj predlagal nekaj, zdaj pa postaviti vprašanje, kje boste pa dobili denar za spremembo, je pa, seveda, malce nerodna reč. Lahko vprašamo tudi drugače: Ali vse tisto, kar je napisano, mora biti tako, kot je zapisano? Tega se pa ne spomnimo vprašati, samo vprašamo, ko nekdo predlaga, in se potem sprašujemo, kako naprej, kje dobiti za nadaljevanje tega. Kdo pa pravi, da je to, kar ste zapisali, pa res pravo? Hvala lepa.
Hvala lepa. Še dve repliki. Najprej gospod Kebrič, potem gospod Podobnik.
Hvala za besedo. Repliciram, spoštovanemu kolegu Janezu Podobniku. Mislim, da je vprašanje upravičeno, vendar če ste me poslušali, sem jaz napovedal, da sem trdno prepričan, da nimajo vsi tile progami, ki so v tem programu za letos, pokritja v gradbenih dovoljenjih, pripravljenosti, v odkupih in v vsem tem. Tam bo denar ostal. V imenu poslanske skupine sem vam jasno povedal, kdo bo žongliral, kdo bo vlekel, da ne rečem mahiniral z določenimi sredstvi. Zato menim, da ni čisto jasno za odgovoriti, kje se bo dobil dodatni denar. Trdim, da se bo, ta denar, ki je na razpolago, prerazporejal, ker smo jim dali proste roke, zeleno luč, da bodo delali. Če tam ni dokumentacije, bodo dali drugam. Vendar mislim, da se da najti dodatna sredstva in zato mislim, da je ustrezno, da podpremo ta amandma, enako kot amandma kolegice Potrata.
Hvala lepa. Replika gospod Podobnik.
Zelo kratko replika kolegu Kremžarju in spoštovanemu kolegu Ivanu. Jaz razumem plan razvoja in vzdrževanja avtocest kot dokument, ki je zelo podoben državnemu proračunu. Če nekje nekaj dodaš, moraš nekje nekaj vzeti oziroma drugače, če bomo izglasovali amandma kolegice mag. Potrate, potem bomo morali ali z uskladitvenem amandmajem ta denar nekam od nekje pripeljati v celotni znesek denarja. Sicer bo resnično to, kar je kolega Ivan rekel, da bomo v naprej verjeli, da so postavke samo provizorične, da višina ni določena in se bo preko dokumentacije in drugih postopkov špekuliralo za posamezni odsek. Jaz mislim, da je čas, da nastopi predstavnik vlade. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, gospod Presečnik izvolite.
Hvala lepa. Najprej samo na to dilemo. Seveda bi pričakoval, da bo amandma povedal tudi to, kar je gospod Podobnik sedaj pojasnjeval, da bo amandma odgovoril tudi na vprašanje, od kod vzeti. To je normalna procedura sprejemanja proračuna in to je eden od delov proračuna ali pa podoben dokument, kot je sam proračun. To se pravi, to je ena možnost. Druga možnost je, da potem vlada pride s spremenjenim planom, vendar to pomeni, da ne more biti tako na hitro plan sprejet. Kar se pa tiče konkretnih zadev, bi pa le jaz, če mi dovolite, odgovoril to, da jaz kot predstavnik vlade na tem mestu ne morem podpreti nobenega od amandmajev, ki posegajo v ta proračunski oziroma finančni del. Rad bi pojasnil, da pri mostu - tu smo že dali en odgovor na poslanska vprašanja - preko Drave na ta način odpiramo en odsek, ki v končni fazi stane okrog 56 milijard. Glede na prioritete, ki so, glede na prometne obremenitve, se bomo morali z rebalansom v letošnjem letu, z rebalansom o nacionalnem programu, odločiti, kdaj pričeti s temi deli, ker nam seveda sam objekt še popolnoma nič ne doprinaša. Amandma glede Pragerskega - torej v letu 1994, jaz ne poznam tega zakona, ki je bil, vendar takrat obvoznica Pragerskega ni bila v programu Darsa, ampak je bila v nekem drugem programu. V program Darsa je bila uvrščena obvoznica Pragersko v spremembe nacionalnega programa v letu 1998. Ampak je kot zgodovina malo. Problem pa je v tem - in to sem že zadnjič rekel - na odboru za infrastrukturo da je vsebina vloženega amandmaja že zajeta v planu izgradnje - kakšen je že cel naslov - za leto 2002. V tem projektu, v tem planu je kompletna vsebina amandmaja že zajeta, naj dam podatek, da je okoli 18% zemljišč, blizu 18% zemljišč že odkupljenih, da je projektna dokumentacija dokončana, da se pričnejo še v neki manjši meri arheološka izkopavanja. Mislim, da so te stvari napisane pod točko 1.2 na strani, približno, 3. Ampak, pod točko 1.2. Torej, zaradi tega, osebno ocenjujem, da sploh ni problem, ali je ta amandma sprejet ali ni sprejet, ker ta dela in to, kar predvidevate s tem amandmajem, je v tem planu že zajeto in bi šlo v bistvu za podvajanje. To je odgovor. Zdaj, kar se tiče, seveda, vprašanj o dodatnih sredstvih, je seveda odgovor ta, ki sem ga prej pojasnil. Treba bi bilo povedati, od kod v tem primeru vzeti. Ker se pa nekaj amandmajev nanaša, ampak to je že naprej, nanaša na cestninske postaje in tako dalje- ker prej nisem dobil priložnosti, da bi na nekaj stvari odgovoril.
Gospod minister, če dovolite [[...]]
To bo v bistvu glede politike na cestninskih postajah, cestninjenje in tako dalje.
Gospod minister, dovolite! Naj zaključimo tu razpravo, odločamo in potem zopet imate besedo pri razpravi ob vsakem amandmaju. Mislim, da je bolj pametno in bolj racionalno, da jo izvršimo tam. Dve repliki, najprej gospod Kangler, potem gospod Kremžar. Izvolite, gospod Kangler.
