Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 40. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: dr. Pavel Gantar, gospod Anton Kokalj, Martin Mikolič od 15.00 ure dalje, Marko Pavliha, Alojz Sok od 17.00 ure dalje, mag. Franc Žnidaršič, Samo Bevk do 13.00 ure in gospa Maria Pozsonec. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Šircelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Predlog zakona o spremembah zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje predstavlja manj zahtevno spremembo zakona. Tako Vlada predlaga spremembo 127. člena, ki predstavlja veliko administrativno razbremenitev Agencije za trg vrednostnih papirjev. Agencija je namreč po tem členu zavezana, da v roku enega leta od uvedbe zakona, to je od 25.10.2008, ponovno izda dovoljenja, ki so že bila izdana. Po oceni Agencije je teh oseb, ki jim je treba izdati dovoljenja, približno 3.000. Izdaja takšnega dovoljenja vsaki izmed teh oseb bi za agencijo pomenila precejšnjo kadrovsko in administrativno obremenitev, za upravičence oziroma vlagatelje zahtev pa dodatne stroške in porabo časa. S predlogom spremembe zakona se prav tako nedvoumno določa, kateri preizkus strokovnih znanj, potreben za opravljanje posamezne vrste poslov borznega posrednika, mora oseba uspešno opraviti, da je zagotovljeno, da ima primerno znanje za trženje investicijskih skladov in prodajo enot oziroma delnic investicijskih skladov. Opravljanje trženja investicijskih skladov in prodaja enot oziroma delnic investicijskih skladov od izvajalcev teh storitev zahteva poznavanje vsebine finančnega produkta investicijskega sklada in poslov, vezanih na samo izvedbo trženja in prodaje. Po vsebini so posli, ki jih opravljajo te osebe, podobni poslom izvrševanja naročil strank v povezavi s poslom investicijskega svetovanja, ki ga smejo opravljati borzni posredniki. Glede na to, da gre za nujne spremembe, Vlada skladno s 143. členom Poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije predlaga sprejem zakona po nujnem postopku. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Bojanu Starmanu, za predstavitev poročila odbora. prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 38. nujni seji 12.6. kot matično delovno telo obravnaval tudi Predlog zakona o spremembah zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ZISDU-1C, po nujnem postopku. Kolegij Državnega zbora je sklenil na svoji 137. seji 28.5., da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Dobili smo mnenje Zakonodajno-pravne službe in na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe je bil v okviru delovnega gradiva pripravljen predlog za amandma odbora. Sicer k predloženemu zakonu kvalificirani vlagatelji niso vložili amandmajev. Predlagane spremembe se nanašajo le na 127. člen ZISDU-1B in pomenijo zmanjšanje administrativne obremenjenosti Agencije za trg vrednostnih papirjev, ki je skladno omenjenemu členu zavezana, da v roku enega leta od uvedbe ZISDU-1D ponovno izda dovoljenja, ki so bila že izdana na podlagi prvega odstavka 225.b člena ZISDU-1D. Novi predlog bi vlagateljem zahtev oziroma opravičencem dovoljenj po 127. členu prihranil stroške in čas, kar je povezano s pridobivanjem dovoljenj za trženje investicijskih skladov in prodaje investicijskih kuponov oziroma delnic investicijskih skladov agenciji. Zakonodajno-pravna služba je v svojem dodatnem mnenju potrdila oziroma se strinjala s predlogom, ki je bil oblikovan kot predlog za amandma odbora in ki je bil kasneje tudi sprejet. Kasneje je odbor glasoval še o obeh členih skupaj, pripravil na osnovi 133. člena zakona dopolnjeni predlog ni predlaga, da ga sprejme tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav predstavnikom vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Predstavlja namreč le manj zahtevno spremembo, s katero bo odpravljena zahteva, da morajo osebe, ki so že pred uveljavitvijo sedaj veljavnega zakona imele dovoljenja za trženje investicijskih skladov in prodajo delnic investicijskih skladov, znova pridobiti ta dovoljenja od Agencije za trg vrednostnih papirjev do 25. oktobra letos. Investicijske sklade je v naši državi uvedel zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij v novembru leta 1992. Z zakonom o investicijskih skladih in družbah za opravljanje, ki je začel veljati januarja 1994, se je poskušal v Sloveniji spodbuditi razvoj trga kapitala. Že v trenutno veljavnem zakonu, ki smo ga v Državnem zboru sprejeli septembra lani, smo uvedli nekatere spremembe, ki so izenačile možnosti poslovanja domačih družb z zmožnostmi tujih ponudnikov storitev na področju investicijskih skladov in družb za upravljanje. Prav tako smo zakon tudi že uskladili z direktivami evropskega parlamenta. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavzemamo za čim večje poenostavitve in posodobitve postopkov, ki razbremenjujejo organe delovanja. Sprememba 127. člena Predloga zakona bo za naš pravni red pomenila zmanjšanje adminstrativne obremenjenosti in odpravo dodatnih nepotrebnih obremenitev Agencije za trg vrednostnih papirjev. Poleg tega bo upravičencem do dovoljenj prihranila stroške in čas za pridobitev dovoljenj za trženje investicijskih skladov in prodajo investicijskih kuponov oziroma delnic investicijskih skladov. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo naklonjeni vsem spremembam, ki poenostavljajo postopke oziroma zmanjšujejo administriranje, zato bomo tudi ta predlog spremembe podprli.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! Ob prejšnjem spreminjanju zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje smo Vlada kot predlagatelj in Državni zbor kot zakonodajalec sprejeli določbo, ki se je po uveljavitvi oziroma ob izvajanju sprememb zakona izkazala kot nepotrebna dodatna administrativna obremenitev organa Agencije za trg vrednostnih papirjev. Izvajanje te določbe bi pomenilo, da bi morala agencija ponovno izdati približno 3.000 dovoljenj osebam, ki so jih pridobile že po prejšnjem zakonu. Da bo se izognili tej nepotrebni kadrovski in administrativni obremenitvi Agencije, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ta predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavniki Vlade! V Slovenski nacionalni stranki bi radi najprej rekli, da je zapis, da je treba ta zakon sprejeti po nujnem postopku zaradi težko popravljivih posledic za delovanje države, malo teatralen. Lahko bi rekli, da, dobro, ker gre za manjše spremembe, bi ga lahko po skrajšanem, ne drži pa seveda, da prinaša nepopravljive posledice. Saj, nenazadnje je bistvo tega predloga zakona o spremembah zakona popolnoma jasno. Gre za osebe, ki so pridobile dovoljenje Agencije za opravljanje funkcije člana uprave družb, za osebe, ki so uspešno opravile preizkus znanja za opravljanje, in osebe, ki so do uveljavitve prvotnega zakona pridobile potrdilo o opravljenem preizkusu strokovnega znanja. Le-tem bi morala Agencija dati ustrezno dovoljenje. Teh je 3.000 in jasno je, da je to velika kadrovska in administrativna obremenitev, ki bi se jo agencija rada rešila, kar je seveda pametno. Ob tem naj povem, da je bil najbrž že v prvotnem zakonu malce narobe narejen zapis, ker je nelogično, da nekdo, ki vse te izpite opravi, mora potem ponovno pridobivati dovoljenja, da so nekaj že naredili. Cilj je popolnoma jasen in se z njim v Slovenski nacionalni stranki strinjamo - zmanjšali bomo kadrovske, stroškovne in časovne obremenitve Agencije. Uporabljeno je načelo poenostavitve postopkov in odprave nepotrebnih administrativnih obremenitev. Bi pa ob tem poudaril, da je zelo pomembno, da se v 1. členu upošteva amandma, ki ga je pripravilo matično delovno telo. Očitno je, da gre za hitenje in za površnost, ker so v 1. členu avtorju spremembe ušle osebe, ki so uspešno opravile preizkus strokovnega znanja, potrebnega za opravljanje poslov člana upravne družbe za upravljanje. V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli ta zakon, seveda pa tudi nujno podprli amandma, s katerim bomo ta 1. člen predloga zakona tudi dopolnili.
Hvala. Gospod Srečko Hvauc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Slovenski demokratski stranki smo se že s koalicijsko pogodbo zavezali, da si bomo prizadevali za izboljšanje kakovosti obstoječih in novih zakonskih predpisov zlasti z vidika odprave nepotrebnih administrativnih ovir. V tej smeri smo delovali v celotnem mandatu in podprli vrsto zakonov, na podlagi katerih so se poenostavili postopki poslovanja, skrajšali postopki, zaradi katerih je prihajalo do zmanjšanja nepotrebnega administriranja. Zato bomo tudi podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Čeprav gre samo za spremembo enega člena, pa mislimo, da je ta člen pomemben, ker odpravlja nepotrebno administrativno opravilo, in sicer ponovno izdajo dovoljenj za trženje investicijskih skladov in prodajo investicijskih kuponov oziroma delnic investicijskih skladov. S to spremembo bomo razbremenili Agencijo za trg vrednostnih papirjev, pa vseh tistih okoli 3000 udeležencev na tem trgu, ki tovrstno dovoljenje že imajo in bi ga pač, če ta predlog ne bo sprejet morali, še enkrat pridobiti. Zato mislimo, da je to koristen korak k zmanjšanju teh administrativnih postopkov in ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 23.10. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU OD DOBIČKA OD ODSVOJITVE IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTOV, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. Gospod Šircelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada predlaga poseben zakon, s katerim naj bi se obdavčevali dobički od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov. Ti dobički predvsem zaradi tega, ker v preteklosti ta oblika poslovanja ni bila razvita v veliki meri, do sedaj po sedanjem zakonu o dohodnini niso bili obdavčeni. V poročilu Banke Slovenije avgusta leta 2007 pa so podatki, da je tovrstnih naložb oziroma transakcij približno bilo v Sloveniji 37 milijonov evrov in da to predstavlja 4% vseh neposrednih naložb v tujino in se je ta delež znatno povečal, glede na leto 2006, ko je znašal 2,5%, in glede na leto 2005, ko je bil še nižji. S takšnim načinom obdavčitve se zajamejo v obdavčitev tisti dobički, ki, prvič, vplivajo na ceno delnic na Ljubljanski borzi, vplivajo na tako imenovano volativnost oziroma spremenljivost cene delnic in s tega naslova imajo tudi multiplikativen učinek. Pravzaprav izvedeni finančni inštrumenti vplivajo na donos tudi drugih naložbenikov na Ljubljansko borzo. Kaj se pravzaprav predlaga? Predlaga se, da so obdavčene fizične osebe, rezidentje Slovenije, pravne osebe so obdavčene na podlagi zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, obdavčeni so kapitalski dobički, kar pomeni, da je davčna osnova enaka oziroma zelo podobna tisti davčni osnovi, ki se že obdavčuje po Zakonu o dohodnini. Predlagane so davčne stopnje, in sicer davčne stopnje sledijo stopnjam, ki so v Zakonu o dohodnini, se pravi od drugega do petega leta naj bi bili ti dobički obdavčeni po davčni stopnji 20%, potem pa pade na vsakih pet let davčna stopnja za 5 odstotnih točk. S 40% stopnjo so obdavčeni dobički, ki se dosežejo na podlagi prodaje izvedenih finančnih inštrumentov v prvem letu poslovanja predvsem zaradi tako imenovanega multiplikativnega učinka na borzne cene vrednostnih papirjev. Davčni obračun je enak kot za ostale kapitalske dobičke, kar pomeni, da mora davčni zavezanec predložiti davčni upravi napoved za izračun kapitalskih dobičkov, na podlagi te napovedi pa davčna uprava izda odločbo, s katero davčnemu zavezancu omogoči oziroma naloži plačilo davka. V samem zakonu je možen tudi poračun dobičkov in izgub, v okviru tega zakona, kar pomeni, da je možen poračun dobičkov in izgub izključno na podlagi dobičkov od izvedenih finančnih inštrumentov. S takšno obdavčitvijo želi Vlada predvsem izenačiti obdavčitev in pozitivno vplivati na vrednostne papirje na borzi ter s tem tudi zagotoviti večjo stabilnost borznega poslovanja predvsem za tiste vlagatelje, ki nimajo nekih posebnih informacij, da bi vedeli, kdaj se bo ponudba določenih vrednostnih papirjev na borzi povečala oziroma kdaj zmanjšala in bi na podlagi tega lahko dobili kapitalske dobičke. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, Vlada predlaga, da zakon sprejmete. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Starmanu, za predstavitev poročila. Prosim.
Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 38. seji 12.6.2008 obravnaval tudi Predlog zakona o davku od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov po nujnem postopku. Kolegij Državnega zbora je 6.6.2008 sprejel sklep, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je dala pripombe k 1., 4., 8., 10., 12., 14., 15., 16., 24. in 27. členu predloženega zakona. Večina pripomb je upoštevanih v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. Na pripombe, ki niso bile upoštevane, je predstavnica službe opozorila v okviru uvodne predstavitve mnenja in razprave o posameznih členih predloga zakona. Dobili smo tudi mnenje Državnega sveta z dne 12.6.2008, ki predlog zakona podpira, ob tem pa opozarja, da ga razume kot prehodno rešitev. Odbor je bil seznanjen še z naslednjim dodatnim gradivom: amandmajskima predlogoma Združenja članov borze vrednostnih papirjev z dne 11.6.2008, predvsem se vsi nanašajo na črtanje 14. člena predloženega zakona, pisno stališče Poslanske skupine Lipa z dne 12.6.2008. K predloženemu zakonu so v poslovniškem roku amandmaje vložile še Poslanska skupina Zares, dne 10.6.2008, k 14. členu, Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije, dne 11.6.2008, poslanec Sašo Peče, dne 11.6.2008, tudi k 14. členu, ter poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev, z dne 12.6.2008, k 1., 3., 4., 8., 14., 15., 16., 18. in 27. členu. Predstavnik Vlade je poudaril, da gre za obdavčitev nekaterih dobičkov iz izvedenih finančnih instrumentov, ki do sedaj niso bili obdavčeni, gre za obdavčitev fizičnih oseb. S tem, ko se trguje na trgu, predvsem špekulativni nameni povzročajo nihanja tečajev, ob tem pa gre za moralni hazard dobro poučenih vlagateljev, ki na ta način pridobivajo, izgubljajo pa nepoučeni predlagatelji. V okviru razprave je bilo največ pozornosti, kot sem že omenil, namenjeno 14. členu. Vsi ti predlagatelji predlagajo, da se ta člen črta, da je ta obdavčitev, ki nastane po odsvojitve oziroma od prodaje teh finančnih instrumentov, je v okviru enega leta povečana z dvojno obdavčitvijo, enkrat večjo, kot je normalna, se ne strinjajo. Potem pa se je Državni zbor opredelil do amandmajev. Sprejel je amandmaje poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke, Demokratične stranke upokojencev. Kot sem pa že povedal, pa ni sprejel amandmajev poslanske skupine Zares, Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije ter poslanca Saša Pečeta. Vsi se nanašajo na črtanje 14. člena, ki določa to izjemno obdavčitev za vse, kar se pridobi znotraj enega leta, vse zaslužke. Odbor je glasoval še o členih predloga zakona in jih sprejel. Pripravil je na osnovi 133. člena zakona dopolnjeni predlog, ki predlaga, da ga potrdi tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Milan Petek bo predstavil stališča Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Kolegice in kolegi, gospod Šircelj! Predlagani zakon je še eden v vrsti nedomišljenih rešitev, ki jih je v predvolilnem obdobju pod krinko tako imenovane borbe proti tajkunom, s katerimi si želi Vlada povrniti verodostojnost, predlagala Vlada Državnemu zboru, da ta zakon sprejme. V LDS-u v iskrenost in dobronamernost takih potez ne verjamemo. Bolj verjamemo v neznanje. Po predlaganih rešitvah zakona se obdavčijo dobički, ki jih fizične osebe dosegajo z odsvojitvijo izvedenih finančnih instrumentov. LDS podpira namen, da se obdavčijo izvedeni finančni instrumenti pod pogojem, da bo obdavčitev enaka obdavčitvi kapitalskih dobičkov. Ker pa je vlada v zakonu določila, da se dobički obdavčijo s 40% davčno stopnjo za odsvojitev pred enim letom, je ta zakon za LDS nesprejemljiv. Takšna obdavčitev izvedenih finančnih instrumentov je skoraj 2-krat višja od navadne obdavčitve kapitalskih naložb. Prav tako je Vlada s tem zakonom povzročila neenakost obravnavanja pravnih in fizičnih oseb, ki je lahko celo ustavno sporna. Pravne osebe so za izvedene finančne inštrumente obdavčene po Zakonu o davku od dohodka pravnih oseb po 22% davčni stopnji v letu 2008, medtem pa bodo fizične osebe za iste naložbe obdavčene po 40% davčni stopnji. Takšen zakon je po naši presoji skregan z zdravo pametjo. Že Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je ocenila, da Vlada ne pozna dovolj dobro materije predlaganega zakona, zaradi tega je predlagala, da se razmisli o nekaterih določbah, posebej o višini davčne stopnje. V Liberalni demokraciji Sloveniji smo prepričani in zavedamo se tega, da je Vlada pripravila ta zakon kot predvolilni zakon. Naredila ni nikakršnih resnih simulacij, ni se posvetovala z izvedenci oziroma strokovnjaki s tega področja, anulirala oziroma popolnoma je preslišala zahteve borznikov in slovenske borze vrednostnih papirjev in v resnici ne ve, kako bo zakon sploh vplival na kapitalski trg, na proračun in na vlagatelje. V Liberalni demokraciji Slovenije smo navajeni na trike Vlade, ki vedno prenaša krivdo na druge. Po mnenju Vlade so le špekulanti krivi za padec delnic na ljubljanski borzi. Vladi svetujemo, da raje pogleda v ogledalo, ko išče krivce za padanje delnic, nestabilna makroekonomska situacija, katere povzročitelj je s svojimi ukrepi oziroma bolje neukrepi Vlada, namreč vpliva na kapitalski trg v Sloveniji. V Liberalni demokraciji Slovenije razumemo, da se Vlada s tem zakonom, tako kot mi razumemo, ne bojuje proti špekulantom. Če bi se resno bojevala proti špekulantom, potem ne bi uvedla enotne davčne stopnje na kapitalske dobičke. Z uvedbo enotne davčne stopnje je kot moderni Robin Hood Vlada več vzela revnim in bolj razbremenila najbogatejše. Ali si resnično tako predstavlja boj proti špekulantom? Očitno je, da na Vladi ne poznajo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ker bodo enako obdavčili vse izvedene finančne instrumente in vse investitorje, ne glede na to, ali so špekulanti ali pa osebe, ki si zmanjšujejo tveganja. Avstrija recimo obdavčuje samo določene finančne instrumente, ker poznajo poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti dovolj dobro, da vedo, da se večina teh instrumentov uporablja za zavarovanje tveganja. Pri nas pa bomo obdavčili vse instrumente, tudi valutne instrumente, ki jih na primer fizične osebe uporabljajo v obliki valutnih zamen, s katerimi zmanjšajo tveganja izpostavljenosti nihanju vrednosti kredita oziroma glavnice in obresti od kredita, ki so jih najeli v tuji valuti, na primer v Sloveniji največ v švicarskih frankih. Ker se bo z zakonom uvedla negativna diskriminacija režima obdavčitve stopnje dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov in od preostalih finančnih instrumentov ter zaradi neenakomernega obravnavanja fizičnih oseb ter zaradi posledic na kapitalski trg, bo Liberalna demokracija Slovenije glasovala proti temu zakonu. Hvala.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Predstavnik Vlade, poslanke in poslanci, gostje na balkonu, lep pozdrav! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o davku od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov podprli, kljub vsej kritiki, ki jo je moč zaslediti v medijih in ki je dodobra razburkala finančno javnost. Vendar smo v Poslanski skupini Nove Slovenije prepričani, da gre za pozitiven zakon, saj želimo z uvedbo davka na dobiček, ustvarjen pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti, zagotoviti večjo stabilnost finančnega trga. Uvedeni davek bo zmanjšal možnost nastanka špekulativno izvedenih poslov, ki smo jim bili priča v minulih letih. Obdavčeval bo namreč špekulativne vlagatelje in špekulativne dobičke, ustvarjene z inštrumenti, med katerimi prevladujejo certifikati, ki imajo največji vpliv na tečaj na ljubljanski borzi in posledično povzročajo velika nihanja, s tem pa kujejo špekulantom velike neobdavčene dobičke. Posledica tega predloga zakona bo torej zajeziti špekulativne posle, ki peščici dobro informiranih vlagateljev omogoča dobiček v kratkem časovnem obdobju. Po podatkih, ki so na razpolago, lahko ugotovimo, da so se od avgusta lani zelo povečale naložbe slovenskih državljanov v certifikate. Na ta način dobro poučeni vlagatelji pridobivajo, slabše poučeni pa izgubljajo, kar je po našem mnenju nepošteno. Zato je temeljni cilj predlaganega zakona predvsem zagotoviti večjo davčno enakost med različnimi vrstami finančnih naložb fizičnih oseb, pri čemer se izhaja iz načela, da naj bodo primerljivi dohodki približno enako obdavčeni. Problem, ki je v javnosti nastal in ki je velik kamen spotike vseh borznih hiš, je predvsem 40% davek od dobička, doseženega z odsvojitvijo izvedenega finančnega instrumenta pred potekom enega leta imetništva oziroma od sklenitve posla. Poudarimo lahko, da je občutna razlika obdavčitve v primeru prodaje finančnega inštrumenta le v prvem letu, nadalje pa so obdavčeni z 20% stopnjo. V primeru, da bo zakon sprejet, v Poslanski skupini Nove Slovenije verjamemo, da se bo zmanjšala likvidnost slovenskih borznih hiš, saj velik del prometa ustvarijo prav izdajatelji certifikatov. Vendar se bo zagotovila pravičnost in večja stabilnost na slovenskem trgu, kar ima po našem mnenju velik pomen za pošteno delovanje in trajnejši razvoj slovenskega finančnega trga. Z uvedbo novega davka od dobička ob odsvojitvi izvedenih finančnih instrumentov se bo vlagatelje odvrnilo od nadaljnjih špekulacij, zmanjšalo nihanje na borzah in zagotovilo večjo davčno enakost. Iz vseh teh razlogov bomo predlog zakona v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim, spodaj in zgoraj! Po določbah zakona o dohodnini so med drugim obdavčeni dobički iz kapitala, ki vključuje dobičke, dosežene z odsvojitvijo nepremičnin, vrednostnih papirjev in deležev v gospodarskih družbah ter investicijskih kuponov. Po določbah istega zakona so dohodnine oziroma davka izrecno oproščeni dobički od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov. Po besedah predlagatelja je to posledica administrativne zahtevnosti ugotavljanja davčne osnove ter razvitosti trga teh finančnih instrumentov v času sprejemanja zakona o dohodnini, ko so se teh instrumentov bolj posluževali gospodarski subjekti kot fizične osebe. V poročilu Banke Slovenije pa je bilo zaslediti, da slovenske fizične osebe v zadnjem času izrazito povečujejo naložbe v izvedene finančne instrumente, kar je v veliki meri posledica neobdavčenja kapitalskih dobičkov od odsvojitve teh izvedenih finančnih instrumentov. Zaradi pravičnosti je treba zagotoviti davčno enakost med različnimi finančnimi naložbami fizičnih oseb, kar pomeni, da naj bodo primerljivi dohodki približno enako obdavčeni. Po predlagani rešitvi se uvaja skoraj popolnoma enak sistem obdavčitve dobičkov od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov, kot ga imamo za obdavčenje dobičkov iz kapitala oziroma dobičkov, doseženih z odsvojitvijo vrednostnih papirjev. Z eno izjemo. Da bi se izognili špekulacijam, ki imajo pri poslovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti veliko večje posledice kot pri poslovanju z navadnimi vrednostnimi papirji, bomo podprli tudi predlagano 40% stopnjo obdavčitve v primeru odsvojitve instrumentov pred potekom enega leta od nakupa. V Poslanski skupini SLS bomo predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala ponovno za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Že spet bom začel, da zapis po nujnem postopku, da bi se preprečile težko popravljive posledice, je v tem primeru ne teatralen, temveč je vse graje vreden. S to vsebino zakona bi se morala Vlada pojaviti že zdavnaj. Kje je Vlada bila? Ne samo ta, tudi prejšnja? Kako si lahko predstavljamo, bom dal zares primerjavo, ki je življenjska in je resnična, da je mati samohranilka prekoračila cenzus za dohodnino za 67 evrov in je morala plačati dohodnino. Gospe in gospodje, ki so bili malo bolj "zbrihtani" in so se šli igrice, zdaj smo pri izvedenih finančnih instrumentih, pa so do danes bili neobdavčeni. Si lahko zamislite? Kupovali so certifikate, opcije, terminske pogodbe, to so namreč izvedbeni finančni instrumenti, jih preprodajali, zaslužili ogromne denarje in plačali nič davka. Kako to, gospodje? Sedaj vprašam vas, ker ste pač vi na Vladi, da ste se po štirih letih spomnili tega? In kako to, da se prejšnje vlade tega niso spomnile? To je velika kritika. Če smo enaki, smo enaki vsi. Če vsi plačujejo davke, bi tudi te gospe in gospodje morali plačevati davke že prej. Zato ne govoriti, da gre za nepopravljivo škodo. Ja, gre. Zato, ker to ni bilo do sedaj narejeno. In prav je, da se ta vsebina pojavi. Drugič. Ne vem. Dobro. To je ena rešitev - sedaj se obračam na Vlado - to je ena rešitev, da sedaj predlagate nov davek. Ampak povejte mi, zakaj ni bil nekdo toliko razumen, da bi to kategorijo, ki je sedaj opredeljena v novem zakonu, to kategorijo ljudi, torej izvedbenih finančnih instrumentov, fizične osebe, vključil v obstoječo davčno zakonodajo. In bi bila ena, čista in pregledna. Tako, bomo pa sedaj imeli nov zakon o davku od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov, poleg drugih zakonov, ki jih imamo v Zakonu o dohodnini, pa Zakon o trgu vrednostnih papirjev itn. Kup zakonov, ko bi lahko preprosto to vsebino enostavno vnesli v obstoječo zakonodajo. Ampak kar je, je. Ocena stanja je opisana in se res človek vpraša, da so nekateri potrebovali štiri ali šest let, da so ugotovili to, kar so spisali na eno stran. To mora biti pa res umetnost. In prav je, da se bo, na žalost, ta poseben zakon sprejel, zakon o izvedenih instrumentih. Davke plačujejo po vsem svetu in večina držav živi od davkov. Nismo med tistimi, ki imamo najnižje, pa niti med tistimi, ki imajo najvišje. In res je, tudi marsikaj povedanega od tega, da smo, ali je Vlada, pa tudi prejšnja, preveč hitela, preveč poenostavljala določene stvari po eni strani, enotne davčne stopnje po eni strani, kapitalski prihodki veste, kako so obdavčeni. Po drugi strani pa sedaj pridemo do problema. 40%. Ta problem je ena alineja v 14. členu, ampak v Slovenski nacionalni stranki menimo, da je to prav. Že do sedaj ti špekulanti niso plačevali davka, sedaj naj ga pa, ker špekulirajo, ker v enem letu dvakrat, trikrat zamenjajo certifikate in te inštrumente in služijo. Pa naj plačajo, naj jih imajo, naj jih imajo več kot eno leto, ker tudi vemo, da se davčna stopnja potem parcialno vsakih pet let znižuje in po 20 letih pade na 0%. Zato v Slovenski nacionalni stranki polagamo Vladi kritiko, ki smo jo dali. Vseeno pa smo veseli, da se je vsaj končno naredilo nekaj poštenega za vse državljanke in državljane. Vsi, ki služijo, in ti služijo še predvsem brez dela, naj plačajo, ker tudi tisti, ki delajo, plačujejo vse življenje.
Hvala. Gospod Bojan Starman bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Še enkrat lep pozdrav! Cilj predloga zakona je zagotoviti večjo davčno enakost med različnimi vrstami finančnih naložb fizičnih oseb, pri čemer vse izhaja iz načela, da naj bodo primerljivi dohodki približno enako obdavčeni. Zgodovinsko so izvedeni finančni instrumenti in določeni strukturirani finančni instrumenti v primerjavi z drugimi oblikami naložb predstavljali davčno ugodno naložbeno možnost, kar je s tem zakonom odpravljeno. Pri predlaganih rešitvah se dobički, ki jih fizične osebe dosegajo z odsvojitvijo izvedenih finančnih instrumentov, obdavčujejo po tem zakonu. Morebitni drugi prihodki, ki jih fizične osebe dosegajo iz izvedenih finančnih instrumentov, pa se ne obdavčujejo po določbah tega zakona, temveč se še naprej po zakonu, ki ureja dohodnino. Prav tako se po predlaganih rešitvah po tem zakonu obdavčujejo dobički, ki jih fizične osebe dosegajo z odsvojitvijo določenih strukturiranih finančnih instrumentov, tistih, ki jih po lastnostih ni mogoče opredeliti kot lastniške vrednostne papirje ali kot dolžniške vrednostne papirje, katerih donos se izplačuje v obliki vnovčitve kuponov ali v obliki diskonta. Na ta način se zagotavlja, da se dobički od odsvojitve novejših oblik finančnih instrumentov, ne glede na to, ali se po vsebini uvrščajo med dolžniške ali druge vrednostne papirje ali med izvedene inštrumente, primerljivo obdavčijo. To so relativno novi finančni izdelki, ki se pojavljajo v zadnjih letih. Predlagana obdavčitev po proporcionalni stopnji davki v višini 20%. Stopnja davka se vsakih pet let imetništva izvedenega finančnega instrumenta oziroma vsakih pet let od sklenitve posla zmanjša in znaša po petih letih 15%, po desetih letih 10%, po petnajstih letih 5%, po dvajsetih letih pa se davek ne plača. Predlaga se tudi poračun davkov in izgub, doseženih z odsvojitvami izvedenih finančnih instrumentov na letni ravni. Ne glede na navedbo, ne glede na to, kar sem povedal, se davek od dobička, doseženega z odsvojitvijo izrednih finančnih instrumentov pred potekom 12-ih mesecev imetništva oziroma 12-ih mesecev od sklenitve posla izračuna in plača po stopnji 40%. To naj bi preprečilo določene špekulativne posege s temi instrumenti na borzi in s tem nemir na borzah in prednost zelo dobro poučenih vlagateljev pred tistimi, ki bolj poredko oziroma ne spremljamo tako podrobno dogajanj na sami borzi. Poslanci Slovenske demokratske stranke bomo predlog zakona, ki je pred nami, podprli. Podprli pa ne bomo amandmaja, ker dejansko smatramo, da je potrebno te špekulativne namene s to izredno obdavčitvijo v 14. členu odpraviti, zato ne bomo podprli samega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lep dober dan vsem! Še posebej pozdrav našim gostom in pa državljanom in državljankam. Mislim, da je treba najprej povedati nekaj o zgodovini obdavčevanja finančnih instrumentov in vrednostnih papirjev in pa dveh filozofij, ki se tu pri tem obdavčevanju soočata. Pred vstopom v Evropsko unijo in pred prevzemom pogojev za prevzem evra se je prejšnja vlada odločila, da naj bodo dobički iz vrednostnih papirjev obdavčeni progresivno. Tako kot danes za vsak evro nad 1.300 evrov neto plače posamezniki plačujejo 41% stopnjo, je bilo logično, da tudi za dobičke iz naslova vlaganja vrednostnih papirjev imamo progresijo. Takšen je bil del davčne reforme, sprejete v letu 2004, skladno z vstopom v Evropsko unijo, predvsem pa z zagotavljanjem zadostnih virov v državnem proračunu, da lahko financiramo šolstvo, javno zdravstvo, pokojnine in tako dalje. Nastopila je nova vlada, republikanska vlada. Zakaj republikanska? Ker se je odločila, da ni več progresije na kapitalske dobičke, ampak da je cedularna 20% obdavčitev. Pri tem pa so napisali poseben zakon in izpustili cel segment izvedenih finančnih instrumentov. Pomembno je naslednje: zdaj, ko vsi vi na vsak evro nad 1.300 evrov mesečnega dohodka plačujete 41% državi, pa vsak, ki se igra na borzi, plačuje samo vsak peti evro državi. Ali je to dobro ali ne, je veliko vprašanje. Verjetno je smiselna neka progresija, ki pa ni nujno vezana na stopnjo, ampak se lahko reče: do 100.000 evrov dobička imejmo 20% stopnjo, nad 100.000 evrov imejmo 30% in tako dalje. Veliko variant je na to temo in socialdemokratske vlade ter socialdemokratske družbe in družbe blaginje za vse imajo uvedeno progresijo. Vlada, ki se je podpisovala pod reformne programe, da bi to naj bila blaginja za vse, je naredila blaginjo samo za najbogatejše, ker je leta 2005 uvedla 20% cedularno obdavčitev in je cel segment izvedenih finančnih instrumentov izpustila. Tega niti ni vedela, zato ker je bil takrat še nek poseben problem, da izvedeni finančni instrumenti še niso bili tako zelo razpoložljivi na slovenskem trgu, ker pač Slovenija še ni bila članica evroobmočja in je bilo malo težje to poslovanje. Vendar so pa z izvedenimi finančnimi instrumenti zaradi zavarovanja rizikov depozitarjev v bankah trgovale banke. Zato da, poenostavljeno povedano, zavarujejo riziko spremembe tečaja, cen nafte in tako naprej. Predolga zgodba, zgodba za tretji letnik ekonomije ali resne študije poslovnega administriranja. Kaj predlaga sedaj Vlada? Vlada predlaga v neki zgodbi protitajkunske zakonodaje salto mortale. Za del izvedenih finančnih instrumentov, ki služijo pravzaprav zavarovanju rizikov ali tistih finančnih instrumentov, ki služijo temu, da sedaj, ko nihče več ne zaupa v Ljubljansko borzo zaradi znanih dogodkov prodaje Mercatorjev, čudnih privatizacij Telekoma, zgodb NKBM itn., odhajajo varčevalci in investitorji iz Ljubljanske borze, bo v dobro le-teh uvedla visoko 40% obdavčitev. To je najmanj nelogično ukrepanje. Odločiti se morate, ali imate progresijo ali imate ceduralno obdavčitev. In zato je logično, da združenje članov borze opozarja, da bo 40% obdavčitev teh izvedenih finančnih instrumentov pomenila sesutje borze. Zato tega, gospodje, ne delajte. Odločite se raje za drugačno progresijo, povejte, kje je meja, 5 tisoč evrov, 100 tisoč evrov, in tam dvignite. Vse drugo je navadna šlamastika. Tukaj ni predstavnikov Ministrstva za finance, ker strokovne službe na Ministrstvu za finance tega ne znajo, nočejo braniti. Tukaj je predstavnik kabineta predsednika Vlade, ker je tudi del proti tajkunske zgodbe [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]] Mi bomo amandma podprli. Če bo amandma sprejet, se je smiselno pogovarjati o modifikacijah tega zakona, vse drugo je navadna strokovna šlamastika. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Najprej odpiram razpravo o 14. členu in amandmaju k temu členu. V bistvu gre za tri enako oblikovane amandmaje, in sicer amandma Poslanske skupine Zares, Poslanske skupine LDS in Poslanske skupine Lipa. Odpiram prijavo za razpravo o 14. členu in o amandmaju k temu členu. Gospod Cvikl, izvolite, imate besedo.
Zelo na kratko bi predvsem želel od predstavnikov Vlade, zakaj so proti temu amandmaju. Ta amandma predlaga Združenje članov borze in povejte nam, ali držijo borzne napovedi, da že po tako tako problematičnem stanju na borzi, bo ta zadeva še dodatno negativno vplivala. Zato vas prosim, predvsem predstavnik Vlade, da poskušate strokovno, ne politično, ker to, kar sem vas prej poslušal, je zelo politično, razložiti, zakaj to počnete, če ste se nekoč iz progresivne odločili za ceduralno obdavčenje. In pa tisto posredno, zakaj ste to spustili, ali ne poznate spreminjanja slovenskih računovodskih standardov in pa uvedbe teh instrumentov? Ampak vendarle, s tem jaz nimam problema. Bolje je, da Vlada pride s predlogom pozno, kot nikoli. Če pride pa s slabim zakonom, pa želim vsaj strokovno nepolitično argumentacijo. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Izvolite, gospod minister. Potem bom dal ponovno prijavo. Gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Res je, da je bila v letu 2004 progresija. Res je, da je bila v letu 2003 progresija, in to 50% progresija, ni pa res, da so bili tovrstni kapitalski dobički oziroma da so bili kapitalski dobički zelo, zelo obdavčeni. Dohodek, finančni dohodek iz naslova kapitalskega dobička v letu 2004 je znašal približno 60 milijonov takratnih tolarjev. To je letni dohodek, za tri ali štiri dobre avtomobile. To je bil letni dohodek zaradi tega, ker tukaj ni povedano to, da je v takratni davčni zakonodaji veljala oprostitev za kapitalske dobičke, in sicer v treh letih. In nihče ali pa zelo malo ljudi je dejansko plačevalo kapitalske dobičke. Zelo veliko ljudi pa je bilo obdavčenih po 50%. To je dejstvo. Če danes pogledamo, koliko imamo finančnega prihodka iz naslova kapitalskih dobičkov, ga imamo veliko, veliko več. Zaradi tega, ker davčni zavezanci, ki prodajajo vrednostne papirje, dejansko plačujejo ta davek. 15 let, lahko rečemo, da kapitalski dobički, glede na finančne vire, ki jih je država iz tega naslova dobila, niso bili obdavčeni. Dogajalo se je v teh 15-ih letih marsikaj. In ljudje so čakali za to, da so dejansko prišli do treh let in zgodbe so znane iz časopisov. Veliko jih je bilo, jaz ne bi danes nobenih posebej omenjal, veliko jih je bilo tudi tistih, ko je prišlo do enkratnih velikih transakcij in tako naprej, ko so ljudje dejansko plačali oziroma prodali vrednostne papirje in niso plačali nobenega davka. Zaradi tega je ta Vlada sprejela drugačno rešitev. In pri tem je to rešitev predlagala skupina, takrat še pod vodstvom dr. Marka Kranjca, strokovna skupina, in je takrat, to je bilo v letu 2005 in začetku 2006, predlagala tako imenovano cedularno obdavčitev, 20% cedularno obdavčitev. In ni res, če zdaj govorimo o tem, kdo ima takšno obdavčitev. Takrat se je ta strokovna skupina predvsem naslonila na obdavčitev v nekaterih skandinavskih državah, kakršnekoli vlade so že v tistem času bile. Vemo pa, da so te skandinavske države predvsem socialne države. Drugo, kar moram v zvezi s tem povedati, da Vlada ne ocenjuje, da bi prišlo do bistvenih nihanj tečajev na borzi. Nasprotno. Ocenjuje, da bo prišlo do manjših nihanj. Ocenjuje, da bo prišlo do manjših nihanj zato, ker ko določen finančni inštrument zapade v plačilo, ko določen finančni inštrument nastane, da se ta pravica, ki jo nekdo ima, ne glede na to, kakšen finančni inštrument ima, da se takrat prekine, takrat pride do nihanja na borzi pri vrednostnih papirjih, še posebej zaradi tega, ker vemo, da je finančni inštrument lahko izdan tudi na določeno delnico. Na primer na določeno delnico zelo zelo dobrih slovenskih podjetij. Teh finančnih instrumentov, ki se nanašajo na slovenske vrednostne papirje je Stuttgartski borzi 75, po naših informacijah. In ti finančni instrumenti predstavljajo del skupnega indeksa za nekaj več kot 110 skupnih indeksov za finančne instrumente. Zaradi tega se ne moremo strinjati, da bi zaradi tega prišlo do kakršnihkoli težav na borzi. Jaz mislim, da bo borza bolj stabilna, vsi tudi priznajo, da gre zaradi finančnih instrumentov za tako imenovano volatilnost na borzi, spremenljivosti tečajev, nihanje tečajev in tako naprej. In kaj se dejansko zgodi? Ko posamezen inštrument zapade v plačilo, takrat se običajno, lahko je tudi obratno, ampak imamo primer, da se poveča ponudba vrednostnih papirjev, določenega vrednostnega papirja na borzi. Ker se poveča ponudba, tečaj pade, ampak tisti, ki so dobro poučeni, tisti, ki dejansko lahko s tem, ko imajo te vrednostne papirje in inštrumente, tudi umetno naredijo, da pride do povečanja ponudbe, da pridemo do tega praga in da tečaji zanihajo. Seveda, takrat bodo dobro poučeni kupovali vrednostne papirje po nižji ceni, tisti, ki so slabo poučeni, bodo seveda zgubljali. In to je en izmed razlogov, da se predlaga 40%, da se predlaga za tako imenovane špekulativne izvedene finančne instrumente 40-odstotna stopnja. Pravzaprav pomeni to, da lahko nekdo spremeni tečaj, pomeni nek moralni hazard z ostalimi vlagatelji. In navsezadnje bo prišlo do tega, da bodo lahko vlagatelji več vlagali v realni sektor in bodo tudi naložbe v realni sektor večje. Tukaj je bilo postavljeno vprašanje spoštovanega poslanca, zakaj sedaj, zakaj ne prej. Ministrstvo za finance je zasledovalo promet s finančnimi inštrumenti. Eden izmed pomembnih inštrumentov je certifikat, je bil tudi že omenjen. V letu 2005 je bilo za 100.000 evrov celotnega prometa s temi certifikati, ki predstavljajo 86% vseh izvedenih finančnih inštrumentov, v letu 2006 5,6 milijona, v letu 2007 17,6 milijona evrov prometa. To pomeni, seveda tukaj govorimo o določenih evolutivnostih, zakaj se v določenem obdobju niso obdavčevali ti finančni inštrumenti. Seveda ne govorim o kapitalskih dobičkih, ampak govorim o vrednosti prometa. Mislim, da glede na zapis, ki je v poročilu Banke Slovenije o tem, in tudi na nek način na opozorilo, da je seveda ta trenutek tisti, ki je pravi za to, da se ta zakon predlaga. Vlada ve, kaj bo obdavčila, Vlada ve in je proučila navedeno problematiko. In s tega vidika ni razlogov, da bi bile dane trditve o tem, da ta tematika ni zadosti proučena, da za tem ne stojijo strokovne službe in tako naprej. Je pa res, da nekatere borznoposredniške hiše, seveda, tudi iz tega naslova dosegajo precejšen dobiček, da nekateri ljudje danes dosegajo dobiček in da ni popolnoma nič nenavadnega, da so ti dobički obdavčeni. In da ni popolnoma nič nenavadnega, da so ti dobički obdavčeni z nekoliko višjo davčno stopnjo, in navsezadnje ni tudi nič nenavadnega, da se del denarja iz tega naslova da drugim ljudem, ki imajo manjše dohodke, v obliki draginjskega dodatka ali v obliki kakšne povečane splošne olajšave. Hvala lepa.
