Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! Шановні колеги, прошу вас підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую вам, що після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати її до кінця реєстрації, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, ви готові голосувати? Ви готові реєструватись? Перепрошую. Готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[10:02:18]] В залі зареєстровано 215 народних депутатів. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у нашого колеги народного депутата України Миколи Романовича Величковича, "Європейська солідарність". Давайте привітаємо його! [[Оплески]] Бажаємо вам міцного здоров’я і невпинного поступу у вашій праці на благо України! Шановні колеги, сьогодні відзначається День сержанта Збройних Сил України. З нагоди свята дозвольте висловити слова вдячності всьому сержантському складу за віддану, відповідальну та професійну службу українському народу! За мужність та героїзм у боротьбі за незалежність та територіальну цілісність України! Слава Україні!
Шановні колеги, перед тим, як ми перейдемо до розгляду питань порядку денного, надійшла заява від двох фракцій з перервою із заміною на виступ. Я запрошую до слова народну депутатку України Геращенко Ірину Володимирівну.
Дорогі українці, вчора вийшло розслідування міжнародної групи журналістів Bellingcat, яке підтвердило те, що знає кожен українець і спростовує тільки Офіс Президента. Перше. Україна має унікальні спецслужби, які на рівні з найкращими спецслужбами світу Моссаду, МІ6, ФБР можуть планувати і виконувати операції. Друге. Влада Зеленського побудована на брехні. 15 місяців Офіс Президента, особисто Зеленський і його Єрмак брехали суспільству, що ніякої операції "вагнерівців" не було, що це була не українська операція, зрадивши українські спецслужби. Матеріали міжнародного розслідування засвідчують, що сьогодні є дві речі: перше – злив операції відбувся саме на Банковій, і друге – це є державна зрада. І є ще дуже багато інших питань у суспільства, які озвучили в цьому розслідуванні. Скажіть, будь ласка, а як може бути таке, що розвідники на фінальному етапі операції приходять звітувати Верховному Головнокомандувачу, а його секретар говорить, що в Президента немає часу? А чим займався тоді Президент: в спортзалі кафтан сушив чи пиво пив у ресторані? Скажіть, будь ласка, а яке право Єрмак має вказувати українським розвідникам, що їм робити? Яке він має право керувати українськими спецслужбами? І саме для того, щоб приховати брехню, у цій залі було створено ТСН – тусовку "слуг народу", куди увійшли тільки "слуги народу". І пані Мар’яна тут працювала відбілювачем Банкової, щоб допомогти відбілити брехню. І ви не дали права опозиції захисти наших розвідників і створити ТСН. Ви забрали у розвідників охорону. Ви, половина "слуг", сьогодні їздите з охоронцями і забрали у Бурби, який є носієм чутливої інформації, охорону, проваливши тут навіть голосування по запиту до Зеленського надати нашим розвідникам охорону. Що вимагає опозиція? Перше. Ми звертаємося до правоохоронних органів негайно розпочати кримінальне розслідування, як мінімум, за фактом перевищення службових обов’язків Керівником Офісу Президента, який у нас працює віцепрезидентом, його ніхто не обирав, але він дає вказівки українським спецслужбам. Друге. Розпочати розслідування, а за що на другий день після зливу операції "вагнерівців" звільнили українські спецслужби. Хто за цим стояв? Хто цей крот, який знищує українські спецслужби. Третє. Розпочати розслідування за фактом зради. Четверте. Негайно створити ТСК по факту "вагнерівців" і допитати там всіх тих, хто були присутні на нараді, звідки пішов злив спецоперації. І цю ТСК мають створити всі фракції, а не тільки вісім "слуг народу". Ми дякуємо двом групам "Довіра" і "За майбутнє", які відмежувалися від цього ТСН, тому що точно не хочуть після закінчення каденції.
Шановні колеги, надійшла ще одна заява про перерву з заміною на виступ. Слово надається народному депутату України Максиму Аркадійовичу Бужанському. Будь ласка, Максим Аркадійович.
Шановні колеги, я радий бачити, що хоча б частина з фракції опозиції є в залі і вийшла до трибуни. Але я почув від пані Ірини фразу: "Чим займався Президент?". Оце дуже цікаве питання. Наприклад, чим займався минулий Президент під час Іловайську? "Може, він був в спортзалі", – каже пані Ірина. Ні! Під час Іловайської трагедії він не мав часу ходити до спортзали, бо він купував вугілля в Панамі, в офшорі, він не мав на це часу. Шановні колеги, нарешті, коли вчора з’явився звіт так званий Bellingcat, всім остаточно стало зрозуміло, це невдала спроба шантажу української влади. І я не розумію тих, навіть якщо вони в опозиції, хто підтримує якісь зовнішні спроби шантажу української влади. Ми всі громадяни України, ми всі українці. І я вважаю, що інтереси України тут мають бути на першому місці, хто б це не був – представник влади чи представник опозиції. На жаль, я вимушений повчати патріотизму наших колег, але це так і є. Ще раз підкреслюю, наших громадян турбують зовсім інші питання: коронакриза, війна, криза в енергетиці. Це дійсно те, чим ми повинні займатися. Досить політичних заяв. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду питань порядку денного. Перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано. Давайте переходимо до їх розгляду. Перше питання – це друге читання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби (реєстраційний номер проекту 5232). Я запрошую до трибуни члена Комітету з питань національної безпеки оборони та розвідки Юрія Вікторовича Здебського. Будь ласка, Юрій Вікторович. Шановні колеги, чи буде хтось наполягати на поправках? На підтвердження одна. На своїх поправках ніхто наполягати не буде? Буде. Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович, будь ласка, називайте номер поправки і після цього ваша доповідь.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". У мене поправка за номером 8. Я просив би представника комітету повідомити причину її відхилення. Ми пропонуємо статтю 48 викласти в наступній редакції. Що в межах повноважень застосовувати превентивні заходи, перевірку документів особи, опитування особи, поверхнева перевірка, огляд, зупинення транспортних засобів тощо. Насамперед хотів би сказати, що команда "Батьківщина" підтримує даний законопроект, тому що в умовах викликів, які стоять перед Україною, сьогодні слід підтримати Державну прикордонну службу і прикордонникам дати ті повноваження, які вони будуть здійснювати в межах компетенції щодо достойного захисту кордону України. А правку прошу поставити на підтвердження. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Враховуючи зауваження Головного юридичного управління, комітет опрацював дану правку в своїй редакції і виставив її як би., взяв її за основу. Так що ваша правка, в принципі, в деякій мірі. Ми її відхилили одним словом.
Дякую. Ви наполягаєте поставити на голосування, так, Михайло Михайлович? Не наполягаєте. Дякую. Шановні колеги, ще хтось буде вимагати свою поправку? Мамка Григорій Миколайович, 2 хвилини вам замість ваших правок? Будь ласка, Григорій Миколайович.
Шановні народі депутати, ми ж, по суті, повинні працювати і, перше, робити якісне законодавство. І друге – для того, щоб, у нас є органи, які ним наділяються, ефективно працювали. От, коли цей закон подивитися, ми не будемо "Опозиційна платформа – За життя" підтримувати. Чому? Тому що я проводжу аналогію зі зброєю: немає закону про зброю, щось намагаємося зробити. Закон про прикордонників існує, є, але крім закону вони ще діють нормативними актами, положеннями і всім іншим. От з положень нормативних актів "передрано" все в закон, внормовано законом, але ж не до кінця. Чому не до кінця? Жоден орган на інший, він не може бути схожий. Ну наприклад, прикордонники на поліцейських, там де існує Закон про поліцію. Чому? Тому що спецзасоби в поліції, які застосовуються, вони надають обов’язки і правові підстави щодо застосування. Ну наприклад, цим законом надається дозвіл прикордонникам застосовувати шокери при вчиненні злочинів. А можна питання? У нас, якщо поліцейські мають там юридичну освіту, все інше, пограничники також мають частково юридичну освіту. Хто буде оцінювати ці моменти, коли його застосовувати? Якщо в Законі про поліцію стаття 14 існує, там 15, 15 прим., а тут просто надається дозвіл. А ми знову, якщо цей закон доповнюємо нормативними базами, в закон вносимо, а положення у нас зникають? Ні, не зникають. А не простіше б внести і унормувати в рамках закону положення, надати їм юридичної сили, щоб не було нонсенсів по суду, підстав застосування, і прийняти зміни, але нормальні зміни, щоб не існувало, або положення було, або закон? Тоді б ми це.
Будь ласка, позиція комітету.
Так я не зрозумів, яку ви правку поставили на підтвердження?
Він не ставить поправки, він просто висловив свою точку зору.
Це дуже просто, шановні наші народні депутати, шановний виступаючий. Відповідно до 17 статті Конституції, послідовність дії військових формувань, які охороняють державний кордон, повинні визначені бути законом. Цей закон приводить у відповідність до вимог Конституції України 17 стаття.
Дякую. [[Шум у залі]] Григорій Миколайович, ще одна хвилина, будь ласка. Ми ж з вами домовилися, що то попередні 2 хвилини були. Давайте.
Шановний доповідачу законопроекту! Перше – якщо ви запитуєте правку і не чуєте, про що я говорю з самого початку, необхідно запоминати. Я взяв 2 хвилини замість того, щоб не ставити всі правки, раз. Якщо ви кажете "визначено законом", то я звертаюся до громадян України, нехай візьмуть положення, які на даний час діють, діють, і нехай внесуть і порівняють з цим законопроектом, що ви вносите. Ви нічого не змінюєте і не добавляєте, а надаєте такі повноваження, використання тих чи інших засобів, які потім створять хаос: а) в їх застосуванні, і б) щодо їх придбання, розумієте, для того, щоб ті шокери купувати. Якщо ви кажете про те, що ви хочете унормувати тільки законом, то скажіть тут з трибуни, що положень не буде. А так на даний час є положення, є закон. Ви з положення переносите в закон, а положення залишається. Точно так же, як ви поступаєте в реформах. Крапка.
Шановні колеги, хтось ще буде доповідати? Хтось ще буде наполягати на своїх поправках? Ніхто. Є ще одна поправка, яку хочуть поставити на підтвердження. Слово надається народному депутату Бакумову Олександру Сергійовичу.
Шановні колеги, шановний головуючий! Я вас всіх закликаю підтримати вказаний законопроект. Він дійсно допоможе Державній прикордонній службі, військовослужбовцям під час проходження служби. Але я звертаюсь до Комітету з питань національної безпеки і оборони. Шановні колеги, перестаньте, будь ласка, переписувати норми, які не входять до сфери дії відповідно вашого комітету, за які ви не відповідаєте. Ви переписуєте все, намагались вже перепідпорядкувати Національну гвардію, зараз Державна прикордонна служба. Є ж профільний Комітет з питань правоохоронної діяльності, ми маємо цим займатись, вивчати і давати нормальні професійні норми. Тому я і звертаю на це увагу, а шановних колег закликаю підтримати вказаний законопроект.
Тобто ви не наполягаєте, щоб ми голосували за 85 поправку? Олександр Сергійович, ви не наполягаєте, щоб.? Да, дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів підготуватись до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну прикордонну службу України" щодо вдосконалення порядку використання та застосування заходів примусу, бойової техніки та озброєння особовим складом Державної прикордонної служби України (реєстраційний номер проекту 5232). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:18:09]] За-271 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Вітаю, колеги. Наступне питання, до якого ми переходимо. Це перше читання законопроекту 4197, 4197-1, 4197-д – це проект Закону про ринок деревини. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Тоді я вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою, нам потрібно набрати 150 голосів. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:18:59]] За-216 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Олександра Борисовича Матусевича. Будь ласка, Олександр Борисович.
Шановний пане Голово, шановні колеги депутати, шановні деревообробники України! Сьогодні у Верховній Раді накінець-то слухається Закон про ринок деревини. Було проведено безліч робочих груп, безліч комісій, на яких напрацьовувався цей законопроект. Що дає цей законопроект? Цей законопроект поставить крапку в дискусіях щодо ринку деревини в Україні. Цей законопроект дозволить місцевим виробникам деревообробникам мати довгострокові договори, на яких вони будуть працювати і це дозволить місцевому бізнесу вкладати кошти і мати впевненість у тому, що вони будуть працювати. Законопроект направлений на створення системної моделі регулювання ринку деревини шляхом закріплення на законодавчому рівні єдиних підходів для всіх учасників ринку, використання інформаційно-телекомунікаційних систем для спрощення доступу до ринку деревини, розмежування та надання повноважень органам виконавчої влади щодо регулювання ринку деревини. Набрання чинності нормами законопроекту матиме позитивний вплив на економіку України, активізує ринок деревини, впорядкує його, створить умови для стабільного сировинного забезпечення деревообробних підприємств та добросовісної конкуренції, зменшить корупцію у галузі, сприятиме ефективному використанню лісових ресурсів, розширенню виробництва і експорту товарів з високою доданою вартістю. Шановні колеги, прохання підтримати.
Дякую, Олександр Борисович. Слово надається народній депутатці України Роксолані Андріївні Підласій. Будь ласка, Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, доброго дня! Можна довго говорити про переваги альтернативного законопроекту, але сьогодні ми як комітет будемо пропонувати голосувати доопрацьований проект про ринок деревини 4197-д. І я як автор альтернативного проекту повністю підтримую той текст, який вчора ухвалив Комітет економічного розвитку. Законопроект 4197-д пропонує побудову прозорої та підзвітної системи відслідковування сертифікації та продажу деревини. При цьому комітет пропонує Верховній Раді України виключити норму про скасування мораторію на експорт української деревини. Ми в цьому залі і в комітеті абсолютно єдині у своєму баченні, що експорт лісу з України сьогодні неприпустимий. І попри те, що наші міжнародні партнери наполягають на скасуванні мораторію та виконанні рішення арбітражу, завданням уряду сьогодні є пояснити, чому українські ліси потребують захисту. Вже в понеділок у Брюсселі відбудеться торговий комітет, де питання виконання арбітражу вже є у порядку денному. І під час засідання наша делегація представить своє бачення цього питання і як ми будемо виконувати рішення. Ринок деревини стратегічно важливий: це 15 мільйонів кубометрів деревини, що продаються комерційним покупцям, це кілька мільярдів гривень доходів для лісгоспів та комерційних підприємств. І в останні місяці депутати нашої фракції отримують багато тривожних сигналів про те, що. і від виробників, і від переробників деревини про те, що ситуація на ринку деревини погіршується і нам потрібні нові прозорі правила для цього ринку. Тому прошу підтримувати комітетський законопроект.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань економічного розвитку Дмитру Андрійовичу Наталусі. Будь ласка, Дмитро Андрійович.
Колеги, мої вітання! Давайте відразу перейдемо до справи. У нас є "слон в кімнаті" так званий і це питання мораторію. Станом на сьогоднішній день я можу абсолютно відверто і публічно заявити, що вчора на своєму засіданні Комітет Верховної Ради з питань економічного розвитку проголосував фінальну редакцію тексту до першого читання, згідно з якою абзац про зняття мораторію вилучається з тексту законопроекту. Це означає, що фактично. [[Шум у залі]] Що фактично в тому законопроекті, який буде прийнятий, абзацу про знаття мораторію не буде. Це і позиція моїх колег, це і позиція моя офіційна, це і чиста математика, колеги. Тому що з 2016 року за час, коли діяв мораторій на експорт лісу-кругляку, у нас індекс капітальних інвестицій в деревообробку зріс на 88 відсотків. Колеги, це безумовний позитив для нашої економіки. Я вам скажу більше, в Глазго на Конференції з питань зміни клімату Організації Об’єднаних Націй перша заява, з якої відкрився форум був – публічно пообіцяти світу до 2030 року покінчити з дефорестацією. Тобто 100 країн, на території яких росте 85 відсотків всіх лісів планети, публічно пообіцяли до 2030 року покінчити з їх вирубкою. Україна не має просто морального права після цього якимось чином ставити під ризик свої власні ліси, свої Карпати і свої ресурси, за рахунок яких ми створюємо кисень і за рахунок яких ми дихаємо. Тому ще раз, цей закон направлений виключно на врегулювання, цивілізоване врегулювання ринку деревини, але залишає мораторій в дії. Дякую.
Дякую, Дмитре Андрійовичу. Шановні колеги, я так розумію, є необхідність обговорити цей законопроект. Прошу записатися: два – за, два – проти. Нагадую, що запис проводиться. [[Шум у залі]] Що? Я перепрошую. Перепрошую, зупиніть запис. Дві хвилини від комітету. Просто я думав, що ви виступили вже. Добре. Будь ласка, ще дві хвилини від комітету, тоді переходимо до обговорення.
