Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 11. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanec Jakob Presečnik. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prihajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2008 IN 2009 V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka Ministrstva za finance. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Zakon o izvrševanju proračuna je pogoj, da se proračun oziroma rebalans proračuna, ki je bil včeraj sprejet, tudi izvršuje. Zakon predpostavlja tri nujne spremembe, in sicer dve spremembi, ki se nanašata na izvajanje skupne kmetijske politike in omogočata, da se, prvič, omogoča, da se prevzemajo obveznosti za popis kmetijskih gospodarstev že v letošnjem letu, medtem ko bo samo plačilo glede na potek cele operacije aktualno v naslednjem letu in bo tudi načrtovano v naslednjem letu. Druga sprememba se ravno tako nanaša na skupno kmetijsko politiko, in sicer gre za izterjavo neplačanih obveznosti. Zmanjšujemo oziroma limitiramo znesek pod katerih teh izterjav ne bomo delali, ker bi v nasprotnem primeru bili stroški tega večji in hkrati bi zapadli, v kolikor tega limita ne bi postavili, pod posebni režim, ki bi bolj striktno vzpostavil razmerja med evropskim proračunom in slovenskim proračunom. Zato menimo, da je ta sprememba potrebna. Tretja sprememba, ki je v zakonu začrtana, pa se nanaša na obseg zadolžitve, ki se prilagajajo novemu znesku iz rebalansa proračuna. Vlada predlaga, da spremembe zakona sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. besedo dajem podpredsedniku mag. Radovanu Žerjavu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in koleg! Odbor za finance in monetarno politiko je na 7. seji dne 14. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z ustavo, uporabnim sistemom in v zakonodajno-tehničnem pogledu nanj nima pripomb. Pred objavo zakona v Uradnem listu se napoveduje le ustrezen redakcijski popravek naslova glede na to, da je bila predložena zgolj ena sprememba. V zakonskem predlogu je dne 7.7. amandmaja, to je k 4. členu oziroma dne 14.7. za novi 4.a člen vložila Poslanska skupina SDS. Na seji Odbora so sodelovali tudi minister pristojen za finance, predstavnica Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. V okviru dodatnega delovnega gradiva se je Odbor seznanil z mnenjem Komisije Državnega zbora za nadzor javnih financ, ki je predlog zakona obravnavala kot zainteresirano delovno telo. Iz obrazložitve zakonskega predloga izhaja, da je zaradi nepredvidljivih posledic svetovne finančne krize Vlada določila predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za 2009. Hkrati je v izogib neskladja med obema dokumentoma posledično potrebna prilagoditev obravnavnega zakona. V okviru razprave je predstavnik predlagatelja amandmaja, Poslanske skupine SDS, k 4. členu oziroma za 4.a člen, o katerem ne glede na določbo 22. člena tega zakona velja v času trajanja finančne krize 30-dnevni plačilni rok iz naslova za obveznosti za investicijske odhodke in investicijske transfere, ki se plačujejo po posameznih situacijah, s tem, da se trajanje finančne krize predvideva do 31. 12. 2010, Odbor seznanil s črtanjem dela besedila amandmaja k 4. členu, konkretno točke 3, ker je bila dne 14. 7. s predlogom za amandma za novi 4.a člen, istih predlagateljev, vsebinsko prenešena in vključena v predlagani novi člen. Ob tem je Odbor na podlagi 128. člena Poslovnika glasoval o posameznih členih zakonskega predloga in jih je sprejel. Ob obravnavi spremenjenega amandmaja Poslanske skupine SDS za spremembo 4. člena skupaj z vsebinsko povezanim amandmajem za novi 4.a člen Odbor ni sprejel. K predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji. Odbor za finance in monetarno politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 sprejmete v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Vsem skupaj prijazen dober dan! Sinoči smo rekli A, danes je treba reči še B. In če je bil sprejet sinoči rebalans proračuna, je zdaj seveda tudi z Zakonom o izvrševanju proračuna treba zgodbo nadgraditi. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije k temu izražamo vso podporo, predvsem pa se nam zdi pomembno in potrebno vsebinsko pozdraviti in opomniti na tri vsebinske zadeve, in sicer se z dopolnitvijo 20. člena obstoječega zakona omogoča izvajanje pripravljalnih dejanj za izvedbo popisa, kadar predpisi Evropske skupnosti to določajo, in sicer pred letom, v katerem so vse države članice dolžne ta podpis izvesti. Drugič. Danes je bil že omenjen, in sicer spremembe 27a. člena, da seveda tam, kjer so stroški izterjave večji kot 100 evrov, izterjava ni smiselna. Tretjič. Sprememba 31. člena zakona bo omogočila dodatno, žal, potrebno zadolževanje do višine 3,3 milijarde evrov, zaradi izpada prihodkov proračuna. Zaradi finančne gospodarske krize pa v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije menimo, da je sprememba zakona na področju izterjav smiselna, sprejemljiva. Naprej se nam zdi pomembno povedati v nadaljnji obrazložitvi, kjer je zapisano, da je bila Slovenija, zaradi nepravilnosti pri izvajanju postopkov glede koriščanja evropskih namenskih sredstev v posameznih primerih že kaznovana z obveznostjo vračanja dela denarja v Bruseljski proračun, in sicer kot navajajo v obrazložitvi zakona o primeru Agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja v višini 1,5 milijona evra. Seveda, če je v teh časih pomemben vsak evro, potem moramo biti tukaj previdni, pozorni, proaktivni. Potem, potrebno je še enkrat opozoriti, da moramo vse vpletene institucije, tako ministrstva kot agenti, ki operativno izvajajo postopke in razpise, tudi na splošni ravni skrbeti za pravilnost vseh postopkov, da v teh zaostrenih kriznih časih ne izgubljamo po nepotrebnem Bruseljskega denarja, ki je nenazadnje tudi denar slovenskih davkoplačevalcev. Zagotovo je na koncu potrebno povedati o zadolževanju. Podobno mnenje imamo kot pri obrazložitvi stališča pri sprejemanju drugega rebalansa proračuna. Opozarjamo, da v teh kriznih razmerah sicer tako zadolževanje zagotovo sprejemamo, mu pritrjujemo, ker vidimo, da drugega izhoda ni. Seveda pa smo trdno na stališču, da naj bo tako povečano zadolževanje začasno, zelo previdno in pa na eni strani pomembno za blažitev socialnih težav tistih, ki so izgubili delo oziroma tisti, ki jih je ta globalna kriza najbolj prizadela. Pomembno se nam zdi opozoriti na ta vidik. Na drugi strani pa mora biti največji del denarja namenjen spodbujanju gospodarske aktivnosti podjetij, da se bomo seveda z ustvarjanjem izvoza, nove dodane vrednosti v prihodnjih mesecih vsi lahko nadejali ogrevanja slovenskega gospodarstva in jaz sem prepričan, da to zagotovo pride. Prav tako pa od Vlade pričakujemo skrben, natančen načrt, kako se bo to zadolževanje, proračunski primanjkljaj in tudi javni dolg v naslednjih letih postopoma vzdržno in zmerno zmanjšal in seveda prišel, čim prej, kot je to možno, v maastrichtske okvire ter tako zagotovil dolgoročno makroekonomsko stabilnost Republike Slovenije. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije, kot pri včerajšnjem rebalansu, tudi temu zagotovili soglasno in popolno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lepo pozdravljeni, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Že pred menoj je kolega zelo jasno povedal, za kaj gre. Včeraj smo naredili prvi pomemben in potreben korak za nadaljnje delo Vlade, za nadaljnje delo pristojnih ministrstev in tudi Državnega zbora. Seveda je sprejetje zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 ravno tako nujen in potreben korak, ker je treba ta zakon prilagoditi spremembam v proračunu, ki so predvidene z rebalansom. Glede na pravno naravo državnega proračuna je uveljavitev zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2008 in 2009, kot sem že povedala, neposredni pogoj za uveljavitev rebalansa proračuna. Osnovni cilj zakona je le uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega rebalansa proračuna, seveda pa so v zakonu tudi druge rešitve. Na podlagi dopolnitve 1. člena pa bo mogoče izvesti tudi pripravljalna dejanja za izvedbo popisa pred letom, v katerem so vse države članice Evropske unije dolžne popis izvesti. Nacionalna zakonodaja oziroma zakon, ki ureja izvrševanje proračuna, ne dopušča prevzemanja obveznosti, če za ta namen niso načrtovane pravice porabe na postavkah sprejetih proračunov oziroma če pravice porabe za ta namen niso načrtovane v primernem obsegu. Kljub temu, in ne glede na navedeno, je že doslej mogoče prevzemati obveznosti, določene v četrtem odstavku 20. člena tega zakona. Torej, v prihodnjem letu bo treba izvesti popis kmetijskih gospodarstev, ker državo k temu silijo evropski predpisi, temu smo zavezani. Tudi gospodarno in utemeljeno je s predlagano spremembo omogočiti izvedbo postopkov in izbiro najugodnejšega ponudnika v pravem času. Z zakonom se izvaja tudi, kot je bilo že omenjeno, izjema do obveznosti izterjave, torej sprememba 27.a člena. Zaradi tega postopkov izterjave za zneske, ki brez obresti ne presegajo 100 evrov, ni treba izvesti za namenska sredstva Evropske unije in sredstva slovenske udeležbe, kadar predpisi skupnosti, ki se uporabljajo neposredno, to omogočajo. Na podlagi analize podatkov, ki so jih poročale države članice, je bilo ugotovljeno, da so stroški izterjave v nesorazmerju z višino terjatve, če znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca, v zvezi s posameznim plačilom brez obresti ne presega 100 evrov. S tem se tudi izognemo nepotrebnim stroškom izterjave za majhne zneske, ker je neracionalno za tako nizke zneske izvrševati izterjavo. Vezano na spremembo 31. člena tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo potrebno zadolževanje v teh kriznih časih, seveda s skrbno in premišljeno aktivnostjo v tej smeri, da bomo skupaj lahko uspešno prebrodili krizne čase in se v naslednjih letih zopet pogovarjali in razpravljali predvsem o uspešnem delu in gospodarski rasti. Zaradi vsega navedenega, vezanega na spremembe Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli Predlog sprememb Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Poslance opozarjam na mir v dvorani, naj ne komentirajo iz klopi govorcev. Prosim.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi, dobro jutro! Res je, danes je na mizi dodatek oziroma logična posledica včeraj sprejetega rebalansa. Ne bom izgubljal besed o manj pomembnih členih Zakona o izvrševanju proračuna, zadržal se bom pa nekoliko pri dveh točkah. Prva točka je enormno povečevanje zadolžitve, ki iz tega zakona o izvrševanju proračuna sledi. Namreč iz približno 2 milijardi 200 evrov zadolžitev Vlada predlaga Državnemu zboru potrditev, povečuje za 50% na 3,3 milijarde evrov. Gre za dodatnih dobrih 500 evrov zadolžitve za slehernega prebivalca Republike Slovenije, tako da se samo v letošnjem letu dolg, neposredni dolg dviguje iz dobrih 1100 evrov na prebivalca, na dobrih 1500 evrov na prebivalca. Torej, sleherni Slovenec bo s tem zakonom zadolžen in bo moral prispevati v prihodnjih letih ali prihodnjih desetletjih 1500 evrov zato, ker se država zadolžuje. In zakaj se država zadolžuje? Če bi se država zadolževala za razvojne projekte, za infrastrukturo, ki bo bodočim generacijam omogočala večjo dodano vrednost, boljši dostop do znanja, kakovostnih delovnih mest, večjo dodano vrednost, ne bi niti imeli toliko pripomb, ker pa se praktično zadolžujemo za tekočo porabo, za nekaj kar bo odšlo in ne bo prineslo dodane vrednosti in razvojnega impulza, smo v Slovenski demokratski stranki izjemno zaskrbljeni. Samo v enem letu bo delež javnega dolga v bruto domačem proizvodu zrasel iz 22 oziroma slabih 23% na dobrih 30% BDP. To je alarmantno povečanje. In kaj Vlada v proračunskih dokumentih napoveduje? Napoveduje vsako leto v prihodnjih nekaj letih, med 3 in 4%, primanjkljaja. To se pravi, sleherno leto v naprej bomo ta procent, 3 do 4% primanjkljaja bruto domačega proizvoda seveda vkomponirali v javni dolg in ga bomo gotovo povečali tam do konca mandata te vlade na 40 in več odstotkov bruto domačega proizvoda. Kdo bo to plačal, vas sprašujem? Ali bomo zaradi tega bolj obremenili gospodarstvo ali bomo zaradi tega bolj obremenili naše ljudi? Kako boste servisirali ta javni dolg? Odgovora na ta vprašanja ni in to skrbi in to boli in to je popotnica, spoštovani, našim gospodarstvom, tudi našim ljudem za prihodnje. Vlada jih zadolžuje preko vseh meja. Zato se seveda v SDS s takim pristopom ne moremo strinjati in ga ne bomo podprli. Predlagamo amandma, vsaj nekaj protikriznega tudi v tem zakonu o izvrševanju poračuna. Predlagamo amandma, da se v prihodnih določbah skrajša plačilni rok na 30 dni, plačilni rok države. To je že večkrat ponovljena zgodba in jo bomo vedno ponavljali, kadar mislimo, da je priložnost in možnost za to. Torej, ponavljamo tisti amandma, ki je bil vložen tudi že preko novele zakona z naše strani, kakor tudi na predhodno proceduro na delovnem telesu. Mislimo namreč, da je skrajševanje plačilnih rokov države do gospodarskih subjektov izjemno pomembno za likvidnost le-teh. Vidimo, da kreditni krč ne popušča, da je ključen problem gospodarstva pomanjkanje likvidnosti in zaradi tega bi jim skrajševanje plačilnih rokov še kako pripomoglo. Vlada vedno in znova skrbi zgolj za državni proračun in ji je precej malo mar za likvidnost oziroma za proračune, pod narekovaji, gospodarskih subjektov s katerimi posluje. Mi mislimo, da je gospodarstvo vlečni konj razvoja te države, zato mu moramo iti v času krize nasproti z ukrepi, ga razbremeniti, da bo prispeval v blagajno in s tem k blaginji in k boljšemu življenju vseh. Zato postavljamo gospodarske subjekte in tudi ukrepe za večjo gospodarsko aktivnost pred ukrepe za neko restriktivno javnofinančno politiko v tem momentu. V Slovenski demokratski stranki tega predloga gotovo ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Alojz Posedel v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Zares smo včeraj podprli Predlog rebalansa proračuna v predlagani obliki, ker smo prepričani, da je pripravljen ta predlog bil po najboljši moči glede na makroekonomske okoliščine in zato bomo kot logično posledico včerajšnje odločitve tudi danes potrdili Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2008 in 2009. Zaradi racionalnosti ne bom ponavljal vsega povedanega, ponavljam samo to, da bomo v Poslanski skupini Zares to potrdili. Tistim pa, ki imajo danes toliko skrbi in bolečine in bojazni, kako bodo javne finance vzdržne v prihodnosti, pa bi samo sporočilo, da če bi v času, ko je bilo potrebno, imeli toliko skrbi in bojazni, bi jih danes vsi skupaj imeli manj. Kot rečeno, v Poslanski skupini Zares bomo podprli ta zakon.
Hvala lepa. Besedo ima Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Pozdrav vsem! Hvala lepa, gospod predsednik. Zdi se, da se uvodoma moramo vsi izreči o odnosu med rebalansom in med Ziprom in naj še jaz to naredim na ta način, da povem, da bi Zakon o izvajanju proračuna Republike Slovenije sam po sebi prazen, rebalansiran proračun, bi bil pa nemočen. Kajti eden brez drugega res ne morata shajati in ker bi v Poslanski skupini DeSUS raje kot nemočni in prazni bili potentni, bomo seveda podprli ta Predlog zakona o izvajanju proračuna Republike Slovenije, ki ga je predlagala naša vlada. Naj omenim, zakaj pravzaprav gre v bistvu. V bistvu gre za to, da se osnovni principi, osnovna načela, določila zakona izvajanja proračuna Republike Slovenije nič ne spreminjajo in to je bistveno. Bistveno je, da torej se omogoča izvajanje proračuna, da se Vladi z nekaterimi določili omogoča, da reagira na spremenjene okoliščine na ta način, da bodisi omeji izvajanje kakšne predvidene aktivnosti bodisi da prerazporeja in še druge instrumente ima v rokah, da lahko zagotavlja uravnoteženo in tekoče izvajanje proračuna Republike Slovenije. Tudi za voljo tega, ker je to zdaj v teh kriznih časih toliko bolj nujno, bomo v Poslanski skupini DeSUS seveda to podprli. V manjšem delu se te spremembe in dopolnitve nanašajo na že omenjeno torej na kmetijsko politiko, na politiko zadolževanja in mi tudi pri tem nimamo preosebnih predsodkov, dasiravno je prav, da opozarjamo in da nas vse skupaj skrbi, kako bomo to realizirali in kako bomo to na dolgi rok tudi, pogojno rečeno, sanirali. Da so morebiti za koga to bolj rutinske zadeve, sprejemanja Zipra, lahko imamo morebiti občutek danes. Če bi o tem govorili pred tremi meseci oziroma ko smo tako govorili o prvem Zipru, so bile bolj dramatične razprave, ko se je govorilo o ukinjanju oziroma o umiku načrtov razvojnih programov, o predplačilih in podobnih stvareh, ki seveda močno vplivajo na naše življenje in zato se Zakonu o izvajanju proračuna Republike Slovenije ni mogoče izogniti z nekim zamikom, še, saj nič pomembnega ne prinaša, torej ni tako. Sam bi rad omenil tudi to, kar je bilo danes že omenjeno, namreč zavrnjeni predlog amandmaja na matičnem odboru, ki se bo zagotovo vrnil v drugačni obliki in v nekem drugem času, zato ker tudi mi v Poslanski skupini DeSUS menimo, da moramo poskrbeti za to, da bo plačilna disciplina drugačna in da bodo plačilni roki tudi tisti, ki jih izvaja država, drugačni. V principu se mi s tem predlogom strinjamo in prepričan sem, da ga bomo v Državnem zboru s časom uspeli tudi uveljaviti. Kar zadeva zadolževanja pa je ob omenjeni skrbi, ki je že bila izrečena, treba reči, da se zadolžujemo in če se ne bi zadolževali, bi najbrž bile negativne posledice še bistveno bolj dramatične, tako za izvajanje proračuna kot za ljudi, kajti ocenjujemo, da je to zadolževanje, ki je v veliki meri odvisno od tega, ali smo pripravljeni zagotoviti ustrezno socialno mrežo za tiste, ki jih zadenejo socialne, ekonomske in druge težave, in ali smo pripravljeni z ukrepi, od katerih smo mnoge že sprejeli, mnoge pa še bomo, podpreti gospodarstvo, četudi ne v takšni meri, kot bi si morebiti gospodarstvo želelo. Tu se pač uokvirjamo v neke okvire, ki jih Vlada presoja kot realne, in ocenjujemo, da je Vlada v teh svojih namerah vredna podpore z glasovi Poslanske skupine DeSUS. Zato povem, da bomo ta predlog zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič, v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Tudi v imenu Slovenske nacionalne stranke lep dober dan! Saj ne vem, ali smo še kar tu ali smo že spet tu. Spoštovane kolegice in kolegi, ker so kolegi pred mano povedali že veliko, kar se tiče Zakona o izvrševanju proračuna, ki je pravzaprav nujno zlo, ki je rutina po sistemu, ki ga imamo, bi mogoče ob tem rekel, da bi bilo dobro, glede na to, da se številni zakoni prilagajajo evropski zakonodaji, da bi se tudi pri obravnavanju proračunov oziroma rebalansov proračunov ravnali po anglosaksonskem sistemu, ki ima sistemski proračunski zakon, enega, in potem daje pač pooblastila vladi za izvrševanje. Mi smo tu eden od unicumov, predvsem oponašamo Avstrijo in Nemčijo in zato moramo imeti dva zakona, kar je seveda, še enkrat poudarjam, čista rutina danes in nujno zlo. Ker smo se včeraj v Slovenski nacionalni stranki odločili, da podpremo rebalans proračuna, v upanju, da bo v letu 2010 stanje dosti boljše in da bo proračun, ki je bolj pomemben, boljši, bomo morali že iz načelnih razlogov podpreti tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije. Vladi pa, gospa Kamnarjeva, v razmislek, da bi se tudi mi morda obrnili na tisti del evropske zakonodaje, ki je, na primer, v Veliki Britaniji ali na Švedskem, ko bi imeli en sistemski zakon o javnih financah, vi bi imeli pa dosti lažje delo in manj časa bi zapravljali skupaj z nami.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. O oceni stanja in razlogih za sprejem teh sprememb in dopolnitev je zapisano, da je Vlada Republike Slovenije določila Predlog rebalansa proračuna za leto 2009 in je zato posledično treba tudi Zipro prilagoditi spremembam v proračunu. V nasprotnem primeru bi med obema dokumentoma obstajalo neskladje. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo včeraj predlogu rebalansa nasprotovali. Nasprotovali smo zato, ker ocenjujemo, da ta proračun ni dovolj varčevalen, torej, da bomo trošili nekaj, česar nimam in to, česar nimamo, bomo trošili pravzaprav za zadeve, ki po naši presoji velikokrat niso potrebne. Sam sem včeraj poskušal to razmišljanje argumentirati z nekaterimi številkami, in kljub moji prošnji, da se me demantira, da je moje razmišljanje napačno in da so številke, ki jih navajam napačne, me nihče ni demantiral, kar pomeni, da je to, kar sem rekel, res in iz tega izhaja, da pač pri varčevanju oziroma zniževanju javne porabe nismo najbolj uspešni oziroma bi lahko bili bistveno bolj. Predlogu rebalansa smo nasprotovali in zato tudi teh sprememb Zakona o izvrševanju proračuna ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Kot je bilo že rečeno v predstavitvah predstavnika Slovenske demokratske stranke je bil danes zjutraj vložen amandma k prehodni določbi. Tega amandmaja še nimate na klopi. Ali je dovolj, da ga preberem ali počakamo? Jaz vam ga lahko preberem in potem [[...]] Torej, amandma k 4. členu I. "Naslov člena se spremeni tako, da se glasi: "Prehodna in končna določba". II. Besedilo 4. člena se spremeni tako, da se glasi: "Ne glede na določbo 22. člena zakona velja v času trajanja finančne krize 30-dnevni plačilni rok iz naslova obveznosti za investicijske odhodke, ki se plačujejo po posameznih situacijah in investicijske transfere, ki se plačujejo po posameznih situacijah. Trajanje finančne krize se predvideva do 31. 12. 2010." V strokovnih službah smo preverili utemeljenost tega amandmaja. Dejstvo je, da je Poslanska skupina SDS na podlagi drugega odstavka 132. člena Poslovnika k prehodni določbi vložila amandma k 4. členu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna. S tem amandmajem, kot ste ga slišali, se posega v materialno določbo 22. člena osnovnega zakona, ki s to novelo ni bil spremenjen. Vsebina tega amandmaja ne predstavlja prehodne določbe novele zakona, pač pa je po vsebini materialna določba, ki bi torej terjala spremembo 22. člena osnovnega zakona in zato je predlagani amandma brezpredmeten in Državni zbor o njem ne bo razpravljal. Bom pa dal možnost k besedi predstavniku predlagatelja, če se bo k temu javil. Želite prosim, mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. To je za nas presenečenje. Namreč, take primere smo že imeli, da se je s prehodno določbo posegalo v vsebino in tudi v posamezne člene. To ni prvič. Ne vem, česa se bojite pri obravnavi tega amandmaja. Mislim, da je amandma še kako pomemben v času finančne in gospodarske krize, še posebej za likvidnost gospodarskih subjektov in seveda bi želel dobiti na mizo pisno stališče Zakonodajno-pravne službe, da je ta amandma brezpredmeten, kajti vi ste se sklicevali na formalnosti in te formalnosti so očitno samo vam znane in ne vem, kdo se je na to in pod to podpisal, še posebej v primerjavi z že uveljavljeno prakso v tem parlamentu. Zato seveda pričakujem, spoštovani predsednik, da bomo dobili na mizo tudi stališče, s katerega bo izhajalo to, kar ste pravkar povedal, da je amandma brezpredmeten, in da ga ne boste dali v razpravo in odločanje poslancem. Mislim, da bi moral preden se neko izogiba razpravi in obravnavi tega amandmaja, ta parlament v nasprotju z Vlado bolj prisluhniti gospodarskim subjektom in jim iti nasproti pri reševanju problemov, s katerim se soočajo. Čakali smo pol leta ali pa še več, na uresničitev ene izmed tako opevanih napovedi Vlade o protikriznem ravnanju, to je na Zakon o jamstveni shemi. Zakon o jamstveni shemi je še zdaj invaliden, kljub zatrjevanju Vlade, kako je pomemben, dober itn. Gospodarstvo ga praktično ne uporablja, ker je, prvič, zelo neoperativen, drugič pa, posojila so zaradi provizij in vseh stroškov povezanih z izvajanjem tega zakona draga in zato za gospodarstvo v tem času nezanimiva. Z odlaševanjem znova in znova dobrih ukrepov opozicije, kamor sodi nedvomno tudi skrajševanje plačilnega roka, se seveda utrjuje slabo poslovanje oziroma je poslovanje gospodarskih subjektov slabše kot bi bilo potrebno. In na koncu, ko spet nekaj predlagamo, se zatečete v neke proceduralne prepreke, ki nam sploh onemogočajo odločanje o tem. Zato, spoštovani predsednik, poglejte malo v arhiv oziroma v dosedanjo prakso delovanja parlamenta in boste ugotovili, da smo o takšnih stvareh že odločali. Če pa je sedaj praksa spremenjena, bi zato res radi imeli na mizi utemeljeno stališče Zakonodajno-pravne službe.
