Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:08]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 428 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Костенко Павла Івановича. Давайте привітаємо нашого колегу, побажаєм йому міцного здоров’я. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію по результати Верховної Ради України на пленарному засіданні 9 лютого 2010 року. Розглянуто 16 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 2 постанови, 8 законопроектів прийнято за основу, 1 законопроект направлено на повторне перше читання, 4 законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів для внесення пропозицій, виголошення заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи. Проводиться запис. Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів. Олександр Стешенко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Народному депутат Сенченку передає право на виступ. Наступний буде виступати Микола Шершун.
Уважаемые коллеги! То, что произошло в Крыму в это воскресенье, иначе, как попыткой захвата власти назвать нельзя. У нас есть факты, которые подтверждают, что около 200 тысяч голосов, поданных, точнее, засчитанных за господина Януковича, таковыми не являются. Мы в состоянии доказать с фактами, примерами, поданными своевременно и оформленными должным образом документами тот факт, что около четверти голосов за господина Януковича, оформленных в его пользу в Крыму, сфальсифицированы. Я приведу несколько примеров. Первый избирательный округ, комиссия номер 45 до сих пор не может подвести итоги в связи с тем противостоянием, которое твориться для того, чтобы не допустить проявление, так сказать, и документального оформления и соответственно предъявления общественности фактов массовой фальсификации на этой комиссии, когда 132 бюллетеня испорченных недействительных засчитаны господину Януковичу. Комиссия заседает до сих пор. Приведу следующий пример, всю субботу 6-го числа, воскресенье 7-го числа и в понедельник 8-го терзали третью окружную избирательную комиссию в городе Джанкое в моем родном Крыму. И все это было связано с тем, что в этом округе была спланирована, подготовлена и реализована масштабная система фальсификаций, связанная с голосованием на дому. Вот здесь у меня список более, чем 50-ти, то есть это треть избирательных участков в этом округе, на которых количество проголосовавших на дому превысило 8, 10, а иногда и 20 процентов. Я могу привести конкретные примеры: населенный пункт Соленое озеро – 15 процентов голосующих на дому, 93-й участок, Новопавловка, – 18 процентов проголосовало на дому. При том, что статистика прошлых выборов говорила о том, что этот процент 1,5-2. Могу привести еще более масштабные примеры, так сказать, развязанных фальсификаций в Ленинском районе – 25 процентов в населенном пункте Осовыны и так далее, и так далее. Вот в общей сложности у меня вот здесь более 250-ти избирательных участков, о которых я говорил, где совсем уже захлестывает, так сказать, масштаб этой фальсификации. Но могу утверждать, что она проходила на каждом избирательном участке в Крыму. Кроме всего, это был не единственный вариант фальсификаций. В девятом округе, так сказать, аналогичным образом все проходило. 10-я окружная избирательная комиссия, по сути дела, не в состоянии вообще законно подвести итоги голосования, потому что как только на первом же участки номер 15 были выявлены факты фальсификации и голосование на дому по заявлениям, написанным одной рукой, с этого же первого участка прекратила работу десятая окружная комиссия и избирательные документы принимались не в режиме заседания, а, извините, как имущество и данные.
Будь ласка, завершуйте.
председателем комиссии и подчиненным ему специалистом по компьютерным технологиям. Без участия комиссии, без оглашения результатов и без подведения итогов на целом округе. Спасибо.
Дякую. Микола Шершун, фракція "Блок Литвина". Наступним буде виступати Олійник, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Микола Шершун, "Блок Литвина". Шановний Голово, колеги! Цього року в Україні відзначається 20-річчя фермерського руху. За цей час фермерами пережито як часи злетів, так і спадів. Але на сьогодні перед фермерством та сільськогосподарською галуззю в цілому стоять гострі проблеми, які викликані відсутністю належної державної підтримки, несприятливим кредитуванням та грабіжницьким відсотком баків, безладом у земельних питаннях, зокрема, надвисокою вартістю реєстрації договорів оренди землі, диспаритетом цін на сільськогосподарську продукцію та матеріально-технічні ресурси. Особливо складним для селян був 2009 рік, коли було, практично, призупинено кредитування аграрного сектору. Селяни так і не дочекалися обіцяних урядом дотаційних коштів за проданий молодняк великої рогатої худоби, за посіяний цукровий буряк на здешевлення кредитних ресурсів. Аграрний фонд не спромігся повністю профінансувати укладення угоди. В цілому ж у 2009 році обсяги фінансування АПК проти 2008 року були зменшені у шість разів. Як наслідок нині напередодні весняно-польових робіт дефіцит коштів не дає можливості аграріям закуповувати у необхідних обсягах мінеральні добрива, пальне, насіння. Отже, під загрозою виконання цілого комплексу сільськогосподарських робіт. То ж сьогодні треба вжити невідкладних заходів для стабілізації ситуації АПК, передбачивши, зокрема, належну фінансову підтримку сільськогосподарських товаровибників. Спрощення системи обліку та звітності для фермерів шляхом встановлення єдиного податку для фермерських господарств, надання обслуговуючим кооперативам статусу неприбуткових організацій, захист вітчизняних виробників від імпорту, м’ясо-молочної продукції, стабілізація аграрного ринку через налагодження ефективної діяльності аграрного фонду. Однією з головних умов стабільного розвитку фермерства є створення Державного земельного банку. Реалізація зазначених вище завдань значною мірою залежить і від нашого парламенту. Зокрема Асоціація фермерів просить прискорити розгляд проекту Закону про єдиний податок для членів особистого селянського господарства. Його прийняття дасть змогу фермерам раз на рік сплачувати єдиний встановлений податок на один гектар землі, а не витрачати купу часу на звітування майже в 10 інстанціях. Крім того, є нагальна потребу повернутися до повторного розгляду та прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державної підтримки сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів, надання їм статусу неприбуткових організацій шляхом прийняття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань діяльності неприбуткових організацій. Шановні колеги, від імені фракції „Блок Литвина” пропоную на законодавчому рівні захистити інтереси національного сільгоспвиробника, допомогти українському селу і людям, які працюють на землі. Дякую за увагу.
Народний депутат В’ячеслав Олійник, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Наступним буде виступати Анатолій Кінах. Будь ласка, вам передає право на виступ? Будь ласка.
Віктор Терен, „Блок Юлії Тимошенко”. Кандидат в Президенти Віктор Янукович після другого туру виборів звернувся до українців, і звернувся він російською мовою. Ніхто не проти російської мови. Наша Конституція гарантує вільний розвиток мов і надає всім можливості для їхнього розвитку. Але те, що людина, яка бачить себе Президентом України, звертається до власного народу мовою чужою держави, це було просто дико. Це було і невипадково. Чому невипадково? Тому що це був сигнал. Це був сигнал для наступу на українську мову, на українську духовність і культуру, власне, сигнал для такої довгожданої атаки на нашу незалежність і свободу. І тому Янукович вкотре позиціонував себе як той, для кого Україна була і залишається лише територією для газотранспортної системи, яку всупереч закону він хоче відхопити у нашої держави через створення так званого консорціуму. І сигнал Януковича відразу почули, наприклад, у Києві вриваються рейдери в масках в письменницьку книгарню „Сяйво”, бо при Януковичі це можна робити, при Януковичі книгарні не потрібні. І почув цей сигнал і надіслав свої вітання сумнозвісний україно. І тому питання, чи про такого Президента мріяв український народ, і в тому числі так званні українські патріоти з парламентської групи „За Донбас”, мабуть так вона буде вже називатися, коли критикували Прем’єра, обпльовували, обливали брудом, і коли говорили, що всі вони однакові. І все-таки, навіть в цьому є оптимізм, бо сигнал Януковича почули і ті українці, для кого Україна ніколи не була і не буде територією, на якій колись жила наша нація, і тому вибори сфальсифіковані, це можна і судити і по попередньому виступі, і по всіх тих частинах фальсифікаціях, масштаби яких перевершали масштаби фальсифікацій 2004 року. І останнє. Звернення Януковича до українців російською мовою є ще одним свідченням його унікального невігластва, і так зганьбити Україну перед всім світом ніхто не міг, бо хіба може уявити сьогодні собі людина, що французький президент Сарказі звертався до французів німецькою мовою, а Ангела Меркель, наприклад, зверталася до німців французькою мовою. Тобто він навіть не відчуває, що це є держава, що це є Україна. І насамкінець. Враховуючи унікальні особливості інтелекту Януковича, [[я думаю, що до цього не дійде]] але коли би до цього не доведи Господи дійшло і йому прийшлося би приймати все-таки присягу, то я переконаний, що присягу йому треба приймати не на Перисопницькому Євангелії – цієї святині української нації, а на „Каштанці”, яку написав, ну, відомий міжнародний поет Антон Чехов. Дякую.
Слово має Анатолій Кирилович Кінах, право на виступ йому передає колега Хара. Підготуватися Рижуку.
Шановні українські громадяни, шановні народні депутати! Вибори Президента держави – це наш унікальний шанс дати об’єктивну оцінку про стан справ в державі, знайти ефективні методи подолання кризи, сформувати дієздатну, відповідальну перед народом владу. Спроба зірвати волевиявлення громадян України – це по суті агонія, яка руйнує економіку України, підриває наш міжнародний авторитет. У всьому світі про фальсифікації заявляє опозиція, а українська влада б’є черговий антирекорд. І в той час, коли практично всі міжнародні спостерігачі, структури Європейського Союзу, ОБСЄ визнали вибори в Україні як прозорими і демократичними, Тимошенко, влада в Україні б’є по майбутній довірі до нашої держави, по можливості організації рівноправної, взаємовигідної співпраці України і міжнародних партнерів. Україна увійшла в 2010 рік як єдина держава в Європі без державного бюджету, без антикризової програми, з найгіршими показниками соціально-економічного розвитку. Борг по податку на додану вартість перед підприємствами досягає вже 23 мільярдів гривень, авансові платежі – 12 мільярдів, енергетичний сектор в глибокій кризі. Необхідно негайно вирішувати питання газових відносин, бо рекордна ціна в Європі на природний газ робить банкрутами базові галузі економіки України. І те, що відбулося з індустріальним союзом, буде очікувати хімічну галузь, інші активи в Україні, якщо не будуть прийняті відповідні побіжні заходи на основі аргументованих дій, високопрофесійних дій, по захисту національних економічних інтересів. Євро-2012, різке падіння купівельної спроможності громадян України, найнижча заробітна плата в Європі – це всі ті проблеми, які повинні нас об’єднати для їх вирішення, бо за кожну із них майбутнє українських громадян, українських родин. Тому фракція Партії регіонів закликає припиніть агонію, яка руйнує економіку, державу, суспільство, займіться конкретними проблематичними справами. Ми впевнені, що знайдуться і у Верховній Раді, і в суспільстві прагматичні сили, які об’єднають свої зусилля для створення умов виходу із кризи і розвитку України як конкурентноспроможної сучасної держави. І ми закликаємо всіх об’єднати розум, волю для вирішення цих завдань. Дякую за увагу.
Народний депутат Рижук передає право на виступ колезі Лук’янову, будь ласка, наступним буде виступати Андрій Парубій.
Уважаемые коллеги! Уважаемые граждане Украины! Завершилась президентская кампания. В целом избирательная кампания прошла прозрачно, понятно и признана международным сообществом. В тоже самое время, несмотря на яркую убедительную победу лидера оппозиции, лидера Партии регионов Виктора Федоровича Януковича, нас не могут тревожить отдельные факты массовых фальсификаций в небольшом количестве округов. Это округа номер: 120, 121, 122,123, 125, 126, 127 и 128 округ. При том, что в целом Львовщина, город Львов, проголосовал за лидера Партии регионов, за Виктора Федоровича Януковича, на уровне от 15 до 25 процентов и мы видим, что это прорыв к нашим избирателям, прорыв к свободе и прорыв к открытому диалогу, уход от конфронтации. Мы видим, что есть районы, в которых массовые фальсификации не знали предела,не знали предела наглости и цинизма работа окружных комиссий 128 округа. Я лично в день голосования вынужден был вылететь в Львовскую область и присутствовал в Самборском избирательном округе. Притом, что в целом Львовщина, город Львов, для примера привожу, от 15 до 25 процентов голосует за лидера Партии регионов – Виктора Федоровича Януковича. И мы благодарны нашим избирателям в Львове, благодарны львовянам. В то же самое время мы видим, что один округ выбивается своей явкой – более 90 процентов. Притом, что в среднем по области явка на уровне 70 процентов. Откуда на 20 процентов взялось больше голосов? Почему задерживалась подача протоколов участковых комиссий? Почему занижены результаты? Мы видим в соседних районах голосование за Януковича не меньше 10 процентов, 10, 12, 15, 20, 25 процентов. Почему один район голосует на уровне двух с небольших процентов? Почему явка выше, чем в соседних районах на 20 процентов? Как это произошло? Понято, что власти используют админресурс, власть использовала масштабные фальсификации. И мы будем требовать расследования именно в этих округах, в этих районах и привлечения виновных к ответственности. Спасибо вам, кто нас поддержал.
Андрій Парубій, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Наступним буде виступати Лукашук.
Парубій Андрій, депутатська група „За Україну!” Депутатська група „За Україну!” стурбована заявами Віктора Януковича та його оточення, які суперечать законодавству і національним інтересам України. Ще не ставши Президентом, нинішній лідер опозиції поспішає роздати аванси нашому північному сусіду, подаючи це виборцям, як прагнення налагодити відносини з Росією. Радники Януковича мали б пояснити йому, що проблема не в тому, що Україна має відносини погані з Росією, проблема в тому, що Росія має погані відносини з усіма сусідами, які її оточують. Чи ми візьмемо Польщу, чи країни Прибалтики, чи Японію, чи Грузію, - ми будемо бачити, що всі сусіди, всі держави, які межують з Росією мають постійні з нею проблеми. Хочу нагадати також, що непрості наші відносини були і за попередніх президентів. Згадаємо нафтові і газові війни, Севастополь і Тузлу. І ми повинні чітко відрізняти добросусідство і зраду національних інтересів. Українське законодавство забороняє передачу у власність оренду чи управління будь-кому газотранспортну систему України та її елементів. І це невипадково, бо наша ГТС є прибутковою. Це один з ключових активів України, і віддавши його в міжнародне управління, ми б перетворилися у країну третього світу, не лише тому, що б, з якогось дива, ділилися із, без того небідним, „Газпромом” мільярдними прибутками. Але й тому, що контроль над ключовою газовою трубою в Європі є однією з гарантій нашої незалежності. З такими речами не жартують. Ми нагадуємо Януковичу, що Конституція України прямо забороняє базування іноземних військ на території України. І його заяви про потребу базування російського флоту в Україні після 2017 року э прямим зазіханням на Конституцію України. І невипадково цими днями Президент України Віктор Ющенко звернувся в Конституційний Суд з роз’ясненнями з приводу того чи можуть на території України перебувати військові бази іноземні після 2017 року. Ми хочемо нагадати всім політикам, які гралися з цією темою продовж президентських виборів, що питання, які порушують українську Конституцію виходять за її межі, ми можемо трактувати тільки як зраду національних інтересів. І я переконаний,. що Конституційний Суд дасть з цього приводу додаткові роз’яснення. І звичайно для нас є дуже хвилюючим зазіхання на Конституцію і спробу нав’язати Україні якійсь особливий окремий статус російської мови. В українській державі є одна державна мова і це є визначено Конституцією. І до речі, це не стримує багатьох депутатів, в тому числі і в цьому залі виступати російською мовою, до речі, як з Партії регіонів, так і з „Блоку Юлії Тимошенко”. І я хотів би звернутися до них, щоб вони у своїй фракційній розмові переконали всіх своїх однопартійців виступати з цієї трибуни.
Завершуйте.
як члени Партії регіонів, так і члени "Блоку Юлії Тимошенко", бо в американському парламенті, де є держава багатонаціональна, недопустимо, щоб виступали інакшою мовою, як державною.
