8. Návrh časového harmonogramu projednávání vládního návrhu zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2014 a návrh střednědobých výdajových rámců na léta 2015 a 2016 v Poslanecké sněmovně a jejích orgánech /sněmovní dokument 83/ Tento návrh uvede předseda rozpočtového výboru pan poslanec Václav Votava. Já ho prosím, aby se ujal slova. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedo. Kolegyně, kolegové, dobrý den. Seznámil bych vás s usnesením rozpočtového výboru z 1. schůze ze dne 4. prosince 2014, a to k Návrhu časového harmonogramu projednávání vládního návrhu zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2014 a střednědobých výdajových rámců na léta 2015 a 2016 v Poslanecké sněmovně a jejích orgánech. Po úvodním slově předsedy výboru poslance Votavy a po rozpravě rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu za prvé doporučuje Poslanecké sněmovně, aby schválila časový harmonogram projednávání vládního návrhu zákona o státním rozpočtu na rok 2014 a střednědobých výdajových rámců na léta 2015 a 2016 podle přílohy číslo 1 tohoto usnesení - předpokládám, že jste všichni toto obdrželi. Za druhé zmocňuje zpravodaje, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu. To jsem tímto učinil. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. Požádám vás, abyste se posadil ke stolku zpravodajů a sledoval všeobecnou rozpravu, kterou tímto otevírám. Registruji přihlášku pana poslance Kalouska. Poté pan poslanec Stanjura.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Dámy a pánové, odpusťte prosím, že začnu notorietou, a tedy konstatováním, že zákon o státním rozpočtu je základním strategickým dokumentem pro výkon exekutivy v následujícím roce, kdy alespoň ve fakultativních výdajích, které jsou bohužel menší než ty ze zákona povinné, Poslanecká sněmovně stanovuje zásadní rozpočtové, a tedy i politické priority pro příští rok. Je to materie nejenom rozsáhlá, je to materie i sofistikovaná. A já při vší úctě k intelektuálnímu potenciálu nás všech, kteří jsme byli zvoleni do této Poslanecké sněmovny, si dovolím tvrdit, že čtrnáctidenní harmonogram je nedostatečný čas přímo na prostudování každého z nás, ale na řádné projednávání už je to čas zcela absurdní. Pokud přijmeme tento harmonogram - a nepochybně ho přijmeme, protože jsme si vědomi politických postojů jednotlivých politických frakcí -, neříkáme nic jiného, než: My, Poslanecká sněmovna, suverén nad zákonem o státním rozpočtu, suverén nad veřejnými výdaji, který má vládě určit, co smí a co nesmí v následujícím roce utratit, my, Poslanecká sněmovna, na toto rezignujeme. My to neuděláme. My prostě učiníme jakési formální kroky ve lhůtách, které jsou ze zákona nejkratší, to znamená ve lhůtách na kritické cestě, ale rezignujeme na řádné a odpovědné projednávání státního rozpočtu. Já jsem zaznamenal tlak na rychlost v celé řadě projednávání u různých bodů, ale intenzita projednávání a rezignace na projednávání, to jsou prosím dva různé pojmy. Nikdo z nás si nepředstavuje, že bude makat tak, že se na to vykašle, a tím pádem to uděláme rychle. Není možné projednat státní rozpočet za čtrnáct dní. Je možné to odbýt. Je možné konstatovat, že to prošlo orgány Sněmovny, ale není možné to projednat při plném vědomí a poučení každého z nás, který o tom bude hlasovat. Až tady o tom budete hlasovat, budete o tom hlasovat s tím, že podepisujete bianco šek a nevíte, o čem hlasujete. To je zpráva, kterou schválením tohoto harmonogramu vydáte české veřejnosti. Já si jsem vědom pokročilého data. Jsem si vědom toho, že nikdo z nás si nepřeje dlouhé rozpočtové provizorium, ale snaha uzavřít projednávání rozpočtu do Vánoc s odůvodňováním, že odvrátíme riziko rozpočtového provizoria, je argument falešný. Já myslím, že všichni, jak tu sedíme, dobře víme, že rozpočtové provizorium, které by bylo způsobeno technologickými projednávacími lhůtami a trvalo by dva až tři týdny, absolutně neznamená žádné riziko jak pro veřejné rozpočty, které čerpají, absolutně neznamená žádné riziko z hlediska důvěry kapitálových trhů, kde by samozřejmě jinak dlouhým a nejistým provizoriem byla podlomena důvěra. Ale dvou- až třítýdenní, nebo dokonce čtyřtýdenní rozpočtové provizorium neznamená absolutně žádné riziko jak pro fungování státu, tak pro fungování krajů, tak pro fungování obcí a ani pro důvěru kapitálových trhů. Já myslím, že to všichni víme, a tento argument neobstojí. Obstojí možná jeden jediný argument: Ten rozpočet není náš, nelíbí se nikomu z nás, my zatím nevíme, co s tím chceme udělat. Když navrhneme jakoukoliv změnu, tak pak za ni budeme zodpovědní. [[(10.30 hodin)]] Tak teď podepišme bianco šek, a pak budeme přemýšlet, co s tím budeme dělat. Ale to je rezignace na práci Sněmovny. Schválením tohoto rozpočtu Sněmovna rezignuje na svůj úkol, být suverénem nad 1 bil. 200 mld. veřejných výdajů, které v tomto dokumentu budeme schvalovat. Proto poslanecký klub v žádném případě tento harmonogram nepodpoří a nesouhlasí s tím, abychom sdělili veřejnosti: My, Poslanecká sněmovna, na svůj úkol kašleme, my ho provedeme pouze formálně. Děkuji.
Děkuji. Nyní je faktická poznámka paní poslankyně Válkové. Máte, paní poslankyně, své dvě minuty. Prosím.
Děkuji. Myslela jsem, že nebudu vystupovat, ale nějak jsem musela, protože můj zkušený, chytrý a v těchto oblastech jistě velice znalý věci předřečník tu řekl několik nepravd, alespoň z mého pohledu. Tak za prvé, my jsme sem nepřišli diskutovat o rozpočtu, tak jak on by si možná představoval nebo jak si někdo z nás představoval, měsíce, protože ten čas nemáme. A my jsme byli donuceni předčasnými volbami, ke kterým nás dovedly právě strany, které teď uplatňují své kritické výhrady - čili my jsme nepočítali s tím, že budeme mít tak krátký časový interval k projednání státního rozpočtu. Myslíme si, že naopak výrazem toho, že chceme pracovat, je, že chceme ve zkrácené době s maximálním úsilím státní rozpočet projednat. A druhá moje poznámka se týká - vracím se opět k zákonnému opatření, které jsme museli pod diktátem času přijmout, aniž bychom byli schopni vůbec přečíst ty tisíce stránek, a to je opět z dílny předřečníka pana Kalouska, kdy on nás donutil k tomu, abychom povrchním způsobem schvalovali zákon, bez kterého by, jak jsme se všichni shodli, tady vznikl s vysokou pravděpodobností k 1. lednu 2014 chaos. Takže si myslím, že by bylo dobré zvažovat formulace, když hovoříme o státním rozpočtu, který rozhodně nepatřil mezi úkoly, se kterými jsme počítali předem.
Děkuji. Já poprosím pana předsedu Kalouska, aby posečkal, protože teď tady máme řadu faktických poznámek. Nejprve pan poslanec Beznoska s faktickou poznámkou a pak je prostor pro vás. Pan zpravodaj také s faktickou, pan předseda také s faktickou. S řádnou? Tak to pak vyřešíme následně. Nyní tedy dvě minuty pan poslanec Beznoska.
Děkuji. Pane předsedající, vážená vládo, vážené kolegyně, vážení kolegové, poznámka mé předřečnice mě trošku nadzvedla. Pokud sem někdo přišel, že nebude počítat s tím, že bude řádně projednávat tak zásadní dokument, jako je zákon o státním rozpočtu, tak tady prostě nemá co dělat. Ten dokument, který máte před sebou, pokud jste si ho nestačili ani zaznamenat, má 936 stránek, k tomu jsou tisíce stran za jednotlivé kapitoly. A toto jenom načíst v době od 27. listopadu do předpokládaného schválení před Vánoci je velmi obtížné. Projednat se to prostě nedá. Pokud tady zaznívá - a asi se to ponese novou politickou kulturou -, že budeme pracovat jako ve firmě, to znamená, že představenstvo něco předloží zaměstnancům a ti mají jedinou možnost - kývat hlavou, tak tady prosím tuto kulturu nezavádějme. Jednoznačné proti. Tento harmonogram není vůbec reálný. Děkuji.
Děkuji. Další faktická poznámka pan poslanec Kalousek.