Hvala lepa, gospod mag. Vizjak. Vprašali ste česa se bojimo. Če se to nanaša na mene, bi rekel, da prav ničesar. Osebno bi pravzaprav rajši dal ta amandma v razpravo in glasovanje, vendar bi s tem kršil določbe Poslovnika, ki zadevajo končne in prehodne določbe in njihovo obravnavo. Moram reči, da ne vem, ali se je to počenjalo v preteklosti, vem pa, da se ne sme počenjati, tudi če se je kdaj v preteklosti, tega vam sicer ne morem zagotoviti, je to bilo narobe in se to vnaprej in danes ne sme počenjati. Gre za tipično materialno določbo, ki jo je treba zavarovati in idejo končne in prehodne določbe je v zakonu treba zavarovati, ker sicer bi lahko na ta način v končni in prehodni določbi napisali tako rekoč nov zakon in to ni možno, narava končnih in prehodnih določb je popolnoma drugačna. Zato, kot sem rekel, vašega predloga ne bom dal v obravnavo in zaključujem, da k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 3. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 14.45. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O JAMSTVENI SHEMI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA FIZIČNE OSEBE, V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Helena Kamnar, državna sekretarka Ministrstva za finance. Prosim.
Lepa hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani poslanci in poslanke! Zakon, ki je pred vami predstavlja enega izmed ukrepov za preprečevanje in blaženje gospodarske krize. Osnovni namen tega zakona je ohranjanje oziroma preprečevanje pretiranega pada kupne moči prebivalstva. Zakon se osredotoča na tri ključne skupine, za katere je Vlada ocenila, da so v tem trenutku pravzaprav, zaradi nastalih gospodarskih razmerij najbolj ogrožene oziroma jim je na neki način najbolj onemogočen dostop do kreditov, ki bi lahko predstavljali njihovo dodatno kupno moč oziroma pripomogli k izboljšanju njihovega socialnega stanja. Gre za osebe, ki imajo delovno razmerje sklenjeno za določen čas, za osebe, ki so izgubile zaposlitve in za mlade družine. Vložen pa je tudi amandma, ki širi to skupino upravičencev na osebe, ki rešujejo prvo stanovanjsko vprašanje, in Vlada ta predlog podpira. Obseg jamstev, ki naj bi jih država dajala za najemanje teh kreditov znaša skupaj 350 milijonov. Pogoji jamstva so takšni, da v dveh primerih, to se pravi, takrat, ko gre za kredite do 100 tisoč evrov in so pretežno namenjeni nakupu trajnih potrošnih dobrin oziroma stanovanjskega varčevanja in imajo tudi relativno dobro zavarovanje s samo nepremičnino, v teh primerih je jamstvo države 50%. Torej si banke in država delijo tveganje na polovici. Medtem, ko za kredite, ki so v nižjem možnem znesku, to se pravi do 10 tisoč evrov, in naj bi jih bili deležni predvsem brezposelni, ker je tudi namen teh kreditov pravzaprav nekoliko drugačen, je način izterjave tudi nekoliko drugačen: Zavarovanje je tukaj zgolj z administrativno prepovedjo oziroma z obljubo, da bodo omogočili, da se njihov dohodek zaseže za plačilo obrokov iz tega kredita takrat, ko dohodek bo. V tem primeru je jamstvo 100%. Izvajanje te jamstvene sheme je od države do bank prepuščeno Slovenski razvojni in izvozni banki. Nadzor je na strani SID banke in države, izterjava pa naj bi se vršila preko davčne službe in po postopkih, ki veljajo za izterjavo davkov. Mislimo, da bo zakon lahko pomembno prispeval k uresničevanju svojega namena in seveda tudi k izboljšanju položaja nekaterih skupin prebivalstva v času ekonomske krize, zato predlagamo, da ta zakon podprete.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 7. seji dne 14. julija 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije, s predlogom za obravnavo oziroma sprejem po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora na 31. seji dne 13. julija 2009 potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z ustavo, s pravnim sistemom ter v zakonodajno-tehničnem pogledu, in podala konkretne pripombe k 1., 5., 6., 7., 9., 14. in 17. členu predloga zakona. K obravnavanemu zakonu so ob sočasnem upoštevanju opozoril Zakonodajno-pravne službe vložile amandmaje poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS, in sicer k 1., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 14., 17. in 18. členu, in Poslanska skupina SDS k 6. in 7. členu predloga zakona. Na seji odbora so sodelovali minister, pristojen za finance, predstavnice Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je minister, pristojen za finance, podal podrobnejšo predstavitev zakona in predlaganih rešitev. Med drugim je poudaril, da je cilj predlagatelja omogočiti najem kreditov osebam v začasnem delovnem razmerju z odprto možnostjo rešitve stanovanjskega problema, kot tudi osebam, ki so zaradi gospodarske krize izgubile zaposlitev in ne morejo več poravnavati obveznosti iz že najetih kreditov ali so zaradi izgube zaposlitve ter zaradi zmanjšanja tekočih dohodkov morale skrčiti raven svoje potrošnje pod raven, potrebno za normalno življenje. Hkrati prenesena tveganja z bank na državo, z odprto možnostjo zamika poravnave obveznosti, za kreditojemalca predstavljajo višjo stopnjo varnosti. Ob tem zakon v okviru predvidenih rešitev prinaša določena varovala, tako glede namena kredita, njegove višine, ročnosti zavarovanj kot trajanja izdaje državnega varstva, s tem, da bo država na podlagi tega zakona lahko izdajala jamstva najdlje do konca leta 2010. Analogno shemi, predvideni za podjetja, bo tudi tovrstno jamstveno shemo na podoben način izvajala SID banka. Za posojila kreditojemalcev, ki so zaposleni za določen čas ali ustrezajo statusnim pogojem mlade družine na podlagi določb Zakona o nacionalni stanovanjski shemi, je namenjenih 300 milijonov evrov jamstev. Za tiste, ki so po 1. 10. 2008 izgubili začasno delo pa 50 milijonov evrov jamstev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je ob predstavitvi mnenja navedene službe poudarila, da amandmaji poslanskih skupin v pretežni meri sledijo danim opozorilom. Ob tem so bila ponovno izpostavljena opozorila k 6. in 8. členu zakonskega predloga in v nadaljevanju dana predloga za amandmaje Odbora k 8. in 12. členu predloga zakona. V razpravi je del razpravljavcev v okviru predstavitev mnenj poslanskih skupin SNS, SLS in SDS, v povezavi z danimi pripombami Zakonodajno-pravne službe, ob predloženem besedilu izražal določene pomisleke. Tako naj bi, zaradi nedodelanih rešitev brez izraženega jasnega namena in glede na delikatno vsebino, posledično nastopile težave pri pridobivanju kreditov. Iz navedenega razloga velja s sprejemom tovrstnega besedila počakati. Predstavniki poslanskih skupin koalicije so zakonu izražali podporo in menili, da bodo le s takojšnjim sprejemom predloženega besedila pričakovani rezultati prej jasni. Po izraženem mnenju obravnavano besedilo z uvedenimi rešitvami, analogno subvencijami oziroma drugim olajšavam in ob predvidenih jamstvih, prinaša višjo stopnjo varnosti, kar v formalnem pogledu za fizične osebe predstavlja pomemben premik. Ob obravnavi posameznih členov se je Odbor v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev in sprejel amandmaje. Posledično sta amandmaja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 6. in 7. členu zakonskega predloga postala brezpredmetna. V zaključku je Odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora na podlagi predhodno izglasovanega sklepa glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora, pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki vključuje vse sprejete amandmaje in je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Bogdan Čepič v imenu Poslanke skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Lep pozdrav predstavnicam Ministrstva za finance. Predlog Zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe je nedvomno eden od tistih ukrepov Vlade v tem kriznem času, ki je usmerjen v tisto populacijo državljanov Slovenije, ki zagotovo najbolj občutijo finančno in gospodarsko krizo. Dosedanji ukrepi Vlade so bili pretežno usmerjeni k spodbujanju kreditne aktivnosti bank in s tem posledično k izboljšanju finančne in likvidnostne situacije v podjetjih. Velik del aktivnosti Vlade Republike Slovenije je bil usmerjen tudi k ohranjanju socialnega položaja, zaposlenih oziroma ohranjanju delovnih mest. Kljub intenzivnemu delu na področju oživljanja gospodarstva ter ohranjanje socialnega položaja se število brezposelnih povečuje. Povečuje pa se tudi število tistih, ki imajo zaposlitev samo za določen čas, predvsem pri iskalcih prve zaposlitve, in še to žal pretežno pri mladih. Zato je odločitev Vlade, da predlaga Zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe, izjemno dobra. Ob ciljih, ki jih predlagatelj predvideva, in to so omogočiti najem ali reprogram kredita osebam, ki so zaradi gospodarske krize izgubile zaposlitev, in to za vse starostne skupine ter za tiste, ki imajo zaposlitev za določen čas. Omogočiti najem tudi dolgoročnejših kreditov za reševanje stanovanjskega vprašanja tistih, ki imajo zaposlitev za določen čas in še posebej mladih družin. Do zdaj je bila to kategorija ljudi, ki po bančnih kriterijih skoraj ni mogla dobiti dolgoročnejšega kredita, če ni imela dobrih porokov pri starših, sorodnikih, prijateljih oziroma kakšnih drugih botrih. Menim, da ima ta zakon tudi posebno sporočilo, da se Vlada Republike Slovenije zaveda krize, v kateri smo, verjame v ukrepe, ki jih sprejema za omilitev krize in za spodbujanje gospodarstva, in se zaveda, kdo je v tem trenutku najbolj izpostavljen in nosi dejansko največje breme te krize. Pomembnost s poročila te jamstvene sheme za fizične osebe pa je tudi, da kriza ne bo večna, da je potrebno obdržati še naprej normalno potrošnjo ali celo spodbujati v okviru možnosti seveda, saj je tudi to eden od načinov, kako bomo krizo premagovali. Država je s svojimi ukrepi pripravljena pomagati tistim, ki to pomoč v tem trenutku najbolj potrebujejo. Upajmo, da bodo to sporočilo spoznale tudi banke in bodo pomemben partner pri podeljevanju kreditov, ki so zavarovani z najboljšo možno garancijo, in tako povečale potrošnjo in posledično tudi gospodarsko rast, to pa je tudi eden od ukrepov k reševanju gospodarske krize. S to jamstveno shemo se odpira dokaj velik kreditni potencial. Če jo primerjamo z jamstveno shemo gospodarstva, je to verjetno več kot 500 milijonov evrov. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Zakon o jamstveni shemi za fizične osebe podprla.