Дякую. Дякую. Олег Лукашук передає право на виступ народному депутату Олегу Ляшку. Будь ласка, наступним буде виступати Володимир Карпук. Лілія Григорович.
Ми згодні з попереднім виступаючим від Партії регіонів про те, що в Україні на президентських виборах відбулися масові фальсифікації. І тому ми підтримуємо у цьому плані Партію регіонів і вимагаємо перерахунку голосів і визнання цих виборів недійсними. Щодо щойно виступаючого горе-патріота, який стурбований заявами проросійськими Віктора Януковича. А де ви були, шановні патріоти, коли ви нищили Тимошенко і дали можливість Януковичу вигравати президентські вибори? Чого ви тоді допускали цю антиросійську силу, а сьогодні ви лицемірно стурбовані цими заявами. Горе оцим патріотам. Тепер я хотів би звернутися, що для тих мільйонів громадян України, які купились на солодкі передвиборні обіцянки лідера Партії регіонів Віктора Януковича побудувати Україну для людей, як обухом по голові стало вчорашнє голосування у Верховній Раді за законопроект, яким пропонувалося встановити державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям на рівні прожиткового мінімуму. Останній сьогодні становить залежно від категорії громадян від 673 до 766 гривень на місяць, тоді як соціальна допомога значно менша. Пропонуючи понад рік тому цей законопроект, який потребував 11 мільярдів гривень додадткових бюджетних видатків, його автор, член фракції Партії регіонів Михайло Папієв насправді дбав не про підвищення рівня соціальної захищеності малозабезпечених сімей, а про те, як дошкулити уряду Юлії Тимошенко. Наближалися президентські вибори, галасливе обговорення подібних законопроектів давало привід звинуватити уряд у відсутності уваги до нужденних. З цією ж метою фракція Партії регіонів півроку блокувала роботу Верховної Ради України, лицемірно вимагаючи ухвалення Закону „Про підвищення соціальних стандартів”. Та тепер після президентських виборів, коли лідерам Партії регіонів вже здається, що вони захопили владу, немає потреби навіть на словах дбати про тих, кого вони цинічно дурили впродовж останні двох років. Тож не дивно, що вчора за законопроект, яким пропонується встановити соціальну допомогу на рівні прожиткового мінімуму, в цілому не голосував ні її автор Папієв, ні фракція Парті регіонів. Гадаю, що невдовзі ми станемо свідками того, як видатний економіст сучасності Микола Азаров під приводом зменшення дефіциту бюджету відмовиться виконувати і Закон про нові соціальні стандарти, а незахищеним верствам населення Партія регіонів може запропонувати лише соціальну допомогу у розмірі вартості одного шнурка зі страусячих черевиків свого керманича.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” передає право на виступ Лілії Степанівні Григорович. Прошу вас. Підготуватися Петру Степановичу Цибенку.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну!” Шановні народні депутати, шановні українці, шановний Голово Верховної Ради! Заспівом або епіграфом до свого виступу я би хотіла взяти слова із святого письма: „Царство, збудоване на брехні, упаде”. Тут всі намагалися підводити підсумки результатам президентським виборам. Покладуся на міжнародні результати, покладуся на комітету виборців і скажу: „Переміг один із кандидатів, але перемогла європейська національно-демократична потреба українського народу”. І це є не просто пересторога Януковичу, це є залп, це є остаточний вистріл по концепціях табачників і по україножерство. І все ж таки, повертаючись до епіграфу, що „царство, збудоване на брехні, впаде, я на нашу мирську суєтну ситуацію перенесу і цей святий вислів. Шановні друзі, трибуна Верховної Ради – це те місце, де, принаймні, висловлюються, якщо не професійно, то правдиво. З трибуни цієї Верховної Ради линули заклики, що поправки, які внеслися перед виборами, зруйнують Україну, зруйнують вибори, зруйнують усе. Я прошу вас, Володимире Михайловичу, дати протокольне доручення і звернутися до Центральної виборчої комісії, до судових інстанцій: де, в якій маленькій дільничній виборчій комісії схопили печатку представники того чи іншого кандидата - зірвали вибори і пішли. Я дуже прошу, щоб Україна почула, де, що було зруйновано. Бо так з цієї трибуни, і не тільки з неї, говорили багато людей. Не треба говорити неправди. Друге. Я так само хочу, Володимире Михайловичу, попросити вас дати друге протокольне доручення стосовно наступного. З цієї високої трибуни, з найвищої трибуни законодавчого органу ми буквально кілька місяців тому чули, коли треба було виділити мільярд на боротьбу з епідемією грипу, що будуть – вибачте, я лікар, але це не лікарі так палко тут виступали, - що будуть сотні тисяч смертей в Україні. Слава Богу, цього немає, епідемія відступає. То я прошу дати протокольне доручення, щоб ми українським виборцям не говорили неправди, яка ситуація, і в тому числі яка ситуація зі станом здоров’я наших виборів і з коштами, які ми витратили на цю справу. Чому я про це говорю? Та тому що в той час, поки він і вона, влаштовують свої питання, Україна без бюджету, за газ треба платити. І серія виборів, виборів, виборів, перевиборів – це ота справжня руйнація української держави, яку можуть очікувати наші великі друзі і великі недруги. І нарешті третє протокольне доручення, Володимире Михайловичу. Вчителі і лікарі проходять атестацію, здають курси. Я дуже прошу оголосити курси по нормотворчій діяльності, по історії України, задля того щоб у цьому залі не питалися: „Какую.”
Будь ласка, завершуйте.
„.какую историю мы переписываем?”. Это история другого государства. Які у нас герої? А герої ті, які називаються Петлюра, Бандера. Заради чого 450 депутатів є представниками законодавчого органу? І, зрештою, в якій країні ми живемо? Слава Україні!
Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів.
Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні виборці! Організація ветеранів України – найчисленніша та найбільш структурована ветеранська організація, яку я маю честь очолювати, уповноважила мене оприлюднити звернення Організація ветеранів України до співвітчизників та світової прогресивної громадськості. Отже, „Віктор Ющенко своїм указом присвоїв звання Героя України Степану Бандері, тому самому, якому керівники відділу диверсій і шпіонажу фашистського абверу Лахузен и Штольце в своїх офіційних свідченнях Нюрнберзькому міжнародному трибуналу в 1945 році характеризували як платного агента абверу і як енергійного кар’єриста, фанатика і бандита. Тому самому Бандері, який напередодні нападу фашистської Німеччини на Польщу виконав завдання абверу: інсценувати повстанський рух таким чином, щоб всі подвір’я поляків були охоплені полум’ям і щоб всі євреї були убиті. Віктор Ющенко присвоїв звання Героя України тому самому Бандері, який в квітні 41-го року за два місяці до нападу фашистів на Радянський Союз, надіслав своїм бойовикам в Західній Україні інструкції, де наказував з початком війни розгорнути диверсії, підривати тили Червоної Армії і нищити польських, московських та жидівських діячів – головну інтелігенцію, підкреслюючи, що українська держава повинна бути політично мілітарною диктатурою ОУН, а влада ОУН – страшною для ворогів і зрадників. Бандерівці взяли безпосередню участь в агресії Німеччини 22 червня 41-го року проти Радянського Союзу, а значить і проти народу України, про це Степан Бандера доповідав заступнику державного секретаря фашистської Німеччини Кунту 3 липня 41-го року у такий спосіб: ОУН у формі, що дозволялась німецькою владою, задіяла всі фактори на боротьбу проти найбільших противників, противників усіх часів, проти росіян і особливо більшовизму, ОУН вступила в боротьбу, частина – в лавах німецького Вермахту, частина – як організатори в тилу більшовицьких військ, маючи, виконуючи завдання у взаємопорозумінні з Вермахтом, а частина – в Радянській Армії – повинна сприяти послабленню більшовизму і співпраці з німецькою армією. Це такого борця за незалежну Україну Ющенко зробив Героєм України”. Це певні фрагменти звернення. Повний текст опубліковано у газеті „Ветеран України” та розміщено на сайті організації. Отже, ветеранство вкрай негативно ставиться до зазначеного указу. Більше того, вони переконані, що Президент вкотре підставив Україну. З огляду на зазначений указ глави держави, всі недруги України тепер можуть називати Україну через дефіс – „Україна-Бандерляндія”. Але я переконаний, що всі ми разом спільними зусиллями.
Будь ласка, завершуйте.
Але я переконаний, що всі ми разом, спільними зусиллями змиємо цю ганебну пляму з іміджу України. Дякую.
Так, шановні народні депутати, час на виступи завершився. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів, Секретаріат прошу підготувати відповідні доручення. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на 10 лютого. Перше питання у нас, шановні колеги, про Регламент Верховної Ради України. Інформую вас, шановні народні депутати, що на Погоджувальній раді тут неодноразово у сесійній залі ми обговорювали це питання з огляду на те, що Конституційний Суд зобов’язує Верховну Раду України Регламент Верховної Ради прийняти як закон. З огляду на це регламентний комітет проводив відповідну роботу, напрацював відповідний проект. Але сьогодні є така пропозиція, і судячи з усього, на неї пристали депутати Верховної Ради України: прийняти законом Регламент Верховної Ради України у чинній редакції, направити на підпис Президенту України для того, щоб зняти будь-які розмови з цього приводу. А потім життя нам покаже, що ми повинні зробити. Тому сьогодні така пропозиція, шановні колеги: затвердити законом Регламент Верховної Ради України, у вас роздано перша сторінка, Регламент Верховної Ради України в редакції станом на 19 вересня 2008 року. Інакше кажучи, оцей документ, який є на столі у кожного народного депутата. Немає заперечень? Будь ласка, давайте по хвилині хай кожна фракція висловить свою точку зору. Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я думаю, дійсно, виходячи із ситуації, що уже є майже десяток рішень Конституційного Суду з приводу того, що він нас зобов’язує, аби Регламент став законом, ми маємо всі підстави сьогодні прийняти Регламент як закон, дійсно, в тій редакції, по якій ми працює, тобто додаток, це та книга, яку ви демонстрували. Разом з тим, Володимире Михайловичу, я просив би, виходячи з тої ситуації, яка у нас досить часто складається, коли ми готуємо, приймаємо законопроект у першому читанні, потім до другого читання туди пишуть що хочуть. Тому я пропонував би в 116 статтю добавити після першої її частини, другий і третій, а саме, що пропозиції і поправки до законопроекту, який готується до другого читання, можуть вноситися лише до того тексту законопроекту статей їх частин, пунктів, речень, який прийнятий Верховною Радою за основу. І відповідно такі ж пропозиції внести і в четвертий пункт, а потім.
Завершуйте, будь ласка. Мікрофон.
А потім другий пункт відповідно стане п’ятим. Я вам передам цю редакцію. Ще раз наголошую, це нам спростить дуже роботу. Бо ми до другого читання інколи пишемо нові абсолютно томи. Дякую.
Дякую. Олександр Сергійович, мікрофон. І як лідер фракції, і голова комітету, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, совершенно правомерная постановка вопроса – утвердить сегодня Регламент законом. И причем взять за основу именно тот Регламент, по которому мы работали, который меньше всего вызывает разногласий у нас в зале. Потому что если мы сейчас пойдем по пути внесения поправок в любой Регламент, это затянет саму процедуру принятия решения. Более того, я не уверен, что в зале будет достаточное количество голосов при условии, если Регламент будет изменяться. А учитывая то, что за нынедействующий Регламент у нас голосовали практически все депутаты и он дает нам довольно мощную основу для того, чтобы Верховная Рада работала конструктивно, поэтому наша фракция поддерживает принятие Регламента сегодня как закона. Более того, если бы была добрая воля наших коллег для того, чтобы не растягивать процесс и учитывая то, что мы голосовали и работали по данному Регламенту, можно было бы принять его и за основу и в целом, но это при условии.
Будь ласка, дайте можливість завершити думку.
но это при условии если не будет замечаний у депутатов в зале. Но как мне кажется, если мы хотим конструктивно работать, то необходимо сегодня эту процедуру закончить, потому что по этому Регламенту, я вам еще раз говорю, мы с вами работали и работали не плохо. Спасибо.
Олег Зарубінський, будь ласка. Потім позафракційні, потім.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Власне, всі прекрасно розуміють, що Регламент має бути внутрішнім документом роботи Верховної Ради, точно так же, як відповідно до свого Регламенту мають працювати Конституційний Суд, наприклад. Але ми підійшли до патової ситуації, коли ми приймаємо регламент у формі закону, а відповідні органи, перш за все Конституційний Суд, перманентно визнають його не конституційним, що створює, безумовно достатньо серйозні проблеми, не тільки для взаємовідносин у самому парламенті, але і між парламентом і іншими гілками влади і іншими державними інститутами. Тому, я думаю, настав час приймати, якщо можна так сказати кардинальне, або радикальне рішення. І наступний момент, не може бути жодного ідеального Регламенту – це не інструкція з чотирьох чи п’яти пунктів. Це серйозний документ з багатьма статтями, і тому мені здається, що в даному випадку треба підтримати те, чим ми вже користувались протягом.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Я пропоную, і фракція "Блоку Литвина" пропонує, зосередитись на тому тексті, який дійсно вже є апробованим, а будь-який науковець знає, що апробування це є 90 відсотків успіху і затвердити Регламентом в редакції станом на 19 вересня 2008 року, він є апробований. Дякую.
Сергій Сас, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Народний депутат Сас, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, якщо говорити про внесення проекту постанови, який ми, я думаю, зараз розглядаємо, то до нього є цілий ряд питань і щодо терміну, підготовки до другого читання там три дні дається, хоча навіть скорочена процедура в тому Регламенті, який ми будемо зараз затверджувати, передбачає сім днів, половина від чотирнадцяти. Регламент, який ми розглядаємо зараз, має 240 статей, а такі законопроекти взагалі за скороченою процедурою не можна готувати. Тому в комітеті напрацьовано цілий ряд зауважень і пропозицій щодо відповідності до закону, Регламенту Закону про Вищу раду юстиції, Закон про Кабінет Міністрів і цілий ряд інших. Але щоб розблокувати роботу Верховної Ради саме зараз, наша фракція буде підтримувати голосування.
Дайте можливість завершити думку.
буде підтримувати щодо голосування першого пункту, за прийняття даного законопроекту в цілому, тому що все інше потягне за собою цілий ряд неузгодженостей і ми знову не матимемо процедурного документу, не матимемо Регламенту у Верховній Раді України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, одну хвилиночку, від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" хто, Юрій Ключковський?
Юрій Ключковський, "Наша Україна”. Шановний Володимире Михайловичу, чесно кажучи, я б цього не роздавав, я думаю, що це зачіпає гідність і Верховної Ради теж. Це те, що пропонується затвердити, ось так воно роздано. Законопроект пропонує затвердити в редакції 2008 року. Однак я хотів би нагадати, що зараз 10-й рік і до Регламенту вносилися зміни. Чому ці зміни відхиляються, мабуть би варто було пояснити?
Які зміни?
Чому ми повертаємося до редакції старої. Друге. Я погоджуюсь з тим, що апробований Регламент – це добре. Але при апробуванні були проблеми, з якими ми стикалися. Тому мені здається, що потрібно приймати в першому читанні і дати можливість народним депутатам України, запропонувати зміни. Мене, наприклад, дуже турбує 100 стаття Регламенту, де обмежується право законодавчої ініціативи встановлено Конституцією. Тому цю норму треба буде обов’язково змінювати і багато інших. Тому я пропоную [[дозвольте я закінчу]].
Будь ласка, завершуйте.
Я пропоную прийняти в першому читанні і дати хоча би тиждень на внесення пропозицій, бо мені і три дні незрозуміло, це що в суботу закінчується строк подачі.
А про що три дній йде, де там вони начитались?
В постанові є. Написано три дні. І це означає, що в суботу останній строк подачі пропозицій.