Hvala za besedo. Pri tej stvari pa sedaj res nečesa ne razumem. Tu sedaj govorimo, kako naj bi bilo, da se nič ne da spremeniti, kakšne posledice bo ta amandma, če ga sprejmemo, imel. Na odboru za infrastrukturo sem postavil jasno in glasno vprašanje. Kdo je tisti v tej državi, ki lahko nekatere programe spreminja: Ali je to vlada, ali so to poslanci državnega zbora, ali sta to dva posameznika? Za kaj gre? Danes delamo problem, če bi sprejeli tu en amandma ali dva, ki imata takšne in drugačne finančne posledice. Nekdo v tej državi, ker je minister omenil ravno konkretno ta most v Mariboru preko Drave, ki bi naj bil vreden 56 milijard, celotni odsek, za sam most je pa investicija vredna 4 milijarde 300. Govorim konkretno, pa ne zaradi tega, ker je ta most v Mariboru, ampak način izvedbe. Razpis je bil opravljen, izvajalec izbran že v lanskem letu v mesecu maju. Kdo si je v tem času premislil na Darsu, da ta pogodba ni bila podpisana? In od kod mu kompetence? Zakaj je potem sploh prišlo do javnega razpisa o izbiri izvajalca? Zakaj je sploh bila dana dokumentacija? Zakaj so se podjetja prijavila na ta razpis? Čez noč pa si nekdo izmisli, tega pa ne bomo delali. Ampak ne poslanci, ali odbor za infrastrukturo, ali kdo drugi. Dva posameznika. Ali gre to za politični vpliv posameznikov? Ali bo parlament oziroma vlada odločala o tem, kje in kdaj se bo kakšen odsek delal? To je tipični primer. Izvajalec izbran, pogodba že več kot leto - oziroma maja 15. bo minilo leto dni - ni bila podpisana. Kdo je? Naj bi nekdo odgovori. Zelo sem vesel, da smo na odboru za infrastrukturo od bivšega poslanca, ki je sedaj član uprave Dars-a, dobili jasen in temeljit odgovor, kdo je tisti. Vendar, spoštovani poslanci, tako se to ne dela. Državni zbor je tisti, ki bo odločil, ne pa posamezniki, ki si v zadnjem času jemljemo malo preveč pravic. In z današnjim sprejetjem poslovnika, še bodo posamezniki imeli še večje pravice, kot so jih do sedaj imeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, potem gospa Pozsonec.
Velikokrat uporabljena sintagma narobe svet - res je narobe. Gospod minister, vam repliciram. Vi predlagate določene stvari, vi ne odločate v tej zgodbi. Veste, in to je narobe svet. Ker vi ste rekli tako: "Mi smo tako rekli, vi pa povejte, kje naj vzamemo za kaj drugega." Vi na osnovi strokovnih kriterijev in vseh ostalih kriterijev lahko predlagate nekaj. In to, kar je tukaj, je vaš predlog. Ta predlog je zgolj in samo predlog. In ni vprašanja, kot ste ga vi zastavili - se opravičujem, da direktno govorim, ampak ker je replika, je to najbrž tudi v redu - ni dobro vprašanje, kje naj vzamemo. Zaradi tega, ker to ni dokončno, kar ste vi predstavili. To je zgolj vaša vizija. In glede na vse tisto, kar sem prej povedal, da teh vizij ni, je to, pač, posledica neke vaše strokovne odločitve, dogovorov takšnih lahko ali drugačnih, manj strokovnih, bolj strokovnih, manj političnih, bolj političnih in tako naprej. Vse je to mogoče in vse je to, seveda, tudi sprejemljivo do neke meje. Hočem samo to reči, nemogoče je postavljati dilemo in na to sem prej repliciral, ko je kolega Podobnik podobno postavil vprašanje. Nemogoče je postaviti to dilemo. Mi smo zdaj zadevo zaključili, zabetonirali. Takšna je. Vi pa povejte, če hočete, da se kaj spremeni, kje naj vzamemo in kaj naj iz tega. Predlog, ki ni bil to, kar vi zdaj nam predlagate, to ni usklajen predlog znotraj kakršnegakoli organa tega državnega zbora. To je predlog, ki je usklajen na nivoju vlade, kolikor vem. Tako je. Ampak vlada je vlada. To pa je državni zbor. In ta državni zbor bo končno rekel, ali bo tako ali ne. In ta državni zbor lahko vse to črta, pa vse na novo naredi, ker ima to pristojnost. Vlada te pristojnosti nima. In tudi vi kot predlagatelj ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še tri replike. Najprej gospa Pozsončeva, potem gospod Sok in gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Ja, to je bilo nehvaležno vprašanje od strani gospoda ministra, kje vzeti denar. To je skrb vlade. Bi pa predlagala nekaj postavk, kjer bi se dalo vzeti, recimo, denarja. Recimo, dokler podložniki capljamo mi v prahu in blatu, se ni treba raznim ministrom in delavcem ministrstva voziti z najnovejšimi konjički. Naredite rebalans proračuna in tam se da kaj prišparati, pa ravno tako pri raznih palačah, ki rastejo kot gobe po dežju za razne državne organe. To je najmanj. Veste, najprej si najdite denar tam. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Sok, izvolite.
Rad bi repliciral gospodu Kremžarju. Jaz sem že ko smo poslovnik obravnavali povedal, da ni problem v poslovniku, ko tako tukaj v parlamentu trošimo čas, ko se koalicijske stranke med seboj usklajujete. Problem je, bom ponovil, v koalicijski pogodbi, tam je problem. Kajti, če bi ministrstvo za promet bilo avtonomno, potem bi tudi avtonomno odločalo in vi bi se te zadeve na vaši koalicijskih usklajevanjih zmenili, kje je treba še kaj narediti in kje ne. In bi tu v državnem zboru v glavnem nastopala opozicija s svojimi predlogi, da potem pa večino časa trošimo in poslušamo, bi rekel, kritike s strani vladajočih na vladajoče. In tudi novi poslovnik, seveda, te zadeve ne bo razrešil. Gospod Podobnik mi je takrat očital, da sem pomešal pojme. Nisem jih pomešal. Vem pa, recimo, kaj bi morala koalicijska pogodba vsebovati. Predvsem avtonomnost ministrstev. To, kar se je zgodilo pri nas, da je gospoda Presečnika, ko je bil bolniško odsoten, nadomestil [[...]]
Gospod Sok, lepo prosim, da se omejite v svoji razpravi na temo, ki je pred nami. To ne bo rešilo teh problemov, res ne, lepo prosim.