Hvala. Odpiram prijave za razpravo o 14. členu in amandmaju k temu členu. Gospod Cvikl, izvolite, imate besedo.
Zelo na kratko. Ja, strinjam se z vami, gospod državni sekretar, da ne navajate člankov iz časopisov. Ampak jaz tu citiram Združenje borz članov vrednostnih papirjev, ki pravijo: "Sodobni izvedeni finančni instrumenti so vodilo razvoja, zakon pa uvaja koncept za vzajemno obremenitev in zaviranje razvijajočega slovenskega kapitalskega trga ter zmanjšuje privlačnost investicijskega okolja. To lahko povzroči kolateralno škodo za kapitalski trg zaradi zmanjšanja prometa z izvedenimi ostalimi finančnimi instrumenti." To so dejstva. Zdaj, če vi ne verjamete stroki, pač jaz ne morem pomagati. Glede predlogov cedularne obdavčitve. Ja, to je bila sprememba filozofije. Leta 2005 ste uvedli republikansko filozofijo s cedularno obdavčitvijo. Argument je zelo enostaven. Argument je enak, kot smo ga imeli leta 1990, ko smo uvedli namesto 20% 2% davek na promet nepremičnin, ki ga imamo še danes, ker so pač ljudje takrat vendarle začeli registrirati pogodbe. In reči, da če ste leta 2004 dobili 60 milijonov tolarjev takratnega prometa, da je bila takrat obdavčitev nižja ali višja oziroma da je ni bilo, gospod Šircelj, mi smo izvedli tranzicijo. V teh tranzicijskih letih smo stimulirali, da ljudje ostanejo dolgoročni lastniki podjetij. In vi ste to destimulirali, zato ste dobili nihanja na borzi. Tudi zato ste dobili nihanja na borzi. In zgodba je pač enostavna: vi ste zdaj naredili salto mortale, za en segment ne 20%, ampak 40%. In argumenti niso dovolj močni, še posebej zato, ker pozabljate, da tovrstni izvedeni finančni instrumenti se uporabljajo tudi za zavarovanja pred raznimi tveganji, in bo teh 10 milijonov evrov, ki naj bi jih dobili v državni proračun, plačali kreditojemalci v bankah ali pa varčevalci v bankah, zaradi tega, ker bo treba teh 10 milijonov evrov državi iz bančnih portfeljev plačati tako, da bodo banke več zaračunale kreditojemalcem ali dale nižje obresti na depozite. To je vsa zgodba. Zdaj se pa odločite: ali želite imeti delujočo, razvijajočo se borzo ali greste po načelu "za nami potop".
Hvala. Gospod Barovič.
Hvala lepa. Saj je res, sedaj se lahko prepričujemo na več načinov, od tega, da se je progresivna stopnja spremenila v cedularno, kar vsekakor je napaka, da so obdavčeni kapitalskih dohodki z enotno davčno stopnjo. Ampak to ni danes vsebina. In sedaj očitati to na račun tega, da bomo sedaj končno obdavčili nekaj, ker je bilo neobdavčeno, pa seveda ne gre. Vsaj zame ne, vsaj za Slovensko nacionalno stranko ne. Poglejte, če bi že govorili - slišali smo malo prej obrazložitev, pa tudi napisana je bila, da so bili dohodki iz odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov oproščeni davka, zaradi tega, ker smo stimulirali, naj bi stimulirali borzni trg. Veste, kaj je sramota? Pa dajmo s tem primerjati danes; pa mi nismo, ta in prejšnja vlada, stimulirali z nižjo davčno stopnjo investitorjev, ki bi prišli, postavili tovarno ali pa karkoli, zaposlili ljudi in bi ljudje delali in bi bili ti investitorji oproščeni davka prvo leto, imeli 8% davek drugo leto, tretje leto ne vem, 50, četrto leto pa 100% davek. Tega niti prejšnja niti sedanja vlada v dobro vseh ljudi ni sprejela. Da bomo podpirali borzo in seveda številne špekulante, ki se krepko znajdejo, to pa smo podprli in puščali, kot piše v 1. točki 32. člena Zakona o dohodnini, da so dohodnine oproščeni dobički iz kapitala od odsvojitve premičnin in od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov. Ti izvedeni - je treba vedeti, kateri so izvedeni finančni instrumenti. To so certifikati, opcije, terminske pogodbe, "swopi", pogodbe na razliko, da bo jasno. Slišali smo številke. Z leta 2005 na leto 2007 - kakšen enormen znesek je nastal! Zgodba je popolnoma enostavna. Ljudje, ki se ukvarjajo s finančnimi transakcijami in trgovanjem na borzah, so premeteni in pametni in hočejo ustvarjati promet, ki bo njim prinašal najhitrejši, najlažji in najboljši zaslužek. Prav. Jaz jim ga privoščim, jaz se borz tako ali tako ne grem. Jaz jim ga privoščim, toda naj plačajo davek od tega pošteno, tako kot ga vsak delavec, ki mora celo leto delati, potem mora pa še davek plačati za to, da je "šiht" delal. Ti, ki zaslužijo na trgu vrednostnih papirjev, tako ali drugače, ne delajo nič, samo spremljajo računalnike, papirje in premetavajo papirje, da ustvarjajo čim večje dobičke. Zato so bili celo oproščeni davka. Krasno! Seveda je prepela država in seveda lahko nastanejo številne zgodbe, ki so se začele odvijati zdaj. Seveda so se odvijale že prej in se bodo še naprej. Zato pa ostanimo pri 14. členu. Poglejte, 14. člen, zdaj ves poudarek v teh govorih je bil na teh 40%, ki so omenjeni samo v tretjem odstavku 14. člena. Ampak, da bo vsem jasno in razumljivo, ki želijo malo več vedeti o tem ali ki nas poslušajo, o čem mi danes govorimo. 14. člen je zelo jasen in pravi: "Davek se izračuna in plača od davčne osnove, ugotovljene v skladu z določbami 11. člena tega zakona po stopnji 20%." V drugem odstavku je celo opredeljeno, da se vsakih pet let imetništva izvedenega finančnega instrumenta po petih letih od sklenitve posla ta stopnja znižuje po 5% in po 20-ih letih pridemo ponovno na nobeno, nično obdavčitev. Samo tretji odstavek je, ki pa je zelo jasen, da ne glede na prvi odstavek tega člena, ki sem ga povedal, se davek od dobička, doseženega z odsvojitvijo izvedenega finančnega instrumenta pred potekom 12-ih mesecev imetništva oziroma od sklenitve posla, izračuna in plača od davčne osnove po stopnji 40%. To je samo en segment, namenjen tistim, ki bi želeli na tak ali drugačen način 2-krat ali 3-krat na leto, zelo na kratko seveda, fino zaslužiti. Saj ni noben problem. Imetniki teh vrednostnih papirjev, ki z njimi trgujejo, jaz jim želim ugodno trgovanje, bodo seveda plačali 20% stopnjo 367. dan v letu, če bodo seveda želeli. Če bodo pa želeli prej, bodo morali pač plačati po tej predvideni stopnji. Je pač tako. Je pa res, še enkrat pravim, žalostno, da so bile do zdaj te kategorije oproščene plačila davka, žalostno, žalostno, da nismo ostali pri proporcionalni davčni stopnji pri kapitalskih. Tudi to je žalostno, res je vse to, samo enkrat je treba v tej državi narediti red. In zdaj se obešati na 40%, pač, mogoče, če bi se država in pristojno ministrstvo lotilo trga vrednostnih papirjev, bi z natančno proučitvijo lahko pospešilo dobro trgovanje tako, da bi našlo tiste niše, jaz se na to premalo spoznam, kjer so špekulativni dobički, saj najbrž niso samo tu, in jih obdavčilo, seveda, na tak način, kot danes govorimo, druge pa pustili ali celo razbremenili davkov, ki pomagajo s svojim poslovanjem na borznem trgu k nadaljnjemu gospodarskemu in drugačnemu razvoju v tej državi. Ampak, za to je treba, gospe in gospodje, nekaj narediti. In to bi morala narediti ta vlada - tudi prejšnja. Morala bi proučiti natančne instrumente, s katerimi se posluje in ugotoviti, kateri so dobrotvorni in kateri so špekulativni. In to se danes ve, vsaj po svetu. In če se tako zgledujemo po svetu, nekaj strokovnjakov imamo, pa vključimo te strokovnjake! In upam, da bo kdorkoli že bo, kakorkoli se bo zgodilo v jeseni letošnjega leta, da bo to ena od prvih prioritet, da bomo vsi pošteno plačevali davke. Še enkrat se bom obrnil na tiste, ki morajo celo leto delati, za nagrado pa celo plača davek zato, ker je lahko delal, drugi pa se sprehaja od računalnika do računalnika, najame ljudi, ki za njega poslujejo in ustvarjajo enormne dobičke. Zame to ni prav, vi pa si mislite, kar hočete.
Hvala. Besedo ima gospod Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Skrajni čas je, da je Vlada pripravila ta predlog zakona, s katerim se obdavčuje, vsaj tako pravi Vlada, na enak način tudi tiste dobičke, ki so bili do sedaj izvzeti iz obdavčitve, so bili pa gotovo velik kamen spotike, ne samo kamen spotike, ampak so pravzaprav kronali tajkunsko zgodbo. S trgovanjem teh različnih oblik instrumentov so nekateri zelo veliko zaslužili, ne da bi karkoli plačali davke. Torej izvzetje tega je imelo za cilj, seveda, da se pospeši kapitalski trg teh papirjev in seveda, pravite, tudi poslovanje borze in da postanemo enakovredna država, po drugi strani pa se je omogočilo veliko dobičke špekulantom in ostalim, če jih ravno vseh ne opredeljujemo kot špekulante. Zato je seveda to prav. Pozno prihaja ta uveljavitev in pri takih rečeh se je treba vprašati, zakaj nekatere izvzemati. In po drugi strani tudi ta progresija, ki je bila prej omenjena pri mojem kolegu Cviklu, da progresivni davek je pa vedno tisto dobrodošlo, ki je za ljudi primerno. Poglejte, če imamo enako obdavčitev, odstotkovno, to omeni, da tisti, ki več zasluži, tudi več plača. In če dvakrat več zasluži, plača dvakrat več kot tisti, ki zasluži dvakrat manj. V vsakem primeru ni to bolj pravično. Se pa moramo vprašati, kaj s tem dosegamo. In če gre za obdavčitev v višini 40% v primeru teh finančnih inštrumentov, ki se uporabljajo za zavarovanja rizikov, se je treba vprašati, ali je to pravi pristop. Ravno tako vam zastavljam vprašanje, primerjalno, ki se ne dotika tega zakona, zakaj obdavčevati depozite na bankah za obresti državljanov, ki jim zagotavljajo, ne vem, 4,5% obrestno mero, ki pravzaprav niti ne dosega inflatorne stopnje. Zakaj se ni o tem razmislilo in to tudi, ker se to da z instrumentom, z regulacijo, odpravilo oziroma zagotovilo tako, da se resnično obdavči dobiček, ne pa nekaj drugega. Oprostite, ali so obresti na depozite v bankah v višini 4% dobiček od kapitala? Ali je to dobiček od kapitala? Potem se moramo vprašati tudi, kaj je pravzaprav ta dobiček. Torej [[opozorilni znak za konec]] , gre za vprašanje tega instrumenta, teh zavarovalnih instrumentov, o katerih bi pa bilo treba še razmisliti. Sicer se pa strinjam s predlogom zakona, da se zajame tudi to. Upam, da je Vlada tudi upoštevala [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala, gospod Drobnič. Gospod Veršnik, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom ter vsem ostalim! Smatram, da je za navadne smrtnike, kot smo v večini tu v Državnem zboru in ostali, borza v preteklih letih pri nas lepo cvetela in smo jo verjetno kar s pridom uporabljali in nalagali oziroma manipulirali s sredstvi na tej borzi. In sicer, zakaj? Na borzi so jasne številke okrog vrednosti samih delnic, jasni so dnevno prikazani doprinosi ali obratni efekti in pa imeli smo tudi možnost varčevati oziroma vlagati denar v vzajemne sklade. Ti lanski dobički, ki so povzročili živahno trgovanje na borzi, so povzročili, da je veliko ljudi uporabljalo v preteklosti popolnoma nepoznana finančna nalaganja v vrednostne papirje. In jasno je, da se po, ne bi rekel ravno zlomu, ampak po času, ko borza miruje, pač iščejo neke druge možne naložbe. Jasno pa je, mislim, da vsem, da tisti, ki so in smo vlagali v borzo, da smo transparentno tudi na koncu leta plačali ustrezen davek v primeru predčasne ali hitrejše odtujitve ali prodaje teh delnic. In mislim, da je prav tako. Zdi se mi pa zelo neprimerno oziroma nepošteno, da se je omogočalo nekaterim, in to ravno tistim, ki so najbolj poučeni, ki znajo vlagati v sredstva v takšne inštrumente, ki prinašajo ne enkrat na leto, ampak večkrat med letom večje doprinose, da ti niso bili obdavčeni, je pa do nas ali pa do vseh ostalih državljank in državljanov nepošteno in temu ostro nasprotujem in podpiram predlog, s katerim prihaja Vlada. Danes smo slišali, kakšni so bili trendi leta 2005, ko je bilo to še nekako, bom rekel, neka malenkost do hitrih dvigov vlaganj v te instrumente, da tukaj je prav, da se - lahko rečemo, malo pozno, vendar pa kljub temu še vedno v primernem času -, da se ti izjemni dobički obdavčijo po višji stopnji. Namreč, res je to in smo že danes slišali, da se tukaj enostavno manipulira s časovnimi premiki sredstev in pri tem prihaja do enormnih, lahko bi rekli, turbo dobičkov. Seveda me pa pri vsem tem in lahko rečem, da malo moti, da amandma k 14. členu pa predlagajo takšne stranke, kot so Zares, Liberalna demokracija - no od teh bi že pričakoval, da se potegujejo za kapital - ampak da se zraven podpiše Lipa, od katerih vedno slišimo samo neko skrb za socialno šibke, da v tem primeru pa ne pomislijo, da bo Vlada lahko iz teh pridobljenih davkov le vrnila socialno šibkim, mislim, da to tudi že uspešno dela, da se ti podpišejo tukaj, se mi pa zdi malo velika dvoličnost. Jaz osebno in mislim, da tudi v poslanski skupini tega amandmaja k 14. členu ne bomo podprli, ker smatramo, da je predlog, ki ga je dala Vlada, pravi. Tako kot sem rekel, lahko bi bil že malo prej, vendar pa še vedno je čas. Tako mi bomo ta predlog podprli in želimo, da tudi ostali kolegi in kolegice ne podprejo 14. člena, medtem ko zakon je primeren za podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Petek.
Hvala, predsednik. LDS je eden izmed treh podpisnikov tega amandmaja s čisto vestjo in resnim namenom, ko je ta amandma vlagal. Tudi mene nekoliko moti, da na moji levi in na desni ni kolegov, ki bi lahko utemeljevali amandma in skupaj z razlago morda pa le prepričali koalicijo, da je treba resneje razmisliti o spremembi zakona, kot razmišljanje, kot ga je ravnokar gospod Veršnik predstavil. On ni udeležen v teh papirjih oziroma izvedenih finančnih instrumentih, nima problema s tem. Mi danes to sprejemamo zaradi tega, ker mi v parlamentu, poslanci, nimamo problemov z določenimi vrstami, v tem primeru pač papirjev ali pa z določenimi vlaganji, delamo zaradi tega, ker želimo v Sloveniji ustvariti neke stabilne pogoje. In te stabilne pogoje poslovanja na borzi, razvoja kapitalskega trga, mi s tem rušimo. Dejstvo je, da je Vlada v uvodu v ta svoj predlog napisala, da nastajajo ali pa bodo nastale težko popravljive posledice za državo. Da, težko popravljive posledice, vendar ne za državo, za razvoj kapitalskega trga, za potrebe, želje, namene vlagateljev, za slovensko borzo, ki postaja res borza, ki počasi ne bo imela nobene vloge, in nobenega interesa ne bo sodelovati v njenih aktivnostih in dejavnostih. To je problem. S takimi nesistemskimi ukrepi pa rušimo nekaj, kar se je dolgo ustvarjalo in v Sloveniji gradilo, zdaj bi pa s takimi "ad hoc" rešitvami, ki nimajo zadaj ene dobre analize, ene zelo konsistentne podlage, pa spreminjamo kar tako. To je razlog za to, da smo mi vlagali amandma k temu 14. členu in predlagali črtanje zgolj tega - poudarjam-, da se obdavčijo ti prihodki v višini 40%. Torej ne oporekamo temu, da se obdavčijo tako kot vsi ostali kapitalski prihodki 20%, ampak 40%! To je neumnost, ker s tem destimuliramo in to področje trga na borzi bo izginilo, ne bo motiva. Menda zaradi tega, ker država na ta način prihrani 10 milijonov evrov. Ne bo prihranila, ne bo dobila 10 milijonov, izgubila jih bo na dolgi rok, ker tega področja in tega trga enostavno več ne bo! In posledica ne bo samo na tem elementu vlaganja v te papirje. Ta nestabilnost te borze, ta nestalnost tega ravnanja te države bo povzročila, da bodo enostavno vlagatelji zapuščali slovensko borzo, se odločali vlagati kje drugje in mi bomo postali minimum od minimuma neke države na tem področju. Torej, če je ta borba usmerjena proti špekulantom, morda, načelno, ampak tako kot je zapisano v zakonu, prizadene vse. Prizadene špekulante pa tiste, ki so sami sebi in za svoje interese pravzaprav amortizirali nekatere probleme, ki so jih pa imeli z določenimi svojimi vlaganji. Recimo primer nekoga, ki je najel stanovanjsko posojilo. Mi vemo, da so banke zainteresirane ta stanovanjska posojila ponujati, množično se v Sloveniji nekaj časa pravzaprav spodbujalo to vrsto kreditiranja oziroma zadolževanja. Banke so z ugodnimi obrestnimi merami, sestavljenimi iz EURIBORA ali pa recimo LIBORJA, plus neke stvarne oziroma realne obrestne mere, motivirale varčevalce. Dejstvo pa je, da se je začelo pravzaprav zelo dinamično obdobje na kapitalskih trgih in nekateri so spoznali, da morajo to gibanje teh tečajev, obrestnih mer, tudi amortizirati z vlaganji v izvedene finančne instrumente. Zaradi tega, ker so se pravzaprav lahko na ta način izogibali tem tveganjem, ki so se pojavljale z rastjo obrestnih mer. To je posebej dober primer, recimo, švicarski frank; in sedaj smo tem, ki niso iz špekulativnih namenov, ampak iz razloga, ker so želeli zaščiti svoj najeti kredit ali pa svoj finančni aranžma, pobotali te, na eni strani povečane obveznosti, na drugi strani pa iz prihodkov iz teh izvedenih finančnih instrumentov. In to je problem. Torej, vse smo vrgli v isti koš, vsem smo povzročili težave, seveda na tem mikronivoju, ko pa seštevaš vse te posledice, smo pa povzročili in bomo povzročili težave seveda borzi, kapitalskemu trgu in Slovenija je daleč od tega, kar smo nekateri verjetno pričakovali, da bo ta kapitalizem prinesel v naše življenje. Torej, ogromno je teh primerov, ki bi jih lahko človek našteval, kako je nedomišljeno, kako je nepremišljeno in kakšne posledice bodo, ampak koalicija se postavi kot nekdo, ki ima plašnice na očeh, ne vidi ne levo ne desno, sprejema odločitve, ki jih je nekdo predlagal, zapisal v obliki zakona, ki ima nepopravljive posledice, poslal v parlament vedno enega in istega človeka, ki ga po svoje pomilujem, gospoda Širclja, ki mora vse te neprijetne zadeve, neprijetne stvari in premalo domišljene stvari razlagati poslancem, braniti pred poslanci oziroma pred očitki, in počasi je, vsaj meni se zdi, postal tudi on neverodostojen, čeprav sem na začetku, ko se je pridružil tej vladajoči strukturi, menil in ocenjeval, da je prišel v to zgodbo strokovnjak, danes je pač bolj, bi rekel, služabnik teh komand ali pa tega, ker so nekateri večno odsotni, imajo neke druge obveznosti ali pa se bojijo zaradi neznanja pred parlamentom to zagovarjati, prihajati v parlament in te zadeve zagovarjati pred vsemi nami. Oziroma me še bolj skrbi - ali pa bi njega moralo skrbeti, ker pač to zagovarja pred javnostjo. In ali ni dovolj teh apelov, ki so jih borzniki posredovali? Ali ni dovolj teh enotnih pobud in ugotovitev, da je to slaba rešitev, da država dela medvedjo uslugo sami sebi, da dela medvedjo uslugo razvoju kapitalskega trga? Torej, jaz ne vem, komu je treba še v tej državi verjeti in zaupati, da bi tudi Vlada kdaj rekla, da smo pa mogoče pa premalo domišljeno to naredili, mogoče je pa treba neko korekcijo narediti. Zaradi tega smo v Liberalni demokraciji smatrali, da je treba amandma ponovno vložiti, odpirati razpravo oziroma še vedno na osnovi razprave z argumenti za in morda proti tudi utemeljitvi našel končno odločitev. In upam, da je ta razprava takšna - jaz mislim, da je dostojna, mislim, da je takšna, da ni politično obarvana, ampak je obarvana v interesu tistih, ki se zavedajo in zavedamo teh posledic - in zaradi tega mislim, da je prav, da tudi koalicija razmisli o tem amandmaju, bolje to kot pa, da sprejme odločitev, ki bo slabša ali pa bo prinesla usodne posledice. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Šircelj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani gospod Petek, ni me treba pomilovati, tudi nikakršnega služabništva tukaj ni, tako da s tega zornega kota imam popolnoma čisto vest. Je ni, ga ni. Drugo, kar bi rad povedal glede stabilnosti borze in tako naprej. Danes na Ljubljanski borzi ne kotira niti eden izveden finančni inštrument, kar pomeni, da se na Ljubljanski borzi z izvedenimi finančnimi instrumenti, v rednih kotacijah ne trguje. Ti finančni inštrumenti kotirajo na drugih borzah, 75 na Stuttgartski borzi, in vplivajo glede na to, da so izdani na posamezen vrednostni papir, ki pa kotira na Ljubljanski borzi - ne bom nobenega rekel, ampak vzemite en najboljši vrednosti papir Ljubljanske borze in na njega je izdan ta izvedeni finančni inštrument; kar pomeni približno tako: če delnica enega slovenskega podjetja, gospodarske družbe pade pod določeno vrednost, takrat pride do dospetja izvedenega finančnega inštrumenta in na Ljubljanski borzi nastane prekomerna ponudba. To pomeni, da druge borze so že toliko razvite, da so uvrstile na borze tudi izvedene finančne inštrumente, naša še ne, zaradi tega je vsekakor to, da bi prišli do tega, da bi kapitalski trg se zaviral in tako naprej - ne, kapitalski trg, borza ima veliko možnosti, da uvede nove produkte na kapitalski trg in vsekakor zaradi tega ne bo nastala večja nestabilnost in tako naprej; nastala bo kvečjemu večja stabilnost, ker bo manjša volativnost in ker bo manjše nihanje. Vsekakor so izvedeni finančni inštrumenti, kot je bilo rečeno tudi za zavarovanje in podobno, vendar izvedeni finančni inštrumenti danes veljajo za najbolj tvegano naložbo, če dejansko obstaja. Tako s tega zornega kota dejansko ne moremo govoriti o tem, da bi zaradi tega bil to nek negativen vpliv na samo borzno poslovanje, bo kvečjemu pozitiven vpliv. Bo pa negativen vpliv vsekakor na dobičke določenih družb, ki se dejansko s tem ukvarjajo. To pa drži. In ta dobiček se bo podelil seveda tudi z drugimi državljani, s tem da bodo ti državljani dobili, nekateri od njih, določene dodatke, upokojenci in tako naprej. Rad bi odgovoril tudi poslancu Drobniču, ker sem pri besedi. Obresti. Ja, obresti so ena izmed možnosti, da nekdo vlaga tudi v banke. Ampak obresti imajo neko specifiko, predvsem če govorimo o depozitih. Te obresti so glede na strukturo varčevalcev v bankah, vemo, da je tam veliko upokojencev in tako naprej, so do določenega zneska neobdavčene. Ta meja je 1.000 evrov obresti, kar prinese to, da tiste obresti, ki niso zaslužene na podlagi investiranja in tako naprej, za te obresti je določena meja zaradi strukture samih varčevalcev. To samo kot odgovor, zakaj obdavčevati te depozite v bankah. Vlada pa seveda tega amandmaja k 14. členu ne podpira.
Hvala. Še kakšna želja po razpravi? Odpiram ponovno prijavo za razpravo. Gospod Horvat, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Spoštovani predstavnik vlade! Dovolite v zvezi s 14. členom oziroma amandmajem. Rad bi se iskreno zahvalil gospodu Milanu Petku, da vztraja, sam od vseh treh predlagateljev od Z-ja, LDS-a, Lipe je bil sam tukaj in tudi sam razpravljal. Res, korektno, na drugi strani pa kaže to na težo tega amandmaja. Vendar, gospod Petek, to, da na nek način se spravljate ne osebno diskreditacijo in osebne ocene predstavnika Vlade, to vam, ki ste gospod poslanec, ne pristoji. Če dovolite samo to kratko pripombo. Sedaj, morda [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Morda odgovor oziroma razmislek o tem, zakaj šele ta trenutek ta zakon. Jaz nisem te narave, da bi kritiziral preteklost prejšnje vlade in tako naprej, me bolj zanima sedanjost in prihodnost. Kot argument, s katerim zagovarjam, da je pravi trenutek za sprejetje tega zakona, je poročilo Banke Slovenije. Banka Slovenije je od 1. 1. 2007 pod streho velike Evropske centralne banke - morda nima več toliko moči v monetarni politiki, ima pa gotovo veliko moč ali pa še večjo pri nadzorstveni funkciji Banke Slovenije. Na to funkcijo Banke Slovenije smo vseskozi opozarjali, tudi takrat, ko smo v Državnem zboru volili guvernerja Banke Slovenije. Banka Slovenije ima torej zelo pomembno nadzorstveno funkcijo nad finančnimi trgi v državi. In Banka Slovenije pravi v svojem poročilu iz novembra 2007, da se povečujejo naložbe v izvedene finančne instrumente, med katerimi prevladujejo certifikati. Avgusta 2007 so imeli Slovenci za 37 milijonov evrov oziroma 4% neposrednih naložb v tujini, medtem ko je bilo leto prej, jeseni 2006, samo 2,5%. To smo danes že slišali, mislim, da je dobro, da te pomembne podatke ponavljamo. To isto poročilo Banke Slovenije tudi ugotavlja, da je visoka rast tečajev na Ljubljanski borzi v prvih 8 mesecih lanskega leta, leta 2007, posledica več dejavnikov, med njimi tudi izdaje certifikatov na delnice slovenskih "blue-chipov". Konec marca je na Stuttgartski borzi kotiralo 75 certifikatov neposredno na slovenske delnice in 133 certifikatov na indekse ali košarice, ki vključujejo slovenske delnice. S tem pa se je povečalo tudi nihanje tečajev na slovenskem kapitalskem trgu. Zato tudi moja trditev, da bo ta zakon, seveda v prepričanju, da bo sprejet, prispeval k stabilizaciji slovenskega kapitalskega trga, ki je relativno majhen, zato ga vsaka še tako majhna turbulenca lahko močno zaniha. Amandma k 14. členu pravi, če bi bil sprejet, da bi bila stopnja davka od dobička, doseženega z odsvojitvijo izvedenega finančnega instrumenta pred potekom 12 mesecev, 20%. V predlogu zakona, kar tudi v naši poslanski skupini podpiramo, je 40%. Seveda je zdaj to diskutabel, ali je 38 bolje ali 40 bolje. Mislim, da je po temeljitem razmisleku ta stopnja 40 optimalna in da bo prinesla tudi svoje učinke. Težko pa poslušam v nedogled razprave za to govornico, da je davčna reforma, ki jo je sprejel Državni zbor, republikanska. Naj tudi sam še enkrat povem, da je ekipa, ki je bila avtorica, kjer je nastajala davčna reforma, ki jo je vodil, kot veste, gospod Kranjc, danes guverner Banke Slovenije, da se je zgledovala po davčnih ureditvah, ki veljajo tudi v skandinavskih državah, ki so znane po tem, da so socialno naravnane. Ne poznam tam prav nobene republikansko naravnane države. Tako zavračam takšna zavajanja, ki smo jih tu slišali in jih znova in znova poslušamo in znova in znova poslušamo, da smo z davčno reformo dali darila bogatim, ki so zdaj še bogatejši. To je laž, to je laž in to je zavajanje in tisti, ki to govori, laže in ne upa slovenski javnosti povedati in posredovati številk, podatkov, eksaktnih, ki pokažejo na to, koliko smo v posameznem letu v preteklosti vse do, recimo, lanskega leta dobili davčnih prilivov iz naslova kapitalskih dobičkov na primer. Morda bi bilo dobro, gospod državni sekretar, da bi posredovali Državnemu zboru te podatke in da potem enkrat vsi vidimo, kaj se z davki na kapitalske dobičke dogaja. To seveda lahko vidimo, če imamo voljo. Torej, naj zaključim. Sam in tudi Poslanska skupina Nove Slovenije tega amandmaja k 14. členu ne bo podprla. Podpiramo pa besedilo zakona. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Tudi sam ne bom podprl tega amandmaja k 14. členu tega zakona o davku od dobička od osvojitve izvedenih finančnih inštrumentov. Moram reči, da je ta terminologija zelo komplicirana in komplicirana za navadnega občana, ampak toliko, ko smo to pregledali, sem pogledal, je jasno, da gre za obdavčitev turbo dobičkov, tako tudi piše, da gre za obdavčitev špekulativnih dobičkov. In da gre pravzaprav za preprečevanje, če bi rekel tako, finančnih malverzacij. Eni znajo s finančnim inženiringom na veliko služiti in pravilno je, da se to omejuje. Zame pa je zanimivo to, dejansko, kot se je že en poslanec spraševal - katere stranke so vložile ta amandma, ki naj bi nadalje omogočal te turbo dobičke, te špekulacije, te malverzacije na finančnih trgih? Seveda so to ravno iste stranke, ki so se nekoč strašno zavzemale za nacionalni interes, ki pa je pristal v "poštnih nabiralnikih". Seveda sprašujem se, ali je tudi ta amandma prišel preko istih "poštnih nabiralnikov", pa dospel v vaše poslanske skupine. Izgleda, da je prišel preko istih "poštnih nabiralnikov". In zato ste tako zavzeti, zato in preko teh "poštnih nabiralnikov" očitno se bo tudi financirala vaša volilna kampanja in zato ste spet tako zavzeti. Ker, če bo to sprejeto, bo provizija za vašo volilno kampanjo nekoliko nižja. Hvala lepa.
Ali je še interes po razpravi? Odpiram ponovno prijavo. Gospod Petek, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. najprej morda pojasnilo v zvezi z razmišljanjem gospoda Horvata, ki je po eni strani izrazil priznanje zaradi tega, ker vztrajam tukaj in sem edini predstavnik predlagatelja. Po drugi strani pa mislim, da tudi gospod Šircelj ni razumel, ko sem jaz govoril o njem, ki ga "pomilujem" - lahko rečete pod navednicami -, ampak ne zaradi tega, ker pomilujem njegovo strokovno znanje ali pa neznanje. Zaradi tega, ker je enostavno žrtev tega, da mora namesto nekoga drugega tukaj sedeti, in dežurni krivec. To se mi zdi, da ni žalitev, in mislim, da tudi ni bilo tako razumljeno z njegove strani. Pojasnilo samo okoli tega. Če je pa polemika potrebna v Državnem zboru, pa tudi ni nič narobe. O tem, kar je pa gospod Jerovšek govoril, pa sploh nima smisla govoriti, ker mislim, da res ne ve, za kaj gre. Mislim, da mu že uspelo težko povedati, izraz oziroma termin izvedeni finančni inštrumenti, še to je moral pogledati v list, da je sploh ugotovil, kaj danes obravnavamo, kaj šele, da bi kakšno vsebino okoli tega zakona poznal. Če mu lahko vrnem, mu lahko vrnem morda s tem, da je pa gospod Leban, ki se zdaj od včeraj dalje pojavlja v aferi Patria, verjetno ta predalnik oziroma hranilnik denarja, v katerem pa so oni našli vir za financiranje svoje kampanje. Če tako Jerovšek lahko trosi te izjave o nas, verjetno je kar brez problema možno trositi tudi take izjave na račun SDS-a in tam so mnogo večje vrednosti, kot je tukaj v tem primeru, in ta nabiralnik bo hitreje poln s temi denarji za volilno kampanjo. Mi imamo čisto vest, nobenega odnosa s temi, ki tako mislimo, nimamo na ta način, da bi videli skozi svoje materialne koristi, ampak menimo, da je treba to razpravo - za to pa je Državni zbor -, da se razprava opravi z vseh zornih kotov. Ko smo mi predlagali amandma, smo ga predlagali ravno zaradi tega, ker menimo, da nekateri elementi tega predloga zakona niso bili dobro predebatirani in pri tem še vedno vztrajamo. Vztrajamo, da posegamo tam tudi, kjer to ni smiselno, da obdavčujemo s 40% davčno stopnjo. Ravno te dokumente, te papirje, ki amortizirajo nekatera morda tvegana vlaganjaTo mislim, da je korektno, pošteno. In če to razume nekdo kot antisocialno usmerjen amandma, potem ga pač narobe razume - o tistih špekulantih, da govorimo kdaj drugič in kje drugje. Mimogrede pa o razvoju tega kapitalskega trga ali pa o teh posledicah iz preteklosti, spremembi iz neke demokratske ali pa socialne v republikansko filozofijo. Torej, če hočete že primerjavo o tem, kako in kaj kotira na evropskih trgih in kakšne so posledice in kakšne so obdavčitve; torej Finska ima uvedeno tristopenjsko cedularno obdavčitev. Torej je šla na tri nivoje obdavčitve, a je na ta način očitno bolje uredila kot to, kar nekateri pri nas mislijo, ali s progresivno ali pa s cedularno odločitvijo. Tako da, teh vzorov je v Evropi toliko, da jih ne moremo posplošiti in ta zakon oziroma ti izvedeni finančni instrumenti nimajo neke enotne regulative v evropski zakonodaji. Tako o tem je prav, da se pogovarjamo, ne pa, da se zapremo v svoj vrtiček pa nič drugega ne vidimo okoli sebe. Zato trdimo, da vse, kar predlaga opozicija, ni v redu. Mi mislimo, da je ta amandma v redu, in še vedno menimo, da ga je treba podpreti, in da bo bolje, da na ta način torej omogočimo tako kapitalskemu trgu, slovenski borzi, pa tistim malim vlagateljem, da so zavarovani pred temi tveganji o katerih tukaj govorimo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cvikl.
Dober dan. Lep pozdrav še enkrat! Poglejte, danes je dilema tukaj, da imamo amandma, ki vsebinsko niti ni amandma Zaresa, niti amandma LDS-a, niti amandma Lipe, ampak je pravzaprav amandma Združenja članov borze vrednostnih papirjev in je vsebinsko strokovni argument članov borze vrednostnih papirjev, ki opozarjajo na anomalijo v sistemu, ki jo uvaja ta zakon. Še posebej zato, ker je v zakonu napisano, da naj bi ta zakon uvedel oziroma povečal enakost obdavčevanja. Ne. Ta zakon pač te enakosti ne bo povečal, ampak bo naredil ponovno razlikovanje. Socialdemokrati nimamo problema s tem, da se je republikanska koalicija odločila za ceduralno obdavčitev. Ker ste omenjali prej skandinavske države, naj takoj povem; stare skandinavske države, ki imajo ob ceduralni obdavčitvi tri razrede in tri stopnje glede na vrednost obsega poslov. Verjetno bi bilo smiselno v Sloveniji reči: prav, imamo ceduralno obdavčitev vseh poslov z vrednostnimi papirji do vrednosti, na primer, ne vem, 10, 20, 50 tisoč evrov letnega dobička, nad tem pa neko višjo stopnjo. To je pač ponovna uvedba neke omejene progresije, zaradi tega, ker želimo, da tisti, ki imajo več, tudi relativno več prispevajo v skupno blagajno. To je pač stvar politike posameznih, če hočete, političnih grupacij. In mi se zavzemamo za blaginjo za vse. To, kar pa zdaj tu predlagate, je pa, da boste borzo sesuli. In da bodo vsi tisti, predvsem mali vlagatelji, trpeli nadaljnje upadanje borze, če drži argument, ki ga je navedlo Združenje članov borze vrednostnih papirjev. In sam nimam nobenega razloga, da se temu argumentu ne pridružim. Zato predlagamo, če ste se odločili za cedularno obdavčitev v letu 2005, bodite konsistentni. In ne skušati kot nek "deus machina" v imenu ne vem koga ščititi ne vem koga. Ker ko napadate potencialne špekulante in pravite, da ščitite te, ki bi sicer na tem izgubili, pozabljate, da se bo sesula borza. Ta tako ali tako pada. Pada zaradi znanih razlogov, eden od teh je finančna kriza. Drugi je seveda slovenski način prodajanja kapitala v tem mandatu. Omogočanje poznanih 28 ali ne vem koliko prevzemov v tem mandatu, ki so naredili, kar so naredili. In to se bo nadaljevalo, in prišli ste z instrumentom, ki bo to pomagal spustiti na nižje ravni. In to preprosto ni dobro. Banka Slovenije govori o tem, da imamo to vprašanje, vendar to ni edini ali glavni problem volatilnosti na borzi. To, da je pa Banka Slovenije rekla, da se je lani Ministrstvo za finance odločilo za predčasno poplačilo 800 milijonov evrov, o tem ste pa tiho v svojem argumentu. Tako da zakaj imamo ta nihanja na borzi in kdo je za to kriv ali ne kriv, kdo je za to kaj eksogeno naredil, o tem imamo lahko dolgo diskusijo. Ampak argument Združenja članov borze vrednostnih papirjev je zelo jasen: zmanjšalo se bo trgovanje, povečal se bo odliv kapitala k tujim ponudnikom, ker bo vlagatelj lahko našel ugodno davčno obravnavo. Rekli boste: ne, ne, saj imamo svetovni dohodek in bomo te ljudi preganjali. Ja, saj veste, kako je v sosednji Avstriji, vam samo v globalu sporočijo posle. Zato ocenjujemo, da je nedvomno argument rizika za zmanjšanje prometa iz naslova borznega trgovanja zmanjšanje poslovne uspešnosti, zmanjšanje prometa, gotovo argument, ki bi se mu veljalo pridružiti. Zato bomo amandma k 14. členu podprli in se v nadaljevanju odločili glede podpore zakonu v celoti.