Шановні народні депутати! З моменту [[я бачу-я бачу]] прийняття цього документу зміни в Регламент Верховної Ради України не вносились. А роздали вам, шановні колеги, чотири документи з чотирьох сторінок, то ви взяли одну, візьміть ще й інші. Ось вони всі є. Я ще раз, Юрій Богданович, шановні колеги, ще раз розмножити вам оцю книжку і роздати 450 – це велика розкіш, яка лежить в кожного з вас, на столі висить на сайті. Давайте ми не будемо чіплятись за такі дрібниці. Руслан Князевич, потім – Юрій Кармазін, потім – Петро Симоненко і Тарас Чорновіл. І будемо визначатись щодо рішення.
Володимире Михайловичу! Я хотів би до вас звернутися, якщо позволите, з одним запитанням не по суті, а по формі. От нам роздали проект Закону про Регламент Верховної Ради так? Але насправді, давайте не будемо дурити один одного, йде мова про проект Закону про затвердження Регламенту Верховної Ради. А сам Регламент написано в дужках додається. Він є невід’ємною частиною цього закону і ми вважаємо, що і додаток є законом. Чи це є додаток який є внутрішнім документом парламенту, який може парламент спокійно міняти, чи його треба буде міняти в порядку, визначеним Конституцією як закон? І чи інші суб’єкти законодавчої ініціативи можуть вносити свої пропозиції. Ми щось самі наплутали, тепер не знаємо, якщо це Закон про затвердження Регламенту, то це не вихід з ситуації – це, скажімо так, псевдонамагання відтворити і виконати в якійсь, скажімо так, формі рішення Конституційного Суду, але це не вирішує питання по суті. Тому ми, давайте, зараз себе не дурити. Є така прекрасна нагода, оскільки я розумію, є консенсус в залі, прийняти цей закон, але давайте, щоб всю цю чистоту правову зберігати. Тому, давайте, затверджувати його або законом про затвердження Регламенту, або сам Закон про Регламент, писати закон.
Я розумію так, шановні народні депутати, що ми затверджуємо Регламент законом, і будь-які зміни треба буде вносити зміни до закону. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати. Я прошу вас замислитися над тим, по якій процедурі ми розглядаємо взагалі законопроекти? По якій процедурі ми зараз знімали Міністра внутрішніх справ, ставимо інші питання? Та ні по якій! Просто тому, що Регламенту не існує після визнання неконституційним, не існує. Тому, я вважаю, що краще, безумовно, було переробляти. Але в тій ситуації політичній, в якій знаходиться Україна, ми такого консенсусу зараз не знайдемо. Вважаю, і я передивився уважно цей Регламент, Володимир Михайлович, я звертаю вашу увагу, що при прийнятті цього закону в березні 2004 року було, очевидно, через технічні причини випали речі, які були прийняті до Регламенту. Я готовий подати, тут одна всього пропозиція, там слова: „якщо бюлетені для таємного голосування одержало не менше двох третин депутатів від їх фактичної чисельності”. Я готовий надати зараз вам до стенограми, але якщо приймати, то в цілому зараз.
Дайте можливість завершити думку.
Я дякую, Володимир Михайлович. Я прошу вас, віднайти цей текст в стенограмі, який ми проходили, і якщо приймати апробований Регламент, то приймати в цілому зараз і доручити комітету доопрацьовувати потім зміни, доповнення, про які наші колеги говорили. Бо любе наше рішення, любий наш закон сьогодні є нелегітимний. Ось з огляду тільки на це, я з огидою буду голосувати. - з огидою, повторюю, - буду голосувати за запропонований вихід із ситуації. Бо нема виходу інакшого в нас. Інакше нам треба зробити перерву на цей тиждень, підготувати, а потім першим прийняти Регламент, а потім все інше.
Дякую. Дякую. Петро Симоненко, Тарас Чорновіл і Сас і все.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Я хочу вас поінформувати, що фракція Компартії буде підтримувати дану пропозицію. Проголосує за прийняття як Закону Регламенту діяльності Верховної Ради. Але я хотів би привернути вашу увагу до того, що треба тоді внормувати всі відносини у нас у всіх гілках влади. Тому я пропоную, зробивши перший крок і встановивши внутрішній регламент нашої роботи як закон для Верховної Ради, а це є законом вже держави, ми повинні зробити і наступні кроки. Повинен бути закон щодо організації роботи адміністрації чи секретаріату Президента, повинен бути закон щодо організації роботи Кабінету Міністрів, не тільки той Закон про Кабінет Міністрів, а щодо внутрішньої організації роботи, як і судової гілки влади. Таким чином тоді ми все приведемо у відповідність, і не може такого бути, що одна гілка влади працює за законом, а інші працюють за тим, як бажає сьогодні керівник, і свавілля, і так скажемо, беззаконня чинять кожного дня. Таким чином я пропоную якраз продовжити цю.
Дякую. Тарас Чорновіл, будь ласка. Мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Рішення Конституційного Суду, яке в мене викликає може деякі сумніви, яке ми маємо виконувати, встановлює, що Регламент має бути законом. Документ, який ми маємо проголосувати не дає відповіді на це питання чи це закон, чи це не закон. Ви, як, мабуть, якнайкращий в Україні спеціаліст законодавчої практики теж не змогли прямо відповісти, що ж таке Регламент? Ви припустили, що це закон, в який вносяться зміни так як до закону. Я з цього документу [[6052]] бачу, що це є або додаток невід’ємний від якогось короткого закону в дві стрічки, або він є знову ж таки окремим абсолютно документом на рівні постанови, який просто законом затверджується. Я боюсь, що у нас виникнуть просто колосальні проблеми, коли ми будемо вносити зміни в діючий Регламент, коли вони виникнуть. А вони виникати будуть, треба буде врегламентовувати статус позафракційних, треба буде уточнювати питання з коаліцією і тому подібне. Тому у мене пропозиція до суб’єкта законодавчої ініціативи, все ж таки виправити і зробити затвердження, не затвердження з Регламенту законом, а Регламент.
Дайте можливість завершити.
Саме, щоб Регламент був як закон, чітко щоб це було виписано у самому документі, тому що це документ, який не дає відповіді на основне питання, як з ним далі працювати.
Дякую. Сергій Сас, будь ласка, мікрофон. Треба ж зняти напруження, щоб і Олександр Лавринович відповість там на сумніви Тараса Чорновіла. Будь ласка.
Хотів звернути вашу увагу на два моменти. Перший момент. У Регламент в редакції 2008 року вносилися зміни майже рік назад до частини п’ятої статті 217, там було виключено „члени Вищої ради юстиції” щодо складання присяги. Постанова така приймалася Верховною Радою, просто вона не була оформлена. Я для стенограми, щоб це було зрозуміло. Хотів звернути вашу увагу для того, щоб дотриматися вимог Конституції, зокрема 85 статті, і те, що у нас запропоновано у проекті постанови. Тут мова іде про що? Що Верховна Рада [[85 стаття]] затверджує певні речі, мається на увазі затверджує бюджет, затверджує Програму уряду. А відповідно до пункту 15 частини першої статті 85 Регламент вона приймає. Тому при прийнятті постанови про прийняття цього закону треба.
Дайте можливість завершити.
Тому при прийнятті постанови про прийняття даного закону треба замість того затвердити, записати приймає Регламент Верховної Ради для того, щоб це було відповідало Конституції. Дякую.
Я думаю, що у депутатів не буде заперечень щодо останнього, то можна врахувати. Але я, одну хвилиночку, зараз я. Але що стосується першої пропозиції про те, що ми прийняли постанову, постанова не набрала чинності у зв’язку з тим, що народні депутати Олександр Єфремов і Сергій Сас написали відповідно до Регламенту Верховної Ради звернення, що була порушена процедура. І так ця постанова не була підписана і не набрала чинності. Я говорю, не набрала чинності. Будь ласка, Олександр Лавринович.
Шановні колеги, я хочу дещо розвіяти сумніви, які виникали щодо форми ухвалення рішення Верховної Ради по Регламенту. У нас в нашому Основному законі Регламенту Верховної Ради України згадується у двох різних площинах. Тому прийняття Закону про Регламент зразу вступить у конфлікт з чотирма позиціями у Конституції. Що стосується пропозицій, що треба ухвалити, а не затвердити, якраз форма затвердження, яка нами приймається, при затвердженні, зокрема, статутів Збройних сил і інших, затвердження законом урядових програм, вона у даному випадку цілком буде кореспондуватись і з конституційними вимогами, і з рішенням Конституційного Суду, який дослівно сказав про те, що Регламент „не затверджений законом”. Ми таким чином виконаємо всі необхідні процедури і зможемо працювати по нашому існуючому документу, по якому ми працюємо, зрештою, вже багато років.
В обговорення ми переходим вже. Юрій Ключковський, репліка, будь ласка.
Дякую. Я з приводу дотримання Конституції. Я просив би звернути увагу на формулювання пунктів 15 і 37 статті знаменитої 85 Конституції. Пункт 15 каже: „Прийняття Регламенту Верховної Ради України”, 37-ий: „Затвердження законом Конституції Автономної Республіки Крим”. Я звертаю увагу, що різні терміни вжиті у Конституції означають конституційну вимогу різної процедури. І ця вимога має бути дотримана.
Шановні народні депутати, я прошу підготуватися до голосування. Я поставлю зараз на голосування. Я прошу вас, припиніть там нараду, підготуйтеся до голосування. Давайте таким чином. Зробимо перший крок: приймемо Закон України про Регламент Верховної Ради України (реєстраційний номер 6052). Якщо Верховна Рада підтримає, Президент підпише, будем далі дивитись, як нам. Ну, ні, ні, ні, я прошу вас, заспокойтеся! Одну хвилинку! [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування. От приймемо Регламент, підписаний буде закон – не буде порушень. Ставлю на голосування: про прийняття Закону України „Про Регламент Верховної Ради України” [[реєстраційний номер 6052]] в цілому з урахуванням уточнень Адама Мартинюка і Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[10:55:50]] За-368 Закон прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. По фракціях: Партія регіонів – 170, „Блок Юлії Тимошенко” – 140, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 7, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, „Позафракційні” – 5. Оголошується до розгляду у повторному першому читання проект Закону про особливості передачі в оренду та концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності. Реєстраційний номер 2320. Доповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Олександр Павлович Попов. Прошу, Олександр Павлович.
Шановна Президія, шановні колеги! Два слова про актуальність цього закону, який поданий на ваш розгляд. Я хочу нагадати, що ми маємо декілька викликів в сфері житлово-комунального господарства. І один з них – це різке зростання цін на енергоресурси. Я вас не здивую, якщо нагадаю, що основні технології були спроектовані і змонтовані і в сфері водопостачання, і теплопостачання ще в 70-ті – 90-ті роки минулого століття. І безумовно, що вони на сьогоднішній день мають низький коефіцієнт корисної дії і високу енергоємність, яка в 2 рази вище, ніж та, яка існує в цивілізованих європейських країнах. Безумовно, для того, щоб стримати процес зростання цін і тарифів на житлово-комунальні послуги треба впровадити енергозберігаючі технології і модернізувати технологічні процеси. Ми з вами гарно розуміємо те, що держава найближчі роки не зможе надати ту необхідну, але значну державну підтримку процесів модернізації комунальних підприємств. І тому на ваш розгляд пропонується варіант, мета якого: залучити бізнес до співпраці з територіальними громадами для того, щоб ефективно управляти об’єктами водо- і теплопостачання та впроваджувати процес енергозберігаючих технологій в систему, технологічну систему таких об’єктів. Ви знаєте, що було два законопроекти. Один із них був поданий Кабінетом Міністрів, інший був поданий опозицією. І ті законопроекти не були прийняті. Було прийнято рішення нашому профільному комітету доопрацювати ці законопроекти. Таким чином, ми провели свою роботу, залучили до неї також Асоціацію міст України. І сьогодні на ваш розгляд подається варіант, який на нашу думку відповідає тим викликам, які є. Суть цього законопроекту – це прописана регламентація всіх процедур, починаючи від подачі ініціативи щодо оренди і концесії тих, чи інших підприємств і завершуючи можливим розривом договірних відносин. Або закінченням договору оренди. З одного боку закріпляються інтереси територіальних громад на право власності, з другого – більш чіткі і більш прозорі умови співпраці з частним приватним бізнесом, який, ми очікуємо, буде інвестувати свій капітал в розвиток таких підприємств. Науково-експертне управління підтримує даний законопроект, але є декілька зауважень, які ми готові врахувати при підготовці його до другого читання. У мене прохання від імені комітету до колег, якщо цей законопроект буде прийнятий в першому читанні, прошу розглянути процедуру його можливої підготовки до другого читання за скороченою процедурою. Ми були б вам дуже вдячні. Спасибі велике.
Будь ласка, запишіться на запитання до доповідача. Прошу прізвища тих, хто записалися, на табло вивести. Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Александр Павлович, да, в том законопроекте вы хорошо расписали процедуру принятия решения о передаче в концессию. Но с другой стороны, абсолютно не понятно, какие же будут гарантии для населения в том, что тарифы не будут бурно расти? Почему я говорю „бурно”? Ведь дело в том, что предприниматель, частный предприниматель, который будет брать концессию, для него, конечно, ну, наверное, могут быть альтруисты, которые захотят свой капитал положить и обновить основные фонды жилищно-коммунального хозяйства, но все-таки основное – это получение прибыли. А мы понимаем, что прибыль здесь можно получить только за счет роста тарифов. Ведь вы сами в своем докладе сказали, что государство сегодня, по вашему мнению, не может обеспечить безубыточную работу жилищно-коммунального хозяйства. Как обеспечены гарантии, защищено население от повышения тарифов, по вашему мнению?
Ну, вот первой особенностью этого законопроекта, то есть особенностью аренды и концессии есть то, что перед подписанием договора с тем, кто выиграет конкурс, будет обязательным условием наявность того количества инвестиций, которое необходимо для модернизации производства. Причем, оговорены четкие сроки, когда эти инвестиции будут реализовываться в процессе хозяйственной деятельности. Это основной аргумент того, что цены и тарифы могут быть остановлены, потому что, напомню еще раз, у нас в два раза больше потребляется природного газа и электрической энергии, потому что у нас изношены и аварийные технологии. Поэтому это – главное условие. Но кроме того, если вы обратили внимание, в договоре также прописывается то, что все эти процессы, связанные с тарифообразованием, они будут контролироваться не только государством, но и особенно, что важно, территориальной общиной. Поэтому, с моей точки зрения, здесь максимально, с условием действующего законодательства, предусмотрены такие вот цивилизованные отношения, в том числе, в вопросах тирифообразования.
Будь ласка, запитання Сергія Гордієнка, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний Олександре Павловичу, на ваш погляд як досвідченого у галузі комунального господарства, скажіть, будь ласка, наскільки ще залишилося міці у мережах, які були закладені за часів радянської влади, бо ми стоїмо на порозі великих техногенних катастроф. І я хотів би вам подяувати за ту роботу, яку ви зробили, виписавши процедуру передачі. Але сьогодні у цьому плані робиться багато порушень. Я хотів би, щоб ви хоча два слова прокоментували про те, що коїться у місті Лубни з передачею Лубинського водоканалу саме в оренду.
Сергей Владимирович, спасибо за вопрос. По Лубнах, если можно, может быть я в другой аудитории. А что касается вот вашего первого вопроса. То я скажу, что сегодня износ основных фондов, а это значит, что они эксплуатируются больше 20-25 лет, на объектах водопроводно-канализационного хозяйства превышает 60 процентов. То есть мы можем говорить, что в период Советского Союза, еще нашего государства, заложено абсолютное большинство технологий и построено основных производств. Поэтому, конечно же, тогда они были передовыми, а сегодня они нуждаются в коренной реконструкции. Кстати сказать, Совет Европы он наоборот рекомендует членам Совета Европы использовать именно вот такую форму сотрудничества муниципалитетов и бизнеса в достижении наиболее оптимальных решений и развития предприятий жилищно-коммунальной сферы, эта форма уже апробирована. То, что происходило в Лубнах, я думаю, что оно несколько нецивилизованно, и этот вопрос на сегодняшний день, я думаю, будет решен на уровне местных советов. Спасибо.