Jaz moram poslušati te razprave koalicijskih poslancev in si zraven svojo mislim, in si mislim, zakaj se vendar ne uskladite takrat, ko ste na raznih srečanjih in priložnostih. Ne morem pristati, gospa predsedujoča, na to, da se danes tukaj kritizira ministra Presečnika, a program finančni del pa mu je pripravil drug minister in v drugi situaciji. Se pravi, bodimo pošteni in povejmo tisto, kar je: premalo je denarja za vse projekte, da se izvedejo. In sedaj pa postavimo prioritete in te prioritete tudi zagovarjamo. Kar se pa tiče gospoda Kanglerja, kdo je tisti, ki odloča, kje se bo gradilo in kje ne. Za lani vem je na odboru za infrastrukturo odločal gospod Anderlič, da se v Ormožu ne bo gradilo. Se pravi, povejmo, kdo je odločal. Prišel je na odbor in je rekel, ne bom več dovolil, da se tako dela, kot se je v preteklosti, sedaj bomo delali pa tako. In potem seveda iz tega programa izpadajo tudi takšni projekti, kot je obvoznica Pragarskega Pragarsko - sicer me tam prepričujejo, da to ni čisto tako, ampak gradivo, ki sem ga jaz dobil kot član odbora za infrastrukturo, ne vsebuje nič o Pragarskem. Tako, da spet izgleda, imamo nek zaplet z večimi različnimi gradivi, tako kot je približno potekalo lani. In res je problem, da se tako čez palec ta nacionalni program na takšen način menja in da ne sprejmemo najprej popravek nacionalnega programa izgradnje avtocest in potem letnega plana, ampak gre obratno. Vse prilagajamo na nek način našim finančnim možnostim in potem si tukaj seveda dopovedujemo in prepiramo, kje je večja nuja in kje je manjša nuja. Nuja pa je pravzaprav povsod, bi rekel, povsod je velika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replike po vrstnem redu, najprej gospod Jerovšek, potem gospod Kebrič, gospa Pozsonec in gospod Kangler. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da je že gospod Sok večino problema razjasnil, vendar kljub temu gospoda ministra moram opozoriti, da če ne more zagotoviti, da bodo nacionalni programi in veljavno sprejeti programi - že iz leta 1994 in ne vem kolikokrat zapisani, dokumentirani - ostali del stvarnosti in prihodnosti in če se odpoveduje tem programom, potem boste nosili politične posledice. Verjamem, da ste ujetnik tam, ampak v takem slučaju vas v vsakem slučaju čaka politična likvidacija, to vam zagotavljam, ne z moje strani. Ampak prosim, da - seveda, gospod Anderlič zdaj tam kraljuje, ker je odločil lani, kot pravijo tu, in lahko odloča o ministrih in vsem. To ni parlament. V tem slučaju sicer predlagam, da to odložimo do sprejetja novega poslovnika, se bo vse legitimno odločalo, bo imel nekdo pač vse poslovniške pravice. Če ne more ministrstvo zagotavljati nekega nacionalnega programa, vsaj redosleda- ne rečem, da bo vse izpolnjeno. Zakaj to sprejemamo? Zakaj se izgovarjamo na poslovnik, da smo ogromno časa izgubili? Smo pa vseh šest let razpravljali o stvareh, ki potem sploh niso prišle v realizacijo in so "pohodili" tisti papir. Ti dve točki sta zelo povezani. Dajmo, vsaj taksativno navedimo, da še nekaj velja, ker to je iztožljivo, tudi mislim. Hvala lepa.
Hvala lepa. REplika, gospod Kebrič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister! Popolnoma vas razumem, da vi danes tu niste v stanju spremeniti predlog vlade. Niste. Ampak, kje ste bili, ko se je ta predlog delalo? Ali ni bilo takrat določene možnosti za kako milijardo več dobiti sredstev za program? Ali drugače: ali imate zagotovila, pa nam tu jasno povejte, da vse, kar je v tem vašem predlogu, bo letos realizirano in da bo denar tam porabljen, za kar je tu v določenih postavkah postavljen? Jaz sem vam že dvakrat danes povedal, da ne bo mogoče vseh sredstev izkoristiti, ker ni v Posočju vse te dokumentacije. In, če bomo res letos oktobra sprejemali predlog plana za prihodnje leto, bodo vsi ti določeni pomisleki odpadli. Vi ste v zakasnitvi, nas spravljate v časovno stisko. Če bi ta predlog prejeli lani oktobra, te debate sploh ne bi bilo. Zato, ker je pa zdaj ta debata, pa rešite situacijo in ni korektno, da nas sprašujete, kje dobiti denar. Če bi kdorkoli od nas na vašem mestu sedel, bi se on brigal za ta denar. In to je vaša dolžnost, ne pa naša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospa Pozsonceva, potem gospod Kangler, gospod minister je tudi želel besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Želel bi ugovarjati gospodu Soku. Gospod Sok, mislim, da bi morali biti veseli, da se slišijo kritične besede, opazke tudi iz vrst koalicije. Ker dokler samo vi protestirate, iz tega ne nastane nič. Ste preglasovani. Če pa slišimo kritike tudi z one strani, mogoče iz tega kaj nastane.
Hvala lepa. Gospod Kangler, izvolite. Replika.
Hvala za besedo.
Lepo prosim za mir v dvorani.
Moram odkrito priznati, da mi je kolegica kar nekaj besed pobrala, zato bom poskušal skrajšati. Kolega Sok, mislim, da pri tako pomembnih vsebinskih vprašanjih, ki jih obravnavamo danes in ko sprejemamo tako pomemben program, ki oblikuje slovensko infrastrukturo, ni pomembno o tem parlamentu govoriti, kdo je v koaliciji in kdo v opoziciji. Glede na to, kar ste očitali kolegu Kremžarju in tudi nam, koalicijskim poslancem: zadnje je tisto, ko jaz osebno in tudi od vas bi prosil, določite poslance med koalicijo in opozicijo. Tudi v tem danem primeru, če bi imeli v parlamentu opozicijo malo bolj konstruktivno, kot jo imamo, bi marsikateri program imel drugačno podobo, kot jo ima. Tudi vi prevzemate del odgovornosti, ko dopuščate nekaterim posameznikom, da peljejo stvari po svoje. Tudi vi. Skupaj z mano. In mislim, da pri teh stvareh, kot je ta program, je treba predvsem poslušati in govoriti o strokovnih argumentih in problemih. Res je [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani.
Bi prosil, če ga umirite, ker me zelo moti, ko tako glasno govori, pa ga sem slišim, čeprav ne razume mojega jezika. Res je, da se v severovzhodni Sloveniji srečujemo z velikim problemom. O tem problemu lahko poslanski kolega Kremžar jasno in glasno spregovori, da on iz Miklavža v času turistične sezone ali v času, ko se vračajo nekateri na Balkan ali Bližnji vzhod, porabi skoraj uro in pol ali dve uri, da pride v Maribor. Na nebu lahko vidiš vsake pol ure policijski helikopter, ki spremlja promet, ki preusmerjajo po stranskih ulicah in podobno. Jasno vam mora biti, da je mednarodni prehod Šentilj bil, ostal in še bo največji mednarodni prehod v Evropi. Največji. To so vrata na Balkan in Bližnji vzhod. Na Balkanu vojne več ni. In ves tranzit se je z vzhoda preusmeril na Šentilj in skozi Hrvaško, skozi Srbijo naprej dol na Balkan. In če ne bomo mi glede na čas, ki je pred nami, približali naše infrastrukture tako, da bodo ljudje lahko normalno potovali - tisti, ki živijo ob tej infrastrukturi, bodisi tisti, ki to infrastrukturo uporabljajo. In v tem je problem. In tu pričakujem vlogo Darsa in vseh ostalih strokovnih institucij, da bodo svojo vlogo s strokovnim znanjem in argumenti nas prepričali, ali se bo to gradilo v tem času ali se ne bo; zakaj se bo to gradilo na drugi strani, zakaj ne tam, kjer bi se moralo in podobno. To so argumenti. Mislim, da so to zelo pomembni podatki, ki jih bodo prej kot slej morali tudi na Darsu upoštevati.