Pardon, jenom dvě drobné poznámky. Zákonná opatření nebyla z dílny ministra financí Miroslava Kalouska, byla to spolupráce Fischerovy vlády, Senátu a i já pro ně hlasoval se skřípěním zubů. To za prvé. Za druhé. Samozřejmě, že kdyby hrozila jakákoli katastrofa - možná tady zažijeme stavy legislativní nouze, pak prostě musíme vážit rychlost před kvalitou projednávání a někdy se nám to prostě stane. Ale před tou situaci nejsme, kolegyně a kolegové. My tady nestojíme před tím, že když neschválíme rozpočet do 20. prosince, vznikne nějaký problém. Naopak, když ho schválíme 20. ledna, tak nevznikne problém žádný a neuděláme nic jiného, než že si vytvoříme prostor pro to, že budeme moci pracovat. Když si to dáme na těch 14 dní, říkáme veřejnosti: My to neodpracujeme, protože se to nedá odpracovat. My to prostě jenom formálně schválíme, podepíšeme bianco šek jakékoli budoucí vládě, ještě nevíme, jaké, my to chceme mít z krku, jít na Vánoce, my prostě nechceme makat! My to chceme jenom schválit!
Ano. Další faktická poznámka je pan poslanec Hašek. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Já ještě ke svému předřečníkovi panu Kalouskovi. Víte, je to dojemné, s jakou péčí se teď TOP 09 a ODS starají o stabilitu a přípravu státního rozpočtu. Dámy a pánové, byli jste to vy v roli vládních poslanců a zástupců minulé vlády, kdo jste tady uváděli celý stát a podnikatele do totální nejistoty. Jestli si pamatuji, tak ještě v polovině prosince se nevědělo, jaká bude sazba DPH v tomto státě. A vy dnes tady kážete o tom, jestli máme nebo nemáme prostor na projednání rozpočtu? Prosím, zameťte si napřed před vlastním prahem! Děkuji.
Děkuji. A poslední faktická je pan poslanec Blažek. Prosím, i vy máte své dvě minuty, které vám začnu měřit, jakmile dorazíte k řečništi, což je teď.
Děkuji za slovo. Já věru jsem se k rozpočtu vyjadřovat nechtěl, protože se nepovažuji za rozpočtáře, ale jedna věc je přece jasná, metodická. Sněmovny, zastupitelské sbory, chcete-li, vznikaly v historii proto, aby kontrolovaly panovníka, či chcete-li vládu nebo toho, kdo je u moci, v nakládání s rozpočtem. Sněmovna tím, že v podstatě nikdo, ať už je z hnutí ANO, nebo z kterékoli jiné strany, nemohl fyzicky přečíst tenhle materiál, se dnes automaticky vzdává tohoto zásadního práva, a to ještě vůči vládě, která měla tu výhodu a ten šťastný život, že panovala, aniž existovala jakákoli Sněmovna. V hnutí ANO, a to já nezpochybňuji, je jistě spousta lidí úspěšných podnikatelů, kteří ale nepochybně, když rozhodovali o svých miliardách, tak si to aspoň přečetli. V tuhle chvilku jsme se dostali do situace, kdy možná uvažujete o státu jako firma, ale chováte se, jako že je to firma cizí, ne vlastní. Děkuji.
To byla poslední faktická poznámka. Nyní tedy se vrátíme k... Faktickou, nebo řádně? Moment, tady je více přednostních práv, budeme to muset nějak seřadit. Přednostní právo uplatňuje pan předseda klubu ODS Stanjura, po něm pan předseda klubu Jurečka, potom tedy pan poslanec Votava a potom dojde na jediného přihlášeného, který svítí na tabuli a kterým je pan poslanec Mládek. Pane poslanče Stanjuro, prosím, máte slovo.
Hezké dopoledne. Pane předsedo, kolegyně a kolegové, máme docela svižný začátek našeho jednání. Já kromě toho, že budu zdůvodňovat, proč si myslím, že ten navržený návrh usnesení není dobře, dám i protinávrh, který si myslím, že bychom mohli podpořit, protože nepřináší žádnou katastrofu a nám poslancům vytváří důstojný časový prostor, abychom projednali návrh státního rozpočtu. Za prvé, projednáváme státní rozpočet, ke kterému se nikdo nehlásí. Předkládá ho vláda, která nikdy neměla důvěru, která měla to štěstí, jak říkal můj předřečník Pavel Blažek, že fungovala bez kontroly, bez toho, že by předkládala zákony či čelila interpelacím. Takže já tomu politicky nerozumím. Rozumím tomu, kdyby nová vláda přišla se svým rozpočtem, který by chtěla rychle projednat ve Sněmovně. To přece má politickou logiku, my jsme to mnohdy taky dělali, když jsme svou nějakou programovou prioritu chtěli rychle projednat, a byl jsem jedním z těch, kteří často navrhovali zkrácení lhůt. Tady nikdo takový není a o tom, jak tato vláda se k tomu staví zodpovědně, svědčí to, že snad poprvé v dějinách na rozpočtovém výboru nebyl přítomen ministr financí projednávání rozpočtu v prvním čtení a dneska není přítomen premiér vlády České republiky. Já to nezpochybňuji, to jenom abychom si řekli, kdo to předkládá, jakou váhu tomu dává a čí rozpočet to je. Není pravda, jak slýchám z řad koalice, že to je ničí rozpočet. Kdo bude hlasovat pro ten rozpočet, tak to bude jeho rozpočet. Ten základní materiál má 936 stran. Včera byly ustavující schůze jednotlivých výborů, myslím, že každý z poslanců dostal k dispozici tzv. kapitolní sešity, což ve svém součtu dělá podle mě několik tisíc stran. Mám zkušenost z hospodářského či rozpočtového výboru a to jsou opravdu fascikly. Máme navržený harmonogram, který dodržuje zákonné lhůty, to nikdo nezpochybňuje, nicméně si myslím, že pokud bychom nechali standardních třicet dnů mezi prvním a druhým čtením a pak normální dobu mezi druhým a třetím čtením, tak jsme schopni se dostat ke schvalování rozpočtu ve třetím čtení v týdnu od 21. ledna příštího roku. [[(10.40 hodin)]] Nikdo ani z odborníků, ani z analytiků přece nemůže tvrdit, že pokud se schválí rozpočet 21. ledna, a ne tím, že je politická nestabilita, ale tím, že byly volby v říjnu, že se stává nějaký ekonomický problém, ať už státu navenek, nebo státu dovnitř. Možná někteří z vás jste to stihli přečíst. Já jsem se snažil a zatím jsem někde na straně 280. Je pravda, že materiál tady ležel od 30. září, ale když jsem byl zvolen a přijel jsem poprvé do Sněmovny někdy na konci října a chtěl jsem ten materiál mít k dispozici, tak jsem ho nedostal. S tím, že dokud není Sněmovna ustavená a není složen slib, ty tisky nebyly veřejné. Takže jsme ho opravdu dopředu číst nemohli. Chci říct, že jsem ve své poště dostal návrh zákona z dílny kolegů z hnutí ANO, ve kterém navrhujete, aby ze zákona byla minimální lhůta mezi druhým a třetím čtením 10 dnů. Já s tím nesouhlasím. Myslím si, že to není praktické. Je to sice věc vlády, ta bude spěchat velmi často a opozice velmi často ne, ale jak už jsem říkal včera, jenom tím, že nesedím ve vládní, ale v opoziční lavici, nebudu měnit názor, protože teď je mi to jakoby příhodnější pro opozici. Ale pokud myslíte vážně návrh zákona, a státní rozpočet je klíčový ekonomický zákon země, a současně ale chcete hlasovat o zkrácení na tu nejmenší lhůtu - 48 hodin -, tak se těším na tu debatu, až budete obhajovat minimálně 10 dnů, což je 240 hodin, a ne 48. A pak už jenom formálně. Já nevím, kdy jsme ten návrh usnesení dostali, pane místopředsedo. Vidím, že se mezitím změnil řídící schůze. Možná by pak mohla zaznít informace - já jsem člen rozpočtového výboru, mě to usnesení nepřekvapilo, ale nevím, jestli kolegové dostali to usnesení včas. Proto pro jistotu přečtu pozměňovací návrh, který vznáším jménem našeho klubu, pak k němu v podrobné rozpravě odkážu. V usnesení, kde máte harmonogram - jednotlivé body, navrhuji body 1 až 6, to znamená včetně prvního čtení, ponechat stejně. To znamená, první čtení by proběhlo dnes. Pak navrhuji v bodě 7, kdy výbory projednají jim přikázané kapitoly, abychom to udělali do středy 9. ledna. S tím, že rozpočtový výbor projedná za účasti zpravodajů výborů - to je bod 8 navrženého usnesení - tento materiál do 13. ledna. Rozpočtový výbor potom do 13. ledna předloží své usnesení předsedovi Poslanecké sněmovny. Bod 10 - Poslanecká sněmovna projedná ve druhém čtení návrh rozpočtu dne - v týdnu od 14. ledna. Po ukončení rozpravy - to zůstává stejné - jsou poslancům rozdány pozměňující návrhy. A ve třetím čtení, to znamená v týdnu od 21. ledna, bychom mohli projednat a hlasovat o návrhu rozpočtu. Je to minimální zpoždění, z našeho pohledu velmi krátká doba rozpočtového provizoria, která nám všem bez ohledu na politickou příslušnost dá důstojný čas k tomu, abychom měli čas to prostudovat a případně vznášet pozměňující návrhy uvnitř kapitol či případné přesuny mezi kapitolami. Říkám, že jsme srozuměni s tím, že první čtení, které se týká základních parametrů rozpočtu, proběhne dnes. Nebudeme tomu nijak bránit kromě toho, že si k tomu řekneme svůj názor. Nevím, jestli je potřeba - já jsem nebyl schopen najít základní usnesení, tudíž jsem nebyl schopen k němu vyrobit elektronicky pozměňující návrh. To je asi věc Kanceláře Sněmovny. Já myslím, že pan zpravodaj si to poznamenal. Pokud ne, tak ta jednotlivá data mu dám k dispozici, aby se o tom pak mohlo po ukončení rozpravy hlasovat. Děkuji a věřím, že to podpoříte, necelých 30 dnů rozpočtového provizoria nás opravdu neohrozí a budeme mít šanci to skutečně dobře prostudovat a případně připravit kvalitní pozměňující návrhy. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi klubu ODS Zbyňku Stanjurovi. Prosil bych ho, aby alespoň poznámky dal panu zpravodaji, abychom věděli, jestli to budeme hlasovat jako jeden návrh, nebo... [[Poznámka z pléna.]] Jeden návrh, dobře, děkuji. O to je to jednodušší. Pokud jde o jeho dotaz, omlouvám se, že to říkám takto z empiru, byl celý návrh ve středu večer dán do systému elektronické distribuce dat v Poslanecké sněmovně po usnesení rozpočtového výboru. Slova se ujme pan kolega Jurečka a připraví se pan poslanec Votava. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Dobré dopoledne, dámy a pánové. Myslím si, že jsme v situaci, kterou jsme si nikdo nepřáli. Všichni, kteří jsme tady nově zvolení, jsme měli představu, že atmosféra v této Poslanecké sněmovně bude podstatně jiná, než byla v minulých letech. Ukazuje se, že se to tak úplně dobře nedaří. Jsme v situaci, kdy jsme museli minulý týden schvalovat zákonná opatření Senátu, aniž by kdokoli z nás řekl, že s těmito zákonnými opatřeními v zásadě souhlasíme a že jsou nám blízká. Ale prostě byli jsme v té situaci a museli jsme to učinit. Jsme v situaci, kdy máme před sebou návrh státního rozpočtu, a já nevím, jestli je v tomto jednacím sále někdo, kdo může říct, že je to jeho rozpočet, že mu je blízký. Nejsem si jist, jestli to může říct vůbec pan ministr financí. Ale jsme v situaci, kdy většina z nás nezavinila pád vlády Petra Nečase, většina z nás nesouhlasila a nedala důvěru vládě Jiřího Rusnoka. Ale jsme zde v situaci, že pokud bychom chtěli tento rozpočet projednávat opravdu řádně, a já, byť jsem nováček, tak pokud si dobře pamatuji, v minulosti jste projednávali návrh rozpočtu dva až tři měsíce v Poslanecké sněmovně, a prostě tento komfort nyní nemáme. Pokud bychom jej chtěli mít, tak budeme mít březen a bude zde v této republice rozpočtové provizorium. Myslím si, že cestou je schválit tento návrh státního rozpočtu tak, jak je připraven, a všichni víme, že se v průběhu roku budeme vracet ke změnám v tomto rozpočtu s ohledem na to, jaká nová vláda zde vznikne. Já bych se přimlouval, abychom v této situaci, která je výjimečná, udělali maximum pro to, abychom dokázali, my, kteří jsme v jednotlivých výborech, dobře ten materiál prostudovat i v rámci termínů, které jsou navrženy, a abychom se potom k tomu vraceli v průběhu roku. Je to jediná reálná cesta v tento okamžik a myslím si, že většina z nás ví, že jiné cesty v tento okamžik není. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Jurečkovi. S faktickou poznámkou ještě pan kolega Stanjura. Poté s faktickou poznámkou pan poslanec Zaorálek, potom s přednostním právem pan zpravodaj. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Pro pana kolegu, vaším prostřednictvím, když mluvíme o těch termínech, tak normální, standardní průběh je, že vláda dodá návrh zákona o státním rozpočtu do 30. září, a velmi často se projednával zákon o státním rozpočtu ve třetím čtení mezi 15. a 20. prosincem. Což je dva a půl měsíce od okamžiku, kdy byl dodán sněmovní tisk nám. Nám byl dodán 27. listopadu. My jsme přednesli návrh, abychom o něm hlasovali v druhém a třetím kolem 30. ledna. To je po dvou měsících. Je to naprosto standardní doba. Nemluvte o březnu. Počítá se vždycky od začátku, kdy ten tisk přijde do Sněmovny, a to bylo 27. listopadu. A po dvou měsících bude 27. ledna, a když budete hlasovat pro náš harmonogram, tak se do těch dvou měsíců vejdeme. Nevím, jak jste přišel na březen, to by byla naprosto nestandardní doba k projednání rozpočtu, protože by trvala čtyři měsíce. To se nestalo nikdy. Takže já bych prosil, abychom i v těch termínech byli přesní. A prosím, abychom nepoužívali politická alibi. Kdo schválí tento rozpočet, je to jeho rozpočet. Tak to prostě je!
To byl pan poslanec Stanjura. Nyní s faktickou poznámkou kolega Zaorálek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Přeji vám dobré dopoledne. Vážení kolegové, já bych chtěl jenom některá základní fakta, protože vždycky člověk vidí, že ta paměť nefunguje. Vystupují tady představitelé bývalé vládní koalice politických stran, kteří přivedli tuto zemi do politické krize. Po ekonomické krizi přišla i krize politická. Velmi vážná. Tím, jak se zhroutila pozice premiéra, dokonce se zhroutila důvěra v instituce tohoto státu. A nejenom v této zemi, ale i v zahraničí. Nebudu tady citovat titulky a články o České republice, které se psaly v souvislosti s politickou krizí v této zemi. To znamená, když dnes mluvíme o rozpočtu, postupujeme podle zákona, který byl přijat i v roce 2009 právě pro případ předčasných voleb, pro takovouto mimořádnou situaci. Nám toho nezbývá mnoho - a mně nezbývá mnoho času, tak mi dovolte, abych řekl jenom to: Mně připadá, že logika toho, proč chceme zvládnout projednat rozpočet do konce roku, je prostě v tom, že chceme dát nejen obcím a lidem v této zemi, ale i v zahraničí základní informaci: Po politické krizi tato země je schopna včas schválit svůj rozpočet.
Děkuji panu poslanci Zaorálkovi za dodržení času. Ještě s faktickou poznámkou pan předseda klubu KSČM Pavel Kovařík. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Pane předsedo, vážená vládo, kolegyně a kolegové, přeji hezký, dobrý den. Sleduji tady až dojemnou snahu a péči o to, že je třeba všechno mít k dispozici dostatečně včas a řádně to projednat. Já s tím souhlasím, to je skutečně postup, který by měl být správně uplatňován. Ale jenom připomínám, že ti, kteří tady teď nejvíce křičí, že by všechno mělo být správně a dostatečně dlouho k dispozici, aby bylo možno to přečíst, prostudovat, případně nechat to posoudit konzultanty, odborníky atp., tak sem v době nedávno minulé, když se projednávaly ty nejrůznější batohy, balíčky, úsporná opatření a já nevím co všechno ještě, nosili ze dne na den mnohasetstránkové pozměňovací návrhy, které se hlasovací mašinérií tehdejší vládní koalice prohlasovávaly, aniž jsme měli šanci to v podstatě byť i jen přehlédnout, přelétnout. [[(10.50 hodin)]] Prostě a jednoduše, když dva dělají totéž, není to zřejmě totéž. Já jen upozorňuji, že pro klub KSČM je v této souvislosti daleko větší hrozbou možnost rozpočtového provizoria a možnost škod, které by rozpočtové provizorium napáchalo u obcí, u měst, u krajů, u čerpání evropských prostředků, nebo tzv. evropských prostředků, než to, že rozpočet, který mimochodem spatřil světlo světa ještě v bývalé vládní koalici, byl poměrně nevýznamně poupraven dosavadní vládou. Tak holt ano, pojďme k tomu, dělejme ho teď, a posléze je možné se přece bavit o zásadnější změně. A tam ta diskuse musí být ale podrobná a dostatečná. Děkuji.