Дякую. Шановні колеги, я маю формально і неформально зачитати вам під стенограму для того, щоб ні у кого не було жодних сумнівів і спекуляцій потім у подальшому. За результатами обговорення народні депутати України, члени комітету, прийняли рішення внести законопроект (реєстраційний номер 4197, 4197-1, 4197-д) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні законопроект (реєстраційний номер 4197-д) прийняти за основу, виключивши пункт 8 розділу VІІІ "Прикінцеві та перехідні положення". А саме: визнати таким, що втратив чинність Закон України "Про особливості державного регулювання діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, пов’язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів" ("Відомості Верховної Ради України", 2006 рік, №2-3, стаття 34 із наступними змінами). А законопроекти реєстровий номер 4197, 4197-1 відповідно – відхилити. Саме про це йдеться мова, саме цей пункт про зняття мораторію на експорт лісу-кругляку ми і виключили в рішенні комітету. Тому це і пропонується до голосування. Дякую, колеги.
Дякую, Дмитре Андрійовичу. От тепер прошу записатися: два – за, два – проти, для обговорення. Шановні колеги, не піднімайте руки. Запис проводиться натисканням кнопки. Слово надається народному депутату України В’ятровичу Володимиру Михайловичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Я перепрошую. [[Шум у залі]] Я перепрошую, значить, було переголосування. Я перепрошую. Слово надається Брагару Євгену Вадимовичу, політична партія "Слуга народу". У мене не встигла інформація обновитися.
Прошу передати слово Ковальчуку Олександру.
Олександр Ковальчук, будь ласка.
Олександр Ковальчук, фракція "Слуга народу", Рівненщина. Шановні колеги, я хочу в першу чергу подякувати своїм колегам з економічного, екологічного комітету, представникам уряду, які вже більше пів року працювали над цим складним законопроектом, текст якого змінювався. І на мою думку, і на думку експертів, які працюють сьогодні в цьому середовищі, в середовищі деревообробної галузі, цей законопроект став набагато кращим. Звичайно, у нас з вами буде можливість доопрацювати його і зробити ще кращим, і почути бізнес і людей між першим і другим читанням, що ми обов’язково зробимо. Але на сьогоднішній день, спілкуючись з представниками різного розміру бізнесу від маленької лісопильні до великого підприємства, яке виготовляє вже практично готову плиту для меблевої галузі, ми зрозуміли одну річ: їх усіх об’єднує одна велика проблема. До сьогоднішнього дня не існувало в країні прозорих правил однакових для всіх. Якимось чином хтось отримував преференції, в когось не виходило вибрати всю ту квоту, деревину, яку вони виграли на аукціоні. Комусь пред’являли якісь додаткові умови для того, щоб отримати те, що було чесно виграно на конкурсі. І ті звернення, чисельні звернення, які ми отримали від платників податків, від компаній, які створюють робочі місця з українським і з іноземним капіталом, були лише про одне: встановіть прозорі правила, ми наповнимо бюджет, ми створимо робочі місця, ми створимо гідні умови для роботи і продовжимо розвивати цю величезну потенційну галузь. Одна лише цифра, шановні колеги. Україна експортує меблів на 500 мільйонів, а сусідня Польща – на 12 мільярдів. Давайте створимо прозорі умови.
Слово надається народному депутату України Синютці Олегу Михайловичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Степан Іванович Кубів, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! "Європейська солідарність" буде голосувати за даний законопроект. І це рішення, яке ми прийняли в дискусії на засіданні комітету, відповідає абсолютно стандартам, з якими можна їхати завтра на торговий комітет в Брюссель, де відстоювати позицію України. Теза друга – що проектом пропонується створити нормативну базу функціонування ринку деревини, сертифікацію і механізм. Це є дуже важливо. Друге – пропонується закріпити на законодавчому рівні загальні положення функціонування ринку, і саме головне – юридичні визначення. І третя позиція – це регулювання питання інформаційного забезпечення ринку з використання відповідних інформаційних систем. Разом з тим хочу сказати, що, поговоривши з Комітетом європейської інтеграції, даний законопроект не суперечить європейським законам, але він потребує ще між першим і другим читанням певних доопрацювань. Коли дивитися на висновок з точки зору бюджетоутворення, тут є дві проблеми. Проблема перша – що потрібно вкласти кошти. Але вигода в другій проблемі – що ми ці кошти отримаємо навіть з доданою вартістю. Разом з тим хочу сказати, що доопрацьований проект 4197 на рівні комітету має відповідно переваги над всіма іншими законопроектами, і прошу, що між першим і другим читанням будуть зняті певні застереження і зауваження, прошу підтримати даний законопроект, Дякую.
Слово надається народній депутатці України Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос".
Галина Васильченко, об’єднання "Справедливість". Прошу передати слово моєму колезі Ярославу Рущишину.
Будь ласка, Ярослав Рущишин.
Ярослав Рущишин, Львів, об’єднання "Справедливість". Шановні колеги, я хочу застерегти оптимістів з приводу того, що цей законопроект не вирішує питання нелегальної вирубки наших лісів, але він створює економічні опосередковані підстави для розвитку легального бізнесу, для виведення операторів цього ринку в легальну площину. Ми надіслали всім, кого знаємо, так званим стейкхолдерам, які споживатимуть цей законопроект у своїй щоденній практиці, і отримали від них схвальні, часом з певними зауваженнями, відгуки з приводу прийняття цього законопроекту. Саме ці пропозиції і ці зауваження були відображені в доопрацьованому законопроекті. І тому вважаємо, що такої єдності, в нас принаймні на комітеті, з приводу прийняття цього законопроекту в нас не було. І вважаю, що цей законопроект спричинить розвиток нашої галузі деревообробки, а також нарощування експорту товарів з високою доданою вартістю в Європу і у світ. Закликаємо голосувати всіх за цей законопроект і самі голосуємо "за".
Дякую. Слово надається народній депутатці України Скороход Анні Костянтинівні, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Віктору Бондарю.
Віктор Васильович Бондар, будь ласка.
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, по суті, головна мета цього законопроекту, яка була, є і буде, і ще цілої низки законопроектів, які так само намагались пропихнути через цей зал, – це скасувати мораторій на виробку українського лісу і вивозу його на експорт. Я думаю, що вся країна спостерігає вже декілька років, як наполегливо нам радять всі іноземні радники, консультанти, посольства та інші зацікавлені особи, повирізати український ліс і вивезти його дуже швидко за кордон. Зараз нам озвучили з трибуни, що комітет вилучить цю норму з цього законопроекту і підемо далі розглядати. Але коли далі читаєш цей законопроект, далі, якщо вилучили цю норму, він, по суті, уже нічого не регулює. Ми просто робимо законодавчий спам. А по суті намагаємось зробити вигляд, що ми там щось розглядаємо, дивимось і так далі. Одне виникає питання: а для чого ви тоді це робите? Якщо ви по-чесному прибираєте цю норму, то знімайте закон і пішли далі. А якщо намагаєтесь між першим, другим читанням придумати інший механізм, як потім знову туди щось запхнути, то воно не вийде. Кінчайте торгувати країною, хлопці. Чомусь в інших країнах, які так наполегливо нам це радять зробити, ніхто не вирізає свій ліс і не завозить в Україну на переробку. А нам наполегливо дають вказівки, вирізайте ліз, вивозьте, скасовуйте цю норму. Попробуйте сьогодні продати нормально в Європу чи в інші країни, які нам це радять, наше українське промислове обладнання, нашу українську продукцію. 20 перепонів ставлять, щоб тільки не пускати нас на свій ринок. А ми робимо все, щоб запустити їх сюди, і нічого не отримуємо у зворотному випадку. Тому давайте знімайте цей законопроект.
Дякую. Слово надається народному депутату України Нестору Івановичу Шуфричу. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую. Шановні колеги, я як закарпатець мав би зараз, мабуть, подякувати за те, що в цьому законі, який зробили під саміт Україна - ЄС, бажаючи там показати незрозуміло що, все ж таки не просунули мораторій. не просунули відмову від мораторію на експорт лісу-кругляка. Це могла би бути сьогоднішня наша перемога. Дійсно, це ми вітали б один одного. Але що ж ви робите подалі з цим законом? Він фактично стимулює подальше безконтрольне розкрадання лісу, вирубку лісів та ще й рідких порід. Тому прошу вас утриматись від цього голосування. І я хочу подякувати сьогодні і своїм товаришам по партії, хочу подякувати опозиції, яка не дозволила продовжити мораторій на вивіз лісу-кругляка. Але треба зняти всі схеми, які це дозволяють. А цей закон може це простимулювати. Тому прошу не.
Дякую. Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович. Після цього Шахов Сергій Володимирович. І переходимо до голосування. Будь ласка, Сергій Владиславович Соболєв.
Соболєв, "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект з декількох причин. Перша причина. Якщо ви хотіли виключити питання чергового зняття мораторію, ви повинні були перевнести законопроект, в якому це чітко повинно було бути зафіксовано. А формулювання, коли комітет підтримує з умовою виключення це на другому читанні, – це не є регламентна норма. І тому зараз ми будемо голосувати фактично за законопроект, в якому є ця норма. Друге. Фактично цей законопроект не врегульовує питання незаконної вирубки і в той же час не врегульовує питання санітарної вирубки. Тому наша фракція не буде голосувати за цей законопроект.
Будь ласка, Шахов Сергій Володимирович. І після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, врешті-решт влада почула опозицію, яка у весь голос по всій державі говорила, що не можна знімати мораторій на вивіз лісу-кругляка. І це дає можливість сьогодні розвиватися економічно Україні в будь-якій галузі. Те, що добувається в Україні, те, що вирубується в Україні, те, що дається на-гора в Україні, должно перероблятися в Україні і давати вплив повністю на економіку і наповнювати український бюджет. Тому прошу звернути увагу і на енергетику, і на всі галузі. Також ми вимагаємо зробити тимчасову слідчу комісію ще одну по аудиту всіх вирубок незаконних в Україні, бо ліс є легенями нашої держави і дає можливість сьогодні ще втриматися на плаву від великого потепління, яке є у світі. Тому ще раз зверніть увагу на ТСК, которая вже пройшла, яка відпрацювала по Луганській області по пожежах лісів.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми будемо приймати рішення. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу з урахуванням пропозицій комітету проект Закону про ринок деревини (реєстраційний номер законопроекту 4197-д). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:40:51]] За-276 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Дякую. Так, шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект номер 3663. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (нова редакція) та інших законодавчих актів України. Шановні колеги, я так розумію, є необхідність обговорити його, тому прошу проголосувати за пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:41:41]] За-246 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді народного депутата України Михайла Миколайовича Папієва. Будь ласка, Михайло Миколайовича.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Ситуація, яка сьогодні склалася у Фонді соціального страхування, потребує втручання народних депутатів України. Що я маю на увазі? Дивіться, на сьогодні у Фонді соціального страхування з’явилася заборгованість, якої не було ніколи: заборгованість по лікарняних листах – більше двох місяців, заборгованість по декретних – більше двох місяців. І саме парадоксальне, що фонд не може сьогодні реагувати на ці проблеми, тому що правління фонду не може зібратися більше ніж пів року, повноваження членів правління, вони припинилися в квітні поточного року. І так само сьогодні заручниками бездіяльності цього фонду стали застраховані особи. Тобто наші громадяни України, які сплачували внески до цього Фонду соціального страхування, і не можуть отримати належні їм кошти про страховому випадку. Тобто сьогодні страждають вагітні жінки, сьогодні молоді мами страждають від цього фонду сьогодні всі громадяни, які пішли на лікарняні, а в умовах COVID це просто кричуще неподобство. Саме тому, коли свого часу ми приймали рішення про те, щоб об’єднати фонд по тимчасовій втраті працездатності і фонд по нещасному випадку на виробництві, профспілки кричали, що вони проти, що це погіршить ситуацію. Час показав, що ми зробили абсолютно правильно. Нелогічним є, коли є один єдиний соціальний внесок, а адмініструють його три фонди. Абсолютно логічним є зробити як в Європі, як в Німеччині, тобто є єдиний соціальний внесок, є єдиний адміністратор цього внеску і є виплатні каси для того, щоб люди сьогодні не бігали по чиновниках і очікували свої ж кошти, а для того, щоб наблизити до людей державні послуги, і щоб вони могли своєчасно отримати свої кошти. Це абсолютно соціальний закон, він сьогодні стоїть на.
Дякую, Михайло Миколайович. До слова запрошується співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Михайло Михайлович Цимбалюк. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! На своєму засіданні 2 грудня 2020 року Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув проект Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування за авторства народного депутата Михайла Папієва. Законопроектом пропонується, як вже сказав автор, об’єднання Фонду соціального страхування з Пенсійним фондом України. Народні депутати члени комітету під час розгляду законопроекту підтримали його ідею в деяких напрямках. Це побудова єдиної сучасної інформаційної системи соціального страхування, зменшення адміністративних витрат і модернізація розрізнених фондів соцстрахування, і створення на базі пенсійного сучасного органу управління. Проте, народні депутати члени Комітету висловили ряд зауважень, звернули увагу, що положення законопроекту потребують доопрацювання з урахуванням принципу юридичної визначеності та усунення ряду правових колізій. Також є зауваження Головного науково-експертного управління. Коли ми проводили засідання робочої групи, висловили також зауваження Міністерство соціальної політики, яке не підтримує такий законопроект. Міністерство юстиції України висловлює низку принципових зауважень. Міністерство фінансів вважає, що законопроект потребує опрацювання. І що викликало наше здивування – що Пенсійний фонд України повідомляє, що положення законопроекту потребують доопрацювання з урахуванням принципу юридичної невизначеності. Проте, комітет більшістю голосів рекомендував Верховній Раді Ухвалити цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Дякую, Михайло Михайлович. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект, наскільки я розумію. Прошу записатись: два - за, два - проти. Слово надається народному депутату України Петьовці Василю Васильовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект важливий зі страхування людей. І скажіть, будь ласка, Михайло Миколайович Папієв говорив за вагітних матерів, він говорив, що сьогодні є незахищені верстви населення. До нас в приймальні, а у нас їх (у Вельможного, Сухова, Шахова, Лукашева) 26 по області по Луганській кожен день стукають люди. Це матері-одиночки, з яких Кабмін зняв виплату матерям-одиночкам. Я точно знаю, як бідкатися у дитинстві з матір’ю по квартирах, і коли не допомагає ніхто, окрім тоді держави. В той час допомагала держава, сьогодні держава не допомагає. Куди стукатися і де застрахуватися від влади? Люди запитують – від влади застрахуватися. Тому що немає знову ж таки виплат шахтарським сім’ям 2,5 мільярда гривень. Скажіть, будь ласка, куди рухатися, куди бігти людям? Далі. Куди сьогодні стукатися афганцям, які в той час боронили, захищали також нашу державу? Куди рухатися чорнобильцям? 108 тисяч людей всього-на-всього залишилося тих, хто не тільки боронив Україну, а весь світ. Куди рухатися сьогодні і стукатися, де застрахуватися від влади сьогодні військовим, які не можуть отримати соціальні виплати? Не будується сьогодні житло для військових. Куди сьогодні бігти і стукатися людям, в чиї кабінети, щоб дали соціальні гарантії, які прописані чітко в Конституції? Де можна нагодувати людей? Де можна дати робочі місця? Куди їм рухатися? Де застрахуватися від влади сьогодні простому громадянину України?
Слово надається народному депутату України Брагару Євгену Вадимовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Брагар Євгеній, "Слуга народу". Прошу передати слово Микиші Дмитру також з моєї фракції.
Будь ласка, Дмитро Микиша.
Добрий день, колеги! В Україні існує два основних фонди, які займаються виплатами пенсій та іншими соціальними виплатами – це Пенсійний фонд і Фонд соціального страхування. За своєю суттю і алгоритмом дії під час нарахування та виплат цих виплат якраз, вибачте за тавтологію, є ідентичні. І тому абсолютно логічно, що ми цим законопроектом пропонуємо об’єднати структури Пенсійного фонду та Фонду соціального страхування. Більше того, законопроект пропонує надати кожній соціальній виплаті свою частку єдиного соціального внеску. І якраз ця об’єднана структура буде ефективно адмініструвати саме цей алгоритм дій. Тому я, колеги, щиро вас прошу підтримати цей законопроект, тим паче, що це перше читання. Будь-які інші зауваження та пропозиції ми зможемо напрацювати між першим та другим читанням. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Мамці Григорію Миколайовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Папієву Михайлу Миколайовичу.
Михайло Миколайович Папієв, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ще раз просив би підтримати цей законопроект, тому що він не просто на часі, він сьогодні нагальний. Крім того, якщо би комітет зміг скористатися 116 статтею Регламенту частиною першою, то ми могли би взагалі зробити абсолютно нормальну річ: ще і об’єднати і приєднати до Пенсійного фонду України Фонд по безробіттю, виділивши з нього Державну службу зайнятості. Тоді у нас була б завершена реформа системи соціального страхування. Тоді би у нас не було дублювання функцій. Тоді не було б у нас і зменшені були оці бюрократичні бар’єри, з якими стикаються наші громадяни щоденно. І ми тоді би мали логічно побудовану систему, яка спрямована на людей і яка наближена до людей. Шановні колеги, коли заявляють, і це особливо "рішали" від професійних спілок, бо у них забирається оце "корито" по санкуру, по подарункам і іншому. То я хотів би сказати, що сьогодні самоврядність цього фонду зберігається, тому що Пенсійний фонд управляється на принципах трипартизму. До правління фонду входять представники держави, представники роботодавців і представники професійних спілок. Тобто всі європейські зобов’язання і конвенції Міжнародної організації праці ми зберігаємо. Але саме головне – ми цим законом спрощуємо життя застрахованим людям, і у нас сьогодні люди по лікарняному зможуть своєчасно отримати кошти. Жінки, які сьогодні потребують декретні, вони своєчасно отримають, а не будуть отримувати, коли дитині вже пів року. Шановні колеги, доопрацюймо цей закон, він дуже важливий, я прошу його підтримати. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина". Будь ласка.