Hvala lepa. Besedo ima gospod minister. Gospod Presečnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Torej, pri teh dilemah, jaz se gospodu Kremžarju seveda opravičujem, če sem slučajno res kaj narobe rekel. Ampak bom si pridobil magnetogram, da ugotovim, ker točno jaz tudi tako mislim, ker toliko parlamentarne prakse pa seveda imam, da so postopki točno taki, kot ste vi rekli: da je vlada predlagatelj, da državni zbor sprejema in da ministrstvo ni niti predlagatelj. To mi je popolnoma jasno in poskušam, da se nikoli ne zmotim, ko govorim o naslovu nekega zakona, o naslovu nekega dokumenta, da je to predlog nekega dokumenta ali predlog nekega zakona. O tem se z vami popolnoma strinjam in se vam opravičujem, če sem slučajno kaj drugače rekel. Ampak, jaz sem rekel prej, zdaj če se to navezuje na tiste besede prej, ko sem rekel, na kakšen način je možno v primeru sprejetja kakšnega amandmaja, ki potegne za seboj neko finančno obveznost. Je možno samo to, da seveda državni zbor pove, od kod, iz katere postavke se vzame, ali da v primeru tako neusklajenega plana, seveda, do tega zavzame stališče vlada. Ministrstvo je lahko samo strokovni - alikakorkoli že imenujemo - predlagatelj, vključno z Darsom in vlada mora priti z amandmajem, ki bo zadevo nazaj - ne rečem, spravil nazaj v točno tisti tekst, ki je bil, ampak ki bo zadevo uskladil. O tem se strinjam z vami, ampak zdaj, dokler ne preberem magnetograma, pa nisem prepričan, da sem res tako, bi rekel, popolnoma drugačno rekel, da državni zbor nima pravice popravljati ali da ima vlada izključno pravico pri tem. Za to se seveda opravičujem. To, kar je rekla gospa Pozsonceva: seveda o tem ne morem niti govoriti, niti karkoli predlagati o kakšni prerazporeditvi sredstev iz kaj jaz vem katerih postavk v okviru državnega proračuna. Gospodu Jerovšku sem pa, mislim, da že odgovoril. Mi se zavedamo, da je ta postavka - ker danes se pogovarjamo o planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 -, da je ta postavka, obvoznica Pragersko, v nacionalnem programu šele od takrat naprej, ko je državni zbor leta 1998 sprejel rebalans nacionalnega programa. In Dars je vodil postopke v tem času in prej sem že povedal, kje so ti postopki na Pragerskem: odkupljenih je približno 18% ali pa mogoče kakšen procent manj zemljišč, izdelana je projektna dokumentacija. Takrat, ko bo odločitev o tem padla, bo mogoče tudi začeti z gradbenimi deli. Se pa seveda popolnoma zavedam, da je ta obvoznica, ali pa ta problem na izredno pomembnem odseku, da so tam zapornice zaprete, ne ravno 20 ur, ampak 14 ur pa res minimalno, da po tej progi vozijo tudi vlaki z večjo hitrostjo, to je tisti z nagibno tehniko in tako dalje, kjer moramo po zakonu o varnosti v železniškem prometu razrešiti tudi problem nivojskega križanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključimo razpravo in preidemo na odločanje, in sicer najprej o amandmaju k poglavju 1, ki ga imamo v pregledu, dveh poslanskih kolegov in potem gospoda Jerovška in gospoda Soka. O tem amandmaju odločamo kot o prvem amandmaju in potem o amandmaju k istemu poglavju pod številko 2, lahko rečem, o amandmaju kolegice Potrate. Odločamo torej oamandmaju k poglavju 1 dveh poslancev. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 21. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma dveh poslancev sprejet. Odločamo o amandmaju kolegice poslanke. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 26. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o drugem poglavju in dveh amandmajih k temu poglavju. Predlagatelj obeh je poslanka Majda Zupan. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1 k poglavju 2. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 9, proti 36. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 38. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 2 ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k poglavju 3, katerega predlagatelj je poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev. Želi kdo razpravljati? Gospod Kebrič, izvolite.
Ne bom ponavljal, ampak argumenti, ki so za ta amandma, so bili tolikokrat izloženi, da vas res morajo prepričati in vas prosim - izglasujmo ta amandma.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 28. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k VI. poglavju. Predlagatelj amandmaja pod 1 je poslanka Cveta Zalokar Oražem, pod 2 in 3 pa odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 29. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 6. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V pregledu ni več amandmajev k vloženim poglavjem, ampak imamo še amandma k poglavju IX. poslanca Toneta Anderliča, in sicer v zvezi z opozorili oziroma stališče sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. O amandmaju k poglavju IX. odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Anderlič, potem gospod Sok. Gospod Sok, izvolite.
Vprašal bi samo predlagatelja, če je beseda rekapitulacija pravilno slovenska, ali bi se dalo to kako drugače napisati. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Jaz seveda pričakujem, da bo oster revolt in da ta amandma ne bo sprejet. Ampak, to bolj zaradi tega, ker je nekaj drugega še v zavesti, pa vendar verjemite, da gre izključno za to, ker je sekretariat opozoril, da je nekako nesistemsko, če bi ta del teksta bil v tem programu. In glede na to, da vlada nima možnosti, da tako hitro vloži amandma, sem to vložil sam. Tako ni nobene zarote. Kar se pa tiče besede, je pa prepisana iz osnovnega teksta in nisem jaz si jo izmislil in jo uvedel v ta tekst. Jaz bi jo napisal mogoče drugače, če ne bi tega popravljal iz osnovnega teksta.
Hvala lepa. Želijo predstavniki vlade mogoče besedo? Gospod minister, izvolite.
Torej, seveda podpiramo, mislim, da lahko rečem, da vlada ta predlog amandmaja, ker koncev koncev je program za 2003 praktično pripravljen, ga je zelo kmalu možno prinesti tudi oziroma ga lahko vlada posreduje v državni zbor. Privzemam to pripombo, da rekapitulacija ni najbolj slovenski izraz, ampak se v strokovnih krogih v tem vedno uporablja. Bomo preverili, če je mogoče kakšen bolj razumljiv slovenski izraz pri tem uporabili.