Hvala lepa. Besedo ima Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni! Če poenostavimo, gre v bistvu za predlog, ki naj bi na področju fizičnih oseb oziroma zasebne potrošnje sprostil tako imenovani kreditni krč, ki je bistveno manjši oziroma v bistveno manjšem obsegu, kot to velja za gospodarstvo. Vemo, da kljub temu, da je bila jamstvena shema sprejeta, ta kreditni krč, razen za nekatere, ni popustil. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo doslej podprli vse ukrepe, ki jih je Vlada vložila v zakonodajno proceduro, katerih cilj naj bi bil omilitev posledic gospodarske krize, z izjemo Zakona o subvencioniranju skrajšanega delovnega časa, ker ta zakon še dodatno pripomore k zmanjševanju gospodarskih aktivnosti, namesto, da bi jih pospeševal. Žal je bilo teh ukrepov premalo, bili so prepozni, na kar smo ves čas opozarjali. Ne le, da smo podpirali dobre ukrepe Vlade, ker je bila odzivnost Vlade prepočasna, ker ukrepov ni bilo, smo predloge vlagali sami. Konec aprila smo, ker Vlada ni uresničila napovedi o celovitem paketu protikriznih ukrepov, tak paket pripravili sami in na njegovi osnovi v zakonodajno proceduro vložili nekaj zakonov, ki jih je Državni zbor obravnaval na izredni seji maja meseca letos. Vlada je vsem ukrepov, brez izjeme, nasprotovala in na eni strani utemeljevala, da se je velik del tega, kar smo predlagali, že zgodil oziroma se že dogaja. En del je bil po mnenju Vlade nepotreben, en del pa v pripravi. Takrat smo opozarjali, da se bo slej ko prej zgodilo, da bo Vlada pričela, žal bo to prepozno, prihajati z ukrepi, ki jim je takrat sama nasprotovala. Eden izmed zakonov, ki smo jih predlagali in ki ga je maja vladajoča koalicija v Državnem zboru zavrnila, se je nanašal tudi na pospeševanje zasebne potrošnje s subvencijami za nakup oziroma gradnjo stanovanj oziroma stanovanjskih hiš in omogočanje lažje dostopnosti do kreditov za te namene. To je še posebej pomembno, ker bi preko tega ukrepa dosegli več učinkov. Na eni strani bi sprostili krč, ki se je zgodil na nepremičninskem trgu, na drugi strani pa bi preko tega ukrepa z najmanjšimi obremenitvami za proračun razrešili približno 6.000 stanovanjskih problemov mladih družin in tistih, ki nimajo stanovanja. Ukrep, ki smo ga predlagali, je bil po našem mnenju dober oziroma boljši od tega, kar imamo danes na mizi, ker je kombiniral boljšo kreditno aktivnost za subvencijo, bil je bolj privlačen in več ljudi bi posegalo po njem, kot bo posegalo po ukrepih, ki jih prinaša ta zakon, ki ga imamo danes na mizi. Izražam tudi začudenje in obžalovanje, da se v tem zakonu ni našel prostor za samostojne podjetnike. Ni jih v prejšnjem zakonu, ni jih v tem zakonu. Predstavljajo pomemben del gospodarske strukture v tej državi, podjetniški sklad in dostopnost, ki jim je tam nudena, v teh razmerah ni dovolj. Ne glede na vse povedano, bomo v Slovenski demokratski stranki seveda ta zakon, ki ga imamo danes na mizi, podprli. Vložili smo tudi nekaj amandmajev. Želim poudariti, ob tej priložnosti, da ne gre za vsebinske amandmaje. Moram povedati, da smo tako zakon, ki ga imamo danes na mizi, kot že nekatere zakone v preteklih mesecih, ki smo jih prejeli s strani Ministrstva za finance oziroma Vlade, prejeli v izredno nedodelani obliki. Najprej so bili bistveno dodelani na Odboru za finance in potem, če se boste spomnili, tudi v Državnem zboru. In tak je tudi ta zakon, žal. Ne vem zakaj, časa za pripravo je bilo dovolj. Mislim, da bi tak zakon moral biti sprejet že konec lanskega leta, najkasneje v začetku letošnjega leta. Ne glede na to pa so amandmaji, ki smo jih vložili. Bistvo teh amandmajev je dvoje. Prvič, jasnost. Zakon je jasnejši, dikcija v 6. členu je taka, da razmejuje oziroma jasno pove, kdo so opravičenci za dostopnost oziroma za vstop do teh kreditov, in na drugi strani kateri so tisti nameni, za katere se lahko ti krediti porabljajo. To se nam zdi bistveno, ker se drugače bojimo, da se bo v izvajanju pokazala hiba in tega zakona enostavno ne bo mogoče izvajati. In z amandmajem znižujemo stroške. Menimo, da je 0,2% preveč. Pri 350 milijonih evrov je to 700 tisoč evrov. Gre za letno nadomestilo. Ni nobene osnove, da bi bilo to nadomestilo tako visoko, zaradi tega predlagamo njegovo znižanje. Tudi sicer menimo, da ne smejo biti stroški glavni problem pri tem zakonu, pač pa je namen nekaj drugega. To je na eni strani pomoč tistim, ki ne morajo dostopati do kredita za namene, za katere jim zakon določa, in na drugi strani sprostitev krča, ki se je zgodil na področju potrošnje. V poslanski skupi bomo podprli zakon in amandmaje in vas vabim, da amandmaje podprete tudi vi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Cvetka Zalokar Oražem, v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Vlada Republike Slovenije je doslej pripravila različne protikrizne ukrepe, med njimi dva zakona s katerima je država dala jamstva najprej bankam, v drugem koraku pa z Zakonom o jamstveni shemi preko banki tudi podjetjem in zadrugam v višini 1,2 milijardi evrov. Tokrat gre za zakon, ki bo neposredno pomagal državljankam in državljanom, prebivalstvu, torej tistim, ki so v krizi najbolj prizadeti, to pa so nezaposleni, zaposleni za določen čas in mlade družine oziroma tisti, ki prvič rešujejo stanovanjsko vprašanje. In drugo pozitivno dejstvo je, da se s tem zakonom na nek način pospešuje trošenje in zmanjša negotovost pri potrošnji, kar ima lahko tudi številne pozitivne učinke. Zato je to po našem mnenju eden zelo pomembnih zakonov in tudi dobrih protikriznih ukrepov. Jamstvena shema je namenjena po vsebini za kredite, za nakup in gradnjo stanovanj. Pretekla stanovanjska politika in z njo povezano davčno področje je marsikoga zapeljala v težak finančni položaj, ki ga je letošnja kriza še močno poslabšala. Koalicijska pogodba sicer predvideva vnovično uvedbo tako imenovane stanovanjske olajšave v okviru Zakona o dohodnini oziroma uvedbo tako imenovanega mehanizma davčnega kredita, ki bi znižal mesečne obveznosti kreditojemalcev. Spremembo zakonodaje v tej smeri seveda pričakujemo nekje do konca leta. Zato pa smo v Poslanski skupini Zares že marca letos na Vlado naslovili pobudo, da poskuša zagotoviti ukrepe pomoči tudi tistim, ki bodo zaradi izgube službe še težje ali pa sploh ne odplačevali svoje že pretekle stanovanjske kredite. Vladi smo takrat po ameriškem zgledu predlagali ustanovitev sklada za pomoč pri odplačevanju stanovanjskega kredita, s čimer bi zaradi finančne nesposobnosti pomagali posamezniku pri finančni stiski, po drugi pa bi bila to oblika pomoči bankam pri likvidnosti. Mesečni dohodek na osebo, prehodno lastništvo nepremičnine, dodatne pogoje posojil in vračil pa bi Vlada opredelila ob uvedbi omenjenega sklada. Podoben program so ob zlomu nepremičninskega trga uvedli tudi v Združenih državah Amerike, zato danes pozdravljamo odločitev Vlade, da je sprejela predlog, sicer nekoliko spremenjen, in pripravila zakon o jamstveni shemi za fizične osebe. To je dodatna pomoč ljudem, ki so preveč izpostavljeni kreditom, da bi lažje prešli in premagali krizo. Z zakonom, ki ga Državni zbor sprejema po nujnem postopku, bo država ponudila jamstva za stanovanjske kredite v višini 300 milijonov evrov, država pa bo prevzela 50% tveganja. Ročnost posojil bo predvidoma 25 let, zavarovana pa bodo s hipoteko. V Poslanski skupini Zares pričakujemo, da bo shema doživela veliko zanimanja ljudi in oživitev trga nepremičnin ter boljše stanovanjske razmere za posameznike, še posebej tiste, ki prvič rešujejo stanovanjsko vprašanje. Zadovoljni smo tudi s tem, da smo skupaj z ostalimi koalicijskimi poslanskimi skupinami uspeli občutno izboljšati besedilo zakona in uvesti tudi nove kategorije upravičencev, kot tudi podaljšati ročnost posojil. Edina dilema in odprto vprašanje, ki ostaja, je po našem mnenju vprašanje samostojnih podjetnikov. To ni bilo rešeno in ostajajo ena izmed skupin, ki doslej, bom rekla, na tem področju ni bila deležna nikakršnih ugodnosti. Samostojnih podjetnikov je v Sloveniji 70.000 in ti so doslej iz jamstvenih shem izpadli. Zato upravičeno pričakujemo predvsem to, da bo Vlada tudi tu našla določene rešitve, predvsem pa pričakujemo, da bo zanje poskrbela in bo poskrbljeno s povečanjem aktivnosti Slovenskega podjetniškega sklada. V Poslanski skupini Zares bomo zakon, o katerem govorimo, podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Vili Rezman, v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Če smem za uvod malo ironizirati potem imamo pred seboj še en najboljši ukrep za izhod iz finančne in gospodarske krize, ki bo najboljši, ko bo učinkoval, če bo učinkoval. Nekaj ne najboljših izkušenj imamo z njegovim dvojčkom, ki je bil namenjen gospodarskim družbam, predvsem za voljo tega, ker pač mnogi v gospodarstvu ocenjujejo, da je izvajanje preveč zadržano, da preveč po kapljicah doteka denar in da je žal uspelo tistim, ki so prvotno ocenjevali, da so te pomoči lahko deležni samo najboljši, čeprav je bil zakon potem spremenjen v državi, ampak izvajanje pa teče v stilu namena, kakršen je bil prvoten - zagotoviti sredstva za tiste, ki so najboljši in tisti iz te bonitete zelo težko, če sploh, pridejo do tovrstne pomoči. Neka varovalka v tej novi shemi je, zato ker tukaj pa je omejitev navzgor in torej ne bodo dobivali le tisti, ki so sposobni, pa tudi ne samo tisti, kakor je bilo slišati, ki jih je kriza najbolj prizadela. Prvič ne bodo dobili vsi tisti, ki jih je kriza najbolj prizadela in drugič bodo lahko deležni, s čimer ni nič narobe, tudi tisti, ki krize ne čutijo tako zelo in si lahko, bi rekel, zastavijo ambicijo pridobivanja stanovanj, nekdo drug morebiti takšne ambicije prestavlja za nekaj let ali celo desetletij. Zaradi tega, ker so ga na drugačen način in huje prizadele kriza in siceršnje težave. Vlada ima s tem, tako mi razumemo v Poslanski skupini DeSUS, s tem zakonom dve ambiciji in obe bomo mi v Poslanski skupini DeSUS podprli. Prva je ta, ki je nekako socialne narave in ki ima ambicijo pozitivne diskriminacije tistega sloja, ki je bil danes že nekajkrat omenjen. Torej tisti, ki so izgubili delo, tisti, ki so za določen čas zaposleni ali pa tisti, ki sodijo v kategorije mladih družin. Takšno pozitivno diskriminacijo v naši skupini podpiramo. Podpirali bi tudi to, da bi se ta krog morebiti razširil. Postavlja se namreč vprašanje, čeprav to morebiti ni rešljivo s to jamstveno shemo, kaj pa tisti, na primer mladi, ki še niso dobili prve zaposlitve, ki še niso imeli tega, pogojno rečeno, privilegija, da bi bili zaposleni vsaj za določen čas ali pa ki še niso imeli te možnosti, da bi bili zaposleni in bi delo izgubili. Kakšne ukrepe pa bomo predvideli za tiste, ki si niso ustvarili družine, torej ne sodijo v to kategorijo, ker si je niso upali, ker nimajo možnosti, ker bi bila tveganja prevelika. Bojim se, da nekaj kategorij, ki bi morale biti deležne tudi pozitivne diskriminacije, tukaj umanjka in bi bilo treba iskati pomoč oziroma rešitve zanje verjetno z nekaterimi drugimi ukrepi. Sicer pa mi podpiramo ta predlog tudi zavoljo tega, ker je kljub vsemu, po naši oceni, precej boljši od zgolj subvencioniranja, od zgolj davčnih olajšav, ker vzpostavlja nek drug odnos, tistega, na primer, ki bo najel stanovanjski kredit, in sicer drug odnos, dolgoročen odnos odgovornosti za sredstva, ki mu niso bila podarjena, subvencionirana, ampak za sredstva, ki jih je pridobil kot pomoč, ki jo bo kasneje, ko bo za to sposoben, tudi vračate. V drugi ambiciji se zdi, da Vlada sledi temu, da bi podprla gospodarski del, ki mu rečemo gradbeni sektor, da bi se povečalo povpraševanje, da bi se zmanjšale zaloge nedograjenih in drugih, da bi se morebiti celo nova stanovanja gradila. Ampak, če bo vse to tudi uspelo, bo še vedno ostala neka senca, ki po mnenju poslanske skupine kaže na to, da mi nimamo urejene stanovanjske politike, da imamo nenavadno lastniško strukturo in da bomo s temi ukrepi te nenavadnosti samo perpetuirali, jih ohranjali, in sicer na nek krajši čas. Vprašanje je torej, kakšna je tudi časovna dimenzija tega ukrepa, ali je prav, da to velja samo za krizo in ali je prav, da se namenjajo sredstva samo za prvo pridobivanja stanovanja.
Hvala lepa. Besedo ima Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi. Temu se reče pat pozicija. Predlog zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe zelo všečen in tudi vsebinsko pomemben za vse tiste ljudi, ki so v začasnem delovnem razmerju, za vse tiste, ki bodo lahko reprogramirali svoje kredite in ki so zaradi gospodarske krize izgubili zaposlitev. In zdaj bo slovenska javnost kazala na Baroviča, "glej ga, ta ga pa ni podprl." Toda jaz osebno ga ne bom. Kolegi v Slovenski nacionalni stranki se bodo pa odločili, kakor bodo želeli. In zakaj ga ne bom podprl? Veste, vsak med nami devetdesetimi, ki sedimo tule, bi imel podjetje, ki bi dobro poslovalo, ustvarjalo dobiček, dobiček bi si delili. Ko pa bi prišla kriza, pa bi zahtevali od te države, ki je že tako ali tako zadolžena, jamstvo, da nam izgubo krije. Povejte mi, kdo med vami si upa reči, da tega ne bi imel. Banke za vsako transakcijo vsakega občana zaračunajo sicer drobiž, ampak ta drobiž pri dveh milijonih ljudi so milijarde. Ustvarjajo ogromne dobičke, gradijo si palače, dajejo nagrade, milijon evrov nagrade, odpravnine direktorju - malenkost. Tisoče evrov nagrad nadzornikom, ki se trikrat na leto sestanejo - malenkost. Plače dvakrat ali pa trikrat višje kot naše pa odgovarjamo za celo državo. Ko pride pa kriza, "država, daj jamstvo!" Država jamči. Zakaj pa banke ne ustanovijo jamstvenih skladov iz vseh ogromnih milijard dobičkov, ki so jih ustvarile, da bi banke po zakonu trga danes vsem ljudem, ki so reveži, ki rabijo kredite, dajale te kredite in iz svojih jamstvenih skladov tudi krile tiste krizne trenutke. Tako jaz kot vi smo zaposleni za določen čas, za štiri leta, mi vsi. Mogoče bomo leta 2012 brez zaposlitve, mogoče, ljudstvo bo povedalo. In zdaj bo država, ki je že tako obubožala, ker mora skrbeti za tisoče problemov, za gospodarski vzpon, zagon, tem bogatunom, bogatašem, ki se redijo, ki imajo petsto kil, dajala jamstvo! Zato, da bo všečna ljudem, češ, saj vam pomagamo, ubogi revčki. Ja, pomagati je treba, samo banke naj pomagajo, tiste, ki se redijo, tiste, ki, so se redile, sploh ne vedo, poglejte palače, poglejte, kakšne imajo pisarne. Milijarde denarja so šle v nič, a zdaj država jamči. "Jaz dam kredit enemu revežu, če ga ta ne bo mogel odplačati, država, boš pa ti dala." Fajn, jutri bom ustvaril eno podjetje, s.p., in bom tako delal in bom pobiral dobiček, ko bo pa kriza, bom pa rekel, država sprejmi zakon o jamstveni shemi za moje podjetje in mi boš plačala takrat, ko bom imel izgubo. Grdo je to in hinavski je način, na katerega zavajamo ljudi, kako hočemo biti všečni za lumparije tistih, ki jih je nekaj 10 tisoč, ki so se in se še redijo na račun ljudi, ki morajo obvezno plačevati. Ne sprejeti zakona o tem, da bo z eno položnico možno plačati vse, ne. Ne sprejeti skrajšanje plačilnih rokov za gospodarstvo za poravnave, ne. Jamstveno shemo, ja, eno, ki je zelo slaba in zdaj še drugo. Zdaj bo ta država jamčila bankam, zato da bodo odpravljale banke v bistvu svojo osnovno funkcijo, ker banke zaslužijo iz kreditov. Kar je pa unicum, ta zakon daje možnost takšnega kredita tudi tujcem brez državljanstva v Republiki Sloveniji. Odlično, dobi, dvakrat trikrat in gre, država pa plača nekemu tujcu za to, ker je pač tukaj in ima stalno prebivališče in zaposlitev in bomo spet pri izbrisanih. Jaz bom rekel ne tej jamstveni shemi in temu zakonu. Kolegi iz Slovenske nacionalne stranke pa se bodo odločili po svoji vesti.
Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. Vsi tako imenovani protikrizni ukrepi, ki smo jih v zadnje pol leta obravnavali v Državnem zboru, so bili namenjeni ali bančnemu sistemu in posredno gospodarstvu ali pa gospodarstvu in posredno zaposlenim, zato pozdravljamo ta predlog Vlade, ki je neposredno namenjenem najbolj ogroženim skupinam slovenskega prebivalstva, to je tistim, katerim je dostop do finančnih virov na bančnem trgu otežen oziroma v tej situaciji praktično onemogočen. Govorimo o osebah, ki so zaposlene za določen čas, osebah, ki so zaradi gospodarske krize izgubile zaposlitev, o osebah, ki prvič rešujejo svoje stanovanjsko vprašanje ter o mladih družinah. Pomembno je ob tem poudariti, da to ni zakon, ki bi posredno ali neposredno podarjal kakršna koli sredstva, saj se obveznosti kreditojemalca po tem zakonu prav nič ne zmanjšujejo. Ravno tako veljajo vse obveznosti, ki se tičejo zavarovanja kredita. Ta zakon le jamči bankam, da v primeru neplačila kredita s strani kreditojemalca, njihovo obveznost izpolni Republika Slovenija. Le ta pa potem terja kreditojemalca. To posebej poudarjamo zato, ker ne želimo, da bi bili državljani zavedeni v smeri, da gre za podarjanje kreditov, katerih neodplačevanje ne bo imelo za njih nobenih posledic. Posledice bodo čisto enako kot pri vsakem neodplačevanju pridobljenega kredita. Gre torej le za to, da jim bo banka odobrila kredit, ki ga drugače zaradi prevelikega rizika s strani banke ne bi. Toliko o tem, da ne bo pomote in kasneje nepotrebnih in predvsem neprijetnih situacij že tako ali tako prizadetih skupin prebivalstva. V Slovenski ljudski stranki predlog zakona podpiramo. Ob tej priliki tudi želimo, da bi ta ukrep v praksi zaživel ali pa vsaj zaživel mnogo hitreje kot ukrep jamstvene sheme namenjene gospodarstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav tudi predstavnicam ministrstva. Jaz moram reči, da so z jamstveno shemo za prebivalstvo na ministrstvu pripravili dober, kvaliteten, predvsem pa protikrizen zakon, ki bo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije deležen celovite in pa enotne podpore. Ne želim ponavljati tistega, kar so že pred menoj o vsebini povedali moji predhodni razpravljavci, vendar bo pa zagotovo marsikoga zanimal podatek, da je povprečen dolg na prebivalca v Sloveniji leta 2004 znašal 2.135 evrov, da se je v časih krepitve gospodarske rasti do konca preteklega leta povečal kar na 5.513 evrov in da gre od tega večina zadolževanja na račun reševanja stanovanjskega problema. Shemo ocenjujemo ugodno predvsem zato, ker bo omogočila razbremenitev odplačevanja kreditov prebivalstva, ki se je zadolžilo v drugih bolj optimističnih, drugačnih časih, zdaj pa je ta kredit tako breme in tako hudo breme, da je ogrožen njihov dohodkovni položaj in pa seveda vsakdanje financiranje in preživetje. Najbrž bi dodatno podkrepilo pri teh argumentih tudi to, da je od lanskega oktobra do letošnjega marca bilo v osebnem stečaju preko 250 posameznikov in nekaj deset s.p.-jev. Zakaj ljudje v to težavo zapadejo? Največkrat je ta njihova stiska in zagata povezana z izgubo službe. Ne glede na vse povedano pa seveda v primerjavi z drugimi državami ti podatki niso alarmantni in smo tam nekje na repu evropske lestvice o zadolženosti, v marsikateri od bistveno bolj razvitih držav kot je naša, je prebivalstvo bolj zadolženo. To je na eni strani dobro, lahko pa zelo slabo dokler tisti, ki je kredit najel tudi obveznosti sproti poravnava in ima od tega koristi, ni nič narobe. Kadar pa pride taka stiska, so pa določene kategorije prebivalstva bolj prizadete. Tu vidim predvsem tiste, ki so se zakreditirali zaradi reševanja stanovanjskega problema. Na drugi strani ta zakon razmišlja in rešuje problem mladih družin in tistih, ki so izgubili službo. Tu je treba povedati, da zakon je na eni strani dobra, primerna rešitev, na drugi strani moramo veliko delati s prebivalstvom, da ga ti krediti ne zavedejo in ne spravljajo še v hujšo zadrego in hujšo stisko. V nekaterih nam primerljivih državah se je dobro obnesla praksa, ko so se ustanovile posebne delovne skupine in svetovalci na vladni ali nevladni ravni, ki s prebivalstvom, ki je v teh težavah, komunicirajo, pripravljajo sanacijske načrte družinskih proračunov in pa sploh, recimo, rešujejo probleme prezadolženih posameznikov, ki imajo marsikdaj na ta svoj problem enostranski ali nerealen pogled. Pomembno je povedati, da se s tem izboljšuje življenjske razmere za ljudi, da bo tudi vpliv na trg nepremičnin. Želimo si, da zaradi tega konkurenca na trgu stanovanj ni prizadeta. Na drugi strani se nam zdi pomembno povedati, da se s tem, ko se normalizira, kupna moč marsikoga, tudi ohrani človeško dostojanstvo. Zdi se mi izrazito prav, da del tveganja prevzame država, del pa banka, da je zakon usmerjen k reševanju prebivalstva in ne bank. Prav se nam zdi, ker smo bili pobudniki kar nekaj varovalk v tem zakonu pri usklajevanju, da se takšno stanovanje zavaruje s hipoteko na konkretno nepremičnino, da se predvideva, da bo konec te jamstvene sheme tam nekje s koncem leta 2010, da gre vse skupaj tudi ta zakonska procedura po hitrem postopku in da je v to shemo vloženega kar 350 milijonov evrov denarja in kar je pomembno, da bodo banke pri SID banki konkurirale na razpisu in da bo uspešnejša tista, ki ima boljšo, za prebivalstvo ugodnejšo, nižjo efektivno obrestno mero. To so bili ključni razlogi, ki nas navajajo k podpori. Se oproščam za rahlo prekoračitev.
Prosim, ja. Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Dobili ste predlog amandmajev z datumom 16. 7. s strani Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. V razpravo dajem 6. člen ter amandma Socialno demokratske stranke k 6. členu. Želi kdo razpravljati? Prosim, gospod Zvonko Černač. Potem dajem prijavo. Se opravičujem. Prosim za prijavo. Besedo ima Matevž Frangež, prosim.
Najlepša hvala za besedo. Ta zakon v pomembni meri lajša kreditna bremena slovenskega prebivalstva, na drugi strani pa ima posredni pozitivni učinek tudi na gospodarstvo. Tisto, kar bi želel povedati kot ključno, tudi pri obravnavi predloga amandmaja k 6. členu, je to, da iz tega člena jasno izhaja, da ta zakon ni samo protikrizni ukrep. Tudi v dobrih časih smo imeli v naši skupnosti težave s tem, da osebe zaposlene za določen čas in vemo, da je med temi izjemno veliko število mladih, pravzaprav je največji delež mladih zaposlenih za določen čas, je danes prizadet tudi zato, ker so to seveda tiste pogodbe o zaposlitvi, ki se najprej odpovedujejo. Ta ukrep, se pravi jamstvo države za to, da omogočimo dostop do kreditnih virov zaposlenim osebam za določen čas, ni potreben samo v času krize, ampak bo tudi po njej. Drugič, seveda zato, ker vemo, da se je vsaj za nekaj več kot 20.000 oseb, kolikor je narasla brezposelnost v Republiki Sloveniji po datumu, ki je opredeljen s tem zakonom, bistveno poslabšalo socialni položaj in so pravzaprav postavljeni pred pogosto nemogočo nalogo izpolniti obveznosti do banke ob bistveno zmanjšanih osebnih prejemkih. V tem pogledu vidim v tem zakonu dobro kombinacijo razvojnega in socialnega učinka. 350 milijonov jamstev po tem zakonu predstavlja vsaj 500 milijonov evrov kreditnega potenciala. Tisto, kar bi bilo moje priporočilo Ministrstvu za finance, je, da nemudoma poskrbi za takojšnjo operacionalizacijo tega zakona, da se nam ne bo dogajala tista kalvarija dogodkov, ki so sledili po sprejemu Zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije za gospodarstvo. Še nekaj. To je eden od protikriznih ukrepov. V tem času je izjemno dobrodošel. Jaz v predstavitvi stališč poslanskih skupin nisem razbral pripomb na vsebino. Tudi predlagatelji tega amandmaja priznavajo, da gre pravzaprav za predlog izboljšanja besedila in nomotehnike samega zakona. Tisto, kar je pri tem zanimivo, ko opozicija govori o tem, kako nimamo idej, kako naša Vlada nima domišljije pri domišljanju novih ukrepov, glede na to, da ni primerjave o podobnem ukrepu v drugih članicah Evropske unije, je mogoče to dober primer te inovativnosti slovenske vlade, s katero poizkuša vplivati na to, da pomaga prebivalstvu in posredno pomaga tudi gospodarstvo.
Hvala lepa. Besedo ima Zvonko Černač. Prosim.
Ja v imenu Slovenske demokratske stranke, spoštovani predsednik, ne v imenu Social demokratske stranke.
Mislim, da so to ostali opazili. Hvala. Se opravičujem.