Михайло Цимбалюк "Батьківщина". Я попередньо з цієї трибуни представляв комітет, через те озвучував те, що було ухвалено на засіданні комітету. А зараз, Михайло Цимбалюк, фракція "Батьківщина", я висловлюю позицію нашої команди і тих фахівців, які розглядали цей законопроект, ми, на робочій групі спільно з представниками профспілок, роботодавців, з представниками міністерств і відомств центральних органів виконавчої влади і також Пенсійного фонду. Автори чи автор має рацію в тому, що слід удосконалювати роботу Фонду страхування. Але чи таким шляхом? Я погоджуюся з автором, що, можливо, переглянути роботу і Центру зайнятості, і Фонду по безробіттю, бо справді нині існує проблема з затримки виплат по лікарняних, по інших страхових випадках. Але чи цей законопроект вирішить цю проблему? Звичайно, ні. Чи готовий Пенсійний фонд сьогодні? Це не тільки кошти видавати, це потрібно перевіряти ці страхові випадки, потрібно перевіряти ці лікарняні. Звичайно, що ні. Ми зате, щоб зменшувати адміністративні витрати, але не таким шляхом. Цей законопроект не вирішить проблему. Через те команда "Батьківщина" не буде голосувати в такій редакції, і просимо сесійну залу не підтримувати цей законопроект, повернути його автору на доопрацювання і спільно, підкреслюю, з центральними органами виконавчої влади, які виробляють політику в цьому напрямку, виробити той законопроект, який вирішить проблему, а не створить її. Категорично проти профспілки, роботодавці, які є співзасновниками фонду.
Слово надається народному депутату Гончаренку Олексію Олексійовичу, фракція "Європейська солідарність". Після нього ще буде Рудик Сергій Ярославович. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Дякую. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Друзі, безумовно, соціальна політика є питанням номер один в державі, яка рахується самою бідною в Європі, і де люди, насправді мільйони людей, виживають, а не живуть. І мали би приділяти цьому набагато більше уваги, і закони мали би бути не такими, як цей, тому що, на жаль, він не дає відповіді на ті питання, які є, і на ті потреби, які є. Але, друзі, знаєте, коли ми кажемо про соціальну політику в нашій державі, то подивіться, що відбувається в нас сьогодні з допомогою по тому ж самому ковіду, коли Президент виходить і каже: друзі, ми вам дамо тисячу гривень, але тільки на пілатес, фітнес-зали, кінотеатри і театри, а також на літаки. Ну, я так і бачу бабусю в українському селі, яка взяла тисячу і пішла на пілатес, яка взяла тисячу і полетіла на літаку, щоби десь концерт послухати. То може ви вже дасте цю тисячу квитками на "95 квартал" напряму? Я вам таку пропоную соціальну політику.
Слово надається народному депутату України Рудику Сергію Ярославовичу, фракція "Партія "За майбутнє".
Шановні українці! Давно я в стінах цього парламенту не чув і не бачив таких геніальних законопроектів. Ви вдумайтеся: вони хочуть скасувати 100 відсотків середньої заробітної плати при вирахуванні непрацездатності людини для учасників Революції Гідності, для всіх, хто реабілітований Законом про жертв комуністичних репресій; вони хочуть скасувати ваше право у випадку тимчасової непрацездатності на санаторно-курортне лікування і скоротити термін за поданням на цю непрацездатність з 12 місяців до місяця. Ні-ні і ще раз – категорично ні, – закликають вас профспілки і ми з Вадимом Івченком як їх представники у Верховній Раді. Вас закликає наша депутатська група "Партія "За майбутнє", "Батьківщина". І я хочу дуже подивитися, як проголосує ця опозиційна фракція ОПЗЖ за ініціативу їхнього колеги.
Шановні колеги, ми завершили обговорення. [[Шум у залі]] З процедури тільки можна хіба що. Шановні колеги, я перепрошую, виступають фракції і групи – таке правило. Хіба з процедури, 1 на хвилина. Ну, тільки з процедури, пані Гриб. Народна депутатка Гриб, будь ласка, 1 хвилина з процедури.
З процедури не дуже вийде, але хочу сказати, що тільки що телефонували представники регресників шахтарів і категорично виступали проти прийняття цього закону. Всім дякую.
Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (нова редакція) та інших законодавчих актів України. Шановні колеги, готові голосувати? Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:59:04]] За-231 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Ідемо далі. Наступний законопроект 5289 – це проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо спрощення організації та проведення процедур закупівель сільськими, селищними радами, міськими територіальними громадами. Шановні колеги, я так розумію, що буде необхідність обговорення цього законопроекту, тому вношу пропозицію розглянути його за скороченою процедурою. Для цього нам потрібно набрати 150 голосів. Шановні колеги, прошу голосувати за скорочену процедуру. [[10:59:59]] За-246 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Бориса Вікторовича Приходька. Будь ласка, Борис Вікторович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Законопроект 5289. Даною ініціативою передбачається розширення можливостей громад в частині здійснення закупівель товарів та послуг для оперативного задоволення потреб мешканців і отримання послуг в освіті і охороні здоров’я. Нові правила публічних закупівель, що запрацювали в Україні більше року тому, поряд з очевидним позитивом, створили суттєві незручності при виконанні належних повноважень виконавчих органів влади територіальних громад. Такі закупівлі повинні забезпечити безперебійне функціонування таких важливих об’єктів соціальної сфери як освітні та медичні заклади, а саме: шкіл, дитячих садочків, лікарень, амбулаторій. Про що йдеться мова. Йдеться мова про придбання електроенергії, природного газу, паливно-мастильних матеріалів і продуктів харчування для потреб громади. У разі несвоєчасного забезпечення об’єктів соціальної сфери відповідними товарами та послугами їх належне функціонування унеможливлюється і вкрай негативно позначається на життєдіяльності громад. В такий спосіб буде усунено перешкоди для органів місцевого самоврядування на шляху оперативного виконання ними покладених функцій щодо задоволення потреб мешканців громад в отриманні таких важливих соціальних послуг. Я з трибуни зараз хочу звернутися до кожного мажоритарника, який присутній тут у залі. Ті депутати, які працюють з органами місцевого самоврядування, чітко знають, що громади не можуть закупити товари, необхідні для діяльності. Поріг – 50 тисяч вже трошки застарів, його треба піднімати.
Дякую. Слово надається для співдоповіді голові підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Олексію Васильовичу Мовчану. Наталуха буде. Голова комітету, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Комітет з питань економічного розвитку на нашому засіданні ще 12 квітня 2021 року в режимі відеоконференції розглянув поданий народними депутатами України законопроект 5289 щодо спрощення організації та проведення процедур закупівлі сільськими, селищними, міськими територіальними громадами і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. На думку народних депутатів членів комітету, прийняття цього законопроекту дозволить місцевим громадам спростити процедури щодо оперативних закупівель товарів та деяких послуг, необхідних для забезпечення функціонування їх соціальної сфери, та надати можливість громадам провадити закупівлі виключно передбачених законопроектом товарів і послуг без проходження спрощеної процедури публічних закупівель, тобто закупати напряму у виробника або постачальника. Це у свою чергу сприятиме розвитку місцевих громад, підвищенню соціальної підтримки в регіоні та забезпечить достойне рівне життя громадян. Тобто питання в тому, що йдеться про спрощення закупівель саме для місцевої влади. І мова йде, я хочу акцентувати на цьому увагу, виключно на малоцінних або швидкозношуваних товарах. Мова йде про харчові продукти, про паливно-мастильні матеріали, про природний газ і електричну енергію. Тобто найбільш важливі речі, без яких не може обходитися жоден заклад у жодній громаді. Як вже зазначав мій колега шановний пан Приходько, це, звісно і безумовно, потрібно і лікарням, і школам, і дитсадкам, й іншим закладам, які піклуються про населення. Тому ми хочемо дати можливість, точніше, автори законопроекту хочуть дати можливість громадам більш ефективно впроваджувати свою закупівельну діяльність. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, є необхідність обговорити цей законопроект. Прошу записатись: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Сергію Володимировичу Шахову, депутатська група "Довіра".
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Передаю слово Бакунцю Павлу.
Павло Андрійович Бакунець, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, хвилину вашої уваги! Я наголошую вам, що міський голова чи голова громади є надзвичайно важка робота. Йому потрібно запустити всі сфери на території – це і культура, і освіта, і комуналка, і лікарні, і над ним щодня висить меч Дамокла. Не дай бог, він зробить не таку закупівлю після 50 тисяч. А якщо вона відбулася, то які товари привезуть з іншої області або з іншої частини країни? Це велика проблема. Будь ласка, шановні народні депутати, зробіть крок назустріч новоствореним громадам, витягніть цю шпицю з поїзда, який не може поїхати. Це нісенітниця, аби товари купляти за ProZorro системою 50 тисяч. Цей законопроект пропонує лише для п’яти груп товарів: це для продуктів, це для газу закупівлі, це для електроенергії, це для підвозу школярів, щоб збільшити можливість укладати угоди до 200 тисяч прямими контактами. Так ви допоможете не лише міським радам, ви допоможете не лише просто головам, ви допоможете дітям отримати якісне харчування, бо голова за це відповідає; ви допоможете керівникам садочків, шкіл, лікарень забезпечити заклади газом, електроенергією, забезпечити підвіз тих дітей, які навчаються. Я вас прошу, не звертайте увагу на закиди від громадських організацій про те, що це якийсь неправильний закон. Це добрий закон, це правильний закон і я прошу вас підтримати його в залі. Ви реально допоможете вашим громадам розвиватися правильніше.
Будь ласка, народний депутат Крулько Іван Іванович, фракція політичної партії "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Євтушку Сергію Миколайовичу.
Сергій Миколайович Євтушок, будь ласка.
Дякую, Іван Іванович. Шановні колеги, шановна президія, дорогі українці! Фракція "Батьківщина" дуже ретельно вивчила даний законопроект і ми хочемо сказати, що автори дуже чітко прописали ті проблеми, з якими стикаються нині органи місцевого самоврядування і інші розпорядники коштів, замовники. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати даний законопроект у першому читанні і будемо готувати правки. А яких же саме замовників стосується даний законопроект? Звісно, це органи державної влади, органи місцевого самоврядування, також Пенсійний фонд, органи соціального страхування, підприємства, установи, організації та їх об’єднання, які обслуговують територіальні громади, а також силові наші структури. З чим стикається місцеве самоврядування нині? Я як людина, яка має управлінський досвід як головного розпорядника і в службі в органах місцевого самоврядування, і в державній виконавчій гілки влади можу сказати, що на сьогоднішній день, як сказав автор, не тільки незручності створюються в роботі і в управлінні на цих ланках управлінських, а й виклики, які диктуються нам зростанням цін, особливо в кінці року, коли розпорядники коштів, головні розпорядники коштів забезпечені згідно. вірніше, зобов’язані згідно кодексу бюджетного негайно провести всі процедури. Тому дана процедура упрощает управління дає можливість направити кошти швидко, без будь-яких процедур, у тих параметрах, які пропонує цей автор. Шановні колеги, голосуємо, підтримуємо місцеву владу.
Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я прошу вас передати слово народному депутату України Шуфричу Нестору Івановичу.
Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. З одного боку, безумовно, треба підтримати місцеві громади. І в першому читанні ми не заперечуємо прийняття цього закону. З іншого боку, ми розуміємо, що контроль над закупівлями має бути забезпечений. Але ми проти того, щоб контроль над місцевими радами, так, як це виписано в цьому і наступному законі, надавався вищестоящим радам. Якщо ми говоримо, що місцева рада є самостійною, це є дійсно самоврядуванням, то вони мають, з одного боку, мати свободу щодо введення цього принципу. З іншого боку, самі мають нести відповідальність, але ця відповідальність має бути встановлена в суді, а не вищестоящим, извините меня, губернатором или губером. Ми категорично проти того, щоб було забезпечено якийсь контроль в цій діяльності. Відповідальність має бути у місцевих рад перед законом, а не перед губернатором. Перше питання. Сьогодні, безумовно, це важливо. Але, шановні колеги, вчора була оприлюднена інформація, що Всесвітня організація здоров’я звернула увагу на те, увага, що Україна є єдиною країною у світі, де спостерігається збільшення добової смертності від COVID. Скажіть, будь ласка, як таке може бути?! Скільки ми будемо чути, що ми все перемогли, що у нас найкращі показники? А вже нам всі фахівці світового рівня говорять: у вас біда – рятуйте людей. Ми вимагаємо відповідальності від влади. Створення в Раді центру координації дій щодо захисту наших громадян від наслідків пандемії. Якщо влада це не.
Слово надається народному депутату Юрчишину Ярославу Романовичу. Після нього ще буде народний депутат Мовчан і народний депутат Кубів. І після. Бачу, і Ірина Констанкевич. І після цього будемо переходити до голосування. Будь ласка, Юрчишин.
Шановні колеги, апелювання до органів місцевої влади – це, звісно, добре, але насправді даний законопроект прописаний таким чином, що фактично він знімає потребу прямих закупівель з усіх органів влади. Я не знаю, чи це помилка, чи це свідома можливість вивести з-під контролю понад 43 мільярди бюджетних коштів, економія на яких становить понад 4 мільярди. І в даному випадку кошти, які можна використати для боротьби з СOVID знову ж таки цих самих місцевих органів влади, для того, щоб забезпечити в таких складних умовах розвиток нашої країни, будуть просто оприходуватись. У даному випадку мені дуже дивна позиція профільного комітету, який не вичитав фактично суттєвого корупційного ризику, де неякісне прописання норми забезпечує виведення закупівель не лише місцевих органів влади. Чи варто вдосконалювати ProZorro стосовно закупівель місцевих органів? Напевно, так. Чи при цьому треба створювати дірки? Однозначно, ні. Хто помітив ці дірки? Я звертаюся в першу чергу до представників монобільшості. Ваше Міністерство фінансів, ваше Міністерство економіки, помітило Національне агентство запобігання корупції. Хтось тут апелював, що це громадські організації. Ні, це органи влади, які зараз бачать, що хтось хоче розпиляти 4 мільярди гривень у час СOVID і кризи. І зараз профільний комітет освячує це своїм рішенням. Друзі, цей закон треба провалювати і справді займатися вдосконаленням закупівель для місцевих органів влади. ProZorro в цьому тільки допоможе. Дякую.
Я запрошую до слова народного депутата України Мовчана, фракція "Слуга народу". Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Даний законопроект робить необов’язковими спрощені закупівлі для більшості замовників. Назва законопроекту не відповідає його суті, а автори начебто хотіли дозволити не використовувати спрощені закупівлі для деяких видів закупівель місцевих громад. Втім, запропоновані зміни фактично дозволяють взагалі всім замовникам укладати договори напряму, замість проведення спрощених закупівель, зокрема таке право отримають всі органи державної влади та місцевого самоврядування, органи соціального страхування і деякі юридичні особи. Іншими словами, з законопроекту следует, що всі закупівлі від 50 тисяч до півтора мільйона можна проводити без застосування законної і прозорої процедури і переводити на прямі договори. Шановні колеги, закликаю всіх не підтримувати даний законопроект. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Степану Івановичу, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, я розумію аргументи автора Приходька Бориса, які часто є, де дрібні речі, які не коштують дорого і потрібно закуповувати оперативно. Але ми також повинні пам’ятати, що один і той же товар чи послуга для маленького містечка можуть бути незначною закупівлею, а для обласного центру це значний видаток. Я розумію і не ідеалізую на сьогодні систему закупівель і усвідомлюю, що вона далеко неідеальна, і на кожному засіданні комітету ми маємо зміни щодо того закону. Система потребує, з одного, досвіду знань, а, з другої сторони, вона не є досконала і виникає питання, що потрібно вносити зміни і вдосконалювати цей процес. Якщо між першим і другим читанням будуть зняті ті ризики, про які говорили виступаючі, тоді ми будемо приймати рішення щодо.
Слово надається народній депутатці України Констанкевич Ірині Мирославівні. Будь ласка.