Hvala. Še kakšen interes? Ne. Potem zaključujem razpravo o tem članu in amandmaju k temu členu. In prehajamo na razpravo o 27. členu in amandmaju poslanske skupine LDS k temu členu. Odpiram prijavo. Gospod Petek, izvolite, imate besedo.
Hvala. Določilo tega amandmaja mislim, da je večini jasno oziroma da je popolnoma jasno, za kaj gre. Tako, kot zakon predlaga, predlaga, da se uveljavi ta davčna zakonodaja oziroma ta sprememba zakona sredi leti, sredi torej nekega davčnega leta, v polletju, ko pravzaprav ne moreš ustvariti niti informacijske podlage za to, da bi zajel podatke, da bi posredoval podatke in da bi tudi država dobila podatke. Zaradi tega smo predlagali, da se ta termin spremeni tako, da prične zakon veljati, upamo, da spremenjen s tistim 14. členom, 1.1.2009. S tem se ustvarijo neki normalni pogoji, stabilno okolje, v katerem bodo davkoplačevalci oziroma tisti, ki trgujejo s temi dokumenti, ali tisti, ki so zavezani posredovati podatke, lahko to naredili. In da bo lahko tudi država pripravila podlage, ker drugače ne vem, kako bo ta zadeva funkcionirala. Zdaj, če je bil namen Vlade napisati v zakon sredi leta 2008, zaradi tega, ker je hotela povedati - aha, to smo pa mi naredili, zdaj bo začelo veljati v našem mandatu, potem je ta zadeva zgrešena. Torej zgrešena, ker operativno bodo enostavno prevelike težave, da bi se to naredilo. Verjamem, da je težko reči, zdaj pa naj začne veljati 1.1.2009, ker bo pač nekdo rekel, da to ni Vlada v tem mandatu naredila in bo posledice čutila druga vlada. Ampak, objektivno in pošteno bi bilo, da rečemo, poslovno leto se začne 1.1., obveznosti takrat tudi po tem zakonu začnejo in vsi imamo lažjo situacijo. Zaradi tega je ta namen zgolj praktične narave, operativne narave, popolnoma logičen in popolnoma brez političnega predznaka. Upam, da ga tako jemlje tudi predlagatelj in da bi ga lahko koalicija vsaj takšnega, s takšno spremembo tega člena, potrdila. Zgolj to, vse to je v tem, kar sem izrekel. Hvala.
Hvala. Gospod Veršnik.
Hvala za besedo. No, ta amandma bi lahko, temu bi lahko tudi rekli tudi malo drugače, pa [[...]]Namreč, damo tistim, ki so to veselo počeli, damo s tem amandmajem možnost in jim rečemo: "Gospodje, hitite, delajte manipulacije do konca leta, hitite, do konca leta delajte, potem boste pa obdavčeni. Približno tako se glasi ta amandma. Poslušaj, malo resnosti bi prosil, gospodje! Če se ugotavlja, da je zadeva manipulacijska, potem je treba to stvar ustaviti takoj, ne pa, da bomo sedaj najavili pol leta naprej, dajte še manipulirajte, potem boste pa plačevali tistih 40% davka. Lepo vas prosim! Jaz odločno zavračam ta amandma. Hvala.
Hvala. Gospod Cvikl.
Ta razprava kaže na nerazumevanje temeljev pravnega sistema. In ti so, da so pravni pogoji, zakonski pogoji znani vnaprej. Gospodje, če seveda menite, da je to bilo tako mahinacijsko in ne vem kaj, potem bi morali 31. decembra 2007 deset do polnoči sklicati to sejo in ta zakon sprejeti! To, kar je pa kolega povedal, je pa čisto navadno politikanstvo. Če je zadeva tako problematična, potem bi to takrat naredili. Zato pravimo, tri leta in pol ste spali, sedaj ste se zbudili, praktično tri mesece pred volitvami in - kaj boste sedaj naredili? Amandma je zelo logičen. Izhaja pa iz preprostega dejstva, da imamo v Sloveniji še vedno pravno državo. Vse drugo je pa diktatura. Bomo pač včeraj na novo nekaj obdavčili. Zato, seveda, predlagamo, da ta amandma sprejmete. In seveda če ste se že odločili za 40% cedularno obdavčitev, boste tako drugo leto teh 10 milijonov evrov dobili, če naj bi, seveda, to res takrat bilo. Gospodje, dajte se umiriti. Jaz sem povedal, vsi ti amandmaji, ki so danes vloženi s strani opozicije, so amandmaji Združenja članov borze vrednostnih papirjev in je dovolj, da ena opozicijska stranka to vloži [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] še za kaj več. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. Vlada amandmaja k 27. členu ne podpira iz naslednjega razloga. Namreč, računalniški programi so danes znani. Računalniške programe uporabljajo borznoposredniške hiše in tisti, ki trgujejo z izvedenimi finančnimi inštrumenti. To dokazuje tudi, če se sprehodite po internetu in vidite, recimo, kakšno predstavitev, kakšen kapitalski dobiček je možen na primer v 4 dneh, recimo 50%, 60%. To je vse zabeleženo. Zabeleženo je zato, ker mora ta oseba ta kapitalski dobiček dobiti izplačan. In popolnoma enake podatke potrebuje davčna uprava. To se pravi, tiste podatke, ki danes že obstajajo. Kajti, na ta kapitalski dobiček se bo obračunal davek. Tu je seveda matematična operacija enostavna, v bistvu se pomnoži s stopnjo. Zaradi tega ni nobenih razlogov, da bi podaljšali veljavnost tega zakona na 1. januar 2009, pač pa zakon lahko začne veljati v roku, ki je predlagan. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Jankom Vebrom. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za finance in monetarno politiko predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora, gospodu Bojanu Starmanu, za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Še enkrat dober dan! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 40. seji 4. junija 2008 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini po skrajšanem postopku. Ta predlog je Državnemu zboru predložila v obravnavo po skrajšanem postopku skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jankom Vebrom. Kolegij predsednika Državnega zbora je dne 9.5.2008 sklenil, da se zakon obravnava po skrajšanem postopku. Do izteka roka za vložitev amandmajev k predloženemu zakonu je Poslanska skupina Socialnih demokratov vložila amandma k 1. členu. Seji odbora je prisostvoval prvopodpisani predlagatelj, poslanec Janko Veber, predstavniki finančnega ministrstva ter Zakonodajno-pravne službe. Ob predloženem besedilu so člani odbora prejeli tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 19.5.2008, mnenje Vlade Republike Slovenije z dne 30.5.2008 in amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu zakonskega predloga. Predlagatelj meni, da so rešitve izpostavljenega 154. člena Zakona o dohodnini neustrezne in ne omogočajo poštene obdavčitve. Dohodnino za subvencije morajo namreč plačati vsi, ne glede na to, ali so subvencijo dejansko prejeli ali ne, in ne glede na to, ali so do subvencije sploh upravičeni. Zasledujoč navedeni cilj je poglavitno načelo zakona zagotovitev rešitve, ki bi preprečila obdavčitev tistih zavezancev, ki subvencij niso prejeli. Vlada smatra, da je tovrsten predlog nepotreben, saj že osnovno besedilo omogoča izvajanje zakona na način, da se dohodki od subvencij preko povprečnih zneskov prepišejo le tistim zemljiščem oziroma da dajo katastrskemu dohodku tistih zemljišč, ki jih uporabljajo zavezanci, ki so člani kmečkih gospodinjstev in so obdavčljive subvencije v letu obdavčitve tudi dejansko prejela. Vlada tudi navaja, da se za izračun povprečnih zneskov skladno z določbo šestega odstavka 154. člena Zakona o dohodnini upoštevajo le kmetijska in gozdna zemljišča v uporabi zavezancev, ki so subvencije prejeli oziroma za izračun povprečnih zneskov subvencij na panj, le panje v uporabi zavezancev, ki so dejansko tudi te subvencije prejeli. Tudi v informativnem izračunu za leto 2007 se povprečni zneski subvencij ne bodo šteli kot del dohodka zavezancev vsem, ki teh subvencij niso prejeli. Glede na predlog Vlade, da zakon ni primeren za obravnavo, smo obravnavali poleg tega, da smo obravnavali precej aktualno temo čebelarske problematike, bolezni, pomora, pogina čebel, tudi to smo obravnavali, da bi na nek način pomagali, vendar je Vlada potrdila, da se to ustrezno rešuje na drugih mestih. Tako je bil na koncu sprejet sklep, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Enako predlagamo, da sprejme to tudi ta Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavniku predlagateljev gospodu Janku Vebru za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Predlog zakona o dopolnitvah zakona o dohodnini smo vložili poslanci Socialnih demokratov zato, ker želimo odpraviti krivično obdavčitev lastnikov kmetijskih zemljišč, gozdov in čebelarjev, ki subvencij za svojo dejavnost sploh niso prejeli. Hkrati moramo opozoriti na to, da smo se odzvali na opozorila zavezancev za plačilo dohodnine, ki so zgroženo opazili, da Vlada zaračunava dohodnino na dohodek, ki ga sploh niso prejeli, niti niso za subvencijo zaprosili. Veseli smo tudi, da smo uspeli z nasveti, da se zavezanci pritožijo na odločbe, in s tem preprečili izvajanje krivičnega obdavčevanja, kajti spomnimo se, da je Ministrstvo za finance ves čas trdilo, da morajo plačati davek in da pritožbe niso utemeljene. Danes lahko ugotavljamo, da Vlada svojo napako priznava, vendar jo rešuje na nezakonit način. Rešuje jo na podlagi pravnega mnenja inštituta, ki je tudi ugotovil, da ni mogoče obdavčevati dohodka, ki ga nisi prejel. Mi pa opozarjamo, da Vlada, če želi to upravno mnenje upoštevati, potrebuje spremembo Zakona o dohodnini, in sicer 154. člena Zakona o dohodnini, ki nalaga ministru za finance, da izda odločbo glede obdavčevanja zavezancev, čeprav niso prejeli subvencij. Po mnenju predlagateljev je sprememba 154. člena nujna in s tem tudi želimo omogočiti Vladi, da zakonito izpelje neobdavčitev tistih, ki subvencij niso prejeli. Na Odboru za finance sicer predlog ni dobil podpore, moram pa povedati, da je v Državnem svetu na obeh komisijah zakon dobil podporo, ker se zavedajo problema, ki je nastal zaradi krivičnega obdavčevanja. Hkrati smo pa na odboru tudi vložili amandma, s katerim želimo čebelarje v celoti oprostiti plačila dohodnine iz dohodkov, ki jih ustvarjajo s kmetijsko dejavnostjo oziroma s proizvodnjo medu. Razlog za to so kritične razmere pri številu čebeljih družin v Sloveniji. To število je padlo že pod 50% čebeljih družin, ki smo jih že imeli v Sloveniji, kar pomeni, da je že preseglo kritično raven število čebeljih družin, ki še omogoča normalno opraševanje in razvoj rastlin ter s tem tudi kmetijskih pridelkov. Na te kritične razmere tudi opozarjajo čebelarji. Eden od razlogov, zakaj se je zmanjšalo število čebeljih družin, je tudi neustrezna davčna zakonodaja. Čebelarji ocenjujejo, da se je približno 20% čebeljih družin zmanjšalo zaradi obdavčitve v zakonu o dohodnini. Če k temu dodamo tudi težave, ki jih imajo čebelarji z zdravljenjem čebel, potem lahko ugotavljamo, da je kranjska čebela, ki je tudi avtohtona vrsta v Sloveniji in smo jo tudi pred vstopom v Evropsko unijo zaščitili in se zavezali, da bomo postorili vse, da to avtohtonost tudi v prihodnje ohranimo. Žal se v tem obdobju srečujemo tudi s povečano uporabo fitofarmacevtskih sredstev, da oslabljena kranjska čebela zaradi nezmožnosti učinkovitega zdravljenja varoje enostavno propade in se srečujemo z velikimi primeri pomorov v zadnjem času v Sloveniji. In prvi ukrep, ki ga bi lahko že danes Državni zbor sprejel, bi bil, da čebelarje oprostimo dohodnine za svojo dejavnost, ki jo opravljajo kot čebelarji. Vlada temu nasprotuje. Ministrstvo za finance pa, lahko preberemo v časopisu, pravi, da čebelarji lahko zahtevajo odlok, obročno plačilo oziroma odpis davka od dohodka iz kmetijske dejavnosti, če so v težkem ekonomskem položaju. Kako neživljenjsko reševanje izjemno življenjsko pomembnega vprašanja obstoja čebel in resnično lahko komentiramo samo to, da je to eden od tistih stališč tako Odbora za finance kot tudi Vlade, ki rešuje življenjske težave na neživljenjski način. Hvala.
Hvala. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu mag. Andreju Širclju, državnemu sekretarju. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog zakona je po mnenju Vlade nepotreben zaradi tega, ker je Vlada že uredila to problematiko. To problematiko je uredila tako, da so obdavčeni prejemki iz naslova subvencij izključno tisti, ki so subvencije dejansko prejeli. Pri tem Vlada ni delovala nezakonito, Vlada je delovala v skladu s 154. členom Zakona o dohodnini, v skladu z 71. členom Zakona o dohodnini ter v skladu s 72. členom Zakona o dohodnini. Vlada ni sprejela takšnega ukrepa na podlagi mnenja, ampak na podlagi zakona. Pri tem pa je upoštevala mnenje neodvisne strokovne inštitucije. To dejansko pomeni, da so davčni zavezanci za leto 2007 že dobili informativne izračune, da so na te informativne izračune lahko dali ugovore. In če so dali ugovore, bo davčna uprava proučila njihove argumente - ali imajo prav ali ne. Dohodnina za leto 2007 se je obračunala in kot vem oziroma tudi kot imam informacije, ko so davčni zavezanci, tudi tisti, ki prejemajo subvencije, dobili izračune, niso imeli večjih nasprotovanj glede informativnih izračunov. Vlada oziroma Ministrstvo za finance je upoštevalo to dejstvo, da so subvencije obdavčene izključno pri tistih, ki jih dejansko prejmejo. Če je kdorkoli plačal davek na podlagi prejšnje akontacije dohodnine, se mu je to poračunalo. Ukrep, ki je tu naveden in s katerim Ministrstvo za finance seznanja davčne zavezance, to je, da lahko odložijo plačilo davka ali da davek lahko plačajo v obrokih, je eden izmed ukrepov, s katerimi se rešujejo te težavne materialne zadeve davčnih zavezancev. Poleg tega pa je Vlada pristopila k reševanju težav v povezavi s čebelami oziroma tudi sama sprejela določene ukrepe, predvsem Ministrstvo za kmetijstvo, glede tega, da se omilijo kritične razmere, ki so danes, in predvsem tudi s tega vidika, da tisti čebelarji, ki so imeli posledice, tudi materialne posledice, glede pomora čebel, dobijo določeno odškodnino za to. In to je eden od ukrepov, s katerimi se rešuje ta problematika. Tudi dolgoročno je treba rešiti problematiko, kajti Vlada se zaveda pomena čebel predvsem za zagotovitev ravnovesja v naravi. In s tega vidika bo za leto 2008 pripravila spremembe zakonodaje, ki bodo šle v smer, da se predvsem uredi vprašanje oprostitve 40 panjev v povezavi s katastrskim dohodkom. Z drugimi besedami, Vlada se zaveda problematike na področju kmetijstva in še posebej na področju čebelarstva. Zato je te tekoče zadeve uredila v okviru sedanje zakonodaje, in to na zakonit način, meni pa, da je ta predlog nepotreben, ker je zadeva za leto 2007 že urejena. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predstavnik Vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo podprli sklep Odbora za finance in monetarno politiko, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini ni primerne za nadaljnjo obravnavo. V razpravah, ki so potekale ob obravnavi predlaganih sprememb in dopolnitev zakona, je bilo jasno izoblikovano stališče, da predlog ni sprejemljiv iz več razlogov, s katerimi se v Poslanski skupini Nove Slovenije strinjamo. Predlog zakona posega tudi v sistemske rešitve, zato tudi v naši poslanski skupini menimo, da obravnava po skrajšanem postopku ni primerna, in predlagane spremembe tudi s tega razloga ne podpiramo. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavzemamo za pravičen, učinkovit in pregleden davčni sistem. V Sloveniji je bilo v zadnjem obdobju na področju davčne zakonodaje veliko postorjenega, kar je posledično dodatno razbremenilo gospodarstvo in tudi kmetijstvo ta povečalo konkurenčnost naših gospodarskih subjektov in tudi kmetijstva na domačen in tudi svetovnem trgu. Tudi predlog poslanskih kolegov socialnih demokratov smo preučili, vendar je po našem mnenju nepotreben, saj je sistem obdavčitve dohodkov iz kmetijske dejavnosti potrebno gledati kot celoto. Potrebno je povedati, da je obstoječi zakon o dohodnini določil prag katastrskega dohodka, ki je bistveno višji in ki je bistveno zmanjšal število zavezancev, odpravil odmero akontacije dohodnine ter uvedel sistem pavšalnega pripisovanja subvencij v povprečnih zneskih na hektar kmetijskih in gozdnih zemljišč. Prav tako kot vsi v tem Državnem zboru smo bili tudi v Poslanski skupini Nove Slovenije zaskrbljeni glede čebelarstva in zadnjih dogodkov, ki so se zgodili in so imeli za posledico drastičen upad čebeljega fonda na praktično celotnem območju Slovenije. Menimo, da je tej problematiki potrebno nameniti večjo pozornost in sprejeti ukrepe, ki bodo na ustrezen način reševali nastalo situacijo. Vendar predlog tega zakona nastale situacije ne bo rešil, zato iz tega razloga in iz prej navedenega v poslanski skupini tega predloga ne podpiramo. V Poslanski skupini Nove Slovenije že nekaj časa poudarjamo, da že po sedaj veljavni zakonodaji davčnim zavezancem, ki niso prejeli subvencij, ne bo potrebno iz naslova subvencij plačati dohodnine ne na področju kmetijstva, kjer bodo taki kmetje obdavčeni izključno na podlagi katastrskega dohodka, in tudi nečebelarjem, ki subvencij niso prejeli. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli predlog odbora.
hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog sprememb in dopolnitev zakona skupine poslancev je nastal kot posledica zapletov, da so odločbo za plačilo dohodnine za kmetijske subvencije dobili vsi lastniki zemljišč, tudi tisti, ki subvencije niso prejeli oziroma do nje sploh niso bili upravičeni. Predlog zakona je nepotreben, saj že veljavne določbe omogočajo izvajanje zakona tako, da se dohodki od subvencij preko povprečnih zneskov pripišejo le tistim zemljiščem oziroma dodajo katastrskemu dohodku tistih zemljišč, ki jih uporabljajo zavezanci, ki so člani kmečkih gospodinjstev, gospodarstev, ki so obdavčljive subvencije v letu obdavčitve tudi dejansko prejele. Takšno je tudi stališče davčnega inštituta za Maribora, ki pritrjuje stališču, da je v davčno osnovo lahko vključen le dejansko prejeti dohodek. Seveda pa pričakujemo, da Ministrstvo za finance čim prej uredi neobdavčenje čebelarstev do 40 čebelarjih družin, kar je bilo dogovorjeno že pri sprejemanju zakona o dohodnini, pa se zakon očitno tolmači drugače. Poslanci Poslanske skupine SLS iz teh razlogov predlaganega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Posedel. [[Ga ni.]] Gospod Jelen bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Poslanka in poslanci, državni sekretar. Nedolgo nazaj, ko smo v tej dvorani sprejeli novo dohodninsko zakonodajo, ki bi po našem prepričanju morala slediti načelom pravne varnosti in zaupanja v pravo, torej bi morala biti oblikovana tako, da je ne bi bilo potrebno spreminjati zgolj zaradi premalo premišljenih potez pri oblikovanju osnovnih določil. Tako imamo sedaj pred seboj predlog novele zakona o dohodnini, ki zajema sicer samo en člen, je pa bistven pri obdavčitvi povprečnih zneskov subvencij na hektar površine oziroma gozdnih površin, to je povprečnih zneskov subvencije na panj. Sporen dohodek je torej subvencija, za katero zavezanci niso niti zaprosili, niti je niso dejansko prejeli. Ko je Durs začela pošiljati informativne izračune z vključitvijo teh zneskov, so bile tudi zaradi negativnega javnega odziva določene aktivnosti, ki imajo za posledico izvzetja tega dela dohodka, da zavezanci tudi dejansko ne bodo obdavčeni za nekaj, česar niso prejeli. Vlada sicer meni, da za tovrstno postopanje nikakor ni potrebno spreminjanje obstoječe zakonodaje, temveč je iz razlage dohodninskih določil mogoče sklepati, da zapadejo pod obdavčitev zgolj tisti dohodki, ki so dejansko sprejeti. Vlada se tu naslanja na mnenje Davčnega inštituta iz Maribora. Dejstvo pa je, da obstoječa dohodninska zakonodaja dopušča obdavčitev dejansko neizplačanih subvencij in pomoči. Zato je takšno mnenje davčnega inštituta popolnoma irelevantno, saj v primeru dvoma, nejasnosti zakonskih določil edini institut, ki zavajajoče razlaga neko določilo, avtentična razlaga, ki jo sprejme Državni zbor. Ker torej po našem prepričanju dohodninska zakonodaja tovrstno anomalijo dopušča, pa je potrebno pristopiti k noveliranju osnovnega zakona, da se ta anomalija odpravi. V tem smislu poslanci DeSUS-a podpiramo osnovno intenco predlagatelja te novele, kljub temu pa sledijo, slednjo ne morem podreti. Predlog novele je oblikovan nedosledno, zgolj površno, poleg tega pa spreminja do sedaj enotno obravnavo davčnih zavezancev iz vidika subvencij, kar niti ni posebej argumentirano. Besedila tudi v zvezi z dobronamernim predlaganim izvzetjem iz obdavčitve dohodkov iz dejavnosti čebelarstva, predvsem glede na zadnje množične pomore čebel, naša Poslanska skupina DeSUS ne more podpreti, saj za takšno davčno ugodnost ne zadostuje zgolj noveliranje enega člena v prehodnih določbah osnovnega zakona, temveč bi bilo treba spremeniti oziroma črtati tudi druga določila zakona o dohodnini, ki se nanašajo na obdavčitev te dejavnosti. Poslanska skupina DeSUS k sprejetju predlagane novele zakona o dohodnini ne more prispevati svojih glasov. Hvala.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Še enkrat hvala. Kolegice in kolegi! No, dobro je, da je ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini na vrsti v svežnju teh zakonov, ker je, če drugega ne, poučen za ta Državni zbor oziroma za tiste, ki razmišljajo s svojimi glavami v Državnem zboru in znajo ločiti, kaj je prav in kaj ni. Poglejte, govorim laično, v primeru, ko smo ob prejšnjem zakonu govorili o nečem, torej o nekomu, ki ni plačeval davka, pa je vseeno zaslužil, v tem primeru, če gledamo človeško, pa obdavčimo nekoga in plačuje davek za nekaj, česar ni dobil. Logično je, da tu nekaj ne gre skupaj. Še posebej, če pogledamo trditve predlagatelja, če pogledamo 154. člen, če pogledamo trditve oziroma mnenje Vlade in če pogledamo še stališča ali pa izsek iz stališč matičnega delovnega telesa. Trditev predlagatelja, ki je tudi ta zakon predložil, je, da so onemogočene poštene obdavčitve, ker dohodnino za subvencije plačujejo vsi, ne glede na to, ali so subvencijo dejansko prejeli ali ne. Ko gledamo mnenje Vlade Republike Slovenije, Vlada trdi, da pri izračunu povprečnih zneskov na zemljišča, pri obdavčitvi, upoštevajo le tista kmetijska in gozdna zemljišča, kjer so subvencije prejeli. In če pogledam še izrez iz mnenja matičnega delovnega telesa, pa najdem med alinejami tudi ugotovitev, da zakon o dohodnini določa plačilo dohodnine na povprečen znesek subvencij, ne glede na dejanski prejem, kar pa v izraženem mnenju govori v prid predloženemu predlogu. Zdaj bi tu najprej vprašal, kaj je res in kaj ne. Veste, verjameš lahko enemu in drugemu. Ampak če pogledam 154. člen, ki sem ga pač prebral in sem ga prebral potem, ko sem upošteval tudi predlog sprememb s strani kolegov iz stranke Socialnih demokratov, ugotavljam, da imajo prav. To je moje mnenje, to je mnenje Slovenske nacionalne stranke - ne moremo zahtevati plačila dohodnine od ljudi za nekaj, česar niso prejeli. In konec. Tako kot ne moremo pustiti nekomu, ki je marsikaj prejel, da ne plača dohodnine. Da bi se sedaj spuščal v nomotehniko predlaganega zakona ali pa v zakonsko zapisano obliko, mislim, da je pri nas veliko, jaz spoštujem, sposobnih pravnikov v Zakonodajno-pravni službi, ki bodo, ki so ali ki naj bi opozorili sedaj na mogoče popravke, o katerih smo slišali s strani nekaterih kolegov. V Slovenski nacionalni stranki nas to ne zanima. Nas zanima vsebina. Mi smo prepričani, da je prav tako, da tisti, ki pač subvencij ni dobil, ne bo plačeval dohodnine. Po drugi strani tudi ocenjujemo drugi del, ki je predlagan v predlogu tega zakona, kar se tiče čebelarstva. Če že kje delamo izjeme zato, da nekoga opravičimo, da nekomu ne glede na razloge sedaj, da ne bomo rekli tisto, kar se letos dogaja, kar je res tragično, lahko bi že rekli, da smo ponosni na avtohtono vrsto čebel, na našo kranjsko čebelo in glede na število, lahko bi ugotovili, koliko je teh majhnih čebelarjev, ki pripomorejo k ohranitvi avtohtone vrste, ki pripomorejo k tistim redkim domačim izdelkom, ki jih prepravlja evropski trg z zahtevami in zakoni. In bi lahko mirno rekli, da takšni, kot so domači čebelarji, pa res ne bi bili potrebni plačevati dohodnine za tistih nekaj litrov medu, ki ga naredijo in ki je predvsem v prid otrokom in starejšim ljudem, ki verjamejo v ljudsko medicino in dobrotvornost medu. Zato bomo v Slovenski nacionalni stranki predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, povedal sem že, zakaj, podprli. Menimo, da za tisto, kar ne dobiš, ne smeš in ne moreš plačevati dohodnine in menimo, da so domači čebelarji vredni, da se jih plačila dohodnine, ne glede na vse ostalo, opraviči. Hvala.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa.
Spoštovani navzoči! Po našem trdnem prepričanju, torej po prepričanju Poslanske skupine Lipa, spada osnovni zakon o dohodnini v enega izmed avtorjev socialne neenakosti v naši državi. Sodi med tiste zakone, ki krči osnovno ustavno določilo o socialni državi. V Poslanski skupini Lipa normalnemu krovnemu zakonu zamerimo štiri stvari. In štiri stvari bomo v prihodnjem obdobju tudi v okviru Poslanske skupine Lipa dopolnili. Ne dopolnili zaradi politike, ampak dopolnili zardi tega, ker krši ustavno načelo in s tem postavlja državljane in državljanke v neenakopraven položaj. Prvič. Število dohodninskih razredov. Vsi vemo, zakonodajalec ve, izvršna veja oblasti ve, da če je kje krivda dodatne obdavčitve, tiste, ki imajo minimalne prejemke, je v razdelitvi tako imenovanih dohodninskih razredov. Drugič. Izpustitev, torej kategorije ponderirane, minimalnega prejemka iz dohodninske obveze. Ampak to ni predlog tega zakona. Predlog tega zakona, ki nam ga opozicija pošilja v sprejem in ga bomo podprli, se dotika samo enega dela sprememb, in to tistega, ki je bilo ničkolikokrat danes in tu navedeno. V osnovi pa lahko izhaja, da v obstoječem sistemu Vlade Republike Slovenije Davčna uprava, Ministrstvo za finance in nenazadnje tudi Ministrstvo za gospodarstvo obdavčuje veliko skupino posameznikov pod pretvezo, da so nekaj dobili ali naj bi dobili. Temu ni tako. Vlada Republike Slovenije je obdavčila ne samo tiste, ki so zaprosili, pa niso dobili, ampak celo tiste, ki niti zaprosili niso za stvar, ki se imenuje subvencija. Po naši oceni je tovrstni davčni primež za neupravičene ali tiste, ki niso prejeli niti zaprosili, popolnoma nesprejemljiv. Ko je državni sekretar govoril v bran Vladi Republike Slovenije in povedal, kako je lepo in prav, da državljani moramo Vladi Republike Slovenije v okvir proračuna nakazati še več finančnih sredstev v obliki različnih davkov, nenazadnje tudi izhajajoč iz Zakona o dohodnini, bi lahko njegove besede, ki so bile, citiram, "informativni izračun in kdor se s temi informativnim izračunom ne strinja, naj poda ugovor". Ampak, veste, to je približno tako, kot da bi dva milijona državljanov Republike Slovenije, seveda pretiravam o številki, ampak za lažje razumevanje, dobilo na dom kazni iz naslova prometnih prekrškov. In kdor od teh se ne bi strinjal, bi moral dati ugovor. To je po naši oceni, po prepričanju Poslanske skupine Lipa minimalno rečeno ne samo nekorektno, da se kar nekomu da neka kazen, v današnjem primeru v obliki davka, in če se bo ta pritožil, bo mogoče Vlada ali pa izvajalec s strani Vlade, torej fiskalni organ, odločal o tej pritožbi. Ali se sploh razumemo, o čem danes mi razpravljamo? Državljanom smo posredovali ali bolje rečeno Ministrstvo za finance, Davčna uprava jim je posredovala kazni za nekaj, ker davek je kazen, gospe in gospodje, za nekaj, kar sploh niso storili. In zdaj bomo pošiljali, če bi vzeli strategijo Vlade Republike Slovenije, prometne prekrške oziroma kazni iz naslova prometa tudi tistim državljanom, ki sploh niso udeleženci v prometu. Ampak če bodo oni dali ugovor na to, potem bo Vlada razmislila o tem, da pa mogoče oni le niso dolžni. Hočem povedati, da v Poslanski skupini Lipa bomo Predlog sprememb zakona o dohodnini, pa čeprav samo v enem izmed nujno potrebnih sprememb, podprli. Dva sem v uvodu povedal, torej še dva primanjkljaja, ki jih v okviru davčne ali dohodninske zakonodaje načrtujemo v okviru Poslanske skupine Lipa. In tisti četrti, ki pa po moji oceni predstavlja reformo davčne politike, ampak ne tisto reformo, ki smo ji bili priča na začetku mandata, ki je davčno razbremenila najbogatejše, in davčno obremenila najrevnejše, je predvsem v tem, da bi država pristopila k tistemu sistemu, da od mesečnih prejemkov, pa naj bodo upokojenci, zaposleni; [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]se najprej izračuna tako imenovani cenzus normalnega kvalitetnega življenja, potem se pa šele na preostanek, če ga kaj ostane in redkokdaj ne preostane nič, na to usede država, ne pa obratno, čemur smo priča danes. Zakon bomo seveda podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Zvonko Černač bo predstavil stališče [[...]] [[Ga ni.]] Gospa Breda Pečan bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Dober dan vsem, ki se vam zdi potrebno biti danes v tej dvorani in posebej predstavniku Ministrstva za finance in gospodu podpredsedniku. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo glasovala proti predlogu sklepa, ki ga je sprejel odbor. Pa ne samo zaradi tega, ker je prvopodpisani med predlagatelji član naše poslanske skupine, ampak zaradi tega, ker menimo, da je sprememba Zakona o dohodnini nujno potrebna zaradi več razlogov. Eden od najpomembnejših je zagotovo ta, da s takim volontarističnim pristopom, kot si ga je izbralo Ministrstvo za finance, da gre in reče, 154. člen Zakona o dohodnini ni potrebno, da je razumljen tako, kot je napisan, ampak je lahko razumljen tako, kot ga razumemo mi, in lahko vsako leto Vlada oziroma Ministrstvo za finance v odvisnosti od tega, kakšne bodo, kako hitre bodo reakcije zavezancev, s tem da moramo reči, da so zavezanci po 154. členu v veliki meri fiktivni zavezanci za plačilo dohodnine, reagirali. Ker so zavezanci letos dovolj hitro reagirali, sta se Ministrstvo za finance in Durs splašila in hitro rekla ne, ne, saj tistim zavezancem, ki niso nič dobili, pa ne bo treba plačati dohodnine. Zanimivo! Se pravi, drugo leto, če takega upora, dajmo, recimo, temu reči, ne bo, pa bodo vseeno plačali dohodnino od nečesa, česar niso dobili. Osnova pa je bila izračunana tako, da je država razdelila, dajmo recimo reči 70 milijonov evrov subvencij, to se deli s številom hektarjev in potem vsak, ki ima en hektar, dva hektarja, pet hektarjev zemlje, bo moral delček od teh 70-ih milijonov prišteti k svoji dohodninski osnovi in potem plačati dohodnino. Se pravi, da državljani nismo podvrženi izvajanju zakonov, ampak smo podvrženi dobri volji ali slabi volji trenutnega ministra za finance, trenutnega direktorja Davčne uprave ali pa morda slučajno kakršnakoli koaliciji, ki je tisti trenutek na oblasti. Menimo, da na tak način se zakonov ne dela, in na tak način se jih tudi ne izvaja. Jaz sem dobro razumela, da mnenje neke neodvisne institucije iz Maribora ni bilo relevantno ali pa ni bil edini razlog za to, da se je ministrstvo odločilo, da ne bo upoštevalo 154. člena Zakona o dohodnini, ampak 71. člen Zakona o dohodnini, vendar je že od vsega začetka nenavadno to, da je v 154. člen sploh prišla obveza davčnih zavezancev, da morajo plačevati, da je možno, da bodo plačevali dohodnino od nečesa, česar niso dobili izplačanega. Ampak v tem členu se skriva še ena druga zanimiva stvar, in sicer, da če je povprečna subvencija na hektar kmetijskega zemljišča in gozda izračunana tako, kot sem prej povedala, potem to pomeni, da med tistimi 70.000 zavezanci, ki so dejansko prejeli subvencijo, eni so dobili recimo 200.000 evrov subvencije, drugi so dobili 5.000 evrov subvencije, odvisno od tega, koliko zemlje imajo, lahko tisti, ki je dobil 5.000 evrov subvencije, ima več zemlje, kot pa tisti, ki je dobil 500.000 evrov. Ampak oba bosta plačala na hektar oziroma jima je izračunano povprečje na hektar enako, dohodnino od subvencije bosta pa plačala zelo različno. Torej tisti, ki je dobil manj subvencije, bo lahko teoretično plačal več dohodnine kot tisti, ki je dobil več. Ta člen je v sami osnovi napačen in bi ga bilo treba nujno popraviti. Naša poteza je bila zagotovo prava, stvar je samo dobre volje ministrstva, da ugotovi, na kakšen način pravilno formulirati nekatere spremembe. Ne, volja koalicije je kot običajno takšna, da karkoli že reče opozicija, to ni dobro. Želim vam vso srečo pri prepričevanju kmetov, kako naj ravnajo v bodoče, ko bodo imeli manj voljnega ministra za finance.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREGLEDNOSTI FINANČNIH ODNOSOV IN LOČENEM EVIDENTIRANJU RAZLIČNIH DEJAVNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Širclju, državnemu sekretarju. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Z obstoječim zakonom, to je Zakonom o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti, se je v slovenski pravni red prenesla direktiva komisije 2006/111 dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij. V skladu z direktivo zakon določa splošno pravilo preglednosti finančnih tokov za finančne odnose med organi oblasti in javnimi podjetji ter izvajalskih storitev splošnega gospodarskega pomena, to je javnih storitev z zagotavljanjem ločenega računovodstva. Se pravi, ločeno računovodstvo za tiste dejavnosti, ki so financiranje iz javnih sredstev oziroma iz sredstev proračunov, in ločeno računovodstvo za tiste dejavnosti, katerih prihodki se dosežejo na trgu. Z ureditvijo sistema preglednosti finančnih odnosov med organi oblasti ter podjetji pod njihovim prevladujočim vplivom, to je javnimi podjetji, se preprečuje dodeljevanje nedovoljenih državnih pomoči. Takšno evidentiranje, ki ga seveda tukaj uvajamo s tem zakonom, je določeno v direktivi. Z ureditvijo ločenega evidentiranja različnih dejavnosti v izvajalcih javnih storitev se tako preprečuje nedovoljeno subvencioniranje tržnih dejavnosti iz javnih sredstev in seveda to nedovoljeno pomeni, da ne gre za državno pomoč. Pregleden sistem finančnih tokov javnih sredstev tako preprečuje izkrivljanje konkurence na trgu in hkrati vodi k racionalni uporabi javnih sredstev. Zato je v predlogu zakona določeno, da AJPES zbira in obdeluje podatke o vseh transakcijah javnih sredstev, ki so bile v katerikoli obliki dodeljene javnim podjetjem in izvajalcem storitev splošnega gospodarskega pomena. Da bi bil način zbiranja teh podatkov čim bolj racionalen, se s spremembami in dopolnitvami zakona predlaga poročanje po spletni aplikaciji. S tem pa bo spletna aplikacija prinesla še druge koristi, kot je na primer možnost uporabe tako zbranih podatkov za druge namene, kot na primer za vodenje poslovne evidence finančnega premoženja, izpolnjevanje obveznosti po zakonu o prevzemih, za poročanje mednarodnim organizacijam, kot so na primer EU, OECD, Mednarodni monetarni sklad ter za primerjavo podatkov o finančnem premoženju v premoženjski bilanci. Ker se od 1. januarja 2008 naprej uporablja nova standardna klasifikacija v javnosti, se s temi spremembami zakona tudi predlaga uskladitev zakonskih določb s to novo klasifikacijo. Spoštovani! Vlada predlaga Državnemu zboru, da zakon sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu za predstavitev poročila.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 40. seji dne 4. 6. 2008 obravnaval tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti v skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji seji 9.5. sklenil, da se predlog obravnava po skrajšanem postopku. Prejeli smo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k 1., 3. in 8. členu predloženega zakona. Pripombe so upoštevane v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. K predloženemu zakonu so v poslovniškem roku amandmaje vložile poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev k omenjenim 1., 3., 8. in 11. členu. Predlog zakona v bistvu dopolnjuje veljavni zakon, ki v slovenski pravni red prinaša direktivo komisije 2006/11 Evropske skupnosti z dne 11. novembra 2006. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da se s predlaganimi amandmaji, ki so bili oblikovani na podlagi njenega mnenja, strinja. Odbor je sprejel tako amandmaje poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev k 1., 3., 8. in k 11. členu za novi 10.a člen in jih je sprejel. Uredil jih je v skladu s 133. členom Poslovnika Državnega zbora v dopolnjeni predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga Državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani vsi navzoči. Zakon o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti je bil sprejet zaradi prenosa direktive komisije novembra 2006. Cilj sprejema tega zakona je spremeniti in dopolniti določbe osnovnega zakona tako, da bodo dana vsa potrebna pooblastila za uvedbo spletne aplikacije in urejanje določenih vprašanj s pravilnikom ter da bodo usklajene z drugimi veljavnimi predpisi o standardni klasifikaciji dejavnosti in računovodstvu oseb javnega prava. O pripravi pravilnika, ki ga določa 13. člen osnovnega zakona, ki bi ga moral izdati minister za finance, je Služba Vlade za zakonodajo namreč opozorila, da bi bilo treba nekatera vprašanja urediti z zakonom, prav tako pa bi bilo treba dopolniti pooblastila ministru za urejanje določenih vprašanj s pravilnikom. Ker brez tega izvajanje zakona v praksi ni izvedljivo, je treba zakon ustrezno dopolniti in poslanci Poslanske skupine SLS ga bomo zato tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič, bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, še enkrat. Kolegice in kolegi, predstavnik Vlade! Ko sem prebiral, priznam, bolj površno kot druge zakone, ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti, sem kot osnovni cilj razumel večjo preglednost, večjo transparentnost pri samem poslovanju. Namreč, dejstvo je, da je veliko subjektov, ki delujejo na podlagi javnih sredstev in delujejo tudi na podlagi tržnih vrednosti; prav je, da je ta razlika vidna. Naslednje vprašanje, ko vzpostavimo to vidnost, kako se posluje z javnimi sredstvi in kako se posluje na trgu, moram poiskati nek cilj, zakaj tako. In pri tem cilju smo torej slišali, da gre za, bom uporabil izraz, ki ga je uporabil spoštovani gospod državni sekretar, preprečevanje dodeljevanja neupravičenih državnih pomoči. Na podlagi vsega do zdaj povedanega zgleda ta predlog zakona, o katerem govorimo, zelo enostaven. Tudi na matičnem delovnem telesu razprave ni bilo, vsi so se s predlaganim zakonom strinjali. Pa vendar se mi je ob srečanju s predstavniki ljudskih univerz v državi, Republiki Sloveniji, postavilo eno veliko vprašanje, na katerega odgovora pač ne najdem. Oni so, na primer, tipičen primer, ki - ljudske univerze so v Sloveniji potrebne, to moramo priznati. Potrebne so zaradi vseh svojih funkcij in vsebin, ki jih dajejo ljudem brez izobrazbe, do nenazadnje možnosti, ki jo dajejo ljudem za izobraževanje na različnih področjih. Zdaj pridemo do tega, da so ljudske univerze s posameznimi programi upravičene - tu imam konkreten primer in sem na Vlado naslovil tudi poslansko vprašanje - do evropskih in državnih sredstev. Ljudske univerze so izdelale programe razpisov za pridobitev sredstev, na katere bi se takoj odzvale s programi, ki imajo narejene, pa tega ni bilo v tej državi. Če želi ljudska univerza obstati, je morala iti na trg. Zdaj smo pa tam! Torej, prisiljena je bila, zato ker ni razpisov za programe, je bila prisiljena iti na trg. In ta zakon bo zdaj naredil tisto, česar ne bi smel v tem primeru: vse, kar je ljudska univerza naredila na trgu pod prisilo, ker ni dobila evropskih sredstev, govorim konkretno o evropskem socialnem skladu, ki je tudi najmanj izkoriščen v tej državi, iz tega sklada bi lahko ljudska univerza največ dobila, pa ni, ker ni razpisov. In se bo zdaj štelo vse, kar je naredila na trgu, čeprav je pod prisilo naredila, da ne bo upravičena do dodeljevanja državnih pomoči. In na žalost, po moji presoji, bo to pripeljalo, če bo šlo tako naprej, do tega, da bomo ljudske univerze izgubili. S tem pa bomo izgubili en velik pomemben izobraževalni segment. Če se osredotočimo na izpostavljeni problem, je ta zakon krivičen. V tem primeru govorim, ne moremo pa zdaj posploševati. Jaz vem, da je potrebna osnovna rešitev, govorim o tej vsebini, da ne bi kdo narobe razumel, čim prej čim več razpisov, na katere bi se lahko ljudske univerze s svojimi programi, že izdelanimi, prijavile in dobile javna sredstva ter bi tržno normalno opravljale tista dela, ki so se jih že navadile. Ampak še enkrat poudarjam, danes je ljudska univerza prisiljena iti na trg tudi za tiste osnovne programe, recimo osnovnošolsko izobraževanje ali pa izobraževanje ljudi, zaradi prestrukturiranje, ker je neka dejavnost pač propadla in te ljudi je treba prestrukturirati, zato da bodo dobili delo nekje drugje. In tega ne morejo narediti. Ne morejo, ker ne dobijo državnih in evropskih sredstev, zato so prisiljeni iti na trg, ta zakon pa jih bo zato kaznoval. Zato bomo v Slovenski nacionalni stranki zelo previdni glede odločitve o tem zakonu, bom pa vesel, če bo uspelo in bova z gospodom Šircljem rekla kakšno o tem, kar sem povedal, pa tudi vam kolegice in kolegi v razmislek.