Ja, upam, da boste sčasoma tudi vi do tega poznanja prišel. To, kar je bilo rečeno s strani mojega predgovornika, drži. Številni drugi ukrepi so še bili sprejeti v ostalih državah, ki so pomagali k pospešitvi potrošnje, seveda segmentirano usmerjeno na tak način, da so bili skozi to doseženi tudi drugi multiplikativni učinki. In zaradi tega sem jaz uvodoma v stališču poslanske skupine povedal, da mi namen tega zakona podpiramo, in smo nekaj podobnega predlagali že konec aprila letos, po tistem, ko smo čakali, da bo Vlada to sprejela. Sedaj, ta zakon nima neomejene veljave. To ne drži. V 3. členu je omejen z 31. 12. 2010, podpiram pa vašo idejo, da bi se podaljšal in ko bo do tega prišlo, bomo tudi to intenco podprli. Glede amandmaja k 6. členu. Torej gre za to, da smo v Poslanski skupini SDS to, kar je v 6. členu združeno in nekako dokaj konfuzno pomešano, se pravi namen in kriterij dostopnosti, razdružili. V prvem odstavku 6. člena so določeni kriteriji, ki so enaki, kot jih je predlagala Vlada, se pravi, tisti, ki je zaposlen za določen čas oziroma brezposeln po 1. oktobru 2008. V drugem odstavku tega člena pa je decidirano, opredeljeno, da se ta jamstvena shema lahko uporabi za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja prosilca oziroma njegove družine, v drugi alineji za mlado družino in v tretji alineji za vse ostale namene, ki niso posebej opredeljeni izven prvih dveh, ker je tudi v nadaljevanju v 7. členu različen obseg tega jamstva. V prvih dveh, ko gre za stanovanja, je zadeva dokaj enostavna, glede na to, da so vsa ta posojila že itak zavarovana s hipoteko oziroma z zemljiškim dolgom, ni tak problem. V tretjem delu, kje je pa zadeva omejena z 10 tisoč evri, pa mislim, da je prav, da je posebej opredeljena. Jasneje smo tudi zapisali, kaj se šteje za mlado družino, kaj se šteje za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja. Vse v skladu s tem, na kar je opozarjala tudi Zakonodajno-pravna služba in kar ni bilo v celoti odpravljeno z amandmaji, ki so bili sprejeti na odboru. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miro Petek. Prosim.
Hvala lepa. Lep dober dan! Intenca tega zakona je zagotovo dobra. Sama izpeljava pa tako kot vedno precej površna in nedodelana in s temi svojimi amandmaji pač skušamo ta zakon ustrezno izboljšati. Danes je bilo tu rečeno, da bo za te kredite veliko zanimanja ljudi. Verjetno ali pa zagotovo. Vprašanje pa je, kakšno bo zanimanje bank. Ali komercialne banke danes res odpirajo šampanjce, je zelo veliko vprašanje. Mislim, da se tu odpira eno pomembnih vprašanj, ki danes tu ni bilo omenjeno. Namreč, kako bodo brezposelni, nezaposleni odplačevali kredite. Možnosti sta verjetno dve, in sicer da ga ne bodo odplačevali ali pa da bodo delali na črno. Če bodo hoteli vračati kredit in bodo morali delati na črno, potem za to državo to ni dobro. Ni dobro, če bi država s tem zakonom spodbujala delo na črno. Kaj pa, če brezposelni ne bodo plačevali kredita? Kaj pa v tem primeru? Verjetno bo banka izstavila račun državi, ki bo jamčila za te kredite, država pa bo preko Dursa pri neplačniku kredita opravila izvršbo, lahko bo prišlo tudi do podaljšanja vračila kredita ali pa odpisa kredita. Moramo pač počakati, kaj se bo zgodilo v praksi, kaj bo prineslo življenje. Zagotovo pa je s temi amandmaji zakon ustrezno izboljšan in ga kaže podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni še enkrat! Sama zelo pozdravljam predlagani zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe. Ocenjujem, da je danes težko reči, ali res drži dejstvo, da je kreditni krč pri fizičnih osebah bistveno manjši kot pri podjetjih. Saj namreč pri tem ne smemo neposredno kakorkoli razmišljati o višini kreditov, temveč je treba razmišljati predvsem o številčnem podatku, koliko podjetjem oziroma fizičnim osebam so mogoče v tem obdobju bili dani krediti oziroma kakšni so bili primerljivi podatki preteklih obdobij. Seveda je tudi potrebno in absolutno zelo podpiram predlagani sklep o tem, komu bo namenjeno jamstvo oziroma resnično, da pomagamo tistim, ki so ali ostali brez dela, zagotovo brez krivde, ali pa tistim, ki so zaposleni iz leta v leto, morebiti nekateri za določen čas ali pa so v enem podjetju, pa čez eno leto v drugem podjetju ponovno za določen čas in se nekako ta krog vrti v nek začaran krog in žal ne morejo najeti stanovanjskega kredita, ravno tako pa tudi za mlade družine, ki rešujejo stanovanjsko vprašanje. Seveda, sama bom podprla to spremembo. Pri samostojnih podjetnikih je pa minister jasno povedal, da ne moremo poslovne dejavnosti mešati z [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Čas je potekel [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[..]]Proceduralno? Nima se smisla prijavljate, ker vam je čas, mislim, potekel. [[..]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[..]]Še imate? Dobro, potem v redu. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima Rado Likar. Prosim. Mir v dvorani, prosim. Tanko, mir.
Hvala za besedo. Kar se tiče predloga zakona je moje mnenje, da je predlagatelj imel dober name, čeprav jaz osebno dvomim, da bo nekdo, ki je postal brezposeln, zelo zainteresiran za kredit, ker je že mogoče zdaj tisti, ki imajo minimalno plačo, tega otepajo. Ampak, kot rečeno, namen, mislim, da je bil dober, kdor se bo pač odločil za to, mu je dana možnost. Kar se pa tiče amandmaja, ki ga tudi podpiram, se mi zdi pomembno omeniti tudi to, da se z amandmajem iz prvotnega predloga črta možnost najemanja kredita za tujce, kar se mi zdi smiselno, ker v krizi, finančni in gospodarski, je prav, da se najprej poskrbi za državljane in državljanke Republike Slovenije, ne pa da imajo enake možnosti, enake ugodnosti tudi tujci. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o vloženem amandmaju? Predstavnica Vlade mag. Helena Kamnar, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Rada bi pravzaprav povedala, da ta amandma po naši presoji ne ureja zadeve na bistveno boljši način, kot je prvotno zastavljeno v dopolnjenem zakonu. Menimo celo, da vnaša v sistem diskriminatornost. Glede na to, da izpušča v prvem odstavku tiste prebivalce Republike Slovenije, ki imajo dovoljenje za stalno prebivališče in so tudi davkoplačevalci. Takšna ureditev bi bila lahko celo ustavno sporna. Vsekakor pa je v nasprotju s stališči evropskih predpisov in evropskih direktiv, ki zahtevajo enakopravno obravnavo davkoplačevalcev. Nadalje menimo, da je v tretjem odstavku definicija namena za katerega lahko osebe dobivajo oziroma katere osebe lahko dobivajo ta kredit, daleč preveč odprta, saj poleg tistih, ki rešujejo prvo stanovanjske vprašanje, vnašamo skozi točko c tudi povsem nedoločene in nedefinirane namene za kar koli, pri čemer je omejitev relativno visoka. Zato Vlada absolutno meni, da ta amandma ni sprejemljiv in da je bolj sprejemljivo besedilo v dopolnjenem predlogu zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno gospod Černač.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prej sem opazil, da ste, kljub temu, da ste videl, da je gospe Brunskoletovi čas potekel, gospe Bredi rekli, naj se prijavi k razpravi zato bi proceduralno predlagal, glede na to, da vidim, da vaši Poslanski skupini Zares ostaja čas, da glede na kreativno razlago Poslovnika, ki smo ji danes že bili priča pri 2. točki Zipro in ki smo ji priča večkrat že v tem mandatu, nekako vi odredite ali pa se posvetujete s svojo poslansko skupino, da gospe Bredi oziroma Poslanski skupini SD en del tega časa, ki vam ostaja, daste, da bo lahko povedala svoje mnenje glede tega 6. člena. Kajti to, kar je bilo zdaj povedano, kar se tujcev tiče, drži. Vse države [[...]]
[[...]]Gospod Černač, proceduralno, odšli ste na vsebinsko zadevo in vam bom vzel besedo, če boste nadaljevali z vsebinsko razpravo.
[[...]]Glejte, ne vem, če smo zdaj že tako daleč, [[...]]
[[...]]Gospod Černač, moram vam vzeti besedo. To je bila čista zloraba Poslovnika. Gospe Pečanovi sem sicer rekel, naj se ne prijavi, ker je čas potekel, ravno obratno. Proceduralno gospod Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da se pri obravnavi tega člena pojavljajo nekateri pomisleki in dileme, predlagam, da Vlada spremeni stališče, da ta člen podpre. In, če je karkoli potem še za dodati v tretji obravnavi, ki sledi tej drugi obravnavi, lahko vložite amandma, ki bo to zadevo potem dopolnil, tako kot ste povedali, da bi bila zadeva bolj kompletna. Vendar kljub vsemu menim, da je ta predlog amandmaja vsebinsko smiseln, ker določene zadeve izboljšuje, če pa jih ne v celoti, tako kot misli Vlada, pa predlagam, da za tretjo obravnavo le vložite amandma.
Gospod Tanko, to je bila vsebinska razprava, ki bi jo lahko opravili v času, ki ga imate na razpolago. Besedo ima Rado Likar. Prosim. Ste že imel. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Se opravičujem, napačno sem pritisnil. Kdo se je javil k besedi? Gospod Černač, gospod Rožej.
Hvala lepa. Velja sicer, da včasih pri razpravah več besed pomeni tudi več argumentov, včasih pa temu ni tako. Kar se tiče časa naše poslanske skupine, pa bi želel kolegu Černaču reči, da včasih pač velja, kdor molči devetim odgovori.
Hvala lepa. Prijava. Izvolite, gospod Černač.
Gospod predsednik, bil je izpis, na njemu sva bila Vito Rožej, Zvone Černač, malo ste zmedeni danes. Mogoče bi bilo dobro, da greste na kavo. Glede časa, spoštovani kolega Rožej, nisem o tem govoril. Govoril sem o tem, da je nekdo želel razpravljati in predlagal rešitev. Glede tujcev je bilo že povedano. Mi bomo v tretjem branju podprli takšno rešitev, v kolikor bo predlagana. Hoteli smo pa povedati, da je prav, da najprej poskrbimo za lastne državljane, za to, kar tudi počnejo druge države. Glede tega, da širimo v c točki, nič ne širimo. To, kar vi predlagate v a in č, je tisto, kar mi predlagamo v c, samo da je bolj jasno napisano. Vi sploh omejitve nimate pri a in č, jo imate šele v 7. členu nad 10 tisoč evrov.
Hvala lepa. Želi k amandmaju k 6. členu še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo o 6. členu in vloženem amandmaju. Prehajamo na 7. člen in amandma Poslanske skupine SDS k 7. členu. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima Zvonko Černač. Prosim.
Še enkrat, gre izključno za boljšo nomotehniko in nič drugega v teh predlogih amandmajev, ne vem, zakaj je taka užaljenost s strani Vlade, glede tega. V 7. členu pa nekako povzemamo tisto kvoto, ki jo je Vlada predlagala. Vlada je predlagala do 200 tisoč evrov, na odboru je sprejeto 100 tisoč, menimo, da je pri stanovanjskem reševanju pomembna tudi višina tega kredita, drugače nismo naredili nič. Predlagamo kompromisno varianto med odborom in Vlado nad 150 tisoč evrov. Toliko, kar se tiče stanovanjskega reševanja. V tistem delu, ko govorimo o ostalih kreditih, kjer je omejitev 10 tisoč evrov, je pa rešitev, ki je zdaj zapisana v zakonu. Meni osebno, moram povedati, nejasna, dokaj nejasna. Razumem, da gre za omejitev pri 10 tisoč evrih in to tudi jasno zdaj z amandmajem predlagamo, naj se tako napiše. Se pravi, gre za to, da tisti, ki so zaposleni bili oziroma nimajo več zaposlitve, lahko najemajo kredite za katerikoli namen, vendar je tukaj jamstvo 10 tisoč evrov, kar piše že v sedanjem besedilu zakona.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo o 7. členu in vloženem amandmaju. Prehajamo na 8. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Besedo ima Zvonko Černač. Prosim.
Amandmaji k 8. in 12. členu v bistvu sledijo amandmajema k 6. in 7. členu, zaradi tega smo jih vložili, če bosta sprejeta je prav, da se tudi ostale določbe uskladijo. Zaradi tega se jaz več do 14. člena ne bom oglašam, gre v bistvu samo za uskladitvene amandmaje.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi. Zaključujem razpravo o 8. členu in vloženem amandmaju. Prehajam na razpravo o 12. členu in vloženemu amandmaju. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo k tem členu amandmaju. Prehajam k 14. členu in vloženem amandmaju Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Prosim, Zvonko Černač.
Govorimo o nadomestilu oziroma drugače povedano o proviziji, ki naj bi se plačevala in ki bo bremenila tiste, ki bodo jemali kredit. Predlagana je 0,2% pri obsegu 350 milijonov evrov, to pomeni 600.000 evrov za prvi namen, kjer je 300 milijonov in 100.000 evrov za drugi, kjer je 50 milijonov. Mislimo, da je to previsoka provizija. Gre za letno nadomestilo. Predlagamo znižanje na 0,05%, ker smatramo, da ni glavni namen tega zakona, da bi banke ali SID služile s tem. Glavni name je sprostiti ta tako imenovani kreditni krč, ki se je razširil tudi na del prebivalstva. Mislimo, da bo vseeno mogoče normalno servisirati te kredite. Menimo tudi, da je primerno to sprejeti zaradi tega, ker so finančni učinki, ki jih Vlada predvideva, samo 2,5 milijona na letni ravni, se pravi tisto, kar bo skozi poroštvo potrebno plačati iz proračuna, ker pač ljudje ne bodo sposobni tega odplačati. To je zelo malo glede na celoten obseg te kvote.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo o 14. členu in vloženem amandmaju. S tem smo zaključili obravnavo o amandmaju in zaključujem razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 3. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FINANČNEM POSLOVANJU, POSTOPKIH ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRISILNEM PRENEHANJU, V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. V zvezi s to točko sta bila v zakonodajni postopek vložena dva Predloga zakonov, in sicer predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, nujni postopek, EPA 487/V, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada ter predlog zakona o spremembi Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju prva obravnava, EPA 489/V, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je ob razpravi o navedenih predlogih zakonov odločil, da je v obravnavo v skladu s tretjim odstavkom 117. člena Poslovnika zbora, hkrati tudi sklenil, da bo nadaljnji postopek v skladu 127. členom Poslovnikom zbora vodi na podlagi predloga zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena Poslovnika zbora dajem besedo predlagateljem zakona za dodatno dopolnilno obrazložitev. Besedo ima Boštjan Škrlec državni sekretar Ministrstva za pravosodje.
Gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju je eden od odzivov Vlade na razmere gospodarske krize, v kateri se trenutno nahajamo. Gre namreč za to, da ta predlagana sprememba ustreznejše ureja položaj, ko insolventni dolžnik ni več sposoben plačevati niti minimalnih plač delavcem in s tem povezanih prispevkov. To namreč najbolj prizadene prav delavce, ki so zaposleni v takšnih podjetjih, ki hodijo na delo in za svoje delo ne pridobivajo plače. Zaradi tega gredo predlagane spremembe v tri smeri. Prva je olajšati dokazno breme upnika pri dokazovanju pogojev za začetek stečaja. Tako se uvaja nova neizpodbojna domneva trajnejše nelikvidnosti, ki je osnova za začetek stečaja, kadar dolžnik več kot tri mesece zamuja s plačilom minimalnih plač in s tem povezanih davkov in prispevkov. Namen uvedbe takšne neizpodbitne predpostavke je olajšati dokazno breme v primerih, kadar se pravni subjekt nahaja v situaciji, ko delavcem ne more plačevati niti minimalnih plač in zaradi tega ne prijemajo svojih prihodkov, istočasno pa še niso upravičeni do ugodnosti, ki bi jim šle v primeru, če bi stečaj bil uveden. S tem sta povezani tudi sprememba 236. in 237. člena zakona, ki uvajata strožji nadzor nad dolžnikom pred začetkom postopka zaradi insolventnosti, kadar ta predlaga odložitev odločitve o upnikovem predlogu za uvedbo stečaja. Taka odločitev je namreč mogoča, če vodstvo predloži oziroma dela na finančni rekonstrukciji, s katero bi se stečaju utegnilo izogniti. Nadzor, ki ga v tem obdobju izvaja stečajni upravitelj, pa gre v dve smeri. Stečajni upravitelj bo tako v tem času imel dolžnost nadzirati ali podjetje oziroma pravni subjekt redno izplačuje minimalne plače in s tem povezane dohodke in ali obravnava upnike enakopravno. Če ugotovi tovrstne kršitve, je to vzrok oziroma pogoj za začetek stečajnega postopka. Prav tako je dodaten pogoj za uvedbo tega odloga redno plačevanje minimalnih plač, kar pomeni, da takšnega odloga stečajnega postopka ne bo mogoče zahtevati, če stečajni dolžnik ne izplačuje minimalnih plač v rednem roku. Zadnja sprememba pa se nanaša na tarifo za odmero nagrade. Dosedanji zakon namreč ni določal posebnih pravil o tem, kakšni naj bodo razponi te tarife. Zaradi tega prej veljavna tarifa ni vsebovala maksimalnih omejitev izplačil nagrad oziroma nadomestil stečajnim upraviteljem. To je zdaj spremenjeno, ker ocenjujemo, da je potrebno že v zakonu uvesti določbo, ki bo ministru nalagala dolžnost, da v aktu, s katerim določi tarifo za nadomestila v stečajnih postopkih, predpiše in določi tudi maksimalne zneske tovrstnih nagrad. S tem se seveda preprečujejo enormno visoka izplačila, ki so posledica tega, da so izplačila lahko vezana zgolj na % stečajne mase oziroma premoženja stečajnega dolžnika. Predlagana sprememba uvaja dolžnost, da minister predpiše maksimalne zneske, da se tem situacijam izognemo. V zvezi s tem zadnjim predlogom, ki je vsebovan v 114. členu, sta bila vložena tudi dva amandmaja. Enega so vložili poslanci koalicije, drugega pa poslanci Socialdemokratske stranke. Oba amandmaja gresta v smeri, da je Vrhovno sodišče o višini teh izplačil dolžno napraviti poročilo in ga posredovati Državnemu zboru oziroma ministru za pravosodje. Po pregledu obeh amandmaju Vlada ugotavlja, da ne nasprotuje amandmaju, ki ga je vložila Socialdemokratska stranka, ki je vsebinsko enak temu, kar je predlagala že koalicija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik Državnega sveta, Alojz Kovšca. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovani poslanci in poslanke. Zadnja novela o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju je bila sprejeta 19. 5. 2009 in je bila med drugim sprejeta tudi z namenom omejevanja in preprečevanja tako imenovanega "Missing Traderinga". Vendar ima ta novela širši domet, kot ga je predvidel zakonodajalec in v okviru svojega besedila zadeva tudi osebe, ki dejansko niso sodelovale pri nastanku "missing traderjev". Naj to razložim na preprostem primeru. Če nek družbenik družbe z omejeno odgovornostjo danes najame petletno posojilo za širitev svojega poslovanja in če gre za podjetje, ki ima idealno razmerje v sestavi aktive in pasive, torej obveznost nastane danes, ko je družbenik še aktualen, še odgovoren in ima namen poravnati svoje obveznosti v tem petletnem roku. Ta družbenik lahko, ne da bi hotel zlorabiti družbo, zaradi različnih razlogov, mogoče tudi zaradi zdravstvenih ali pa zaradi razlogov, ki nastanejo zaradi objektivnih razmer na trgu, svojo družbo odproda in jo odproda še pred poplačilom teh obveznosti, ki jim je sam napravil, se pravi, najema kredita. On takrat izgubi stik z družbo. Družba je solventna, likvidna, kar pa počnejo nadaljnji lastniki družbe, je pa izven pristojnosti, izven možnosti vplivanja tega družbenika. Če posojilo ni poravnano, in gre podjetje v dveh letih v stečaj, je izbrisano iz sodnega registra. Potem bivši družbenik solidarno odgovarja za obveznost, ki jo je sam takrat vzpostavil. Ne glede na to, da v 442. členu Zakona o finančnem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju piše, v 1. točki, da je aktivni družbenik oseba, ki je imela v zadnjih dveh letih pred prenehanjem izbrisane pravne osebe položaj družbenika. In drugič, je imela v izbrisani pravni osebi pred njenim prenehanjem možnost, ki vpliva na njeno upravljanje in poslovanje tako, da bi lahko dosegla, da izbrisana pravna oseba pravočasno izvede ustrezne ukrepe finančnega prestrukturiranja. Tudi v tem primeru, ki sem ga navedel, je družbenik imel možnost povrniti kredit ob prodajo pravne osebe oziroma je imel možnost oceniti, ali bodo tiste osebe, ki so kupile družbo od njega, sposobne to družbo voditi naprej in jo voditi v smislu, da bo kredit poravnan. To je odgovornost, ki je po Zakonu o gospodarskih družbah nekomu ne moremo pripisati. Družbeniki ne morejo ocenjevati svojih naslednikov in prodati podjetje pod pogoji, da bodo imeli garancijo, da bodo naslednji lastniki podjetje vodili primerno in ga ne bodo spravili v rdeče številke. Zaradi tega tukaj notri padejo tudi tisti, ki niso s svojimi dejanji oziroma s svojimi intencami, namerami povzročili nastanek "missing traderja". Zaradi tega menimo, da tudi ta predlog spremembe zakona ne odstopa od osnovnih načel, ki so bila že uveljavljena v noveli zakona in predlagamo, da se v 1. točki sedmega odstavka 442. člena Zakona o finančnem poslovanju besedilo "v zadnjih dveh letih pred prenehanjem" nadomesti z besedilom "ob prenehanju". S tem je dosežen osrednji cilj in vsebina predlagane spremembe, to pa je ureditev odgovornosti bivših družbenikov in jo vezati na trenutek izbrisa pravne osebe iz registra. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je ta dva zakona obravnaval na 17. nujni seji 14. julija 2009. V skladu s Poslovnikom, če skrajšam to poročilo, smo opravili deloma povedano, naredili tako imenovani hibrid med zakonom, ki ga je predložila Vlada in zakonom, ki ga je predložil Državni svet. Odbor je bil predhodno seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki na vladno novelo zakona praktično ni imela pripomb, imela pa je pripombe na tisto verzijo zakona, ki ga je predložil Državni svet. Nadalje smo bili seznanjeni z mnenjem Državnega sveta in z mnenjem Vlade na verzijo zakona, ki ga je predložil Državni svet. Na podlagi tretjega odstavka 117. člena Poslovnika smo odločali o tem, ali lahko na isti seji obravnavamo oba zakona in tak sklep tudi sprejeli, torej sklep, da bosta obravnavana oba zakona. V nadaljevanju sta dopolnilno obrazložitev podala tako predstavnik Vlade kot predstavnik Državnega sveta, povedala sta to, kar smo pravkar slišali od obeh. Tudi opredelitev predstavnika Državnega sveta do verzije zakona, ki ga je predložila Vlada. V nadaljevanju pa je Odbor na podlagi 127. člena Poslovnika sprejel naslednja dva sklepa, in sicer da se dopolnjen predlog zakona pripravi na podlagi vladne različice tega zakona in da se v to vladno različico zakona ne vključi nobeden od členov zakona, ki ga predlaga Državni svet. Odbor je tako opravil v nadaljevanju drugo obravnavo predloga vladne različice zakona. Članice in člani odbora so, bom rekel, po daljši razpravi, ki se je razvila okoli stečajnih upraviteljev in višine njihovih nagrad dodeljenih prav v času tik pred spremembo pravilnika, ki je določil višino tarif, izrazili zaskrbljenost nad tem, kar se je zgodilo in v nadaljevanju sprejeli en amandma k 2. členu. To je bil amandma Poslanske skupine SDS. Amandma k 1. členu SDS pa je bil umaknjen s strani predlagateljev. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika v nadaljevanju glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Besedilo v taki obliki pa je sestavni del tega poročila. Odbor je v nadaljevanju iz formalnih razlogov sprejel tudi sklep, da različica zakona, ki jo je predložil Državni svet, ni primerna za nadaljnjo obravnavo. Pomembno se mi zdi tudi to, da vas obvestim, da je Odbor soglasno sprejel tudi sklep oziroma poziv Vladi Republike Slovenije, da pripravi ustrezno poročilo o nagradah, ki so bile dodeljene s strani sodišč stečajnim upraviteljem v obdobju od začetka veljavnosti zakona, 1. 10. 2010, do zdaj. Računam s tem, da bomo imeli tudi eno od izrednih sej, na kateri bomo to poročilo Vlade obravnavali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Jožef Jerovšek v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, državni sekretar! Pred nami je že druga letošnja novela Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Ta novela tako imenovanega stečajnega zakona je bila vložena dobra dva meseca po sprejemu prve letošnje novele. Formalno je v postopku še predlog zakona, ki ga je vložil Državni svet, ki pa danes očitno ne bo podprt, zato ga ne bomo komentirali, kljub temu, da prinaša nekatere dobre rešitve. V Poslanski skupini SDS smo že ob sprejemu prejšnje novele zakona poudarili, da je bila takrat priložnost, da se sprejme celovita sprememba stečajnega zakona, ki bi zagotavljal učinkovitost vodenja postopkov in povečal varstvo interesa upnikov stečajnih postopkov in zagotovil minimalne pravice zaposlenih v podjetjih, ki so zrela za stečaj. Toda ministrstvo in minister tega nista storila takrat in tudi zakona po rednem postopku, če bi lahko bil dober, ki bi ga dobro dopolnili, ni predložil. Že takrat bi ministrstvo lahko ponudili rešitve, ki jih prinaša sedanja novela, te so, olajšati dokazno breme upnika pri dokazovanju pogoja za začetek stečaja, zato se določa neizpodbojna domneva trajnejše nelikvidnosti, če je dolžnik že več kot tri mesece zamuja z izplačilom minimalnih plač. In drugič, zagotovitev ustreznega nadzora nad dolžnikom pred začetkom postopka zaradi insolventnosti, če ta predlaga odložitev o odločanju o upnikovem predlogu za začetek stečajnega postopka. Predlog predvideva dodaten pogoj za odložitev odločanja, to pa je pravočasno izplačevanje minimalnih plač in s tem povezanih davkov in prispevkov ter določa dodatna pravila o nadzoru nad poslovanje dolžnika v obdobju odložitve, ki ga upravlja upravitelj. S temi rešitvami, ki naj vsaj nekoliko izboljšajo položaj zaposlenih, se seveda v naši stranki strinjamo. Prav tako zakon prinaša obveznost vsakokratnega ministra, pristojnega za pravosodje, da v podzakonskem aktu predpiše maksimalne zneske, ki jih za nagrado upraviteljev, pavšalno nadomestilo za prevzem poslov razrešenega upravitelja, povrnitev stroškov upraviteljev ali pavšalni znesek za kritje drugih stroškov stečajnega postopka ne smejo preseči v posamičnem primeru. To je "plafoniranje" nagrad. Ta rešitev je nujna posledica velikih anomalij pri odobravanju nagrad upraviteljem in so v obliki ekscesnih nagrad stečajnim upraviteljem eskalirale po uveljavitvi prejšnje novele zakona, ki jo je predložil minister Zalar in ki omogoča takšno izplačevanje tudi za stečaje, ki so se začeli pred 1. 10. 2008. Na to smo ministra opozarjali ob sprejemanju zakona in ga zaradi tega sprašujemo, zakaj gornjega "plafona" nagrad ni določil že 5. 12. 2008, ko je prvič posegel v tarifo, in spremenil tarife o nagradah stečajnih upraviteljev, saj je možnost določitve maksimalnih zneskov izplačil upraviteljem v okviru stečajnega zakona, ki je začel veljati 1. 10. 2008, že bila dana in predvidena. Torej, minister svojega dela ni opravil. Stečajni zakon, ki je začel veljati 1. oktobra 2008 je namreč prvič v zgodovini prinesel popolno transparentnost poslovanja stečajnih upraviteljev, saj so na podlagi zakona vsi sklepi sodišč tudi nagrade stečajnem upraviteljem objavljene na spletni strani Ajpesa. Dogodki zadnjih dni, dobesedno ropanje stečajnih upraviteljev in velika ažurnost in kooperativnost sodišč pri izdaji sklepov o nagradah nas prepričuje, da je pričujoč zakon le posledica tega, da so ministrstvu ušle stvari iz tirnic predvidenega scenarija, ki je pravzaprav spodbujal stečajne upravitelje k velikim nagradam. Razčistiti bo treba nekatere informacije, da se je posvečene stečajne upravitelje celo opozarjalo na pravočasno vložitev zahtevkov, ker se bodo nagrade "maksimirale" in preveriti ali so nekaterih iz ministrstva, po nekaterih informacijah, res spodbujali nekatera sodišča k spodbujanje sklepov o nagradah. Še enkrat poudarjamo, da zakon še daleč ne prinaša sprememb, ki bi zagotavljale uresničevanje temeljnega namena in smotra stečajnega postopka, to je čim manjših posledic za zaposlene in zagotavljanje interesa upnikov. To bi lahko dosegli z neko normalno spremembo zakona, v normalnem postopku tega časa je bilo dovolj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Dandanes je pogosto težava delavcev v mnogih podjetjih, da enostavno ne prejemajo plač po pet in več mesecev. Pravzaprav si želijo takrat predlagati stečaj, ker ga vidijo kot edino rešitev izhoda iz svoje situacije. Novela zakona, ki je pred nami, lajša to dokazno breme upnika pri dokazovanju pogojev za začetek stečaja. Določa se neizpodbojna domneva trajnejše nelikvidnosti, če dolžnik za več kot tri mesece zamuja s plačilom minimalnih plač, povezanih davkov in prispevkov. Prav tako predlagana novela zakona o spremembi Zakona o finančnem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju uvaja nadzor nad dolžnikom, pred začetkom postopka zaradi insolventnosti, če ta predlaga odločitev o upnikovem predlogu za začetek stečajnega postopka. Določajo se dodatna pravila v nadzoru nad poslovanjem dolžnika v obdobju odložitve, ki ga upravlja upravitelj. Upravitelj tako pri nadzoru preverja, ali dolžnik pravočasno izplačuje minimalne plače, delavce, prispevke in davke, ki bremenijo izplačevalca. Te spremembe, ki jih danes obravnavamo, so prišle hitro. Potem, kot je bilo že rečeno, smo zakon prvič obravnavali, čas je pokazal, katere so najbolj pereče pomanjkljivosti tega postopka. Še zdaj seveda vsi vpleteni v te postopke niso zadovoljni s tem, kako stvari tečejo. Upniki in upniški odbor bodo vedno imeli kakšne pripombe na to, kaj in kako in kolikšen, v narekovajih rečeno, izplen se lahko dobi od stečaja. Dejstvo pa je, vsaj v Poslanski skupini Zares tako menimo, da se pri nas prevelik poudarek daje na pravna znanja stečajnih upraviteljev, medtem ko bi bilo pametno in zelo dobro dati poudarek tudi na ekonomska in poslovna znanja teh ljudi ter na iskanje rešitve, ki ne bi bila samo pogorišče, ki ne bi bila samo pogreb. V Sloveniji so stečaji praviloma dokončen konec kakršnekoli dejavnosti. Mnenja pa smo, da bi se pri nas lahko ozrli tudi na primere dobre prakse iz tujine, ko na pogorišču prejšnjih podjetij zraste nekaj novega. Očitno se pri nas premalo zavedamo, da je stečaj lahko tudi prestrukturiranje podjetja. Kot že rečeno. V poslanski skupini bomo predlagane spremembe podprli, podprli pa bomo tudi amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, ker je boljši od tega, ki ga je predlagala koalicija. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod državni sekretar s sodelavko, spoštovane poslanke in poslanci. Stališče poslanske skupine o zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Predlagana novela zakona zasleduje dva zelo pomembna cilja, in sicer je prvi v smeri olajšanja dokazanega bremena upnika pri dokazovanju pogojev za začetek stečaja z določitvijo neizpodbojne domneve trajnejše nelikvidnosti, če dolžnik za več kot tri mesece zamuja s plačilom minimalnih plač in s tem povezanih davkov in prispevkov. Drugi pa gre v smeri omejevanja nerazumno visokih izplačil stečajnih upraviteljev z določitvijo pravila o maksimalnih možnih zneskih že na nivoju zakona. Namen prve predlagane rešitve je predvsem zaščititi delavce v podjetjih, ki so v težavah, to so insolventna podjetja, ki ne izplačujejo plač. Ta predlog bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli, saj bo na podlagi njegovega sprejetja zagotovo skrajšana agonija številnih delavcev, katerih eksistenčni položaj je resno ogrožen zaradi nesposobnosti insolventnega dolžnika - delodajalca, da bi izplačeval vsaj minimalne plače. Tako predlagatelj kot tudi naša poslanska skupina ocenjujemo določitev trimesečnega roka, kar se tiče zamude s plačilom minimalnih plač, kot ustrezno in primerno. Na podlagi te neizpodbojne domneve bo olajšan začetek stečajnega postopka, s tem pa bo zagotovljeno tudi večje varstvo delavcev, saj bodo slednji lahko v primeru neizplačanih plač, neizplačanega nadomestila plač oziroma neizplačane odpravnine, izplačilo le-teh uveljavljali od jamstvenega sklada. Drugi cilj, ki ga predlagana novela zasleduje, pa se nanaša na izplačevanje enormnih izplačil, seveda na račun nesorazmerne obremenitve stečajne mase. Zneski njihovih nagrad so poleteli v višave. Naj povem, da govorimo tudi o višini 200 tisoč evrov in več, medtem ko znaša minimalna plača 589 evrov bruto. Nemoralni in vredni vsakršne obsodbe so tudi primeri, ko od propadajočih podjetij ne ostane niti za plače delavcev, poudarjam, niti za minimalne plače delavcev, medtem ko stečajni upravitelji pobašejo neverjetne zneske. Zato poslanci DeSUS-a prizadevanja ministra v smeri omejevanja tovrstnih izplačil nedvomno podpiramo. Pri tem pripominjamo, da maksimiziranje teh zneskov nikakor ni pogojeno s spremembo osnovnega zakona v tem delu, kar dokazuje sedaj že veljavni spremenjeni Pravilnik o tarifi za odmero nagrade in stroškov upraviteljev. Slednji je bil objavljen v Uradnem listu 10. 7. 2009, z njim pa se tovrstna izplačila krepko omejujejo. Ministrstvo za pravosodje aktualne vlade je tako imelo orodje za omejevanje višine teh zneskov popolnoma v svojih rokah že od začetka mandata in izgovarjanje na neseznanjenost s tem problemom, ki gre na račun delavcev, ni umestno. In da se pri tem ne bi nekateri preveč širokoustili, tudi minister prejšnje vlade je tovrstno oškodovanje brezbrižno dopuščal. Skratka, poslanci DeSUS-a podpiramo rešitve, na podlagi katerih se delavcem propadlih podjetij zagotavlja večja zaščita njihovih pravic. Vsekakor pa podpiramo tudi intenco po omejevanju sedaj preplačanih nagrad stečajnih upraviteljev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Vsebina te vnovične novele - med drugim izgleda, da bo ta zakon po številu novel rekorden, podrl bo vse rekorde - se nanaša na položaj delavcev v insolventnih podjetjih. Uvaja blažje kriterije za uvedbo stečaja. Omenja limitiranje nagrad upraviteljem, kar je sicer že določeno s podzakonskim aktom, ki je bil sprejet 11. julija, se mi zdi. To je sicer v redu, žal pa, če malo beremo ali pa gledamo, kaj se dogaja, vidimo naslove, kot so: "Stečajni upravitelji in sodišča prehiteli Zalarjevo omejitev višine nagrad", "Odprave omejitve nagrad je pripravljal speči upravitelj" in tako naprej. Temu po navadi pravijo, mislim, da je to izraelski rek, Moša Dajan ga je izrekel: "Psi lajajo, karavana gre naprej." Pa vendarle obstaja med tistimi, ki se z vsebino tega zakona ukvarjajo, naslednje presoje, naslednje mnenje, da Ministrstvo za pravosodje ni poseglo v anomalije obstoječega zakona, zato ta zakon, po mnenju uporabnikov govorim, ostaja invaliden in ostaja škodljiv. Potreben je temeljite korekcije, prinaša marginaliziranje vloge upnikov stečajev. Kaj konkretno manjka? Zakon ne opredeljuje temeljnega cilja oziroma smotra stečajnega postopka. V zakonu ni določene natančnejše odgovornosti udeležencev, predvsem profesionalnih organov stečajnega postopka. Zakon upnikov ne odmerja pomembnejše vloge v postopku, pri čemer bi se volja in vpliv upnikov morala izvajati preko predstavniškega telesa upnikov. Zakon pomeni skrčenje pravic upnikov. Zakon upniškemu odboru ne dodeli natančno določene pristojnosti. Upniškemu odboru ne daje pravice pregledati poslovne knjige in celotne dokumentacije. Članom upniškega odbora se za njihovo delovanje ne dovoli uporaba sredstev iz stečajne mase za nujno opravilo. Upniški odbor kot nadzorni organ nima legitimacije za vlaganje pritožb zoper sklepe sodišča. Zakon ne dopušča drugačne oblike odločanja članov upniškega odbora kot zgolj togo in strogo formalistično urejeno sklicevanje rednih sej, nagrad, ne predpisovanje pravil in še bi vam lahko našteval. Mislim, da sem bil v nekaterih vsebinah zelo jasen in zelo konkreten. Po mojem mnenju kot članu Slovenske nacionalne stranke je zakon potreben temeljite korekcije, pripravljenost za to korekcijo bo moral pokazati pravosodni minister gospod Zalar. Dokler temu tako ne bo, verjamem pa vsem tistim, ki se jih vsebinsko ta zakon, o katerem govorimo, tiče osebno, predlagane novele ne bom podprl. Kolegice in kolegi pa se bodo odločili po lastni vesti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo seveda podprli predlagano novelo Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Menimo, da gredo spremembe v pravi smeri, saj je potrebno, kolikor se le da, zaščitit delavce, ki po navadi v postopkih prisilnega prenehanja gospodarskih družb najbolj nastradajo oziroma potegnejo kratko. Medtem ko so se razno razni stečajni upravitelji velikokrat zelo okoristili na račun podjetij v stečajnem postopku, so delavci prevečkrat ostali brez plačila za svoje delo. Tudi informacija, ki je prišla na dan v tem tednu, je nekaj, ob čemer se človek lahko zgrozi. Enostavno ne moremo verjeti, da je to lahko res, da nekdo še dodatno izčrpava podjetje za svoje osebne, luksuzne potrebe ob dejstvu, da delavci mesece ne dobijo plačila za svoje delo, mnogokrat garanje, in da nimajo za kruh, za zvezke, kaj šele za kakšen priboljšek. Kako je možno, da se tem posameznikom prisodi tako visoke nagrade za to, da peljejo stečajni postopek. In če je vse to res, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke upamo oziroma pričakujemo od pristojnih organov, da bodo učinkovito tudi ukrepali. Pričakujemo, da bodo tisti, ki so si tako skrajno nemoralno okoriščanje dovolili, za to tudi plačali. In pričakujemo od Vlade Republike Slovenije, da bo zakonodajo na tem področju še bolj zaostrila, da do takšnih primerov ne bo več prihajalo. Kar se tiče prej omenjenega primera, govorimo o IUV, smo verjetno vsi zgroženi, šokirani, škandal brez primere, presenetljivo pa je, da se dolgo nihče ni zgražal nad previsokimi nagradami, ki so jih uradno izplačevali stečajni upravitelji. Tudi ti zneski so prevečkrat šli v nebo in prav je, da se jih omeji, da se določi maksimalne zneske, ki jih posamezna izplačila, nagrade pavšalnih zneskov ali povračila stroškov ne smejo preseči. Seveda je za dobro izvrševanje vsakega zakona potreben tudi dober nadzor, sicer gre le za črke na papirju. In to novelo bomo vsekakor podprli tudi zato, ker predvideva dodatna pravila o nadzoru nad poslovanje insolventnega dolžnika v obdobju odložitve odločanje o začetku stečajnega postopka. Na koncu naj dodam le še to, da se moramo zavedati, da stečaj ni vedno rešitev oziroma da si delavci zagotovo bolj želijo, da podjetje ostane in da sami obdržijo zaposlitev. Zato pričakujem od Vlade Republike Slovenije, da bo delala predvsem v tej smeri, da bomo v Sloveniji zadržali čim več delovnih mest. Hvala lepa.