Děkuji předsedovi Pavlovi Kováčikovi za dodržení času. A nyní ještě s přednostním právem pan poslanec Votava.
Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, já bych možná krátce reagoval poznámkami na některé věci, které tady zazněly. No samozřejmě, že se nacházíme a projednáváme tento rozpočet v mimořádné situaci. Ale je třeba říci - a to tady zaznělo -, kdo tu situaci zavinil. A já si myslím, že jestliže tady hovoří teď zástupci ODS a zástupci TOP 09, pan poslanec Kalousek, pan předseda Stanjura, tak je to pokrytecké. Kdo to zavinil? Přece to byla jejich vláda, vláda Nečasova. A v té seděl pan poslanec Kalousek. A jestliže pan poslanec Kalousek dneska říká, že neměl dostatek času na to, aby se seznámil s tím rozpočtem, tak vždyť je to primárně, pane kolego, váš rozpočet! Vždyť vznikal za vás! Vláda Rusnokova ho nějak upravila -
Pane zpravodaji, prosím oslovujte ostatní kolegy pouze mým prostřednictvím.
Ano, omlouvám se. Rusnokova vláda neměla zase tolik času, aby do něj mohla nějakým radikálním a zásadním způsobem zasahovat. A bohužel samozřejmě bude se muset s tímto rozpočtem poprat vláda, která nastoupí. Bude muset. Ale my samozřejmě máme ambici, už z řady důvodů, i proto, aby veřejnost viděla, že Sněmovna pracuje, je schopná se domluvit, a hlavně nechceme rozpočtové provizorium, protože to asi pro Českou republiku není nic dobrého, pracovat v rozpočtovém provizoriu - proto chceme, aby byl schválen, byť za takto mimořádné situace. Lhůty v harmonogramu zcela respektují zákon, zákon o jednacím řádu. To nemůžete popřít. Pan předseda Kalousek tady dnes možná nezmínil to, co zmiňoval na rozpočtovém výboru - že projednávání je protiústavní. Pak jsem slyšel vyjádření, že je to na hraně Ústavy, tak nevím. Ani to není pravda. Svolání mimořádné schůze na pátek je zcela v souladu se zákonem. Organizační výbor navrhl předsedovi Poslanecké sněmovny, aby konal tuto schůzi v pátek s bodem první čtení státního rozpočtu. Většina v organizačním výboru, mám takový dojem, že to bylo 9:3, toto také schválila. A to je výraz vůle a myslím, že vůle celé Sněmovny, protože samozřejmě zástupci, kteří jsou v organizačním výboru, zastupují vůli celé Sněmovny. Takže tady nemůže být pochyb o tom, že to není v souladu se zákonem. Nehledě na to, že mám i stanovisko legislativního odboru, který toto naprosto potvrzuje. Já si myslím, že důvody, které tady kolegové vznášejí, jsou prostě zástupné problémy. Oni si dělají tak trošku také alibi, takže je třeba tak trošku si taky sáhnout do svědomí, jak to doopravdy je. Ambice schválit rozpočet tady je, není to proti zákonným lhůtám. Myslím, že je to zcela v pořádku, a myslím, že i veřejnost uvidí, že je třeba, aby rozpočet byl schválen a nebylo rozpočtové provizorium. A ještě jednu poznámku. Pan kolega Kalousek navrhoval na rozpočtovém výboru vrácení k dopracování. Dobře, na to byste měli možná lhůtu 20 dnů. Ale určitě by nebylo rozpočtové provizorium v řádu jednoho dvou tří týdnů, bylo by to daleko, daleko delší. A mám takovou obavu, že by se vůbec zásadně a radikálně rozpočet v tak krátké době přepracovat nemohl.
Děkuji panu zpravodaji. Ještě před řádně přihlášeným panem kolegou Mládkem a paní kolegyní Jourovou jsou k faktické poznámce přihlášeni pan poslanec Martin Novotný a pan poslanec Pavel Blažek. Prosím pana Martina Novotného, aby se ujal slova k faktické poznámce. Prosím, pane poslanče.
Pane předsedající, dámy a pánové, já bych chtěl prostřednictvím pana předsedajícího požádat všechny kolegy, aby pokud možno nehovořili v této sněmovně, pakliže skutečně tuto skupinu nezastupují, jménem představitelů municipalit, tj. starostů a primátorů v České republice. Já bych jako primátor stotisícového města chtěl autoritativně říct, že jestli bude státní rozpočet schválen 20. ledna, že to na toto město ani na žádná jiná města, obce a kraje žádný fatální vliv mít nebude. My jsme zvyklí připravovat své rozpočty věcně a se smyslem pro detail. A nás naopak zajímá obsah a struktura toho rozpočtu, tj. konkrétnosti. Kdybychom se bavili o nějakém březnu dubnu, byla by to jiná debata. Ale 20. leden nás v žádném případě neohrozí.
Děkuji za dodržení času. Ještě pan poslanec Pavel Blažek. Prosím, pane poslanče, k faktické poznámce. Máte slovo.
Děkuji za slovo. Já musím zareagovat na některé nepravdy, které zde zazněly. Naprosto neupírám nikomu právo myslet si o předchozí vládě, co chce. To je právo každého občana, nejenom poslance. Není ale pravda, že stanovení termínu toho, že projednáváme rozpočet až dnes, je vinou předchozí vlády. To, kdy byly volby, záviselo na dvou faktech - na rozpuštění Sněmovny a na tom, kdy prezident stanoví datum voleb. To, že se Sněmovna sešla až tehdy, kdy se sešla, záleželo na panu prezidentovi, nikoliv na předchozí vládě. To znamená, časový pres přičítejte opravdu těm, kterým to přičítat můžete, ale za to předchozí vláda skutečně nemůže.
Děkuji za faktickou poznámku a dodržení času. Nyní je řádně přihlášený pan poslanec Jan Mládek a připraví se paní kolegyně Věra Jourová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi říci několik více slov k harmonogramu státního rozpočtu, byť jsem měl své vystoupení připraveno až na projednávání prvního čtení. A chtěl bych říct, že tady budu vystupovat nejenom jako poslanec, ale také jako člověk, který se nejméně patnáct let v různých funkcích potkává s ratingovými agenturami a zástupci finančních institucí. Musím říct, že je tady dojemná péče zástupců bývalé vládní koalice o procedury parlamentu. Jakoby vymazávají ze své paměti nepříjemné vzpomínky na to, co nás přivedlo do této situace. A já ponechám stranou telenovelu premiéra Nečase a budu mluvit o faktických věcech. Oni přece přivedli tuto ekonomiku k hospodářskému propadu. Oni přivedli tuto ekonomiku k vysoké nezaměstnanosti, kterou opticky snížili pouze tím, že změnili definici nezaměstnaného a vyhnali nemalou část nezaměstnaných z registrace. To jsou oni, kteří přivedli tuto zemi na prahu porušení sociální koheze a soudržnosti. Volič je jednoduše naštvaný a vyjádřil to ve svém hlasování. Ale nelze jim upřít, že alespoň v jedné věci dosáhli úspěchu, a to je v dobrém ratingu této země a v levném financování českého státního, resp. veřejného dluhu. To je jedno jediné, co se jim povedlo. A počínání, které tady vidím, je zpochybňování toho jediného pozitivního, co zanechali vládě, která přijde. Protože tady to zahrávání si v době hluboké politické krize, v době krize hospodářské, s tím, jestli budeme mít, nebo nebudeme mít provizorium několik týdnů nebo měsíců, je naprostá nezodpovědnost. [[(11.00 hodin)]] Protože mluvím s těmi ratingovými agenturami, tak samozřejmě kdybychom byli v normální situaci, kdyby ekonomika rostla, kdyby bylo po řádných volbách, kdyby tady nebyla krize, tak si dovedu představit, že jim jsme schopni vysvětlit, že nějaké to zdržení měsíc nebo i dva nepředstavuje zásadní problém. Jenomže my v takové komfortní situaci nejsme. My jsme stále po tom, co tady proběhla hluboká politická a hospodářská krize, ekonomika opět klesá, růst je nejistý. Čili my potřebujeme poslat signál dovnitř i navenek, že tady se připravuje zodpovědná vládní koalice, která dává jakýsi makroekonomický rámec a která potom ty věci, o kterých se mluví, že samozřejmě je tam spousta detailů, samozřejmě, že by vláda potřebovala změnit své priority, protože tento rozpočet - a to je třeba taky říci - je rozpočet pana Miroslava Kalouska a Jana Fischera. Ten rozpočet se připravuje dlouho, a když Jan Fischer přišel na Ministerstvo financí, tak samozřejmě mohl udělat nějaké změny, také je udělal, ale v zásadě to byly změny, které byly na rozpočtu, který připravil předchozí ministr. Došlo k tomu, že byly navýšeny příjmy toho rozpočtu - jednak tím, že byl zvýšen odhad růstu hrubého domácího produktu. Když to bylo uděláno, tak jsem měl pochybnosti o tom, jestli je to realistický odhad. Nutno říci, že opatření ČNB, které devalvovalo, znehodnotilo českou měnu vůči euru, fakticky povede k tomu, že není potřeba se obávat o tato procenta růstu, protože ona budou dosažena. A když už ne reálně, tak určitě nominálně. Ponechám teď stranou celkový dopad opatření ČNB. Byla tam samozřejmě přidána určitá ambice lépe vybírat daně, lépe vybírat sociální pojištění, což samozřejmě o něco zvedlo příjmy. A samozřejmě byl tam dán taky větší výnos z frekvence ČTÚ na čtvrtého operátora. Oproti tomu došlo k napravení některých omylů z minulosti. Státním zaměstnancům se zvedají mzdy o