Hvala. Gospod Bojan Starman bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani! S predlogom zakona se v bistvu dopolnjuje veljavni zakon, ki je v slovenski pravni red prinesel direktivo komisije 2006/111 Evropskega sveta z dne 16. novembra 2006. Določa se razmejitev, kdaj posamezni subjekt deluje na podlagi javnih sredstev in kdaj na podlagi tržnih dejavnosti. Ta razdelitev pomeni, da tudi ločeno vodijo evidence oziroma računovodske izkaze in na tej podlagi mora tudi poročati. Poročati mora tista oseba, katere prihodki presegajo znesek 10 milijonov evrov in na tej podlagi mora najti merila, na podlagi katerih bo prihodkom pripisala ustrezen delež stroškov, ki jih za to dobi. Hkrati predloženi zakon določa tudi poročanje na spletni aplikaciji, veliko natančneje in tudi ne s podzakonskim aktom, ampak na podlagi zakona. Na ta način se te informacije lahko uporabljajo tudi za vodenje poslovnih evidenc finančnega premoženja, izpolnjevanje različnih obveznosti po zakonu o prevzemih ter mednarodno poročanje. S tem se dejansko vzpostavlja javna aplikacija prikaza vseh podatkov. Cilj navedenega zakona je torej spremeniti in dopolniti določbe, tako da bodo dana vsa potrebna pooblastila za uvedbo spletne aplikacije kot načina poročanja med organi oblasti in javnimi podjetji oziroma podjetji z javnimi pooblastili v elektronski obliki, namesto poročanja po elektronski pošti. Cilj zakona je tudi urejanje določenih vprašanj s pravilnikom ter njihova uskladitev z drugimi veljavnimi predpisi, kot je standardna klasifikacija dejavnosti in računovodstev oseb javnega prava. Upoštevana so načela gospodarnosti, to je uvedba spletne aplikacije, hierarhije pravnih aktov glede pooblastil v zakonu in urejanja vsebine v pravilnikih in usklajenosti z drugimi veljavnimi predpisi o SKD in o računovodstvu oseb javnega prava. Naj še samo omenim, da ta zakon tudi dovoljuje osebam javnega prava, da pri ločenem računovodskem evidentiranju različnih dejavnosti upoštevajo svoje posebnosti. S tem se lahko razbremeni dvojno vodenje računovodskih evidenc glede tistih zadev, pri katerih se razhajajo z osebami javnega prava. Dana je tudi ustrezna zagotovitev ustreznih pooblastil ministru za finance pri podrobnejšemu urejanju preglednosti finančnih odnosov s pravilnikom. Poslanci Slovenske demokratske stranke bomo ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo nasprotovala sprejemu zakona. Seveda se postavlja vedno temeljno vprašanje, ali potrebujemo novo spremembo zakona, da bi se lahko napisal ustrezen podzakonski akt. Vlada Republike Slovenije oziroma ministrstvo se je za to odločilo. Sam ocenjujem, da bi verjetno bilo smiselno potem raje z nekaterimi splošnimi določbami te zadeve urediti, ampak Vlada je tukaj sledila mnenju svoje službe za zakonodajo. Škoda je samo ta, da moramo tudi ta zakon sprejemati po skrajšanem postopku, četudi gre za direktivo, ki že nekaj časa velja in gre pravzaprav vsebinsko za zakon, ki je že tudi bil sprejet, kot da bi takrat, ko smo ta zakon sprejemali, ne razmislili dovolj jasno. Druga dilema, ki se pojavlja pri tem zakonu, je pa povezana s tem, koliko bo ta zakon pomenil dodatnih stroškov, dodatne obremenitve in kakšen bo končni učinek. O tem Vlada ne govori dovolj jasno. Občutek imamo, kot da bi se, v narekovaju, tehnokrati bali napisati pravilnik, zato potrebujejo še novo spremembo zakona. Ampak vi ste ta zakon predlagali, mi ne bomo nasprotovali temu, da se zakon sprejme, ocenjujemo pa, da bi bilo mogoče tudi na kakšen drug način urediti te informacije in tudi zagotoviti ločeno evidentiranje različnih dejavnosti. Naj spomnim, včeraj smo spreminjali oziroma imamo nov zakon o revidiranju. Počasi se te zadeve lahko uredijo tudi z ustreznimi računovodskimi standardi, tako je to v normalnih državah, tako je to tudi predvsem v nekaterih državah, ki so navedene kot primerljivi primeri. Vi ste se odločili, da boste namesto instituta za revizijo imeli novo agencijo, novo birokracijo in občutek imam, kot da bi podatke o finančnih elementih, ki izhajajo iz evidentiranja različnih dejavnosti, iskali skozi filozofijo upravnega postopka, takrat je treba vse predpisati. Tako menim, da bo treba v nadaljevanju prečistiti slovensko zakonodajo ravno nepotrebnih birokratskih, tehnokratskih postopkov, ki izhajajo v glavnem iz bodisi neznanja ljudi ali pa nekega strahu tehnokrata, da jih ne bi dobil po prstih, ker je nekaj naredil po, kot se temu reče, zdravi kmečki logiki, ne pa v skladu z upravnim postopkom. Toliko v razmislek predstavnikom Vlade. Danes sprejemamo veliko zakonov Ministrstva za finance. Obžalujem, da tudi pri tem zakonu strokovnih predstavnikov Ministrstva za finance ali pa vsaj pristojnega ministra, pristojnega državnega sekretarja nimamo, tukaj ponovno vse skupaj predstavlja kabinet predsednika Vlade, kot da ministra za finance v Sloveniji več ne bi bilo. Odgovornost za izvrševanje tega zakona, dodatne obremenitve boste sprejeli in morali nositi sami. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija pa bo predstavil poslanski kolega Ciril Testen. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije spoštujemo direktive, ki jih sprejema Evropska unija, saj smo sprejeli obvezo, da bomo slovensko zakonodajo uskladili, harmonizirali s tisto, ki velja za države članice. Slovenija je doslej dobila že kar nekaj opominov Evropske komisije zaradi neskladnosti zakonodaje in kršenja predpisov, ki bi jih morali prenesti v naš pravni red. Poleg tega se v Poslanski skupini Nove Slovenije v okviru evropskega pravnega reda na področju javnih financ zavzemamo za dosledno spoštovanje celotne zakonodaje, saj verjamemo, da bo tako zagotovljena ustrezna preglednost v skladu z načeli sodobne družbe pri upravljanju z javnimi sredstvi. Namen natančnega zakonskega urejanja pravil računovodenja in bilančnega prava je zagotoviti čim večjo preglednost in primerljivost finančnih podatkov o stanju in poslovanju gospodarskih subjektov. Pravno zaščito je treba zagotavljati tako družbenikom v gospodarskih družbah kot tudi upnikom in drugim, ki vstopajo v najrazličnejša pravna in poslovna razmerja s temi gospodarskimi subjekti. Predlog zakona bo določal natančno opredelitev, kdaj posamezni subjekti delujejo na podlagi javnih sredstev in kdaj delujejo na podlagi tržnih dejavnosti. Ta razdelitev bo pomenila, da ločeno vodi evidence, na podlagi katerih bo moral tudi poročati, če bo presegel znesek 10 milijonov evrov prihodkov. Zaradi posodobitve sistemov se kot novost v predlogu zakona uvaja tudi bolj racionalen način poročanja po spletni aplikaciji. Sodobna tehnologija omogoča hiter, preprost in poceni dostop do različnih podatkov in informacij. S tem bo omogočena možnost poročanja z nižjimi stroški, vodenja evidenc in avtomatskega pridobivanja podatkov, ki se dnevno spreminjajo. Tako se bodo po novem zakonu podatki, ki se bodo evidentirali v spletni aplikaciji, šteli za del evidenc, ki jih morajo organi oblasti in podjetja voditi v skladu z zakonom o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti. Funkcionalni sistemi in uveljavitve novosti, ki v naš prostor prinašajo izboljšave, v Poslanski skupini Nove Slovenije pozdravljamo, zato bomo tudi predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mi pa smo končali s predstavitvami stališč posameznih poslanskih skupin. In ker k dopolnjenemu predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj oziroma pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. Do takrat prekinjam to točko. Prehajamo na 33. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O LETNEM NAČRTU RAZPOLAGANJA Z NEPREMIČNIM PREMOŽENJEM DRŽAVE V POSAMIČNI VREDNOSTI NAD 300.000 EVRI ZA ORGANE DRŽAVNE UPRAVE IN ZA PRAVOSODNE ORGANE ZA LETO 2008. Seznanjam vas, da imamo za to točko na razpolago 45 minut časa. Predlog odloka pa je v obravnavo zboru tudi tokrat predložila Vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku Vlade. Z nami je mag. Roman Rep, državni sekretar, Ministrstvo za javno upravo.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanki, spoštovani poslanci! Pred seboj imamo dopolnitev odloka. Kot že iz samega naslova izvira v skladu z Zakonom o stvarnem premoženju države in pa tudi v skladu z uredbo, oba sta bila sprejeta v lanskem letu, pač narekujeta, da za tisto stvarno premoženje, kjer je vrednost nad 300.000 evrov, sprejemate letni načrt tukaj v parlamentu. V tej konkretni dopolnitvi gre za 16 nepremičnin. Orientacijska vrednost celotnega nabora znaša približno 11,3 milijona evrov, konkretno, če pogledamo, gre za dve zemljišči v skupni vrednosti 946.000 evrov in za šest poslovnih prostorov, ki so nekje ocenjeni približno na 7 milijonov evrov, in pa za osem ostalih objektov, kjer znaša vrednost 3,5 milijona evrov. Pri teh ostalih subjektih gre za bivše mejne prehode na notranji meji, zastopamo scheengen, samo seveda to mejo odpravili, in to premoženje države, ker ga več ne potrebujemo, seveda, dajemo v nov namen. Treba je povedati, da vse te nepremičnine so torej ocenjene kot nepotrebne in bi predstavljale dodatno breme za državo, zato je tudi ta razlog, da smo jih vključili v ta odlok. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Predlog odloka je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora Draga Korena, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav poslankam in poslancem, predstavniku Vlade! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 45. seji obravnaval Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2008, ki ga je v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Na začetku je minister dr. Gregor Virant povedal, da sta v letu 2007 začela veljati zakon o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin ter uredba o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin, ki sta na novo uredila postopek sprejema letnih načrtov razpolaganja s stvarnim premoženjem države ter razdelitev pristojnosti njihovega sprejema med Vlado Republike Slovenije in Državnim zborom Republike Slovenije. Predlog odloka vključuje tiste nepremičnine v lasti Republike Slovenije, ki jih nobeden od upravljavcev stvarnega premoženja države trajno ne uporablja za opravljanje svojih nalog, in so posamezni upravljavci presodili, da njihove gospodarne rabe ni mogoče zagotoviti niti z oddajo v najem oziroma z drugim načinom njihovega izkoriščanja ter da se lahko optimalni učinki gospodarjenja s stvarnim premoženjem države dosežejo izključno z njihovo prodajo na trgu oziroma z neodplačnim prenosom lastninske pravice, skladno z zakonom. V dopolnitev odloka je vključenih 16 nepremičnin, katerih skupna orientacijska vrednost znaša 11 milijonov 383 tisoč 838 evrov. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila pisno mnenje te službe in povedala, da v predlogu odloka pri nobeni nepremičnini ni navedenega podatka o njenem statusu, ali je v uporabi ali ni v uporabi. Zato je tudi v nadaljevanju predstavnik predlagatelja pojasnil, da se v letni načrt vpisujejo le tiste nepremičnine, ki jih upravljavci trajno ne potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti, zaradi česar so torej vse nepremičnine, uvrščene v predlog odloka, trajno nepotrebne in jih upravljavci sami ne uporabljajo. Vse nepremičnine, ki so uvrščene v predlog odloka, imajo status "ni v uporabi", saj gre za premoženje, ki ga upravljavci stvarnega premoženja države za svoje dejavnosti trajno ne uporabljajo več. K predlogu odloka je svoje pozitivno mnenje podala tudi Komisija Državnega sveta za državno ureditev. Člani odbora o odloku niso razpravljali in tudi ni bilo vloženih nobenih amandmajev. Odbor pa je sprejel vse člene predloga odloka. Sprejel je tudi mnenje, ki ga predlaga Državnemu zboru, da Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamezni vrednosti nad 300 tisoč evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2008 sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, kot vidite, smo očitno dežurni v družbi danes. Pred nami je Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem v posamični vrednosti nad 300 tisoč evrov. Ker pravila igre govorijo, da moramo mi tak odlok tudi sprejeti, je seveda prav, da ga imamo pred seboj in da ga preberemo. Že do sedaj smo slišali nekaj pripomb, ki so jih dali delavci Zakonodajno-pravne službe, in dobili nanje tudi odgovor. Pri samem pregledu je tudi jasno razvidno, kateri objekti so to, jasno je razvidno, da so to objekti, ki se prodajajo. Jasno je torej razvidno, da se prodajajo zaradi vstopa v schengensko območje in tako naprej. Tudi poslovni prostori ter zemljišča so jasno opredeljena. Seveda je logično razmišljanje države, da če nečesa ne potrebuje, da to proda po pošteni tržni ceni. Upam in verjamem tudi, da so tudi na osnovi drugih zakonskih določil te vrednosti ocenili za to pooblaščeni pristojni državni cenilci. S strani Slovenske nacionalne stranke bi rad dodal pripombo, da mogoče ne bi bilo odveč, da bi v takšnem odloku, ali vsaj informacijo, dobili tudi okvirno usmeritev, kam bodo ta sredstva, ki bodo pridobljena s prodajo, plasirana oziroma v kakšne namene bodo sredstva, pridobljena s prodajo zemljišč in objektov, ki jih ta država ne potrebuje več, kaj bomo s temi sredstvi. Takšen pregled bi bil za vse poslanke in poslance v Državnem zboru zelo dobrodošel, ker bomo potem jasno tudi razmišljali in odločali naprej, ne glede na to, da tako Ministrstvo za notranje zadeve kot Ministrstvo za pravosodje, pa tudi Ministrstvo za zdravje kar nekaj objektov in zemljišč prodaja. Verjamem in vem, da bodo po drugi strani potrebovali nove nepremičnine, nove zemljišča in zato bi bilo dobro vedeti, kolikšen del teh sredstev oziroma ali bodo ta sredstva od prodaje namenjena za nove investicije namensko v ta ministrstva ali se bodo porabila kod drugod. Tako bi ta podatek zelo radi vedeli in videli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil kolega Mitja Ljubeljšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Podlaga za omenjeni odlok je v Zakonu o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin, ki je bil sprejet leta 2007, ki enovito ureja načrte ravnanja s stvarnim premoženjem države, pokrajin in občin. Omenjeni zakon predpisuje postopek sprejema letnega plana razpolaganja s stvarnim premoženjem države, prav tako pa opredeljuje pristojnosti, razdeljene med Vlado in Državnim zborom Republike Slovenije, še posebej v delu, ki govori o sprejemanju tega načrta. Zakon zelo jasno razmejuje pristojnosti pri vrednosti 300 tisoč evrov. Za nepremičninsko premoženje države, za organe državne uprave in pravosodne organe pripravi za nepremičnine v posamični vrednosti pod 300 tisoč evri letni način razpolaganja Vlada Republike Slovenije, za nepremičninsko premoženje nad 300 tisoč evri v posamični vrednosti pa predlog sprejme Državni zbor na predlog Vlade. Gre za dvostopenjski postopek, kar pomeni zavedanje odgovornosti pri ravnanju z državnim premoženjem, še posebej, ko gre za promet s premoženjem države. Da gre za čut odgovornosti, kaže tudi vsebina 11. člena Zakona o stvarnem premoženju države, ki govori, da za organe, ki niso ne upravni in tudi ne pravno sodni, mislili so s tem Državni zbor Republike Slovenije, Državni svet Republike Slovenije, Ustavno sodišče, Računsko sodišče, Varuha človekovih pravic - sprejme letni načrt razpolaganja Državni zbor, ne glede na vrednost. Omenjeni predlog za leto 2008 bo določil spremembe in dopolnitve odloka o letnem načrtu razpolaganja premoženja iz leta 2007. V odlok so zajeta zemljišča in stavbe. Vrednosti so določene na osnovi cenitve. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo omenjeni predlog. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. Kolega Anton Anderlič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Spoštovani! V Poslanske klubu Liberalne demokracije se zavzemamo za to, da se država znebi vsega nepotrebnega premoženja in tista sredstva nameni v namene, ki so prioritetni in ki jih bo lažje tudi nadzirala. Konec koncev gre za to, da imamo tukaj nek spisek nekega odvečnega premoženja, za katerega Vlada niti ve ali ne želi povedati, ali je v uporabi ali pa bo pač nekaj odtujila, zato ker to ni v uporabi. Zakonodajno-pravna služba na to opozarja, predstavniki Vlade pa rečejo: "Ah, saj bomo spremenili to uredbo, ki je neživljenjska, pred tem bomo pa že spremenili akt." To vprašanje se postavlja zelo utemeljeno, tudi zaradi tega, ker smo ta odlok sprejeli konec lanskega leta in niti štiri mesece ni trajalo tisto, v kar ste nas prepričevali novembra in decembra meseca. Gre za precej nepremišljeno načrtovanje in jaz verjamem, da v novembru in decembru mesecu preteklega leta je Vlada - oziroma posamezni organi - vedela, katere objekte, katera zemljišča ne bo rabila, kajti najbrž da jih že takrat ni imela v uporabi. Ampak niti tega ne želite javnosti predstaviti. Zato me čudi ta lahkotnost zavrnitve mnenja Zakonodajno-pravne službe, da bi vendarle odgovorili na vprašanje, katera nepremičnina je v uporabi, ali jo je racionalno oddvojiti ali ne. Vi ste naredili seznam, povsem je razumljivo, da se tistih objektov, ki so na bivši meji z Italijo, Avstrijo in tudi Madžarsko, ne uporablja več za namene mejne kontrole, da se odtujijo, in to je povsem na mestu. Gre pa za nekaj drugih stvari, ki pa vendar so vprašljive in bi jih bilo treba dodatno utemeljiti. Ni treba posebej poudarjati, kako rado se zgodi nekaterim ministrom in nekaterim resorjem, da kar tako nakažejo sto tisoče evrov nekim uporabnikom, da kar tako odtujijo neko nepremičnino in se kasneje ugotovi, da je šlo za napako, čeprav je očitno šlo za zavestno ravnanje, pa so slabe posledice potem vplivale na to, da se je popravilo neko odločitev, ki je bila v tej vehemenci sprejeta. To vprašanje, kako, na kakšen način sedaj želite nekatere stvari prodati, se kaže tudi v neki luči časa. Danes je 18. junij 2008, konec mandata bo 21. septembra. Če hočete opraviti razpise, če hočete opraviti transparentno prodajo tega premoženja, boste to delali takrat, ko so počitnice Vlade, Vlada je mesec dni zaprta, mogoče letos ne bo, ampak do sedaj je vedno tako bilo. In se postavlja vprašanje, zakaj se vam ravno sedaj to mudi. Decembra niste menili, da je to treba prodati, zdaj pa to želite v nekaj mesecih prodati. Ampak, kot rečeno; mi podpiramo, da se vse tisto, kar je na seznamu neperspektivnega, kar je na seznamu že leta in leta namenjeno za prodajo, ali zamenjavo, ali brezplačen prenos občinam in drugim organom, ki bi lahko to bolje in racionalneje uporabljali - to je vsekakor prav. Vendar pri vsaki stvari se je pa treba vprašati, ali je res vse zastavljeno tako, da bo najboljši iztržek, da bodo najracionalnejše stvari prerazporejene. Konec koncev tudi nekatere stvari, ki so se kar naenkrat znašle zdaj na kontu Ministrstva za javno upravo in se to obravnava preko Odbora za notranjo politiko, ne glede na to, da gre za stvarne posledice, za finančne posledice, k čemur bi moralo predvsem dati mnenje finančno ministrstvo in Vlada kot taka. Kajti če vse druge stvari obravnava Odbor za finance in monetarno politiko, ki so povezane s financami, potem bi bilo prav, da tudi to [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija bo tudi tokrat predstavil kolega Drago Koren. Izvolite.
Hvala za besedo. Naj povem, da bomo poslanci Nove Slovenije te spremembe odloka podprli. Nas tudi ne moti to, da ga spreminjamo, glede na to, da smo ta odlok sprejemali konec lanskega leta, kajti živimo v državi, v deželi, ki je živa. Prepričan sem, da bo takšen odlok treba vsaj enkrat do dvakrat na leto vedno sprejemati. Ker čas teče in prinaša nova dejstva in nove stvari, tudi prinaša nove nepotrebne stvari, ki jih je treba ali prodati ali na nek drug način odtujiti. Zakon o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin na enovit način ureja načrte ravnanja s stvarnim premoženjem države, pokrajin in občin. Zakon določa tudi akte pridobivanja in razpolaganja s stvarnim premoženjem države samoupravnih lokalnih skupnosti, ureja pa tudi postopke sprejema letnega načrta razpolaganja s stvarnim premoženjem. Republika Slovenija mora po načelu dobrega gospodarja dobro in gospodarno ravnati s svojimi nepremičninami, z vso skrbnostjo. Jaz mislim, da je tukaj potreben še poseben poudarek. Tega bi se morali resnično vsi zavedati. Jaz si upam v imenu Nove Slovenije vseeno reči, da običajno država ni ravno dober gospodar in tudi s svojimi nepremičninami ne ravna zgledno. Zato v Novi Sloveniji ocenjujemo in se nam zdi pomembno, da dejansko država proda vse tiste nepremičnine, ki jih ne potrebuje. To pa vsi vemo, da so take nepremičnine samo en velik strošek, za kar pa običajno v državi ni denarja. V tej naši slovenski zgodovin so bile, recimo, ravno nepremičnine Ministrstva za obrambo, tudi stanovanja, take nepremičnine, ki bi terjale velika sredstva za vzdrževanje, če bi hoteli, da obstanejo v zadovoljivem stanju; da niso bila potrebna za delovanje, in zato je prav, da se takšna sredstva in take zadeve prodajo. Tudi v moji neposredni bližini, recimo v Topolšici, je Ministrstvo za zdravje lastnik dveh objektov, za katera lahko rečem, da vsaj že 15, 20 let samo propadata, sta prazna, se ne vzdržujeta, dela se samo velika škoda. Zato moram reči, da z velikim veseljem podpiram takšen odlok, ko država želi vse tiste odvečne nepremičnine odprodati ali na kakšen drug način oddati. Kajti zavedam se, da je lahko takšna nepremičnina samo veliko breme. Zato v Poslanski skupini menimo, da mora država ravnati ekonomsko, in zato tudi podpiramo spremembo tega odloka. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke pa bo predstavil kolega Marjan Drofenik. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik! Spoštovani državni sekretar! Spoštovana poslanka in nekaj poslancev! Lep pozdrav! Zakon o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin je uredil postopek razpolaganja s stvarnim premoženjem države ter razdelil pristojnosti med Vlado in Državnim zborom. Državni zbor tako sprejema letne načrte razpolaganja z nepremičnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe v posamični vrednosti nad 300.000 evri. Pred nami je torej predlog dopolnitev letnega načrta razpolaganja. Gre za dopolnitve s tistimi nepremičninami v lasti Republike Slovenije, ki jih noben od upravljavcev stvarnega premoženja države trajno ne potrebuje za upravljanje svojih nalog. Glede teh nepremičnin so posamezni upravljavci presodili, da njihove gospodarne rabe ni mogoče zagotoviti niti z oddajo v najem oziroma z drugačnim načinom njihovega izkoriščanja ter da se lahko optimalni učinki dosežejo izključno z njihovo prodajo na trgu oziroma neodplačnim prenosom lastninske pravice. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ta predlog dopolnitev odloka brez zadržkov podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Z vašo predstavitvijo smo tudi končani s predstavitvami stališč. Ker tudi tokrat k odloku matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem razpravo. Odločali o samem odloku pa bomo v skladu za našim poslovnikom, kar pomeni, da bomo glasovali danes, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. S tem tudi prekinjam do takrat to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRANAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O SPLOŠNEM URPAVNEM POSTOPKU. Obravnava poteka po skrajšanem postopku. Za to točko imamo na razpolago 50 minut. Tudi tokrat je predlog zakona v obravnavo posredovala Vlada Republike Slovenije, zato bo tudi tokrat mag. Roman Rep, državni sekretar, predstavil poročilo.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovana poslanka in poslanci! Zelo na kratko v treh stavkih. Gre za zelo kratko spremembo, ki bo imela dobrodelen učinek oziroma pozitiven učinek pri poenostavitvi oziroma pri odpravi nepotrebnih ovir, s katerimi se srečujemo v vsakodnevnem delu v državni upravi. Namreč, gre za to, da odpravljamo strokovni izpit za tiste uslužbence, ki izvajajo enostavne upravne postopke. Namreč, Zakon o splošnem upravnem postopku v 214. členu jasno opredeljuje, za katere primere gre. V glavnem gre za postopke, ki se rešujejo že po vnaprej predpisanih obrazcih, tako imenovani "šale terski postopki", ki ne zahtevajo nekih resnih procesnih opravil, ki jih predvideva Zakon o splošnem upravnem postopku. Sama sprememba pomeni to, da bomo lahko uslužbence, ki delajo na teh konkretnih delovnih mestih, lahko usposobili za konkretno delo in s tem odpravili ta nepotreben strokovni izpit za to kategorijo, kajti strokovni izpit ostaja obveza za druge upravne postopke, ki ne spadajo v to kategorijo. Vlada bo pa z ustrezno uredbo še dodatno jasno opredelila, za katere postopke dejansko gre, in bo tudi predpisala prav po nekem seznamu, v katerih primerih ta izjema velja. Hvala.
Hvala lepa. Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je bila dodeljena obravnava navedenega zakona, zato bo predsednik odbora, kolega Drago Koren, predstavil poročilo. Izvolite.
Hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah zakona o splošnem upravnem postopku je Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje obravnaval na 45. seji, ki ga je Državnemu zboru po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije, kolegij predsednika Državnega zbora pa je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Na začetku je minister dr. Gregor Virant povedal, da predlagana sprememba ukinja obveznost opravljanja strokovnega izpita iz upravnega postopka za vodenje in odločanje v enostavnih upravnih zadevah. Za odpravo dvomov, za katere primere gre, pa bo Vlada z uredbo te zadeve eksplicitno tudi navedla. K predlogu zakona je pisno mnenje podala Zakonodajno-pravna služba, iz katerega izhaja, da k predloženemu besedilu nima pripomb. Odbor se je seznanil tudi s pisnim mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev, iz katerega prav tako izhaja, da je komisija predlog zakona podprla. Članice in člani odbora o zakonu niso razpravljali. Glasovali so o vseh členih predloga zakona in jih tudi sprejeli. Ker k predlogu zakona v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu niso bili vloženi in sprejeti amandmaji, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah zakona o splošnem upravnem postopku sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Bogdan Barovič bo predstavil stališče SNS.
Ponovno hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Ja, dobro je, da je Predlog zakona o spremembah zakona o splošnem upravnem postopku zagledal luč in bo koristen ne samo pristojnemu ministrstvu, ampak tudi vsem ustanovam v državi, Republiki Sloveniji, na katero je ta zakon vezan; pri tem mislim tako na občine kot na upravne enote. Poglavitna rešitev tega zakona je, da se ukinja obveznost opravljanja strokovnega izpita iz upravnega postopka za vodenje in odločanje v enostavnih upravnih zadevah, ki jih določa Vlada. Obrazložitev je zelo jasna in razumljiva, toda od tu naprej je treba biti - tisti, ki poznamo, kaj vse se lahko zakomplicira v postopkih, moramo biti malo bolj previdni. Torej, prvo vprašanje, katere so enostavne upravne zadeve. In ko prebiramo zakon in ta člen oziroma ta dva člena, ugotovimo, da naj bi bile to zadeve, ki jih določa Vlada z uredbo; torej Vlada jih še ne določa, določila jih bo z uredbo. V nadaljevanju, če pa prebiramo razlago k 1. členu, pa ugotovimo; Vlada pravi, da za odpravo dvomov, katere upravne zadeve ustrezajo navedenim kriterijem, bo Vlada Republike Slovenije sprejela splošni akt, s katerim bo takšne zadeve eksplicitno opredelila. S tem bo nedvoumno določeno, v katerih izjemnih primerih ne bo treba opravljati strokovnega izpita iz upravnega postopka. Torej, Vlada bo sprejela splošni akt. Zdaj, ali je to uredba - torej tista uredba, ki je malo prej omenjena - ali kakšen je ta splošni akt in kdaj bo ta splošni akt Vlada sprejela, da bo nedvoumno jasno, katera so ta opravila. In v nadaljevanju vidimo tudi, da so že opredeljena ta opravila, torej kot tista opravila, ki zahtevajo, bom bolj konkreten, dejanja v postopku vodenja in odločanja enostavnih upravnih zadevah že po veljavni ureditvi upravljajo javni uslužbenci s srednjo strokovno ali splošno izobrazbo. Zdaj, tudi ta definicija splošne izobrazbe - bi bila priporočljiva, natančno priporočljiva, kaj to splošna izobrazba pomeni v tem kontekstu. Postavlja se naslednje vprašanje, ali to pomeni, da je to pravzaprav že en okvir uredbe, da bodo rekli, za vsa tista upravna opravila, za katere se zahteva srednja ali splošna izobrazba, ni treba opraviti pravni izpit, kakorkoli že. 2. člen tega zakona je zelo pomemben, ki pravi, da bo zakon začel veljati z objavo v Uradnem listu. In v tem primeru Slovenska nacionalna stranka opozarja Vlado, da je pred objavo v Uradnem listu treba narediti oziroma sprejeti uredbo oziroma narediti spisek. Toliko, da ne bi najprej objavili v Uradnem listu, da bi zakon začel veljati kasneje pa bi bilo jasno, ker uslužbenci na občinah in v upravnih enotah so veliko bolj občutljivi in tudi radi poiščejo po domače povedano luknje kdaj jim je ali kdaj jim ni treba opravljati izpita, ki pa kolikor je tudi meni znano ni tako enostaven in preprost kot se sliši. Kolikor mi je spoštovani državni sekretar namignil je ta uredba oziroma ta splošni akt že pripravljen. Zatorej bomo ta predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil kolega Ljubeljšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Zakon je kratek in jasen in govori o dolžnem upravljanju izpita iz upravnega postopka. Po veljavni zakonodaji morajo omenjeni izpit opraviti vse osebe, ki opravljajo dejanja v upravnem postopku, ne glede na težavnost oziroma zahtevnost dejanj. Predlog sprememb, ki je predmet obravnave, določa, da za enostavna dejanja v upravnih zadevah, izpit iz upravnega postopka ni potreben. V izogib nesporazumom in sporom, katere zadeve je možno opravljati kot enostavne v upravnem postopku, bo Vlada pripravila in sprejela splošni akt, v katerem bodo natančno, eksplicitno opredeljene zadeve, ki spadajo med manj zahtevne in ne zahtevajo opravljenega izpita iz upravnega postopka. Ker predlagana vsebina pomeni poenostavitev, jo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega [[...]]Čeprav praviloma ne bi smel, jaz bom izpustil poslance, ki niso prisotni in jih ne bom imenoval, in bom tudi prosil, če ima poslanska skupina željo po zamenjavi tega, ki predstavlja stališče, da to pride sporočit. Naknadnih reklamacij ne bom upošteval. Hvala. Kolega Drago Koren bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Lep dober dan! Res je, da predlog zakona je zelo kratek, da ima, jaz bi skoraj upal reči, samo en člen, kajti drugi člen pove samo to, kdaj bo začel veljati. Mislim, da vsebina zakona ni tako nepomembna, kot je pač sama dolgost 1. člena. V Poslanski skupini Nova Slovenija menimo, da je ustrezno delovanje javne uprave v sodobni državi ključnega pomena in le kakovostni kader lahko zagotavlja dobro in uspešno delovanje takšne uprave. Jaz si upam trditi, da je v tem mandatu bilo narejenih veliko zadev, ki to javno upravo postavljajo na dobro, na boljše mesto, kot je bilo to včasih, da se odpravljajo številne administrativne ovire, da je dejansko državna uprava veliko bolj prijazna tako do ljudi kot tudi na primer do gospodarstva, do pravnih oseb in tako naprej. Obravnavali smo tudi že Zakon o javnih uslužbencih, kjer smo prav tako ukinili za določene zadeve strokovne izpite. Sedaj v Zakonu o splošnem upravnem postopku ukinjamo za tiste najmanj zahtevne zadeve. Nam v Poslanski skupini Nove Slovenije je jasno, za kakšne zadeve to gre, kajti že v obstoječem zakonu je v 214. členu nekje navedeno, kaj so te enostavne spremembe, če pa bo zakon še bolj precizno navedel dejansko te zadeve, za katere ne bo treba opravljati tega strokovnega izpita iz ZUP-a, pa bo še toliko bolj jasno. Zakon o upravnem postopku je zelo zahteven zakon in zelo pomemben zakon, jaz bi rekel, to je tako rekoč ustava za vse upravne delavce. Nepotrebno in nesmiselno se nam zdi, da bi morali tako obsežno materijo absorvirati, znati vsi tisti, ki pa dejansko pri svojem delu teh zadev ne potrebujejo. In enostavni upravni postopki so pravzaprav takšna dejanja. Gre za avtomatske postopke, gre za vloge, ki jih uradnik sprejema ob okencu na računalniku, ko mu že sam program tudi nakaže in izdela potrebne zadeve, in zato res ni smiselno, da bi država trošila za to, da bi vse upravne delavce izobraževala na tečajih ZUP-a in jih potem tudi pošiljala na te strokovne izpite. Zato bomo v poslanski skupini, kot sem že rekel, to spremembo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. In kolega Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani državni sekretar, spoštovani poslanci, lep pozdrav! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da veljavni zakon o splošnem upravnem postopku v določenem delu postavlja nesorazmerne pogoje za vodenje najmanj zahtevnih upravnih postopkov. Res se nam ne zdi najbolj smiselno, da morajo tudi uradne osebe, ki vodijo najbolj enostavne upravne postopke, za izpolnjevanje pogojev za vodenje in odločanje v upravnem postopku vedno opraviti strokovni izpit iz upravnega postopka. Po našem mnenju strokovni izpit ni potreben za vodenje in odločanje o najmanj zahtevnih zadevah, kot so, denimo, sprejemanje vlog za izdajo osebne izkaznice, potnega lista ali podobno. Gre za zadeve, v katerih je udeležena ali ena ali več strank in nihče ne nasprotuje postavljenemu zahtevku, zahtevku stranke pa se običajno vedno ugodi. Že po veljavni ureditvi opravljajo dejanja v postopku vodenja in odločanja v enostavnih zadevah javni uslužbenci s srednjo strokovno ali splošno izobrazbo, kar potrjuje relativna nezahtevnost procesnih dejanj. Prav se nam zdi, da Vlada sprejme splošni akt, s katerim bo natančno opredelila, katere upravne zadeve so enostavne. Tako bodo odpravljeni dvomi, katere zadeve ustrezajo kriterijem in katere ne. Zaradi navedenega bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zakon o spremembah zakona o splošnem upravnem postopku podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil poslanec Ivan Jelen. [[Se odpoveduje.]] Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker tudi tokrat matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O zakonu bomo odločali danes v skladu s časovnim potekom seje zbora, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. Do takrat prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODNEM REGISTRU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Za obravnavo te točke imamo na razpolago 40 minut. Vlada je tudi tokrat prevzela avtorizacijo besedila, državni sekretar Roman Rep pa nam bo predstavil poročilo. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Še zadnjič sem danes tu pred vami. Zelo na kratko. Tri leta nazaj se je začel projekt Vse na enem mestu, katerega glavni namen je bil ta, da v tej državi poenostavimo postopke, jih skoncentriramo in omogočimo vsem bodočim gospodarskim subjektom, da pri registraciji svojih podjetij ta opravila lahko opravijo na enem mestu. Projekt je ustrezno elektronsko podprt, tako da omogoča registracijo novih gospodarskih družb tudi preko spleta oziroma po elektronski poti. Ključna novost v letošnjem letu je, da tega nismo vezali samo na samostojne podjetnike, ampak smo razširili tudi na vse druge gospodarske družbe. To ima velik neposreden vpliv tudi na konkurenčnost gospodarstva, saj s tem bistveno zmanjšujemo administrativne postopke in olajšujemo registracijo bodočih gospodarskih družb. Dovolite mi, da v treh besedam povem, kaj so ključni premiki oziroma ključne spremembe. Vsekakor je bil prvi korak ta, da smo združili sodni register in poslovni register. Drugi zelo pomemben korak je bil ta, da smo, kot sem že prej omenil, omogočili kompleten postopek v elektronski obliki, od predlaganja vseh potrebnih vlog do obrazcev in tako naprej. In ključen moment je tudi ta, da smo na vsakem segmentu poskušali znižati stroške, tako da smo, recimo, tudi pri objavljanju vpisov odpravili objavo v Uradnem listu; danes to opravi za bodoče gospodarske družbe Ajpes. Namen spremembe zakona je v tem, da na enem mestu na celovit način, bolj pregleden in enostaven način opišemo vse to prej povedano, vse te postopke, in s tem tudi uredimo ustrezno pravno podlago, ki bo s to spremembo, če bo danes sprejeta, še bistveno bolj transparentna in bolj razumljiva, kot je to že do sedaj. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Torej, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje nam bo predstavil svoje stališče, predsednik Drago Koren, izvolite.
Tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru je obravnaval naš odbor, in to na svoji 45. seji, 4.6.2008. Na začetku je minister za javno upravo dr. Gregor Virant povedal, da je predlog zakona nastal kot posledica izkušenj pri uporabi novih informacijskih rešitev, ki jih je uveljavila novela zakona o sodnem registru. Predlog zakona celovito ureja temeljne institute sistema Vse na enem mestu. Sistem VEM vključuje ustrezno podporo postopkov, ki so potrebni za celovito ureditev novih informacijskih rešitev, ki se uporabljajo pri postopkih vpisa v sodni register in drugih postopkih, ki jih je treba opraviti za zagotovitev pogojev za začetek poslovanja podjetnika, ali gospodarske družbe, ali v zvezi s kasnejšimi spremembami tako, da lahko podjetnik oziroma družbenik vse te postopke opravi hkrati. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je povedal, da sta bili pisni pripombi te službe k 2. in 3. členu upoštevani, z vloženimi amandmaji, medtem ko je bila pripomba k 6. členu ustrezno ustno pojasnjena. K predlogu zakona je svoje pozitivno mnenje podala tudi Komisija Državnega sveta za državno ureditev. Člani odbora o predlogu zakona niso razpravljali. K predlogu zakona so vložile amandmaja k 2. in 3. členu koalicijske poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS in ta dva amandmaja sta bila tudi sprejeta. Odbor je glasoval tudi o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejeta amandmaja je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta amandmaja vključena, in ta dopolnjen predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Dimitrij Kovačič bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, kolegice, kolegi, predstavnik Vlade! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke podpira predlagano novelo zakona o sodnem registru. Sistem VEM, to je sistem, ki omogoča podjetnikom in gospodarskim družbam, da opravijo vse administrativne postopke, ki so vezani na začetek poslovanja ali pa na kasnejše spremembe, da vse to opravijo na enem mestu. Torej ta sistem je danes že dobro uveljavljen sistem, ki pomeni izpolnitev napovedi Vlade, ki si jih je zastavila v svojem antibirokratskem programu. Ker ta sistem vključuje tudi ustrezno podporo postopkov, potrebnih za vpise v sodni register, je treba ustrezno temu namenu spremeniti oziroma dopolniti tudi Zakon o sodnem registru. Zato predlagana novela ureja temeljne elemente sistema VEM. Poslanski Slovenske demokratske stranke ugotavljamo veliko uspešnost Vlade pri odpravljanju administrativnih ovir in ta uspešnost je vidna ravno tako pri združevanju sodnega in poslovnega registra, enako pa tudi pri združevanju in poenostavljanju različnih postopkov in tudi uradnih evidenc. Kot rečeno, poslanci Slovenske demokratske stranke podpiramo obravnavani zakon in se veselimo dosežkov antibirokratskega programa Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolegica [[...]] Kolega Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Spoštovani. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnem registru podprla, saj gre za celovito urejanje podlage, za integracijo in povezovanje informacijskih sistemov, ki bo omogočila učinkovitejše in strankam prijaznejše izvedbe postopkov. Veseli nas, da bo omogočeno, da bodo podjetniki in družbeni lahko na enem mestu oddali prijave, predloge in druge vloge za ustrezne vpise v register v skladu z zakonom, ki ureja poslovni ali sodni register. Vključeni so tudi drugi postopki, ki jih je treba opraviti za zagotovitev pogojev za začetek poslovanja podjetnika ali gospodarske družbe. Še posebej pa podpiramo poglavitno rešitev, ki jo uvaja predlog zakona, in sicer celovito ureditev temeljnih institutov sistema VEM - vse na enem mestu. Gre torej za projekt, ki je združil vse upravne in druge postopke, ki so povezani z zagonom neke gospodarske družbe. Veliko število institucij, ki služijo temu namenu, so sedaj združeni v vstopni točki VEM, kjer bodo lahko stranke uredile vse, kar je potrebno za zagon gospodarske družbe. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo rešitev, ki bo podjetnikom omogočila hitro registracijo, ne da bi bilo ukinjeno katerokoli preverjanje. Ne gre torej za nobeno olajšanje pogojev za vstop v gospodarsko dejavnost, ampak za poenostavitev postopkov in posledično hitrejšo pot v podjetništvu. Predlog zakona bomo v poslanski skupini podprli tudi zato, ker se nam zdi pomembno vse skupaj za konkurenčnost gospodarstva. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Ivan Jelen, pa bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi. Državni sekretar. Pri izvajanju Zakona o sodnem registru, predvsem v delu, ki se nanaša na informacijske sisteme in enotne vstopne točke VEM - vse na enem mestu, se je pokazalo, da je v osnovnem zakonu bo treba celoviteje urediti z namenom učinkovitejše in strankam prijaznejše izvedbe teh postopkov. V skladu s tem novela predlaga jasnejšo opredelitev pravne podlage za izvajanje tako imenovanih postopkov VEM, ki omogočajo poenostavitev postopkov, hitrejše in cenovno ugodnejše postopanje, kar ima nedvomno pozitivne posledice tudi na konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Takšen sistem v Poslanski skupini DeSUS podpiramo, saj omogoča podjetnikom oziroma družbenikom, da vse postopke, potrebne za zagotovitev pogojev za začetek delovanja, opravi hkrati na enem mestu. Pri tem je predlagatelj dosledno upošteval tako načelo javnosti sodnega registra kot načelo varstva osebnih podatkov subjekta vpisa, tako da po našem prepričanju ne bo prihajalo do zlorab oziroma do kršitev načela varstva osebnih podatkov. Predlagana novela dosledno in jasno ureja temeljne institute sistema VEM, zato bomo poslanci DeSUS-a prispevali svoj glas k sprejemu.
Hvala. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, 1. februarja leta 2008 je začela veljati prva novela; z njo se je sodni register vključil v poslovni register, z njo so se zagotovili pogoji za elektronsko vlaganje predlogov za vpis v elektronsko vodenje zbirnih listih in pa omogočila objava vpisa v Uradnem listu Republike Slovenije na javnih spletnih straneh. Dosežek, ki smo ga ravnokar slišali je začel veljati 1. februarja, pa potrebuje urejena pravna razmerja. Ta pravna razmerja naj bi se uredila s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnem registru, o katerem govorimo danes. S tem predlogom naj bi celovito uredili podlage za integracije in povezovanje informacijskih sistemov in pa celovito uredili temeljne inštitute sistema VEM oziroma sistema Vse na enem mestu. Zagotovljeno je načelo javnosti vsakomur. To pomeni, vsakomur bodo dostopni podatki vpisani v sodni register. In pa še drugo pomembno načelo oblikovalnih učinkov vpisov. To načelo velja za vse tiste vpise, za katere ZGD določa, da začnejo pravno učinkovati z ustreznim vpisom v sodni register. Ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru dokončal začeto novelo in ga bomo seveda tudi podprli.
Hvala lepa. V povezi s 17. točko dnevnega reda smo opravili s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Ker tudi tokrat k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem z drugo obravnavo predloga zakona. Državnemu sekretarju se zahvaljujem za udeležbo. O predlogu zakona pa bomo odločali v skladu s časovnim potekom seje zbora danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. Do takrat prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo 12. TOČKO - TO JE DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ZAČASNI PREPOVEDI PRIDELAVE GENSKO SPREMENJENIH RASTLIN V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Za to točko imamo na razpolago eno uro in pet minut časa. Predlog zakona pa je v obravnavo zboru predložila poslanka, gospa Cveta Zalokar Oražem. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga Državnemu zboru, da sprejme sklep da Predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Za mikrofon pa vabim podpredsednico odbora gospo Marjetko Uhan za dopolnilno obrazložitev predlaganega sklepa. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi, ki spremljate to sejo. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na svoji seji 5. junija kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila poslanka Cvetka Zalokar Oražem. Na seji odbora so poleg predlagateljice predloga zakona sodelovali tudi predstavniki Ministrstva za okolje in prostor, Ministrstvo za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano, Zakonodajno-pravne službe in Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije. Kot gradivo so člani odbora prejeli predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Vlade Republike Slovenije, mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Nihče ni vložil amandmajev v poslovniško določenem roku. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona preučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika. Opozorila je na pomanjkljivosti navedb oziroma da na osnovi citiranih virov ni mogoče na takšen način prepovedati gojenje gensko spremenjenih organizmov. Odboru je bilo posredovano tudi pisno mnenje Vlade Republike Slovenije, ki predlogu zakona nasprotuje, ker so določbe predloga zakona zelo splošne, nedorečene in zakon, če bi bil takšen sprejet, bi bil v nasprotju s pravnim redom Evropske unije, katerega temeljno načelo je zagotavljanje prostega pretoka blaga na trgu skupnosti, pri čemer v skladu s 14. členom pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti državam članicam Evropske unije ni dovoljeno sprejemati ukrepov, ki bi prost pretok blaga kakor koli prepovedale ali omejevale oziroma ovirale delovanje skupnega trga. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki prav tako ne podpira predloga zakona. Predstavnik Ministrstva za okolje in prostor je tudi citiral direktive zakonodaje, ki določajo, da države članice ne smejo prepovedati, preprečiti, ovirati ali omejiti dajanje izdelkov na trg, ki so skladni s temi predpisi, razen izjem, ki jih opredeljujejo tudi citirani predpisi. Predstavnica Ministrstva za gospodarstvo in prehrano pa je na vprašanje predlagateljice, kdaj bo predložen v zakonodajni postopek vladnih zakonov o gensko spremenjenih organizmih, pojasnila, da je priprava predloga zakona trajala leto in pol, in je bilo treba pridobiti podporo nevladnih organizacij, Evropske komisije in je bil pred kratkim tak zakon tudi odobren, zato je sedaj v medresorskem usklajevanju Vlade in bo v kratkem vložen v Državni zbor. V razpravi je sodeloval tudi predstavnik Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, ki je povedal, da zaradi nedodelanega besedila zbornica ne podpira tega zakona. V nadaljnji razpravi so poslanke in poslanci razpravljali o predlogu zakona. Nekateri člani odbora so menili, da je predlog zakona kljub pravnim in strokovnim pomanjkljivostim vendarle treba sprejeti, ker je na tem področju trenutno praznina. Medtem ko je večina članov odbora menila, da so pomanjkljivosti predlaganega besedila takšne, da ga ni mogoče izboljšati z dopolnili, poleg tega je vprašanje gensko spremenjenih organizmov bistveno bolj strokovno, obsežno in zahtevno, kot je predstavljeno v predloženem besedilu. Na koncu je bil sprejet sklep, da predlog zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Z nami je tudi predlagateljica zakona gospa Cveta Zalokar Oražem. Prosim, da podaste uvodno obrazložitev predloga zakona in predstavite stališče do predloga matičnega delovnega telesa. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Zakon, ki je pred nami, sem v imenu Poslanske skupine Zares vložila zaradi neurejenosti na področju vnosa in gojenja gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji ter gojenja teh rastlin v komercialne namene. Tako lahko rečemo, da na tem področju v tem trenutku vlada brezpravno stanje, brez nadzora, neurejeno in neregulirano. Smo brez tehničnih in administrativnih ter ekonomskih ukrepov, nujnih varovalnih pasov, nimamo urejenega registra, obveščanja in ne nazadnje tudi področja odškodnin, če bi nastala kakršnakoli škoda zaradi gojenja gensko spremenjenih rastlin. Tako lahko nenazadnje le ugibamo in s strahom čakamo, ali niso gensko spremenjene rastline že prisotne tudi na naših poljih. Zato smo v Poslanski skupini Zares presodili, da je nujno sprejeti začasno prepoved v zvezi z gojenjem gensko spremenjenih rastlin, da se preprečijo mogoče negativne posledice, ki so lahko katastrofalne in jih kasneje ni moč več popolnoma sanirati. Ta prepoved, začasna, naj bi veljala do sprejetja ustreznega zakona o soobstoju gensko spremenjenih rastlin. Takšen zakon so na Ministrstvu za kmetijstvo sicer pripravili, in večinoma tudi uskladili, zlasti z nevladno sfero, vendar ga žal več kot leto dni nismo uspeli uskladiti v Evropski uniji. V začetku maja naj bi sicer dobili ustrezno zeleno luč za nadaljnjo obravnavo, vendar pa zakona še vedno in v parlamentarni proceduri. Zaradi nam popolnoma nejasnih razlogov, a očitno se je zapletlo nekje znotraj Vlade, in z veliko gotovostjo že lahko rečemo, žal pa tudi s skrbjo in razočaranjem, da zakona v tem mandatu verjetno ne bomo uspeli sprejeti v parlamentu. To pa pomeni morda še leto dni tako neurejenega stanja. Zakaj je to tako skrb vzbujajoče? Slovenija je izjemno biotsko raznovrstna dežela, saj smo kar 35% svojega območja razglasili za območje Natura 2000. To pa je treba varovati in ohranjati, pri čemer je pomembna ekološka funkcija kmetijstva. Naša značilnost je tudi velika razdrobljenost med zemljišči kmetij. Zato istočasna možnost tradicionalnega in ekološkega kmetijstva skupaj z gojenjem gensko spremenjenih rastlin verjetno sploh ni mogoča. Zato so za zaščito potrebni varovalni pasovi. Pri začasni prepovedi gensko spremenjenih rastlin gre za nujno zaščito ekološkega, integriranega in tradicionalnega kmetovanja, pri čemer smo tudi v svojo nacionalno kmetijsko strategijo že zapisali, da bomo povečali obseg ekološke pridelave in zemljišč z ekološko pridelavo. Žal vse to ostaja bolj mrtva črka na papirju, saj naš ekološki kmetovalci vse skozi opozarjajo, da niso enakovredno obravnavani znotraj slovenskega kmetijstva. Še vedno žal mislimo in delujemo, kot da je edina možnost pridelati dovolj hrane v intenzivnem kmetovanju, ki pa istočasno zahteva tudi množično uporabo fitofarmacevtskih sredstev, o katerih vemo in o katerih negativnih posledicah tudi v zadnjem času zelo veliko govorimo. Zato Vlado in Ministrstvo za kmetijstvo v Poslanski skupini Zares ponovno pozivamo, tako rekoč rotimo, da nemudoma vloži v parlamentu proceduro zakon o soobstoju gensko spremenjenih rastlin v kmetijstvu in da vladajoča koalicija stori vse, morda tudi s sklicem izredne seje, da ga sprejmemo še v tem mandatu. Verjemite, da je stvar nujna in urgentna. To smo dolžni narediti za našo zaščito in za zaščito našega ekološkega kmetovanja, naše neokrnjene narave in okolja ter zemlje ter v dobro slovesu naše države, kot nebes na zemlji, kot je rekel ob obisku ameriški predsednik Bush, kajti vse to so v veliki meri v njegovi državi že zapravili, ko so popolnoma sprostili gojenje gensko spremenjenih rastlin. Mi, upam, v Sloveniji pa smo vendarle dolžni našim potomcem pustiti drugačno dediščino.
Hvala lepa. Besedo dajem tudi ministru Podobniku, predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev stališča do predloga sklepa matičnega delovnega telesa. Minister Janez Podobnik, beseda je vaša.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Spoštovana predlagateljica zakona! Vlada me je pooblastila, da predstavnim na kratko mnenje Vlade Republike Slovenije o predlogu zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila poslanka gospa Cvetka Zalokar Oražem. O predlogu zakona Vlada uvodoma ugotavlja, da so določbe zakona zelo splošne, zato v nekaterih rešitvah nedorečene. To bi pomenilo težave pri izvajanju zakona, še posebej pri nadzoru in sankcioniranju na podlagi tega zakona. Prav tako Vlada ugotavlja, da je predlog zakona s pravnosistemskega vidika pomanjkljiv in v nekaterih rešitvah nedorečen, saj med drugim ne opredeljuje, katere rastline se štejejo za gensko spremenjene rastline, pa tudi ne določa kršiteljev, sankcij za kršitve določb zakona, niti pristojnih organov. Po drugi strani pa Vlada ugotavlja, da bi bil zakon, če bi bil sprejet, v nasprotju s pravnim redom EU, katerega temeljno načelo je zagotavljanje prostega pretoka blaga na trgu skupnosti. Če povzamem misel, ki jo je povedala predsednica Odbora za kmetijstvo, pri čemer v skladu s 14. členom pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti državam članicam EU ni dovoljeno sprejemati ukrepov, ki bi prost pretok blaga kakorkoli prepovedovale, ali omejevale oziroma ovirale delovanje skupnega trga. Tudi zakonodaja s področja gensko spremenjenih organizmov, ki velja v EU za dajanje takih organizmov na trg, če omenim direktivi Evropskega sveta iz leta 2000 in uredbo iz leta 2003, določata, da država članica EU ne sme prepovedati, preprečiti, ovirati ali omejiti dajanje izdelkov na trg, ki so skladni s temi predpisi, razen v primeru izjem, ki jih ti predpisi tudi opredeljujejo. Kar se tiče uveljavitve zakona o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami, o tem je gospa predlagateljica tudi v svojem uvodnem nastopu, ko je komentirala sklep matičnega delovnega telesa, že govorila, je Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano že več kot pred dvema letoma začel s pripravo celovite ureditve področja soobstoja. Ta zakon bo omogočil izvajanje 26.a člena direktive Evropskega sveta o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in določa, da lahko države članice sprejmemo ustrezne ukrepe, da preprečijo nenamerno prisotnost gensko spremenjenih organizmov v drugih proizvodih. Priprava zakona je bila dolgotrajna, ampak se je učinkovit dialog s ključnimi deležniki obrestoval, kajti končni osnutek zakona ima ne samo načelno podporo pristojnih evropskih institucij, ampak tudi ključnih deležnikov doma v Sloveniji. Kot je meni poznano, tudi podporo gospe poslanke, ki je vložila danes obravnavani predlog v proceduro. Določeno časovno zakasnitev so prinesla več kot eno leto naporna pogajanja z Evropsko komisijo o predlaganih zakonskih rešitvah v posebnem postopku notifikacije, ki pa se je pred kratkim uspešno zaključil. Na tem mestu lahko samo povem, da si bo Vlada prizadevala, da bi bil zakon pravočasno sprejet, tako da bi bilo setveno leto 2009 lahko že urejeno z novim zakonom o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami. Glede nekaterih navedb predlagateljice, ko navaja podobne prepovedi v drugih državah članicah, v teh primerih gre po mnenju Vlade za prepovedi po 23. členu direktive Evropskega parlamenta in Sveta iz leta 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi direktive sveta, ki so jih uveljavile Avstrija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Madžarska. 23. člen direktive daje možnost, da država članica s predpisom začasno omeji ali prepove uporabo ali prodajo posameznega gensko spremenjenega organizma, za katerega je bilo izdano dovoljenje za dajanje na trg Evropske unije. Vendar samo ob izpolnjenem pogoju, da na podlagi novih ali dodatnih informacij, ki vplivajo na oceno tveganja ali ponovno presojo obstoječih informacij z vidika novih ali dodatnih znanstvenih spoznanj, oceni, da je izdelek ali njegova uporaba predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali okolje. Obravnavani predlog zakona ne izpolnjuje zahteve tega člena. Zaradi navedenega Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da predlog zakona iz pravnosistemskega vidika ne more podpreti in zato po mnenju Vlade ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Franc Sušnik bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, spoštovane gospe in gospodje. Naša poslanska skupina, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke je po preučitvi predloga zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin ugotovila, da je ta zakon slab, da so določbe predloga zelo splošne in nedorečene, kar še posebej velja za dejstvo, da je v celoti izpuščen nadzor in sankcioniranje na podlagi zakonskega predloga. Še posebej se nam zdi kritično, da je predlog zakona v celoti v nasprotju s pravnim redom Evropske unije in da bi sprejetje tega zakona pomenilo kršenje temeljnega načela evropske skupnosti, to pa je prostega pretoka blaga in storitev. Vsem nam je znano, da na osnovi pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti državam članicam Evropske unije ni dovoljeno sprejemati prav nikakršnih ukrepov, ki bi šle v nasprotju s tem temeljnim načelom. Prav tako je po našem mnenju predlog zakona s pravnosistemskega vidika pomanjkljiv, ne vsebuje nabora rastlin, ki bi se štele za gensko spremenjene oziroma gensko nespremenjene rastline, ne določa kršiteljev, kot sem že povedal, ne določa sankcij, vsebuje samo tri člene. Določba v 2. členu pa v praksi pomeni, da bi prepovedali gojenje gensko spremenjenih rastlin, vse dokler ne bodo izdani tudi vsi podredni podzakonski akti na podlagi zakona, ki bo urejal soobstoj gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami. To pa v nobenem primeru ni v skladu z navedenimi cilji predloga zakona, ki naj bi omogočil oziroma preprečil pridelavo gensko spremenjenih rastlin v okolje v obdobju do sprejetja zakona o soobstoju gensko spremenjenih rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami. V naši poslanski skupini se zavzemamo za več dorečenosti na tem področju, podprli bomo po našem prepričanju pregleden in sistemski zakon, ki se pripravlja, ki je dobil podporo v nevladnih organizacijah kot tudi evropske komisije. Naj poudarim, da je Slovenija pred kratkim dobila soglasje Evropske komisije, da je pripravljeno besedilo tega zakona skladno z evropskimi predpisi in da ga je Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano že posredovalo v medresorsko usklajevanje. Vsekakor si bomo prizadevali, da bi bil ta zakon pravočasno sprejet, vsekakor pa še pred naslednjo setveno kampanjo. Prepričani smo, da bo ta zakon problematiko celovito in kakovostno urejal. V naši poslanski skupini tudi ugotavljamo, da Predloga zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin tudi zaradi pravnosistemskega vidika ni mogoče podpreti, ker so določbe tega zakonskega predloga, če mu sploh lahko tako rečemo, presplošne, skope, premalo dorečene. Vse skupaj bi lahko pomenilo težave pri izvajanju, še posebej v tistem delu, ki se nanaša, kot sem že prej povedal, na področje nadzora in kazenskih sankcij ter na usklajenost s sprejetim zakonom o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi iz leta 2005 in na že citirani direktivi iz leta 2001 in uredbo iz leta 2003. Iz navedenih razlogov Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke podpira sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi, da Predlog zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Janko Veber pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Predlog zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji je zelo smiseln, saj vendarle ne moremo podrediti delovanja in organiziranja življenja v Sloveniji enostavno po načelu prostega pretoka blaga, kot ga predpisuje Evropska unija, kajti tudi ta prosti pretok blaga ima številne izjeme, številne možnosti, upoštevanja specifičnih razmer v posamezni državi. In če katera država ima specifične razmere na področju kmetijstva, potem zagotovo Slovenija je takšna, ki bi lahko to razliko poskušala uveljavljati. Dejstvo je, da v Sloveniji imamo omejene možnosti glede kmetijskih površin. Veliko teh površin, predvsem najboljših, je bilo tudi v kratkem že izgubljenih, bodisi zaradi izgradnje avtocest ali tudi širitve naselij. Najboljša kmetijska zemljišča v Sloveniji so zelo, zelo deficitarna in če še ta zemljišča potem namenimo gensko spremenjenim rastlinam, bomo lahko zelo hitro prišli do zaključka, da v Sloveniji pravzaprav nimamo več svojih rastlinskih vrst, ki jih želimo še kako posebej zaščititi v Evropski uniji. In prav nenavadno je, da v trenutku, ko minister za okolje in prostor razglaša v Uradnem listu Republike Slovenije razširitev območja Nature 2000, to razširitev razglaša sicer popolnoma brez vedenja tako javnosti kot tudi občin, se hkrati ne potrudi in ne izdela analize na podlagi katere bi lahko uveljavili varnosti pridržek za pridelavo gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji. Dejstvo je namreč, da je že sedaj več kot 33% slovenske površine v Naturi 2000, torej neposredno pod nadzorom Evropske unije. V letošnjem letu niti ne vemo natančno koliko površin dodatnih je bilo vključenih v to Naturo, vendar šlo je za razširitev tako da lahko govorimo še o znatno večjih površinah. In kljub vsemu ni pravih pristopov in korakov k temu, da bi Ministrstvo za okolje in prostor skupaj z Ministrstvom za kmetijstvo zmoglo toliko volje in moči, da bi s slovensko stroko poskušali utemeljiti varnostni pridržek, da se gensko spremenjene rastline v Sloveniji vendarle ne začnejo gojiti. Tudi dejstvo, da so kmetijske površine v Sloveniji izjemno razpršene, to je tudi specifika, ki je v Sloveniji poznana, imamo veliko majhnih parcel, veliko majhnih kmetijskih površin, in če na eni od teh začneš gojiti gensko spremenjeno rastlino, bo vpliv seveda tudi na ostale površine. Gre za povsem nekontroliran poseg v naravo, če lahko temu rečemo, ki ga potem, ko se zgodi, ni mogoče več nadomestiti z naravnimi rastlinami. In v tistem trenutku, ko nekaj ni mogoče več nadomestiti z naravnimi rastlinami, smo odvisni od multinacionalk, torej od kapitala, ki dejansko proizvaja gensko spremenjene rastline, in postanemu tudi prehransko odvisni od teh multinacionalk. Pa ne samo odvisni, katere gensko spremenjene rastline nam bodo pač omogočali, da jih gojimo, da ne bomo, po domače povedano, lačni, ampak tudi predpisujejo, katera fitofarmacevtska sredstva bomo lahko uporabljali, da bodo gensko spremenjene rastline lahko na naših tleh uspevale. In resnično v celoti postanemo potem odvisni od kapitala in naravne danosti so potem popolnoma drugotnega pomena. Zato menimo, da je kljub vsemu bolje, da se v tem trenutku sprejme tudi zakon o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin, ne glede na to, da ne vsebuje še vseh potrebnih določb. Ko pa bo Vlada prišla s svojim zakonom, vedno lahko v ta zakon zapiše, da s sprejemom vladnega zakona prenehajo veljati določbe predloga zakona o začasni prepovedi predelavo gensko spremenjenih rastlin, ki ga obravnavamo in ga naj bi sprejeli danes. Iz tega razloga tudi ne bomo podprli sklepa matičnega delovnega telesa, kajti želimo resnično izraziti zaskrbljenost zaradi preohlapnega pristopa glede uvajanja gensko spremenjenih rastlin v Sloveniji.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija, bo predstavila poslanka Marjetka Uhan. Izvolite.
Predloga zakona, ki ga imamo pred seboj, v Novi Sloveniji ne bomo podprli že iz prej naštetih pomanjkljivosti. Predlog zakona, ki ga imamo pred seboj predlaga začasno prepoved sajenja, pridelave gensko spremenjenih rastlin oziroma pridelkov, in sicer do uveljavitve predpisov, ki bodo urejali soobstoj gensko spremenjenih rastlin z ostalimi gensko nespremenjenimi kmetijskimi rastlinami. Kot glavni razlog za sprejem zakona predlagatelj navaja, da je sprejeta zakonodaja na področju gensko spremenjenih organizmov v evropskem prostoru še vedno nezadostno urejena, saj ne zagotavlja preprečevanja onesnaževanja z gensko spremenjenimi organizmi, pri čemer se predlagatelj sklicuje na poročila neodvisnih organizacij in popolnoma izpušča stroko. Ob pregledu predloga zakona v Novi Sloveniji ugotavljamo, da so določbe predloga zakona zelo splošne, nedorečene, kar bi pomenilo nezmožnost izvajati predlagani zakon, saj predlog ne določa bistvenega, to pa je nadzor in sankcioniranje. Zakon ne določa nobenih sankcij za kršitve določb zakona, kakor tudi ne pristojnih organov, ki bi to nadzirali. Po drugi strani pa ugotavljamo, da bi bil zakon, če bi bil sprejet, v nasprotju s pravnim redom Evropske unije. Zakon je s pravnosistemskega vidika zelo pomanjkljiv in nedorečen tudi zato, ker ne opredeljuje niti tega, katere rastline se štejejo za gensko spremenjene rastline oziroma gensko nespremenjene kmetijske rastline, temveč le vse skupaj prepoveduje. Tak zakon, če bi bil sprejet, bi tudi onemogočil, da lahko države članice Evropske unije sprejemajo ustrezne ukrepe, da preprečijo nenamerno prisotnost gensko spremenjenih organizmov v proizvodih, čeprav njegov namen naj ne bi bil posegati na področje izdaje dovoljenj oziroma prepovedi pridelave, predelave, dajanja na trg ali uporabe gensko spremenjenih rastlin. Zaradi navedenega v Novi Sloveniji predlaganega zakona ne moremo podpreti, ker so določbe predloga zakona, kot rečeno, splošne in nedorečene. Stranki Zares predlagamo, da urejanje tega področja prepustijo strokovnjakom, sami pa namesto pisanja zakonov problematiko, o kateri bi želeli govoriti, odprejo v Državnem zboru v okviru številnih parlamentarnih možnosti. Vseeno pa želimo povedati, da v Novi Sloveniji želimo to področje urediti z zakonom, ki bo brez teh pomanjkljivosti, ki smo jih našteli pri omenjenem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, poslanke in poslanci, lep pozdrav! S predlogom zakona se predlaga začasna prepoved delovanja gensko spremenjenih rastlin oziroma pridelkov, in sicer do uveljavitve predpisov, ki bodo urejali soobstoj gensko spremenjenih rastlin z ostalimi gensko nespremenjenimi kmetijskimi rastlinami. Kot razlog za sprejem zakona je navedeno, da je sprejeta zakonodaja na področju gensko spremenjenih organizmov v evropskem prostoru še vedno nezadostno urejena in da ne zagotavlja preprečevanja onesnaževanja z gensko spremenjenimi organizmi. Z navedenim se delno strinjamo, vendar menimo, da je strokovno področje gensko spremenjenih rastlin veliko bolj obsežno in zahtevno, kot pa je to predstavljeno v tem zakonu. Podpiramo prizadevanja predlagateljev in vseh ostalih, ki želijo pomagati pri ureditvi tega področja, in z njimi delimo tudi vso skrb, vendar so določbe predloga zakona preveč splošne in nedorečene, kar bi prineslo samo dodatne težave pri izvajanju zakona. Strinjamo se tudi z ugotovitvijo Vlade, da je vsebina zakona v bistvu v nasprotju s pravnim redom Evropske unije, katerega načelo je zagotavljanje prostega pretoka blaga na trgu skupnosti. Države članice pa v skladu s 14. členom Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne smejo spreminjati ukrepov, ki bi prost pretok blaga kakorkoli prepovedovali ali omejevali. Na to opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba, ko v svojem mnenju navaja sodbo sodišča evropskih skupnosti v primeru Republika Avstrija proti Komisiji Evropske skupnosti. Republika Avstrija ni uspela s svojo namero odstopa od direktive 2001/18. Komisija Evropske skupnosti pa je tudi že večkrat opozorila na to, da države članice ne morejo enostransko sprejemati ukrepov, s katerimi se prepoveduje uporaba gensko spremenjenih organizmov. Na Odboru za kmetijstvo je predstavnica Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano med drugim tudi povedala, da je priprava vladnega predloga zakona o gensko spremenjenih organizmih v polnem teku, da je trajala eno leto in pol, saj je bilo treba dobiti podporo nevladnih organizacij in tudi Evropske komisije. Glede na to, da je Evropska komisija pred kratkim dala soglasje na ta predlog zakona in glede na to, da je predlog zakona, o katerem razpravljamo danes, pomanjkljiv in nedorečen, bomo v Poslanski skupini SLS glasovali proti predlogu zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Zares pa bo predstavila poslanka Cvetka Zalokar Oražem.
Hvala lepa. Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj. Že kot predlagateljica zakona sem v imenu Poslanske skupine Zares opozorila, da se je potrebno vprašati, ali je soobstoj gensko spremenjenih rastlin in ekološko kmetovanje sploh mogoč. Zato menimo, da bi morali v Sloveniji sprejeti, in upamo, da bomo, tako kot danes slišimo, še do naslednje setvene sezone zakon o soobstoju gensko spremenjenih rastlin v kmetijstvu in v okviru tega zakona skrajno omejevalno možnost gojenja, morda celo tako zelo, da gojenje gensko spremenjenih rastlin sploh ne bo mogoče. Dejstvo je namreč, da so številne evropske države in tudi številni znanstveniki izjemno skeptični in previdni pri uvajanju gensko spremenjenih rastlin. Prav gotovo niso še v zadostni meri tudi znanstveno raziskane posledice dolgotrajnega uživanja gensko spremenjenih rastlin na človekovo zdravje, vplivi na okolje, na zemljo, na druge rastline in žive organizme. Zadeva je v globalizirani družbi v rokah največjih multinacionalk, ki imajo za cilj obvladati svetovno proizvodnjo hrane, semen in istočasno tudi fitofarmacevtskih sredstev in ob velikanskih vlaganjih v to področje ne izbirajo sredstev za prodor po vsem svetu. Glede posledic gojenja gensko spremenjenih rastlin bi želela poudariti, da so znanstveniki močno razdvojeni. Tudi v Sloveniji. Predvsem pa je nevarno, da na tem področju ne potekajo neodvisne raziskave, pač pa v veliki večini več kot 90% po nekaterih podatkih, poteka to raziskovalno delo pod okriljem teh istih nacionalk, ki prikrivajo in utišajo vsakršen kritičen glas v zvezi s tem. Zato bi bilo potrebno tudi v Sloveniji odpreti razpravo o odnosu do gensko spremenjenih rastlin. Čeprav je zanimivo dejstvo, da so prav naši državljani v okviru raziskave Eurostata letos spomladi izrazili največje nasprotovanje gensko spremenjenim organizmom med vsemi Evropejci. Proti je bilo več kot 80% vprašanih. Takšno je tudi mnenje in stališče 76 slovenskih občin, ki so v okviru akcije Inštituta za trajnostni razvoj že razglasile svoja območja za takšna brez gensko spremenjenih rastlin. Nasprotovanje je izrazilo tudi več kot 22 tisoč podpisnikov peticije, ki smo jo predali predsedniku Vlade in ministrom in ki smo jo sprožili v Poslanski skupini Zares, skupaj z nevladnimi organizacijami, ki so nas spodbudili, kasneje pa tudi podprli v naših prizadevanjih. Zavedamo se dejstva, da države EU ne morejo prepovedati gojenja gensko spremenjenih rastlin, vendarle pa bi po našem mnenju morala naša vlada razmisliti in se pridružiti tisti skupini evropskih držav - nekatere je prej naštel že minister in naj ponovim - Francije, Avstrije, Švice, Poljske, Madžarske, Romunije in tako dalje, ki so se v zvezi s tem odločile za previdnostno načelo, in pričeti aktivno s tem, da uveljavimo varnostni pridržek, ki ga tudi na osnovi naših lastnih raziskav in študij lahko uveljavi katerakoli država v Evropski uniji v skladu z direktivo, če na osnovi novih dejstev, študij vplivov na okolje, novih raziskav in dognanj, citiram direktivo, če na osnovi tega sumi oziroma je prepričana o škodljivosti vplivov na okolje, živali in ljudi. Nenazadnje so po tej poti krenile tudi vse naše sosede, zato ne moremo razumeti naše pasivnosti, neaktivnosti na tem področju. Pri tem pa želimo posebej poudariti, da v Poslanski skupini Zares ne nasprotujemo raziskovalnemu delu na tem področju, še posebej ne na področju medicine, kjer pričakujemo pomembne novosti v dobro človeštva. Moram na koncu opozoriti, po moji oceni sramotno odločitev Odbora za kmetijstvo, ki ob obravnavi omenjenega zakona predstavnikom nevladnih organizacij, ki so prišli na sejo in so želeli tudi predstaviti svoja stališča, opozoriti na problematiko ter izraziti pomisleke, z glasovanjem jim je bilo preprečeno to nam pojasniti. Mislim, da gre za zelo sramotno dejanje, za unicum v tem parlamentu, saj je prav odbor, tudi Odbor za kmetijstvo kraj, kjer bi morali izvoljeni predstavniki ljudstva [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kar poslanci in poslanke smo, prisluhniti tistim, zaradi katerih smo tu.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil poslanec Ivan Jelen, izvolite.