Олег Зарубінський, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Олександре Павловичу, от ви, я переконаний, ознайомлені з висновком на даний законопроект науково-експертного управління. Мене зацікавили там два диспозиції, і я хотів би, щоб ви відповіли на них. Чи вважаєте ви за доцільне передбачити заборону на визначення орендарями чи концесіонерами державних та комунальних підприємств. Це перше. І друге. Чи не вважаєте ви, що фізичну особу – підприємця варто було б виключити із переліку суб’єктів, які можуть бути орендарями, оскільки фізична наврядчи може виконувати функцію відповідних комунальних підприємств. На ці два питання, прошу відповісти.
Спасибі велике, що стосується другого, це не принципове питання, можна залишити юридичну особу, але ж ми визначали, що „фізична”, „юридична”, це тільки відносно оренди; а відносно концесії – тільки „юридична”. Хоча це не принципово. Такі практики можуть бути, тому ми такі виписали момент. Що стосується. вибачте, я перше питання, нагадайте, будь ласка. Я вибачаюсь. Цей законопроект він виключно стосується підприємств комунальної форми власності. Дії цього закону, вони не відносяться до державних підприємств, а що стосується комунальних це ми прописали, я вважаю, що це дуже ефективна форма у наших умовах особливо.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Александр Павлович! Мы в течении двух лет слышали соловьиные песни Юлии Владимировны сколько денег она направляет, миллиардов, на коммунальное хозяйство. Может быть эти деньги и уходили из Минфина, но до коммунального хозяйства не доходили, а фактически использовались полностью на выборы. И я думаю, народ этот обман разоблачил и за этот обман Тимошенко получила достойную оценку на выборах – дырочку от бублика. Но теперь, как говорится, возмущает другое, порядок все равно надо ж наводить: холодина в квартирах, там воды нет, там газ взрывается, гибнуть люди, когда она со своей командой быстрее уйдет, чтобы нормальные люди, профессиональная команда пришла да начала наводить порядок, а не разворовывать деньги на выборах, да. Спасибо.
Мое глубокое убеждение, вот мы иногда ищем какие то уникальные формы развития для нашей страны, я должен сказать, что вот сегодняшнее законодательство с учетом того, что мы летом с вами приняли закон о перспективе реформирования и развития жилищно-коммунальной сферы и плюс если мы примем еще этот закон, вполне дает основание для того, чтобы чисто засучив рукава и подобрав команду профессионалов, действительно, начать заниматься реформированием системы ЖКХ. Обязательным условием решения этой проблемы конечно является государственная поддержка этого процесса. Потому что сегодня не у муниципалитетов, ни у населения денег на то, чтобы реформировать систему, обновить основные производства конечно же нет. Поэтому от будущего правительства и Президента конечно же зависит то, как быстро эти процессии пойдут. Я уверен, что это будет в ближайшее время и будут те люди, которые готовы будут брать на себя ответственность за конечный результат. Спасибо за вопрос.
Трофименко, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Будь ласка. Є Трофименко? Немає. Сербін Юрій, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
По-перше, невеличкий коментар з приводу виконання і обіцянок урядом Тимошенко, я можу привести приклад Львова, де обіцяли і виділили кошти, і водогони там працюють, я можу привести свою ж Сумську область, так що давайте політику до цього не єднати, а питання таке. Чи не проти ви, Олександр Павлович, того, що якщо ми пропишемо при другому читанні цього закону більш чіткий порядок, щоб за цим законом ми могли навести порядок, там де вже передано в концесію з порушеннями. Де зараз ми маємо наслідки, коли ці водогони і водовідведення просто приводяться до катастрофічного стану, як ви відноситесь до цієї пропозиції.
Юрій Васильович, я з вами погоджуюся, тут правові норми повинні бути враховані, тому що є ж на сьогоднішній день певні договори з тими компаніями, які їх заключили і муніципалітетами. Та безумовно тут правовий аспект, в ньому треба розібратися. Чому сьогодні, а вони дійсно є, і в більшості випадків конфліктні ситуації між муніципалітетами, і орендарями чи концесіонерами. Тому що якраз не було таких нормативів, які ми зараз пропонуємо, це запобіжник таким ситуаціям на майбутнє. А що стосовно. Я розумію, що треба навести в цьому лад, але як це юридично зараз в рамках діючого законодавства зробити, я не можу відповісти і думаю, що і цей закон на це не дасть відповіді, є інші кодекси є інші нормативні акти, згідно з якими треба в цьому розбиратися.
Олександр Бондар, будь ласка.
Шановний доповідачу! Ви знаєте, що я у свій час разом тоді ще депутатом Олексієм Кучеренко на аналогічну тему подавали законопроект, він не був підтриманий. Хоча всі в залі були переконані, що він потрібен. З невідомих причин. Чим відрізняється ваш законопроект від нашого, чим він краще і чи є шанси його підтримати сьогодні? Ічи враховували ви норми законопроекту, який ми в свій час подавали, у вашому законопроекті? Дякую.
Дякую. І я дякую вам за ту роботу, яка була проведена, цей законопроект – це якраз, скажемо так, акумуляція всіх тих напрацювань, які були. Ви знаєте, що міністерство працювало подаючи свій варіант, в тому числі з вашим законом, з проектом закону. І тому, коли ми розглядали вже його при підготовці до повторного першого читання, то ці норми були враховані. Я думаю, що тут є, дійсно, той компроміс, який зараз влаштовує всіх, хто розуміється в цій справі.
Дякую. І час вичерпаний, і всі народні депутати, хто бажав поставити питання, поставили. Шановні колеги! Прошу записати на обговорення законопроекту. Прошу прізвища вивести народних депутатів. Ганна Герман, будь ласка, мікрофон. Олексій Плотніков, будь ласка.
Шановний голово! Шановні народні депутати! Безперечно, цей закон, який був винесений на повторне перше читання, і він має набагато кращі параметри, ніж ті, що йшли просто на перше читання. Він доопрацьований до необхідних кондицій, зокрема пропонується визначити особливості передачі в оренду та в концесію об’єктів централізованого водопостачання, відповідно теплопостачання, водовідведення, що перебувають у комунальній та інших формах власності. Крім цього, саме положення цього законопроекту повинні призвести до покращання ситуації як в галузі, так і, безперечно, в сфері створення належного нормативно-правового підґрунтя для передачі в оренду і концесії об’єктів тепло-, водопостачання та водовідведення, які перебувають у комунальній власності. Таким чином, я вважаю, що це вкрай корисний законопроект. Він дуже позитивно відрізняється від першої версії першого читання. І є пропозиція логічна в цьому напрямку – це прийняти цей законопроект за основу. Спасибі.
Петро Миколайович Симоненко, будь ласка, фракція комуністів. Юрій Сербін наступним буде.
Уважаемые коллеги, Симоненко, фракция коммунистов. Я информирую вас о том, что фракция компартии не будет голосовать за принятие этого закона. Мы исходим из следующего. В Украине нет ни одного примера, который бы свидетельствовал о том, что в результате передачи коммунальной собственности в аренду или в другую какую-то форму использования у нас уменьшились бы тарифы и стало лучше обслуживание. Эта форма сегодня используется крупным капиталом для того, чтобы в условиях захвата власти на местном уровне передавать своим структурам эту систему. И по сути дела, лишить территориальную громаду собственности. И сегодня посмотрите, что происходит. Кладбище передали в аренду, все формы эти, то есть коммунальные службы тоже в аренду, и это заканчивается тем, что только повышает тарифы. Далее. Эта система, кстати, через этот закон – это крупнейшая коррупция. Потому что передают, и тут прочитайте, 7 статью, кстати, этого закона, где говорится о том, что это может быть без конкурса передано. Это также говорится о том, что не принимается, или, вернее, принимается решения без Антимонопольного комитета. И делается простая схема. Мер или его опричники, кто обеспечивает большинство в Совете, передают конкретной структуре в аренду или в лицензию, а после этого копейки определенные от уже повышающихся тарифов передают конкретно наличными тому или иному мэру или руководителю. Эта схема понятна. Поэтому как решать надо вопрос? Во-первых, надо сохранить в государственной собственности и в коммунальной собственности, потому что сегодня 30 процентов водо- всех, так скажем, систем поставок воды в критической ситуации находятся. Капитал идет на это только для того, чтобы получать прибыль и сверхприбыль, а не обеспечить улучшение качества предоставляемых услуг. Во-вторых, Надо здесь в Киеве разобраться с тем, а в чьих руках находится сегодня, по сути дела, судьба коммунальных всех предприятий. Кто устанавливает тарифы на электроэнергию? Кто устанавливает цены на газ? Кто сегодня, естественно, ценами манипулирует на то оборудование, которое очень нужно для улучшения качества обслуживания и предоставления услуг коммунальных? Поэтому я хочу вам по примеру сказать Черниговской области из 25 станций, которые занимаются водоотводом. Сегодня три уже всё полностью израсходовали, свой срок, 12 – находятся в критическом состоянии. Вы, что здесь наивные люди, предполагаете, что все, кто возьмет в аренду сегодня сразу приведут в порядок эти станции? Нет! Да, они будут сегодня заниматься тем, что одни без работы людей оставляют, а другие цены и тарифы повышают, и таким образом в очередной раз залазят в карман нашим потребителям. Я считаю, что у территориальных громад должна быть обязательная коммунальная собственность, которой они распоряжаются для того, чтобы наводить порядок непосредственно на конкретной территории. Фракция Компартии голосовать за этот проект закона не будет и рекомендует всем вам, уважаемые коллеги, если вы отстаиваете интересы своих избирателей отказать в поддержке этого закона.
Юрій Сербін, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні колеги! Наш уряд робив і робить все, що можна для того, щоб підтримати водопровідне і каналізаційне хазяйство і наші тепломережі. Але ніякого бюджету не вистачить, якщо ми будемо покладати всі оці наші недоробки, оці всі наші старі системи будемо покладати на державний бюджет. Тому цей закон, безумовно, потрібен. Але є деякі пропозиції до цього закону. Перша пропозиція. Все ж таки давайте, я розумію, що це дуже хитка юридична формула, але ми повинні привести у порядок оті договори, які зараз заключені, і де, дійсно, робиться система нашого водовідведення та водопостачання. Достатньо буде записати навіть фразу побажання про те, що привести договори, які укладені, у відповідність з цим законодавчим актом. Це перша пропозиція. Друга пропозиція. Ми зараз і наш уряд підготував 12 тисяч бюджетів місцевих. І тепер маленькі міста та селища міського типа будуть мати право, щоб вони використовували свої кошти для того, щоб піднімати і дорожнє господарство, і водопровідне та каналізаційне господарство. Але все ж таки я впевнений у тому, що цих коштів не вистачить при тій зношеності нашої системи. Тому цей закон потрібно прийняти у першому читанні. Наша фракція це буде підтримувати. А до другого читання врахувати ті зауваження, які є. Дякую за увагу.
Валерій Баранов, фракція „Блоку Литвина”. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Баранов, «Блок Литвина». Уважаемые друзья, можно сколько угодно закрывать глаза на проблемы, которые есть в жилищно-коммунальном хозяйстве. Можно сколько угодно агитировать за то, что было и оказалось не лучшим, можно возвращать Совмин, Кабмин, можно возвращать госплан, но вопрос: кто заплатит за разницу, которая сегодня возникает и довела жилищно-коммунальное хозяйство Украины к банкротству полному? И можно мечтать и вспоминать, но мировая практика говорит о том, что есть один способ – это привлечение денег для реконструкции восстановления и качественного выполнения услуг. Деньги могут быть государственные, деньги могут быть коммунальные, местных советов, деньги могут быть как инвестиции от большого, малого и среднего бизнеса. Мы прекрасно понимаем, что денег сегодня у государства нет, у госорганов местного самоуправления - нет. Единственный способ восстановления нашего хозяйства – это инвестиции. Ну какой инвестор придет работать в тот бизнес, который полностью разрушен и не дает никаких гарантий ему защитить свою работу? Есть сегодня очень много практик мировых и практик в нашей Украине, когда коммунальное хозяйство эффективно используется и приносит пользу территориальным громадам. Я хочу сказать, что Ассоциация городов, которую я имею честь здесь представлять, убедительно просит всех присутствующих в зале поддержать этот законопроект. Это наша возможность привлечь инвестиции к жилищно-коммунальным проблемам и создать нашим гражданам высокоэффективные и качественные услуги. Прошу вас поддержать этот законопроект.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би вас запитати. Після роздачі обленерго якість послуг, які отримують люди, краща? Летить вся електротехніка, ніхто не захищає прав громадян. Що вклали туди кошти якісь інвестори? Ніхто нічого не вклав. Все просто експлуатується, те, що було. Далі. Я хотів би звернути вашу увагу, що цей закон, мені б здавалося, треба б назвати так: „Про дозвіл на тотальну приватизацію об’єктів централізованого вводу, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності”. От так його можна назвати. Це друга назва цього закону. Я бачу, що. Малесенький вам приклад. Всі знають Одесу, всі знають готель „Лондонська” – знаменитійший готель. Відданий регіоналам був в оренду, а тепер приймали рішення, бо розуміли, що не тільки у 17 регіонах перемогла Тимошенко, що в Одесі будуть зміни. Приймає рішення обласна рада віддати по остаточній вартості – 24 мільйона гривень найкращий готель – це 3 мільйона доларів, це вартість особнячка маніпусенького. Це так, щоб ви собі знали, що відбувається. І зараз ми хочем те ж саме зробити з водопостачанням, те саме хочем зробити з іншими речами. Я хотів би зверути вашу увагу на протиріччя законам. Вважаю, що це питання національної безпеки, по-перше. По-дреге, вода – це питання виживання нації і її генофонду. Дайте ще можливість комусь, звідкись: з офшору, де завгодно – закупати, керувати цим – і все. Тому я не буду голосувати за цей закон. Я звертаю вашу увагу, що є суттєве протиріччя з законом уже діючим: „Про оренду державного комунального майна”, - де записано, що не можуть бути об’єктами оренди об’єкти державної власності, які не підлягають приватизації відповідно до частини другої статті 5 Закону „Про приватизацію державного майна”. А це якраз є пункт г): „об’єкти інженерної інфраструктури та благоустрою міст, включаючи мережі, споруди і устаткування, які пов’язані з постачанням споживачам води, газу, тепла, а також відведенням, очищенням стічних вод”. Міняйте спочатку цей закон, міняйте Конституцію, а потім зможете це зробити. Інакше це незаконно. Я закликаю колег по коаліції замислитись над тим, що я сказав зараз, і подивитися чинні закони, і подумати, що ми ще дітям залишимо, якщо вони взагалі зможуть жити в таких умовах. Дякую вам.