dvě procenta a zejména byla zvýšena platba za státní pojištěnce. Což mě vede k další věci, a to není pro tento rozpočet, ale do budoucna. Jedna z těch věcí, to negativní dědictví, které jsme tady dostali z minulosti, bylo to, že přílišný zájem byl věnován státnímu rozpočtu, a nikoliv veřejným rozpočtům jako celku. Protože Evropa a ratingové agentury nás nehodnotí podle státního rozpočtu, ale podle veřejných rozpočtů jako celku. A to vedlo k tomu, že státní rozpočet byl řešen na úkor některých jiných částí veřejných rozpočtů, především na úkor zdravotního pojištění a samozřejmě také na úkor některých transferů na kraje, protože kraje jsou velmi závislé na tom, co dostanou z centrálního rozpočtu. V budoucnu by bylo zapotřebí, aby byl předkládán nejenom státní rozpočet, ale pokud možno nějaká věrohodná představa veřejných rozpočtů jako celku, jinak se z těchto problémů nedostaneme. Chtěl bych ukončit svoje vystoupení výzvou pro to, abychom projednali tento rozpočet ve zkrácené lhůtě, abychom možná zkusili několik málo pozměňovacích návrhů do toho rozpočtu, který skutečně je rozpočtem pana Kalouska a pana Fischera. Lze to udělat například tím, že se část výdajů vloží do vládní rozpočtové rezervy a nová vláda potom bude mít možnost po seznámení se se situací změnit alokaci peněz podle svých priorit. Ale to, co je hrozně důležité a je zapotřebí, aby to odešlo už dneska, že celková makroekonomická čísla jsou odsouhlasena minimálně novou vznikající koalicí. A bude to samozřejmě také signál o tom, že je tady nějaká nově vznikající vládní koalice, která převezme vládní zodpovědnost, a provizorium a krize skončí. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Mládkovi. Už jsem vás chtěl vést k věci, protože samozřejmě nediskutujeme zatím o státním rozpočtu, ale o harmonogramu jeho projednávání, takže na to upozorňuji ostatní kolegy. Máte štěstí, že v předposledním odstavci svého vystoupení jste se k tomu vrátil. Slovo má paní kolegyně Věra Jourová a připraví se pan poslanec Jan Bartošek. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, myslím, že by mi stačila faktická poznámka, protože budu stručná. Myslím si, že nejsme ve standardní situaci. S takto vysokým datem jednat o státním rozpočtu je nestandardní datum, které nás samozřejmě vede k určitému postoji. My jsme tady byli osočeni z nemakání a z rezignace a já tvrdím, že naopak našimi hesly jsou odpovědnost a stabilita. Myslím si, že musíme dát jasné znamení veřejnosti a zároveň Evropské komisi, o které budu za chvíli mluvit, že jsme připraveni tuto zemi vést do rozpočtové stability. A to i za cenu toho, že budeme schvalovat rozpočet, který není náš, který jsme nesestavovali a do jehož útrob opravdu nevidíme. Je zcela zřejmé, že my jako noví poslanci a nová reprezentace a určitá budoucí vláda, která vzejde z vyjednávání, bude mít do značné míry nevýhodu informační asymetrie. Vždyť my přece nevidíme do exekutivy, nevidíme do jednotlivých kapitol a nevíme v zásadě, kolik financí je zazávazkováno smlouvami, které nám připravila možná jako nášlapné miny minulá vláda. A tím nemyslím vládu Rusnokovu. My máme informace o tom, že takto zazávazkovaných je velká suma financí a že možná budeme stát před obrovským problémem určitého omezení možností s rozpočtem něco v brzké době udělat. A znova říkám: Není to rezignace. My jsme připraveni, pokud přijmeme vládní odpovědnost, se s těmito věcmi vypořádat. Ale bude to chtít čas. A to ne čas do poloviny ledna. Domnívám se, že do poloviny ledna bychom se stejně neposunuli dále v rozkrytí toho, co je v útrobách jednotlivých kapitol exekutivy. Chtěla jsem především mluvit o tom, že budeme opět postaveni před volbu mezi dvěma zly. Pokud budeme chtít, ano, podívat se, snažit se podívat do hlubin rozpočtu tak, jak je navržen, tak budeme potřebovat čas, a tím se dostáváme nutně do rozpočtového provizoria. Osobně považuji stejně jako moji kolegové rozpočtové provizorium za velké zlo a za velmi špatné znamení nejenom pro českou veřejnost, ale i pro už zmíněnou Evropskou komisi. Dámy a pánové, chtěla bych mluvit o evropských fondech, ve kterých spolupracujeme úzce s evropskými strukturami a ve kterých se nám opravdu velmi nedaří. A nedaří se nám dílem vlády, která tady systém evropských fondů řídila několik let, manažersky to nezvládla, a myslím si, že jediná jistota, kterou jsme zatím vůči Evropské komisi ve věci fondů dávali, byla ta, že jsme byli schopni jako členský stát kofinancovat evropské fondy. Pokud bude rozpočtové provizorium - a je otázka jak dlouho, jestli měsíc, dva měsíce, tři měsíce, to už by byla asi dost velká a zásadní chyba, protože samozřejmě, nebudu to rozvádět, bude začínat stavební sezóna, budeme potřebovat mít jistotu v penězích na investice. Ale pokud by tedy bylo rozpočtové provizorium, pak bereme jako členský stát Evropské komisi poslední jistotu, kterou jsme zatím přinášeli - že spořádaně kofinancujeme evropské fondy. Zatím jsme ve všech ostatních aspektech evropského financování přinášeli jenom zmatečné signály a velmi nedobrou zprávu o České republice jako o státu, který tuto agendu nezvládá. Pan Kalousek hovořil o rezignaci a já se ptám, proč Ministerstvo financí rezignovalo na audit evropských fondů a způsobilo tak bezbřehé škody, které jsou vyčísleny jenom v jedné jediné vratce, v sankci, která byla uplatněna vůči ROP Severozápad ve výši 2,9 mld. Až pan Fischer a nová vláda museli tento problém řešit, protože jsme prostě tuto částku museli vrátit do bruselské pokladny. A bylo to vinou Ministerstva financí, které rezignovalo na audit u regionálních operačních programů a u evropských fondů obecně nezajistilo poctivou a pečlivou kontrolu, a toto je naprosto jasný a vyčíslitelný výsledek této rezignace české státní správy. [[(11.10 hodin)]] Mohla bych pokračovat dál. Čísla čerpání evropských fondů z období 2007 až 2013 jsou tristní. Jsme dnes ani ne na polovině čerpání, nemáme absolutní jistotu, jestli projekty, které teď financujeme ze státního rozpočtu, budou v budoucnu refundovány z Evropské komise. Takže vážení přátelé, můžeme skončit nikoliv na nule, to znamená ve stavu, že si pro peníze prostě nepřijdeme a nedostaneme je, ale naopak budeme ještě profinancovávat věci, které jsme měli mít financovány z Evropy. Mohla bych pokračovat dál. Já tvrdím, že postoj České republiky, především bývalé vlády, byl rezignací a byl manažerským nezvládnutím. Proto bych byla velmi ráda, abychom dnes naprosto jasně dali veřejnosti a Evropské komisi najevo, že budeme tím stabilizujícím prvkem, že zajistíme to elementární, co máme zajistit, a to je kofinancování, a že nebudeme vnášet další nejistotu a zmatek do řad těch, kteří nás velmi přísně posuzují. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Věře Jourové. Ještě požádám kolegu Bartoška o chvilku strpení. Nejdříve přečtu omluvu. Od 11 hodin se z dnešního jednání omlouvá pan ministr Holcát. S faktickou poznámkou je přihlášen pan poslanec František Laudát. Potom řádně přihlášený pan poslanec Bartošek. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, já si myslím, že z řad vznikající vládní koalice, když máte strach jako paní profesorka Válková z krize, tu krizi a nejistotu v tuto chvíli vnášíte vy svým chováním. Jenom připomenu, co udělal vítěz voleb - sociální demokracie. Prakticky v den vyhlášení uspořádala vnitřní zabijačku, která si myslím, že neskončila. Předpokládal bych, že je oddychový čas před druhým kolem. Za další. Se zodpovědností, jakou vám voliči dali, zacházíte tak, že předseda jiné strany v době vyjednávání koalice odjede na školení. My po vás chceme, abyste rychle sestavili vládu a v té věcné rovině převzali zodpovědnost. A tady nechceme nic jiného. Vy jste říkali lidem, jaké máte odborníky, jaké přitáhnete odborníky, a měli jste se připravit. Je pozdě, když si ministr sedne na nějakou židli a začne zkoumat své kapitoly, svůj rozpočet. Vy jste veřejnost přesvědčili, že jste profesionálové, tudíž už byste měli kvalifikovaně do věcí zasahovat. Zatím tady slyšíme spíš "nevíme, musíme to rozebrat, přesvědčíme se". To je pozdě, když si ministr jde sednout na nějaké křeslo a tam se to začne učit - svoji problematiku. To se nebavíme o půl roce, bavíme se minimálně o roce, ne-li o dvou. Někteří to nezvládnou jinak, hlavně když se nejsou schopni dopočítat od 27. listopadu dvou měsíců a jsou v březnu. Tady už jsme zažili ledasco, zažili jsme ministra, který se také dopočítal ke 13 měsícům v roce. Děkuji za pozornost.