Še enkrat hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister! Dejstvo je, da se gensko spremenjeni organizmi v svetu pojavljajo že dobrih 30 let, širši obseg uporabe in pridelave nekaterih gensko spremenjenih poljščin pa je zaznaven predvsem v zadnjih 13-ih letih. Hitro širjenje uporabe gensko spremenjenih organizmov v zadnjem času je spodbudilo svetovno javnost k razpravam o smiselnosti in upravičenosti njihove uporabe. Načeloma je večinsko mnenje javnosti povsod naklonjeno uporabi gensko spremenjene hrane, posebej zaskrbljujoče pa je dejstvo, da niti evropska politika ni enotna na tem področju, saj prihaja do popolnoma različnih stališč med Evropsko komisijo, ki je pristojna za odobritve vnosa in prometa z gensko spremenjenimi rastlinami in Evropskim parlamentom, ki je že v več primerih potrdil posamezne nacionalne zamrznitve uporabe določenih vrst takšnih rastlin. Niti znanstveniki, ki jih področje zadeva, si niso enotni glede varnosti gensko spremenjene hrane. Zaradi nezadostne raziskanosti medsebojnih interakcij gensko spremenjenih rastlin na naravni živež je potrebno z veliko mero previdnosti in premišljenosti prestopati k uvajanju nenaravnih organizmov v naravno okolje, da ne bo prihajalo do težkih nepopravljivih posledic kot se danes na primer dogaja na področju uporabe raznovrstnih fitofarmacevtskih sredstev, ki so sicer res dovoljena, njihova uporaba pa se je žal izkazala za škodljivo. Področje gensko spremenjenih organizmov oziroma gensko spremenjenih rastlin pri nas ureja le Zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki se nanaša na ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi v zaprtem sistemu. Glede na to, da nobena država članica ne more popolnoma prepovedati uporabe ali gojenja gensko spremenjenih rastlin, ker bi bilo to v nasprotju z obstoječo evropsko zakonodajo, je smiselno, da preden pride do dejanske možnosti uporabe in gojenja gensko spremenjenih rastlin na prostem, države članice v skladu z zavezujočo zakonodajo uredijo tista področja, ki sicer danes še vedno pomenijo pravno praznino in njihovo ureditev tudi zakonodaja Evropske unije prepušča v domeno držav članic, ter da se premišljeno in natančno uredijo vsa tista razmerja, ki se utegnejo pokazati za problematična in škodljiva za tiste kmetijske pridelovalce, ki se za gojenje gensko spremenjenih rastlin ne bodo odločili. Glede na to, da je zakon dobronameren, ker skuša predlagatelj zadržati gojenje tovrstnih rastlin na območju Republike Slovenije do sprejetja zakonodaje, ki bo področje razmerij med gojitelji teh in ostalih rastlin podrobno uredila, bi bilo idejo primerno podpreti. Moratorij na gojenje gensko spremenjenih rastlin na prostem oziroma na sproščanje takih rastlin v naravno okolje je smiseln in nujen do dejanskega sprejetja in uveljavitve pravne ureditve področja gojenja na prostem, kar bi moralo biti v največji možno meri prilagojeno specifikam naših naravnovarstvenih okoljskih, prostorskih in družbenih razmer, nenazadnje pa bi se morala upoštevati tudi kot konsenz širše javnosti, zaradi česa so nedvomno še kako potrebne kvalitetne demokratične javne razprave. Slediti je potrebno tudi vsem sprejetim nacionalnim ureditvam, kot je na primer program razvoja podeželja, akcijski načrt razvoja ekološkega kmetijstva v Sloveniji in drugih dokumentov in smernic, ki apelirajo k splošnemu trajnemu razvoju. Seveda pa nihče ni spregledal ključne pomanjkljivosti, zaradi katere je še bolj jasno, da predlagana začasna odložitev pridelave gensko spremenjenih rastlin zaradi te pravnosistemske pomanjkljivosti zakona ne bo dobila podpore. Omenim naj samo še obžalovanje, da predlagatelj ni odpravil te pomanjkljivosti, čeprav je res, da tudi mi dvomimo, da bi to kakorkoli spremenilo siceršnjo odklonilno vladno stališče. Tudi po našem mnenju zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Lipa, bo predstavila poslanka Barbara Žgajner Tavš. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ko govorimo o podobnih zakonih ali pa temah, je potrebno gledati vedno globalno. Pa bom začela z enimi podatki. 129 je kulturnih rastlin v naši državi v Republiki Sloveniji. Od tega je približno 85 tistih, ki se razmnožujejo preko opraševanja. Od teh 85%, je nadalje 35% takih rastlin, ki jih uporablja človek za prehransko verigo oziroma tako imenovano energijo. Mi smo v tem mandatu sprejeli en zelo pomemben zakon. To je tisti zakon, ki je po eni strani sprejel neke restrikcije v okviru prodaje fitofarmacevtskih izdelkov, a jih je istočasno zelo prosto potisnil na trg. Brez ovir in brez ustreznega nadzora. Danes smo v zelo podobni situaciji. V situaciji, ko govorimo, ali sprostiti v popolnosti slovenski trg ali slovensko kmetijstvo gojenju gensko spremenjenih organizmov ali temu početju reči ne. Jaz pravim, da tudi evropske direktive, ki dovoljujejo prodajo gensko spremenjenih organizmov, niso stoodstotno zavezujoče za našo državo, kljub temu, da smo članica Evropske unije. Če bi bilo tako, bi morali že zdavnaj v popolnosti sprejeti druge zakone in jih podrediti evropskim direktivam, na področju sociale, na področju varstva otrok. V Poslanski skupini Lipa smo pred časom skupaj z ostalimi opozicijskimi poslanskimi skupinami na predsednika Vlade Janeza Janšo naslovili poziv k uvedbi varnostnega pridržka gensko spremenjenim organizmom. Dejstvo je, da hočemo in moramo preprečiti namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje v obdobju do sprejetja primernega zakona o soobstoju gensko spremenjenih organizmov oziroma rastlin z ostalimi kmetijskimi rastlinami. Sedaj veljavni zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki povzema evropsko direktivo, namreč določa, da je dajanje izdelkov na trg, ki je skladno s predpisi Evropske unije, v Sloveniji dovoljeno brez prepovedi, brez ovir ali omejitev. Slovenija lahko uporabi le varnostni pridržek. Ampak tega predsednik Vlade in za to pristojni ministri niso bili sposobni doseči ali uveljaviti tako imenovanega varnostnega pridržka. Želja predlagateljice - in v tem kontekstu se ji v Poslanski skupini Lipa pridružujemo - je preprečiti negativne posledice gojenja gensko spremenjenih organizmov oziroma rastlin in morebitne kontaminacije posevkov ter varovati in ohranjati za Slovenijo značilno biotsko raznovrstnost. Ključno vprašanje, ki se pri tej temi nedvomno poraja, je, kakšna je prehranska varnost Republike Slovenije ali kakšno prehransko varnost v naši državi hočemo, potrebujemo ali želimo. V trenutku, ko nekdo obvladuje prehransko varnost, obvladuje tudi nacijo v celoti, ker to pomeni prej grožnjo kot priložnost za našo državo. Uporaba gensko spremenjenih organizmov vzbuja pomisleke in strah pred zmanjšanjem varnosti prehrane, uničenje biotske raznovrstnosti, povečanje uporabe pesticidov, razvoj super plevelov, ki so praktično odporni na vse živo. V Poslanski skupini Lipa opozarjamo tudi na dejstvo, ki si ga je zavezala pred časom že Slovenija, in sicer dejstvo, da želimo do leta 2025 povečati število eko kmetij celo na 25%. Ta način pridelave zdrave prehrane, ekološke prehrane ne dopušča gensko spremenjenih organizmov. Tudi ta odločitev je torej v nasprotju z nekimi zavezami ali smernicami, h katerimi se je zavezala Republika Slovenija. V Poslanski skupini Lipa predlog zakona, ki je danes vložen, nedvomno podpiramo.
Hvala lepa. Z vašo predstavitvijo pa smo tudi končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 29. točki. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PREPREČEVANJU POSLEDIC RUDARJENJA V RUDNIKU ŽIVEGA SREBRA IDRIJA v okviru rednega postopka. Za to točko imamo na razpolago 2 uri in 45 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Samo Bevk. V zvezi s tem predlogom zakona pa je skupina 14 poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Miranom Potrčem zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Prvemu dajem besedo predlagatelju zakona kolegu Samu Bevku za dopolnilno obrazložitev predloga. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra Idrija je bil sprejet že leta 1987. Njegov namen je bil, da se po prenehanju večstoletnega rudarjenja zavaruje okolje neposredno nad rudnikom živega srebra in da se obvaruje mesto Idrija pred posedanjem in drugimi posledicami rudarjenja ter da se izvede sanacija teh posledic. Z zakonom so se uredila razmerja skupnega pomena v zvezi s postopnim zapiranjem rudnika ter dolgoročno zagotovila sredstva. Na osnovi tega zakona je Vlada sprejela program zapiranja rudnika, ki se še danes izvaja in se bo predvidoma končal konec leta 2008. Leta 2004 je Državni zbor na moj predlog sprejel novelo zakona o idrijskem rudniku. S to novelo je bil dopolnjen oziroma razširjen namen zakona še na sanacijo rudarske škode in odpravo posledic rudarjenja na zdravstveno stanje nekdanjih rudarjev. Opredeljeno je bilo tudi, da se po zaprtju rudnika še naprej vzdržuje nezaliti del jame, izvaja monitoring in vzdržuje muzejski rudnik ter po letu 2006 spremeni dejavnost rudnika. Pomembno je bilo tudi določilo, da lahko država neodplačno prenese na občino tisto premoženje, ki ga rudnik ne bo potreboval za vzdrževanje nezalitega dela jame ter se uporablja kot javno dobro. Na podlagi tega zakona je vlada lansko leto sprejela program vzdrževanja nezalitega dela jame in monitoring po končanih delih za obdobje 2008-2012, aprila letos pa še novelo uredbe o preoblikovanju podjetja. Ob sprejemanju te uredbe je vladna služba za zakonodajo opozorila, da dejansko ne gre samo za spremembo dejavnosti družbe, ki se je navajala kot razlog za sprejem uredbe, temveč za več, poleg razširitve dejavnosti tudi za novo ime družbe spremembo financiranja, spremembe v pristojnosti in sestavi organov, zato je izpostavila potrebo po zakonski ureditvi te materije, saj je izrazila mnenje, da je takšen način ustanovitve neke družbe, torej z vladno uredbo, neobičajen. Ne glede na to mnenje sem se že prej odločil, da je potrebno tik pred fizičnim zaprtjem jamskega dela rudnika sprejeti nov zakon, ki bo dal zakonsko podlago za celo vrsto novih dejavnosti ter dolgoročno zagotovil varnost in ekološko sanacijo v mestu. Najpomembnejša novost v zakonu je, da po novem vključuje tudi nadomestilo za omejeno rabo prostora, sredstva za odpravo posledice ionizirajočega sevanja in zdravstveno varstvo prebivalcev, vzpostavlja pa tudi informacijsko-raziskovalni center za živo srebro. Rudnik bo po novem vzdrževal nezaliti del jame, izvajal spremljanje stanja oziroma monitoring, vzdrževal muzejski rudnik in objekte tehniške dediščine, ki so v njegovi lasti, ter s tem v zvezi izvajal turistično dejavnost. Opravljal bo geodetske in rudarske storitve, storitve laboratorija, raziskovalno dejavnost v zvezi z živim srebrom in sevanjem ter izobraževanje in ozaveščanje javnosti z okoljskimi problemi. V državnih proračunih za leti 2008 in 2009 so že zagotovljena sredstva za vzdrževalna dela, monitoring in rudarsko škodo v višini 3 milijone 174 tisoč evrov. Po sprejetem programu zapiranja od leta 2010 do leta 2012 pa bo potrebno še 4 milijone 215 tisoč evrov. Po letu 2009 pa se bodo na podlagi novega zakona zagotavljala še dodatna sredstva za meritve in ekološko sanacijo objektov, v katerih je bila ugotovljena povečana vsebnost radona v višini milijon 430 tisoč evrov, za zdravstveno varstvo rudarjev in prebivalcev letno po 112 tisoč evrov, dva milijona in pol evrov za dodatno rudarsko škodo, ki ni bila zajeta v popisu iz leta 1992, za delovanje informacijsko raziskovalnega centra za živo srebro 320 tisoč evrov letno ter 4 milijone 200 tisoč evrov letno kot nadomestilo za omejeno rabo prostora zaradi posledic dolgoletnega rudarjenja. Prenos stvarnega premoženja rudnika živega srebra na lokalno skupnost, ki se je v preteklih letih dejansko tudi že začel, pa neposrednih posledic za državni proračun ne bo imel. Glede na skopo odmerjen čas, kot predlagatelj zakona imam samo 5 minut časa, pa bom dodatne argumente za sprejem zakona predstavil v nadaljevanju razprave. Spoštovane poslanke in poslanci, predlagam, da zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo pa dajem tudi predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev predloga mnenja. Z nami je mag. Tomaž Jeršič, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Kot smo slišali, je glavni namen predloga zakona zagotovitev in delovanje ter financiranje rudnika po letu 2008 ter prenos premoženja na občino Idrija. V členih od 2. do 8. člena predlog zakona določa področje dela in organiziranost gospodarske družbe Rudnik živega srebra Idrija. Naj poudarim, da je vse navedeno že urejeno z uredbo Vlade Republike Slovenije o spremembah in dopolnitvah uredbe o preoblikovanju podjetja Rudnik živega srebra, ki jo je sprejela za izvajanje zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra. Finančna sredstva za zapiranje rudnika in plačilo rudarske škode so že zagotovljena v proračunu za leti 2008 in 2009 na proračunskih postavkah Ministrstva za gospodarstvo. 9. člen predloga zakona se nanaša na neodplačni prenos dela premoženja v lasti rudnika na občino Idrija, ki je predviden že v 12. členu veljavnega zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra, in sicer po opravljenem postopku njegove redne likvidacije. Glede na vse navedeno Vlada Republike Slovenije predlogu zakona nasprotuje, saj meni, da predlog zakona ni potreben, ker so obstoječe rešitve v doslej sprejetih predpisih več kot ustrezne. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil kolega Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Prav lep pozdrav vsem skupaj! Glavni namen Predloga zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra Idrija, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložil poslanec Samo Bevk, je zagotovitev delovanja in financiranje rudnika po letu 2008 ter urejanje možnosti prenosa dela državnega premoženja Rudnika živega srebra Idrija v zapiranju, d.o.o., na občino Idrija. Kot smo že prej slišali iz mnenja Vlade Republike Slovenije, so vse rešitve, ki so bile predvidene s tem zakonom, praktično že zajete v obstoječi zakonodaji in dopuščajo vse te možnosti, ki jih ta zakon predvideva, kakor tudi financiranje za zapiranje je že zagotovljeno v proračunu. Zato v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne vidimo potrebe, da bi ta zakon podprli, ker so praktično vse te zadeve, ki so predmet tega zakona, že rešene. Zato se bomo strinjali, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še enkrat v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v rudniku živega srebra Idrija je zagotovo eden od zakonov, ki so izjemno pomembni za nadaljnji razvoj Idrije in kraja kot celote. Stoletja je ta kraj zagotavljal to pomembno surovino, seveda so pa posledice rudarjenja občutne še danes. Največji problem pravzaprav pri zapiranju rudnika je ta, da nikoli ne vemo, ali smo izpeljali vse postopke do te meje, da v prihodnosti ne bomo imeli težav s posledicami rudarjenja. Še veliko bolj pomembno pa je, če se na mestu samega rudnika dejansko nahaja tudi kraj oziroma Idrija sama, tako da gre tudi za usodno odvisnost prebivalcev in varnost celotnega kraja s postopki, ki so izvedeni in morajo biti v prihodnje izvedeni za sanacijo rudnika živega srebra. Tukaj želimo še posebej izpostaviti tudi dejstvo, da je zelo pomembno, da se je ta rudnik zaprl na podlagi sprejetega zakona in da so nekateri roki po že sprejetih zakonih pravzaprav se iztekli in bi lahko govorili o tem, da bi moralo biti danes v naravi že vse lepo urejeno. Ugotavljamo, da temu še danes ni tako, zato je zakon o preprečevanju posledic rudarjenja, ki ga je vložil kolega Samo Bevk, izjemno pomemben, da tudi v prihodnje spremljamo vsa dogajanja in dejansko izpeljemo vse sanacijske ukrepe, ki so potrebni za to, da ne bi prišlo do havarij ali kakšnih drugih posledic. Tudi po tistem trenutku, ko bo, recimo, tudi izčrpan datum po zdaj veljavnem zakonu, ali kot je predstavnik Vlade povedal, na podlagi uredb, ki jih sprejema Vlada, se moramo zavedati, da bo pred nami še vedno velika neznanka, ali se bo in kdaj lahko še kaj zgodilo. In tukaj moramo izpostaviti, da Zakon o rudarstvu ta hip nima rešitev, kaj od tistega trenutka, ko je rudnik tudi uradno zaprt. In kaj se potem zgodi oziroma kako postopati v primeru, ko se po uradnem zaprtju in po uradnem prenehanju izvajanja sanacijskih ukrepov lahko pristopi k sanaciji pojava, ki se je še vedno v prihodnosti pojavil. Teh zakonskih rešitev nimamo in dokler ni sistemski zakon o rudarstvu zapisan na ta način, da bo predvideval rešitve tudi v tistih primerih, ko je rudnik dokončno saniran, je nujno treba podaljševati posamezno veljavnost zakona v dotičnem rudniku. In Idrija je eden od takšnih primerov, ker zakon že je in je tudi potrebno izvajanje ukrepov zakonsko normirati in zapisati tudi v prihodnje. S tem bo kraj in prebivalstvo veliko bolj mirno in vedno bodo imeli sogovornika, s kom morajo problem reševati, če se ta pojavi. Glede samega prenosa zemljišč, ki jih tudi ureja ta zakon z države na občino, mislim, da je resnično nedopustno stanje, da poskuša država izvajati sanacijo rudarjenja s prodajo zemljišč, ki jih ima rudnik oziroma podjetje, ki opravlja dela za sanacijo rudnika, v upravljanju, na ta način, da jih prodaja ali občini ali gospodarski družbi, ki želi širiti svojo dejavnost znotraj tega okolja. Torej kraj sam s tem financira zapiranje rudnika. To je neustrezen ukrep, zato menimo, da je resnično treba sprejeti ta zakon in prenesti državna zemljišča, ki so na območju kompleksa rudarjenja, v last občine, ki bo potem lahko jih uporabljala za svoje razvojne potrebe ali pa za potrebe razvoja gospodarstva, ki je pa tudi sicer ključno za to, da se je lahko življenje v tem ohranilo in nadomestilo izpad dejavnosti, ki je bila povezana z rudarjenjem. Tako so rešitve, ki so v tem zakonu, zelo enostavne, jasne in za prihodnost nujno potrebne, zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija pa bo predstavil kolega Drago Koren. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav poslankam in poslancem in tudi našim gostom na balkonu! V Poslanski skupini Nove Slovenije Predlog zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija ne bomo podprli. Namen predlaganega zakona je zagotovitev delovanja in financiranja rudnika po letu 2008 ter urejanje možnosti prenosa dela državnega premoženja Rudnika živega srebra Idrija v zapiranju na Občino Idrija. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo menja, da je predlagani zakon nepotreben, saj so vse navedene rešitve, kot jih je v obravnavo vložil poslanec Samo Bevk, že ustrezno urejene v Uredbi o spremembah in dopolnitvah Uredbe o preoblikovanju podjetja Rudnik živega srebra Idrija. 500 let star rudnik živega srebra, ki je med največjimi na svetu in ki je pomembno vplival na samo mesto Idrija in na kakovost njenih prebivalcev, se postopoma zapira. Zapiralna dela, ki potekajo s pomočjo Ministrstva za gospodarstvo, naj bi bila končana lansko leto, vendar je del rudišča zaradi specifičnih geomehanskih razmer ostal odprt in ga bo treba še nadalje vzdrževati, za kar so potrebna določena finančna sredstva. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo pregledali proračun za leti 2008 in 2009 in ugotovili, da so finančna sredstva za zapiranje rudnika Idrija in tudi za plačilo rudarske škode v Idriji že zagotovljena, in sicer na proračunskih postavkah Programi zapiranja rudnikov. Iz teh dveh razlogov v Poslanski skupini predloga zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Kristijan Janc pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Gospod državni sekretar s sodelavci, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predloga zakona ne moremo podpreti, saj je vsebina zakona, ki je pred nami, že zajeta v ustrezni uredbi, ki jo je sprejela Vlada, in prav tako so že zagotovljena potrebna finančna sredstva za zapiranje rudnika v Idriji kot tudi za sanacijo škod rudarjenja v proračunu za leto 2008 in 2009. Prenos dela državnega premoženja Rudnika živega srebra Idrija v zapiranju, d.o.o. na Občino Idrijo je, kot je že znano, tudi že zajeto v 12. členu veljavnega zakona o preprečevanju posledic rudarjenja, uradno prečiščeno besedilo, Uradni list 26/5, in bo opravljeno po opravljenem postopku njegove redne likvidacije. Smatramo, da je vse potrebno za uspešno sanacijo posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija ustrezno zajeto v sprejetih ustreznih predpisih, zato predloga zakona kolega poslanca ne moremo podpreti. Za naprej pa priporočamo Vladi, da preuči možnosti dopolnitve ukrepov za dokončanje sanacije z dodatnim prenosom nezazidanih stavbnih zemljišč znotraj območja Idrije, historičnega mestnega jedra, in kategorizacijo javnih cest in javnih poti, na Občino Idrija, kot je to občina predlagala v svojih pripombah. Menimo, da je treba prisluhniti krajanom in občini, ki je dolžna skrbeti za ohranjanje in urejanje kulturnozgodovinskih spomenikov in svetovne dediščine, kamor gotovo spada rudnik Idrija, kot tudi za vzdrževanje javnih in lokalnih poti. Kot že rečeno, tega zakona Slovenska ljudska stranka ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil poslanec Ivan Jelen. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo. Predlagani zakon naj bi po predlagateljevem prepričanju zagotovil delovanje in financiranje rudnika, omogočal opravljanje določenih dejavnosti družbi, urejal nekatere organe družbe in zagotavljal prenos dela premoženja v lasti rudnika na idrijsko občino. Vse omenjeno je normirano že v obstoječih predpisih, z istimi cilji, namenom in vsebinskimi rešitvami. Nič novega, vsebinsko torej, ta zakon ne bo prinesel na področju preprečevanja posledic dolgoletnega pridobivanja rude živega srebra na Idrijskem. Poslanci DeSUS-a predlogu zakona sicer ne nasprotujemo, vendar pa se sprašujemo o smiselnosti oziroma potrebnosti sprejemanja zakona, katerega vse vsebinske rešitve so že zajete v veljavnih obstoječih predpisih, sicer parcialno, tako v zakonu, ki je sicer res nekoliko arhaičen, vendar na predlog istega predlagatelja pred štirimi leti že nekoliko dopolnjen, kot tudi v vladnih uredbah, ki so podlaga za izvedbo sprejetih zakonskih rešitev na tem področju, in v vseh veljavnih izvedbenih oziroma izvajajočih se programih, namenjenih postopkom zapiranja rudnika in odpravljanja ter preprečevanja posledic rudarjenja. Ker v novem zakonu ne vidimo enega samega razloga, ki bi upravičeval njegov sprejem v takem smislu, da bi glede na obstoječo ureditev prinašal novosti in pomenil nadgradnjo materije, v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da predloga tega zakona v nadalje ni treba obravnavati. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SNS bo predstavil poslanec Bogdan Barovič. Izvolite.
Ponovno hvala za besedo. Lep pozdrav kolegicam in kolegom ter predstavnikom Vlade! Preseneča me ta hitrost razprav in si mislim, ker sem pač iz krajev, ki so prav tako rudarski, kako fino je, ko se izkoriščajo rudniki, ko se izkoriščajo površine in površine pod zemljo sto, dvesto let - odvisno, kakor kje. In potem se enostavno z zakonom v petih letih opravi vse tisto, kar je potrebno za zapiranje. In potem, če je milostno dovoljeno, še dve ali tri leta podaljšanje zakona, in potem naj bo vse v redu. Jama naj bo zaprta, zalita, vdorov ne bo več, ljudje bodo od sedaj naprej, konkretno v tem primeru, kjer je bilo živo srebro, zdravi in veseli živeli naprej, vse bo lepo in zgodba je končana. No ja, takšen je pač naš odnos. Rudarji in rudarski kraji niso čisto nič drugačni, kot so ljudje, ki živijo na podeželju, kot so kmetje, kot so ljudje, ki živijo na Pohorju, ki niso samo kmetje, ali pa ljudje, ki se ukvarjajo z živinorejo. Vse to so ti, življenje je težko. In ne moremo odpravljati posledic kar tako. Trditev in navedbe Vlade, da vse - to je zelo zanimivo prebrati - navedeno, kar je zapisano v predlogu zakona, že ureja uredba. Bistvo spremembe, ki ga nočete slišati, je ravno v tem, sedaj si pa vzemite piramido: krovni zakon je ustava, recimo, za vse nas. Od ustave navzdol so zakoni po pomembnosti. Od zakonov naprej so pa drugi podzakonski akti. Veste, kolegice in kolegi, uredba ali zakon je tako kot jabolka in klobasa, to je bistvena razlika. Seveda, s pismom o nameri se da marsikaj obljubiti, pa z uredbo tudi. Ampak kakšno zavezujočo moč, kakšno legalno moč v primerjavi z zakonom ima uredba? Uredba se lahko; mi smo jih spremenili že nič koliko, pa sprejeli že danes - ne vem, nič koliko; pa obljubljenih slišali nič koliko, pojutrišnjem je ne bo več. Ista zgodba se dogaja, zato razumem, v Trbovljah, kjer sedaj milostno razmišljajo, da bo rudnik še dve leti delal, in to bomo urejali z nekimi uredbami in s pismi o nameri in tako naprej. Ne! Tudi mi bomo trmasti in bomo želeli ta dogovor in takšna stališča in predvidevanja uzakoniti. Zakon je tisti, o katerem v tem Državnem zboru govorimo, in zakon je tisti, ki je zavezujoč za vse kasneje. In zato jaz vem, jaz sem prepričan, da ima kolega Bevk prav in da je vse, kar piše tu notri, res, pa tudi če je vzel 10% rezerve. Res je, ni enostavno reči: program do 2008 in takrat naj bo rudnik zaprt, denar ste tako dobili - to je najlažje reči - denar ste dobili, s tem denarjem sedaj vse naredite, ta denar "raztalajte" med ljudi, jih prezaposlite, drugim plačajte toplice, da se bodo pozdravili in s tem smo mi rešili vaše probleme! Ne gre tako, ne gre z denarjem reševati probleme. Niti ni dovolj denarja, predvidenega v nekem zakonu za zapiranje nekega rudnika. Zanima me, kako razumete številne anekse, ki se dogajajo in jih država mirno plačuje, recimo, pri prenovi cest. Vrednost je, govorim, deset enot, država plača za tisto cesto 30 enot, ker je za 200 enot aneksa - ampak to mirno plača! Da bi pa država slišala, da se pri zapiranju rudnika in pri vseh elementih, ki so tu našteti in jih ne bom ponavljal, zadeve zakoplicirajo tako kot se zakomplicirajo pri gradnji ceste, in da bi država potem z zakonom določila in omogočila nek aneks, ki bi dal vsebinsko in finančno injekcijo in pomoč - to pa ne! V takšnih primerih, kjer gre za degradirane površine, kjer gre za ohranjanje kulturne tradicije, kjer gre za pomoč ljudem, ki so oboleli, kjer gre za nenazadnje številne luknje, ki so še odprte in ki so nevarne, kjer gre za monitoring, ki je z zakonom določen, za opazovanje, kaj se dogaja: nepredvidena, luknja, se vdre sto, dvesto metrov. To ni zastonj. Tega ne moremo rešiti z uredbo v dveh letih! Petnajst let je predviden monitoring. Dokler jama ni zaprta, zasuta, luknje zasute ali s pepelom, ali z vodo, ali kakor koli že, odvisno od strukture, zapiranje rudnika ni končano! In ga ne moremo reševati parcialno z letom ali dve in z uredbami. Gospe in gospodje, saj za to gre! Ne gre za to, da bi Samo Bevk hotel zdaj biti "frajer" ali pa lokalni šerif v svoji občini pa reči: "Jaz sem pa to zrihtal." Ne, jaz ne verjamem. To je treba vse urediti! Jaz bi vas rad peljal, da boste videli, kako izgledajo degradirane površine, ko se čez noč za pol metra ali meter vdre tam, kjer si najmanj predstavljaš, kjer hiša čez noč poči! Ampak tega ne moreš ugotoviti v dveh letih in pol ali pa v petih letih, sploh pa ne z uredbo! Vsaj malo posluha imejte do tistih, ki so sto, dvesto let - saj ne govorim, to ni neko podjetje, ki je bilo "zafurano" v pol leta ali pa v petih letih! To je tradicija, ki je trajala, ki je v Sloveniji v času še bivše Jugoslavije veliko pomenila. Ta rudnik je bil bogat. Rudnik je bil pomemben. In vseh posledic, ki so desetletja in desetletja nastajala, ne moremo sanirati čez noč. Zato je zakon potreben, ne uredba. Še enkrat poudarjam: ne uredba, zakon! In če je res, da je vse to vsebinsko rešeno z uredbo, kaj hudiča nastane, če rečemo: "Namesto uredbe bomo ta akt imenovali zakon." Saj se nič ne spremeni! Vlada pravi, da je vse dogovorjeno, da je vse to opredeljeno, kar je v tem zakonu. Torej imenujmo to uredbo, preimenujmo jo v zakon. Če je že to vse urejeno, potem je temu tako in bo zadeva rešena. Jaz ne vem, zakaj bi komplicirali. Zakaj ne bi rekli namesto "uredba" - "zakon"? Nič se ne spremeni. Samo sprejmemo danes, da se temu reče zakon, pa nič drugega. Glede na to, da trdijo, da je vse rešeno. Tako da ni Samo napisal, gospod Bevk, napisal to na pamet. To vedo tisti kolegi in kolegice, ki v takšnih koncih živijo, ki vedo kakšen obseg ima takšna dejavnost, govorim o prostorski, govorim človeški in govorim tudi o zgodovini, ki bo trajala in ki se bo prenašala z muzejem pa tudi na žalost preko bolezni ljudi generacijsko. V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli absolutno ta predlog zakona. Pravzaprav bomo vedno govorili zdaj, da podpiramo samo predlog, da se uredba preimenuje v zakon. Mislim, da je to čisto "fer". Hvala lepa.
Stališče Poslanske skupine Lipa pa bo predstavila poslanka Barbara Žgajner Tavš. Izvolite.
Hvala lepa, tudi tokrat, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, kolikor vas je v dvorani v tem trenutku! V Poslanski skupini Lipa bomo podprli predlog zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija. Jaz moram reči, da smo na podobnih stališčih, ko smo obravnavali parcialne rešitve v okviru tega mandata, že bili in podpirali rešitve, pa najsi je šlo za Zasavje, najsi je šlo za vprašanje Mežice, Mežiške doline. In tudi o Rudniku živega srebra v Idriji smo že govorili v tem parlamentu. In ko pridemo poslanke in poslanci, v glavnem iz opozicijskih strank, s podobnimi rešitvami, parcialnimi na nivoju države, pa vendar celostnimi rešitvami na področju neke regije oziroma nekega kraja, takrat pravi Vlada Republike Slovenije: ne! Vlada bo pripravila celostne rešitve, ki bodo vključevale sanacijo okolja. Pa sprašujem, ali je temu res tako. V praktično štirih letih mandata te vlade nismo dobili na vpogled niti enega predloga takšne celostne rešitve, niti enega predloga, ki bi vključeval celostno sanacijo okolja, okolja, ki je utrpelo negativne škodljive posledice zaradi industrije. V konkretnem primeru, zaradi rudarjenja. Kolega pred menoj je govoril o situaciji v Trbovljah, v Zasavju. Tudi sama sem doma iz Trbovelj, zato iz prve roke vem, kako mačehovska je država, ko govorimo o reševanju ali pa sanaciji posledic v nekem okolju, ki je bilo dolga leta, desetletja paradni konj ali pa nosilec gospodarskega in socialnega razvoja, ne samo za Republiko Slovenijo, za celotno Jugoslavijo. In trboveljski rudnik je bil številka ena, v bivši Jugoslaviji, napredka. Z denarjem iz trboveljskega rudnika so se gradile ceste po vsej Sloveniji, po Jugoslaviji. Celo vlagali smo v infrastrukturo v današnji Hrvaški. Ampak posledice so utrpeli ljudje, lokalni ljudje. Ali veste, kakšne je situacija danes v Trbovljah, v Zasavju? Tu so podatki, ki so na razpolago in s katerimi noče niti Ministrstvo za zdravje priti v javnost. Danes se v Trbovljah rojevajo novorojenčki, v povprečju, katerih obseg glave, pa to je žalostna zgodba, je manjši od povprečja v Sloveniji. Ljudje v Trbovljah oziroma Zasavski regiji v večji meri obolevajo in umirajo za rakom in ostalimi pljučnimi boleznimi. Bistveno višje od slovenskega povprečja je tudi število rizičnih nosečnosti v Zasavski regiji. Še bi lahko naštevala! Vlada Republike Slovenije pa pravi na pobude - tudi v Poslanski skupini Lipa smo vložili pobudo, pa nismo bili edini - na pobude, da je treba sprejeti sistemske rešitve v Zasavski regiji, ki bodo dale ljudem tisto, kar si zaslužijo. Okolje je še vedno zelo kontaminirano s težkimi kovinami, kar je posledica dolgoletnega rudarjenja in težke industrije v teh koncih oziroma krajih Slovenije. Vlada pravi - ne, treba je proučiti zadeve, treba je narediti analize, treba je pripraviti celostne rešitve. Analize so bile narejene lete 1989; leta 1989 so bile opravljena celostne analize, ki jih ima Ministrstvo za zdravstvo, najbrž v kakšnem predalu, zaklenjene. Ampak posledice ne utrpijo le prebivalci na zdravju, čeprav je ravno zdravje tista kategorija, ki je, verjamem, da najbolj pomembna. Zdravje je bogastvo. Posledice so vidne tudi na socialnem področju in ker prihajam iz takšne regije, vam lahko iz prve roke povem, da je socialna slika žalostna. Da je tudi brezposelnost višja, večja od slovenskega povprečja, pa Ministrstvo za delo nima odgovora, nima ukrepov, nima načrtov, kako pomagati tem regijam. Celo tako daleč smo šli, da si je Ministrstvo za gospodarstvo prilastilo tisto, kar je bilo lokalno. Sprašujem vas, koliko zemljišč, konkretno v Zasavju, v Trbovljah, je prepisalo ali se je prepisalo z naslova lokalne skupnosti na naslov države, Ministrstva za gospodarstvo oziroma Ministrstva za okolje in prostor? Koliko firm se je na ta račun preneslo z lokalnega nivoja na državni nivo? Koliko nepremičnin je država Republika Slovenija, Ministrstvo za gospodarstvo kot upravljavec oziroma lastnik Rudnika Trbovlje - koliko nepremičnin je država Republike Slovenije vzela pod svoje okrilje in jih pod ceno prodala nekim posameznikom, ki v tem vidijo nič drugega kot zgolj lastni kapitalski interes? Spoštovane kolegice in kolegi! To je sramota in to sramot se gre Vlada Republike Slovenije. To sramoto se gre Vlada Republike Slovenije na račun zdravja lokalnega prebivalstva, na račun gospodarstva lokalnega prebivalstva, na račun sociale lokalnega prebivalstva! Pred časom smo imeli v parlamentu tudi razpravo o zakonu, s katerim bi dali odškodnine ali pa pravico do zdravljenja ljudem, ki so utrpeli posledice zaradi proizvodnje oziroma dela z azbestom. Tudi takrat je rekla vlada - ne. Vlada bo pripravila neko celostno rešitev. Zopet! Jaz se sprašujem, kdaj. Celostne rešitve, ki naj bi jih pripravila nekoč Vlada Republike Slovenije, se odmikajo v neko nedefinirano prihodnost. Ljudje, ki so utrpeli posledice zaradi neke težke industrije, zaradi rudarjenja, pa morajo živeti in preživeti današnji dan, ne neko nedefinirano prihodnost. In jaz pravim, da bi bilo pošteno, ko govorimo o takih in podobnih zakonih, da upoštevamo mnenje, potrebe in želje lokalnega prebivalstva. V tem zakonu je zelo konkretno napisano, kakšne so posledice oziroma bi bile posledice sprejetja zakona glede na potrebe v nekem okolju, ki se mu reče Idrija oziroma idrijsko okolje. Sredstva v višini milijon 430.000 evrov za meritve in ekološko sanacijo objektov, v katerih je bila ugotovljena povečana vsebnost radona. Sredstva v višini 112.243 evrov na leto za zdravstveno varstvo prebivalcev. In ko smo že pri zdravstvenem varstvu prebivalcev, Vlada pravi - ne, škoda je dati 112.000 evrov za ljudi, ki so utrpeli posledice na zdravju. Istočasno pa je ista vlada 4 milijone evrov finančnih sredstev, ki so že bila zagotovljena v okviru proračuna za pomoč ljudem, ki ne morejo sami zaradi socialne stiske plačevati dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, ta finančna sredstva je Vlada meni nič, tebi nič, vzela iz proračuna in jih namenila za tisto postavko, ki se ji reče referendum o pokrajinah. 4 milijone evrov je Vlada, tebi nič, meni nič, umaknila s področja zdravstva. Danes pravi zopet - ne. V primeru, ko imamo možnost ljudem priskočiti na pomoč zgolj s 112.000 evri, ampak to je preveč za Vlado Republike Slovenije, ker ima druge interese. Sredstva za rudarsko škodo, predvidena v okviru tega zakona so v višini 2 milijona 500.000 evrov. Sredstva za delovanje informacijsko-raziskovalnega centra za živo srebro v višini 320.000 evrov. Potrebna sredstva za omejeno rabo prostora zaradi posledic dolgoletnega rudarjenja v višini 4 milijone 200.000 evrov. In pa prenos stvarnega premoženja Rudnika živega srebra v zapiranju na lokalno skupnost. Ja, spoštovane kolegice in kolegi, lokalna skupnost je tista, ki je upravičena do lastništva nad stvarnim premoženjem. Jaz sem vam prej povedala, kaj se je zgodilo v primeru zasavske regije oziroma konkretno trboveljske občine, ko je država prevzela lastništvo nad infrastrukturo, nad nepremičninami, celo nad socialnimi stanovanji in jih dala na trg, prodala pod ceno, zato da bodo lahko posamezniki dobro služili in tržili na tistem, kar je bilo zgrajeno z denarjem lokalne skupnosti. Takšni zakoni so nujno potrebni, spoštovane kolegice in kolegi, toliko bolj zato, ker Vlada Republike Slovenije nima posluha za ljudi, gleda samo lastne interese. Jaz verjamem, da se na ta način zelo dobro polni državni proračun, ampak od tega imajo zelo malo ljudje, ki so utrpeli škodo. In kaj bo storila Vlada Republike Slovenije, kaj je njen naslednji korak? Ustanovila bo pokrajine in celotno breme prenesla na stran pokrajin, pa se bo rešila še ene odgovornosti. V Poslanski skupini Lipa Predlog zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija podpiramo, ker pravimo, da gre za nujno rešitev oziroma pomoč lokalnemu prebivalstvu, ki je utrpelo negativne posledice dolgoletnega rudarjenja.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Mi pa prehajamo na splošno razpravo poslank in poslancev. Prvi pa ima besedo kolega Samo Bevk v vlogi predlagatelja zakona. Izvolite, beseda je vaša.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Rad bi se odzval na stališče Vlade Republike Slovenije in posledično tudi na stališča poslanskih skupin vladajoče koalicije: Slovenske ljudske stranke, Slovenske demokratske stranke in Nove Slovenije, delno pa tudi DeSUS-a, ki so potem to stališče vztrajno ponavljali. Stališče Vlade je samo v manjšem delu resnično, v večjem delu pa je zavajajoče. Namreč, ni res, da so vse stvari, ki jih predlagam s tem zakonom, že zapisane v noveli zakona iz leta 2004, ki je bila v Državnem zboru sprejeta na mojo pobudo in smo takrat uredili stvari okrog vzdrževanja nezalitega dela rudnika, monitoringa in vzdrževanja turističnega rudnika, in v tistem osnovnem zakonu iz leta 1987, kakor tudi ne drži, da so v bistvu v tem zakonu prepisane stvari iz vladne uredbe, ki je bila sprejeta letos spomladi. Namreč, ko je potekala v Vladi procedura okrog sprejemanja te uredbe, je Vlada [[....]]