Hvala lepa. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju k 9. poglavju. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o letnem planu razvoja in vzdrževanja avtocest za leto 2002 v celoti. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 5. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. V zvezi s soglasjem k navedenemu planu razvoja je odbor za infrastrukturo in okolje vložil dodatna predloga, in sicer dveh sklepov, katerih vsebino lahko preberemo tudi v pregledu amandmajev na strani 4. Sprašujem, ali želi kdo o teh dveh dodatnih sklepih razpravljati. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Seveda se mi zdijo takšni sklepi pravzaprav popolnoma brezpredmetni in brezveze, kajti normalno bi bilo, da bi državni zbor predlog letnega plana razvoja avtocest, ki ga pripravi vlada v nasprotju z nacionalnim programom izgradnje avtocest, popolnoma zavrnil in naložil vladi, da ga pripravi v skladu z nacionalnim programom. Če to ne bi bilo mogoče, bi državni zbor naložil vladi, da najprej pripravi spremembo nacionalnega programa, šele potem predlog razvoja in vzdrževanja avtocest za ta del. Ker pa seveda ne vem, kateri je bil - tako kot se je prej spraševal gospod Kebrič - gospod minister, ko se je ta predlog razvoja pripravljal, ne vem seveda tudi, kje so bili ministri DeSusove stranke, ampak v celoti me ne zanima, kje so bili posamezni ministri. Dejstvo je, da vlada v začetku aprila, ko prihaja z letnim planom, ki je v nasprotju z nacionalnim programom, seveda, krši tako ali tako nacionalni program in seveda zamuja vse logične roke. Tisti drugi sklep bo pač napisan sam sebi, tako kot že marsikateri. Zato se mi zdita ta dva dodatna sklepa brezpredmetna in pravzaprav norčevanje vlade iz državnega zbora; odbor, sam odbor pa seveda sam iz sebe in takšnih sklepov ne bom podpiral. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati razpravo o obeh sklepih, zaključujem in prihajamo na odločanje, najprej o predlogu dodatnega sklepa pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep pod 1 sprejet. Odločamo še o sklepu pod 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je tudi sklep po zaporedno številko 2 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade, gospodu ministru, državnemu sekretarju ter direktorju se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Tudi predstavnici sekretariata hvala lepa. Mi pa prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMAH ZAKONA O LOKALNIH VOLITVAH - HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec mag. Janez Kramberger. Želi predlagatelj predloga zakona besedo? Izvolite.
Kolegice in kolegi! Gre za zelo kratek predlog zakona o spremembah zakona o lokalnih volitvah. Ta zakon sem vložil v državnozborsko proceduro že pred 4 leti. In končno je prišel na vrsto in tudi danes je že malo bolj pozna ura. Glede mnenja, ki sem ga prebral od matičnega delovnega telesa, ocenjujem, da se temu zakonu ne piše dobro, ampak kljub temu bom nekaj besed namenil sam kot predlagatelj v podporo temu zakonu. Poglejte, gre za zelo resno zadevo. Namreč, pri občinah, v katere se volijo v občinske svete po proporcionalnem sistemu - bom takoj končal, kolegi samo toliko, da povem [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani!
Torej, nimam ponavadi dolgih razprav in tudi tokrat ne bom imel. Namreč, gre za nesoramzmerno zastopanost svetnikov v občinskih svetih. Čisto preprosto bom povedal, da so volilne enote oblikovane iz dveh krajevnih skupnosti in kasneje po volitvah se zgodi, da so predstavniki v občinskem svetu samo iz ene krajevne skupnosti. In tukaj se potem postavljajo vprašanja in generirajo se razno razna nesoglasja. Med drugim tudi to, da se pojavlja takšno veliko število občin za ustanovitev občin, kot smo jih imeli že na eni izmed prejšnjih sej, ko smo o tem odločali. Torej s tem predlogom, ko bi omogočili, da bi ena volilna enota štela 3 svetnike, ne 5, tako kot jih šteje sedaj po 22. členu omenjenega zakona, bi to omogočili. Mislim, da gre tukaj tudi za dobro voljo vlade. Vlada bi lahko k temu predlogu malo bolj prisluhnila, sicer ne nasprotuje, pisno ne nasprotuje, verbalno pa kar močno. To moram povedati. In ta predlog, ki je torej resen in na tistih področjih, v katerih se pojavljajo ti problemi, so to veliki problemi Temu priča tudi podpora občin, ki so tudi pisno podprle ta zakon. In kolegice in kolegi, jaz bi prosil, da ta zakon podpremo.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Maks Lavrinc, izvolite.
Gospod podpredsednica, hvala lepa za besedo. Ker gre za zakon, ki ga predlagatelj predlaga oziroma ga je predlagal po hitrem postopku in se je tako odločil tudi državni zbor, smo na nadaljevanju seje odbora za notranjo politiko obravnavali ta zakon, in, seveda, poprej morali počakati na rok, ki ga je predsednik državnega zbora postavil kot rok, do katerega naj občine dostavijo svoje pripombe. To je bil 12. marec. Odbor se je tako pred nadaljevanjem obravnave seznanil z mnenji občin. Moram reči, da po večini občine cilje zakona podpirajo. Predstavnica vlade tudi ni nasprotovala spremembam zakona, vendar je ocenila, da je predlagana sprememba takšne narave, da bi bilo treba poprejšnja temeljita proučitev sedanjega predloga zakona. Kajti, sam rezultat ni mogoče preverjati, preden bi se ta proučitev opravila. Ravno tako je sekretariat povedal, da z vidika svojih nalog nima pripomb, vendar pa je opozoril, da v zvezi s predlagano rešitvijo obstojijo nekatera odprta vsebinska vprašanja, povezana s celoto volilnega sistema v lokalnih skupnostih. Še posebej mislim, da je treba seznaniti poslanke in poslance z mnenjem sekretarja republiške volilne - saj bom bolj na glas govoril, pa bo v redu -, z mnenjem sekretarja republiške volilne komisije, ki je opozoril na to, da dobivajo pripombe, predvsem iz občin - torej, gre za 48 občin slovenskih, ki jih sestavljajo močni lokalni centri zobrobjem. In tam ocenjujejo, da sedanji volilni sistem ne omogoča zadostne razpršitve sestave občinskih svetov in zato, seveda, te občine želijo in nagovarjajo k boljši ureditvi tega vprašanja. Vendar, pa je sekretar opozoril na to, da bi v primeru, če sledimo predlogu zakona, to pomenilo, tudi to, da bi bilo za pridobitev direktnega mandata v volilni enoti potrebnih najmanj 33% glasov volivcev. To pa pomeni, seveda, da se bi iz ostankov pravzaprav volilnih glasov določalo, iz katerega področja bodo posamezni svetniki prišli, in na ta način se pravzaprav oddaljimo od želenega cilja. Ravno tako je navrgel nekaj možnosti, ki bi bile sprejemljive - seveda, to pa je: eno bi bilo, da bi se uvedel bodisi paralelni sistem, ki bi omogočal tovrstnim občinam - ne vsem, seveda -, da bi polovico svetnikov prišlo po proceduralnem in polovico po večinskem in na ta način, bi se seveda zagotovilo tudi to, da so svetniki iz različnih krajev v neki posamezni občini. V večini moram, povedati, so razpravljalci pritegnili mnenju sekretarja republiške volilne komisije in zato tudi predlog sklepa, ki je bil predlagan - to, pa je, da je zakon primerna podlaga za drugo obravnavo - ni bil sprejet. Podprt je bil le z tremi glasovi "za", in sedmini "proti". Zato odbor predlaga državnemu zboru, da sprejme sklep, da po končani prvi obravnavi v okviru hitrega postopka sprejme sklep, da se predlog zakona o spremembah zakona o lokalnih volitvah ne sprejeme.