Ірина Констанкевич, 23 виборчий округ, партія "За майбутнє". Шановні народні депутати, я апелюю до депутатів-мажоритарників, до тих депутатів-мажоритарників, які реально працюють, які бувають у себе на виборчих дільницях, які бувають в округах, і які точно знають, що проблема із закупівлями, вона існує. І даний законопроект, він якраз покликаний життям. Ця проблема із закупівлями, яка створена, її можна вирішити даним законопроектом. Ми закликаємо всіх підтримати цю пропозицію, цю ініціативу з огляду на те, що цього вимагають сільські, селищні і міські громади. Якщо ми хочемо вирішити проблеми освіти в громадах, медичного забезпечення, культурного і соціального, будь ласка, підтримайте даний законопроект. В бібліотеку книги неможливо купити, тому що треба проводити через ProZorro. Два комп’ютери.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо спрощення організації та проведення процедур закупівель сільськими, селищними радами, міськими територіальними громадами (реєстраційний номер проекту 5289). Шановні колеги, готові голосувати? Готові. Прошу голосувати. [[11:19:07]] За-201 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ставлю. По фракціях покажіть, будь ласка. Я ставлю наступну пропозицію: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання для того, щоб могли врахувати ті всі пропозиції, про які говорили. Тому ставлю пропозицію повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону. [[Шум у залі]] Дивіться, спочатку по цьому йде повернути на доопрацювання, а потім повторне перше. Я можу поставити повторне перше спочатку. Давайте повторне перше, добре. Тоді ставлю направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо спрощення організації та проведення процедур закупівель сільськими, селищними радами, міськими територіальними громадами (реєстраційний номер 5289). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:20:25]] За-256 Рішення прийнято. Законопроект відправляється на повторне перше читання. Ідемо далі, шановні колеги. Наступний законопроект 6293 – це проект Закону про внесення зміни до розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (реєстраційний номер проекту 6293). Є необхідність обговорювати цей проект? Є. Тому ставлю пропозицію розглянути цей законопроект за скороченою процедурою, потрібно набрати 150 голосів. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:21:16]] За-236 Рішення прийнято. Запрошую до слова. [[Шум у залі]] Переголосовувати не будемо, друзі, рішення прийнято. Прошу Апарат звернути увагу, два ряди вибило, вибило з голосування, щоб цього не було на голосуванні. Шановні колеги, я запрошую заступника голови Комітету з питань економічного розвитку Підласу Роксолану Андріївну. Я так розумію, ви і від авторів, і від комітету, так, Роксолано Андріївно? Чотири хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, 4 листопада ми вами виділили 800 мільярдів гривень на кисневі станції в ковід-лікарнях, з них 600 мільйонів – на самі станції і 150 мільйонів – на проектування та встановлення. Для того, щоб встигнути купити та встановити ці станції у 2021 році, закупівлі мають відбутися за спрощеною процедурою. Я вам нагадаю, що спрощена процедура триває не більше 10 днів та не передбачає оскарження. І в критичній ситуації, яка сьогодні склалася з кількістю хворих на COVID, та ситуація, яка склалася із заповненістю лікарень, ми не можемо зволікати ні секунди. Тому законопроект пропонує тимчасово, на період дії карантину, який встановлюється Кабінетом Міністрів, дозволити лікарням та усім, хто здійснює закупівлі кисневих станцій для ковід-лікарень, зробити це за спрощеною процедурою. І комітет рекомендував проголосувати цей законопроект одразу за основу і в цілому. Я прошу вас підтримати.
Дякую, Роксолана Андріївна. Шановні колеги, є необхідність обговорювати. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Ковальчуку Олександру Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Кисилевському Дмитру. Дякую.
Будь ласка, Дмитро Кисилевський.
Шановні колеги, доброго дня! Це важливий законопроект, який підтримує боротьбу нашої держави з COVID, він спрощує закупівлю тих позицій, які потрібні українським медикам. Тому я прошу підтримати цей законопроект. Для скорочення часу, більше не буду виступати. Це важливий і короткий законопроект, ми вчора схвалили його комітетом, треба його підтримати в залі і рухатися далі. Дякую.
Будь ласка, слово надається народній депутатці України Констанкевич Ірині Мирославівні, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Депутатська група "Партія "За майбутнє", звичайно, підтримає даний законопроект, і ми вважаємо, що таких ініціатив має бути значно більше, я поясню чому. Щойно ми в залі чули, що у нас найвища летальність щодо коронавірусних хворих. Так я вас хочу, дорогі депутати, поінформувати, що це не тільки така група хворих у нас має найвищу смертність. Яку б ми групу захворювань не взяли, у нас найвища смертність у світі, і онкохворих, і дитяча смертність. Тому що у нас є колосальна проблема із станом медичної сфери, нам треба її рятувати. І тому давайте приймаємо даний законопроект і переходимо до кардинальної підтримки сфери охорони здоров’я в Україні. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні, фракція "Європейська солідарність".
Шановні колеги, забезпечення опорних лікарень киснем – це першочергова сьогодні задача влади. І я нагадаю, що саме "Європейська солідарність" разом з "Голосом", іншими опозиційними фракціями зібрали позачергове засідання для того, щоб вибити з влади 800 мільйонів гривень на кисневі станції. Це те, що влада мала зробити ще два роки тому. І сьогодні, коли ми стоїмо ще перед загрозою можливих віялових відключень електроенергії, для нас конче необхідно комплексно подивитися на проблему взагалі забезпечення киснем лікарень. Дуже важливо, щоб всі опорні лікарні в обласних і районних центрах були сьогодні підключені до кисневих станції. Очевидно, що ми будемо підтримувати цей законопроект і взагалі вважаємо, що парламент має більше займатися питаннями медицини, питаннями допомоги сьогодні Україні подолати наслідки коронавірусу. І в цьому контексті дуже небезпечними є популістські заяви влади. От зараз Зеленський він дав надію українцям, що кожен, хто був вакцинований, отримає тисячу гривень. Знаєте, колись на сленгу такому "штука зелени" – це означало тисячу доларів. А зараз "штука зелени" – це оця "Вовина тисяча", яку, як з’ясувалося отримає не кожен українець, а тільки той, хто буде вакцинований з 19 грудня, і тільки той, хто неживими грошима це отримає, а на якусь там картку Дія. Друзі, так, а ви знаєте, що у половини країни кнопочні телефони? А ви знаєте, що люди витрачали свої гроші часто на ліки і на кисень? І сьогодні вони не зможуть покрити навіть цією "Вовиною тисячею" ці видатки, тому що ви їх зобов’язуєте, дійсно, в селах займатися пілатесом або купувати квитки на "95 квартал". Ми вимагаємо, щоб ці гроші були монетизовані і кожен зміг їх витратити так, як вважає за потрібне: на ліки, на тести, на комуналку, на лікування. І виконайте ваші зобов’язання доплатити лікарям. 300 відсотків.
Слово надається народні депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, депутатська група "Довіра".
Шановні колеги, депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект. Насправді, ми нещодавно прийняли мій законопроект, який все ж таки ввів у тендерні закупівлі спрощені ковідні закупівлі, тому що нічого немає такого постійного, як тимчасове. Ми знаємо, що рік майже в країні без тендерів проводилися. пройшло 125 тисяч процедур на 35 мільярдів гривень. Ми знаємо, що було дуже багато корупційних речей. Правоохоронні органи, звісно, не справлялися, Держаудитслужба не справлялася. На сьогодні ми маємо вимушену знову міру. Замість того, щоб виділити гроші на початку року і нормально провести тендери, нормально провести роботи, ми знову в останній момент намагаємося ввести спрощену процедуру. Це хоч добре, що спрощена, а не прямі договори, це вже добре, тому що буде все-таки тендер. Але з іншої сторони, ми маємо розуміти, що навіть тих 800 мільйонів, які проголосувала Верховна Рада на кисневі станції, їх неможливо освоїти до кінця року. Я закликаю, ці кошти зробити перехідними. Навіть сьогодні підрядники кажуть, ми не справимося з таким об’ємом, обладнання треба чекати три-чотири місяці. Щоб ви розуміли, всі ці кошти, які ми виділили, вони не будуть освоєні в цьому році, тому давайте, звертаюся до бюджетного комітету, давайте робити їх перехідними. І ми маємо також розуміти, що ці кисневі станції на цю хвилю так і, практично відсотків 90, не запрацюють. Тому ми. В мене якесь таке дежавю: ми того року до останнього моменту тягнули і цього року. Тобто уряд тягне, Міністерство охорони здоров’я думає про це під кінець року, а депутати мають їх спасати, розумієте, отакими законопроектами, які фактично має. Цю роботу мав зробити уряд, а не.
Слово надається народній депутатці Совсун Інні Романівні, фракція "Голос".
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, звичайно, дуже добре, що сьогодні парламент нарешті займається питаннями кисню. Мені дуже прикро, що мені особисто, колегам з "Голосу", з інших опозиційних фракцій довелося витратити пів року, аби примусити владу звернути увагу на нестачу кисню в українських лікарнях. Це вартувало багатьох життів, багатьох переживань з цього приводу в українських громадян. Зараз дуже добре, що ми приймаємо цей закон. Але мені також хотілось би, аби свою частину роботу виконувала не тільки Верховна Рада, аби свою частину роботи так само виконав уряд. Я зараз звертаюся до колег в першу чергу з монобільшості. Я вас дуже прошу, напишіть повідомлення міністру охорони здоров’я Ляшку та спитайте його, чому досі, два тижні потому, як ми прийняли закон про виділення грошей на кисневі станції, не прийнятий порядок використання коштів? Вже відбулося два засідання Кабінету Міністрів після цього, а порядку використання коштів досі немає. Якщо так буде працювати уряд, то жодні найкращі закони, що приймає парламент, виконуватися ніколи не будуть.
Слово надається Королевській Наталії Юріївні, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, ну, це якесь диво, що в нас вперше за часи оцієї осінньої пандемії в парламенті почали розглядати законопроекти, як підтримати лікарів сьогодні, як спростити процедуру роботи місцевої влади та як дати підтримку людям. Але ж, шановні, ну, ви же дуже добре розумієте, що якщо даже буде скорочена процедура щодо закупівлі кисню, що це не вирішить сьогодні проблему, яка охопила країну, тому що сьогодні є заборгованість перед лікарями. Нсплата НСЗУ більше ніж 300 мільйонів гривень – це борги перед лікарями по заробітній платі. Сьогодні не сплачені пакети, не підписані нові договори на відкриття нових ковід-відділень. Шановні, ну, я прошу прокиньтесь, треба рятувати сьогодні людей і країну, а не імітувати цю таку бурхливу діяльність. Дякую.
Слово надається народному депутату України Крульку Івану Івановичу, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде голосувати за цей законопроект, тому що ситуація в країні із забезпеченням киснем лікарень є абсолютно критичною. І насправді, якщо говорити про спрощення процедур встановлення кисню в лікарнях, то це питання мало би розглядатися не зараз, коли в нас пік пандемії, а це мало би питання розглядатися ще навесні, коли ситуація була простішою і ми могли підготувати Україну до того, щоби лікарні були забезпечені киснем. І коли сьогодні уже куплені станції по виробленню кисню проходять сертифікацію по шість місяців і не можуть її пройти, скажіть, будь ласка, скільки люди, які хворіють на COVID, будуть чекати, щоби їм поставили кисень? Тому я вважаю, що потрібно додатково виділяти кошти на те, щоб був кисень в усіх лікарнях без виключення, і спрощувати процедури, щоби оперативно можна було запустити всі кисневі станції в українських лікарнях. І давайте питання, які потрібно вирішувати нагально, їх робити тоді, коли це потрібно, а не тоді, коли вже, вибачте, ситуація.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Висновок комітету: прийняти за основу і в цілому. Але як ми і голосували, ми будемо, спочатку ми голосуємо за основу, потім, якщо не буде заперечень, я поставлю в цілому цей законопроект. Тому, шановні колеги, ставлю першу пропозицію комітету: прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (реєстраційний номер проекту 6293). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:34:53]] За-337 Рішення прийнято. Шановні колеги, судячи по голосуванню, я розумію, що я можу поставити в цілому. Так? Тому ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення зміни до розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (реєстраційний номер проекту 6293). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:35:41]] За-339 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Будь ласка, Мотовиловець з процедури.
Шановні народні депутати! Сьогодні в порядку денному стоїть Закон 5600. Фракція "Слуга народу" просить зняти його з розгляду, нам потрібен додатковий час для консультацій. Ми просимо поставити дане рішення на голосування. Дякую.
Добре. Дякую. Шановні колеги, я можу поставити це рішення – сьогодні не розглядати 5600? Шановні колеги, прошу голосувати. [[Шум у залі]] Я вже поставив на голосування. [[11:36:30]] За-314 Рішення прийнято. Прекрасно. Шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект. [[Шум у залі]] Ще раз. Ні, я з процедури можу тільки. З процедури, будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні українці, вже втретє законопроект 5600 знімається з розгляду порядку денного під тиском опозиції, і ми взагалі вимагаємо, щоб цей закон було провалено. Тому що, про що йдеться в цьому законопроекті і про що влада мовчить? Кожного власника гектара землі там обкладуть податком до півтори тисячі гривень. Кожному олігарху там ще додадуть можливості отримувати на ренті і таке інше. І власне, тільки під тиском опозиції, громадськості, які усвідомлюють, які ризики несе цей законопроект для кожного платника податків, "слуги" сьогодні – здоровий глузд тут переміг – і побоялися винести цей закон у порядок денний. Але ми попереджаємо вас, що ми не дамо вам провести 5600, тим більше по спецпроцедурі, якою ви вже з повітря в українців збираєтеся брати податки. Податки нехай платять олігархи, з якими ви збираєтеся боротися. Дякуємо.
Шановні колеги, переходимо до. Шановні друзі, дивіться, давайте домовимося так. Ірина Володимирівна, я перепрошую, я не коментую ваш виступ, але я на наступний раз, якщо він не буде стосуватися процедури, я його зупиню. Добре? Я дякую. Іван Іванович, у нас дуже багато важливих законопроектів. 1 хвилина Крулько. І після цього переходимо до розгляду наступного проекту.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я би хотів просто, щоб ми розуміли, що зараз (з процедури) зняли з розгляду, але тільки на сьогодні, найгірший законопроект, який в цьому сезоні розглядається у Верховній Раді. Це законопроект, який накладає додаткові податки на людей. Кожен, хто має 50 соток землі, буде платити за землю додатковий податок. Це законопроект, який буде змушувати людей продавати свою землю. Це законопроект, який вбиває малий і середній бізнес, і ми категорично проти нього. Тому з процедури я звертаюся до вас, Руслане Олексійовичу. Якщо ми відклали цей законопроект на сьогодні, давайте проголосуємо і відкладемо його назавжди, щоб його не було в сесійній залі і такі шкідливі законопроекти тут не голосувалися. Ось наша пропозиція з процедури. Дякую.
Дякую. Але це процедура, ви говорите, про відхилення. Відхилення може бути тільки тоді, коли закон розглядається по суті. Тому з процедури він не може бути відхилений взагалі. Шановні колеги, наступний законопроект 6297 і супутні з ним альтернативні 6297-1, 6297-2. Це проект Закону про внесення змін до додатків номер 1 та номер 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2). Шановні колеги, я так розумію, є необхідність його обговорити. Тому я прошу, давайте розглянемо це питання за скороченою процедурою. Вношу пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Потрібно набрати 150 голосів. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:40:05]] За-254 Рішення прийнято. Я запрошую до слова автора законопроекту, народну депутатку України Шуляк Олену Олексіївну. Будь ласка.
Шановні колеги, незважаючи на політичні сили, які ви представляєте, я знаю, що щодня в спілкуванні зі своїми виборцями, у своїх соцмережах, на телеефірах ви постійно наголошуєте, що в цей непростий час, який спричинений карантином, ми повинні допомагати бізнесу і людям. І сьогодні у нас з вами є шанс підтвердити всім разом свої прагнення справжньою дією. Зараз ми голосуватимемо за законопроект № 6297, який стосується надання допомоги всім вакцинованим українцям на період карантину, який спричинила епідемія коронавірусу. Як ви вже знаєте, цей документ допоможе трошки допомогти в ситуації, яка склалася. По-перше, ми підтримаємо всіх вакцинованих, хто через карантин і недостатні заробітки часто має небагато грошей на свої культурно-соціальні потреби. А по-друге, ми істотно допоможемо бізнесу, який також з цієї причини втрачає багато відвідувачів. А по-третє, ми зможемо заохотити всіх тих, хто досі ще не зробив щеплення і не вакцинувався. Що важливо? Планується, що програма стартує вже в грудні 21-го року і триватиме протягом і 22-го року. На неї до кінця року передбачається виділити 3 мільярди гривень. Важливо, що джерело коштів – це перевиконання показників бюджету. Конкретний механізм виплат урядовці представлять нам всім незабаром і передбачається, що це буде схоже з тим, як виплачувалась допомога по 8 тисяч гривень раніше. Тому я сьогодні закликаю всіх колег зробити мудрий вибір і підтримати законопроект 6297, бо в ньому насамперед є підтримка людей і бізнесу, і в ньому наше реальне ставлення до наших співвітчизників. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Рудик Кірі Олександрівні, авторці альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Доброго дня! Кіра Рудик, партія "Голос". Малий та середній бізнес в Україні зараз пережив два локдауни. На жаль, з них вийшли далеко не всі: хтось позакривав свої компанії, робочі місця, люди поїхали з України. "Тут немає чого ловити", – кажуть мені представники малого та середнього бізнесу, підприємці. Тому що надій на те, що наша країна їм допоможе, у них абсолютно немає, і тому що кожна інша країна пропонує щось набагато краще, щоб підтримати тих, хто хоче працювати, хто може працювати, хто працює, створює бізнес та робочі місця. У нас зараз є додаткові 5,5 мільярда гривень до українського бюджету. Це надходження, якими потрібно мудро розпорядитися. Що загалом пропонує влада, і ми сьогодні будемо розглядати це двома законопроектами. По-перше, "закатати" два мільярди гривень в дороги, тому що грошей на "Велике будівництво" ніколи не буває багато. Друге – це виділити пів мільярда гривень на, вдумайтесь в це, увага, – нового національного авіаперевізника. Це те, чого нам зараз не вистачає? І третє – це дуже непродуманим чином роздати гроші невідомо яким бізнесам, так звану "Вовину тисячу". Що пропонує партія "Голос", що пропоную я в альтернативному законопроекті. Це віддати всі 5,5 мільярда у фонд підтримки малого та середнього бізнесу. Друзі, колеги, вдумайтесь, наступного року вам потрібно буде, щоб хтось знову сплачував податки, потрібно буде знову наповнювати бюджет. Ви знову будете говорити, що треба реанімувати малий та середній бізнес. Так давайте не вбивати його зараз. Давайте пустимо ці гроші на підтримку малого та середнього бізнесу, на підтримку підприємців – тих, хто сплачує податки. Дякую.