Kolega Bevk, dovolite, glede na to, da nam s tehniko nekaj nagaja in odšteva čas poslanski skupini, prosim, če izklopite, in bomo poskušali v naslednjih dveh minutah s tehniko urediti do te mere, da bo vam čas odšteval od predlagatelja, ne od poslanske skupine. Zato odrejam 4 minute odmora, da se uredi. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo maloprej prekinjeno sejo. V imenu predlagatelja bo svoj govor nadaljeval kolega Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Zahvaljujem se strokovnim službam Državnega zbora, da so omogočile nadaljevanje te razprave. Polemiziral pa bom s stališčem Vlade in koalicijskih poslanskih skupin, ki so v svojem stališču navedle, da so rešitve iz zakona, ki ga predlagam, že zaobjete v starem zakonu in v vladni uredbi. To enostavno ne drži oziroma drži le deloma. Namreč, ta zakon prinaša nekaj bistveno novega, in to je nadomestilo za omejeno rabo prostora zaradi premikov zaradi rudnika, ki leži pod mestom Idrija, zaradi emisij živega srebra, zaradi radioaktivnega sevanja radona, zaradi številnih odlagališč jalovine v samem mestu, 60 takih različnih lokacij je, tudi otroški vrtci so bili zgrajeni na takih lokacijah. Ravno sedaj je bil dograjen s pomočjo norveškega finančnega mehanizme nek tak vrtec in sanirana ta posledica. Republika Slovenija, pač, tega ni hotela narediti in smo to morali sanirati s finančnim mehanizmom norveške vlade. Tega ni v vladni uredbi. Nadomestila za omejeno rabo prostora ni v vladni uredbi in ni niti v zakonu. In vi v svojem mnenju, spoštovani predstavniki Vlade, sploh niste omenili tega, kot da tega ni v zakonu. To sem v zakonu predlagal, to piše v 1. členu. Poleg tega v uredbi ni varstva pred ionizirajočim sevanjem in radonom. Poleg tega v uredbi in tudi v zakonu ni problemov, ki so vezani na zdravstveno varstvo prebivalcev v mestu Idrija, predvsem pa zdravstvenem varstvu nekdanjih rudarjev, ki jih po mojih podatkih okrog 700. Tako stališče Vlade Republike Slovenije, da zakon ne prinaša nič novega - ne drži. Zakon prinaša bistvene novosti, zato sem ga tudi predlagal. Pa tudi sicer se takšne stvari, kot ste jih naredili, z uredbo ne rešujejo. Na to je opozorila Služba za zakonodajo Vlade Republike Slovenije v mnenju k tej isti uredbi, in sicer z dne 26. februarja 2008. Bom citiral vladno službo za zakonodajo, ki da mnenje na vsak predpis, ki ga pripravljate: "V zvezi s predlaganim gradivom", citiram, "pa ne gre spregledati dejstva, da dejansko ne gre samo za spremembo dejavnosti družbe, ki se navaja kot razlog za sprejem predlagane uredbe, temveč za več; poleg razširitve dejavnosti tudi za novo ime družbe, spremembe financiranja, spremembe v pristojnosti in v sestavi organov, ob tem da bi bilo treba spremeniti tudi določbe glede osnovnega kapitala družbe, torej posledično uskladiti splošne akte družbe, in predlagati spremembo vpisov v sodni register. Ker lahko rečemo, da gre v bistvu za ustanovitev nove družbe, ob tem pa menimo, da je danes takšen način ustanovitve neke družbe, torej z vladno uredbo, neobičajen." To je stališče vaše vladne službe za zakonodajo. Vi pa ste kljub temu vztrajali s to uredbo in ste jo tudi sprejeli. Seveda jo pozdravljam, tudi ta uredba prinaša nekaj novega in je pozitiven premik. V zaključku pa ta ista vladna služba za zakonodajo pravi, da iz gradiva in zakona izhaja, da se po končanju zapiralnih del opravi postopek redne likvidacije družbe, razveljavi obstoječa uredba, preuči obstoj zakona oziroma pripravi njegova celovita novela in prilagoditev obstoječemu stanju in novim razmeram v Rudniku živega srebra Idrija. In to, kar je vam priporočila zakonodajna služba v Vladi, sem storil jaz, ko sem predlagal ta zakon, ki je sedaj v vladni proceduri. Tako je v bistvu stališče, ki ste ga posredovali kot mnenje Vlade do tega zakona, zavajajoče. V nadaljevanju pa morda še kakšen argument več. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam, kolega Bevk. Mi pa, kot rečeno, smo v okviru splošne razprave poslank in poslancev. Prvi pa ima besedo kolega Kontič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Moj današnji nastop lahko razumete tudi kot rudarsko solidarnost Velenja z Idrijo, ampak naj ne temelji na tem. Za razliko od kolega Bevka nisem pričakoval nikakršnega drugačnega odgovora oziroma stališče Vlade. To bi bil čudež, v čudeže pa že nekaj časa ne verjamem. Tudi v tem parlamentu. Zato tudi nasprotovanje. Kljub temu da ta zakonska rešitev sega v leto 1987, v čas, ki bi ga po inerciji dogodkov, ki so se dogajali že v tem parlamentu, morali spremeniti, če ste desnosredinska vlada, morda na bolje, velikokrat pa je šlo tudi kaj na slabše. Da pa bi bila evolucija popolna, bi bilo treba noveliran zakon gospoda Bevka iz leta 2004 danes spustiti skozi prvo parlamentarno sito in zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija označiti kot primernega za nadaljnjo obravnavo. Verjemite mi, da poznam občutke ljudi, ki živijo v Idriji, ki živijo nad rovi, ki se razprostirajo v dolžini več kot 130 kilometrov na njihovem območju, in da je med ljudmi prisoten tudi strah za njihovo prihodnost in seveda tudi skrb za njihovo prihodnost. Zato nadomestilo zaradi omejene rabe prostora vsekakor ni novost, ki bi jo kar z levo roko odpravili. Pri tem bi želel dodati še to, da bi bilo morda smiselno v Sloveniji razmisliti o tem, da bi vsa zapiranja rudnikov ali posameznih jaškov uredili na enem mestu, z enim zakonom, z enakimi kriteriji, enakimi merili, in na ta način odpravili te pomanjkljivosti, ki smo jih deležni danes. Naj povem, da težave, s katerimi se srečujejo v Idriji, vsaj meni osebno niso tuje. Tudi v Velenju se zapira jama Škale in ta jama se zapira brez zakona. Ne vem, ali je še katerakoli jama oziroma rudnik v Sloveniji, ki se zapira brez zakona - v Kočevju, mi pravi gospod Veber, se pravi, nismo ravno izjema. Zato je še toliko bolj pomembno, da bi to uredili z enim zakonom in za ta del namenili tudi sredstva, ki bi jih namenili lahko ne samo za zapiranje, ta miselni okvir bomo morali enkrat preseči, ampak tudi za razvoj, tudi zaradi tega, ker je omejena raba prostora. Verjemite mi, da te zgodbe zelo dobro poznam. Sam nisem politik od vsega začetka, osem let sem preživel v rovih premogovnika Velenje, pa ne samo to, tudi rudarski oškodovanec sem pravzaprav. Moja družina, ki ji je bila porušena domačija in smo se morali zaradi rudarjenja, pridobivanja premoga v Šaleški dolini tudi izseliti oziroma preseliti. Tako da dejansko poznam občutke teh ljudi in si želim, da bi Vlada prisluhnila tem potrebam. Tudi ne trdim, da je ta vlada absolutni krivec za to, da mi, recimo, nimamo zakona o zapiranju jame Škale. Verjetno bi bilo treba postoriti kaj že pred tem, pred mandatom te vlade. To pa seveda ne opravičuje te vlade, da v štirih letih na tem področju ni storila ničesar; razen tega, da ste mi enkrat do zdaj odgovorili, da smo zamudili priložnost in da vi pač v tem mandatu ne morete narediti ničesar. In kot v posmeh tej ureditvi spreminjamo zakon o rudarstvu, ki ga bomo obravnavali v petek na seji Državnega zbora. V tem zakonu se predvideva ekološki sklad; ekološki sklad, ki bi nekako zbiral in upravljal s sredstvi, namenjenimi tudi za odpravo posledic rudarjenja v posameznih območjih oziroma pridobivanja mineralov v posameznih območjih. To bi resnično pomenilo posmeh tudi zaradi tega, ker je sedaj, skladno s predpisi, bilo potrebno oblikovati dolgoročne rezervacije za sanacijo in zapiralna dela in to, recimo, Premogovnik Velenje počne. V tem primeru bi ta sredstva prerazporedili drugam in vprašanje, kje bi se ta zgodba in kako bi se ta zgodba končala. Zato predlagam, da resno razmislite v Vladi Republike Slovenije o tem, pristopite k reševanju teh zapletenih primerov na en domišljen, celovit način, tako da ne bodo v Sloveniji posamezne lise, ki ne bodo urejene. In da ljudje, ki so s ciljem razvoja, kot je bil primer tudi v Idriji, plačali visoko ceno, da ne bodo ostali pri načrtovanju svoje prihodnosti brez tega, kar jim, recimo, zagotavlja kolega Bevk v svojem zakonu, ki ga predlaga in ki ga seveda vladna koalicija, zato da se ne bi zgodil tudi kakšen čudež v tem prostoru, zavrača. Jaz ga bom seveda podprl kot primerno podlago za nadaljnjo obravnavo in si želim, da bi ga dejansko lahko do druge obravnave tudi dopolnili, spremenili, tudi tako, da bi našli določen kompromis. Vsekakor pa tudi sam menim, da tega ni moč urejevati z vladno uredbo in da je to treba nadgraditi z zakonom oziroma s spremembami zakona, ki dejansko že veljajo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji pa ima besedo poslanec Kristijan Janc.
Hvala lepa, predsedujoči, še enkrat za besedo. Z ozirom na to, da sem stališča že predstavil, stališča Slovenske ljudske stranke, pa mogoče še svoje osebno mnenje, z vsem spoštovanjem do kolega poslanca, ki si gotovo za svoje okolje, od koder prihaja, zelo dobro pozna razmere tamkajšnjega rudnika, in da verjetno kot poslanec čuti odgovornost, da poskuša tudi s svojim zakonom narediti tisto, kar bi mogoče še dodatno okrepil vlogo poslanca in vlogo države do tega rudnika. Pa vendarle v uredbi, uredba Vlade je zagotovo zavezujoča zadeva, in če se viri v proračunu 2008 in 2009 namenjeni bili in so in tudi še bodo, potem ne vidim kakega dodatnega razloga, zakaj pa bi zakon bil še bolj trdna osnova ali podpora, da si ta rudnik in to okolje in ta občina s tem bolj zagarantirajo, da se bo zadeva izpeljala. Mislim, da uredba Vlade je dovolj močna, ne glede, da je konec mandata te vlade in tega državnega zbora, bo tudi 2009 ta vir v proračunu, je sprejet, ki sta ga sprejela ta vlada in ta državni zbor in izvajala te programe, ki so zavezani v skladu z zapiranjem tega rudnika. Kljub temu pa jaz samo upam in verjamem, da Vlada, pristojno ministrstvo in občina tesno sodelujejo v skupnih načrtih, ki jih imajo za to okolje, ki jih imajo verjetno tamkajšnja občina, občinski svet itn. Mislim, da tukaj nekih posebnih problemov ni bilo čutiti, doživljati, da bi bilo karkoli narobe. Se pa strinjam, seveda, da prebivalstvo tega okolja pričakuje pomoč, in strinjam se tudi s tistimi, ki so rekli, da bi bilo dobro, da imamo vse te rudnike v zapiranju na istem imenovalcu, da ni zdaj nekdo, ki je bližje nekomu, bi rekel ali Državnemu zboru ali Vladi, drugačen status kot nekdo, ki tega nima. Prav tako pa da velja za, ne vem, od Trbovelj, če hočete, pa do Idrije, pa vmes jih je še nekaj, da bi vendarle, če že je, pa mislim, da tudi to je bilo in se izvaja v tem smislu, da imajo vsi približno neke enake pogoje v zapiranju. Res pa je, da to zapiranje ponekod že traja kar vrsto let, poznam nekatere primere, pa se še vedno ni zaprlo, pa so še vedno neke težave, takšne in drugačne, in se še vedno pričakuje kar dodatna, dodatna in dodatna pomoč države. Veste, enkrat se pa tudi mora zgodba končati! Ne govorim o Idriji, ne govorim o Trbovljah, govorim o enem drugem rudniku, za katerega se mi zdi, da so vrsto let zaradi morebiti tudi nesposobnega vodstva, nesposobnih ljudi v zapiranju počrpali kar znatna sredstva, pa žal v okolju pustili zelo, zelo minimalen pečat pozitivne zgodbe o zapiranju. Ne govorim o teh dveh rudnikih, da se razumemo, npr. o Idriji, ki se ga zdaj predlaga, ampak vendarle enkrat tudi vsake zgodbe mora biti konec. Nekateri pa pričakujejo, da se bo nedoločen čas financiralo tisto zapiranje, pa se v bistvu ne zapira in se kar nekaj životari na mestu, tako ali drugače. Tako, da javne finance - jaz vem, da jih pričakujemo vsi, na vseh okoljih, na vseh projektih tako ali drugače, ampak vendarle, jaz sem prepričan, da 2008. in 2009. država pomagala; kaj bo pa po 2009., ne vemo, verjetno naj bi se zgodba zaključila. Prepričan sem, da bo država sledila tem trendom, da bo tudi vse ostale primere v Sloveniji, ki so v tem času zapiranja, enakovredno obravnavala kot Idrijo, kot ostale rudnike v zapiranju. Ne vidim pa nobene potrebe, osebno, zakaj zakon, če je stvarna zaveza Vlade, uredbe in vse ostalo, da se to financira. Zakaj ni to dovolj in zakaj ni zaupanja v uredbo Vlade s strani predlagatelja zakona? Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. In ponovno se v razpravo vključuje kolega Samo Bevk v vlogi predlagatelja predloga zakona. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Kolega Janc je rekel, da se mora ena zadeva tudi končati, ni pa mislil na zapiranje idrijskega rudnika, ampak na druge primere. Idrijski rudnik naj bi bil fizično zaprt, jamski del, leta 2006. Zaradi nepredvidenih del se je podaljšal do konca letošnjega leta. Je pa specifika tega rudnika in tudi okolja, v katerem ta rudnik je, v tem, da nad 132 kilometri rovov, ki so bili izkopani 400 metrov pod mestom, leži Idrija in 6000 prebivalcev. Jama se bo zalila do četrtega obzorja, naprej pa bo treba to jamsko vodi črpati na površje in to je stalno vzdrževanje. Poleg tega bo treba spremljati stanje, ali se zemljišče premika, ali je stabilno in ali je varnost prebivalcev v mestu Idrija dolgoročno zagotovljena. In konec leta 2008 oziroma v začetku prihodnjega leta bo jama fizično zaprta; se pravi, da bo ta proces zapiranja rudnika končan, potrebna pa bodo vsa ta dela, o katerih sem že prej govoril. Poleg tega pa tudi preoblikovanje podjetja in nove dejavnosti, od Informacijsko-raziskovalnega središča Evropske unije za živo srebro do tega, da bomo razvijali še naprej turistično dejavnost, ki je vezana na poltisočletno zgodovino tega rudnika, na turistični rudnik. Sedaj bo vsa ta bogata dediščina vpisana na seznam svetovne dediščine pri Unescu, kar daje še dodatno dimenzijo temu projektu, tako da zakonsko ureditev tega področja nujno potrebujemo. Kajti, gre za nov razvojni ciklus. Jaz rečem temu za novih 500 let, za novo poltisočletje. Ta rudnik je nepretrgoma deloval več kot poltisočletja in je bil tehnološko eden najbolj dovršenih rudnikov na svetu, po velikosti je bil to drugi, za španskim Almadenom, ustvaril pa je ogromna bogastva za vse te države, ki so ga izkoriščale. Izračunali so, mislim, da tam, ko je bil idrijski rudnik na višku in ko je bila jeklenka tega živega srebra vredna okrog 900 dolarjev, da so bili proizvodni stroški približno 150 dolarjev, vse ostalo so bili dobički. In ta dobiček je in v preteklosti in takrat, ko je še bil rudnik, v različne državne blagajne. In izračunali so tudi, da bi lahko s tem denarjem zgradili 6, 7 jedrskih elektrarn, ali 33 kliničnih centrov v Ljubljani, ali 142 smučarskih centrov na Kaninu in še nekaj takšnih primerjav bi se našlo. Tako je v vsem tem času bilo tukaj proizvedeno 13% vse svetovne proizvodnje živega srebra. In tudi danes je v tem okolju še vedno 10% zalog živosrebrne rude. In zakaj sem to nazadnje povedal? Zaradi tega, ker bomo imeli ekološko obremenjenost okolja stalno, ker je naravno zaledje takšno. Namreč, iz idrijskega okolja, iz nedrji te zemlje, se izteka v Idrijco in Sočo in posledično v Tržaški zaliv okrog 1700 kilogramov živega srebra na leto. Gre v čistilne naprave. Mi ne vemo, kam s tem blatom, ki je obremenjeno z živim srebrom. Po strategiji Evropske unije za živo srebro, ki je bila sprejeta leta 2005 pa naj ne bi več smeli uporabljati živega srebra niti v termometrih. Tako je ekološka dimenzija živega srebra in radona in vsi ti problemi, ki so s tem povezani, zelo velika. Zato tudi ta zakon, ta zakonska zaščita, kajti gre res za resen problem in tudi ta zakon v tem smislu, da da eno novo razvojno perspektivo temu območju, ki je tudi sicer z zaprtjem rudnika izjemno dobro rešila ta problem, kajti na tem območju se je razvila odlična industrija, idrijsko-cerkljanski industrijski bazen velja za enega najbolj razvitih v Sloveniji in v širšem evropskem prostoru. In na to smo seveda ponosni, da smo uspeli dobro zapreti rudnik oziroma ga bomo dobro zaprli, da se je tu razvija industrija, da ni Idrija velik proračunski strošek, ampak glede na to, kaj daje tudi danes v državno blagajno, da več prispevamo, kot pa v samo mesto in občino dobimo, in to lahko eksaktno povemo. Glede na dohodnino na prebivalca smo povsem v slovenskem vrhu. Glede na sredstva, ki jih dobimo za financiranje lokalne skupnosti, pa tam okrog 190. mesta. Že samo to dejstvo pove, da bistveno več prispevamo v državno blagajno, kot pa iz državne blagajne dobimo. Seveda pa smo hvaležni tudi za to, da država vseskozi prispeva sredstva za zapiranje rudnika in da bo to delala tudi v bodoče. Želel pa bi si, da bi to ne bilo samo s to uredbo, ampak da bi tisti zakon iz leta 2004, ki je bil noveliran na mojo pobudo, danes tudi nadgradili s temi rešitvami, ki sem jih predlagal v zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanka Breda Pečan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Vse kaže, da je danes dan Socialnih demokratov v tej dvorani. Ne bom kaj dosti razmišljala in razpravljala okrog predloga tega zakona, mislim pa, da bi se morali ponovno zamisliti, tako kot sem že prej opozorila pri zakonu o spremembah zakona o dohodnini, da država, v kateri so državljani in v tem primeru tudi lokalne skupnosti odvisne od tega, kaj misli trenutna vlada in trenutna koalicija in določa pogoje življenja, dela in delovanja z vladnimi uredbami ali z razlagami posameznih zakonov, namesto da bi reševala take temeljne pravice in tudi možnosti državljank in državljanov z zakoni, mislim, da taka država ni varna, ni pravna in ni dolgoročno zanesljiva domovina nas, Slovenk in Slovencev. Zakaj to trdim? Zaradi tega, ker z vladno uredbo [[...]] [[Oglašanje v dvorani.]] Gospod Petan, mislim, da boste imeli možnost govoriti, zato se oglasite takrat, ko boste imeli to možnost. Mislim, da se z vladnimi uredbami ne more reševati [[...]] [[Oglašanje v dvorani.]] Zgleda, ker je ugotovil, da ne bo zmagal na volitvah. Da z vladnimi uredbami ne moremo reševati stvari, ki so dolgoročne in ki naj bi pomenile varnost za neko celotno občinsko ali celo pokrajinsko okolje. Opozorila bi rada na to, da smo pri obravnavi Zakona o pokrajinah zaznali eno zanimivost, da naj bi sanacija rudnikov in sanacija posledic rudarjenja v pokrajinah prešli v breme pokrajin. Sredstev za to pa država ni predvidela in je še poleg tega naložila različnim pokrajinam različne obveznosti, zaradi tega, ker mnoge pokrajine rudnikov, ne sedanjih ne bivših, sploh nimajo oziroma ne bi imele. Se pravi, da smo dejansko prišli v situacijo, ko Vlada meni, da si lahko vsak trenutek izmisli nekaj novega, nekaj drugega in da bo to enostavno pokrivala z uredbami. Mislim, da to ne more biti rešitev in da je predlog, ki ga je pripravil naš kolega Samo Bevk edina racionalna rešitev, s tem, da se moram strinjati z gospodom Jancem, da bi na tak način morali pokriti praktično vse rudnike, ki so v zapiranju oziroma poteka sanacija posledic rudarjenja v njihovem okolju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima ponovno gospod Samo Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Zakaj je tako pomembno strokovno zapiranje rudnikov? V tem primeru ne bom govoril samo o idrijskem rudniku, tudi druge slovenske rudnike se zapira in jih je potrebno strokovno zapreti, pa tudi kakšnega še aktivnega bomo v naslednjem obdobju primorani zapreti. Marsikje v svetu so to zelo z levo roko obravnavali, zelo na lahko. Bile pa so katastrofalne posledice. Povedal bi primer, recimo, v Franciji. Zapiranje rudnikov železa v Loreni je bilo brez predhodnih varnostnih ukrepov narejeno, kar tako, v bistvu so zaprli samo vrata in prerazporedili ljudi drugam, niso pa zaščitili okolja. Tako se rušijo celi predeli posameznih mest, vdori so na poljih, poškodovane so avtoceste, železnice, tudi hitri vlak, ki povezuje Evropo z Anglijo, tudi ta proga je bila zaradi tega poškodovana. Imamo, recimo, velike probleme tudi v Angliji, kjer se pojavljajo zruški in udarnine na površju, recimo, to so bili rudniki v Wellsu, ki so bili nestrokovno zaprti. In recimo v Franciji so bili primorani najeti ekspertno skupino strokovnjakov iz celega sveta, da so post festum reševali te probleme. V taki ekspertni skupini je sodeloval tudi idrijski geolog gospod Bojan Režun, ki vodi zapiralna dela skupaj s svojimi sodelavci v idrijskem rudniku. Prav ta idrijska pozitivna izkušnja je pripomogla tudi k temu, da so se v Franciji tega problema lotili bolj strokovno. Ali pa recimo v Južnoafriški republiki, pa v Avstraliji, pa v vzhodni Evropi, recimo na Poljskem imajo tudi velike težave, zato lahko rečem, da je zapiranje rudnikov v Sloveniji ena bolj pozitivnih stvari, tudi s takim zakonom kot ga imamo oziroma s takim zakonom, kakor ga želimo izboljšati. Zato bi želel, da prav zaradi teh naših izkušenj to znanje prenašamo tudi drugam. Zato smo tudi predlagali, da se v okviru idrijskega rudnika formira informacijsko-raziskovalno središče, kajti to veliko znanje, ki je skoncentrirano na področju zapiranju rudnikov, na področju ekologije, na področju varstva okolja, bi lahko posredovali tudi širše v okviru Evropske unije in tudi vsem tistim, ki se ukvarjajo s podobnimi problemi kot pri nas. Zato bi še enkrat apeliral na kolege poslance in kolegice poslanke, da pač ta zakon podprejo, in da ne sledijo mnenju Vlade, ki temu zakonu nasprotuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Anderlič. Prosim.
Spoštovani! Pri tem zakonu pravzaprav ne gre za to ali ga podpirate ali ne, predstavniki Vlade, koalicije. Trije so se nam uspeli pridružiti. Prej je eden iz SDS-a celo zapustil, ker mu niso bili argumenti všeč, zakaj bi bil ta zakon primeren, zapustil to obravnavo z nekimi gestami, kaj vse da je narobe. Ampak pri tem zakonu gre za to ali je Vlada pripravljena prisluhniti reševanju nekaterih perečih problemih v tej družbi. Gre za problem, gre za potrebo, gre za stvari, ki bi jih morala urejena, visoko razvita država, kakršna Slovenija vse bolj je, znati tankočutno obravnavati in tudi urejati. Ne pa, da na pol strani Vlada arogantno zavrne, da ta zakon ni potreben, ni primeren. In kakšna ironija, pred tremi urami smo tudi pred tremi točkami, obravnavali Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o Letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države itn. Tam ste se zlahka odpovedali premoženju nekaj 100 milijonov evrov, ki ga boste prodali, če ga boste ali pa ga boste podarili raznim [[...]] [[Nerazumljivo.]] in podobnim, nakazali po par sto tisoč evrov, ne da bi vedeli zakaj ste jih nakazali. Tukaj pa, ko se pa predlaga v 9. členu in ga grobo zavračate, ko gre za to, da bi občina lahko dobila prostore za šole, za kulturno dejavnost, za razvoj gospodarstva itn., to pa za vas preprosto ni sprejemljivo. Verjamem, da ta zakon ocenjujete kot predvolilen in tudi verjetno je, saj Samo Bevk prihaja iz tega okolja in ima sedaj, tako kot vsi koalicijski poslanci in poslanke, še poseben čut do okolja iz katerega prihaja, ampak ne glede na to, pomembno je, ali ste se pripravljeni pogovarjati o vsebini. Rudnik po nekaj stoletjih prehaja v zgodovino, pušča za seboj posledice, za nekatere celo zelo dramatične in ali je prav, da se Državni zbor enkrat opredeli tudi z zakonom. Jaz bi bil zelo vesel, če bi gospod Janc, kot predstavnik koalicije, enkrat prišel, pa rekel, Kanižarica, Senovo, Krmelj in še katere druge, in celo v njegovi občini, še nekatere druge lokacije, ki so v preteklosti utrpele posledice rudarjenja, pustile za seboj globoke rane, tako pri ljudeh, kot tudi v naravi, okolici in tudi na substanci gospodarskega potenciala, da bi preprosto to zaključili in rekli, vsepovsod, kjer je država, kjer so državljani in državljanke imeli v preteklosti tako delo, tako nekatere prepotrebne vire za preživetje in tudi država ali Avstro-Ogrska, ali ena ali druga Jugoslavija, ali pač sedanja Slovenija nekaj koristi. In država je dolžna, katerakoli že je naslednica, da vse posledice iz preteklosti tudi sanira. Ne verjamem na osnovi tega mnenja, ki je resnici na ljubo za enega uradnika natanko pet minut posla, da ste se posvetili zakonu in da ste v treh odstavkih napisali samo "zavračamo, zavračamo, zavračamo". Poglejte, ali je mogoče kaj pozitivnega tudi iz tistih stvari, ki jih predlagajo opozicijski poslanci. Jaz ne poznam razmer tako dobro kot je nekdo prej razlagal, da ve kakšne travme so v Zasavju, pa drug iz Velenja kakšne so v Idriji in tako naprej zaradi nekaterih posledic. Vem pa, da takrat, ko neka stvar pride pred Državni zbor je vredna obravnave, je vredna posluha in razumevanja vladnih uslužbencev [[...]]No, gospod Sušnik saj lahko kar direktno poveste, če imate kaj povedati. Ali vam telefonirajo, kako se morate odzvati, ali kako? To je višek te arogance, ki se s strani koalicijskih vrst kaže. Eden in edini, ki mora dežurati tukaj, ima opravka s telefoni. Najbrž zbira argumente, kako še dodatno zavrniti nekaj pozitivnega. Gospodje iz Vlade, samo za to gre. Ali se lahko pogovarjamo o stvari, ali se lahko pogovarjamo o tistem kar pravzaprav je naša skupna skrb? Da, seveda, če bomo prišli jutri na vprašanje zapiranja tovarne v Ormožu prav tako, jaz bom zagotovo podprl marsikakšno idejo, ki bo neko panogo, na konec koncev gre za panogo tukaj, ki jo sedaj saniramo oziroma posledice. Jaz se ne bi rad spuščal v detajle tega zakona. Tudi zaradi tega ne, ker to posebnega smisla nima. Državni sekretar in njegov sodelavec bosta tako ali tako rekla, da vse piše v mnenju. Mnenje Zakonodajno-pravne službe je tudi jasno in ne nasprotuje temu, da bi se to urejalo. Koalicija ne želi o tem razpravljati. Zakaj bi izgubljali čas in upravičeni ste pri tej trditvi, ko pravite: "Ne mučite nas." Toliko problemov imamo z zapravljanjem denarja, ki ga moramo še v tem mandatu do konca zapraviti, razprodati še določene stvari, nakazati še posameznikom po 600.000 in več evrov, ne da bi vedeli komu in zdaj nas vi obremenjujete še z nekimi stvarmi, ki so 500 let je rekel gospod Samo, ali pa bodo še naslednjih 500 let predmet te razprave v teh prostorih, kajti nikoli te rane, ki je bila povzročena v teh okoljih, ne bomo mogli izbrisati, kot da je ni bilo. Jaz vam bom ustregel, seveda, ne bom več razpravljal. Samo, če je to vredno tega Državnega zbora, te slovenske javnosti in našega poslanstva, potem seveda naj si vsi preberejo to stališče Vlade in bodo videli, da niti želijo ne razpravljati o stvareh, kaj šele, da bi ugotovili in rekli: "Zakaj ne?" En sam argument. Pred tremi urami ste razpravljali kako boste razprodali, kako boste razdelili, kako boste prenesli državno premoženje. Tukaj, ko pa imate samo en, bom rekel bolj nedolžen primer premoženja, ki je v državni lasti, pa bi ga lahko prenesli občini pa ne. Tam, ko pa gre za precej sumljive zadeve, tam pa vehementno z odlokom prenašate stotine milijonov evrov in jih boste v treh mesecih oplemenitili kot pravite z novo dodano vrednostjo. Ne verjamem. Ukvarjajmo se z zakonom, če želite. Če pa ne, pa seveda tako ali tako pričakujem samo glasovanje.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, prosim.
Hvala lepa za besedo spoštovani podpredsednik. Prisotni predstavniki Vlade. V bistvu moram najprej povedati, da se pravzaprav nisem mislil oglasiti, ampak ko poslušam nekatere teh razprav, pa ker sem že napisan in še čas imamo v poslanski skupini, pa bi še sam poskušal tudi s svoje strani kaj dodati; seveda ne na račun kritiziranja Vlade, to kar se seveda za volilne potrebe v tem parlamentu vsak dan dogaja. Ampak nekaj bi vas rad opozoril, kar pravzaprav kolegi iz opozicije nenehno tukaj ponavljate in kažete s prstom na Vlado in jo krivite za napačno fiskalno politiko, češ da preveč zapravlja, da ni zmanjšala stroškov, in da je posledica takšnega vodenja te države visoka inflacija, nenehno to ponavljate. Po drugi strani pa kot opozicija nenehno predlagate zakone, s katerimi hočete slovenskim davkoplačevalcem vedno znova in znova dodati neke nove obveznosti. Ja, dragi kolegi, pa mi povejte, kako gre to skupaj? Ali mislite, da so Slovenci res tako naivni, da tega ne razumejo. Se pravi, po eni strani bi [[...]], ne bom rekel, da to ni vse potrebno. Moj predhodnik je naštel celi niz problemov na rudarskem področju. Zadnjič smo imeli niz problemov na azbestnem področju. Spomnim se kakšna velika hajka je bila za gradnjo TET3 v Trbovljah ali Hrastniku, saj ne vem že kje. Šli smo na referendum. Ljudje so takrat na referendumu morali reči, da ne dajo, ne vem, milijardo pa več mark takrat, za gradnjo neke tovarne, ki bi danes povzročila v okolju še večji problem kot ga imamo. Cela Evropa o tem razpravlja, kako je ta politika, okoljska, bila v preteklosti napačna, vi ste pa bili takrat največji zagovornik in pobudnik, da bomo tam kurili milijone ton lignita in spuščali ne vem koliko v zrak CO2-ja in povzročili v tem okolju, ki je že itak, že takrat bilo preobremenjeno, takšno in takšno katastrofo, ki pa bi jo danes spet z milijoni evrov sanirali. Nekaj podobnega so delali v kmetijstvu svoj čas, ko so regulirali vse potoke, povzročili to, da se danes srečujemo, sicer letos v tem trenutku, hvala bogu ne, ampak, leta nazaj pa vsako leto s sušami. Sedaj pa ti isti strokovnjaki za ista denarna sredstva obratno gradijo namakalne sisteme - in pravimo, da vlagamo v kmetijstvo. Malo se zamislite! Se pravi, ali res ima ta država neomejeni vir za financiranje vsega tega kar predlagate? Če pa tako ne delate, potem pa seveda vam človek zlahka lahko reče, da pač poskušate s temi raznimi problemi pridobivati volivce, in da tudi, če vam bodo verjeli, vseh teh problemov ne boste mogli rešiti, ker ne boste imeli finančnih možnosti. Človek se lahko vedno pokrije z odejo, če dolga. Če pa je prekratka, se pa pač mora malo skrčiti, mora skrčen spati. Kolega Anderlič, druge opozarjate, naj vam ne skače v besedo, vi pa nenehno tukaj nekaj komentirate. Se boste lahko prijavil pa boste dobili besedo. Torej, da Vlada ni odgovorila, za javnost je treba povedati, seveda je odgovorila, v letu 2008 - 2009 je predvidenih 7.388.000 evrov za te potrebe. Da pa bi gospod Bevk v svojem okolju želel več, jaz mu verjamem, da bi on želel več kako ne, kdo pa ne bi imel več. Jaz bi tudi rad več, vsi mi bi več, ampak, komu vzeti pa dati nekomu drugemu več, to mi odgovorite istočasno. Saj bi moralo biti tudi pri teh zakonih tako, če predlagam nekje neko povečanje, da moram povedati tudi kje vzeti. Tako kot se proračun sestavlja, naj bo v občini ali pa v državi. Gospod Bevk bi več. 1.430.000 za ekološko sanacijo objektov. Zakaj pa niste napisali, ne vem tri milijone, zakaj 1.430.000? Saj bi bila lahko ta številka drugačna. Če Vlada ni argumentirala, kje so pa potem v zakonu argumentacije zakaj toliko. Za zdravstvene preglede, pravite, za omejeno rabo prostora občina dobi 4.200.000, več. Moram vas popraviti, gospod Anderlič, tovarna sladkorja v Ormožu je že zaprta, ni v zapiranju, je posledica tistih odločitev, ki jih je sprejela Evropska unija, nihče ni na veliko razpravljal, da je tri tisoč kmetov moralo nehati pridelovati sladkorno peso. V Evropski uniji se je za pet milijonov ton zmanjšala predelava sladkorja zato, ker ga je enostavno preveč. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]Hrvaška, še ni članica Evropske unije, tistemu, ki tega še ne veste, ko pa bo članica Evropske unije pa bo ravno tako morala spoštovati evropski pravni red tako kot ga mora Evropska unija kot neka urejena skupnost držav. Mi bi tudi [[...]]Bom napisal en zakon pa bom rekel, da bi zaradi omejene rabe prostora, ker je tovarna na tridesetih hektarjih, ki so bili zgrajeni z določenimi objekti, ki sedaj ne služijo več namenu, mi bi imeli dva milijona zaradi omejene rabe prostora, saj moramo vzdrževati tiste ceste tam okrog pa tisto infrastrukturo, pa bomo napisali takšen zakon pa pričakujem, da boste potem vi, če boste jeseni vi v Vladi, če bom imel to možnost preko poslancev predlagati takšen zakon in upam, da boste nam to dali. Zakaj pa ne, če je temu tako. In če resnično opozarjate na probleme inflacije; imate prav, da je v Sloveniji inflacija višja kot v Evropski uniji; in da je potrebno seveda v takšnih pogojih zmanjševati skupno porabo in tudi skozi takšno politiko inflacijo nižate. Potem, dragi kolegi, v tem trenutku nehajte predlagati takšne in podobne zakone in pa istočasno trditi, da Slovenija za te probleme ne namenja sredstev. Morda ne toliko kot bi vi v lokalnem okolju želeli, morda tudi ne toliko, da bi kateremu od kolegov poslancev to prineslo poslanski mandat, ampak zanesljivo v regulativah, zakonskih določitvah tistega kar je bilo v proračunu sprejeto in tam piše sedem milijonov 380 tisoč evrov. Tako, da se tudi sam strinjam z mnenjem Vlade. In moram reči, da niti tega niti takih parcialnih zakonov, ki jih predlagajo posamezni kolegi, in so, bi rekel, strogo lokalno egoistično naravnani, ne bom podprl, niti zdaj niti kdaj v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bevk, verjetno replika? Še prej je za repliko prosil gospod Anderlič. Izvolite.