Дякую. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Этот закон идет вне политики. Я думаю, политика закончилась. Избран всенародный Президент Виктор Федорович Янукович, на днях будет сформирована профессиональная команда государственных менеджеров, парламент. Подставим плечи под программу Президента – и будем вытягивать страну из кризиса. Но здесь мы, действительно, абстрагируясь от политики, должны не обманывать ни себя, ни людей. Вопрос очень серьезный. Плохо очень строили в Советском Союзе, особенно коммунальную сферу, очень плохо. 20 лет мы бьем-бьем, бьем-бьем, ни копейки не вкладывая, никак ее не добьем. Но даже при всем том запасе прочности есть предел, переступив который не то что могут быть технические аварии – огромные техногенные катастрофы с жертвами. То, что воды нет, - это полбеды. То, что тепла нет, - это полбеды. Но это тянет за собой то, что тянут баллон с газом в квартиру, потом взрыв, рушится дом, квартира, гибнут люди. И мы должны, не обманывая себя, сказать, не зависимо от партийной принадлежности. И кто бы, кто бы, кто бы, так сказать не взялся за это дело. А есть ли в государства сегодня деньги, чтобы подставить финансовые плечи под решение этих проблем в коммунальном хозяйстве? Хватит ли финансового ресурса? Ответ однозначен: нет, таких денег нет. Тогда возникает вопрос: если государства таких денег нет, а дальше, нам идти, что дальше по пути того, что каждый день, как в сводке, как фронтовые сводки слушать, где квартира взорвется, где люди мерзнуть. Значит, наверно, мы должны сделать все для того, чтобы зажечь зеленый свет на путях прихода серьезных частных инвестиций в эту сферу. И за счет привлечения частных инвестиций вытянуть, не просто залатать дырки, а провести серьезное техническое перевооружение, переустройство этой системы. И поэтому, цим законом і пропонується визначити особливості передачі в оренду та концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання та водовідведення, що перебувають у комунальній власності та особливості здійснення оренди та концесії таких об’єктів. І наслідками прийняття цього закону є створення належного нормативно-правового підгрунття для передачі в оренду і концесію об’єктів тепловодопостачання та водовідведення, які перебувають у комунальній власності. Поэтому я обращаюсь сейчас ко всем присутствующим депутатам, что пришел час прекратить брехню в стране, прекратить брехню в стране, очень много брехни было. Давайте будем честные и перед собой и перед людьми и скажем: денег в государства нет. И поднять эту сферу, защитить людей от гибели, от неполадок, от техногенных катастроф мы можем, только пустив серьезные инвестиции, зажечь зеленый свет на пути серьезных инвестиций в эту сферу. Поэтому мы предлагаем принять этот закон. Спасибо.
Шановні колеги, обговорення законопроекту. Що? Будь ласка, мікрофон народного депутата. Ну, сюди, будь ласка, на трибуну. Да, да, да. Зараз заключне слово доповідача.
Уважаемые коллеги, я вынужден сказать несколько слов в связи с таким бурным обсуждением. Дело в том, что этот законопроект он не открывает или не дает зеленый свет аренде или приватизации объектов. Этот вопрос давным-давно в этой стране, в нашей стране с вами решен. Этот процесс сегодня есть. И мы все, выступающие, сегодня говорим, что он неправильный, он не тот, который отвечает сегодняшним требованиям. Поэтому этот закон, учитывая, что объекты жизнеобеспечения, водотеплоснабжения могут передаваться в аренду и концессию. Предлагается, чтобы они передавались на особенных условиях, с учетом специфики их эксплуатации. Тут не изобретается чего-то нового, тут наоборот, усиливается возможность территориальных общин контролировать процесс сотрудничества и развития этих предприятий. Еще одно, ведь аренда и концессия, это я для телезрителей говорю, это не приватизация. Аренда, после окончания аренды основные фонды этого предприятия возвращаются территориальной общине. Концессия – это улучшенные основные фонды с инвестициями, которые там были, возвращаются территориальным общинам. Это не в Украине изобретенное, это сегодня механизм, с которым работают передовые государства – Соединенные Штаты Америки, европейские государства. И потом, решение сдавать в аренду или концессию принимает муниципалитет, территориальная община принимает. Я бы как мэр, если у нас хорошее предприятие, если оно работает стабильно и оказывает нормальные услуги, никогда не согласился бы с тем, что его надо передавать в аренду и концессию. Но таких объектов, к сожалению, у нас в стране с каждым днем все меньше и меньше. И если мы не инвестируем туда капитал, мы завтра вообще не сможем ни питьевую воду подать, ни тепло в зимний период. Понимаете, это и есть угроза национальной безопасности. И если сегодня это все пустить на самотек, если государство уйдет от того, чтобы сбалансировать интересы бизнеса и интересы территориальных общин, мы действительно усугубим ситуацию коррупции в этой сфере и действительно, потеряем те интересы, которые сегодня должны быть отстояны перед территориальными общинами. Я предлагаю этот законопроект обязательно поддержать. И процедуру ускоренного принятия во втором чтении прошу поставить на голосование. Спасибо.
Дякую. Петро Миколайович Симоненко, будь ласка. Потім – Володимир Ландік.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые избиратели, при условии сегодня, что Верховный Совет проголосует за этот закон, вы знаете, будет повторяться то, когда отключали у вас электроэнергию за неуплату. Будут соответствующие коллекторские фирмы, которые будут приходить и у вас из квартиры выбивать эти платежи. При этом, так скажем, будет отрезаться и водопоставки, и водоотводы. Это все понятно сегодня нам с вами. Мы должны также понимать, что это решение принимается для того, чтобы государство полностью сняло с себя ответственность за то, какие услуги предоставляются людям. Далее. В условиях, когда государство отказалось контролировать крупный бизнес в части выплаты вам заработной платы, рабочих мест, достойной заработной платы и так далее, и тому подобное. То есть я еще раз хочу подчеркнуть, фракция коммунистов не будет голосовать за принятие этого закона, потому что он антинародный по сути своей. И отказ капитала от решения конкретных вопросов, которые должны решаться государством, чтобы поставлять чистую воду и обеспечить здоровье нации.
Володимир Ландік, будь ласка.
Спасибо. Партия регионов, Ландик. Я хотел бы дополнить может быть Попова и апеллировать Петру Николаевичу. Петр Николаевич, там не говориться ничего о государственном, там говорится только о коммунальной собственности. Но то, что говорил мой коллега Кармазин, когда рассказывал за облэнерго, так именно он сказал: роздали. Именно всю воду или все, что у нас уже пораздавали, оно не работает. А здесь предлагается конкурсная, аукционная система, где будет прописано. Но будет прописано только, конечно же, ответственным местным самоуправлениям. А если оно коррумпировано, то оно, ясное дело, заберет под себя, под любые условия, и никакой закон самый лучший, что мы здесь примем, никогда работать не будет. Поэтому за этим нужен глаз да глаз, ответственность, честность тех политиков и тех исполнителей, которые на местах. Спасибо.
Юрій Сербін, будь ласка.
Шановні колеги, я не кажу, що це ідеальний закон. Але ми зараз маємо дуже багато прикладів, коли по закону по оренді передаються в оренду системи теплопостачання, водопостачання, водовідведення без всякого порядку. І це якщо ми зараз його не приймемо, то вона так і далі буде продовжуватись. Ми вводимо хоч якість права передачі концесію. Але повірте нам, як комітету, це не політичний закон, але прийняти його в першому читанні, щоб рухатись і навпаки треба зробити так, щоб під цей закон, ті діючі договори, які є, щоб вони підійшли під цей закон. Тоді ми може на якийсь лад наведемо, інакше будемо зараз, у нас дуже погані справи, а будемо мати ще гірші справи. Є дуже гарний вислів „Може і нафта закінчиться, але людина все одно буде пити воду і в туалет ходити”. Тому давайте приймати цей закон, наведемо хоч якийсь порядок.
Шановні колеги! Це ж не обговорення, давайте, Олександр Бондар, 30 секунд. Ви ж всі виступали вже.
Володимир Михайлович! Я коли доповідав свій закон з Кучеренко, чув саме такі ж зауваження до законопроекту, які не мають жодного відношення до його тексту. Всі критикують те, що відбувається і ніхто нічого не хоче зробити, щоб це привести в якісь нормальні норми. Зараз, дійсно є спроба регламентувати ці процедури, щоб унеможливити зловживання. І треба цей закон прийняти в першому читанні, інакше критика, яка стосується не тексту закону так і залишиться критикою, а ситуація буде не змінюватись. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Прошу підготуватися до голосування. Пропозиція комітету прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету, про прийняття за основу проекту закону про особливості передачі в оренду та концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання, водовідведення, що перебувають у комунальній власності. Реєстраційний номер 2320. Прошу голосувати. Йде голосування, шановні колеги! [[11:34:40]] За-208 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 15, "Блок Юлії Тимошенко" - 15, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 22, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 2. Ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону 2320, про повернення до розгляду проекту закону. Прошу голосувати. [[11:35:17]] За-256 Повернулися до розгляду законопроекту. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 2320]]. Прошу, голосуйте. [[11:35:42]] За-288 Рішення прийнято. Зараз я покажу по фракціях. Шановні колеги, тут доповідач пропонував прийняти рішення про скорочення, зараз покажемо, терміну підготовки до другого читання. Я зараз поставлю на голосування цю пропозицію, а тепер оголошую результати голосування. Партія регіонів – 161, "Блок Юлії Тимошенко" – 76, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 29, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 3. Ставлю на голосування пропозицію про доручення комітету підготувати законопроект 2320 до розгляду в другому читанні за скороченою процедурою. Так ви ж тільки що пропонували, ваша фракція пропонувала. [[11:36:39]] За-177 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про забезпечення громадян доступним житлом [[реєстраційний номер 4124, 4722]]. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку та будівництва Ісаєнко Дмитро Валерійович і народний депутат України Полянчич Михайло Михайлович, співдоповідач – заступник голови комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Сербін Юрій Сергійович. Прошу вас.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Міністерство регіонального розвитку та будівництва було розробником проекту Закону про забезпечення громадян доступним житлом. Який сьогодні пропонується вам для розгляду в першому читанні. Хочу зазначити, що механізм будівництва доступного житла як один із антикризових заходів в основному унормовано статтею 4 Закону про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельних галузей та житлового будівництва за який проголосувало 410 народних депутатів. В цьому законі визначено поняття доступного житла та державної підтримки його будівництва або придбання кола осіб, що мають право на отримання такої підтримки джерела фінансування будівництва доступного житла, основні вимоги до такого житла та умови здешевлення його вартості. Водночас, міністерство вважає, що розгортання будівництва доступного житла в державі потребує формування окремої законодавчої бази, а саме прийняття спеціального закону. В запропонованому законопроекті більш чітко виписані повноваження центральних, та місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. З метою запобігання зловживань з доступним житлом законопроектом передбачено введення єдиного державного реєстру громадян які мають право на доступне житло та запровадження свідоцтва про право недержавну підтримку. Реалізація цього законопроекту дозволить створити умови щодо доступності будівництва, придбання житла – визначити стандарти доступного житла, поліпшити технічний стан житлового фонду, забезпечити комплексний підхід до цієї проблеми. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління Верховної Ради України законопроект може бути прийняти за основу в першому читанні. Прошу підтримати.
Шановні колеги! Якщо є запитання до заступника міністра прошу записатися на запитання. Прізвища прошу вивести на інформаційне табло. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я хотів би запитати вас щодо такого: ви могли б коротко охарактеризувати чим ваш Закон про забезпечення громадян доступним житлом відрізняється від депутатського законопроекту 4722, який називається „Про державну підтримку забезпечення громадян доступним житлом”. Тому що от, вивчаючи їх, і порівнюючи їх між собою, мені здалося, що більш грунтовніший і відповідає суті підтримки громадян на сьогоднішній етап, саме депутатський законопроект. Як ви їх співставляєте? Чи не бачите ви необхідності, можливо, один зняти? Чи якщо він, скажімо, доповідається від міністерства, від уряду, то це він апріорі має бути кращий? Ось, дайте відверті відповіді на ці питання, будь ласка, якщо ви знайомі з іншим законопроектом. Дякую.
Ну, я знаком со вторым законопроектом. И хочу сказать, что тот закон, который разрабатывался министерством и урядом, он более простой, более простой. Что касается второго законопроекта, мы рассматривали его на Комітеті Верховної Ради з питань будівництва, и вообщем-то приняли решения, что более жизнеспособный именно законопроект, разработанный урядом.
Юрій Сербін, будь ласка, мікрофон.
Ну, перше. Я буду виступати від комітету по цьому закону, і дам відповідь колезі Кармазіну, чим відрізняються ці закони – це перше, ґрунтовно, думаю. І друге. Як ви відноситесь до того, що все ж таки, щоб: а) щоб закон цей працював, щоб все ж таки виписати норму, наприклад, 30 відсотків, і чи потрібно дворічне планування, щоб, дійсно, від нього був ефект?
Ну, я таку позицію підтримую. Хочу сказати, що урядом було прийнято Постанову Кабінету Міністрів про державну цільову програму забезпечення громадян доступним житлом, яка розроблялася ще в 2007 році, і там, дійсно, є планування на період з 2010 по 2017 роки, і я підтримую таку позицію.
Народний депутат Лисов, будь ласка.
Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, чому у вашому законі знову виникла державна іпотечна установа, яку вона буде відігравати роль? І скажіть, будь ласка, де тут місце комплексній забудові мікрорайонів міст, тому що я переконаний, що сьогодні забудови ідуться хаотично, практично, по всім великим місцям і регіонам. Тому, будь ласка, чому ви це не врахували і про фінансову установу скажіть?
Но, что касается финансовой установы, что касается ипотечного кредитования. Понятно, что сегодня доступность ресурсов и, скажем так, дешевых кредитов, это, ну, но практически сегодня этого нет и сегодня главную роль в этом законе будет играть именно создание условий для людей, для того, чтобы можно было дешево строить, и, конечно, во втором чтении в этом законе придется вносить серьезные коррективы в этом плане. То есть, основным будет именно не ипотечное кредитование, а создание условий, то есть, то о чем вы говорите, комплексная застройка кварталов.
Катерина Самойлик, фракція комуністів.
Дякую. Скажіть, будь ласка, шановний доповідачу, чи не одержаться так, що в кінцевому результаті, закон який ви нам презентуєте, зведеться до реєстру тих, хто потребує доступне житло? Чи невідомо вам і так, скільки відсотків населення України просто неспроможне не те що одержати, а придбати житло? Це майже 80 відсотків. Бо ми уже маємо проблеми з реєстром виборців. Говорили, що всі питання будуть вирішенні. Створили його, а проблем не поменшилося, а збільшилось. І ще одне. На ваш погляд, чи молодь,, категорія молодіжна, є у вашому законі пріоритетною в одержанні доступного житла? Бо ми маємо вже негативний і дуже негативний досвід, коли, практично, молодь одержує кредит в комерційних банках і закінчився рік, оцей рік, і залишилися тільки борги, а держава не викон.
Будь ласка, дайте можливість завершити питання. Прошу Катерина Семенівна.
а держава так і не виконала свої зобов’язання перед молоддю. Дайте, будь ласка, відповідь.
Во-первых, хочу сказать, что то, что касается молодежного жилищного кредитования, конечно, оно входит в понятие «доступное жилье». Но для чего был разработан этот закон и почему он сегодня предлагается? Сегодня у государства нет возможности купить жилье всем нуждающимся и нет возможности дать дешевые ипотечные кредиты. У нас на. миллион 200 тысяч семей сегодня перебувають на квартирному обліку. И главная цель и задача этого законопроекта состоит в том, что мы должны регуляторными актами создать условия для того, чтобы это жилье в первую очередь было доступно по цене. И закон преследует именно такие цели, не бюджетное финансирование этих программ, а создание условий для того, чтобы жилье по цене было доступно.
Олег Ляшко.
Олег Ляшко, "Блоку Юлії Тимошенко". Шановний Дмитро Валерійович, розкажіть, будь ласка, громадянам країни про те, як уряд реалізовував у 2009 році програму „Доступне житло для громадян країни” і які плани уряду Юлії Тимошенко на забезпечення громадян України доступним житлом у 2010 поточному році. Дякую.
Я вже відповів на це питання. Бо ми прийняли у 2009 році Постанову Кабінету Міністрів про забезпечення громадян доступним житлом з 2010 по 2117 роки. І сьогодні ця програма розгортається.
Володимир Григорович Яцуба мікрофон.
Шановні народні депутати, я спробую замість заступника міністра відповісти, що зробили для добудови житла з готовністю 75 відсотків. Купили 5 з чимось тисяч квартир, а залишили 147 тисяч квартир в Україні недобудованих. Це вже пройшло. У мене одне питання. Чомусь 2, 5 роки знадобилось для підготовки цього законопроекту. І чи враховані пропозиції Президента України при розробці указа відповідного про будівництво доступного житла? Дякую.