To byl František Laudát k faktické poznámce. Řádně přihlášený pan poslanec Jan Bartošek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Pane místopředsedo, dámy a pánové, můj příspěvek nebude ani tak o tom, kdo za co může, kdo co zanedbal nebo uspěchal, bude se týkat harmonogramu schvalování státního rozpočtu. Jedná se o to, že harmonogram tak, jak bude nastaven, znamená buď to, že rozpočet bude schválen do konce letošního roku, a případně, když bude harmonogram jiný, tak se přehoupneme do rozpočtového provizoria. A zde bych rád získal odpověď od někoho, kdo je kompetentní. Odpoledne se připravuji, že budu interpelovat ministra financí, takže to říkám v tomto předkole. Zajímalo by mě vyjádření ohledně připravenosti Ministerstva financí, v jakém stavu je systém státní pokladny a jeho flexibility, zda systém státní pokladny dokáže pracovat v systému rozpočtového provizoria a zda je následně tento systém kompatibilní k tomu, abychom se dokázali z rozpočtového provizoria plynule překlopit do schváleného rozpočtu. Informace, které mám já, jsou zhruba takové, že systém státní pokladny neumí pracovat v rozpočtovém provizoriu, neumí zapojit nároky z minulých let a také neumí zapojit mimorozpočtové zdroje, což já osobně vnímám jako velký problém, a mělo by to mít zásadní vliv na to, jakým způsobem se budeme chovat k harmonogramu, v jakém budeme přijímat státní rozpočet. Zajímá mě, zda současný stav projektu státní pokladny je v takovém stavu, že dokáže zahájit fiskální rok v režimu rozpočtového provizoria a poté dokáže plynule přejít do systému schváleného rozpočtu. Bylo by spravedlivé a myslím si správné bez ohledu na politickou příslušnost, abychom o tom byli jako Poslanecká sněmovna informováni a úměrně tomu jsme nasměrovali svoje kroky, protože je důležité, abychom předešli případným zmatkům a kolapsům v rámci České republiky. Takže doufám, že k tomuto dostanu řádné vyjádření a odpověď, protože ať už bude Ministerstvo financí spravovat kdokoliv, mohla by to být pěkná past, která tam je nalíčena na nás všechny. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Bartoškovi. Jenom upozorním, že v pátek interpelace nebývají, takže samozřejmě si můžeme ty otázky položit v rozpravě. Slovo má s přednostním právem pan kolega Miroslav Kalousek. [[Dává přednost panu poslanci Bartoškovi.]] Tak dobře, pak kolega Bartošek s faktickou poznámkou. Prosím, pane poslanče. Já jsem dneska tolerance sama.
V případě, že nebudou interpelace, budu rád, když na tuto otázku dostanu odpověď pokud možno co nejdřív. Děkuji.
Ano, samozřejmě. Pan kolega Miroslav Kalousek s přednostním právem, ale zatím poslední přihlášený v rozpravě. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Promiňte, jenom tři věty, než přistoupím k harmonogramu. Prostě musím odpovědět na to, co tady padlo, že důvodem pokut z Evropské komise od ROPu byl výkon auditu. To prostě není pravda. Je to doložitelné. Nechci to rozvádět, není to bod, který projednáváme, ale prostě zazněla krystalická nepravda. Důvodem nebyl audit. Já jsem se přihlásil proto, abych ve svém vystoupení s omluvou řekl panu poslanci Jurečkovi, že jeho úvaha je mylná. Že prostě není možné si myslet, že když schválíme vládě v tomto zrychleném harmonogramu, že smí utratit v příštím roce 1 bil. 211 mld., že se pak k tomu můžeme v průběhu roku vrátit a můžeme to nějak upravovat. Nemůžeme. Zákon o státním rozpočtu je zákon de iure, není zákonem de facto. De facto se jedná o exekutivní normu, kterou si všechny demokratické Sněmovny povýšily na zákon. Je to učebnicová ingerence legislativy do exekutivy, a proto také zákon o státním rozpočtu jako jediný zákon schvaluje pouze Poslanecká sněmovna, protože vláda se zpovídá pouze Poslanecké sněmovně, nikoliv Parlamentu jako celku. Svým charakterem to není nic jiného než exekutivní norma. A Sněmovna říká: "My, protože z nás vláda vychází a my jsme suverénem, o této exekutivní normě chceme rozhodovat na úrovni Sněmovny, nechceme to nechat na vás, na vládě. My vám určíme, co smíte a nesmíte utratit. To je náš úkol." Ovšem také, protože to je svým charakterem exekutivní norma, tak je tomu přizpůsoben i jiný režim projednávání a jiný režim pozměňovacích návrhů a možných novel. Jakmile my řekneme "smíš, vládo, utratit 1 bil. 211 mld.", tak už nikdy během roku se k tomu jako Sněmovna nemůžeme vrátit. Už nikdy žádnou iniciativou, žádným usnesením nemůžeme říct: "My jsme si to rozmysleli a už tolik, vládo, utratit nemůžeš". Jediný, kdo bude moci předložit novelu zákona státního rozpočtu, je vláda sama. Poslanecký návrh novely je něco, co není možné. Může to udělat jenom vláda. Vláda se k tomu samozřejmě vrátí v rámci svých priorit a je docela možné, že priority tam, kde může, ve fakultativních výdajích přeskupí a navrhne některé výdaje posílit, některé naopak ponížit. Dokonce slyším, že se bude snažit něco ušetřit, a tím část provozních výdajů kdesi zaparkovat, zda ve vládní rozpočtové rezervě, či na jiné položce. Ale to neznamená, že je nemůže utratit. Jak je zaváže, tak je zase rozváže. Jak máme my věřit tomu, že jakákoliv vláda, ještě nevíme jaká, přijde s nějakou novelou a řekne "my navrhujeme, že neutratíme 1 bil. 211 mld., my navrhujeme, že utratíme o 10 mld. méně"? Já to tomu nevěřím. Vláda bude měnit vnitřní strukturu, ale už nikdy nepřijde s tím, že utratí méně. Jestliže vládě dovolíme utratit 1 bil. 211 mld., tak je také utratí! [[(11.20 hodin)]] Já chápu v tomto přístupu poslance KSČM a ČSSD, protože mám pocit, že jejich ambicí je opravu tyhle peníze utratit, že je jejich ambicí utratit o 24 miliard víc, než byly schváleny limity ještě v červnu, dřív, než Rusnokova vláda navýšila příjmy i výdaje. Ale slyším z jiné části rodící se koalice, že se jim rozpočet nezdá příliš úsporný, že by tam rádi něco ušetřili. Ale to můžete udělat teď při tom projednávání, to nemůžete udělat během roku. Ledaže by s tím vláda přišla sama a ta s tím nepřijde! Na to zapomeňte! Takže vy se vzdáváte tímto rozhodováním, tak jak jste se rozhodli, vy se vzdáváte říct vládě, že nesmí tolik utratit. Pak už to bude jenom na ní. A cokoliv jiného řeknete, tak je pouze zástupný problém, pokrytectví a faleš. Promiňte, je to opravdu tak! Krátké vyjádření k tomu, co říkal můj vzácný kolega pan Mládek. Já také mluvím, a protože jsme stejně staří a děláme myslím kolem veřejných rozpočtů zhruba stejnou dobu, tak stejně dlouhou dobu jako on hovořím každoročně s lidmi z ratingových agentur. A dovolím si říct, že my nemluvíme o dvou- nebo tříměsíčním rozpočtovém provizoriu, my mluvíme o dvacetidenním rozpočtovém provizoriu. Schvalovali bychom rozpočet ještě do konce ledna. A dovolím si říct, že by z ratingových agentur na informaci, že z hlediska technologických lhůt bude schválen rozpočet v druhé polovině ledna, nikdo z ratingových agentur nehnul ani brvou. To, nad čím jistě ratingové agentury zpozorní, bude skutečnost, že bude porušen ten několikaletý trend - a děkuji, že to pan kolega Mládek uznal -, který nám vydobyl mimořádnou důvěru a kredit na kapitálových