Слово надається народному депутату України Пузійчуку Андрію Вікторовичу. Немає автора законопроекту. Тоді я запрошую голову підкомітету Комітету з питань бюджету Забуранну Лесю Валентинівну. А, є? Боже, я перепрошую. Бачте, вже треба окуляри мені вдягати. Я перепрошую, Андрій Вікторович, будь ласка.
Шановні українці, шановні колеги! На жаль, ситуація з поширенням COVID-19 сьогодні є невтішною. Місто Київ та 18 областей перебувають у "червоній" зоні. Це найвищий рівень епідемічної небезпеки. Близько 60 відсотків завантаженість ліжок з киснем. 79 тисяч громадян вже померли від коронавірусу, і ця цифра щодня зростає. Колеги, це не просто сухі цифри, це реалії сьогодення. Саме тому мій законопроект передбачає спрямування на підтримку бізнесу під час карантину всього обсягу додаткових надходжень. Це є 5,5 мільярда гривень. Основний законопроект передбачає всього 3 мільярди гривень. Нагадаю, що на розгляд парламенту внесено два законопроекти 6297 та 6298, які розподіляють 5,5 мільярда гривень додаткових надходжень. Шановні колеги, і вдумайтесь ще в цифри. 9 мільйонів осіб уже вакциновані. Якщо кожній особі виплатити по 1 тисячі гривень, потрібно 9 мільярдів. 3 мільярди, які передбачає основний законопроект, – це буде вибірковий підхід, це буде створена нерівність для громадян. Тільки кожен третій громадянин України отримає виплати. Давайте направимо кошти дійсно на підтримку бізнесу, який переживає найтяжчий час. Але завдяки цьому бізнесу ви отримуєте заробітну плату. Завдяки цьому бізнесу є наповнення бюджету. Крім СOVID, бізнес іще перебуває в дуже тяжких умовах, які пов’язані з енергетичною кризою, створеною вашим урядом. Прошу підтримати мій законопроект. Дякую.
Дякую, Андрію Вікторовичу. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань бюджету Забуранній Лесі Валентинівні. Будь ласка, Лесю Валентинівно.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні депутати, українці! Це є надзвичайно важлива ініціатива в продовження реалізації ініціативи Президента Володимира Зеленського щодо підтримки українців, які вакцинувалися, а також галузей, які найбільше постраждали під час пандемії коронавірусу. Відповідно Комітет з питань бюджету 17 листопада на своєму засіданні розглянув законопроект за номером 6297 та альтернативні до нього 6297-1 і 6297-2. Законопроектами пропонується встановити за загальним фондом державного бюджету Міністерству економіки бюджетні призначення за новою бюджетною програмою щодо надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів у зв’язку з СOVID-19. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради і Мінфін надали висновки до законопроекту 6297. З огляду на вищевказане комітет рекомендує Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні законопроекту 6297 та альтернативних до нього законопроектів прийняти законопроект 6297 за основу, доручивши Комітету з питань бюджету доопрацювати зазначений законопроект до другого читання з врахуванням поправок і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи, скоротивши строк подання таких поправок і пропозицій наполовину. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую, Лесю Валентинівно. Шановні колеги, я так розумію, є необхідність обговорити це питання. Прошу записатися: два – за, два – проти. Єдине, що в нас залишилося мало часу, записуйтесь ті, хто буде виступати. Будь ласка. Будь ласка, слово надається народній депутатці України Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос".
Галина Васильченко, об’єднання "Справедливість". Звісно, що ми послідовно виступаємо за те, щоб підтримувати малий і середній бізнес. І багато наших ініціатив, зокрема об’єднання "Справедливість", в цій сесійній залі, загалом в парламенті і в профільних комітетах стосуються законопроектів, які, і ініціатив, які, власне, забезпечують підтримку малому і середньому бізнесу. Але для нас важливо, щоб це відбувалося не на словах, а на діях, і щоб допомога малому і середньому бізнесу не фінансувалася за залишковим принципом. Я нагадаю, що в Комітеті з питань податкової політики протягом минулого, цього року є зареєстровано багато законодавчих ініціатив, які передбачали і звільнити дрібних підприємців на час карантину від сплати ЄСВ чи єдиного податку, але вони не розглядалися з початку 21-го року. Крім того, я хочу нагадати всім народним депутатам, які є в сесійній залі, всім телеглядачам про те, що з 1 січня 22-го року в дію мають вступити законопроекти, які передбачають тотальну фіскалізацію. І знову в грудні з повідомлень в ЗМІ ми бачимо, що передбачаються численні акції протесту. І, на превеликий жаль, представники монобільшості і далі ігнорують важливі питання. Були відповідні робочі групи, є напрацьовані різні концепції щодо компромісних варіантів для того, щоб захистити дрібних, мікропідприємців. І моє звернення зараз до представників влади, до представників монобільшості, уряду про те, щоб ви звернули увагу на дрібних підприємців і розглянули ті законодавчі ініціативи, концепції, які насправді будуть на захисті мікробізнесу, а не, навпаки, не шкодитимуть їм і переводитимуть їх в тінь.
Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка, я бачу.
Шановні колеги, дані статистики за останній квартал свідчать про зниження темпів розвитку економіки, а деякі прогнози свідчать про можливе нульове зростання економіки до кінця цього року. Тому викликає подив, звідки будуть фінансуватися запропоновані видатки? А відповідь проста: до непрофінансованих 100 мільярдів на сьогоднішній день додадуться нові. А тепер звертаюсь до всіх українців і до бізнесу. Що запропоновано в цьому проекті закону? Нову програму Міністерства розвитку економіки, яка називається так і означає, що ці гроші запропоновані для здійснення підтримки застрахованих осіб в разі зупинення діяльності суб’єктів господарювання, а також стимулювання суб’єктів господарювання та найманих працівників до вакцинації. Що ви зараз зрозуміли? Всі виступаючі говорять по-різному. Хтось вважає, що це підтримка бізнесу, а хтось вважає, що це підтримка людей по тій тисячі, яка була запропонована. Отже, це знову маніпуляція, це просто наперстничество, яке тут здійснює ця влада, зрозумійте, будь ласка. В паспорті програми може бути взагалі написано щось інше. Уже бізнес відреагував на цю пропозицію. Всі говорять, що це запропоновані кошти, які мали би витрачатися як минулі 8 тисяч, будуть тепер витрачені на ту тисячу, яку запропонував Президент. Тепер стосовно тієї тисячі. Я прошу всіх зупинитися, послухайте лікарів, що вони говорять. Вам необхідно оснастити автомобілі для виїзду в села, для тих людей, які не можуть по віку звернутися до сімейного лікаря, надати їм допомогу, обстежити людей і запевнити їх, надати їм пораду щодо вакцинації. Якщо ви збираєтеся вакцинувати ще 75 відсотків людей, які на сьогодні, більше навіть, не вакциновано, зробіть правильну річ – не витрачайте кошти, якби тільки їх витратити.
Слово надається народному депутату України Рудику Сергію Ярославовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє", будь ласка.
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Дмитро Лубінець, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України, депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний законопроект. Я думаю, що ми як мажоритарники, які постійно працюють у себе в округах, ми будемо підтримувати людей і закликаємо це зробити всіх народних депутатів. Частіше приїжджайте в ОТГ, спілкуйтесь і ви зрозумієте, що дійсно у нас на межі, окрім всіх проблем, ще й величезна проблематика з розвитком економіки. Треба підтримувати людей, ми погоджуємось, це треба зробити. Але дійсно є проблема, проблема в чому? Що згідно запропонованої редакції законопроекту визначається, що забезпечення соціальної підтримки застрахованих осіб, застрахованих осіб, у зв’язку з запровадженням на території окремих регіонів обмежувальних заходів. Так от, саме у нас викликає занепокоєння ця дефініція, що є таке "застраховані особи". А що з рештою громадян України робити? Якщо ми виділяємо допомогу, то давайте виділяти всім громадянам України, які працюють у нас в секторі економіки. Це перше. І друге, про що ми хотіли б звернути увагу, – що ви в цьому законопроекті прямо визначаєте, що буде участь Міністерства економіки. Натомість ви пишете, що враховуючи за назвою нової бюджетної програми йдеться про надання допомоги саме застрахованим особам, а участь Мінекономіки у механізмі надання такої допомоги, відповідно до чинного законодавства, не передбачена. Тобто до другого читання, шановні колеги, треба буде врегульовувати ці питання, треба буде приводити, в тому числі на це вказали Головне науково-експертне управління. Тому в першому читанні ми будемо підтримувати "за", і готуємо поправки до другого читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, слово надається народному депутату України Саламасі Оресту Ігоровичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Володимиру Гевку.
Володимир Гевку, будь ласка. Володя, швидше.
Володимир Гевко, Тернопільщина. Шановні колеги, вже стало дуже хорошою практикою багатьох цивілізованих країн і Європи, і Америки заохочувати своїх громадян вакцинуватися, і давати приємні бонуси тим громадянам, які є свідомими і захистили себе, і інших від коронавірусу, від тієї недуги, яка зараз зупиняє цілі країни і вже нанесла дуже великої шкоди багатьом державам. Тому ця ініціатива є дуже правильна і є дуже актуальна. Всі ми знаємо, що під час локдауну були бізнеси, які змогли переорієнтуватися досить швидко, які змогли працювати дистанційно, які змогли організувати доставку своїх товарів. Але були ряд бізнесів, які через локдаун змушені були просто бути зачинені на ключ. І цей законопроект не тільки про мотивацію, цей законопроект про підтримку тих, хто постраждав найбільше. І тому я закликаю всіх, хто турбується про здоров’я наших громадян, і всіх тих, хто хоче допомогти нашому бізнесу, який постраждав найбільше, підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. І завершальне слово Нестор Іванович Шуфрич 1 хвилина. Після цього переходимо до голосування. Народні депутати, займіть свої місця. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, пане Голово. Безумовно, стимулювати треба, але чому ми це не почали робити пів року тому? Чи нова ця ідея про тисячу гривень? Та ні, ми вже бачили в Україні "Юліну тисячу", "Вітіну тисячу", зараз "Володіна тисяча". Але без нас це не обійдеться, і ми за те, щоб це було зроблено. Але виникає питання. Зараз повністю вакцинованих, згідно за даними Мінфіну, 9,2 мільйона громадян, а за даними Мінздрава – за 10 мільйонів. Я задаю питання: як гроші поділити і що робити тим, у кого нема Дії? Тому ми наполягаємо, щоб цей закон голосувався виключно в першому читанні. Ми за скорочення процедури внесення поправок і скорішого розгляду, але ми будемо вимагати зняття всіх обмежень щодо використання цих грошей, щоб їх вистачило всім і не було ніяких обмежень, в який спосіб люди можуть отримати ці гроші, а не тільки через Дію. Дія є не в усіх. Тому будемо.
Дякую. Ще Іван Іванович Крулько. Але я прошу 30 секунд, і ми тоді переходимо до голосування. Будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Безумовно, ми як фракція "Батьківщина" виступаємо за те, щоб українці мали можливість отримати хоч якусь допомогу в цій складній соціально економічній ситуації. Але абсолютно невиправдано, коли, і ми це не бачимо жодної державної програми на що ці кошти люди зможуть витрачати. Якщо це кіно і театри, вибачте, людям у селах не до кіно і до театрів. Їх там, по-перше, немає, а, по-друге, люди просто гроші витратять на комуналку, на ліки, які їм треба купляти.
Дякую. Шановні колеги, дякую всім за позицію. Прошу приготуватися до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу, з урахуванням пропозицій комітету, проект Закону про внесення змін до додатків № 1 та № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) (реєстраційний номер проекту 6297). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:00:59]] За-285 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту 6297. Прошу голосувати. [[12:01:29]] За-259 Рішення прийнято. Оголошується перерва на 30 хвилин.
Продовжуємо розгляд питань порядку денного. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ми переходимо до розгляду наступних проектів. Це перше читання, зокрема це проекти 6298, 6298-1, 6298-2. Це проект Закону про внесення змін до додатків 1 та 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо реалізації інфраструктурних проєктів та розвитку об’єктів соціально-культурної сфери). Шановні колеги, я так розумію, буде обговорення по цьому питанню, але нам спочатку треба проголосувати. [[Шум у залі]] Ми вже зайшли про цей. Нестор Іванович, ми зайшли. [[Шум у залі]] Ми спочатку проголосуємо скорочену, і після цього будуть. [[Шум у залі]] Шановні колеги, тому я ставлю пропозицію розглянути ці питання за скороченою процедурою. Нагадую, що нам потрібно набрати 150 голосів. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію розглянути за скороченою процедурою проект Закону про внесення змін до додатків номер 1 та 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо реалізації інфраструктурних проєктів та розвитку об’єктів соціально-культурної сфери) (це реєстраційні номера проектів 6298, 6298-1, 6298-2). Це скорочена процедура. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:39:02]] За-216 Рішення прийнято. Запрошую до слова народну депутатку України Шуляк Олену Олексіївну. Будь ласка, Олена Олексіївна.
Шановні колеги, зараз ми розглядаємо надзвичайно важливий законопроект 6298. І я знаю, що в питанні забезпечення гідного рівня життя для українців опозиції точно немає. І всі ми ставимо за ціль на законодавчому рівні зробити все можливе, щоб наша країна була зручною та комфортною для життя. Та для цього недостатньо декларативної підтримки, треба конкретні дії. Сьогодні до вашої уваги представляється законопроект, згідно якому з Державного бюджету 2021 року передбачили 2,5 мільярда гривень на реалізацію інфраструктурних проєктів. Яких саме, давайте предметно. По-перше, це дорога М30 (Стрий-Ізварине), це найдовша дорога України, так звана дорога єдності, яка створена до 30-річчя незалежності України і це є найдовший в Україні транспортний коридор, який починається на Львівщині і закінчується на Луганщині, і сягає майже тисячу 400 кілометрів. По-друге, це відомий міст через Дніпро у Запоріжжі. І запорізький міст є восьмим за висотою серед всіх збудованих вантових мостів в Європі, а ще це самий відомий довгобуд в Україні. Його розпочинали ще в 2004 році і проте лише в 2019 році знайшлося бажання продовжити будівництво. І зараз він будується в режимі 24/7 для того, щоб його завершити через два роки. І 1 мільярд гривень з цього законопроекту буде направлений саме на місцеві дороги, тому що мова іде про адекватне сполучення між селами та маленькими містечками. Ну, і наостанок 0,5 мільярда гривень, які залишаються, їх спрямують на формування акціонерного капіталу національного авіаперевізника. Колеги, прошу підтримати цей законопроект, який продовжує розбудовувати інфраструктуру нашої держави. Дякую.
Дякую, Олена Олексіївна. Запрошую до слова автора альтернативного законопроекту народного депутата України Скорика Миколу Леонідовича. Будь ласка, Микола Леонідович.