Gospodu Soku se zahvaljujem za prispevek k tej razpravi, kajti rekel je, "jaz tako ali tako vse vem, nisem mislil, ampak ker že moram, bom pa povedal kakšno resnico." Ampak, ko govorite o tovarni sladkorja, vaša ministrica, ministrica za kmetijstvo, se je izpogajala, da se ta tovarna zapre. Jaz mislim, da je bila to napaka. Ampak se je izpogajala. Želeli ste jo zapreti, zato ker so jo podpirali tako rekoč bivši, ne vem kateri že veljaki iz prejšnjega režima. Zelo korektno je, da ste končno povedali, kdo je kriv za sušo na vašem območju. Vedno sem mislil, da so to neke spremenjene vremenske razmere in da suša pride od boga, od narave, od ne vem kje, zagotovo pa ne zaradi političnih odločitev prejšnjih vlad. In seveda pravite, če smo napačno delali v tem rudniku prejšnjih 500 let ali ne vem koliko let, se opravičujem, torej, tudi za to bo prejšnja oblast odgovarjala. Tudi prav. Mogoče se bomo že enkrat dokopali do resnice. Mene, gospod Sok, moti pri stvari samo to, da se ne pogovarjate o stvari. Tu je vprašanje nekega problema, ki se vleče leta in leta, in ali lahko najdemo skupne rešitve. Zelo neprepričljivi ste, ko pravite, da je narobe, da bi občina Idrija dobila od države na račun zapiranja in stroškov posledic, ki so tam nastale, območje na osnovnošolskem kompleksu, kjer naj bi se šole razvijale, kjer naj bi bila igrišča in tako naprej. To ne, ampak v prejšnji točki ste pa rekli, da naj dobi nekdo brezplačno - govorim spet o odloku o spremembah odloka o razpolaganju z nepremičnim premoženjem -, ste pa rekli, nekdo naj kar dobi, ker je to prav. Zakaj dvojna merila? Odlok, gospod Sok, ne morem pri tej točki razpravljati še o prejšnji točki, ker vas tudi ni bilo tukaj. Jaz sem razpravljal o njem. Tu imate poimensko navedeno, z zneski opredeljeno, koliko premoženja boste prodali, odtujili, prenesli in tako naprej. V enem dnevu dvojna merila trikrat. Ni pošteno, gospod Sok. In tukaj gre za tisto bistveno, še enkrat poudarjam, pogovorimo se, ali je kaj soli na tem, kar gospod Bevk predlaga, ali ne. Ne pa s tako aroganco zavrniti vsakega razmišljanja o tem, da bi kakšen konstruktiven predlog za urejanje razmer v tej državi lahko prišel od drugod kot iz Ormoža, ali mogoče iz Vranskega, ali iz Slovenskih Konjic, ali pa mogoče iz [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]]
Hvala lepa. Gospod Bevk, replika? Ali kot predlagatelj? Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ker imam še nekaj minut časa kot predlagatelj, bom izkoristil ta čas. Kolega Sok se je prej vprašal ali pa me je vprašal, kje dobiti denar za ta zakon. Naročili smo 135 patrij. Vsaka bo stala od 2 do 3 milijone evrov. Nekaj patrij pokrije vse finančne posledice tega zakona. Prav gotovo jih ne potrebujemo toliko. Ali dokapitalizacija Ljubljanske banke 70 milijonov evrov, ampak pustimo to. To je lahko tudi politična manipulacija. Imam drug predlog. Po plačilu dohodnine na prebivalca je idrijska občina v samem vrhu, mislim, da tam na petem, sedmem mestu. Po tem, kar dobi iz državnega proračuna za financiranje lokalne samouprave, za delovanje občine pa skoraj na repu lestvice 210. Naj vladne službe izračunajo, kakšna je ta razlika in naj to razliko vrnejo občini Idrija pa bo volk sit in koza cela. Kaj novega prinaša ta zakon sem že povedal. Kaj novega prinaša uredba? Uredba, vladna, na katero se tako sklicujete, prinaša to, da bomo imeli informacijsko-raziskovalno središče za živo srebro. In v soboto bomo v Idriji imeli velik praznik. Minilo bo natanko 500 let, pol tisočletja, od odkritja bogate živosrebrne žile, ki je pomenila razvoj tega rudnika naslednjega pol tisočletja. In ob tej priložnosti bo v Idrijo prišel minister za okolje in odkril spominsko ploščo o ustanovitvi Informacijsko-raziskovalnega središča. To prinaša vladna uredba. Moj zakon pa prinaša dolgoročno financiranje tega informacijsko-raziskovalnega središča, česar pa vladna uredba ne vključuje. Seveda, minister te vlade bo odprl ta informacijski center, istočasno pa bo vladna koalicija zavrnila zakon, ki omogoča financiranje tega istega informacijsko-raziskovalnega centra, ki ga bo v soboto minister Podobnik odprl v Idriji. Razmislite ali je to korektno ali ne. In še, da sklenem, tri nove stvari prinaša zakon, ki je danes v obravnavi. Prvič: nadomestilo za omejeno rabo prostora. To ni sicer nič novega v Sloveniji. Radi pa bi ga za to območje, zaradi premikov, zaradi emisij živega srebra, zaradi radona, zaradi sevanja. Vlada je, letos 4. marca 2008 je bila ta uredba objavljena, določila območja in višino nadomestila za omejeno rabo prostora na območju Rudnika urana Žirovski vrh. In po tej uredbi za omejeno rabo prostora, to isto, kar jaz predlagam, bo občina, kjer je Rudnik urana Žirovski vrh, dobila za leto 2008 4 milijone 317 tisoč evrov za omejeno rabo prostora. Za omejeno rabo prostora v Idriji, ki je dokazano bolj obremenjen kot tisti v Žirovskem vrhu, pa boste danes prižgali zeleno luč, in iz te zgodbe kot izgleda ne bo nič. Nova stvar je tudi odprava posledic ionizirajočega sevanja. Tega že leta 2004 v moji noveli nisem uspel spraviti skozi parlamentarno proceduro, ker so se sklicevali na Zakon o jedrski varnosti in varstvu pred ionizirajočim sevanjem. So rekli, saj bomo na podlagi tega zakona sanirali otroški vrtec v Idriji. Ne. Ne prejšnja ne ta vlada nista prispevali denarja oziroma prispevali sta, mislim, da 10%. 90% sredstev za sanacijo idrijskega otroškega vrtca smo zagotovili preko norveškega finančnega mehanizma in v petek bomo ta vrtec ob prisotnosti predstavnikov norveške vlade tudi svečano odprli. V Idriji pa imamo še en tak vrtec, ki je zgrajen na odlagališčih jalovine iz idrijskega rudnika in tudi sredstva za to sanacijo bi ta zakon prinesel, vi pa ga boste danes očitno zavrli. In seveda, zdravstveno varstvo. Zdravstveno varstvo rudarjev in prebivalcev. Dokazano je tudi z raziskavami in statističnimi podatki, da sta obolevnost in zgodnja umrljivost prebivalcev idrijske občine in mesta Idrije dosti višji od slovenskega povprečja. Da ne govorim o res problematičnem zdravstvenem stanju upokojenih idrijskih rudarjev, ki jih je okrog 700 še živih, kolikor je meni znano. In tudi sredstva za to zdravstveno varstvo prinaša novela tega zakona. Torej, sicer sem malo obupal nad Vlado in vladajočo koalicijo, imate pa seveda še priložnost, da se na podlagi argumentov, ki smo vam jih posredovali danes v tej razpravi, premislite in potem, ko bomo glasovali, ta zakon tudi podprete. Mislim, da boste naredili dobro potezo. Hvala lepa ali pa srečno, kot rečemo v Idriji.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Mislim, da bi bilo res treba še enkrat na glas povedati, da se delo v rudniku ne konča v tistem trenutku, ko se ne izkorišča rude. Rudnik živi naprej in z njim živi tudi kraj in z vsemi posledicami, ki jih je rudarjenje v ta kraj prineslo. Rudnik v Idriji je ravno takšne narave. Slišali smo tudi, kako zelo pomemben je bil, ne samo za Idrijo, ne samo za Slovenijo, ampak tudi za širšo skupnost oziroma celo v svetovnem merilu je bil pomemben za dobavo živega srebra. Naj samo izpostavim v razmislek, kako bi danes razpravljala vladajoča koalicija, če bi bila Cerkev lastnik tega rudnika. Mislim, da bi morali razpravljati samo o tem, koliko milijonov ali milijard evrov bi bilo treba še več dati zato, da se zadovolji ta interes. Če pa se pogovarjamo o ljudeh, ki živijo v kraju, ki želijo ustvarjati, je pa zgodba povsem drugačna. Še enkrat poudarjam, da tudi sicer Zakon o rudarstvu nima rešenih postopkov, kaj v tistem trenutku, ko je nek rudnik dejansko tudi uradno zaprt, pa se pojavi potem škoda v okolju. Ni mehanizma, na podlagi katerega bi lahko Vlada, kot pravite, sprejela uredbo in reševala problem. Navajeni smo, da ta vlada pravzaprav parlamenta sploh ne potrebuje; če ga že, potem samo zato, da vladajoča koalicija izglasuje kot stroj neko rešitev. Sicer pa poskuša Vlada reševati vse z uredbami, kar je v nasprotju s pravnim redom in v nasprotju z interesom, ki ga pravzaprav lahko izražamo tudi v parlamentu.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Prosim za prijave. Izvolite, gospod Samo Bevk. Vsi razpravljavci imajo na voljo 5 minut.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik Državnega zbora. Spoštovani prisotni poslanci in poslanke! Leta 1987 je bil sprejet ta zakon o zapiranju idrijskega rudnika, se pravi minilo je že 21 let od takrat, Zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija. Leta 2004 je bil noveliran, kot sem prej že povedal. Ta novela, ki sem jo takrat predlagal, je prinesla tri nove stvari, in sicer vzdrževanje ne zalitega dela rudnika po fizičnem zaprtju jame, potem monitoring, to je zelo pomembno, niti en drug rudnik v zapiranju v Sloveniji nima zakonsko zagotovljenega spremljanja stanja po zaprtju. Mislim, da bi to morali narediti prav za vse rudnike v Sloveniji, ki so v zapiranju ali pa so bili že zaprti, treba je vsaj pet let kratkoročnega in še 10 let dolgoročnega spremljanja, kako so bili rudniki zaprti ali so bili strokovno zaprti ali ne. In ta novela iz leta 2004 je prinesla še zakonsko obvezo za vzdrževanje turističnega rudnika. Novela uredbe tudi prinaša nekaj novega, še več pa prinašata novela tega zakona in zakonska ureditev, saj vemo, da bi s tem, ko bi sprejeli nov zakon dobili tudi neko najvišjo normativno zaščito nekega področja. Vemo kako je z uredbami, lahko se zelo na hitro na Vladi spremenijo, lahko se slabo izvajajo, če pa govorimo o zakonu pa o zakonu spregovorimo tudi v Državnem zboru. Namreč o tem, kako se zakon izvaja, je potrebno vsako leto poročati pristojnemu matičnemu delovnemu telesu in je nek nadzor nad izvajanjem takšnega zakona. In še nekaj me je vodilo k temu, da smo ta zakon pripravili in ga dali v proceduro. Namreč, ima cel kup terminologije še izpred dvajsetih let, imamo izvršni svet Skupščine SR Slovenije, imamo Skupščino SR Slovenije, imamo delegate, imamo raziskovalno skupnost Slovenije, imamo delegate družbene skupnosti, imamo sredstva solidarnosti za odpravljanje posledic naravnih nesreč, tako da smo tudi izčistili ta zakon in ga prilagodili sedanji državni ureditvi Republike Slovenije in mislim, da je tudi s tega vidika dobro, da je ta zakon sprejet, ne samo zaradi tega kar novega prinaša. Kot rečeno, v letih 2008 do 2009, 3 milijone 174 tisoč evrov za vzdrževanje, monitoring in rudarsko škodo, do leta 2012 še 4 milijone 212 tisoč evrov za prav te stvari. In predvsem bi na koncu izpostavil to, kar recimo dobiva občina Gorenja vas, Poljane glede omejene rabe prostora, zaradi dolgoletnega rudarjenja, to je nadomestilo ali pa renta za omejeno rabo prostora, ki bi po tem zakonu, če bo sprejet, znašala 4 milijone 200 tisoč evrov letno. In pa tudi sredstva za funkcioniranje Informacijsko-raziskovalnega središča za živo srebro, ki ga bomo na podlagi vladne uredbe odprli v soboto, v Idriji. In če bo ta otvoritev šla brez tega zakona, potem bo ta informacijsko-raziskovalni center zgolj črka na papirju. Tega si pa v Idriji ne želimo, želimo si razvoj in prihodnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Miran Jerič, prosim.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke, poslanci, predstavniki Vlade! Sam osebno bom Zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra v Idriji podprl. Po mojem mnenju je potrebno to materijo urediti z zakonom, ne z vladno uredbo. Zakaj zakonom? Zato, ker se ta zapiralna dela na podlagi predlaganega zakona o pristojnostih pokrajin, prenašajo na pokrajinsko raven. Mene resno skrbi, na kakšen način bomo v naslednjih letih izvajali zapiralna dela v različnih rudnikih v naši Sloveniji. Jaz ne verjamem, da bo takšna volja pokrajinskih svetov, da bodo skozi proračune pokrajin zagotavljali ta sredstva, ki so potrebna, da se rudniki zaprejo tako, kot se spodobi, in da se odpravijo posledice v posameznih okoljih. O tem sem govoril, ko smo obravnavali ta del paketa pokrajinske zakonodaje, pa na žalost razumevanja za to področje ni bilo. Cilji, ki jih predlaga kolega Bevk, mislim, da so dobri in bi jih bilo treba sprejeti, pa tudi zapisati v zakon. Nisem podobnega mnenja kot gospod Kontič, da bi lahko vsa zapiranja rudnikov v Sloveniji uredili z enim zakonom. Mislim, da je specifika zapiralnih del v posameznih okoljih, v posameznem rudniku takšna, da je pač treba za vsak rudnik sprejeti poseben zakon. Tisto, kar me pa moti, da se zapiranje rudnikov ne vrši na podlagi nekega skupnega imenovalca. Zakaj se lokalnemu okolju, pa pravim, da je prav, v nekaterih okoljih zagotavlja to nadomestilo za omejeno rabo, v drugih okoljih tega denarja ni. Zakaj potem tudi za lokalne skupnosti v Zasavju oziroma v drugih občinah tega denarja ni na razpolago? Zakaj nekatere občine oziroma lokalna okolja dobijo neko rento, tudi zaradi nekih energetskih objektov in drugih zgodb, druge lokalne skupnosti pa ne? Po mojem, če bi bili pošteni do tega področja, potem je treba zagotoviti podobne pogoje pri zapiralnih delih v vseh lokalnih skupnostih. Upam, da bo vladna koalicija pred odločanjem še razmislila in da bomo ta zakon spustili v naslednjo obravnavo, ker če ga ne bomo, boste videli, kakšne težave bomo imeli v letih, ki prihajajo. Jaz ne verjamem, da bomo vse posledice v Idriji odpravili v teh letih, ki so predvidena v vladni uredbi, ker če bi bilo to tako, potem nekaterih rudnikov toliko časa ne bi zapirali. Veste, da so bili na Vladi sprejeti tako programi na podlagi sprejetih zakonov v parlamentu, da nekatere rudnike pač zapiramo potem, ko ti zakoni že ne veljajo več, in se bojim, glede na to, da je zapiranje rudnikov tako po ekonomski, finančni, okoljski in ne nazadnje tudi socialni komponenti sila zahtevno delo, da če ne bo prave zakonske podlage in zagotovljenih sredstev v državnem proračunu, ne v proračunih pokrajin, potem ta zapiralna dela ne bodo opravljena tako, kot bi morala biti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Cvikl, prosim.
Sam bom podprl zakon v prvem branju, zaradi razloga, ker se nekako ne morem pridružiti mnenju Vlade, da je vse urejeno, da imamo nek denar na postavkah, medtem ko poznavalec te problematike, kar nedvomno kolega poslanec Samo Bevk je, temu ne verjame in je zato tudi pripravil korekten zakon. Moram reči, da je Vlada na relativno dolg zakon, na zelo dobro obrazložen zakon, na tudi ustrezno prilagojenost predlogov zakona z evropskimi direktivami, kar je lahko še posebej problematična zadeva sedaj, ko smo v EU, so v tej zvezi tudi določene omejitve, da je na to Vlada odgovorila, češ, vse je v redu, verjemite nam. Poslanec, poznavalec te problematike, domačin tega preprosto ne ve. Sam izhajam iz rudarskega kraja. K sreči je ta rudarski kraj še živ. In seveda rudnik oziroma premogovnik Velenje skupaj s Termoelektrarno Šoštanj proizvaja 30, 40% slovenske energije. Zato seveda ta problem tam še ni tako pereč. Bo pa tudi tam ta problem v 10, 20 letih nastal in zato seveda podpiram, da korektno z zakonom o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija zaključimo oziroma nadaljujemo zgodbo, ki je pravzaprav zgodba o zagotavljanju ustreznih razvojnih potencialov v tem kraju, in seveda preprečimo nadaljnjo škodo, zagotovimo zdravstveno varstvo, saniramo objekte in seveda tudi odpravimo škodo. Menim, da zaradi vrste razlogov, tudi razlogov povezanih z ugotovitvami Računskega sodišča v zvezi s sanacijami tudi rudnikov v Zasavju, mogoče v preteklosti nismo bili pri vseh teh projektih najbolj srečnih rok, še posebej zato, ker je izredno težko preoblikovati in preosnovati vsebino dela tega, kar so delali posamezniki, predvsem je zelo težko prejudicirati, vendar tukaj je v preteklosti nekaj že bilo dobro narejenega, treba je pa sedaj nadaljevati, zato je zakon potreben. Argumenti Vlade me niso prepričali, prepričujejo me argumenti kolega poslanca Bevka in vse, kar smo danes slišali. Sedaj, od kje bi vzel, kot pravijo predstavniki koalicije. Baje imamo presežek v javnih financah. Baje nam gre zelo dobro. Torej, tega problema sploh ne bi smelo biti. Argumentacije, ki jih tukaj slišimo, da si, v narekovaju, ne moremo vsega privoščiti. Veste, pred dvema letoma ste vehementno dali 150 milijonov evrov davčnih daril zelo ozki skupini. Tam bi bilo treba vzeti. In zato reči, da ni mogoče zakona sprejeti zato, ker, ne vem, ni javnofinančnih virov za to ali zato, ker, ne vem, ste se odločili, da boste dali davčno darilo tej ali oni zelo ozki skupini, da ne rečem, kot so nekateri drugi omenjali, tudi posameznim RKC-jem in tako naprej, hkrati pa jih niti ne obdavčimo, potem seveda nimamo ustrezne politike. Zato menim, da bi veljalo v prvem branju ta zakon sprejeti in pričakujem tvorno sodelovanje predlagateljev in Vlade, izvršne veje oblasti, ki bi se morala s tem problemom ukvarjati za pripravo zakona oziroma dopolnitev, če je temu tako, v drugem branju. Vendar, kolegi iz koalicije, to je odvisno od vas. če boste podprli zakon, da gre v drugo branje, potem je možno, da se ta vsebina zakona tudi ustrezno nadgradi in pride v končno besedilo. Če tega ne boste naredili, potem je od besed o blaginji za vse v Sloveniji zelo malo. Blaginje, vsaj za ljudi v Idriji in okolici ne bo zelo veliko in bo seveda to morala reševati naslednja vladna ekipa. Če seveda menite, da jim boste to zavračali, se verjetnost, da boste sami v tej naslednji vladni ekipi zelo zmanjšuje. Hvala lepa. Zakon bom podprl.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Jaz pač vam, kolegi iz opozicije, z neko navadno kmečko pametjo odgovarjam. Torej, če ne bi "šparali", seveda ne bi imeli presežka. To je en krat ena. In vedno ko nekomu dajete, morate nekomu drugemu pač vzeti. Tudi to je dejstvo. In gospod Jerič je prav povedal. Če ima pravico, recimo, ne vem, tam kjer gospod Bevk živi dobiti za neko omejeno rabo prostora, ja zakaj pa ne bi potem vsi drugi zahtevali, ki imajo nek energetski objekt, to ali ono. Ja potem povejmo. Vsi rabimo vrtce, gospod Bevk. Mi imamo 35 let star vrtec, me je sram kakšen je, pa smo nekje na 41 mestu ali kje smo, da bomo dobili tisti delež države, če, ne vem kdaj. Bi bilo zelo lepo, bi vrvico prerezali. Jaz bi to z veseljem naredil, ampak ne vem - občina denarja nima, država tudi ne. Zdaj, vi pa pravite, 21 let že zapiramo, zanimivo. 21 let, pa zakaj ga ne bi še 100 let zapirali. Saj, če vsako leto dobiš, zakaj pa ne bi to trajalo v nedogled. Pa že 21 let to delate. Človek bi pričakoval, da se vsaka zgodba enkrat konča, da je enkrat konec. Saj niste vi prvič vložili tega zakona. Jaz mislim, da ste v tem mandatu že drugič sigurno vložili isti zakon in na isto temo [[...]] [[Oglašanje v ozadju.]] [[...]]no, še večkrat ste ga vložili. Vsake toliko časa se spomnite in vložite ta isti zakon in hočete nekaj iztržiti, na drugi strani pa vedno znova vaša stranka dejansko problematizira prevelike izdatke, preveč zapravljanja, posledično inflacijo in tako naprej. Zdaj pa samo še dva odgovora. Omenili ste patrie. To tudi vedno znova vlečete naprej, pa smo stopili v Nato takrat, ko je bila neka druga vlada in referendum smo imeli in dobro veste kakšna je obveza, kaj mora Slovenija narediti, da Nato [[...]], koliko procentov bruto družbenega produkta moramo namenjati za oborožitev, za delovanje, drugače pa, kar se mene tiče, tudi patrij ne rabimo. Jaz sem za to, da nimamo nobene, če je to možno. In še kolegu Anderliču bi rad odgovoril. Ni ministrica Lukačičeva to, kar ste omenili, se pogajala in zaprla tovarne. Vi živite v veliki zmoti. Tovarno so zaprli lastniki, kolega Anderlič. Lastniki pa so leta 1996, ko je gospod Rop bil, ne vem, ali je bil predsednik Kada ali Soda, ki je bil prvi v tej državi, ki je prodal svoj delež Nizozemcem, pravzaprav sta oba sklada prodala, potem pa tudi določene zadruge, kot je Panonka in tako naprej, takrat je prišla tovarna v last tujih lastnikov in tuji lastniki so se odločili in so tovarno zaprli. Zdaj vam pa še to povem. Na Madžarskem je od petih tovarn sladkorja ostala samo ena in še ta [[...]]
Gospod Sok, do sedaj niste govorili veliko o Idriji. Lepo prosim.
Vse to se veže, gospod predsedujoči na problem tega, da so različna okolja v tej državi, različno izpostavljena, različno prizadeta in da bi ta okolja ravno tako kot, če me že opominjate in to zelo radi vi delate, ko jaz razpravljam, bi vsa ta okolja rabila neko pomoč, če bi na takšen način vlagali zakone, kot je gospod Bevk to vložil, tako kot mi je rekel že tretjič v tem mandatu za Idrijo. Se pravi, vsi bi lahko to počeli in to hočem obrazložiti, da to ni pravi način za reševanje. Sicer sem pa že prej povedal, ne vem ali ste vi vodili sejo ali ne, da je po zakonu, ki velja, namenjeno v letu 2008 in pa 2009 več kot 7 milijonov evrov za zapiranje in ni res, da ta vladna koalicija, da v tej vladi ni posluha za zapiranje v Idriji, to, kar hoče kolega Bevk povedati. In da zaključim tisto misel, ko ste me prekinili. Samo ena tovarna sladkorja je ostala na Madžarskem in ta v letošnjem letu ne bo imela dovolj surovin. Zakaj ne? Zato, ker so cene žitaric dvignile tako visoko, da tudi madžarski kmetje, tako kot bi naši naredili, vsi sejejo pšenico, pa koruzo in s tem pričakujejo višje dobičke. Hvala lepa tudi [[...]]
[[...]]hvala lepa. Gospod Aleš Gulič [[..]]
[[...]]da ste me prekinil [[...]]
Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi, cenjeni predsedujoči! Problem zapiranja rudnikov ni samo problem Idrije. V tem trenutku imamo pred seboj predlog zakona, ki naj bi reševal problematiko, ki je vezana na ta rudnik in mislim, da je treba zakon podpreti. Podpreti predvsem zaradi tega, da tudi ozavestimo in zakonsko vendarle pokažemo razumevanje tega, da zapiranje rudnika ni zapiranje trafike ali pa trgovinice. Ta rudnik je začel, mislim da, na 42-ih metrih pod površino, potem pa se je v teh 500 letih mreža zelo razpredla in je tudi vprašanje, koliko je z vsemi premiki pod kontrolo. Pa tudi toliko tistim, ki mislite, da potem, ko je zadeva zaprta, da je končana. Še vedno je treba vsaj nadzorovati to, kar se dogaja z rudnikom. Rudnik je še vedno živ. To vedo tudi v drugih rudnikih in zaradi tega bi bilo morda res dobro, da se vzpostavi neka enotna politika v zvezi z zapiranjem rudnikov, ne en zakon, ki bi za vse enako veljal, ampak da gre za enotno politiko, da gre za razumevanje, da posledice tudi po zapiranju še vedno ostajajo. V Sloveniji imamo kar nekaj rudnikov, pri katerih zdaj niti ni jasno, kdo je tisti, ki naj bi plačeval posledice, ne vem, Sitarjevec je eden takšnih rudnikov, pri Litiji, ali še kakšen drug, kjer so lastniki izginili, pobrali dobičke, šila in kopita. Nekaj je takšnih, ki so bili izplačani po drugi svetovni vojni, to velja predvsem za rudnike rjavega premoga v Sloveniji, ki se tudi zapirajo in kjer so zadeve še na nek način bolj zapletene. Najbrž se boste, vsaj tistih nekaj, kolikor vas je iz koalicije zdaj in ste v prejšnji opoziciji zahtevali, da se pregleda in strokovno ugotovi, zakaj je zapiranje zasavskih rudnikov tako drago. Takrat je država morala naročiti strokovnjake iz Nemčije in so vam povedali, da je to še zelo, zelo poceni. O tem seveda nočete ničesar slišati. Nasploh nočete slišati ničesar, kar je malo bolj zapleteno in traja več kot dva dni. Težava je v tem, seveda, da se držite pri dodeljevanju sredstev nekega zanimivega načela, da kdor da, tisti pač nima, in potem, ko nima, se ne more s tem hvaliti. Po drugi strani imate pa za različne otročarije, celo zato določate, kaj bi naj ljudje jedli, dovolj denarja. Jaz v glavnem podpiram zakon, ki ga je predlagal kolega Samo Bevk. Želim - zdaj imate praznovanje na svetega Ahacija dan, z Beneškimi fanti in Orleki, se pravi, tako bom rekel, z avtohtono in po industrijski plati povezanimi, dobro praznovanje. Ampak želim pa tudi, da bi Podobnika izžvižgali. Konec koncev nima tam kaj iskati, glede na to, da predstavlja v tem trenutku tisto vlado, ki pravzaprav noče razumeti nič kaj več kot veselico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Izvolite, gospod Anderlič. Predlog proceduralni?
Tako je. Gospod predsedujoči predlagam, da glede na to, da gre za prvo obravnavo in da je bilo kar nekaj vprašanj in Vlada ni izkoristila časa, tudi se predstavnik vlade ni prijavil za dodatno razpravo, da bi odgovoril na nekatera vprašanja, najbrž je zamudil, tako kot sam, s prijavo, da mu v skladu s Poslovnikom damo priliko, da odgovori. Imamo po Poslovniku možnost, da mu damo besedo, da odgovori na vprašanja iz razprave. Najmanj kar je bi bilo potrebno odgovoriti, zakaj ni mogoče, zakaj Vlada ne sprejema opredelitve v 9. členu, kjer naj bi iz rudnika, ki je v državni lasti prenesli določena zemljišča in objekte na, recimo, območje osnovnošolskega kompleksa, pa v območju mesta Idrije in tako naprej na občino, ki bi s tem, kar je tam, lahko bolje gospodarila. Tudi danes smo že obravnavali, kot rečeno, odlok, ki je določil, da bo Vlada oziroma da bodo posamezna ministrstva odtujila celo vrstno nepremičnin, jih prodala, prenesla in tako naprej. Kako to, da pa v tem primeru to ni mogoče? Jaz verjamem, da so za to razlogi. Bilo bi pa res skrajno cinično, da država nekaj tam upravlja, nima več namena nadaljevati niti z dejavnostjo rudnika, še več, ne želi, da po zakonu zapreti, sanirati posledice, razpolagala pa bi z nepremičninami, ki so opredeljene v 9. členu, in sicer v območju Mejce - katastrska občina mesto Idrija, v območju Brusovše - katastrska občina mesto Idrija, na območju osnovnošolskega kompleksa - katastrska občina mesto Idrija in na območju jaška Delo - katastrska občina mesto Idrija. Jaz bi predlagal, da resnično v skladu s Poslovnikom, če, jasno, koalicija temu ne nasprotuje, predstavniki Vlade pojasnijo vsaj to vprašanje. Mogoče bi pa tudi sicer lahko kaj več odgovorili na nekatere razprave, ki so bile. Ampak jaz razumem naročilo, da naj se nikar ne trudijo, ker bo večina tako ali tako to zavrnitev podprla. Ampak vendarle, gre za prvo obravnavo, gre za izmenjavo stališč, gre za poglede, ki jih imajo tako predstavniki Vlade, poslanci različnih poslanskih skupin in bi koristilo pred odločitvijo, ki bo verjetno zelo kmalu, tudi to stališče Vlade, konkretno pri vprašanjih, o katerih sem sam govoril in tudi drugi poslanci in poslanke. Srbi me, da bi še kaj povprašal gospoda Soka, ampak ga bom pa po seji.
Hvala lepa. Ker ste mi razlagali Poslovnik bom povedal, kako je po Poslovniku. Razprava je tekla. Vsi, ki so bili prijavljeni k razpravi, so dobili besedo. Na koncu smo povprašali tudi predstavnike Vlade, če želijo besedo. Besede niso želeli. Ko smo predlagali, da nadaljujemo razpravo s časom [[...]]Ali mi dovolite, da lahko povem do konca, gospod Anderlič? Ne vem, kdo vodi zdaj sejo, vi ali jaz. Potem jo držite gor, če hočete. Bi povedal, da tudi za časom, ki smo ga imeli na razpolago, smo čas razdelili, vsi ste se prijavili, predstavnik Vlade ni pokazal želje, da bi razpravljal. Vendar, da boste spustil roko dol, kljub temu, ne glede na to, kako se bo odločila koalicija, dam možnost, da predstavnik Vlade pove svoje mnenje, če želi. Izvolite.
Hvala lepa. Bom zelo kratek. Uvodoma sem naštel dejstva, ki govorijo v prid stališču Vlade, žal vseh poslancev, ki so zdaj prisotni ni bilo v dvorani. Ampak, odgovor na konkretno vprašanje odgovor ki se tiče neodplačnega prenosa premoženja v lasti rudnika, to trenutno ureja 12. člen obstoječega, veljavnega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik Vlade je dobil besedo in povedal kar je imel za povedati. S tem zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, to je čez pol ure oziroma ob 16.30. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure oziroma ob 16.30. Hvala.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovaje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 60 poslank in poslancev, za 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o davku od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 14. členu treh različnih poslanskih skupin: Poslanske skupine Zares, Poslanske skupine LDS in Poslanske skupine Lipa. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Prijava teče. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Mag. Cvikl, izvolite.
Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlog amandmaja, zato ker ocenjujemo, da je to vsebinsko korekten predlog Združenja članov borze vrednostnih papirjev, ki so ga povzele tri poslanske skupine in tudi mi ga vsebinsko podpiramo. S črtanjem tretjega odstavka v 14. členu, bi obveljala enakost za vse odsvojitve vrednostnih papirjev. Ali poenostavljeno povedano, gre za prodaje vrednostnih papirjev in za razliko med nakupno in prodajno ceno se plača davek od kapitalskega dobička. Ta je od takrat, ko ste se v koaliciji odločili za cedularno obdavčitev v Sloveniji 20%. Z besedilom tretjega odstavka 14. člena pa naj bi ta davek bil 40%. Zato je to ne zakon o davku od dobička od osvojitve izvedenih finančnih instrumentov, ampak zakon o 40% davku na izvedene finančne instrumente in zakon, ki ubija razvijajočo se slovensko borzo. Negativni učinki sprejema takšnega zakona, če ne bo amandma sprejet, če ne bomo uvedli samo 20% obdavčitve, so v tem, da se bodo investitorji iz borze še bolj umaknili in se bo nadaljevalo padanje Borze, ki ga je povzročila ameriška finančna kriza. Predlagamo vam, da v preprečitev tega, sprejmemo amandma, s katerim se črta tretji odstavek in s katerim je ohranjena 20% cedularna obdavčitev. Če pa želite uvesti progresijo, če želite, da naj bi tisti, ki imajo več, prispevali več, potem pa je potrebno uvesti drugačen prag in sicer reči: v kolikor je dobiček iz teh ali onih poslov višji od 15 tisoč evrov, 50 tisoč evrov, se uvede višja stopnja. Na način, kot pa je to narejeno sedaj, se bodo iz slovenske borze investitorji preprosto umaknili in nadaljevalo se bo nadaljnje padanje in ljudje bodo imeli vse večje izgube. Bodisi tisti, ki so kupili NKBM, bodisi tisti, ki so kupili sedaj Savo-Re, bodisi ostali investitorji, in to seveda je za slovenske državljanke in državljane slabo. Predlagam vam, da ne naredite še ene napaka, ki ji botruje neka tako imenovana anti tajkunska filozofija zadnjih mesecev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. V Poslanski skupini Lipa bomo podprli naš amandma oziroma tudi ostala dva, saj gre za popolnoma enake amandmaje. Sam sicer nisem prepričan, da Vlada in vladni poslanci točno vedo o čem govori ta člen in o čem govorijo amandmaji. Tu ne gre za 40% obdavčitev kogarkoli, ki se ukvarja z delnicami v naši državi, gre za kapitalske dobičke z izvedenimi finančnimi instrumenti. In prvo vprašanje za vse vas: Kateri so izvedeni finančni instrumenti in kdo se z njimi ukvarja? V večini primerov gre za opcijske posle, se pravi posle, ki gredo na obresti, na tuje valute in s tem se navaden laik ne ukvarja in s tem, ko 40% obdavčujemo prihodke iz kapitalskih dobičkov, ko gre za izvedene finančne inštrumente, v bistvu ustvarjamo negativno klimo na področju gospodarstva v Republiki Sloveniji. Medtem ko bodo ostali kapitalski dobički, ki prihajajo s strani vrednostnih papirjev, ostajali enako obdavčeni. In to se mi ne zdi primerno, kajti izvedeni finančni instrumenti, nenazadnje, več ljudi, ko se z njimi ukvarja, več je prihodka tudi v proračun Republike Slovenije, po 20% davčni osnovi. S tem, ko bomo povzročili 40% obdavčenje kapitalskih donosov, se bodo ljudje enostavno iz tega umikali. Vidim pa, glede na vašo pozornost, da vsi veste, kaj so to izvedeni finančni instrumenti, kako se z njimi trguje in da je po vaše tudi prav, da jih 40% obdavčimo. Hvala.
Glasujemo o amandmajih k 14. členu. Glasovalo je 71 poslank in poslancev, za 26, proti 40. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandmaji k 14. členu niso sprejeti. Prehajamo na amandma k 27. členu Poslanske skupine LDS. Glasujemo. Glasovalo je 71 poslank in poslancev, za 26, proti 42. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod mag. Cvikl, izvolite.
Hvala lepa. Mi obžalujemo, da ni bil sprejet amandma k tretjemu odstavku 14. člena, ne bomo pa nasprotovali predlogu zakona. Razlogi so v tem, da izvedeni finančni instrumenti so instrument, s katerim se trguje in iz tega so določeni kapitalski dobički. Ko je Vlada leta 2005 sprejela to cedularno obdavčitev, tega ni vključila, in korektno je, da je uvedena vsaj 20% obdavčitev izvedenih finančnih instrumentov za vse posle nad enim letom, kar je vsebina zakona. Sami pa boste nosili odgovornost za to, da bodo za posle do enega leta ti kapitalski dobički obdavčeni kar s 40% stopnjo. Razlogov, zaradi katerih smo nasprotovali tej 40% stopnji in podpirali prejšnji amandma, je veliko, nima jih smisla ponavljati. Ampak, zgodilo se bo naslednje: do konca mandata te vlade se bo s posli izvedenih finančnih instrumentov prenehalo trgovati v Sloveniji, slovenske banke bodo zaradi tega izpostavljene večjim tveganjem, ker nihče ne bo želel na te instrumente plačevati 40% davka od kapitalskih dobičkov. Ker ni bil sprejet tudi amandma, s katerim bi se vse to uveljavilo s 1. 1. 2009, se bo pojavljalo tudi zelo veliko zapletov, kdaj se posamezna zadeva obdavči ali ne, ampak odgovornost za to boste morali nositi sami. Mi pa, zaradi tega, ker ocenjujemo, da je korektno, da so izvedeni finančni instrumenti obdavčeni kadar so preko enega leta vsaj za 20%, ne moremo nasprotovati predlogu zakona, zato mu ne bomo nasprotovali in se bo vsak poslanec odločil ali kvorum ali za ali proti. Skratka, odgovornost, kolegi iz koalicije, je vaša. Zmeda, ki jo boste naredili, nadaljnje upadanje borze vrednostnih papirjev bo pa nedvomno vplivala tudi na rezultate tistih, ki so na začetku vašega mandata s temi ali onimi reformnimi ukrepi mislili, da se bo Slovenija na kapitalskem trgu res kaj sprostila. Slovenija je na kapitalskem trgu z vašo tipko za postala zelo zategnjena država in kapital se bo umikal. Takšna je značilnost kapitala, ki mu ni treba poslušati politike.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Vidim samo eno roko. Gospod Petek, izvolite.
Jaz sem bil prej prepočasen oziroma sem spregledal glasovanje v imenu poslanske skupine, bom v svojem lastnem imenu povedal to, kar bodo naredili tudi moji kolegi. Za razliko od socialdemokracije mi ne moremo pristati na sprejem oziroma potrditev tega zakona, ker menimo, da je ta zavrnitev obeh amandmajev slabša oziroma je takšna, da pušča mnogo večje posledice kot pa sprejem zakona. In zaradi tega sprejeti ta gnili kompromis, ker en del tega rešuje zakonodaja, ni smotrno. Mi smo v razpravi opozarjali, da je to ena izmed potez Vlade v predvolilnem času s tako imenovano krinko borbe proti tajkunom, način kako pravzaprav postaja bolj neverodostojna kot pa verodostojna. Če bi to hotela narediti, bi naredila mnogo prej, bi naredila z uveljavitvijo 1. 1. 2008 ne sredi polletja 2009, ko noben informacijski sistem, pa čeprav lahko gospod Šircelj ne vem kaj zagotavlja, ne zmore prehoda na to posredovanje podatkov. Naj samo povem, da davčna uprava sedaj vznemirja svoje naročnike z določenimi zahtevami po podatkih, pa jih enostavno ne morejo posredovati, ker informacijski sistem ni pripravljen, ta je še slabše pripravljen, zaradi tega to ni dobro. Kot drugo pa mislim, da Vlada na ta način uničuje kapitalski trg. Omogočala ali pa pospešila bo vselitev nekaterih kapitalskih naložb na tuje trge, v tuje banke in slovenski kapitalski trg, ki je že tako preslab bo še slabši zaradi tako obdavčenih špekulativnih namenov, pravzaprav so pa pri tem prizadeti tisti, ki so z dobrimi nameni vlagali v te papirje, torej v izvedene finančne inštrumente. Zaradi tega bo LDS glasovala proti zakonu.
Hvala lepa. Gospod Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo. Glede na to, da niso bili sprejeti amandmaji pod točko 1, 2 in 3, s katerimi bi se črtal tretji odstavek, v Poslanski skupini Lipa ne moremo podpreti takšne zakonske rešitve, s katero dejansko povedano gre v kontradiktornost tistemu kar Vlada že tri leta napoveduje, se pravi konkurenčnost slovenskega trga, torej govorimo o finančnem trgu, o trgu izvedenih finančnih inštrumentov. In če želimo biti konkurenčni komurkoli v Evropi, se ne smemo igrati s 40% davčno stopnjo za opcijske posle s katerimi se ukvarja samo določen odstotek špekulantov tako v Evropi kot tudi v Sloveniji. S temi posli, ko gre za izvedene finančne inštrumente, ne gre za to, da bi nekdo z delnicami obogatel. Tega verjetno ne razumete. Ne gre za delnice, še enkrat poudarjam, ne gre za kapitalske donose, ko nekdo z "insajdersko" informacijo za določen vrednostni papir, za katerega ve, da se bo čez dva meseca podražil, danes plača in čez dva meseca proda. Njega s tem ne obremenjujemo popolnoma ničesar. In vsi, ki tako razmišljate, napak razmišljate. S tem uničujemo slovenski finančni trg in možnost vplivanja tudi tujcev na slovenskem finančnem trgu preko izvedenih finančnih instrumentov, ki obstajajo. Še enkrat poudarjam, gre za opcijske posle, ne za delnice. Zato, lepo vas prosim, preden o čemerkoli glasujete, razmislite o tem, kaj počnete. Hvala.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 14. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini po skrajšanem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo besedo v imenu poslanske skupine? Gospod Cvikl? Ja ali ne? Izvolite.
Mi ocenjujemo, da seveda nimate prav tisti, predvsem pa ne Vlada, ki pravi, da zakon ni potreben. Mi ocenjujemo,da je seveda dobro sprejeti zakon, ki je predlagan, predvsem zato, ker bo s tem nedvoumno določeno, kako je s temi nesrečnimi odločbami. Tako, pazite, ponovno prepuščate nekaj, v narekovaju, lastni interpretaciji, ampak ali veste, ko minister nekaj reče, potem četudi je zakon predlagan in če so argumenti še tako močni, koalicija pač očitno sledi tej volji ministra, četudi očitno tudi ta minister ni vedel, kaj je s tem. Jaz mislim, da se bo v letošnjem letu še veliko dogajalo na zgodbi dohodnine in dohodninskih odločb. Ljudje s temi dohodninskimi odločbami predvsem doplačujejo v letošnjem letu zato, ker se je Vlada odločila dati veliko davčno darilo. In to, da ste obdavčili kmetijske subvencije, ki niso bile niti izplačane,da ste uvedli pavšalna plačila, obračune, to seveda ni korektno. Predlog zakona s temi dopolnitvami Zakona o dohodnini bi seveda to rešil. Predlog matičnega delovnega telesa, da ta zakon ni primeren, pa seveda odpira veliko prostora za interpretacije in tako se bo tudi v letošnjem letu dogajalo, na žalost.
Hvala lepa. Lahko preidemo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 27. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preglednosti finančnih odnosov in ločenem evidentiranju različnih dejavnosti, po skrajšanem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 33. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o Letnem načrtu razpolaganja z nepremičnim premoženjem države v posamični vrednosti nad 300.000 evrov za organe državne uprave in za pravosodne organe za leto 2008. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah zakona o splošnem upravnem postopku, po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnem registru, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Ob tem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, za 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo se prekinjeno 12. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin, redni postopek. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o začasni prepovedi pridelave gensko spremenjenih rastlin ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, za 38, proti 22. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 29. točko dnevnega reda - prva obravnava Predloga zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija, prva obravnava, je primeren za nadaljnjo obravnavo. V imenu poslanske skupine ima besedo gospod Samo Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Vlada v svojem mnenju ni podprla tega zakona. Glavni argument Vlade in potem posledično tudi predstavnikov vladajoče koalicije, ki so temu mnenju sledili, je bil, da obstoječi zakon in uredba, ki je bila sprejeta spomladi, vsebujeta vse te zakonske norme, ki so napisane v predlogu zakona, ki smo ga obravnavali danes popoldne in ki sem ga pred kakšnim mesecem dni poslal v vladno proceduro. To enostavno ne drži. Mnenje Vlade ni resnično in je zavajajoče. Res, uredba prinaša ustanovitev informacijsko-raziskovalnega središča za živo srebro, vendar brez sredstev za njegovo delovanje. Najpomembnejša novost v zakonu, o katerem pa Vlada sploh ni spregovorila v svojem mnenju, je pa ta, da vključuje nadomestilo za omejeno rabo prostora, zaradi premikov, zaradi emisij živega srebra v okolje, zaradi radioaktivnega sevanja, zaradi odlagališč rudniške jalovine, ki je obremenjena z radonom. In na podlagi te norme za nadomestilo za omejeno rabo prostora bi ta zakon zagotavljal 4 milijone 200 tisoč evrov letno. Tako, kot je na primer Vlada z uredbo določila višino nadomestila zaradi omejene rabe prostora na območju Rudnika urana Žirovski vrh za občino Gorenja vas Poljane, in sicer za leto 2008 v višini 4 milijone 300 tisoč 17 evrov. Seveda, eni občini je to dovoljeno, drugi ne. Vlada zavrača zakon, ki bi to omogočil tudi občini Idrija, čeprav je okoljsko bolj obremenjena kot območje Rudnika Urana Žirovski vrh. Poleg tega ta zakon prinaša tudi sredstva za odpravo posledic ionizirajočega sevanja in za zdravstveno varstvo prebivalcev oziroma nekdanjih rudarjev, ki jih je živih še okrog 700. Predlagam, spoštovane kolegice in kolegi, da kljub negativnemu mnenju Vlade, ki pa je zavajajoče in lažno ta zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala. Lahko preidemo na odločanje? Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 40. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Nasvidenje.