trzích, trend neustálého snižování deficitu. Vy jste totiž připraveni schválit rozpočet, který tento trend změní, a jste připraveni schválit rozpočet a dovolit vládě, aby utratila víc, než by odpovídalo tomuto trendu. To znamená, on se změní a bude vyšší deficit veřejných rozpočtů, nejenom státního - vyšší deficit veřejných rozpočtů! Pan kolega Mládek neměl pravdu v tom, že se vláda věnovala pouze státnímu rozpočtu, a nikoliv celkovému deficitu veřejných rozpočtů. Minulá vláda snižovala deficity veřejných rozpočtů z roku na rok. Přebírala na 5,8, následující rok snížila na 4,6 a dostala se již třetím rokem bezpečně pod 3 %. Vy jste připraveni tento trend změnit a navýšit trend veřejných rozpočtů a to je něco, nad čím zcela jistě ratingové agentury zpozorní neskonale víc než nad dvacetidenním rozpočtovým provizoriem způsobeným technologickými lhůtami. O tom prosím pěkně není nejmenších pochyb. A není to, pane poslanče Mládku prostřednictvím pana předsedajícího, není to Kalouskův a Fischerův rozpočet. Kalousek navrhoval do vlády, a ta vláda to schválila, rozpočet na výdajích o 24 miliard, což je z hlediska objemu fakultativních výdajů poměrně významná částka, rozpočet o 24 miliard úspornější, rozpočet na příjmech výrazně reálnější, než jak pak vláda schválila a sem předložila. A já si na obhajobu pana ministra Fischera dokonce troufnu říct, že to není ani tak Fischerův rozpočet, on je to spíš Pecinův rozpočet, protože Fischer do vlády přinesl něco mnohem rozumnějšího a pod tlakem rozežraných kolegů z SPOZ byl donucen přistoupit na mnohem větší a nesmyslné výdaje, než jaké vládě navrhoval. Jistě nese odpovědnost za to, že to akceptoval, ale přinesl tam něco mnohem rozumnějšího. Je to Pecinův rozpočet a je velmi neodpovědné ho projednat a schválit během 14 dnů.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, měl jsem ambici ukončit rozpravu, ale ve faktických poznámkách jsou přihlášeni: paní kolegyně Jourová, pan poslanec Mládek, Opálka, Brabec, Nykl, Zaorálek a s přednostním právem pan ministr Fischer. Ale protože faktické poznámky mají přednost, tak pan ministr a vicepremiér Jan Fischer ještě posečká a faktické poznámky nejdříve vyčerpáme. Paní poslankyně Jourová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Já se omlouvám, ještě setrvám u vybočení z tématu k evropským fondům, protože samozřejmě vím, že se jedná o rozpočtu a o procesu projednávání. Ano, chtěla bych potvrdit, pan Kalousek měl pravdu, když říkal, že audit nebyl jediným důvodem pro tu vratku do Komise za 2,9 mld., ale chtěla bych k tomu dodat, že audit byl právě jedním ze zásadních důvodů a závažných důvodů pro to, že jsme měly fondy zmrazeny na celý půlrok, což nás velmi přibrzdilo. Takže to, že audit nefungoval tak, jak měl, nám peníze zastavilo a máme s tím problémy dodneška. Děkuji. A už s tím nebudu obtěžovat.
Děkuji. Pan poslanec Jan Mládek k faktické poznámce. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, já mám pochopení pro jakoukoliv kritiku z jakýchkoliv ideologických nebo politických pozic, ale mám docela rád, když je aspoň ta kritika konzistentní. Když je nám v jednu chvíli předhazováno, že vlastně státní rozpočet je predeterminován, má predeterminované výdaje, protože jsou mandatorní výdaje, kvazimandatorní výdaje a že vlastně toho vláda moc není schopna udělat, a vzápětí je nám sdělováno, že když rozpočet schválíme, tak že se toho nedá už moc udělat. Samozřejmě že to tak je, že většina výdajů státního rozpočtu je fakticky predeterminována a bavíme se o několika procentech, se kterými si vláda nebo parlament může hrát. Tak to prostě je. A samozřejmě nepochopil jsem poznámku, že vláda utratí všechny peníze a že nemá žádnou vůli šetřit a že už je to naprosto beznadějné. Přece vláda a v zásadě vznikající koalice bude jedno a totéž, a bude-li vůle, aby deficit byl o něco menší, tak nic nemusí zabránit vyčerpání vládní rozpočtové rezervy, která by měla být větší, než se zatím předpokládá. Děkuji za pozornost.
Děkuji i za dodržení času. Nyní tedy pan poslanec Miroslav Opálka, připraví se pan poslanec Richard Brabec. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, dovolte mi jednu repliku, neb tady bylo naznačeno, že poslanci KSČM mají tendenci k rozhazovačnosti v rozpočtu, tak bych rád zdůraznil, že předchozí vlády převzaly stát bez zadluženosti. Prodaly zde majetek za tři tisíce miliard korun. Blížíme se ke dvěma tisícům miliard státního dluhu. Za těch necelých 25 let, čtvrt století, jsme utratili podle hrubého odhadu téměř pět tisíc miliard. Tomu říkám rozhazovačnost! Výsledek, který dneska je při sestavování rozpočtu, vychází z liberální teorie. Podařilo se omezit příjmy rozpočtu tak, že nestačí pokrýt výdaje. A pak jsme v té pasti, kde se snažíme řešit nějakých 20 %, co s tím uděláme, a nikdo není takový umělec, aby pokryl všechny potřeby. My jsme pro to, aby se ekonomika rozjela. K tomu potřebujeme impulzy. Impulzy státu a bez peněz to nepůjde. Jsme pro to, abychom se vrátili k progresivnímu zdanění, které je v celé Evropě normální, jenom Česká republika je laboratoří konzervativní a liberální politiky, jak by se to dalo dělat. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Opálkovi i za dodržení času. Slova se ujme pan poslanec Richard Brabec a připraví se pan poslanec Igor Nykl. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den, pane předsedající, dámy a pánové. Vždycky jsem se těšil na vystoupení pana Kalouska, když jsem se na ně díval v televizi, protože to je vždycky slovní ekvilibristika, hraničící až s cirkusovým vystoupením. Myslím, že dneska to dokázal mockrát. Zde přichází. Děkuji za to, že si přišel poslechnout moje vystoupeni. Jenom bych chtěl, pane předsedající, panu Kalouskovi vaším prostřednictvím vzkázat, že my opravdu přicházíme z jiného světa. Ze světa, kde je naprosto normální, že firma schválí svůj rozpočet a kupodivu šetří i během roku. Já vím, že vy si to neumíte představit, pane poslanče, ale je to tak, jsou takové firmy, které schválí rozpočet a pak ještě šetří. A prosím, ještě komentář k tomu, co dneska vlastně riskujeme. Myslím si, že je daleko menší riziko schválit, byť v omezené lhůtě diskuse a debaty nad tímto rozpočtem, než tak jako vy schválit rozpočet po dvou měsících debaty a pak ho nechat rozkrást na různých IZIP a sKartách. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Brabcovi. Slova se ujme pan poslanec Igor Nykl. Také faktická poznámka, pane poslanče? Prosím.
Vážený předsedo, vážené kolegyně, kolegové, když poslouchám tu dojemnou snahu představitelů ODS a TOP 09 o úpravu rozpočtu, tak nechci věřit vlastním očím, sluchu. Zdá se mi, jako kdyby kolem nich najednou byly davy odborníků, kteří nádherně zasáhnou během pár dnů, možná týdnů, a všechno nám změní ke krásnému. Oni ty davy odborníků neměli dříve? Proč je ta země teď, kdy vidíme, že je v morálním a ekonomickém bahnu? Oni se najednou kolem nich vynořili? Mám strach, aby jejich zásah do rozpočtu ještě nevedl k horšímu. Nevěřím, že ti lidé jsou najednou kolem nich a jinde ne. Děkuji.