Hvala. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Prijazen pozdrav tudi državnemu sekretarju in sodelavki! Zakon prihaja v pravem trenutku s pravim namenom in vsaj delno popravlja in odpravlja določene anomalije. Prav tako pa dober zakon dopolnjuje tudi ustrezen amandma iz Slovenske demokratske stranke, ki bo z naše strani deležen vse podpore. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenija podpiramo spremembe, saj so nujne in gredo v prvi vrsti v korist delavcev in bodo med drugim omogočile, prvič, še kako potrebno zaščito delavcev in drugič, da bodo delavci dobili plačo, pa čeprav se na primer dolžnik z vsemi možnimi pravnimi sredstvi izogiba stečajnemu postopku. In gre, če hočete, v bistvu tudi za protikrizni ukrep ali povedano drugače, ministrstvo se je hitro odzvalo na opozorila na razne anomalije, na primer zlorabe, zavlačevanja, predvsem na nerazumno visoka izplačila nagrad in pripravilo ustrezne spremembe, za katere sem prepričan, da jih danes sprejmemo. Predlog zakona je pripravljen kot eden izmed odzivov Vlade na razmere v času gospodarske krize in se nanaša predvsem na ustreznejšo ureditev položaja, ko insolventni dolžnik ni sposoben več plačevati niti minimalnih plač delavcem in s temi plačami povezanih davkov in prispevkov. To pa v prvi vrsti najbolj prizadene prav delavce in ogroža eksistenčni minimum zaposlenih. Pričakujemo tudi, da nasprotniki tokrat priznajo, da gre za spremembe v pravi smeri, da gre za nujne, hitre, učinkovite spremembe, nedvomno pa ne moremo očitati tej vladi, da je to ustvarila ali dopuščala. Ne. To je bilo podedovano in to je ta vlada tudi takoj ustrezno uredila, in naj ponovim še enkrat, tudi in predvsem za zaščito delavcev ter naredila konec visokim izplačilom nagrad. Po novem bo zakon določal, to pa je nadvse pomembno, da mora minister določiti maksimalne zneske nadomestil stečajnim upraviteljem. To v veljavnem zakonu do zdaj ni bilo zapisano. Za informacijo, maksimalne možne zneske nadomestili je minister za pravosodje že določil v podzakonskem zakonu in že veljajo od 11. julija 2009. Veljavni zakon sicer res ne določa nobenih meril ali pogojev, ki jih mora minister upoštevati pri predpisovanju tarife, zato je maksimalne zneske mogoče določiti že v pravilniku brez spremembe 114. člena zakona. Tako so, kot sem že omenil, spremembe pravilnika že stopile v veljavo, kar je dobro. Kljub temu pa je vendar potrebno in ustrezno, da je pravilo o maksimalnih možnih zneskih določeno še na nivoju zakona, da bo vsakokratni minister za pravosodje zavezan z obvezo, da to pravilo pri spremembah pravilnika upošteva. Seveda pa ni potrebna prehodna določba v zvezi z uskladitvijo pravilnika s to novo določbo, saj so glede na prej razložene spremembe pravilnika v praksi že uveljavljene. Z novelo zakona in pravilnikom je visokih izplačil brez dvoma konec. Ta izplačila pa ne bodo le omejena, temveč se bodo tudi znižala. Glede očitkov, da sodniki tudi po veljavnem pravilniku še vedno uporabljajo starega in torej upraviteljem odmerjajo neupravičeno višje nagrade, kot so dovoljene oziroma urejene po novem, in da na AJPES-u opazimo nenavaden porast števila sklepov upraviteljem v času od takrat, ko je minister napovedal, da se bodo nadomestila občutno znižala, pa naj povem samo naslednje. Minister je tako predsednika Vrhovnega kot predsednike višjih sodišč na to pravočasno opozoril. Večina teh sklepov za nenormalna izplačila še ni pravnomočnih, zato se upniki lahko še pritožijo, in močno upamo, da se bodo, kajti imajo pravno podlago, da uspejo. Poleg tega je Ministrstvo za pravosodje naročilo Državnemu pravobranilstvu, da v postopkih, kjer je upnik država, vloži pritožbo na sklepe o visokih nagradah. Pa še na koncu, sicer ne najmanj pomembno, na več kot očitno in nenavadno pospešeno izdajanje sklepov pa se je minister za pravosodje odzval tudi tako, da je protikorupcijsko komisijo in Vrhovno državno tožilstvo zaprosil, naj preverita, ali morda ne gre pri tem za znake kaznivega dejanja. Zato bomo predlagano spremembo zakona v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije soglasno in enotno podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Anton Colarič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! V tem mandatu je Državni zbor, kot je bilo že rečeno, že obravnaval novelo Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, takrat po rednem postopku, in smo novelo sprejeli v maju letošnjega leta. Pri tej najnovejši noveli pa Vlada predlaga obravnavo po nujnem postopku. Razlog nujnega postopka je v tem, da gospodarska kriza resno ogroža eksistenčni minimum zaposlenih, saj se z odlaganjem začetka stečajnega postopka agonija delavcev povečuje. In ta hiter odziv Vlade, Socialni demokrati pozdravljamo in podpiramo. Predlagatelj želi s predlaganimi spremembami ustrezneje urediti položaj, ko insolventni dolžnik ni več sposoben plačevati niti minimalnih plač delavcev in s tem povezanih davkov in prispevkov, ki bremenijo izplačevalca. O ciljih in poglavitnih rešitvah so moji kolegi pri predstavitvi stališč že veliko govorili, zato jih ne bi ponavljal. Mislim pa, da lahko povem, da bomo Socialni demokrati sprejem zakona podprli. Podprli bomo pa tudi vloženi amandma kolegov iz SDS, ker je preciznejši, in verjetno se vsi zavzemamo za precizne zakone in takšne, ki bodo v korist ljudem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu zakona sta k 2. členu vložena dva amandmaja in sprašujem, ali želi kdo govoriti o predlaganih amandmajih. Dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem vesel, ker je bila s strani koalicije napovedana podpora temu našemu amandmaju. Gre pa preprosto za to, da Vrhovno sodišče enkrat na leto te podatke zbere in jih pošlje, ne samo ministrstvu pristojnemu za pravosodje, kar je sicer predvideval amandma koalicije, ampak ga pošlje tudi Državnemu zboru. Mi smo tak sklep sprejeli že na zadnji seji odbora, ko smo ministra oziroma Vlado zadolžili za to, da bi pripravila približno takšno poročilo. O tem bomo lahko razpravljali tudi na odboru ali po potrebi kdaj v bodoče tudi v Državnem zboru. Mogoče samo nekaj stvari, ki so me v zvezi s tem poročanjem, vezanim na amandma, zmotile. Veste, težko je trditi, da je to podedovano. Minister Šturm je tam sedel 40 dni od kar je veljal nov zakon, sedanji minister tam sedi sedem mesecev ali nekaj čez, Težko je debatirati o tem, ker so nekateri govorili, kako pravočasna in hitra reakcija, da to je. To ni res. Gospod Sajovic, to ni res. To je za gledalce. To lahko vi gledalcem trobite in pa volivcem ne pa resnici. Namreč gre preprosto za to, da je prejšnja vlada 40 dni izvajala ta zakon, sedanja vlada pa sedem mesecev. Sprememba pravilnika je bila narejena že 5. decembra 2008, torej v času sedanjega ministra in tudi takrat bi lahko te zadeve omejil. Tisto bi bilo pa res pravočasno. Ampak to ni očitek, to je zgolj moj pogled in želim, da to področje v bodoče res uredimo tako, kot je sedaj predvideno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker vidim še interes za razpravo. Prosim, kdor želi razpravljati, naj se prijavi. Prvi ima besedo gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi. V Slovenski nacionalni stranki seveda podpiramo to odločitev, tudi temu amandmaju bomo pritrdili. Za ministra, gospoda Aleša Zalarja, lahko povemo, da je ravnal odgovorno, vendar ima pod seboj neposlušno sodstvo, ki še vedno izdaja odločbe. Nedopustno je, da je ravno zdaj v tem trenutku opaziti enormno število odločb, ki so pisane kljub tem, da Državni zbor sprejema ustrezno varovalo k temu zakonu. Nedopustno je, spoštovane in spoštovani, da mrhovinarji, ne stečajni upravitelji, mrhovinarji, pogrebniki podjetij v stečaju lahko prejemajo 608 tisoč evrov za sodno odločbo, za to, da bodo pospravili po podjetju, ki je tako ali tako propadlo. Nedopustno je to, tukaj pa je pomanjkljivost ministrstva, da so stečajni upravitelji v prednosti pri izplačilu svojih nagrad, ne pa delavci, ki so te plače zaslužili. Ministri nasploh lahko samo opazujejo napake v gospodarstvu in svinjarije, ki se dogajajo tudi drugod, v državnih podjetjih lahko samo opozarjajo. To se je pokazalo pri božičnici, ko je gospod premier Borut Pahor žugal s prstom, da ne bo izplačana 13 plača, pa je bila, pa tudi božičnica pa še marsikaj drugega in to v državnem podjetju. Kje je moč Vlade? Kje so uradni organi pregona? Kje? Kje je tista pravna država zdaj? In ne mi govoriti, da lahko nek mrhovinar, nek pogrebnik nekega podjetja pobere s pravnomočno odločbo, recimo Krško, Videm, 416 tisoč evrov, medtem ko delavci dobijo 15% izplačila za svoje opravljeno delo. To je svinjarija, to je svinjarija! In ne nas zdaj tukaj tolažiti s tem zakonom. Seveda je dober, ga bomo podprli, ustavili bomo to agonijo in verjetno bodo tudi delavci lahko nekako lažje kupili ta pelinkovec, ki smo ga natočili v njihove kozarce, ampak to še zdaleč ni rešitev. Spoštovane in spoštovani! Mi nismo šli preprosto na referendum za samostojno Slovenijo in nismo se borili za to, da bi tako slabo živeli in da bi lahko prenašali takšne svinjarije v Sloveniji. To so svinjarije, eklatantne svinjarije. Kmalu bomo imeli 100 tisoč ljudi, ki nimajo pravice do dela oziroma ki smo jih enostavno prepustili socialnim transferjem, ki so takšni, kot so. Nezadostni. Poglejte, kaj se dogaja zdaj v Prekmurju, v Štajerski regiji, ki smo jo nekoč že reševali zaradi tega, ker smo jo zanemarili, ker smo v bistvu prepustili možnost slehernem, ki je imel voljo do kriminala, da je izvajal tam gospodarski kriminal. Kaj smo naredili iz velikih podjetij tam, na tistem koncu, lahko samo še, če po spominu pobrskamo, seveda z žalostjo ugotovimo. Ni več TAM-a, ni več uspešnih podjetij in danes zapiramo Muro, medtem ko dovoljujemo, seveda, dovoljujemo, poglejte, tukaj imam par pravnomočnih sklepov o nagradi upravitelja, 22. 6. dovoljujemo astronomska izplačila posameznikom. Sodišča to še vedno "štancajo", danes, ta trenutek se pišejo take odločbe in to je nedopustno. Ne moremo govoriti o tem, da je vlada naredila vse, ker je omejila ta izplačila. Naredila bo vse takrat, ko bo pozvala te gospode in gospe seveda, tudi stečajne upraviteljice so med njimi, da prinesejo tisto preveč izplačano nazaj. Veste, nihče nima pravice pobrati denar iz stečajne mase zgolj zaradi tega, ker je vodil nek upravni postopek v podjetju. Poglejte, kaj se dogaja danes, ta trenutek na MIP-u v Gorici. Imamo voljo posameznikov, imamo denar, imamo tudi programe, ki bi lahko to podjetje rešili, vendar se je stečajni upravitelj odločil, da to ni v njegovem kontekstu razmišljanja in da tega podjetja ne bo dal tako, kot so si drugi poslovni partnerji, ki bi želeli to blagovno stranko ohraniti, delati naprej, zaposliti ljudi, nekako obdržati to panogo v regiji, se je on odločil za nek drug kontekst. Enako je v Murski Soboti, isti primer, kdo daje odgovornost tem ljudem, ki delajo, kar hočejo. Poglejte, kaj se je zgodilo v Elanu, koliko denarja smo plačali zato, da smo ga odkupili od Hrvatov. Danes ga zopet izgubljamo. Dokler boste tako pavšalno z majhnimi spremembami prihajali v Državni zbor bo nezadovoljstvo med ljudmi ogromno. Jaz prosim predlagatelja, da razmisli o tem, da spremeni vrstni red. Stečajni upravitelj je kot kapitan na barki, ki lahko gre zadnji po to svojo nagrado, če bo kaj ostalo za njega. Vsi ostali morajo to dobiti prej. V pomorstvu je načelo, če se ladja potaplja, kapitan zadnji izstopi. Naj bo tako tudi v gospodarstvu. In dokler tega ne boste naredili, podpirate svinjarijo in mafijo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Ravnanje ministra in ministrstva v zadevi stečajnih zakonov, noveliranje tega, je podobno ravnanju tistega gasilca, ki tako rad gasi, da zato vsake toliko časa nekaj požge, da bo lahko gasil, tudi ministrstva, zdaj imamo tu drugo novelo, invalidno novelo, ker prinaša bistveno manj. Prejšnja novela pa je omogoča ta enormna izplačila tudi za nazaj. In ne samo to, slišimo, da se je iz ministrstva klicalo sodišča in stečajne upravitelje, da naj pohitijo. In potem seveda sprememba pravilnika čez čas. Zdaj so stečajni upravitelji izropali, pograbili, pospravili. To je Blažev žegen, ko gorite o pravobranilcih. Pravobranilci v tej državi niso storili še nič nikdar. S čim se je minister v svojem mandatu ukvarjal? S spremembami Kazenskega zakona, ko je naprej Vrhovno sodišče reklo, da ni potreben, da velja, da je vse v redu. In Ustavno sodišče je sprejelo odločbo, da je bilo ravnanje ministrstva popolnoma nepotrebno. Na področje stečajne zakonodaje pa niso prinesli nič, pametnega. Podpiralo se je stečajne upravitelje, podpiralo se je ropanja, vam povem, da se je podpiralo, absolutno. Podpiralo se je posvečene stečajne upravitelje. Ali vam priimki, najbolj razvpiti, iz UJV-ja gospa Toš, iz Elana gospod Andrej Marinc, ali vam ti priimki povejo kaj o zlizanosti s tem režimom? Kje povsod se ti priimki pojavljajo? To je popolna izlizanost z režimom, ki je na oblasti. To so seveda svinjarije in svinjarija je tudi, moram tudi jaz začeti uporabljati ta izraz, da se pri stečajih ne gleda na upnike, na delavce, ampak se gleda na to, da bo čim dlje trajalo, da bo režim od tega dobil čim več denarja, tako ali drugače, in da se bo posredno čim več denarja spravilo točno v posvečene žepe. Drugo novelo sprejemamo in sprejemamo jo zopet invalidno. Ali ni to nezaslišano? Minister je tarifo spreminjal, prvič 11 dni po sprejemu ministrstva. In je že prejšnji zakon, ki je morda naredil kakšno napako, ampak je predvideval možnost maksimiranja nagrade. Minister se je posvečal tarifi in je očitno vedel, kaj se bo zgodilo, in ni naredil nič. Omogočil je benevolentnost sodišč in vsega tega, da so se celotne povezave aktivirale in da so se kot pijavke usedla na podjetja, ki so v stečaju. Tukaj se je razvilo pravo krvosestvo, ampak to iz krvi delavcev, iz žuljev delavcev se sesa in naj ne govorijo, da delajo v korist delavcev. Vse, kar se dogaja, gre proti delavcem v tej državi s sedanjo oblastjo. Jaz sem vprašal, katere zakone, kdaj boste ponovno reformirali Kazenski zakonik. Se tam strokovnjaki zopet ukvarjajo s tem. Ali je še tisti svet za spremembo kazenskega zakonika in tisti eksperti še vedno delujejo, čeprav je Ustavno sodišče določilo, da je vse v redu. Kam gre energija ministrstva? Ali se tista skupina tudi plačuje iz deležev stečajnih mas? Takšna je pač stvarnost v tej državi. Za to ste odgovorni tudi koalicijski poslanci, zato, ker podpirate vse. Tako kot ste včeraj poskušali omogočiti izropanje, 17 poslancev se je podpisalo na ropanje, že s popolnoma shiranega obrambnega ministrstva, da bi se tem balkanskim navezam v Ljubljani, ki se z nepremičninami ukvarjajo, namenilo 33 milijonov evrov, še dodatno, iz proračuna obrambnega ministrstva. In ni sram ne predsednika Državnega zbora, se podpiše pod to, ne vodij poslanskih skupin [[...]]
Gospod Jerovšek, bodite prijazni in govorite o amandmaju. Ne o sprejemanju proračuna, kar je bilo včeraj na dnevnem redu.
Gre za pravice delavcev. Na tak način se ropajo pravice delavcev skozi proračun in na vseh mestih. Poslancem koalicije omogočate vlogo pijavk na vseh možnih pozicijah. Sami se podpisujte pod amandmaje zakona, ki so v službi pijavk. Rušite državo in tudi tu, kot sem že prej rekel, to, da minister pravi, da ni bil obveščen s sodišč in stečajnih na AJPES-u je objavljeno. Ali ga službe slepijo ali ga ne? Ali ga samo ob spremembah Kazenskega zakonika blefirajo? To je nezrelo in nespodobno in žali Slovence, da minister reče, da ni obveščen in da ga ne obveščajo. Zakaj pa imamo pravosodno ministrstvo? In sprašujem se seveda, ali je to, da so sodišča še po roku omogočala, sprejemala sklepe, da so se podvizala za te ekscesne nagrade, ali sodišča ministra nemara ne izsiljujejo, ker vedo stvari iz njegove prakse predsednika sodišča pa vedo, da bi moral biti tiho pa da se bo moral zgovarjati pa govoriti zdaj, da bodo pravobranilci popravljali. Še niso ničesar popravili? Skoraj ničesar. In naj gre od tod sporočilo, naj prinesejo zakon o stečajih, ker očitno bo pod to vlado šlo pol gospodarstva v stečaj in ga boste na račun Slovencev pospravili v lastne žepe. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Sama sem se namenila govoriti o amandmaju, ki je pred nami. Ampak kljub temu bom povedala, da je dejstvo, ki drži. Da so bila visoka nadomestila stečajnim izvršiteljem že v lanskem letu in letos spomladi izplačana na podlagi zakona, ki ga je pripravil prejšnji minister za pravosodje in sprejela prejšnja vladna koalicija in na podlagi tistega zakona je bil tudi sprejet pravilnik, na podlagi katerega so se te stvari dogajale. Tako, da prosim, nikar ne pretiravajte, res pa je, da se sama ne morem v nobenem smislu kosati z gospodom Jerovškom v njegovem besednjaku in v njegovih stališčih. In bi povedala vendarle to, kar je povedal minister Zalar na Odboru za notranjo politiko in pravosodje, da pravočasno ni bil opozorjen na dejanske posledice tistega zakona, ki ga je sprejemala prejšnja vladna koalicija in tistega pravilnika poprej. Toliko pošteni pa že moramo biti. Za mene je tudi zelo invalidno sklicevati se celo na nekatere priimke, ki so bili tukaj v vlogi stečajnih upraviteljev in zato, ker nosijo te priimke, tako sem razumela, so bili upravičeni potem oziroma so jim bile na sodišču dodeljene tako visoke odškodnine oziroma nagrade. Mislim, da je skrajno neprimerno na ta način razpravljati tukaj v tej dvorani, sicer bi morali povedati, da se je tudi v prejšnjem mandatu nabral kar en tak lep cvetober različnih priimkov, ki tudi že kaj pomenijo v tej naši zgodovini, politični zgodovini predvsem. Povedala pa bom, da kar zadeva amandma Poslanske skupine SDS, mi z njim nimamo problemov in ga bomo podprli, zaradi tega, ker je v teh kriznih razmerah najbrž že tudi primerno, da je tudi Državni zbor obveščen o teh zadevah in tudi zato, ker gre za tretjo vejo oblasti, ki ji ta Državni zbor z zakonom nekaj nalaga, zato je prav, da je obveščen potem tudi Državni zbor ne samo Ministrstvo za pravosodje. Čeprav, če bomo šli v to smer, da bo sleherni zakon nekaj naložil Vrhovnemu sodišču in da naj poroča tudi Državnemu zboru ne samo ministrstvu pristojnemu za pravosodje, bomo prišli na nek način tudi sami s seboj v kontradikcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil državni sekretar Ministrstva za pravosodje gospod Boštjan Škrlec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Moram se odzvati na nekatere navedbe, ki so bile izrečene s strani opozicijskih poslancev, predvsem v smislu, da je prva novela, ki je bila sprejeta v maju tega leta, omogočila izplačila tako visokih povračil stečajnim upraviteljem. To preprosto ne drži. In tudi ob sprejemanju te prve novele v maju ni nihče, niti na delovnih telesih ali Državnem zboru, opozarjal na to, da je problem v pravilniku o določitvi višine nadomestil, ki ne pozna zgornjih omejitev. Tega problema ni nihče izpostavil. Na ta problem smo postali prvič pozorni 30. 6., ko se je pojavil podatek o izplačilu nadomestila za otvoritveno poročilo v primeru stečaja IUV. In na ministrstvu smo takoj reagirali s spremembo pravilnika, ki je stopil v veljavo 10 dni kasneje. Zdaj je pred vami sprememba zakona, ki dovoljuje oziroma zapoveduje, da se takšen maksimum v pravilniku o določitvi nadomestil tudi vedno predpiše. In glavni problem tarife, ki je veljala do pred 14 dnevi, je bil v tem, da ni poznala zgornjega maksimuma. In očitki, da je sedanji minister kriv za to, ker je reagiral šele, ko je dobil podatek o takšnih izplačilih - takšnega očitka ne morem sprejet. Zakon, ki je bil podlaga za prejšnjo tarifo, zakon, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu, je bil narejen brez analize finančnih posledic. In ne morem sprejeti odgovornosti za to, da smo s tem, ko smo reagirali s spremembo pravilnika v 10-ih dneh po tem, ko smo dobili prvo informacijo o takšnih enormnih izplačilih, bolj odgovorni, kot nekdo, ki je zakon in pravilnik sprejemal v prvi vrsti. Kar pa se tiče tega, da ministrstvo ni v celoti izpolnilo svojih nalog, moram poudariti to, kar so nekateri pred menoj že povedali, ampak moram to ponoviti. Ministrstvo je naredilo vse, kar je v naši moči, da se zagotovi enotna uporaba prava, ki smo ga sprejeli v obliki novega pravilnika. Minister je od Vrhovnega sodišča zahteval, da zagotovi enotno uporabo prava v reševanju postopkov odmer nagrad in nadomestil stečajnim upraviteljem. Minister je odredil tudi državnemu pravobranilstvu, da analizira vse primer, v katerih je kot stečajni upnik udeležena država. In če je šlo za primere izplačil, ki spadajo v ta sporni čas po začetku aktivnosti za spremembo pravilnika, da se v tej zvezi tudi pritoži. In državno pravobranilstvo se bo pritožilo. Minister je tudi javno pozival vse upnike v takšnih postopkih naj se pritožijo zoper takšna, enormno visoka, dosojena oziroma priznana nadomestila. Ti sklepi še niso pravnomočni, in minister je pozval upnike naj svoje pravice uveljavljajo. Ne more pa ministrstvo uveljavljati teh pravic namesto upnikov. In konec konce je ministrstvo reagiralo tudi na to, da se je število sklepov, ki so bili izdani v zadnjem času, tik pred sprejetjem novega pravilnika, povečalo. V tem smo videli razloge za skrb in v tej svoji skrbi je minister obvestil tako Komisijo za preprečevanje korupcije kot tudi Vrhovno državno tožilstvo. To sta instituciji, ki imata moč in pristojnost, da morebitne sume, če res obstajajo, raziščeta. Zaradi vsega tega ne morem sprejeti očitkov, da je bilo ministrstvo preveč pasivno. Res pa je, če bi izvedeli, da je po tarifi, ki je bila sprejeta oktobra lani, možno izplačilo, ki dejansko presega razumne meje, zaradi tega, ker ni zgornjega maksimuma, bi ukrepali prej. Ukrepali smo takoj, ko smo takšne informacije dobili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram čas za prijave k razpravi. Najprej ima besedo gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Glede na to, da imam samo minuto, bom hitra. Na Odboru za notranjo politiko je minister za pravosodje, gospod Zalar, med drugim dejal, da se je odločil za novelo tega zakona zaradi tega, ker vsebuje nekaj pomembnih protikriznih ukrepov glede stečajnih upraviteljev. Do tu vse lepo in prav, ampak tisto, kar mene v tem trenutku najbolj moti, je to, da je minister Zalar najprej, ne vem, na kakšen način, oziroma najprej je bilo poskrbljeno, da se stečajnim upraviteljem dodelijo astronomsko visoke nagrade, nato pa je šele minister Zalar, pod narekovaji, "stopil na rep" tem stečajnim upraviteljem. In kaj je naredil? Spremenil je pravilnik. Se pravi, tu imamo izjemno situacijo - najprej poskrbimo za vse tiste, za katere moramo po politični plati poskrbeti in dodeliti astronomsko visoke nagrade, medtem pa delavci in upniki iz dneva v dan komaj preživijo. Na drugi strani pa potem, ko že vse izplačamo, minister Zalar reče, "danes smo pa mi dobri in bomo spremenili pravilnik." To se mi zdi skrajno neprimerno. Glede na to, da nimam več časa, bi želela samo še to reči, da bi bil skrajni čas, da se ta vlada začne obnašati malo bolj odgovorno.