Hvala lepa. Si želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem, pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Gospod Kramberger, izvolite?
Hvala, gospa podpredsednica. Očitno ni velikega zanimanja za ta zakon, ampak, ne glede na to, kolegice in kolegi, to je problem. To je problem, ki se pojavlja v občinah, ki sem jih že prej omenil. In da gre, ta naš zakon - torej, da gre ta moj predlog zakona kar tako mimo nas in vladni zakon, ki je v proceduri, tudi tega ne rešuje; to je resno vprašanje. In po štirih letih govoriti, da je treba zadevo temeljito premisliti, to ni resno. Če nismo do sedaj mogli - torej, če se do sedaj ni moglo to resno premisliti, potem tudi ne verjamem, kako se bo to v tem času, ko bomo prišli do občinskih volitev. Z vsem spoštovanjem do gospoda Marka Golobiča, sekretarja republiške volilne komisije, ki je bil na odboru za notranjo politiko in je temeljito zadevo predočil tudi v tem smislu, da je to problem. Po drugi strani, pa je imel čisto - pravzaprav je govoril o političnih rešitvah v tistih zadevah, o katerih mora govoriti vlada in o katerih moramo govoriti mi. To vprašanje, ali je za direktni mandat potrebno 33% ali 20% glasov, to ni problem sekretarja, to je naš problem, to je problem državnega zbora in vlade. In predlagam, da pač - torej, volitve so pred vrati in če bomo tako pristopali k temu problemu, bomo pač še imeli še naslednje volitve, pa bo ta stvar bo še taka tudi naprej in še se bomo srečevali z delitvami občin in nezadovoljstvom v posameznih občinah in občinskih svetih. Poglejte, samo glede tistih 12 ali koliko občin je odgovorilo na pobudo predsednika državnega zbora: vsi ti so celo s primeri govorili oziroma so navajali primere v podporo temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je predlog kolega Krambergerja čisto na mestu. Namreč, dejstvo je, da v vseh tistih občinah - in to je večina slovenskih občin -, v katerih se izvedejo lokalne volitve za občinski svet ali mestne svete po proporcionalnem volilnem sistemu in da se je večina tistih občin, ki so odgovorile na vprašanje državnega zbora o tem zakonu, strinjali s to pobudo tega predloga zakona - čisto umestno. Namreč, dejstvo je, da je še kako pomembno predvsem na lokalni ravni, da je zagotovljena čimboljša enakomerna zastopanost v občinski svet oziroma mestni svet. In predlog kolega Krambergerja grepredvsem v to smer. Prepričan sem, da so mogoče tudi podelitve mandatov, če znižamo ta prag na tri svetnike za posamezno volilno enoto. Ampak mislim, da je večji drug problem, da je bilo premalo pripravljenosti, da bi se dejansko poglobilo v problem, ki je in da bi se ga tudi rešilo. S tega vidika bom tudi glasoval proti stališču matičnega delovnega telesa, ker sem prepričan, da je mogoče rešiti problem in če bi ga rešili, da bi ga rešili zagotovo v korist predvsem temu, da bi bila boljša enakomerna zastopanost izvoljenih svetnikov za vsako občino, ki bi se seveda odločila, da bo oblikovala svoje volilne enote - bolj razdrobila, kakor jih ima razdrobljene. Mislim, da to prej koristi kakor škoduje k razvoju občin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Lavrinc. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod Golobiča ni tukaj, zato mislim, da je prav, da nekdo pove, kaj je bilo tam zares povedano. Ni šlo za politično diskusijo, temveč za strokovno opozorilo, da če sprejmemo ta zakon, to pomeni, da bo prvi delitvi glasov zelo malo tistih, ki bodo izvoljeni. To pa pomeni odstop od tistega, kar se želi pravzaprav s tem zakonom doseči, to je boljše razpršenosti svetnikov, teritorialno gledano seveda, na celotnem področju občine. In v tem je problem. Kako se pa v drugem krogu delijo, pa veste, da iz ostankov. In ker nimamo tistega, bom rekel, varovala, kot ga imamo, recimo, na nivoju države, ko se ti glasovi razdelijo tako, da imajo prednost volilne enote tam, dokler se ne dopolnijo, je - bom rekel - ta stvar pravzaprav odstop nazaj, bi pomenila dobesedno, da potegnemo tiste, ki bi verjeli zdaj v te zakon, v te spremembe, da jih potegnemo za nos, ker rezultat bi bil lahko popolnoma nasproten. Zaradi tega je mož opozoril na te zadeve, mi pa smo mu pritegnili. In ker je v obravnavi že vladni predlog zakona, ki res sicer tega ne zajema, vendar daje vladi naš poslovnik še vedno možnost, da besedilo do začetka obravnave spremeni oziroma zamenja z novim - in to je kolegom iz poslanske skupine Slovenske ljudske stranke znano - tečejo resne debate, kako bi rešili ta problem. Prav danes sem na kosilu od gospoda Slavka Gabra slišal še za eno boljšo rešitev pravzaprav. Tako mislim: kjer je volja, je tudi pot, ampak ne ravnajmo se po pravilu: pot v pekel je tlakovana z dobrimi nameni.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite. Potem gospod Sušnik.
Hvala za besedo. Vem za enega, ki je konja stradal, pa mu je konj poginil, pa je potem rekel: "Kakšna škoda, pa sem imel še toliko dobrih rešitev." Mislim, da je res škoda, da to zadevo takole, z levo roko, pospravimo. Mi smo, namreč, v naši poslanski skupini razpravljali in smo rekli, da bomo ta predlog podprli. In tudi se nismo danes, ker gre za zelo malo spremembo, posebej oglašali. Enostavno smo rekli: glasovali bomo za ta predlog, ker pač razumemo to kot ponudbo, ne kot nek obligatoren kriterij, da občine morajo iti v manjše enote. Ampak tam, kjer si pač želijo, pa si naredijo manjše volilne enote.Tu sicer med tistimi občinami, ki so odgovorile, ni občina Ormož, siguren pa sem, da bi to za našo občino bilo zelo primerno, kajti vsaka krajevna skupnost bi skorajda lahko bila svoja volilna enota. In to si pravzaprav prebivalci želijo, da bi imela krajevna skupnost svojo volilno enoto. Tega argumenti o 33% pa pravzaprav ne razumem. Ta kriterij, ne vem, ker če je pač volilna enota s tremi kandidati, se na vsak način trije tam izvolijo: ali neposredno ali pa iz ostankov. Trije mandati pridejo v tisto volilno enoto; če je ta šest, se jih izvoli pač šest. Ne vem, o čem govorite, ampak tega argumenta ne razumem. Mogoče, če ga malo bolj natančno obrazložite, za kaj pravzaprav gre. Ker, če so trije, potem je 33%, če jih je pet v volilni enoti, je 20% za izvolitev in tako naprej. Mi bomo ta predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Lavrinc, potem razprava, gospod [[...]]