Це закон розроблявсявідповідно до указу Президента, тобто ми почали розробляти його у 2007 році. Потім розглядали у комітетах Верховної Ради. І тільки сьогодні стало можливим внести його на розгляд.
Дякую. Шановні колеги, запитання і відповіді вичерпані. Народний депутат України Полянчич Михайло Михайлович. Сідайте, будь ласка, Дмитро Валерійович. Щодо законопроекту 4722.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, я хотів би розпочати з того, що закон є дуже актуальним з огляду на те, що всі без виключення представники фракцій прийняли участь у його розробці. Звісно, що уряд подав свій закон, я його не буду деталізувати, але скажу про закон, який розробляли народні депутати. Метою цього закону є виведення для початку будівельної галузі із кризового стану, створення цілісної системи державної підтримки і забезпечення громадян житлом, забезпечення доступності житла, що є дуже важливим і створення прозорої системи взаємовідносин при відведенні ділянок для житлового будівництва, розвиток інженерної та соціальної інфраструктури відповідно до цього закону. Головними критеріями і дуже важливими, і основними складовими системи державної підтримки будівництва доступного житла та механізми його фінансування. Основними складовими системи державної підтримки доступного житла є: запровадження та надання громадянам житлово-будівельних субсидій для забезпечення громадян доступним житлом. Друге: запровадження системи державних гарантій за громадян – отримувачів державної підтримки по орендних платежах за договорами оренди житла з викупом та державних гарантій за уповноважені банки. Третє: утворення у складі Державний бюджету України спеціального фонду державної підтримки будівництва житла субсидійного фонду, тобто для людей, які сьогодні не мають реальної можливості купляти з перших рук безпосередньо житло. Надання забудовникам органами самоврядування та місцевими органами виконавчої влади земельних ділянок з державної та комунальної форм власності для будівництва доступного житла за підтримки держави у дострокову оренду на умовах цього закону. Перерахування коштів Державним казначейством України уповноваженим банкам в обмін на свідоцтва про житло і будівельні субсидії. Також забезпечення фінансування будівництва доступного житла за підтримки держави за рахунок коштів субсидійного фонду та рефінансування НБУ уповноважених банків під забезпечення державними гарантіями. Запровадження механізму сплати громадянином – отримувачем державної підтримки платежів на викуп обраного ним доступного житла до закінчення будівництва через надання уповноваженим банком кредиту такому громадянину під забезпечення іпотекою майнових прав на обране ним житло. Рефінансування НБУ уповноважених банків під забезпечення державних гарантій за уповноважені банки. Сплата за рахунок коштів Державного бюджету процентів за користування короткостроковими кредитами, наданих НБУ, уповноваженим банком під забезпечення державних гарантій за уповноважені банки. А також рефінансування НБУ уповноважених банків під забезпечення державних гарантій за громадян – отримувачів державної підтримки у межах та на строк, встановлених державними гарантіями. І останнє, запровадження довгострокової оренди на строк до 30 років доступного житла з викупом громадянам – отримувачами державної підтримки. Також закон, я хотів би сказати два слова, чим відрізняється від закону, який є урядовим. Більш в цьому законі – депутатському, більш детально виписані і обширено, і об’ємисто всі розділи приблизно, які я називав, як головні. Ну, і він є, звісно, більш складніший, як урядовий, але більш зрозумілий, детально виписаний і, буде говорити, ну, продеталізований. Я би просив Верховну Раду, оскільки цей закон є, будемо говорити, має і політичну, і практичне підгрунття, і є дуже важливим, підтримати з урахуванням у першому читанні, з урахуванням деяких деталей, можливо урядового закону. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Михайло Михайлович. Шановні колеги, прошу запитання до доповідача. Так, прізвища прошу винести на інформаційне табло. Володимир Карпук.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Шановний Михайло Михайловичу, дійсно, проблема забезпечення населення доступним житлом є, певно, тією проблемою, в успішне вирішення якої мало вірить кожна пересічна людина. Тому що скільки вже про ці речі говорилося, скільки говорилося в різних програмах, закупівля за рахунок іпотечної кредитної установи невеликої кількості квартир – не є вирішенням цієї проблеми. Треба, дійсно дати механізми для того, щоб кожна людина мала можливість взяти кредит, виплатити його і мати те житло, на яке вона заслуговує. І тому з цієї точки зору, дійсно, ваш законопроект має переваги перед урядовим проектом, де більш декларативно ці всі речі розраховують. Скажіть, будь ласка, от така яка би ваша перспектива перспектива на основі цього закону, наскільки оця вся програма років могла бути розрахована, щоб принаймні високий відсоток людей могли отримати доступне житло?
Ну, звісно, що питання житла є дуже скрупульозним, і сьогодні говорити, що його можна вирішити, воно буде постійно актуальним, вирішити за там 5 чи 10 років, про це неможливо. Але головне те, що у цьому законі задіяні головні механізми. Тут задіяна і держава, задіяні і органи місцевого самоврядування, задіяні фінансові ресурси, ну, забудовника і комерційних структур і. загальним. и Національний банк, і уряд, тобто. і казначейство. Тобто всі механізми і державної підтримки, і недержавної підтримки виписані у цьому законі і можуть прийняти участь у реалізації цього закону. Це є одне із головних цих питань.
Народний депутат Тищенко, будь ласка.
Де Тищенко? Юрій Кармазін, будь ласка. Немає його.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний пане Михайло, безумовно, я вивчав і ваш законопроект, і урядовий. Мені здається, ви пішли трошки далі, набагато грунтовніше підготували. І я буду підтримувати ваш законопроект. Я тільки хотів би вас запитати: чи як ви вважаєте, співвідношення, коли нам швидше прийняти зміни до Закону про бюджет? Бо ви ж передбачили в цьому законі, що мають закладатися урядом, чи встигнемо ми вже на цей рік передбачити можливість надання і побудови такого доступного житла? Чи є можливість така? І чи готові ви, автори цього законопроекту – Поляченко, Гриневецький, Дейч, Звягільський, Королевська, Полянчич, Самойлик – уже приймати бюджет, щоб оце вже зараз було записано?
Дякую за запитання, Юрію Анатолійовичу. Я думаю, що важливим є те, що на сьогоднішній день ще бюджет не прийнятий. І якщо ми оперативно доробимо і приймемо цей закон, а я думаю, десь через місяць зможемо прийняти бюджет, то є реальна можливість у бюджеті закласти ті норми, які вказані, бюджетне фінансування, які вказані у цьому законі, і практично у цьому році цю програму вже можливо розпочати.
Ви не кричить, будь ласка. Сядьте на місце. Зараз Кармазін поставить запитання, потім ваша буде черга. Ні, так записаний Сербін, є, є. Так, все у вас, Михайло Михайловичу? Відповіли? Будь ласка, Юрій Сербін, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Ні, ні, ще одне ж питання є.
По-перше, я був записаний раніше Кармазіна. По-друге, я переконаний, що якщо цей закон приймемо, ми не здамо жодного метру житла доступного. Але це я буду в своєму виступі. Два, три питання. Перше. Ви порушуєте Конституцію, прописуючи нові функції Національного банку. Як ви будете виходити з цієї ситуації? Друге. Ви дозволяєте своїм законом будувати житло, прошу звернути увагу, тільки членам палати. Чи не створюєте ви цим монополізм? Бо тільки палата буде визначати, хто має право будувати житло. Третє питання. Ви створюєте якісь незрозумілі територіальні об’єднання, які суперечать теж Конституції. Я задаю тільки три питання. Як же виходити з цих всіх ситуацій? І останнє. У вас 13 сторінок зауважень науково-експертного управління. І воно радить, щоб цей закон.
Будь ласка, дайте можливість питання завершити.
То питання завершується чим. Сторінок зауважень майже стільки, скільки прописаний сам закон. В кожному питанні, в кожному. порушення діючих законодавчих актів і двічі порушується Конституція. Як буде виправляти цю ситуацію?
Шановний пане колего, я вам сказав, що закон є дуже детально виписаний, громіздкий і просив прийняти його тільки в першому читанні. Я знаю, що є окремі заперечення статей в цьому законі і питаннях, те, про що ви згадували. Тому це приймається, але думаю, що потрібно приймати наш закон іменно, бо він більш деталізований про те, що я говорив в першому читанні. А до другого читання доробити і прийняти в цілому, враховуючи і урядовий закон, там є також непогані речі, але за основу взяти іменно наш закон.
Дякую. Питання вичерпані, сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Пропозиція така: оголосити перерву до 12 годин 30 хвилин, після перерви як співдоповідач буде виступати Юрій Сергійович Сербін. Немає заперечень? Оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин.
Запросіть народних депутатів, будь ласка, до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити засідання. Шановні народні депутати, на розгляді у нас перебуває проект Закону про забезпечення громадян доступним житлом. Зараз я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Юрія Сергійовича Сербіна. Будь ласка, Юрій Сергійович.
Шановні колеги, я особливо хочу звернутися до фракції Партії комуністів. Давайте розберемось з обома законами, і якщо ми дійсно хочемо будувати доступне житло, то давайте все ж таки визначимо що і який закон дає можливість будувати це доступне житло. В урядовому законі є недоліки і я бачу недоліки в тому, що невизначені відсотки. З моєї точки зору це повинно бути 30 відсотків, бо до цього вже звик і наш народ, і ми постійно про це казали. І друге, ми повинні і в цьому законі, і в Бюджетному кодексі, і в бюджеті записати дворічне планування для будівництва житла. Якщо ми це зробимо, то вже зараз люди під державні гарантії понесуть свої 70 відсотків і ми можемо будувати доступне житло, давати громадянам це житло і піднімати будівельну галузь, якщо буде дворічне планування. І тільки в 2011 році будинки великі будуються два роки в середньому, потрібно буде дотація з бюджету. А ось тепер давайте перейдемо до закону депутатського, до чого він призведе, я вже не кажу загальні фрази, що ми взагалі жодного метра не будуємо, а тепер по порядку. Перше – монополізм, будувати житло будуть тільки ті, хто входить в будівельну палату. Ми вже бачимо на протязі багатьох років, що ми хочемо створити, спроби створити монополіста на будівельному ринку, всі інші будуть бігати біля палати і випрошувати право будувати житло – це прописано чітко і це основний параметр цього закону. Якщо ви хочете створити монополіста на всю Україну – голосуйте за цей закон. Друге питання. Тут йде пряме порушення Конституції, створюється якась незрозуміла координаційна рада, яка вище і Національного банку, і уряду. Спроба керувати Національним банком – це безумовне порушення Конституції, в спробі керувати урядом – це порушення Закону про Кабінет Міністрів. Далі. Цим законом створюються якісь незрозумілі територіальні громади, в які входять міста, селища, села, тобто нам уже не потрібний поділ України на області, райони, бо у нас будуть якісь незрозумілі територіальні громади. Мені здається, що це теж пряме порушення Конституції. І коли автори хваляться [[це дуже поважні депутати]] , я впевнений, що жодний із них цього закону не читав, бо якщо б прочитав, він би його ніколи не поставив, свій поважний підпис під цей закон. Бо це тоді, хто буде створювати ці територіальні об’єднання, – невідомо, як вони будуть створювати – невідомо, хто керувати ним буде - теж не відомо. Далі. Крім оцих координаційних рад у нас тут суперечності на 13 відсотків. Я бачу, давайте приведу тільки декілька прикладів, у нас державні гарантії фізичним особам – чогось отримують юридичні особи. І от таких прописаних детально, як кажуть, автори детально неузгодженості з усіма законодавчими актами, які діють в Україні вони постійно і це всі сторінки цього законодавчого акту. Можна, безумовно, з політичних міркувань прийняти за основу закон, який написали наші шановні колеги депутати. Але його переписати, взагалі, потрібно повністю – викинути оці положення і написати, все одно ми прийдемо до урядового закону. Чому я ще за урядовий закон і наша фракція буде підтримувати це, але будемо підтримувати не з політичних міркувань. А якщо ми хочемо будувати житло державне, по якому вже прийнято і указ Президента, і постанова Кабінету Міністрів, і виділялися вже кошти, то, давайте це закріпимо в законі урядовому, приберемо ті недоречності, які там є, про це буде ще й казати мій колега по комітету пан Лисов, і він може працювати, якщо буде дворічне планування. По другому закону ми не будемо нічого мати, крім декларації. Дякую за увагу. Комітет вважає, що перший законодавчий акт уряду потрібно.
Дайте можливість завершити.
а другий законодавчий акт потрібно відправити на доопрацювання, а кращі з них положення, з усіх, взяти в перший закон. Це я знову звертаюся до тих фракцій, які не читали цей закон, де йдуть сплошні порушення Конституції. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів. Ігор Лисов, будь ласка. Прошу вас. Народний депутат Лисов. Наступним буде виступати Юрій Кармазін. Прошу.
Шановні колеги, питання, яке сьогодні на порядку денному, воно суттєве і дуже важливе для нашої держави. І прочитавши положення одного і другого закону, вони, звісна річ, в першу чергу носять декларативний характер. Тому що для того, щоби писати такі важливі документи, ми в першу чергу повинні були би з вами визначити обсяг проблеми, яка сьогодні існує в будівельній галузі, і забезпеченню населення житлом. Сьогодні на черзі в Україні близько мільйона 200 тисяч сімей потребують поліпшення житлових умов згідно нашого Житлового кодексу. Це велика кількість квадратних метрів і, розумієте, говорити тільки про доступне житло – це абсолютно мало. Треба крім доступного житла обов’язково говорити про комфортні умови проживання. Для здешевлення житла пропонується, щоби податок на розвиток інженерно-транспортної інфраструктури і соціальної вилучити. Тоді ми з вами будемо жити в квартирах, які, і люди не зможуть своїх дітей завести в дитячий садочок, завести в якийсь заклад фізичної культури чи школи. Для того, щоби розглядати цей документ, треба дуже серйозно попрацювати над розробкою програми. В першу чергу, - якщо можна, шановні, трішки тихіше, тому що важко говорити, – в першу чергу треба серйозно попрацювати над генеральним планом розвитку територій і міст,де потрібна житлова забудова. Не може бути, щоб генеральний план міста Києва був затверджений 1986 році Постановою Кабінету Міністрів, а перезатверджений у 2002-му сесією Київської міської ради. Це потребує серйознішої житлової політики. Наступне. Дуже хотілось би, щоби ота програма, закон який сьогодні розглядається, був внесений до статусу національної програми, як це робиться в багатьох країнах. Вилучити всіх посередників. Є тільки замовник, банк і покупець. Іншої прослойки не може бути, тому що це суттєво, це сплошна корупція. І для населення, яке потребує, звісна річ, зробити дешевий кредит на іпотеку. На жаль, часу мало, тому я хочу.
Будь ласка, так, завершуйте.