Шановна президія, шановні колеги, шановні громадяни України! Я маю честь від імені фракції "Опозиційної платформи – За життя" представити альтернативний законопроект за номером 6298-1. Він дуже короткий, дуже простий. Якщо вже влада знайшла і. чи бачить додаткові 2,5 мільярда гривень доходів, ми пропонуємо спрямувати це на наступні видатки. Пів мільярда гривень – на Міністерство охорони здоров’я, збільшення, на нову бюджетну програму: додаткові виплати лікарям та медичному персоналу. І 2 мільярди гривень спрямувати на Міненерго для придбання енергоносіїв для упередження техногенних катастроф при опалювальному сезоні 2021-2022 років. Мені дуже важко зрозуміти, чому влада вважає першочерговими завданнями, першочерговими потребами для України, для її громадян в умовах коронавірусної кризи, в умовах енергетичної кризи спрямовувати зараз кошти на якісь незрозумілі так звані інфраструктурні проєкти. Мені дуже важко зрозуміти, як ви їх будете фінансувати в кінці року з урахуванням погодних умов. Мені дуже важко зрозуміти, як ви це зробите з урахуванням тендерних процедур. І ще одне. От стосовно законопроекту 6297. Ми вітаємо те, що влада вирішила підтримати наших громадян в умовах коронавірусної кризи. Але не треба бути великим математиком, треба просто знати арифметику, що трьох мільярдів абсолютно не вистачить на всіх вакцинованих, і ви будете вибірково прививати, вакцинувати наших громадян, і таким чином, як мені здається, будете тестувати власну сітку через систему Дія з урахуванням того, що сказали і говорите про те, що плануєте ввести електронне голосування. І останнє. Чому люди мають іти в кінотеатри, театри і музеї замість того, щоб придбати собі найголовніші речі в умовах, коли.
Дякую. Слово надається Совсун Інні Романівні авторці ще одного альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, мене не перестає дивувати загадкова математика від фракції "Слуга народу". В понеділок Президент вийшов з ініціативою роздати по тисячі гривень кожному і кожній, хто отримав дві дози вакцини. Це багато грошей. Якщо перевести на цю кількість вакцинованих, яку ми маємо сьогодні, це вже більше 9 мільярдів гривень. Це велика сума грошей. Я не розумію, відверто кажучи, звідки планує уряд, влада, Президент, фракція "Слуга народу" в парламенті взяти гроші на всіх, хто зрештою буде вакцинований. Але ж зрештою є політична обіцянка. Ви сказали: всім роздамо по тисячі гривень. І зараз ви в парламенті розглядаєте ряд законопроектів про внесення змін до бюджету всього цього року, тому що так уже сталося, що зараз в бюджеті знайшлося додаткових 5,5 мільярда гривень, які зараз можна використати. Я не розумію в такому випадку, чому ці гроші зараз вкотре пропонують замість того, аби реалізувати обіцянку Президента роздати всім по тисячі, зараз ви знову пропонуєте докинути на дороги. Скажіть, будь ласка, може, на якомусь етапі варто зупинитись? Скільки ще можна додавати до доріг? За останні кілька тижнів ми додали більше 20 мільярдів гривень на дороги, і це вже на додачу до тих грошей, які початково були інвестовані в дороги. Замість цього ми могли б інвестувати гроші в те, що насправді потрібно сьогодні. Це пропаганда вакцинації, це інформаційна кампанія, це підтримка лікарів-сімейників, котрі інформують, котрі працюють безпосередньо з пацієнтами. Це ті ресурси, які насправді дозволяли б вирішувати зараз реальні проблеми. Натомість влада вкотре пропонує використовувати ці гроші на дороги. Я чую про те, що зараз є ініціативи підтримати людей, які в біді. Я підтримую ідею про те, що, так, українці мають відчути покращення вже тут і сьогодні. Але яким чином досягатиметься це цими законопроектами, які сьогодні пропонує влада, для мене залишається абсолютно незрозумілим.
Дякую. Шановні колеги, я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань бюджету Трухіна Олександра Миколайовича, будь ласка. Пушкаренко Арсеній, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги! Зараз ми почули доповідь по основному законопроекту, виступи, і двох альтернативних. По-перше, якщо ми сьогодні говоримо про те, що доповідала пані Шуляк, і як будуть витрачені ці кошти згідно цього законопроекту, то ми розуміємо, що якщо ми говоримо про великі інфраструктурні проєкти, то це ті проекти, які вже сьогодні реалізовуються. І в більшій мірі там роботи вже виконані наперед. Якщо ми говоримо про сільські дороги, то, власне, та "швидка" чи той шкільний автобус будуть їхати сьогодні по новій дорозі і доїжджати в безпеці і комфорті. Якщо ми говоримо сьогодні про заклики підняти зарплати лікарям, то ми з наступного року їх піднімаємо. І коли сьогодні в альтернативних законопроектах тільки що говорили, що давайте дамо якісь подачки лікарям – ні. З наступного року системно піднімаються для медичних працівників і для лікарів зарплати, причому суттєво. І це вже враховано, і буде прийнято в бюджеті на 22-й рік в цілому. Якщо ми говоримо сьогодні про "Велике будівництво", то якщо ми говоримо про дороги, то, до прикладу, 1 гривня, вкладена сьогодні в дорогу, – це повернення в економіку 1 гривні 66 копійок. Тобто ми сьогодні говоримо про те, що треба розвивати економіку. Ми сьогодні говоримо про те, що "Велике будівництво" дає робочі місця. Це конкретні сьогодні справи щодня і кожний громадянин України бачить навколо реалізовані проекти, які сьогодні реалізовуються. Тому програма, тому підтримка "Великого будівництва" – це реальне направлення державних коштів в реальні справи. Тому, підсумовуючи, комітет рекомендує Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні законопроекту 6290 та альтернативних законопроектів прийняти за основу 6290, доручивши комітету доопрацювати до другого читання з урахуванням висновків ГНЕУ і рекомендацій Мінфіну. Дякую.
Ви мали на увазі 6298. [[Шум у залі]] Да, да, дякую. Шановні колеги, я так розумію, є необхідність обговорити це питання. Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Веніславському Федору Володимировичу, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Віталію Безгіну.
Віталій Безгін, будь ласка.
Доброго дня, шановна президія! Доброго дня, колеги! Я не буду говорити багато з цього приводу, бо всі ми живемо в громадах і далеко не всі громади з точки зору інфраструктури є такими самими, як обласні центри. Зокрема і до нашої команди "Слуга народу" доєдналися люди, що обіймалися місцевим самоврядуванням і були головами громад. Так ось, громади створені, але місцеві дороги, муніципальні дороги та питання об’єктів соціокультурної сфери – це одна з найбільш кричущих проблем, з якою перетинаються не тільки мажоритарники і списочники, а перш за все кожен громадянин. Тому я думаю, що ми, зокрема, маємо постійно, якщо в бюджеті з’являються кошти, допомагати відповідними субвенціями і відповідними ресурсами допомагати нашим громадам ставати об’єктивно спроможними. Тому я закликаю всіх, і це дійсно позиція не тільки нашої парламентської фракції, а й наших фракцій в місцевих радах, підтримати даний законопроект і якнайшвидше надати місцевому самоврядуванню додатковий ресурс на розвиток відповідної інфраструктури. Прошу підтримати, колеги.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція "Голос". Будь ласка.
Прошу передати слово Юлії Клименко.
Юлія Клименко, будь ласка.
Шановні колеги, цей законопроект. Безумовно, мабуть, гарна мета – доробити дороги місцевого значення, доробити дороги інші. Але в цьому законопроекті ще є виділення 500 мільйонів гривень на створення нової державної авіакомпанії. Тобто в нас зараз є 3 тисячі державних компаній, вони генерують, на секундочку, ось я подивилася за 2020 рік, п’ять підприємств, п’ять державних підприємств згенерували 84 мільярди гривень збитків, збитків. Це ті гроші, які заплачені з кишені наших громадян. Тобто в нас є повно, 3 тисячі, державних підприємств збиткових і ми робимо ще одне підприємство, яке завідомо буде збиткове. Скажіть, будь ласка, перифразуючи живого класика, скільки державних, яких державних підприємств вам ще не вистачає? Скажіть, будь ласка, коли вже буде наведений лад з існуючими державними підприємствами, там уже перестануть красти, там перестануть ставити незрозумілих людей, які виводять гроші? Навіщо ви ще створюєте завідомо мертве підприємство – національного авіаційного перевізника? При тому, що, здається, завод "Антонов" зробив за попередній період один літак. Де ви будете брати літаки – знову фінансувати чужі економіки? Уже скільки? Шість літаків, мені кажуть шість літаків. Для того, щоб зробити нормального авіаперевізника, треба брати нормальні літаки у лізинг, треба платити знову гроші за кордон. Навіщо ми знову створюємо собі корупційне державне підприємство? Схаменіться. Я хочу також сказати українським громадянам, що за І квартал 21-го року активи підприємств державних українських зменшились на 24 відсотки, на 400 мільярдів за один квартал 21-го року. У мене таке питання: де ці активи і.?
Слово надається народному депутату України Герасимову Артуру Володимировичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Гончаренку Олексію. Дякую.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, коли в черговий раз вам буде влада розповідати, що у нас не вистачає грошей на кисень, на шахтаря, на українських військовослужбовців. Нам кажуть, тисяча. Так дійсно, яким чином можна роздати по тисячі гривень? У нас влада каже, 17 мільйонів людей щонайменше має бути вакциновано, а закладають вони на це на словах 6 мільярдів. Що у нас вже Зеленський, хто він? Що, він однією рибиною накормить людей в десять разів більше, ніж заклали грошей? Але, знаєте, друзі, коли мова доходить до речей, де можна нагріти руки, гроші таки є. І ось нам зараз пропонують проект рішення про створення національного авіаперевізника, в якого ми вже зараз маємо влити пів мільярда грошей громадян України. Тих, хто літає, тих, хто не літає – неважливо. Вливайте гроші в новий "квартал airlines". Для чого? Ну, зрозуміло для чого – для того, щоб ці гроші вкрасти. Щоб отримати ще одну корупційну годівницю, з якої всякі Сережи Лещенки будуть отримувати зарплату. До речі, нагадаю, Укрзалізниця, яка в 19-му році дала 3 мільярди прибутку, у 20-му році дала 12 мільярдів гривень збитку. Що пропонує нам ця влада? Замість того, щоб навести лад на Укрзалізниці, давайте ми ще й національного перевізника створимо, і там посадимо наглядову раду, своїх піарників. Я запропоную одразу, хто там має працювати: Подоляк, ще там хтось. І буде в нас національний авіаперевізник. Слухайте, ну це знущання. У всьому світі глибока криза авіаперевезень. І в цей момент Україна, одна з найбідніших країн Європи, вкладає останнє в національного авіаперевізника для того, щоб просто вкрасти ці гроші, для того, щоб просто зробити якійсь недолугий піар. Та ви краще підтримайте той бізнес, який вже є в Україні. Ні в якому разі не.
Будь ласка, народний депутат Соболєв Сергій Владиславович, Всеукраїнське об’єднання. фракція політичної партії "Батьківщина". Будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Колеги, візьміть два останніх законопроекти, які передбачають дивним чином, і я звертаюся до представників Міністерства фінансів, про виконання бюджету стосовно податку на прибуток, тільки в одному випадку написано 985 мільйонів гривень, а в іншому – 0,985 мільярда. Скажіть, будь ласка, це дивним чином відбувається перевиконання бюджету і по одному, і по іншому варіанту? Міністерство фінансів, дайте звіт. Тільки такий, як ви дали на бюджетному комітеті. Є такі гроші? Є таке перевиконання? Як можна ділити те, чого немає в природі? Друге питання. Ну, якщо вже з’явилися ці майже там 2,5 мільярда, ви знаєте, яка ситуація по неможливості оплати тарифів по газу перш за все для місцевих бюджетів? Яким чином ви, підписавши меморандум, не надаєте ні копійки на підтримання місцевих бюджетів? Яким чином будуть місцеві бюджети сплачувати непосильні тарифи на лікарні, школи, дошкільні установи? Ну, якщо вже на це треба гроші, виділяйте їх. Третє питання. Скажіть, будь ласка, коли почнеться безоплатне тестування населення? Є постанова Верховної Ради. Чому ви її не виконуєте? Як наші громадяни змушені сплачувати від 700 до 1100 гривень за тест, – на мій погляд, це є розбазарювання державного ресурсу. Тільки, Мінфін, дайте відповідь є ці гроші чи немає? Дякую.
Дякую. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич. Від фракції "Батьківщина" виступали тільки що, я перепрошую. Ні! Від фракції вашої виступав тільки що Сергій Владиславович. Тому зараз Шуфрич Нестор Іванович. Після цього Шахов Сергій Володимирович. І після цього переходимо, шановні колеги, до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. По-перше, у всіх виникає питання – откуда деньги, Зин? Катастрофічне недофінансування видатків як в регіонах, так і по міністерствах. Ну, добре, знайшли десь 2,5 мільярда. І знову що хочете з ними зробити – закопать в асфальт уже основательно. 150 мільярдів разом з гарантіями на Укравтодор не вистачає, так треба ще мільярд туди вкачати або два. Я спрощу вам завдання. Вы Владимира Зеленского уважаете? Ви ініціативу Президента поважаєте? У нас 3 мільярди йде на Вовину, как говорят в народе, тысячу. Так давайте. 3 мільярди на 9,5 мільйона не можливо поділити. Так давайте і ці два з половиною добавимо до трьох, так, хоча би 5,5 мільйона наших громадян отримають, але без обмежень щодо використання і без обмежень щодо отримання через Дію, хай працює Укрпошта і все інше. А цей закон в цілому голосувати.
Слово надається народному депутату Шахову Сергію Володимировичу. І після цього переходимо до голосування.
Будівля інфраструктури – це, безумовно, необхідно для нашої держави, бо все зруйновано. Не один раз я звертався з трибуни з Луганської області: чому до Куп’янська дорога була побудована губернатором Світличною, а після Куп’янська ями як могили, ковбані? Як говорив наш колега Лукашев, коли автівка їде, розвалюються повністю будинки. Від Троїцька до Білокуракіного, від Білокуракіного до Сватового. Новопсковський район – неможливо проїхати, 20 кілометрів проїхати треба 4 години. Люди страждають, фермерські господарства страждають. Далі. Не побудована досі гілка залізнична яка з’єднує Луганщину з мирною Україною. Ми збирали скільки нарад. Від Білокуракиного до Сватового повинна бути побудована гілка залізнична. Вже збиралися і говорили, що потрібен проект, область досі його не зробила. Хто буде це робити?
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу зайняти місця, ми переходимо до прийняття рішення. Шановні народні депутати, ставлю пропозицію комітету прийняти за основу з урахуванням пропозицій комітету законопроект (реєстраційний номер 6298). Це проект Закону про внесення змін до додатків № 1 та № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо реалізації інфраструктурних проєктів та розвитку об’єктів соціально-культурної сфери). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:00:39]] За-236 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Також я ставлю пропозицію відповідно до частини другої статті 116 Регламенту скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту номер 6298. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:01:13]] За-234 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ідемо далі. Шановні колеги, вчора відбулося засідання регламентного комітету і було прийнято рішення щодо рекомендувати створити відповідну тимчасову слідчу комісію, мова йде про реєстраційний номер проекту 6300 – це щодо розслідування загибелі (смерті) нашого колеги Антона Полякова. Якщо не буде заперечень, ми поставимо і проголосуємо одразу цю тимчасову слідчу комісію. Шановні колеги, давайте виступ від комітету зробимо, так? Шановні колеги, виступ від комітету і голосуємо, добре? Готові голосувати так? [[Шум у залі]] Кальченко вимагає виступ від комітету. Будь ласка, Сергій Віталійович. Я перепрошую, Євтушок Сергій Миколайович, 2 хвилини. Давайте все-таки це зробимо. 6300.
Шановна Президія, шановні народні депутати України, комітет на засіданні 17 листопада 2021 року розглянув проект Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування вбивства народного депутата України Полякова Антона Едуардовича – кримінальне провадження за номером 12021100040002899, внесене до ЄРДР 08.10.2021 року, (далі Тимчасова слідча комісія), внесений народним депутатом України Скороход Анною Костянтинівною (реєстраційний номер 6300 від 09.11.2021 року). За результатами розгляду цього проекту Постанови комітет ухвалив висновок на проект Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування вбивства народного депутата України Полякова Антона Едуардовича (кримінальне провадження мою було зазначене внесене до ЄРДР 08.10.2021 року) (далі Тимчасова слідча комісія), внесений народним депутатом України Скороход Анною Костянтинівною, та рекомендує Верховній Раді України визначитися щодо проекту Постанови (реєстраційний номер 6300 від 09.11.2021 року) шляхом голосування з урахуванням зауважень, викладених у висновку. А саме: назву проекту постанови викласти в такій редакції: "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування смерті (вбивства) народного депутата України Полякова Антона Едуардовича". Наступне. Привести у відповідність до назви проекту постанови пункту першого та пункту другого цього проекту. Викласти пункт 2 в такій редакції: "Визначити основним завданням Тимчасової слідчої комісії здійснення розслідування смерті (вбивства) народного депутата України Полякова Антона Едуардовича. Внести зміни до кількісного та персонального складу Тимчасової слідчої комісії, оформити проект постанови відповідно до положення про порядок роботи з документами у Верховній Раді України, затвердженого Розпорядженням Голови Верховної Ради України про деякі питання забезпечення документообігу у Верховній Раді України в електронній, паперовій формі (від 8 лютого 2021 року) за номером 19. Дякую.