"O, sveta preproščina", bi rekel moj kolega Jerovšek. Ampak, gospod Sok, tukaj ne gre za večinski sistem. Gre za proporcionalni sistem. "Dont" je treba uporabljati in tako naprej. Torej, stvari niso tako preproste, da bi jih tako pospravili, kot ste jih vi zdaj. Jaz jih tudi nisem želel. Gre preprosto za to, da če gremo na tisto, imate 33% za pridobitev direktnega mandata. Vse ostalo se pa potem deli v drugem krogu. Kaj to pomeni? Lahko bodo prišli od tam, lahko pa tudi ne. In niste naredili nič. V tem je problem. In zato smo predlagali, da se ta stvar prouči, torej da ob pomoči strokovnjakov, ki so se z volilnimi sistemi ukvarjali, pridemo do neke dobre solucije in ohranimo, recimo, en del, tako kot je bilo rečeno, en del po proporcionalnem in drug del, recimo, po večinskem ali preprosto vnesemo določbo, ki bo omogočala to, kar imamo omogočeno na državnozborskem nivoju, pa imamo tudi ta problem rešen. Samo to ni stvar tako, da sedaj, če zmanjšamo to - edino kar je prav in kar drži, je to, kar ste rekli, da s tem samo zakon popravljamo in dajemo občinam možnost, da se, bom rekel, za to odločijo. Samo gre dejansko za "nateg" potem v takem primeru, ker bodo vsi mislili, da je pa sedaj to tako, da je rešeno. Ni res!
Hvala lepa. Replika gospod Sok, izvolite.
No, tako enostavno, pa me razumite Lavrinc tudi ne more odpraviti. Vam bom povedal na praktičnem primeru: mi imamo v naši občini 4 volilne enote. Po dve krajevni skupnosti sestavljata volilno enoto in volimo 6 svetnikov v občinski svet. Kaj bi bilo, če mi rečemo, da lahko najmanjša volilna enota ima tri in ti dve krajevni skupnosti razdelimo v dve volilni enoti, pa ne bomo volili 6, ampak v vsaki 3. S tem bi bilo vnaprej zagotovljeno, da bi vsaka krajevna skupnost v občinskem svetu imela tri svetnike. Gospod Lavrinc to je res, če je tako. Če pa to ni res, potem pa ne poznate volilnih sistemov in ne meni očitati o neko "preproščino".
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, slednje debate ne razumem. Če se v občinski svet voli 24 članov občinskega sveta in da rečemo, da se to voli v osmih volilnih enotah po 3 svetniki iz vsake volilne enote, so izvoljeni 3. To drži. Je pa lahko to narobe v primeru, da so volilna območja različno velika, da se v enem voli 6, vdrugem 3. To je pa zelo narobe. Da pa se volilna območja oblikujejo v skladu s težnjami - v narekovaju - "političnih strank", ki dominirajo v centrih in ki že v osnovi nasprotujejo oblikovanju večjega števila volilnih enot, je temu dejstvo in zaradi tega razumem in tako tudi razumem ta predlog zakona, ki ga je predlagal gospod Kramberger, ki ga tudi podpiram oziroma bom glasoval proti sklepom matičnega delovnega telesa. Zakaj iščemo nekaj, kar že imamo? V bistvu direktne volitve v občinski svet zagotavljajo absolutno zagotavljajo polno zastopanost. In še boljša rešitev bi bila v smeri ustanovitvi večinskega volilnega sistema za volitve članov občinskega sveta. Najbolj prav bi bilo, v uveljavitvi in v izvajanju proporcionalnega sistema se krije izvirni greh centralizacije, tako na lokalnem kot na državnem nivoju. Vse te občine, ki so podale predloge in pripombe na ta volilni zakon, so to mojo trditev do neke mere podprle. Še bolj pa boste v to prepričani, če boste pogledali, kako se oblikujejo volilne enote Kako se oblikujejo volilne enote? V večini primerov se ne upošteva niti možnost, da se izoblikujejo volilna območja z najmanj pet, tako kot sedaj zakon omogoča, z najmanj pet izvoljenimi člani občinskega sveta na volilnem območju. Mislim, da bi tukaj bilo treba nujno nekaj narediti. Res je tudi, da prihaja do predlogov za delitev občin zaradi defekta v razpolaganju oziroma porabi proračunskih sredstev, zaradi defekta, ki je posledica nezastopanosti posameznih območij v občinskem svetu. In ki je v končnifazi posledica zgrešenega proporcionalnega sistema za volitev članov občinskega sveta. Zato mislim, da bi bilo treba tukaj nujno narediti čez 4 leta, če bi to naredili, sem prepričan, se ne bi tukaj srečevali s poplavo predlogov za nove občine, zato ker bi območja, ker bi krajevne skupnosti videle svojo možnost, svoj razvoj, svoj del proračunskega denarja iz občinskega proračuna. Tako pa predvsem zaradi političnih in centralističnih razlogov tega ne vidijo. Tega ne vidijo! Ne bom rekel strankarskih, takokot me je gospod Trofenik, ki zelo dobro pozna lokalno samoupravo, popravil, ampak dejstvo je, da ta proporcionalni volilni sistem, ki se še kako potencira pri volitvah članov občinskega sveta, ni sam sebi namen, ampak je tudi zaradi takih ali drugačnih razlogov sforsiran. In kar praviloma teži k večjim volilnim okrajem. Večjim volilnim okrajem, pa še ti so tako narejeni, da zajema del mesta oziroma gosteje naseljenega območja občine, pa praviloma še potem celo podeželje zraven, kar poglejte si in boste videli, kako narobe to je. Odnos do tega zakona - mislim, da jasno izraža tudi odnos tega državnega zbora do razvoja podeželja. Zmerja, ko pridemo do te točke, se ustavimo. Na žalost je to resnica, na žalost je to realnost, tako pač je. S tem kažemo odnos do razvoja podeželja, kažemo odnos do enakomernega razvoja v naši državi. Mislim, da je treba zakonski predlog podpreti.