Hvala. Besedo ima gospod Borut Sajovic.
Hvala lepa. Nekaj predhodnih razprav je zelo dobro pokazalo, zakaj nepoznavanje prava škoduje, in dobro bi bilo, da bi o tem nekaj več vedeli tudi politiki. Še enkrat moram povedati, da je minister ravnal odgovorno, pravočasno, tako kot je treba. Najbrž bi bilo treba vedeti tudi, kaj pomeni, če neka zadeva še ni pravnomočna, da tako ravnanje in zahteve po izplačilu ni konec zgodbe, da ni dejstvo, ampak da so seveda vsa pravna sredstva za popravek že odprta. Jaz, ker govorimo o amandmaju, moram reči, da amandma Slovenske demokratske stranke podpiram, ker je za odtenek boljši, preciznejši od koalicijskega in mislim, da je prav, da je poleg ministrstva direktno obveščen tudi Državni zbor. Seveda nekateri so, predhodni razpravljavci, postavili kar veliko vprašanj pa malo odgovorov. Jaz bom dal en konkreten odgovor. Če bi se v primeru Industrije usnja Vrhnika ravnalo tako, kot država ravna danes in v teh primerih, potem se to ne bi zgodilo, članek z velikimi naslovi: Angleški "svetovalec" IUV: O vsem sem sproti obveščal ministra Bajuka. Sod in prejšnja vlada sta v IUV-ju postavila nadzornike. Kje ste bili takrat, gospe in gospodje, ki so vas danes polna usta? Mi smo anomalijo zaznali, ta vlada, ta koalicija jo popravlja in odpravlja in to na zakonit način in ta vlada se obnaša odgovorno do kadrovanja v nadzorne svete. Ti ljudje so naša podaljšana roka in treba je zaostriti odgovornost. Kajti v podjetjih, kjer gre vse samo od sebe, tam je lahko biti menedžer. Dobri menedžerji se od slabih ločijo v kriznih razmerah, takih kot so danes. Takrat, ko je bila konjunktura, ko se je seveda vse prodajalo, dileme, preizkušnje in pa odgovornost kadrov niso bile takšne. Danes pa te zadeve z učinkovitimi, hitrimi odgovori popravljamo in pa rešujemo, ker seveda očitno razumevanja ni dovolj, bom še enkrat ponovil nekatera bistvena stališča. Z novelo zakona in tem pravilnikom je visokih izplačil konec. Ta izplačila ne bodo le omejena, ampak se bodo tudi bistveno znižala. Glede očitkov, da sodniki tudi že po veljavnem pravilniku še vedno uporabljajo starega in torej upraviteljem odmerjajo višje nagrade, kot so dovoljene oziroma omejene po novem in da na IPS-u opazimo nenavaden porast števila sklepov upraviteljem v času, ko je minister napovedal, da se bodo nadomestila občutno znižala, pa naj povemo še enkrat naslednje. Minister je predsednika Vrhovnega sodišča in predsednike višjih sodišč na to pravočasno opozoril. Večina teh sklepov še ni pravnomočnih, zato se upniki lahko še pritožijo in močno upamo, da se bodo. Poleg tega pa je Ministrstvo za pravosodje naročilo državnemu pravobranilstvu, da v postopkih, kjer je upnik država, vloži pritožbo na sklepe o visokih nagradah. Ministrstvo za pravosodje se je odzvalo tudi tako, da je o teh ravnanjih obvestilo protikorupcijsko komisijo in Vrhovno državno tožilstvo, da preverita, če ne gre pri tem za kazniva dejanja. In če bi se tako leta nazaj obnašali tudi v primeru Industrije usnja Vrhnika, se ta kalvarija, ki jo danes doživljajo delavci in zaposleni, zagotovo ne zgodila. Tudi vse vlade, naša, prejšnja, predprejšnje imajo podobno odgovornost tudi do problematike podjetij kot so Mura, LTH, Mip in še kdo. Kriza je seveda tudi priložnost, da se vsi skupaj zavemo svoje odgovornosti. Vidim pa, da bodo zagotovo ta moja pojasnila zadostovala, saj so tisti najbolj goreči, ki so imeli za povedati nekaj drugega, že odšli iz dvorane. Če pa bo potrebno, jih pa rade volje še enkrat ponovim. [[...]] [[Oglašanje izklopi.]] Ja, seveda, gospod Vizjak, tudi če čas "skuriš", ni treba potem pobegniti iz dvorane, ampak tudi tiste, ki imajo nasprotne tehtne argumente, je lepo in vljudno poslušati.
Hvala lepa. Ker je čas Poslanski skupini SDS potekel, ne morem dati besede gospe Alenki Jeraj in gospodu Gorenaku. Sprašujem, ali želi še kdo besedo? Ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 11. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 12.30 in hkrati vodje poslanskih skupin obveščam, da predsednik Državnega zbora dr. Pavel Gantar sklicuje Kolegij predsednika Državnega zbora pet minut po prekinitvi, ob 12.05, v sobi 217, zaradi dogovora o nadaljnjem delu. Hvala.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci. Prehajamo na glasovanja o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim [[...]] Prosim, proceduralno, gospod Tanko.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Najprej bi prosil, da kolega iz ostalih poslanskih skupin opozorite, da bodo do poslancev iz naše poslanske skupine, tudi do mene, bolj obzirni, ne da tukaj, še preden dobim besedo skačejo v besedo in motijo. Rad bi opozoril, spoštovani predsednik Državnega zbora, da smo k Zakonu o izvrševanju proračuna vložili dva amandmaja v skladu s 132. členom Poslovnika Državnega zbora. Moram reči, da v poslanski skupini ostro nasprotujemo temu, da predsednik Državnega zbora, ko vodi sejo, tako kreativno razlaga Poslovnik in da v utemeljen predlog poslanske skupine, še pred tem, da se je o njem sploh opravila razprava, zavrne in ne dopusti, da bi poslanci o tem razpravljali. In v končni fazi tudi ne dopusti, da bi odločali. V poslanski skupini menimo, da je bil amandma, ki smo ga predložili k Zakonu o izvrševanju proračuna, vložen korektno. Nanašal se je na člen prehodne in končne določbe, h kateremu lahko v skladu s Poslovnikom tudi vlagamo amandmaje, in v nasprotju s prakso, tudi v nasprotju s Poslovnikom je predsednik oziroma ste ta naš amandma zavrnili. Ker se takšna praksa obravnavanja predlogov Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ponavlja s seje na sejo, ne samo pri vlaganju amandmajev, ampak tudi pri sklicevanju sej delavnih teles ali tudi seje Državnega zbora, takšnemu načinu ostro nasprotujemo. Mi smo želeli, da bi predsednik Državnega zbora sklical Kolegij še med sejo Državnega zbora, da bi se lahko na Kolegiju dogovoril, ali je še možnost, da bi o tem našem predlogu amandmaja tudi opravili razpravo. Vendar ste se odločili, da boste to storili 5 minut po zaključenih razpravah. Tudi glede na naš predlog, tudi glede na naravo predloga amandmaja, menim, da takšno ravnanje ni bilo dopustno. Je sicer poslovniško, ni pa najbolj korektno do poslanske skupine. Mnenja smo, da bi v Državnem zboru morali, če želimo določene stvari izboljšati, sprejeti določene skupne rešitve k izhodu iz situacije, v kateri se, ne po naši krivdi, ampak najbrž po krivdi tistih, ki so za situacijo še bolj odgovorni, da bi skupaj nekaj stvari pripravili, da bi omogočili tistim, ki so upravičeni do določenih možnosti in prejema sredstev iz državnega proračuna, tudi boljše pogoje, da bi pač tako sodelovanje [[...]]
Spoštovani gospod Tanko, prosim, če počasi zaključite, tri minute; se ne štejejo, vendar jih štejem jaz; se počasi iztekajo.
Verjamem, da vi štejete. Jaz predlagam, spoštovani predsednik Državnega zbora, da kljub temu, da je bila razprava zaključena, da o tem amandmaju, ki je bil vložen, odprete ponovno možnost, da se o njem opravi razprava in da potem poslanci z glasovanjem ugotovimo ali pa odločimo, ali je ta predlog amandmaja primeren ali ni primeren za nadaljnjo obravnavo in tudi potem za sprejem oziroma vnos v določbe zakona. Hvala lepa.
Ta predlog je eklatantno v nasprotju s Poslovnikom, zato ga seveda tudi ne bom upošteval in dal v razpravo. Opozarjam na to, kar je bilo rečeno na Kolegiju. Amandma je tudi formalno nepravilno vložen, ker je vložen k osnovnemu zakonu, ne pa k noveliranemu zakonu, o katerem je tekla razprava. Formalno gledano je bil vložen k zakonu, ki sploh ni v proceduri, k osnovnemu zakonu. To je prva stvar. Sicer sem vse ostale okoliščine moje odločitve pojasnil na plenarnem zasedanju in na Kolegiju. V dobro nas poslancev in javnosti so naša zasedanja dostopna tudi preko različnih medijev, televizije in drugih medijev, tako da se lahko ljudje sami prepričajo o tem, kako se vodijo razprave na teh sejah. In moram zavrniti vaše siceršnje očitke na delo v Državnem zboru in na vodenje sej. Torej, o tem ni razprave gospod Tanko. Ko bomo prišli do tega in odprli točko, boste lahko dobili v skladu s Poslovnikom besedo. Niti do točke nismo prišli, niti časa vam še ne morem odšteti, gospod Tanko. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 v okviru nujnega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS. Mag. Andrej Vizjak, prosim.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka bo noveli Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2008 in 2009 nasprotovala. Namreč, za nas je nesprejemljivo, da se država dodatno zadolžuje, kar je pravzaprav temeljni vsebinski cilj te novele zakona, za dodatno milijardo 100 milijonov evrov. S tem obremenjujemo bodoče rodove. Zakaj govorim bodoče rodove? Vlada v proračunskih dokumentih napoveduje 3 do 4% točke bruto domačega proizvoda primanjkljaja za vse leta njene vladavine v tem mandatu. Torej bo vsako leto za toliko odstotkih točk večji tudi dolg države. Ta dolg države, merjen v bruto domačem proizvodu, se bo v mandatu te vlade gotovo podvojil. Če so prejeli javni dolg v višini 22,7% bruto domačega proizvoda, ga bo sedanja vlada že v prvem letu povečala za približno 80%, na dobrih 30% BDP. S tem bomo bodoče rodove obremenili. Samo ta novela zakona pomeni na slehernega Slovenca dodatnih 500 evrov več dolga. Pri tem Vlada nima jasnega odgovora, kako bo in kdaj bo in kdo bo ta dolg odplačeval. Vlada se zaveda ugodne pozicije, v kateri se je znašla. To je to, da je prejela Slovenijo zelo nizko zadolženo, in da ima tukaj ogromno manevra in to bo tudi naredila, zadolžila nas bo do vratu ali pa še čez. Mene seveda skrbi, kdo bo ta dolg plačal, še posebej zaradi tega, ker se zadolžitev dela na račun nekega trošenja države za tekoče potrebe, ne pa za tiste razvojne projekte, ki bi generirali dodatno vrednost v prihodnje. Ti razvojni projekti so gotovo infrastrukturni projekti, ti razvojni projekti so vlaganje v znanje, v ljudi, namesto tega pa se krepi in seveda ne posega v delovanje države kot take in seveda to je pogubno na srednji, kaj šele na dolgi rok. slovenski demokrati pri tem ne želimo sodelovati in take politike ne bomo nikoli podpirali.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Slovenske nacionalne stranke. Bogdan Barovič, prosim.
Hvala. Kolegice in kolegi, gospod predsednik! Slovenska nacionalna stranka je včeraj podprla rebalans proračuna. Težko je bilo prepričati kolegice in kolege, kajti že sam osebno sem bil v zasavski regiji ob 1,5 milijona evrov sredstev iz naslova rebalansa, ki so bila že zagotovljena za zapiranje rudnika Trbovlje-Hrastnik. Ampak sem rekel, dobro. Kolega Miran Györek, katerega amandma sem zagovarjal včeraj, mislim, da kar trikrat ali pa dvakrat, se je boril za 334 tisoč in še nekaj evrov, za to, da jih ne bi vzeli iz primarnega zdravstva glede na demografsko ogroženo območje. Ampak smo rekli, dobro, saj bo bolje. V Slovenski nacionalni stranki vemo, da imamo Vlado, ki jo je izvolilo ljudstvo, in ta Vlada je pripravila rebalans, za katerim mora stati in za katerega bo odgovarjala v dobrem in slabem. Slovenska nacionalna stranka je rekla "da", ker želi pomagati. Glede na to, da je ZIPRO, Zakon o izvrševanju proračuna, pravzaprav nujno zlo ali pač sistem, ki ga imamo, ki smo ga kopirali, ne vem, od Nemcev, Avstrijcev, da imamo dva ločena zakona, je seveda nemogoče pričakovati, da v Slovenski nacionalni stranki ZIPRA danes ne bi podprli, glede na včerajšnjo odločitev. Ob tem pa želim povedati vsem nam, da nam ni vseeno. Da v upanju, da je Vlada pripravila rebalans, ki bo pri oblikovanju proračuna države Republike Slovenije za naslednja leta prinesel nekaj dobrega. Mi bomo tudi ZIPRO podprli, ob tem pa prosim in opozarjam še enkrat Vlado - upam, da me vsaj sliši ali pa bo prebrala, če je pač ni tu -, da bi bil skrajni čas, da zamenjamo ta sistem in gremo v enotno oblikovanje proračunske politike, tako kot ga imata, na primer, Švedska in Velika Britanija. Da ne bomo tratili časa in se izgovarjali na eno ali drugo stvar, ker smo pravzaprav prisiljeni danes odločati o nečem, kar je bilo po logiki odločeno že včeraj. V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli tudi ZIPRO, v pričakovanju, da bo proračun za leto 2010 in da se bodo dogodki jeseni ob tretjem rebalansu, ki bo, odvijali v dobro Slovenk in Slovencev, ne Socialnih demokratov ali pa Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije ali pa kogarkoli že - v dobro Slovenk in Slovencev.
Hvala lepa. Obrazložitev v imenu. [[...]]Ne? Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Frangež, prosim.
Najlepša hvala za besedo. Boste odprli prijavo?
Ja. Mislim, da bi bilo dobro odpreti prijavo. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim. Obrazložitev glasu ima Franc Bogovič. Prosim. Brez polemike smo rekli.
Hvala za opozorilo predsednik. Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009 ne bom podprl. Dva ključna podatka ali pa stvari, zaradi katerih se pač spreminjata nivo zadolževanja in pa poroštev in mislim, da se s takšnim dokumentom, ki je pač normalna posledica včeraj sprejetega rebalansa, rebalansa proračuna, izpostavljajo slovenske javne finance. Kajti v tem dokumentu in s tem dokumentom smo Slovenke in Slovenci konec leta za več kot 1.000 evrov bolj zadolženi. Naj povemo, da ob vsej polemiki včeraj, teh 1.000 evrov dodajamo na sedanjih 4.000 in pa kar je še bolj nevarno, v tem popravku Zipra dajemo možnost, da država izda v letošnjem letu več kot za 3 milijarde poroštev. S takšnimi stvarmi, mislim, da res slovenske finance preveč izpostavljamo in bi bilo treba imeti korenitejše posege in pa tudi ostrejši pristop v tem primeru. Zato tega Zipra ne bom podprl.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Matevž Frangež, prosim.
Hvala za besedo. Sem del Poslanske skupine Socialnih demokratov, ki bo Zakon o izvrševanju proračunov seveda podprla. Tudi mi nismo veseli zadolževanja. Toda to zadolževanje je preprosta nujnost, če želimo v tej državi nadaljevati tisto, kar poskušamo doseči. Torej, da zagotovimo minimalno socialno varnost vsem tistim, ki so prizadeti zaradi mednarodne gospodarske in socialne krize, in drugič, s ciljanimi ukrepi pomagati gospodarstvu na področju povečane likvidnosti gospodarstva ali pa če hočete, preseganje kreditnega krča ali tistimi ukrepi, ki so usmerjeni v povečevanje konkurenčnosti in ustvarjanja tehnološkega preboja gospodarstva. Zanimivo je, da smo včeraj ob razpravi o proračunu, o rebalansu proračuna, razpravljali o amandmajih na dolgo in široko. Vsak od teh amandmajev je govoril o tem, kako povečevati izdatke države, in zato je danes zanimivo slišati o tem kako nekateri temu zadolževanju nasprotujejo. Morda bi v času, ko je bila ta država bila sposobna ustvarjati presežke, lahko ustvarila to razliko in v tem primeru bi tudi danes ob sprejemanju tega zakona lahko govorili o tem, kako bi bilo zadolževanje v tej državi manjše. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Mag. Borut Sajovic, prosim.
Hvala lepa, predsednik. Vsi tisti, ki smo včeraj podprli rebalans, smo rekli ja in moramo zdaj pri Zipru reči tudi naslednjo črko besede. Vsakdo od nas najbrž nasprotuje dolgovom, vendar so trenutki, ko, če hočemo ohraniti razvoj, očitno drugače ne gre. Jaz sem prepričan, da bomo s temi dodatno pridobljenimi sredstvi ohranili na eni strani številna delovna mesta, na drugi strani tudi peljali politiko, ki bo socialno vzdržna, in na drugi strani pa seveda tudi za črpanje evropskih sredstev. Potrebujemo kar nekaj svojega svežega denarja in zagotovo ga bo precej ostalo tudi za projekte na področju gospodarstva, ki prinašajo novo dodano vrednost, zato bom seveda ta zakon podprl, hkrati pa seveda budno bdel nad tem, da bosta poplačilo dolgov, in zadolževanje v naslednjih letih zelo zmerna.