Дякую, Сергію Миколайовичу. Да, це справді потрібно було виступ. Дякую. Сергій Віталійович, також дякую. Шановні колеги! Тому я ставлю на голосування проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування вбивства народного депутата України Полякова Антона Едуардовича (реєстраційний номер проекту 6300) з урахуванням тих пропозицій, які були висловлені у висновку комітету. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:05:20]] За-322 Рішення прийнято. Дякую, колеги. По фракціях покажіть. Ідемо далі. Наступне – це у нас питання про прийняття рішення щодо застосування процедури по статті 119 прим. З процедури, будь ласка, Руслан Петрович Князевич.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги! Я вам хочу нагадати, що під час розгляду цього питання в першому читанні я особисто просив розглядати його по повній процедурі. Тому що це надзвичайно важливий фундаментальний закон щодо діяльності державної влади в Україні. На превеликий жаль, він містить десятки неконституційних норм, про які говорила вся, без винятку, опозиція в цій залі. Тоді нас запевнили, що за браком часу давайте швиденько його в першому читанні приймемо, ви вносьте поправки, а в другому читанні ми проведемо всеосяжне, масштабне обговорення цієї тематики в сесійній залі. Ми подали свої поправки, більше 2 тисяч поправок. І що тепер? Ви пропонуєте застосувати 119-у прим. 1 і не дати нам можливість обговорити всі ці поправки. Шановні колеги, шановний пане Голово! Я звертаю вашу увагу, 619 прим. 1, відповідно до закону, може застосовуватися тільки в тому випадку, якщо народні депутати отримали заздалегідь відповідно до 117-ї, таблиці підготовленої до другого читання. Для того, щоб.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду цього питання. На ваш розгляд вноситься пропозиція 150 народних депутатів України щодо застосування особливої процедури розгляду законопроектів у другому читанні, передбачених. [[Шум у залі]] Одну секунду. Власенко Сергій Володимирович, будь ласка, з процедури, 1 хвилина.
Дякую. Шановний пане Голово, підтримуючи те, що сказав мій колега Руслан Петрович Князевич, я звертаю вашу увагу, що на цей момент ви не маєте права розглядати це питання в принципі. Тому що згідно із вимогами Регламенту ви за два дні повинні були роздати таблицю. Роздайте таблицю, почекайте два дні, не один день, як ви чекаєте, а два дні почекайте, і розглядайте це питання. Зараз ви не маєте права за процедурою це питання розглядати, навіть розглядати питання про можливість застосування 119-ї зі значком 1. Тому, пане Голово, дотримуйтесь, будь ласка, Регламенту, повертайтесь в режим Регламенту і навіть скорочені процедури обговорюйте в рамках Регламенту. Зараз немає правових підстав розглядати це питання в принципі. Дякую, пане Голово.
За інформацією, яку мені тільки що передали, таблиця до другого читання виставлена 04.10, я правильно говорю? Все. Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд виноситься пропозиція 150 народних депутатів України щодо застосування особливої процедури розгляду законопроектів у другому читанні, передбаченої статтею 119 прим. Регламенту Верховної Ради України, при розгляді у другому читанні проекту Закону (реєстраційний номер 4298) про внесення змін до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" та деяких інших законодавчих актів щодо реформування територіальної організації виконавчої влади в Україні (нова редакція). Слово для доповіді надається одному із ініціаторів цієї пропозиції народному депутату України Віталію Юрійовичу Безгіну. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Оголошується перерва на 15 хвилин. Прошу керівників фракцій і груп зібратися в мене, решту прошу не розходитися.
Шановні колеги, дозвольте повідомити вам приємну новину: в нашій залі існує компроміс. І тому після засідання з головами фракцій, груп ми дійшли до такої згоди. Зараз ми поки тимчасово відкладаємо розгляд питань, пов’язаних зі спецпроцедурою. Натомість всі фракції і групи сьогодні через пів години подадуть кількість поправок, які вони будуть ставити по цих двох законопроектах, щоб ми зняли питання спаму і потім працювали по тих поправках, які будуть конструктувати роботу в нашому залі. Домовились? Тому зараз ми переходимо до наступних питань, які у нас є в порядку денному. Це законопроект про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022 – 2026 роки. Шановні колеги, можливо, розглянемо це питання, це перше читання, так? Зараз, секундочку. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Давайте, може, приймемо його відразу? Шановні колеги, якщо не буде заперечень я ставлю пропозицію. [[Шум у залі]] Артур Володимирович, так було добре, коли ви були. Добре, шановні колеги, тоді проект Закону про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022 – 2026 роки (реєстраційний номер проекту 5723). Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу зайняти свої місця, голосуємо за скорочену процедуру розгляду цього питання. Прошу голосувати. [[13:47:02]] За-221 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку громад та територій Хоцянівська Наталія Володимирівна. Будь ласка, Наталія Володимирівна.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати України, шановні українці! Криза нестачі прісної води у всьому світі загострюється. Ця проблема є актуальною для більшості держав, і Україна не виняток. Головні фактори, які роблять цю кризу глобальною: це зміна клімату, осушення плавнів, забудова річок, застаріла водна інфраструктура. З метою покращення якості питної води та забезпечення доступності послуг Мінрегіоном розроблено проект Закону про Загальнодержавну цільову програму "Питна вода України" на 2022 – 2026 роки. Ця програма забезпечить питною водою належної якості мільйони громадян. А також завдання реалізації програми – буде зменшено обсяги неочищених стічних вод. За прогнозними розрахунками на реалізацію і виконання програми планується забезпечити 1 тисячу 700 проєктів: це будівництво та реконструкція водозабірних споруд; впровадження станцій доочищення питної води у системах централізованого водопостачання; будівництво та реконструкція водопровідних очисних споруд і споруд водовідведення; будівництво мереж водопостачання та водовідведення; створення та очищення сучасним обладнанням базових лабораторій із контролю і якості питної води і стічних вод. Орієнтовний обсяг програми складає понад 28 мільярдів. З них коштом державного бюджету – біля 17 мільярдів гривень та інших джерел в обсягах понад 11 мільярдів, у тому числі за рахунок коштів місцевих бюджетів. Програма допоможе вирішити багаторічну проблему якості та доступу питної води в Україні. Для реалізації.
Дякую. Слово надається співдоповідачу – голові Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренку Олегу Володимировичу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань екологічної політики та природокористування розглянув на своєму засіданні проект Закону про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022 – 2026 роки. Законопроект розроблено задля забезпечення розвитку та реконструкції систем централізованого водопостачання, централізованого водовідведення населених пунктів України, забезпечення населення України якісною питною водою в достатній кількості. Загальнодержавна цільова соціальна програма "Питна вода України": пройшли процедуру зі стратегічної екологічної оцінки, обговорення, у тому рахунку і громадське обговорення. За цією програмою немає зауважень у Міністерства охорони здоров’я, Міністерства захисту довкілля та в інших міністерств. Я хотів би вам нагадати, що безпечна та доступна вода – це важливий фактор здоров’я людей, незалежно від того, чи використовується вона для пиття, побутових потреб, приготування їжі чи рекреаційних цілей. Покращена система водопостачання та санітарії та більш ефективне водокористування можуть сприяти і економічному зростанню в нашій країні. В 2010 році Генеральна асамблея ООН чітко визнала право людини на воду та санітарію. Кожен має право на достатнє, безперервне, безпечне, фізично доступне та прийнятне за ціною водопостачання для особистих та побутових потреб. Тож нам вкрай важливо та необхідно активізувати роботу в напрямку модернізації підприємств з питного водопостачання для запобігання технічної, техногенної катастрофи, знищення соціальної напруги щодо проблем, пов’язаних з питною водою. Комітет рекомендує Верховній Раді проект Закону про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022 – 2026 роки за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Вінтоняк Олені Василівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня. Шановні колеги, я хотіла би підтвердити, наскільки важлива підтримка зазначеного законопроекту, тому що ми бачимо, що на сьогоднішній день в багатьох районах, в багатьох населених пунктах немає достатньо якісної питної води. Мало того, в деяких районах та в деяких населених пунктах вона взагалі пропадає, тому зазначена програма на часі, вона актуальна і потрібно впроваджувати її якнайшвидше. Дякую.
Дякую. Совсун Інна Романівна, фракція "Голос".
Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський, будь ласка.
Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Кожен тиждень роботи з виборцями ми з колегами проводимо в регіонах, в громадах, в новостворених громадах. І кожного разу серед об’єктів, які ми відвідуємо, в першу чергу голови громад, місцеві активісти, місцеві депутати приводять нас на об’єкти, пов’язані з водопроводами: очисні споруди, ті об’єкти, які в катастрофічному стані, і ті об’єкти, які безпосередньо впливають на якість життя в громадах. Станом на сьогодні держава, бюджет, який формується, до речі, за кошти платників податків, взагалі не забезпечує громади достатнім фінансуванням для того, аби вони мали право на якісну воду, для того, аби очисні споруди модернізувалися, так як це роблять у всіх цивілізованих країнах. 5 мільярдів 230 мільйонів гривень – це обсяги фінансування програми. Чи цього достатньо? Ні! Але чи цей крок потрібен для громад, щоб хоча б трішки додати їм коштів до місцевих бюджетів? Очевидно, що потрібен. Але лише 3 мільярди 162 мільйони – це будуть кошти, виділені з державного бюджету. Ми з колегами з об’єднання "Справедливість", кожного разу дивлячись в очі цим людям, зобов’язані ще більше коштів виділяти на речі, які першочергово відчуваються кожного дня в громадах, і це в тому числі якість питної води. Тому, шановні колеги, цю програму потрібно неодмінно підтримувати. Ми з колегами, крім цього, зокрема з колегою Галиною Васильченко, Наталією Піпою подавали ряд поправок до державного бюджету. Коштів з кожним роком для громад має бути більше. І в тому числі наша ініціатива про 5 відсотків ПДФО, які мають надійти, які Галина Васильченко кожного разу відстоює на своєму комітеті, теж мають збільшити місцеві бюджети для того, аби водоочисні споруди, водопровідні труби змінювались і покращувались для того, аби якість води теж зростала. Дякую.
Слово надається народному депутату Ар’єву Володимиру Ігоровичу, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Артуру Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов, будь ласка.
Шановні колеги, чи існують проблеми з питною водою в Україні? Дійсно існують. Вони існують не тільки в Україні, вони існують в усьому світі. Чи потрібно підтримувати цей законопроект? Обов’язково. Я закликаю усіх підтримати, "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект. Як ви знаєте, саме в цій сфері існує дійсно дуже велика співпраця України з нашими міжнародними партнерами. А коли справа стосується міжнародної співпраці, то ключова річ, ключове поняття, ключовий принцип цієї співпраці – це довіра. Чи існує сьогодні довіра в світі до України? Так, досі існує. Чи існує сьогодні в світі довіра до українського керівництва? Ні, не існує. І однією з причин, чому вона значно знизилася і, на мою думку, майже зникла, – це є ситуація зі зливом операції по "вагнерівцям". Давайте не забувати: 15 місяців, навіть більше, українська влада і особисто Зеленський відкрито брехали українцям відносно цієї операції, так само, як вони брехали по тарифах, так само, як вони брехали по інших моментах. І хотів би сказати, що саме ця брехня привела до того, що довіра міжнародних партнерів до України значно знизилася. Відносно розслідування Bellingcat і відносно розслідувань, які сьогодні існують, що ми чітко побачили: Зеленський брехав.
Артур Володимирович.
і можлива зрада в найвищих кабінетах держави мала місце. Тому, шановні колеги, я закликаю всіх в цій залі зробити одну дуже просту річ задля відновлення міжнародної довіри до українського керівництва, тому що це керівництво країни, де ми живемо.
Артур Володимирович! Артур Володимирович, я вас дуже прошу, будь ласка, питна вода в Україні, Артур Володимирович.
Знаєте, що? Питна вода базується на тому, що ви зливаєте. Тому знаєте, те, що ви протестуєте, показує ще один момент. Я не знаю, чи за гроші, чи ні, але ви реально покриваєте злочинців, які злили цю операцію і зробили державну зраду. Тому опозиція вимагає реальну тимчасову комісію. Дякую.
Шановні колеги, я дуже прошу всіх виступаючих дотримуватися норм Регламенту, які пов’язані з тим, що виступ повинен стосуватися предмету обговорення. Далі Батенко Тарас Іванович. Після цього Яценко. І після цього Скорик. Будь ласка, Батенко Тарас Іванович.
Прошу передати слово колезі народному депутату Сергію Рудику. Дякую.
Будь ласка, Рудик Сергій Ярославович.
Шановні українці! Здавалося б, Україна, як ніяка інша країна, забезпечена водними ресурсами. Дніпро, маленькі річки, які є в кожній області. У нас на Черкащині це Тясмин, Гнилий Тікич, Сріблянка і багато-багато інших. Але водопостачання в наших населених пунктах міст, я вже не кажу про сільську місцевість, в дуже-дуже критичному стані. На сьогоднішній день у нас більше 100 тисяч кілометрів водогонів, з яких більше третини перебуває в критичному стані. У нас на сьогоднішній день 30,9 тисяч кілометрів каналізаційних мереж, більше 40 відсотків з яких перебувають у критичному стані. Водопостачанням і водовідведенням охоплені у кращому випадку 50 відсотків населених пунктів нашої держави. Звичайно, ця програма – це крок вперед. Але, якщо це буде тільки програма без відповідного бюджетного посилення, це буде ніщо. Розглядаючи проект Державного бюджету на 22-й рік, я вніс правку збільшити цю програму на 2 мільярди гривень. Уряд геніальних реформаторів сказав, ні, на це грошей нема. Ви знаєте, на що є, а на воду немає. Чим відрізняється реформатор, який думає про наступні покоління, від того, хто думає, де набрати і кишені набити грошима? Стратегічним підходом: в що гроші вкладати, у що ні. У воду і у водозабезпечення треба вкладати гроші, бо без цього Україна не виживе. І через 20 років мова буде йти не про водопостачання, а взагалі про виживання нації. Голосуємо за цю програму і тиснемо на зелену кнопочку при голосуванні за проект Державного бюджету на 22-й рік, і збільшимо її, програму "Питна вода", на 2 мільярди гривень.
Слово надається народному депутату Яценку Антону Володимировичу, фракція політичної партії "Батьківщина". Після цього Скорик. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, дійсно програма "Питна вода" не те, що наболіла, а дуже-дуже потрібна, тому що сьогодні ми маємо і энергопотери, і втрати води до 50 відсотків. Але будь-яка програма має бути підтверджена фінансово. Тобто ми маємо пропрацювати з Міністерством фінансів і бюджетним комітетом, щоб на наступний рік і на всі роки її дії було постійне фінансування, тобто щоб це не залишилося декларативною такою функцією. Тому велике прохання до всіх підтримати, особисто мажоритарників. І хочу сказати, що у нас, на жаль, дуже негативна сьогодні тенденція з тим, що мелеют колодцы, нема джерел води, тому конче потрібно це прийняти. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Шахов. І після цього Бакунець. Давайте спочатку Бакунець, потім Шахов. Бакунець, будь ласка. Ой, я перепрошую, Скорик. Скорик, потім Шахов, потім Бакунець. Скорик Микола Леонідович, будь ласка.
Шановні колеги, шановна президія, шановні громадяни України! Фракція "Опозиційна платформа – За життя" вирішила підтримати в першому читанні зазначену програму. Тим не менш, ми хочемо зазначити наступне. Беручи до увагу, що попередня програма була не виконана навіть на 10 відсотків, ми наполягаємо на тому і будемо голосувати виключно за прийняття її в першому читанні, щоб ця програма мала реальне фінансове наповнення з чітким зазначенням джерел фінансування. Дійсно, це дуже важлива програма, в першу чергу для тих регіонів, які мають серйозний дефіцит води. Я маю на увазі в даній ситуації мою рідну Одеську область і в першу чергу південь Одеської області, такі райони як Болградський, Ізмаїльський райони, які потерпають від нестачі нормальної питної води, коли багатотисячні населені пункти позбавлені нормального водопостачання. Ми наполягаємо на тому, щоб ця програма не залишилася пустим гаслом. А в першому читанні будемо підтримувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Шахов Сергій Володимирович. Потім Бакунець Павло Андрійович. Після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ви всі знаєте, що сьогодні в Україні практично екологічна катастрофа, яка пов’язана з річками, з озерами, з великими річками. Наприклад, Луганщина, річка Деркул, яку треба було вже давно вичистити. Сіверський Донець – це артерія найбільша, яка сьогодні не підтримується на державному рівні. Вимагаємо, щоб в цій програмі були закладені всі річки, які сьогодні забруднені. Більше 10 тисяч річок, джерел сьогодні загноєні і практично не відновлюються. Як людина не може без води, так і земля не може без води. Сьогодні в колодязях немає води. Сьогодні шалена ситуація з тією територією Луганської і Донецької областей, де є підтоплення шахт і ввесь бруд ллється в Сіверський Донець. Це практично ще й техногенна катастрофа, треба звернути на це увагу. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська.