Hvala lepa. Gospod Pohorec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Opozoril in vprašal bi obenem naslednje. V območju, ki ga zastopam ali pa, kjer sem bil izvoljen, imamo dve občini, ki imajo po 4 volilne enote in bi po tem členu 22, ki se spreminja, izvolili po tem sistemu po 5 svetnikov, sedaj pa imajo občine po 18 članov občinskega sveta. Ali to pomeni avtomatsko višanje števila članov občinskega sveta, spremembo statuta, več stroškov za delovanje tega občinskega sveta in podobno? Kako je v tem primeru, ker so manjše občine, ki vendar imajo volilne enote - oziroma, ja in manj članov občinskega sveta, kot bi zdaj ta proporc pač prinesel. Hvala lepa. Vprašanje predlagatelju.
Hvala lepa. Gospod Kramberger, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolega Valentin, število občinskih svetnikov, ki jih pač ima določena občina, to število je v pristojnosti občine. Zgolj ob ustanovitvi, takrat ji državni zbor določi število občinskih svetnikov, nato pa si občina lahko sama oblikuje poljubno število občinskih svetnikov, pač od 7 pa, mislim da, do 45. Kar se pa tiče tega mojega predloga, to pa ni nujno za občine, da bi morale oblikovati volilne enote s po tremi svetniki. Ampak zgolj, katera občina bi ugotovila, da bi za pokrivanje njenega prostora bilo to koristno, tista se bo poslužila te zakonske možnosti, druga pa se ne bo, tako kot sedaj zakon določa, da jih je najmanj pet v volilni enoti, pa tudi nimajo vsi. Mislim, da ima 45 občin takšne volilne enote. Lahko jih imajo tudi, da je lahko celotna občina ena volilna enota. To je seveda v interesu tudi nekaterih. Ampak, za pokritje celotnega prostora občine je pa boljše, če je stvar bolj razdrobljena. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gaber, izvolite.
Poglejte, strinjam se s prvim delom oziroma z intenco zakona. Mislim pa, da je - in to bi zahtevalo zdaj daljšo razpravo, ki ni na mestu, to ni mesto za to razpravo - način, na katerega se tega lotevamo neustrezen. Proizvede lepo število problemov in pravzaprav proizvede skorajda nujno nelegitimne rezultate tega tipa volitev. Z gospodom Sokom sva na hitro poskušala pokazati, kaj v nekem povsem konkretnem primeru tak rezultat lahko prinese. Lahko prinese na primer rezultat, celo zelo verjeten je, v katerem bo manj kot polovica volilnega telesa, če bomo zares uporabili način distribucije mest, ki ga uporabljamo na ravni državnozborskih volitev, imela vse sedeže iz nekega tako oblikovanega volilnega okraja. Na primer, 42% volivk in volivcev bo pobralo vse, vsa mesta, 58% ljudi pa bo nereprezentiranih, nepredstavljenih. Vem, da zdaj govorim za marsikoga latovščino, zato predlagam, da o tem ne razpravljamo sedaj tukaj, ker je žal pač tako, da to ni tako enostavna stvar. Predlagam nekaj drugega. Vem, podučili so me skratka, da če zavrnemo zakon, ne moremo sprejeti bojda sklepa o tem, kaj bomo naredili pri zakonu, ki to tematiko tako ali tako obravnava in vlada že z njim prihaja. Lahko pa dosežemo zavezo, da bomo to vprašanje najbolj, kolikor je mogoče, uredili na ta način, da bi ustregli legitimni intenci kolega Krambergerja. To bi moral biti - mislim, da kaj več kot nek dogovor tukaj v tem parlamentu ne more biti, lahko pa to je. Mislim, da je mogoče pripraviti sistem, ki pride blizu intencam, medtem ko pa manjši, kot so volilni okraji, slabše je s tovrstnimi rešitvami in jim drugega kot omejeno, seveda, sposobnost reševanja ni mogoče pripisati. Se opravičujem.
Hvala lepa. Gospod Krambereger, izvolite.
Ja, točno tako je. Če mi zakon zavrnemo, ne moremo sprejeti dopolnilnega sklepa [[...]]
Se opravičujem, ta razlaga poslovnika ni korektna. Pod dodatni sklep je ob kakršnikoli rešitvi, ali zavrnemo predlog zakona ali ga sprejmemo, mogoče sprejeti, ker je popolnoma posebna materija, ki ne posega v vsebino zakona. Tako predlog dodatnega sklepa tudi, če sprejmemo tak sklep, kot ga predlaga matično delovno telo, je absolutno na mestu in če ga pripravite, ga državni zbor mora obravnavati in tudi odločati o njem. Hvala lepa.
Hvala, gospa podpredsednica. Drugi problem pa je ta, da je predlagani zakon, ki ga predlaga vlada, je predlagan po skrajšanem postopku. Ali je to točno? To se pravi, bo pač treba, da bo vlada to vključila ali pa predlagala spremembo postopka.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, mislim, da lahko zaključim splošno razpravo, in prehajamo na razpravo in glasovanje o sklepu matičnega delovnega telesa. V razpravo dajem sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o spremembah zakona o lokalnih volitvah, prva obravnava se ne sprejme." Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 16. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Predlog dodatnega sklepa [[...]]
Gospa podpredsednica, predlagam, da se opredelimo do dodatnega sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije nalaga vladi Republike Slovenije, da v okviru predloga zakona o spremembah zakona o lokalnih volitvah vprašanja, vezana za volitve v občinski svet, prouči in tudi pripravi konkretne rešitve."
Hvala lepa. Dovolite gospod Podobnik. Državni zbor predlaga vladi, hvala lepa. Predlagam dodatni sklep kot ga je predstavil gospod Podobnik, dajem v razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Sušnik, izvolite.
Predlagal bi, da ta sklep dopolnimo v to smer, da vlada prouči tiste rešitve, ki bodo šle v smer večje zastopanosti posameznih območij občine.
Hvala lepa. Predlagatelj se z dopolnitvijo strinja. Spoštovana predlagatelja, lahko sklepam, da pooblaščate službe, da bodo oblikovale predlog dodatnega sklepa? Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 7. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet. Lepo prosim, samo še minuto. Še en sklep smo dolžni sprejeti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in sekretariata se najlepše zahvaljujem. Ugotavljam pa, da so ostale nedokončane naslednje točke dnevnega reda: točka 10., 11., 22., 23., 24., 25., 26., 28., 29. in 30. Na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da se navedene točke preložijo na eno izmed naslednjih sej zbora. O tem predlogu lahko skladno s petim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora svoje stališče predstavijo predstavniki poslanskih skupin. Razprav poslancev pa ni mogoča. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Zato zaključujem razpravo in glasujemo o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem 14. redno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Najlepša hvala vsem in na svidenje.