Děkuji. S faktickou poznámkou ještě pan předseda klubu TOP 09 Miroslav Kalousek. Prosím, pane poslanče.
Dvě drobné poznámky k mým předřečníkům. To, co je zárukou práv a svobod každého z nás, je ústavní pořádek. V rámci ústavního pořádku řádná parlamentní debata. Rezignace na parlamentní debatu, jedno s kolika odborníky, ale rezignace na plnohodnotnou parlamentní debatu je rezignací na část tohoto ústavního pořádku.To je jedno tvrzení, které si dovoluji říct. Druhé je, že docela rád věřím panu kolegovi, že má možná dobrou vůli a že si myslí, že během roku vláda něco ušetří a že neutratí všechno, co jí parlament dovolí. Jsem ochoten se s ním vsadit o libovolný předmět či obnos, že se to tak nestane. Jedinou cestou je to té vládě nedovolit.
To byl poslední přihlášený v obecné rozpravě. Pokud se nikdo nehlásí, tak nyní pan ministr financí Jan Fischer. Prosím, pane místopředsedo, máte slovo.
Pane předsedající, paní poslankyně, páni, poslanci, dámy a pánové, nebudu zdržovat dlouho. Já jsem inkasoval od pana poslance Bartoška krátký dotaz a je dobré ho velice krátce odpovědět. Projekt pokladní správy, pokud jde o rozpočtové provizorium, resp. jeho nasazení v rozpočtovém provizoriu, byl na tuto úlohu připravován, ale říkám otevřeně, nebyl otestován. Nebyl otestován. To je jedna věc. Čímž ničím nevyhrožuji. Tak to je, to je technická informace. Ve vystoupení pana poslance se ještě hovořilo, jak si případně pokladní správa poradí s nároky a jak si poradí s případnými dalšími zdroji mimorozpočtovými, tak zase jenom technické sdělení. Nároky ani mimorozpočtové zdroje se do rozpočtového provizoria nevejdou. Ze zákona je tam nelze pouštět, nelze je tam uplatňovat. Toho si buďme vědomi. Pane předsedající, dámy a pánové, to je vše. Jistě budu mít příležitost se k řadě věcí vyjádřit a v debatě opravdu rozpočtové uvést na pravou míru, o kolik se opravdu zvýšily výdaje, jaký je rozdíl mezi rozpočtem vlády Nečasovy a vlády Rusnokovy atd., ale tím nebudu zdržovat, protože na programu je teď věru něco jiného. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi vlády a ministru financí Janu Fischerovi, i za to, že nás vrátil k věci, tzn. k harmonogramu projednávání státního rozpočtu. To byl poslední přihlášený do rozpravy. Rozpravu obecnou končím, přistoupíme k rozpravě podrobné. Tam by byl přihlášen pan poslanec Stanjura a potom pan zpravodaj s usnesením. Pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Máte slovo.
V prvním vystoupení jsem se ptal, kdy byl distribuován tisk poslancům. Nedostal jsem odpověď. Protože dneska ráno ještě mezi sněmovními tisky zařazené to usnesení rozpočtového výboru nebylo. Proto byl problém, abych k němu také vyrobil oficiální pozměňující návrh v písemné podobě, abych teď mohl říct číslo tisku a nemusel zdržovat. Ale abychom o tom mohli hlasovat a aby nebyla zpochybněna procedura návrhu, tak dávám pozměňovací návrh k návrhu usnesení Poslanecké sněmovny, které - možná mi pan místopředseda pomůže - někde máme k dispozici, nevím kde.
Pane předsedo, pane poslanče, mám ve stenozáznamu své vyjádření, které mám z rozpočtového výboru, co jsem odpovídal na vaši otázku, protože na ni tady nikdo pravděpodobně nebyl připraven. V elektronické distribuci dokumentů byl tento dokument, tedy časový harmonogram projednávání státního rozpočtu, ve středu po 21. hodině, protože schůze rozpočtového výboru skončila, podle mého soudu, asi 20.35, podle záznamu.
Děkuji. Má to číslo?
Nemá. Mohu ho zjistit.
Omlouvám se. Pokud nikdo nebude namítat, bez čísla tisku, ke kterému vznáším pozměňující návrh. K harmonogramu, který obsahuje celkem 13 bodů, navrhuji změnu od bodu číslo 7. To znamená, první čtení by proběhlo ještě dneska, ty lhůty včetně dneška jsou stejné. Od bodu 7: Výbory projednají jim přikázané kapitoly a okruhy návrhu zákona a předají svá usnesení rozpočtovému výboru. V poznámce: Dle zákona je minimální doba pro výbory 5 dnů. Navrhovaný termín byl do 9. ledna 2014. Bod 8: Rozpočtový výbor projedná za účasti zpravodajů výborů usnesení výborů, resp. oponentní zprávy menšin, a projedná též střednědobé výdajové rámce na rok 2015, 2016 - termín místo 13. prosince 2013 by byl do 11. ledna 2014. Bod 9: Rozpočtový výbor předloží předsedovi Poslanecké sněmovny své usnesení, popř. oponentní zprávu, aby mohla být rozdána 24 hodin před druhým čtením, to by bylo do 13. ledna 2014. Bod 10: Poslanecká sněmovna jedná ve druhém čtení o návrhu zákona a o usnesení rozpočtového výboru k němu v podrobné rozpravě, a to v týdnu od 14. ledna 2014. Bod 11 je bez termínu, tj. poslancům jsou rozmnoženy a rozdány pozměňující návrhy po ukončení rozpravy. Bod 12: Poslanecká sněmovna jedná ve třetím čtení o návrhu zákona. Je tady zase poznámka o zákonnosti, minimálně 48 hodin. Navrhujeme, aby to bylo od 21. ledna 2014. Bod 13: Poslanecká sněmovna jedná o návrhu usnesení ke střednědobým výdajovým rámcům po ukončení projednávání zákona o státním rozpočtu ve třetím čtení. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Stanjurovi a upřesňuji po ověření, že návrh časového harmonogramu projednávání vládního návrhu zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2014 a střednědobých výdajových rámců na rok 2015 a 2016 v Poslanecké sněmovně a jejích orgánech je sněmovním dokumentem číslo 83, tak jak je uvedeno na tabuli, a rozpočtový výbor ho předložil a doručil poslancům elektronickou distribucí 4. prosince ve 20.57. Nyní tedy žádám pana zpravodaje, aby se vyjádřil.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. V podrobné rozpravě jsou vlastně dva návrhy na hlasování. Je to návrh, který přednesl pan předseda Stanjura, a pak samozřejmě hlasovat o usnesení rozpočtového výboru, o kterém jsem se již zmínil v úvodu. Měl byste nechat hlasovat o návrhu pana předsedy Stanjury, pokud samozřejmě, protože ho nemají písemně, pokud je všem - není nějaká námitka.
Myslím, že není problém se sněmovním dokumentem 83, protože byl rozdán.
Pardon. Mluvil jsem o návrhu pana Stanjury.
Myslím, že je podle jednacího řádu přípustné, aby k tomu návrhu byl i písemný pozměňovací návrh, jenom jsem požádal, abych vám to upřesnil, abychom věděli, o čem budeme hlasovat, protože pan kolega Stanjura žádá o hlasování jako o celku, ne o jednotlivých věcech ve svém návrhu, takže je to jedno hlasování. [[(11.40 hodin)]] Myslím, že jsme to všichni poslouchali, a je to tedy možné hlasovat. le než tak učiním, ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova od pana ministra nebo od vás, pane zpravodaji. Není tomu tak. Takže budeme hlasovat nejdříve o návrhu pana poslance Zbyňka Stanjury, který mění v harmonogramu jednotlivá data, tak jak je přednesl v obecné i v podrobné rozpravě, a to v hlasování pořadové číslo 44, které jsem právě zahájil, a ptám se, kdo je pro tento návrh poslance Zbyňka Stanjury. Kdo je proti? Děkuji. Hlasování pořadové číslo 44. Z přítomných 187 pro 35, proti 117. Návrh nebyl přijat. Můžeme tedy hlasovat o návrhu podle sněmovního dokumentu číslo 83, tak jak je uveden v usnesení rozpočtového výboru. O tom rozhodneme v hlasování pořadové číslo 45, které jsem právě zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 45. Z přítomných 187 pro 133, proti 34. Návrh byl přijat. Návrh usnesení byl schválen. Děkuji panu zpravodaji. Končím bod číslo 8 naší schůze. Předpokládám, že přihláška k faktické poznámce od kolegy Zaorálka je jenom překlepnutím, takže to odmažu. Můžeme pokračovat bodem číslo 9, který zahájím. Jde o