Prosim, za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Obrazložitev glasu, Bogdan Čepič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Seveda bom podprl tudi ta zakon o izvrševanju proračuna iz nekaterih dejstev. Prvič to, da so se prihodki od sprejetega proračuna pa do tega rebalansa, ki smo ga sprejeli včeraj, zmanjšali za dobro milijardo, da so se seveda obveznosti, ki smo jih sprejemali z zakonom, ki so bile sprejete v prejšnji vladi, in jih je bilo treba v letošnjem letu tudi na socialnem in gospodarskem področju povečali za dobri 2 milijardi, kar seveda pomeni, da je deficit nastal za dobre 3 milijarde in da je zadolževanje skupno samo za 2,4 milijarde in da je Vlada uspela znotraj proračuna, znotraj varčevalnih ukrepov prihraniti že 600 milijonov. Podprl bom tudi zaradi tega, ker mislim, da s tem izvrševanjem zakona omogočamo, da bodo pokojnine oziroma pokojninski sklad do konca leta deloval normalno, zato da bomo lahko izvršili vse tiste zakone, ki smo jih sprejeli v Državnem zboru. To je enkratna pomoč, to je tudi zagotavljanje nadomestil za tiste, ki bodo začasno na čakanju in še nekateri ukrepi, ki smo jih sprejemali na socialnem področju zato, da bi ublažili krizo, ki jo delavci občutijo. In nesprejetje tega bi zame pomenilo, da nič od tega ne želim in da želim postaviti določene stvari pravzaprav, ki jih je ta Državni zbor že sprejel, pod vprašaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Bogdan Barovič.
Kot sem že povedal za stranko, tudi zase, Zipro bomo podprli, pa vendarle menim, gospod predsednik, da imam pravico govoriti tudi o predlogu amandmaja Slovenske demokratske stranke, saj sodi k tej točki. V Slovenski nacionalni stranki bi, prvič, če bi bil ta amandma dan v obravnavo ali v odločanje, podprli. Drugič, hočete ali nočete, moram povedati, po devetih letih izkušenj z delom v tem zboru, je bilo to tako, za amandma, ki je bil predlagan, pa čeprav zadnji trenutek, bi glede na to, da je zadnji dan danes, vem, da smo vsi utrujeni, živčni in nervozni, da želimo domov, bi se moralo sestati matično delovno telo Odbor za finance, morali bi obravnavati ta amandma, morali bi prejeti mnenje Zakonodajno-pravne službe. In ko bi prejeli negativno mnenje Zakonodajno-pravne službe, velikokrat sem prebral, da amandma ni konsistenten, da amandma ni veljaven in se o njem ne odloča. Ampak to sem prebral v mnenju matičnega delovnega telesa ob potrditvi pristojne zakonodajne službe Državnega zbora. To veste tako vi, ker imate veliko izkušenj, gospod predsednik, to vedo vsi izkušeni poslanci, ki jih v tem Državnem zboru ni malo. V svojem imenu tudi protestiram, da smo šli mimo amandmaja kar tako, z neko trditvijo, da ta amandma ne sodi v končne določbe. Temu ni tako. Naj to presojo da matično delovno telo, naj da svoje mnenje Zakonodajno-pravna služba in potem bom mirno rekel: "Prav imate, gospod predsednik. O tem amandmaju ne bomo razpravljali." Verjamem vam, ampak samo na osnovi vaših besed, da ta amandma ni primeren, brez zamere, ne verjamem,da je temu res tako. Tukaj resno protestiram v svojem imenu in v imenu kolegov, da tako se pač ne moremo iti, tudi če je zadnji dan, tudi če je petek.
O vsem tem, spoštovani kolega Barovič, sem povedal vse. Na tem mestu med obrazložitvijo glasu tega ne morem več komentirati in ne bom. Ta amandma je bil tudi formalno nepravilno vložen, to razpravo smo končali. Obrazložitev glasu. Jože Tanko, prosim.
Hvala lepa za besedo. Niti eden od amandmajev, ki smo jih vložili včeraj, ni povečeval izdatkov, zato, ker so bili vsi amandmaji vloženi tako, da so upoštevali načelo uravnoteženosti izdatkov. Smo pa z amandmaji predlagali prerazporeditev nekaterih zadev iz tako imenovanih levih postavk na postavke, ki ohranjajo ali pa izboljšujejo področja investicij, ki omogočajo večjo dinamiko razvoja. Žal ste koalicijski poslanci ta in te predloge zavrnili. Predlogu Zakona o izvrševanju proračuna nasprotujem tudi zato, ker ste izločili naš amandma iz obravnave in to najbrž predvsem zato, ker niste želeli odpreti razprave o tem, da bi za ta čas, ko velja kriza, omogočili oziroma zahtevali od države, da plačuje svoja naročila, svoje investicije v 30-dnevnem plačilnem roku. Te razprave si ta koalicija ni želela. Vem pa in veste, da je država največji investitor, da je država tista, ki pobere denar iz javnih sredstev in ker je tudi javni naročnik, je prav, da tistim, ki ta njena javna naročila izvajajo, zagotovi poplačilo tistega, kar je država naročila. In 30-dnevni rok je v razmerah, ko je ta krč še vedno izredno prisoten in to predvsem zaradi tega, ker bančni sistem ne deluje, ker bančni sistem črpa denar iz gospodarstva in dodatno ga tudi skozi rebalans proračuna v banke izvajamo. Ugotavljamo, da je ta bančni sistem nesposoben za izvajanje teh nalog. Tudi zato tega zakona o izvrševanju proračuna ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 28. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2.a točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije za fizične osebe, nujni postopek. Nadaljujemo z odločanjem o vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z datumom 16. 7 [[..]]Vse te amandmaje je predložila Poslanska skupina SDS. Prehajamo k 6. členu, prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 6. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Prosim, Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine SDS.
V razpravi smo že povedali, zakaj je bil ta amandma in tudi vsi ostali, predlagan. Ne spreminja po vsebini intence zakona, pač pa jasneje opredeljuje upravičence, na eni strani in na drugi strani pogoje, pod katerimi lahko ti upravičenci dostopajo oziroma vstopajo v jamstveno shemo. V obrazložitvi je bilo slišati, da je to, kar predlagamo, neustavno oziroma diskriminatorno, ker iz sheme izvzemamo tujce s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji. In to je dejansko edina vsebinska zadeva, ki jo z amandmajem v ta zakon prinašamo. Če bi bilo to res, potem je ta določba, kot jo predlagate, neustavna in diskriminatorna tudi zaradi tega, ker ste izvzeli 65 tisoč fizičnih oseb v Republiki Sloveniji. Vsi samostojni podjetniki so fizične osebe in jih v temu zakonu ni. To, kar sedaj predlagate, ko poleg skrbi za državljane Republike Slovenije vnašate v zakon tudi ta del, je pa po mojem največja pomoč in tudi največji učinek, ki ga bo ta zakon očitno imel, bo imel pri temu segmentu prebivalstva, vemo, za katere gre, gre za tako imenovane izbrisane. Neverjetno je, kako tudi vtem zakonu niste uspeli, da ne bi podlegli sami sebi [[...]]
Spoštovani kolega Černač, ponovno polemizirate. Ponovno polemizirate z drugo stranjo, nanašate se na drugo stran in vas prosim, da ne polemizirate s tistimi, za katere menite, da bodo glasovali drugače kot vi mislite. Prosim.
No, boste presenečeni, spoštovani predsednik. Se vam zahvaljujem za to opozorilo, tokrat sem pa res povedal malo preveč. Ampak sem želel samo obrazložiti, zakaj smo ta amandma vložili. V vsem ostalem pa je intenca tega amandmaja, da bo zakon mogoče lažje izvajati in zaradi tega ga bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli. Bojimo se, da bodo dobri nameni, ki jih je želel pripeljati v zakon predlagatelj, izničeni, ker tisti, ki naj bi ta zakon izvajali, ga enostavno, glede na to, kako je sedaj 6. člen napisan, ne bodo mogli uspešno izvajati in ne bom presenečen, če bo prišel v kratkem času popravek tega zakona v Državni zbor, v kolikor amandma ne bo sprejet. Skratka, amandma sledi samo jasnejši dikciji s ciljem učinkovitejšega izvrševanja tega zakona, na drugi strani posveča skrb državljanom Republike Slovenije, ker tudi drugje, na stanovanjskem področju je tako, recimo pri dostopu do neprofitnih stanovanj, da je ta dostopnost zagotovljena samo državljanom Republike Slovenije, pa s tem ni nič narobe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, Bogdan Barovič.
Hvala, gospod predsednik. V Slovenski nacionalni stranki bomo amandma k 6. členu podprli iz različnih razlogov. Zato, ker je bolj jasen, ker v alinejah 1. člena a in b in v 2. členu pod a, b in c in v 3. in 4. členu jasno opredeljuje dejstva, ki morajo veljati v zakonu v 6. členu. Bistvena odločitev za in prosim tudi kolegice in kolege, da razmislijo, pa je prvi odstavek amandmaja k 6. členu, ki je končno pošten in jasen, ki pravi: "Jamstva po tem zakonu se lahko dajo bankam za obveznosti iz kreditov fizičnih oseb, ki so na dan vložitve vloge za kredit po tem zakonu državljani in državljanke Republike Slovenije, s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji." To je pošteno, to je bistvo tega amandmaja in če smo poslanke in poslanci Državnega zbora Republike Slovenije in če smo Slovenke in Slovenci, bomo iz moralnih razlogov morali reči amandmaju k 6. členu, ne glede, kdo ga je spisal, da. In v Slovenski nacionalni stranki bomo tako tudi storili.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k 7. členu in na odločanje o amandmaju SDS k 7. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma k 7. členu ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju SDS k 8. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine [[...]]Ne? Proceduralno, gospod Zvonko Černač.
Da vsi skupaj prihranimo nekaj časa, spoštovani gospod predsednik, glede na to, da nista bila prejšnja amandmaja, sta ta dva naslednja, 8. in 12., brezpredmetna tako, da nam ostane potem samo še 14. člen. Hvala.
Hvala lepa, gospod Černač. Prav to sem zdaj zahteval od služb, ker mi tega niso sporočile. Vaše stališče je pravilno. Torej, 8. in 12. člen - glasovanje je brezpredmetno, zato o njih ne bomo glasovali. Prehajamo k 14. členu in na odločanje o amandmaju SDS k 14. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Pardon. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Frangež?! Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo.
Spoštovane in spoštovani, to je moja poslovniška [[...]]
[[...]]Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine?
Ne. V svojem imenu. Saj sem jasno povedal prej.
Mi je zelo žal, gospod Frangež. Ni obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, gospod Frangež. Prosim.
Najlepša hvala gospod predsednik. Jaz verjamem, ker je to še predzadnji akt, preden vsi skupaj odidemo na zaslužene počitnice, mislim, da si ta zakon zasluži nekaj besed. Jaz sem vesel, da je Vlada prišla v Državni zbor s to inovativno idejo. Gre za prvi tovrstni primer tudi znotraj Evropske unije, da želimo na ta način pomagati prebivalstvu. Gre za dve pomembni kategoriji prebivalstva. Na eni strani osebe, ki so izgubile zaposlitev in so danes soočene z bremenom odplačevanja posojil iz časa, ko so še bile zaposlene in drugič, za mlade, praviloma zaposlene za določen čas, ki jim s tem jamstvom omogočamo dostop do virov financiranja. Ta slednji del tega zakona ni samo protikrizni ukrep, ampak je ukrep, za katerega pričakujem, da ga bomo izpeljali tudi v časih, ko bo kriza mimo. Pričakujem, da se bomo še letos ponovno srečali s tem zakonom, ko bomo govorili o njegovi veljavnosti v letu 2010. Mislim, da gre za izjemno pridobitev za prebivalstvo. Še posebej za zaposlene za določen čas in teh je med mladimi veliko. Zato bom ta zakon podprl.
Hvala lepa. Proceduralno gospod Pojbič. Čeprav smo v fazi glasovanja, ampak recimo, da vam dam proceduralno. Prosim.
Gospod predsednik, jaz mislim, da je prav, da ste mi dovolili proceduralno iz enega razloga. Ne morem mimo tega, da vas moram opozoriti, da vodite sejo zelo pristransko. Včeraj oziroma takrat, ko sem jaz želel besedo in ko sem se pravočasno prijavil k razpravi v imenu poslanske, mi tega niste dovolili. Danes ste tukaj dvakrat prekinili sejo, ko je glasovanje že potekalo. Zato vas lepo prosim, spoštovani gospod predsednik, da ne delate teh razlik v parlamentu. Če vam ni všeč, da se k besedi prijavi član Poslanke skupine Slovenske demokratske stranke oziroma poslanec ali poslanka, potem je to vaš problem. Vi ste tukaj v tem Državnem zboru zato, da spoštujete Poslovnik Državnega zbora in najmanj, kar bi od vas pričakoval, je, da to tudi delate in to počenjate v interesu Državnega zbora. Hvala lepa.
Dal sem besedo, točno zaradi tega, ker sem točno vedel, kaj boste povedal. Vendar moram povedati naslednje, če bi vas včeraj opazil zadosti zgodaj, bi prekinil tudi glasovanje. Nisem vas opazil. To se pač zgodi in to je to. Ni razprave o tem. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Prosim, mir v dvorani. Smo [[...]]
V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, pa tudi sam seveda obžalujem, da niso bili ti amandmaji, ki smo jih predlagali, sprejeti. Obžalujem tudi, da pred kakšnima dvema mesecema ni bilo volje za sprejem zakona, podobnega zakona, ki smo ga predlagali, in ki ga je Državni zbor maja meseca zavrnil. Kakšne velike inovativnosti [[...]]
Prosim, mir v dvorani!
[[...]]v tem zakonu ni povzete, je nekako tisto, kar smo predlagali v okviru ukrepov, ki smo jih predlagali Državnemu zboru in ki so bili obravnavani na majski izredni seji Državnega zbora. Kljub temu pa mislim, da bi bila napaka, če tega zakona ne bi podprl. Zato ga bom podprl, ker ne glede na to, da bodo učinki bistveno manjši kot bi bili, v kolikor bi bili ti amandmaji sprejeti, in ne glede na to, da se bo en del učinkov preselil izven domene državljanov in državljank Republike Slovenije, kar po naši oceni ni dobro oziroma je slabo. Kljub temu, da v zakonu ni fizičnih oseb, 65 tisoč fizičnih oseb, samostojnih podjetnikov, kljub vsem tem negativnim okoliščinam, kljub temu, da je zakon v 6. členu skregan sam s seboj in izredno konfuzen, zato ga bo zelo težko izvajati, menim, da je prav, da vsaj začnemo po pol leta in da ta vlada začne po pol leta vsaj deloma uresničevati tisto, kar bi morala začeti uresničevati že tam nekje konec lanskega leta v začetku letošnjega leta. In bolje je sprejeti nekaj, kar je slabo, nedodelano, ker se da še vedno popraviti, kot pa ne sprejeti nič. Iz tega razloga bom seveda kljub vsem tem pomislekom, ki jih je kar nekaj, tudi moji kolegi in kolegice imajo podobne pomisleke, tako da jih je bilo težko prepričati, da naj vendar ta zakon podprejo, ampak ga bomo podprli vsi skupaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za 75, proti 1. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 17. 7. 2009. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 2. členu. Pri čemer opozarjam, če je sprejet ta amandma, postane amandma pod točko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Srečko Prijatelj, v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, Jožef Jerovšek v imenu poslanske skupine. Najprej Srečko Prijatelj, prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. V Slovenski nacionalni stranki prav gotovo podpiramo ta amandma, ker je smiseln, vendar bi pri tem želeli poudariti tudi stališče, da sicer lahko pozitivno ocenjujemo prizadevanja ministra Aleša Zalarja, da na nek način omeji izplačila stečajnim upraviteljem, ki po naše sploh niso stečajni upravitelji, to so pogrebniki, mrhovinarji, to so osebe, ki se v bistvu naslajajo na pogorišču in si dajo prioriteto izplačil pred delavci, ki so zaslužili plačo in to ni prav, da je ministrstvo spregledalo. Po mojem in po prepričanju Slovenske nacionalne stranke bi morali vrstni red spremeniti in vpeljati tudi pravilo pomorskega zakonika, kajti tam velja, če se ladja potaplja, gre kapetan zadnji z ladje. Tukaj pa lahko beremo, sodnica stečajnemu upravitelju v dveh dneh odmerila 608 tisoč evrov nagrade. Ni slučajno, da sodišča še danes, verjetno ta trenutek, zelo intenzivno delajo na tem, da se sklepi o nagradah tiskajo kar po vrstnem redu. Pa naj omenim samo dva taka sklepa, recimo, Elan Begunje, ki smo ga že enkrat plačevali tudi iz proračuna, stečajni upravitelj dobiva 233 tisoč evrov. Če gledamo Industrijo usnja Vrhnika, delavci nič, stečajna upraviteljica pa kar 189 tisoč evrov. Sramota. Če pogledamo to drugo svinjarijo, da je recimo v Videm, Krško stečajni upravitelj gospod Branko Pogorevc dobil rekordnih 416 tisoč evrov, med tem, ko so delavci dobili le 15% tistega, kar so zaslužili. To bi moral minister preprečiti v tem zakonu, ki ga je podal na poslanske klopi, ne pa zgolj omejitev, ki se ne spoštuje. Sam ugotavlja, da sodišča ne spoštujejo njegove odločitve in da prezirajo tudi stališča Vlade. In vedno znova se srečujemo s tem, da so ministri in tudi sam predsednik Vlade nemočni. Spomnimo se samo božičnice, trinajste plače v državnem podjetju, ko nam je gospod Pahor tu za govornico govori, stoprocentno ne bodo izplačali v tem podjetju tega, pa se je zgodilo. Izplačilo je bilo. Kaj dela naša Vlada potem? Jaz mislim, da celo pomaga pri tem. Kje so stečajni upravitelj? Kje so stečajni senati? Ali mogoče delujejo z roko v roki? Kako lahko nekdo zasluži, to je svinjarija, 608.000 evrov zgolj zaradi tega, ker je urejal administrativno tehnične zadeve pri pogrebu podjetja, pogrebnik. Nek pogrebnik dobi 608.000 evrov. Ta zakon je seveda brezpredmeten, če ne bomo spremenili vrstnega reda izplačil. Po drugi strani pa imamo Muro. Danes z govorico telesa izraža moj kolega [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani! Amandma, ki smo ga vložili, bo sicer povzročil, da se minister za naprej ne bo mogel več izgovarjati, da ne ve, kaj se dogaja v zvezi z njegovim resorjem in njegovo odgovornostjo. Namreč, ta izgovor, da se ni vedelo, kaj se bo zgodilo [[....]]
Prosim, mir v dvorani!
[[...]]kakšen rop stečajnih mas se bo zgodil s strani stečajnih upraviteljev, kako na škodo upnikov in delavcev, ki imajo tam upniške zahtevke [[...]]
Prosim, tišina v dvorani!
[[...]]se bodo preko sodišč polastili stečajni upravitelji, ta izgovor enostavno ne drži. Vse več je znakov, da se je skrbno koordiniralo, kako se bo to izpeljalo. Kajti opozarjali smo pri sprejemanju zakona, prve novele zakona, da bi se moralo narediti to, kar se dela sedaj. Možnost je bila v zakonu, ki je stopil v veljavo 1. 10., je predvidel to možnost, da se maksimira, minister je že decembra posegel v tarifo, ampak ne na ta način in [[...]]
Prosim, tišina v dvorani.
[[...]]žal, do zdaj ukvarjal s spremembami Kazenskega zakonika, ker je hotel dokazati, da ni dober. Mu je Ustavno sodišče dokazalo, da je bila tista novela nepotrebna. Da minister ne bi im ministrstvo delalo v bodoče Sizifovega dela z nepotrebnimi opravili, ampak, da bi končno začelo misliti na delavce, na upnike v stečajnih predlogih, upamo tudi na ta opozorila, ki bodo prihajala iz Vrhovnega sodišča. Izgovori, še enkrat opozarjam, da se ni vedelo, kaj se dogaja, so pa neupravičeni, deplasirani, natančno se je vedelo. In posvečeni stečajni upravitelji, ki so v primeru Elana Andrej Marinc čez 300.000 evrov, v primeru IUV Vrhnika okrog 200.000 evrov gospa Toševa in druga takšna imena, ki so povezana z režimom in to je po našem mnenju bila velika stopnja koordinacije v državi, kako se še na tako krut način znesti nad stečajno maso, ki pripada delavcem in upnikom. In upamo, da se kaj takšnega več ne bo dogajalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Obrazložitev glasu v lastnem imenu Anton Anderlič. Prosim.
Podprl bom amandma, zato, ker verjamem, tudi če predzadnje glasovanje, je vedno dobra napoved v prihodnje in da bo več takšnih amandmajev v jesenskem delu zasedanja in naprej in da bomo lahko tvorno sodelovali. Tako, da je nov dokaz, da ne gre samo za zavračanje in zato bom ta amandma podprl, ker tudi sicer mislim, da je v redu.
Hvala lepa, gospod Anderlič. Glas ste obrazložili tudi v mojem imenu. Hvala lepa. Torej, prehajam na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo Predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Domnevam, da ne, ker nas je bilo 77 za in nihče proti. Želi kdo, formalno sprašujem? Ne želi. Ugotavljam, da k predlogu za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti 1. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Trenutek. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga Državnemu zboru, da sprejme še naslednji sklep: Predlog zakona o spremembi Zakona o finančnem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložil Državni svet, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti 2. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 11. izredno sejo Državnega zbora. Želim vam prijeten dopust in vas opozarjam, da vse stvari, ki jih imate - računalnike, zapiske in podobne stvari, pospravite iz dvorane. Hvala lepa.