Обов’язково. Закон в першому читанні можна підтримати, тільки дуже суттєві треба зробити доробки, які сьогодні запропоновані мною.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Наступним Олег Зарубінський буде.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, безумовно, зараз дуже важко вам при прийнятті визначатися із законопроектом. Я б хотів би сказати тільки, у нас звикли говорити негатив про роботу уряду, взагалі про те, що відбувається за вікном. Хто сьогодні забезпечив і за скільки років забезпечились ті, хто взагалі стояли на черзі, які не рухалися? Саме цей уряд, саме Юлія Тимошенко зараз забезпечила тих, хто взагалі черги на яких не рухалися, саме малозабезпечених людей. Тому я хотів би сказати, що, в принципі, можна розглядати, можна було б розглядати цей законопроект, який є зараз, 4124, якимсь продовженням дій уряду. Але, чого тут не вистачає? Тут не вистачає того, про що зараз сказав колега Сербін. Будемо казати так, не вистачає ще багато деталей і душі не вистачає. І не вистачає того, що детально є у другому варіанті, але я не можу сказати, що там більше чого, ті деталі більше носять антикорупційний характер чи корупційний характер. Я маю на увазі законопроект депутатський. Чому? Створення безлічі органів, комісій, їх співвідношення, внесення змін до Цивільного кодексу, яке планують зробити цим комітетом. Ви пам’ятаєте, у нас Цивільний кодекс проходив три читання, він проходив у нас Раду Європи і Венеціанську комісію і все що завгодно. А тут махом ми вносимо вже туди зміни і так далі у Цивільний кодекс. Мене надзвичайно лякає, коли такі речі робляться. Крім цього іншого, Володимире Михайловичу, ну пройшли вибори, пройшли вибори, уже не 17 січня, уже скоро буде 17 лютого. 17 лютого у нас закін. 17 грудня закінчились повноваження голови Національного банку України – одного із суб’єктів законодавчої ініціативи. Тут також вносяться зміни до Закону про Нацбанк о одному законопроекті, у депутатському. То давайте, можливо, зараз ставте питання перед Президентом, підніміть трубку, у вас з ним один зв’язок, до речі, і в нього кінчився термін ще 23 числа, просто Україна це не помітила, що він вже сьогодні не має виконувати своїх обов’язків, я маю на увазі Віктора Ющенка. І я, пане Чечетов, даю вам право на репліку, шановний, ні, Янукович Президентом, на жаль, дуже багато порушень, на жаль, мабуть, не стане. Але хотів би вам сказати, що 2 роки ви неконституційно утримуєте голову Вищого господарського суду. Він же прийняв вам рішення по Межигір’ю, він вже прийняв за три дні до виборів. Що ви ще хочете, чого ви його тримаєте? Винесіть.
Дякую. [[Шум у залі]] Завершим розгляд питання, буде репліка. Олег Зарубінський, потім Микола Томенко буде виступати.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, якщо дозволите, я по темі, тобто щодо змісту запропонованих законопроектів, але спочатку хотів би нагадати. Тут було багато посилань, що є відповідні конституційні норми щодо забезпечення людей, громадян України, житлом. Я дозволю собі дві частини, першу і другу, статті 47 Конституції все ж таки нагадати: „Кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду”. І друга частина цієї 47 статті: „Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону”. Виходячи з положень Конституції, сама назва запропонованих законопроектів є однаковою і для одного, і для іншого, Закон про забезпечення громад доступним житлом, виглядає, безумовно, коректною, правильною, актуальною, нагальною і таке інше. Але, оскільки тут автори законопроектів багато говорили добрих слів, і це зрозуміло, щодо своїх законопроектів. Я позитиви би зараз знову не наголошував, а сказав би про ті речі, які, очевидно, треба виправляти і які є достатньо некоректними. От я беру законопроект 4722. Серйозною вадою бачу те, що в проекті практично відсутні положення щодо державного контролю за використанням коштів Державного бюджету, коштів, спрямованих на державну підтримку будівництва доступного житла, зокрема шляхом регулювання рівня рентабельності, заробітної плати вищого менеджменту будівельних організацій. В цьому ж законопроекті сам термін, звертаю вашу увагу, „житло, яке будується за підтримки держави” не є рівнозначним терміну „доступне житло”. Оскільки, з одного боку, за допомогою держави має будуватися і інше житло, зокрема соціальне житло, а, з іншого, доступне житло має будуватися і без залучення державних коштів. Дивимося на законопроект 4124. У проекті питання створення доступного житла шляхом реконструкції житлових будинків та переобладнання нежитлових будинків у житлові практично не регулюється. Точно так же виникають питання і щодо обліку громадян, які мають право на доступне житло. Цей облік має бути, механізм обліку визначений більш детально, і в першу чергу слід визначитися, очевидно, чи ведеться щодо цих осіб окремий облік і як він співвідноситься з загальним обліком осіб. Одним словом, мені здається, що і в одному, і в другому законопроекті є багато норм, які треба.
Микола Томенко.
Шановні колеги, питання надзвичайно важливе. І я пам’ятаю, що в цій сесійній залі вже не в першому скликанні є спроба закласти законодавчу базу, як забезпечити громадян доступним житлом. І це проблема, що на цій добрій темі не вдається ні органам державної влади, ні народним депутатам – я маю на увазі зараз 2 законопроекти – запропонувати оптимальну і правильну систему того, як це повинно робитися. Більше того, ми маємо досвід і добрий, і поганий, який можна було б проаналізувати. І останніх, наприклад, півроку і раніше були такі спроби органів місцевого самоврядування це зробити для того, щоб уже виходячи з того, як діяла ця система, розписати такий механізм, який б давав можливість нам не по десять будинків будувати, а давав можливість нам будувати мільйони квадратних метрів житла. Тепер стосовно законопроектів, звичайно, так, чесно кажучи, оцей депутатський законопроект я, аби читав лекції, бо зараз часу не маю, значить, по законодавчому творенню, взяв би, як зразок - які законопроекти в Верховній Раді не треба реєструвати. Ну, коли збирається серйозний депутатський колектив і пише законопроект для кількох фірм, де розписує по деталях, значить, які їм пільги зробити, як упростити їхнє життя, значить, як зробити, щоб їм легше дихалося, переходячи з однієї області в інші, як написано пріоритети для конкретних областей, де ця фірма працює. Ну, друзі, ну, хіба це рівень українського парламенту і депутатів, які це роблять? Більше того, я, до речі, з великою повагою ставлюся до Володимира Аврумовича Поляченка, но він уже „Київміськбудом” не керує, уже і Петра Шелюка теж класного менеджера вигнали. Там уже скоро Черновецького будуть, напевно, якісь треті заступники керувати, то давайте ми Черновецькому напишемо цей законопроект, щоб він за копійку розібрав ту залишку земель, під егідою доступного житла. Натомість є проблеми і в урядовому законопроекті, хоча я вважаю, що його можна взяти за основу. Цей законопроект має системну проблему, пов’язану із тим, що ми не маємо розуміння відповідальності, що якщо у нас бізнесмен, чи будівельна компанія, вигравши конкурс і отримавши землю, не захоче там будувати це доступне житло. Закон каже, що орган місцевого самоврядування прийме рішення щодо унеможливлення використання забудовників земель для інших цілей, зокрема, елітного житла. В мене питання: яким таким рішенням можна зупинити забудовника не будувати інше житло? Тобто повинна прописана бути відповідальність, повинно бути право, наприклад, уряду зупинити договір в будь-який момент, якщо це будується хмарочос, бо йому ж землю безплатно дали. Тому, друзі, я вважаю, що це дуже важливо, але спеціальна тема, щоб ми під егідою доступу до доступного житла ще не роздали залишки земельного фонду в центральних частинах міст нашої країни. Тому пропоную урядовий прийняти за основу і активно його попрацювати так, щоб не було тут ні тіні корупції, ні тіні лобізму, а тут було переживання за тих людей, які десятками років стоять в черзі і не мають шансів отримати добротне, може, дешевше, але якісне житло.
Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи, ваші виступи, виступи народних депутатів. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища на інформаційне табло. Володимир Григорович Яцуба, потім Сербін Юрій.
Шановні народні депутати, шановні ті громадяни України, які стоять в черзі на житло, а їх, дійсно, стоїть мільйон двісті! Історія закону, який щойно ми розглядаємо, я маю на увазі урядовий закон, почалася ще у 2007 році. Вона почалася ще до того, як був прийнятий указ Президентом про будівництво доступного житла. І, безумовно, цей закон потрібній. Потрібний тому, що на протязі останніх десяти років з мільйона 200 тих людей, які стоять на черзі, в рік отримували житло десь біля 2 тисяч осіб, Зрозуміло, що таку величезну проблему, як забезпечення особливо житлом молодих сімей, Україна не зможе вирішити на протязі 100 років. Тому саме у Міністерстві регіонального розвитку і будівництва за участю двох заступників, які, Слава Богу, і зараз працюють, був розроблений цей законопроект. І я думаю, що за деякими зауваженнями просив би всіх народних депутатів, не дивлячись на політичні уподобання, хочу запевнити вас, що у комітеті, коли розглядали ми цей законопроект, практично всі представники політичних фракцій Верховної Ради підтримали цей законопроект. До речі, підтримали деякі пункти другого альтернативного законопроекту, який був розроблений на чолі з Володимиром Аврумовичем Поляченком. Тому моя пропозиція – підтримати цей законопроект. Окрім пункту, що стосується пільгового кредитування іпотеки. Там є дуже багато питань. Я не хотів би зараз нагнітати ситуацію з фінансуванням через іпотеку. Але я думаю, що в другому читанні ми врахуємо ці зауваження, і законопроект буде прийнятий. І ще хочу сьогодні сказати вам, що саме сьогодні відбувається конференція всіх асоціацій будівельників на чолі з будівельною палатою Асоціації виробників будівельних матеріалів. Я щойно з ними зв’язався. Вони володіють ситуацією. І теж просили передати свою підтримку законопроекту уряду. Дякую.
Сербін Юрій Сергійович, будь ласка.
Шановні колеги, я уже критикував один закон, підтримував другий. Але хочу просто сказати свою точку зору: що потрібно для того, щоб ми розпочали будівництво доступного житла. Ми повинні, перше, все ж таки навчитися виконувати свої закони. Якщо ми маємо на увазі столицю, то столицю у першу чергу. Бо ми з вами записали 2,5 відсотки відрахувань при будівництві житла. В столиці це не виконується. Всілякими способами додаткові побори, я вже не кажу про величезні хабарі. І ось тут я дуже сподіваюся, що все ж таки наша прокуратура повернеться до того, щоб ці закони, які є, почали виконуватися. Це перше і головне. Друге. Доступний закон. Оцей закон, урядовий, дає базу для того, щоби ми дійсно надавали ті земельні ділянки, на яких можна будувати доступне житло. Два роки тому Міністерство регіонального розвитку підготувало разом з місцевими адміністраціями, підготували вже такі ділянки. І якщо ми зараз цей закон приймемо за основу, якщо зможемо закласти в Бюджетний кодекс дворічне планування, то відразу відкриємо доступному житлу дорогу. Я не хочу критикувати депутатський поважний закон, але доопрацьовувати його, переписувати потрібно рік, і це ми знову втратимо просто час. Бо якщо ми почнемо будувати доступне житло у нас вилізуть знову питання якісь, які в практиці їх можна буде, безумовно, врахувати. Безумовно потрібно врахувати зауваження колеги Лисова, колеги Яцуби, але це вже готове і через два тижні можна буде випустити. Тому прошу підтримайте урядовий закон в першому читанні, і давайте в цьому році все ж таки уряд почав в 2009 в 2010, продовжити це будівництво доступного житла, але більш високими та серйозними темпами. Дякую за увагу.
Чечетов Михайло Васильович.
Я в развитие концовки выступающего предыдущего. Действительно хочу сказать, что Президент Янукович с новым правительство не на словах, а на деле по серьезному возьмется за решение проблемы обеспечения жильем, это вне сомнения. Теперь, что стосується проекту закону 4124. Проектом пропонується визначити правові, організаційні та економічні засади державної політики щодо забезпечення громадян, які потребують поліпшення житлових умов, але не мають права на соціальне житло, доступним житлом, під яким розуміють збудовані і такі, що споруджуються за державної підтримки житлові будинки, комплекси, в тому числі садибні, одноквартирні житлові будинки, квартири в багатоквартирних житлових будинках. Хочеться звернути увагу на те, що Кабінетом Міністрів України вже внесений на розгляд Верховної Ради України проект нового Житлового кодексу України від 30.03.09, в якому також вирішується питання забезпечення отримання громадян України доступного житла. Крім цього слід звернути увагу на те, що у статті 3 проекту вирішуються лише питання щодо визначення осіб, які братимуть участь у фінансуванні будівництва доступного житла. При цьому доцільно уточнити, що саме ці особи отримуватимуть збудоване житло. Разом з тим, згідно з частиною другою статті 1 проекту доступне житло створюється не лише шляхом будівництва нового житла, але й шляхом придбання на вторинному ринку. Реконструкції житлових будинків, а також переобладнання нежитлових будинків у житлові. Проте, хто конкретно буде фінансувати та отримувати таке житло, на відміну від будівництва нового житла у проекті не визначено. Також слід зазначити, що в проекті питання створення доступного житла шляхом реконструкції житлових будинків та переобладнання нежитлових будинків у житлові практично не регулюються. Крім того проект не визначає особливостей та вимог щодо механізму забезпечення надання громадянам пільгового іпотечного житлового кредиту для будівництва, придбання доступного житла. Але проблему потрібно вирішувати і цей законопроект, з урахуванням цих недоліків, потрібно прийняти у першому читанні. І ми пропонуємо прийняти у першому читанні, будемо голосувати і вас просимо підтримати цю пропозицію, а далі швидко, з урахуванням цих пропозицій і зауважень, які були сказані з цієї трибуни, в тому числі фракції Партії регіонів, доопрацювати і прийняти його в другому читанні, і ввести його в дію, да. Я думаю, що новий Президент, Віктор Янукович, дуже серйозно буде ставитися до питання побудування житла не на словах, а на ділі.
Куликов Кирило Борисович.
Шановна президія, шановні колеги, я вважаю, що ми повинні прийняти цей законопроект в першому читанні і доповнити його багатьма іншими положеннями. Про що я хочу сказати, я як член бюджетного комітету, вже більше року працюю над програмою про службове житло, не тільки доступне житло, а повинно бути службове житло. Ми сьогодні бачимо який рівень корупції у нас в правоохоронних органах, у всіх інших структурах. Сьогодні ми не можемо забезпечимо цим людям велику зарплату, але ми сьогодні можемо забезпечити їх дахом над головою. І це повинно бути, якщо він прийшов на службу – він отримав цю квартиру, і він собі робить вибір - чи хоче він собі брати хабар і втратити цю квартиру, чи хоче він, дійсно, працювати на систему і після того, як він відпрацює на цю державу, він отримає це житло. Тобто в цьому законопроекті ми повинні у другому читанні передбачити створення державної програми не на два роки, а на десять років по створенню службового житла для людей які, дійсно, кожного року, кожного дня стоять під пулями і які повинні розуміти, що у них є дві речі: у них забезпечена родина і вони повинні виконувати своє зобов’язання перед державою. Це перше. По-друге. Там прописано, що мене турбує, така фраза „уповноважені банки”, ми бачимо, що зараз в Україні коїться з банками. Держава рефінансувала і держава рекапіталізувала багато банків, там повинні бути лише державні банки, які повинні займатися цими програми. Тому що після того ми будемо довго шукати ці банки, які фінансували. У нас є така Програма „Україна-3000” і все інше. Довго будемо шукати ці гроші. Тобто я настоюю на тому, що банки, які повинні фінансувати за рахунок держави цей проект, повинні бути лише державними банками. Ще багато питань. Є проект, розроблений спеціалістами, фахівцями з різних міністерств щодо службового житла, я б бажав доповнити до комітету, але прошу вас підтримати урядовий проект. Тому що це, дійсно, по-перше, це пожвавить економіку, по-друге, це дасть людям – найголовніше це дах над головою. Це маленька країна для нього. Дуже дякую.