Будь ласка, Бакунець Павло Андрійович.
Дякую. Я як від комітету. Насамперед, звичайно, що слід підкреслити всім вам, що дана програма "Питна вода України" є важливою. Важливою є вона не лише, тому що наші міста потребують води, важливою вона є тому, що зношені системи водопостачання і водовідведення на 90 процентів в усіх населених пунктах, а є ще й такі населені пункти, де їх досі немає. Тому нам потрібно фінансово наповнити при розгляді бюджету дану програму, голосувати її в першому читанні, в другому читанні і допомагати новоствореним громадам змінювати свої системи водопостачання і водовідведення. Депутатська група "Довіра" голосує "за". Дякуємо Кабінету Міністрів, профільному міністерству за дану програму. Дякуємо профільному Комітету екологічному за те, що її розглянули, підготували і дали на погодження нам до зали. Всі голосуємо "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022-2026 роки. Ще раз, проект Закону про Загальнодержавну цільову соціальну програму "Питна вода України" на 2022-2026 роки (реєстраційний номер проекту 5723). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:05:26]] За-328 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання. Це у нас Закон України "Про внесення зміни до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" з пропозиціями Президента України (реєстраційний номер 4547). Шановні колеги, тут свій формат обговорення. Спочатку доповідь представника Президента – до 10 хвилин, потім відповіді на питання від депутатських фракцій і груп – до 3 хвилин, співдоповідь головного комітету – до 5 хвилин, відповідь співдоповідача на запитання – до 3 хвилин. Потім голосування пропозицій в тому порядку, в якому вони викладені Президентом. І після цього, після завершення, голосування щодо прийняття закону в цілому. Я запрошую до слова народного депутата України Федора Володимировича Веніславського, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою України 30 червня 2021 року Закон України "Про внесення зміни до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" (реєстраційний номер 4547) не був підписаний Президентом України. І Президентом України було застосовано право вето з наступних підстав. Законом пропонується надати Фонду гарантування вкладів фізичних осіб повноваження пред’являти цивільний позов в інтересах кредиторів неплатоспроможного банку або банку, щодо якого прийнято рішення про ліквідацію, лише за наявності доручення таких осіб. З цього приводу слід зазначити, що запропонований законом підхід позбавляє фонд можливості самостійно заявляти в рамках кримінального провадження цивільні позови у кримінальних провадженнях в інтересах кредиторів неплатоспроможного банку, створюючи невизначеність щодо обов’язковості пред’явлення позовів в інтересах кредиторів, що в свою чергу є підґрунтям для неоднозначного розуміння закону. На думку глави держави такий підхід не відповідає принципу юридичної визначеності, що є складовою конституційного принципу верховенства права, закріпленого статтею 8 Конституції України. Відсутність належних повноважень Фонду гарантування вкладів фізичних осіб створює підґрунтя для уникнення керівниками та власниками неплатоспроможних банків відповідальності за заподіяні збитки в інтересах кредиторів. На сьогоднішній день треба звернути увагу, що з метою забезпечення належного захисту інтересів кредиторів вже подано цивільних позовів на суму понад 120 мільярдів гривень. Президент України також не може погодитися із запропонованим підходом, зважаючи на масштаби фінансово-банківської кризи 2014-2015 років, протягом яких фондом розпочато ліквідаційну процедуру близько 100 банків, загальна кількість кредиторів яких становить понад 230 тисяч осіб, а розмір вимог яких становить понад 230 мільярдів гривень. З огляду на вище визначене, Президентом України сформульовано конкретні пропозиції. А саме: покладання на Фонд гарантування вкладів фізичних осіб безумовного обов’язку пред’явлення цивільного позову в інтересах кредиторів неплатоспроможного банку в запропонованій ним редакції першого речення частини четвертої статті 128 Кримінального процесуального кодексу України. Від імені Президента України прошу підтримати запропоновані пропозиції і прийняти закон в цілому з їх урахуванням. Дякую за увагу.
Дякую, Федоре Володимировичу. Переходимо до запитань до доповідача, до 3 хвилин. Будь ласка, прошу записатися на запитання. Будь ласка, слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я прошу передати слово Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую. Шановний доповідачу, у мене принципове питання, яке безумовно хотіли б, абсолютно переконаний, почути відповіді наші громадяни. Після внесення відповідних змін і врахування пропозицій, наскільки, як ви думаєте, покращить це ситуацію, яка є сьогодні? Мета кожного закону – це покращення життя, а хтось говорив вже сьогодні. Тому відповідно і запитання: прийняття цього закону як посприяє покращенню життя вже сьогодні?
Дякую, Нестор Іванович, за ваші запитання. Дуже слушне і дуже правильне запитання. Ухвалення цього закону забезпечить можливість активної дії Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо захисту понад 230 тисяч вкладників неплатоспроможних банків. Враховуючи таку кількість вкладників, які вже заявили цивільні позови, ми можемо говорити про те, що кримінальне провадження по справах, де є сотні тисяч цивільних позивачів, буде вкрай ускладнене і дуже затягнуте в часі. Відповідно надання фонду права виступати самостійно від імені всіх вкладників цивільним позивачем у кримінальному провадженні значно прискорить розгляд кримінальних справ, значно прискорить задоволення цивільного позову в рамках кримінального провадження і відповідно швидше забезпечить повернення вкладникам їхніх заощаджень.
Слово надається народному депутату Величковичу, будь ласка.
Доброго дня. Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Скажіть, будь ласка, доповідач, насправді, цей закон був підписаний Головою Верховної Ради ще 30.06.2021 року. Я пам’ятаю, коли ми обговорювали цей проект закону. Ви на той час не знали ту кількість, величезну кількість цивільних позовів, про яку ви зараз говорите? Чому ви не врахували цю ситуацію? І я думаю, що неправильно поступаємо. І ви стверджуєте про те, що Фонд гарантування вкладів буде отим надійним захисником в цивільному позові щодо вкладників, тому що у нього дуже великий обсяг роботи і цих, якраз, вкладників, які хотіли би, щоб їх права були захищені. Який є запобіжний захід чи норма того, що все-таки фонд буде виконувати цю норму відносно всіх вкладників, добросовісно, я маю на увазі?
Дякую, Ніна Петрівна, за ваше запитання. За великим рахунком відповідь на це запитання міститься в стенограмі пленарного засідання Верховної Ради України від 30 червня 2021 року. Я хочу нагадати, що під час розгляду цього питання в залі Верховної Ради України Яцик, народним депутатом, було внесено поправку номер 2, враховану комітетом та поставлену головою комітету на підтвердження з пропозицією її не підтримувати, якою якраз і пропонувалося імперативну вимогу надання фонду таких повноважень. На превеликий жаль, це не було враховано. Відповідно Президент України заветував цей законопроект, сформулював те зауваження, яке якраз покладає на фонд імперативний обов’язок виступати цивільним позивачем по всіх неплатоспроможних банках, незалежно від того, чи є такий банк юридичною особою, чи він вже припинив своє існування як юридична особа. Саме однією з підстав припинення провадження є припинення статусу юридичної особи, що унеможливлювало б для фізичних осіб набуття статусу цивільного позивача. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Федір Володимирович, дякую вам, займіть своє місце. Я запрошую до слова співдоповідача – голову Комітету з питань правоохоронної діяльності Сергія Костянтиновича Іонушаса, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на засіданні 20 жовтня 2021 року пропозиції Президента до прийнятого Верховною Радою 30 червня 2021 року Закон України "Про внесення зміни до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" (реєстраційний номер 4547). Президент України Зеленський Володимир Олександрович зазначив, що прийнятий закон не буде підписаний у запропонованій редакції, висловивши у своїх пропозиціях низку зауважень до його положень, і запропонував перше речення абзацу другого розділу I викласти в такій редакції. "Цивільний позов в інтересах кредиторів неплатоспроможного банку або банку, щодо якого прийнято рішення про ліквідацію з підстав, визначених частиною другою статті 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність", вимоги яких акцептовані Фондом гарантування фізичних осіб, пред’являються Фондом гарантування вкладів фізичних осіб". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку погоджується з аргументацією Президента України. Проаналізувавши пропозиції Президента України, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частин четвертої та п’ятої статті 135 Регламенту Верховної Ради України прийняти пропозиції Президента України до Закону України "Про внесення змін до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" та прийняти закон в цілому. Шановні колеги, прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Костянтинович. Будь ласка, запишіться на запитання до доповідача, на це відводиться по регламенту до 3 хвилин. Будь ласка. Та не рукою піднятою, а нажиманням кнопки. Натискайте кнопку "записатися". Слово надається народному депутату Кострійчуку Сергію Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати Горбенку.
Будь ласка, Руслан Горбенко.
Шановний Сергій Костянтинович, у мене до вас одне запитання. Чи зобов’язаний Фонд гарантування вкладів фізичних осіб подавати цивільні позови в кримінальних провадженнях за пропозицією Президента? Дякую.
Дякую вам. Дякую вам за питання. В попередній редакції, яка була прийнята Верховною Радою України, було передбачено, що такі вклади повинні подаватися за наявності відповідного доручення, що створювало певну невизначеність щодо обов’язковості пред’явлення фондом позову. В запропонованих пропозиціях Президента України передбачається обов’язок фонду подавати цивільні позови в інтересах вкладників. Тож інтереси вкладників, наших з вами громадян, будуть забезпечені. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Герасимов Артур Володимирович, "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
В мене запитання наступне до вас. Оскільки ми дуже багато говорили, при прийнятті цього проекту закону, про захист прав вкладників, поясніть зараз всьому суспільству. Тобто якщо позивачем по цивільному позову буде виступати Фонд гарантування вкладів, після ліквідації банку хто буде відповідати по цьому позову? Хто є відповідальною стороною і як будуть виконані вимоги позову?
Дякую, дуже гарне запитання. Саме тому є пропозиції Президента, щоб після ліквідації фонд міг звертатися з цивільними позовами у кримінальному процесі, у кримінальному провадженні, у зв’язку з чим та особа, яка буде визнана винною за вироком суду, буде відповідати перед законом і відшкодовувати вкладникам збитки.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Веніславський Федір Володимирович.
В мене до вас дуже просте запитання. Скажіть, будь ласка, як прості громадяни відчують, дійсно, як говорив Нестор Петрович, відчують реалізацію пропозицій Президента після того, як ми за них проголосуємо? Дякую.
Дякую, шановний Федір, за запитання. Я хотів би зазначити, що оскільки ми прибираємо дискреція: фонд зобов’язаний буде звертатися з цивільними позовами, і у тому випадку, якщо вклад перевищує забезпечений мінімум, в наших громадян не буде необхідності особисто приймати участь у кримінальних провадженнях, це буде за них робити Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, що надасть можливість в кінцевому результаті повернути свої кошти. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Мовчану Олексію Васильовичу, фракція "Слуга народу".
Горбенку передали вже?
Да, передавали. Ну, ще раз, Горбенко.
Вибачте. Бакумову можна?
Бакумов Олександр Сергійович, будь ласка.
Сергій Костянтинович, скажіть, будь ласка, а вказані пропозиції, чи не позбавляють вони права звичайних фізичних осіб звернутися із позовом, з цивільним позовом в межах кримінального провадження по певній кримінальній справі відповідно для того, щоб вони могли заявити без Фонду гарантування вкладів? Мені все ж таки здається, що вказана законодавча пропозиція, вона обмежує право фізичних осіб на звернення із цивільним позовом, адже встановлює відповідну чітку процедуру, якою буде керуватися суд під час здійснення вже безпосередньо кримінального судочинства. Дякую вам за відповідь.
Дякую, Олександре, за питання. Шановні колеги, ми вносимо зміни у статтю 128 Кримінального процесуального кодексу і жодним чином не змінюємо статтю, яка передбачає хто може бути цивільним позивачем в кримінальному провадженні. Оскільки ми не змінюємо права, які закріплені загальною частиною, то моя особиста думка, що цивільні позивачі можуть звертатися незалежно від запропонованих пропозицій Президента. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення пропозицій Президента. І тому зараз переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми переходимо до прийняття рішень. Я от хочу нагадати ще раз, що за Регламентом ми спочатку маємо проголосувати пропозиції у тому порядку, в якому вони викладені Президентом України. Пропозиція одна, тому ми її голосуємо тільки одну. І після цього ми маємо проголосувати щодо прийняття закону в цілому. Тому, шановні колеги, прошу займати ваші місця. Я спочатку буду ставити пропозицію Президента України. Шановні колеги, готові голосувати? Я ставлю на голосування пропозицію Президента України, яку він виклав, до Закону України "Про внесення зміни до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" (реєстраційний номер проекту 4547). Спочатку голосуємо за пропозицію Президента України. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:22:44]] За-258 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, я пропоную поставити на голосування прийняття закону в цілому з уже врахованою пропозицією Президента України. Тому ставлю прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України Закон України "Про внесення зміни до статті 128 Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей набуття Фондом гарантування вкладів фізичних осіб статусу цивільного позивача" (реєстраційний номер 4547). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:23:32]] За-258 Рішення прийнято. Будь ласка, Мотовиловець з процедури. Будь ласка.
Просимо змінити порядок розгляду і перейти зараз до Закону України 2110 – Закон про публічні електронні реєстри (друге читання). Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зрозуміли пропозицію? Є така пропозиція: зараз перейти до розгляду законопроекту 2110, це про публічні електронні реєстри (друге читання). І після цього ми оголосимо перерву, тому що ми домовилися, що ми зберемося ще раз з лідерами фракцій з приводу переліку поправок. І оскільки ця перерва буде 30 хвилин, то ми вже фактично закриємо пленарне засідання. Якщо сприймається така пропозиція, давайте проголосуємо, щоб зараз перейти до розгляду питання 2110. Прошу голосувати. [[14:24:38]] За-290 Рішення прийнято. Я запрошую Штепу Сергія Сергійовича, голову підкомітету Комітету з питань цифрової трансформації. Шановні колеги, чи будуть у когось зауваження? Бо я подивився, практично всі поправки враховані. Не буде? Не буде, дякую. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про публічні електронні реєстри (реєстраційний номер 2110). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:25:39]] За-282
Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Шановні колеги, з процедури Данило Олександрович. Тоді, дивіться.
Шановні колеги, я пропоную розглянути все ж таки наступний Закон у порядку денному 5865. Це дуже важливий закон про фінансові піраміди. Дякую.
Шановні колеги, ми можемо проголосувати його в першому читанні без обговорення? Це ж перше читання, друзі. [[Шум у залі]] Данило Олександрович, давайте ми домовилися тоді. [[Шум у залі]] Прошу? З процедури – Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! В нас сьогодні в порядку денному є декілька ратифікацій надважливих, я розумію, ті, які стосуються співдружності і виходу з угод з нею. Це, без питань, з обговоренням. Але є проект Закону про ратифікацію Рамкової військової угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Турецької Республіки. Пропоную зараз без обговорення 0119 прийняти. Дякую.
Немає заперечень щодо 0119? Зараз. Будь ласка, Шуфрич.
Шановний пане Голово, висловлюючи вам максимальну повагу, хочу нагадати, що якраз під час розгляду законопроектів в першому читанні вони обговорюються, а в другому тільки поправки, якщо вони є. Але, щоб не говорили, що опозиція зараз діє за принципом чим гірше, тим краще, якщо є консенсус в залі, ми заперечувати, безумовно, не будемо. Але просимо з повагою ставитися до наших прав, а саме – права обговорення законопроектів в першому читанні. Вже з цим турборежимом, вибачте мене, допрацювалися до ручки, що виправляємо те, що в свій час "натурбували". Тому, якщо є консенсус, ми не заперечуємо, але просимо з повагою ставитися до права народних депутатів України щодо обговорення законопроектів під час розгляду до першого читання. Дякую.
Дякую, Нестор Іванович. З глибокою повагою ставлюся до всіх прав народних депутатів і тому вніс цю пропозицію для консенсусного вирішення. Я так розумію. Юрчишин Ярослав Романович. Включіть ще 1 хвилину з процедури і тоді прийдемо до прийняття рішення.
Ярослав Юрчишин, об’єднання "Справедливість". Цей законопроект має негативний висновок антикорупційного комітету. Його, на жаль, немає на сайті, тому немає фактично можливості його розглянути. Тому законопроект 5865 варто відкласти, а в ідеалі доопрацювати в комітеті, щоб не було зауважень корупційних, вони там суттєві. Дякую.
Тоді давайте так: 5865 ми ставити не будемо. Давайте тоді так. Ми будемо ставити, немає заперечень, щоб поставити 0119? Ні в кого? Шановні колеги, тоді я ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Рамкової військової угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Турецької Республіки (номер 0119). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:29:39]] За-303 Рішення прийнято. Олександр Сергійович.
Шановні колеги, тоді оголошується перерва на пів години рівно і засідання сьогоднішнє. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Нагадую, що о 16-й розпочнеться позачергове планерне засідання Верховної Ради, скликане Президентом України. Всіх чекаємо.
Дякую. А я запрошую керівників фракцій і груп до мене в кабінет.
А також Клочка та Безгіна.