Обговорення завершено. Чи є необхідність у заключному слові у доповідачів і співдоповідачів? Немає? Якщо немає такої необхідності тоді прошу, будь ласка, народних депутатів підготуватися до голосування. Ставиться на голосування про ухвалення в першому читанні проект Закону про забезпечення громадян доступним житлом [[реєстраційний номер 4124]], внесений Кабінетом Міністрів України. Прошу визначатися. [[13:03:40]] За-320 Законопроект ухвалено в першому читанні. Альтернативний законопроект таким чином на голосування не ставиться. Право на репліку, Чечетов Михайло Васильович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый наш юрист Юрий Анатольевич Кармазин сказал, что [[и я не могу с ним не согласиться]], что 23 января уже истек срок президентской каденции Виктора Андреевича. И я не могу не согласится с тем, что на сегодняшний день, правильно Юрий Анатольевич признал, что уже Виктор Федорович Президент. Единственное что, Юрий Анатольевич, нужно обратится к Юлии Владимировне Тимошенко, чтоб она не баламутила и быстрее ушла из Грушевского, не баламутила свою фракцию, поздравила нового Президента Виктора Федоровича с избранием, и дала возможность ему работать. Вы правильно сказали. Спасибо, мы вас поддерживаем. Только еще обратитесь к Юлии Владимировне, да. Спасибо.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[реєстраційний номер 4686]]. Доповідає Міністр з питань житлово-комунального господарства Кучеренко Олексій Юрійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, цей проект закону розроблено з метою вдосконалення правового регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг з урахуванням вимог сьогодення. Законопроектом викладається нова редакція Закону України „Про житлово-комунальні послуги”, якою поряд із діючими нормами закону запроваджуються нові новели, зокрема: Законопроектом передбачено більш чітке розмежування понять: «виконавець», «постачальник комунальних послуг», «споживач», встановлено їх правові обов’язки. Більш чітко визначенні поняття «комунальні послуги» та «житлові послуги». Визначенні основні принципи тарифної політики у сфері житлово-комунальних послуг, серед яких: відкритість та прозорість процедур встановлення цих тарифів на житлово-комунальні послуги та особливо на використання коштів, отриманих за рахунок тарифів та за рахунок бюджетів. Уникнення перехресного субсидіювання одного виду господарської діяльності за рахунок іншого, однієї категорії споживачів за рахунок іншої. Обов’язковість покриття і економічно обґрунтованих витрат виконавців та витрат пов’язаних з модернізацією і розвитком відповідної інфраструктури. Запровадження системи компенсації, які сплачуються виконавцям-споживачам у випадку порушення виконавцями вимог щодо якості надання послуг. Це, я думаю, особливо актуально сьогодні для киян, які намагаються отримати перерахунок за послуги, які їм не надавались. Це стимулювання ефективного використання комунальних ресурсів та енергозбереження. Економічне заохочення виконавців, кількісні та якісні показники житлово-комунальних послуг, які відповідають вимогам стандартів, нормативів, норм, порядків, правил. Друге. Законопроектом надається можливість власникам нежитлових і житлових приміщень багатоквартирного будинку, в яких утворено об’єднання співвласників, самостійно обирати виконавців послуг. В разі необрання виконавців послуг власниками приміщень передбачена більш чітка процедура визначення органами місцевого самоврядування на конкурсній основі. З метою додержання санітарно-гігієнічних вимог проживання людей, забезпечення технічних вимог до експлуатації будинків та підтримання несучої спроможності конструкцій, встановлюється перелік мінімально необхідних житлово-комунальних послуг та порядок відшкодування збитків у разі їх надання не в повному обсязі або неналежної якості. Однією з ключових норм, яку запроваджує нова редакція закону є встановлення відповідальності за порушення законодавства у сфері житлово-комунальних послуг, в тому числі внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення. Визначено перелік правопорушень у сфері житлово-комунальних послуг, передбачено відшкодування шкоди, заподіяною порушенням законодавства в цій сфері. Уточнено повноваження Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, обласних Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій в сфері житлово-комунальних послуг щодо ліцензування видів господарської діяльності. Прийняття зазначеного проекту закону сприятиме вдосконаленню правової бази, що регулює відносини в сфері надання житлово-комунальних послуг, а також забезпечення споживачам послуг в необхідних обсягах незалежної якості та за доступними цінами. І на останнє я хотів би закликати шановних народних депутатів не в залежності від політичних процесів, їх кольорів, закликати підтримати цей абсолютно не політичний законопроект, по-перше. А по-друге, хотів би вам сказати свою точку зору відверто як міністра на те, що сьогодні відбувається у цій дуже-дуже важкій сфері. Якщо хтось вважає, що можна і далі не розуміти, що це є наша спільна відповідальність і Верховної Ради, і уряду і цього, і попередніх, і органів місцевого самоврядування, і, безумовно, наших мешканців, які так само мають стати партнерами житлово-комунальних підприємств при проведенні цієї реформи – це значить зробити ще один крок до прірви. Нам треба реально робити реформу. Півроку тому ми з вами шляхом об’єднання спільних зусиль прийняли програму реформування, але це тільки початок. Програмою реформування передбачена необхідність прийняття цілої низки законів, які реально провадять дієві механізми, інструментарії для проведення цієї реформи. І на сьогодні ми з вами у боргу і перед галуззю, і перед нашими громадянами. І саме тому я закликаю вас, що нам сьогодні немає такого одного чи двох законопроектів, які можуть системно вирішити комплекс проблем. Виключно комплексне одномоментне прийняття пакету законопроектів, впровадження прозорих процедур механізмів інвестицій, механізмів контролю, залучення інвесторів до реформування може, дійсно, почати виведення житлово-комунального господарства з того ганебного стану, у якому воно сьогодні знаходиться. Тому дуже прошу, підтримуючи цей законопроект, максимально деполітизуватися. Дякую.
Питання до доповідача. Будь ласка, записуємось. Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановний пане міністре, зрозуміло, наскільки важливий даний законопроект і його, звичайно, треба підтримувати. Але у мене ось таке питання. Скажіть, що треба, чім, якими нормами у цьому законі треба доповнити його, аби встановити контроль за встановленням цін за комунальні послуги в різних регіонах. Вони відрізняються так, що не сказати. Скажімо, комунальні послуги у місті Луцьку – це Волинь, вищі за вартість комунальних послуг у Києві, де їх надається все-таки набагато більше, і вони комплексніші. От хто може регулювати ці процеси? Так не можна віддавати на відкуп місцевим ділкам встановлення цін, а від цього страдають наші громадяни, бо десь знайти захист неможливо.
Шановна Катерина Тимофіївна, дякую за запитання. І дійсно, я відчуваю крик душі, бо сьогодні, на жаль, від комунальних баронів, я б їх так назвав, від ділків не захищені, а ні прості бідні люди, а ні депутати. Ви знаєте, у мене сотні скарг є депутатів Верховної Ради, які розводять руками і кажуть: „Ми не знаємо, захистіть нас від нашого ЖЕКу”. Саме тому в уряді розроблена і стратегія реформи, і у програмі реформування, яку ви прийняли, передбачено, що на послуги монопольні, природно-монопольні, тобто: тепло-, водопостачання, електроенергію, газопостачання має бути державний орган, який відповідає за тарифну політику. Ми не можемо далі давати це на відкуп, на рівень місцевого самоврядування. Бо дуже яскравий приклад Києва. Ми непогане хотіли, коли віддали свого часу це на рівень міст. Але завдяки дуже і дуже потужному бюджету, який ми всі з вами сплачуємо [[це бюджет Києва, це ж не бюджет міської влади, це наші з вами кошти]], так от завдяки цьому довгий час київська влада намагалась утримати популістську тарифну політику. І саме це було виборчою технологією. Але сьогодні, коли бюджет Києва.
Завершуйте, будь ласка.
не в змозі навіть лікарів та освітян забезпечити, то дійсно ми сьогодні відчуваємо, що відбувається у Києві. Саме тому на інший вид послуг по утриманню наших будинків, у першу чергу, за ідеологією реформ має увійти в цей ринок дуже вагомий крок, гравець, - це об’єднання співвласників багатоквартирних будинків. Саме вони будуть диктувати і ціни, і вимоги до послуг, які нам будуть надаватися на конкурентному ринку, який ми з вами забезпечимо. Ось в чому ідеологія реформ.
Куликов Кирило Борисович. Ви, мабуть, не на своєму місці сидите.
Я на своєму місці. Дуже дякую.
Будь ласка.
Шановний пане міністр, у мене те ж саме запитання, тому що у повноваженні місцевих органів самоврядування залишається така функція, як формування тарифів. Тобто ми бачимо, що це дисонує з тим, що ви кажете, що центральний орган контролю має лише створювати програми, має приблизні методи формування цих тарифів, а все ж таки це буде робити місцевий орган самоврядування. Тому мене трішки це насторожує сьогодні. Інше питання, що на сьогодні всі базові, утворюючі підприємства комунальні вони не те що приватизовані – вони вкрадені у держави. Це ми бачимо на прикладі міста Києва. Тобто що ми будемо робити, коли у нас, там, „Київводоканал” закуповує горіхи на 200 мільйонів? Що ми будемо робити з „Київенергохолдинг”, де втрачена частка держави і міста? І все інше. Будь ласка, відповісти.
Ну, по другій частині. Проблема не в тому, що він закуповує горіхи, головне - щоб він професійно займався основним своїм видом діяльності: наданням послуг по водопостачанню і каналізації. Стосовно київської ситуації – це окрема річ. І на сьогодні ані міністерство, ані громада Києва не знає, кому конкретно, на яких умовах було передано це комунальне майно. І проблема в тому, ви знаєте, що. Я філософськи ставлюся до того, яка форма власності. Рано чи пізно, може, буде сьогодні дуже важливий закон шановних колег прийнято, прогресивний законопроект, в першому читанні: концесія, оренда. Головне – це забезпечити систему державного регулювання, контролю за тарифами, захистом прав споживачів. І дуже вагомим стає аргумент держави – це ліцензія на цей вид діяльності. А далі, якщо буде на це наша з вами спільна політична воля, я можу вам гарантувати, що будь-який в наступному орган за рахунок ліцензії може або примусити цього орендаря або концесіонера виконувати і надавати послуги за стандартами, або шляхом іншим, так би мовити, змінити ось цього концесіонера. Це абсолютно нормально, до цього філософські треба ставитися. Тому все це передбачено і в цьому законопроект.
Будь ласка, будь ласка, завершуйте відповідь на питання.
Утримання – всегда будет город. Уряд. що стосується утримання житла – це місто, не треба лізти з центрального рівня. Вода, тепло – це держава.
Будь ласка, питання Сербін Юрій Сергійович.
Шановний Олександр Юрійович, у нас є протиріччя в законодавстві, в нас тарифи затверджує виконком, а депутати потім пишуть скарги в Верховну Раду, в кабінет Міністрів та все інше. Якщо може хоче побудувати чітку систему контролю, як ви відноситесь до того, щоб ми все ж таки прийняли таку поправку, хай це не предмет цього закону, але в нас є інший проект закону, що все ж таки тарифи обґрунтовано з усіма викладками, з усіма даними, які будуть давати контролюючі органи та органи, які розраховуються все ж таки затверджували депутати, а не виконком. Яке ваше відношення до цього?
Шановний Юрій Сергійович, і та, і інша модель має право на життя, головне і це, дійсно, сьогодні всі питання навколо тарифів, до речі. І от я, і коли попередній законопроект обговорювали, треба, перше, визнати, що існуюча система тарифоутворення в тупіку, все. Для того, після цього треба вибрати модель і я переконаний, що ми на 99 відсотків, і разом з опозицією, я не знаю, хто сьогодні опозиція, хто – ні, ми можемо визначити. Але треба розуміти, це не тільки одні, змінами до одного закону. Треба внести, вносити змін в закон про ціни, ціноутворення, про місцеве самоврядування, модель ми з вами, я переконаний, коли стихнуть ці політичні баталії, відпрацюємо. Головне – одномоментно приймати і застосовувати нові правила гри, підготувавши до цього всіх суб’єктів, в першу чергу – наших з вами споживачів, тобто нас з вами. Тому протиріччя принципове, хто сьогодні не баче, ті зауваження, які є, ми готові їх врахувати.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний Олексій Юрійович, я з задоволенням сприйняв ваш запропонований закон і буду, безумовно, підтримувати його. В мене тільки питання до вас таке: от ви передбачили у статті 24 відповідальність за порушення законодавства у сфері житлово-комунальних послуг. Тобто за що, що є правопорушеннями у сфері житлово-комунальних послуг? Але в статтю 154 прим., ви доповнюєте яку, ви кажете тільки про порушення виконавцями законодавства у сфері надання житлово-комунальних послуг, тобто суттєво обмежуєте відповідальність і не робите її за всі правопорушення у сфері житлово-комунальних послуг. На мій погляд, це є абсолютно несерйозним підходом, це треба міняти, тому що відповідальність треба нести за всі правопорушення у сфері житлово-комунальних послуг. І люди мають знати, що якщо Черновецький чимось не забезпечив, він має бути притягнутий до якоїсь відповідальності, якщо інший – інший. Точно так же, як і користувач послуг. Дякую.
Юрій Анатолійович, я абсолютно з вами погоджуюся. Але погодьтеся, що не цим законом має визначитися система накладень, так би мовити, цих адміністративних і інших. Тому тут ми просто визначаємося, що безпосередньо виконавець послуг має нести відповідальність. І от, до речі, користуючись нагодою, шановні друзі, ви всі знаєте, що протягом двох-трьох останніх тижнів просто нещасні випадки, коли люди попровалювалися в люк. Ось сьогодні, в мене є есемеска вже, сьогодні чергова, вибачаюся, трирічна дитина знову провалилася в люк, розумієте? На щастя, жива. Урядом підготовлені зміни до Карного кодексу України на посилення відповідальності. Але в мене інше запитання, Ну, ладно, ми з вами за місяць приймемо цей закон. Що треба місцевій владі, скільки ще людей має провалитися в ці люки, щоб прийняти відповідні заходи? Тому тут треба і нам приймати закони, але і принципово іншим має бути ставлення окремих місцевих адміністрацій і органів місцевого самоврядування. І я думаю, що саме цей комплексний одномоментний підхід може дійсно продемонструвати людям, що ми знаємо, як виводити житлово-комунальне господарство з цієї прірви, у якій воно знаходиться. Цей законопроект.
Народний депутат Яворівський, будь ласка.
Шановний доповідачу! Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Мені видається, що проблема, яку ми сьогодні обговорюємо, лежить у цьому просторі – між молотом і ковадлом. З одного боку, це, звичайно, майже реактивне підвищення тарифів, причому дуже різне по різних регіонах України. А з другого боку, звичайно, щоразу більше і більше погіршання якості послуг, які ми маємо. Але мені видається, що один із ключів, який міг би цю проблему вирішувати, яку ми сьогодні обговорюємо, це утворення об’єднання власників житлових багатоквартирних будинків. Цей закон майже не торкається цієї проблеми, а проте вона дуже важлива, і ми знаємо, як вона блокується сьогодні з усіх боків. Я як народний депутат маю просто безліч листів з цього приводу і не раз, і не двічі звертався і до міської влади, і звертався і до вас, і до місцевих органів влади, але питання це не вирішується. Як ми можемо все-таки здійснити, розчистити, спростити реєстрацію цих громадських організацій, які.
Завершуйте, будь ласка.
таких об’єднань утворення, які можуть самостійно вирішувати ту проблему, яка не завжди, особливо сьогодні, посильна державі.
Шановний пане Яворівський, я повністю з вами погоджуюся. І більше того, я як міністр за ці два роки певною мірою радикально змінив своє відношення до подальших механізмів створення об’єднань. Ось саме у вашому виступі є закладена ось ця проблема – добровільні громадські об’єднання. Та ніякі вони не добровільні, ніякі не громадські. Це обов’язок людей зафіксувати своє право власності на будинок, в якому в них квартири. Це де-юре прописано нашим законоадвством. І саме тому нам треба перейти до системи автоматичного створення цих об’єднань з а умови підтримки з Державного бюджету, за умвои підтримки місцевого бюджету. і саме це має стати обов’язком органів місцевого самоврядування. А тепер стосовно тарифів. Коли розглядався законопроект про концесію, дуже цікавий момент. Я просто хочу підтримати свого колегу пана Попова, який відповідав на запитання пані Александрівської. Як зробити, щоб передаючи в концесію, ми не підвили тарифи. Шановні друзі, воно в нас дуже невдало працює. 50 відсотків втрат води, 50 відсотків втрат тепла. Доля електроенергії не виправдана.
Олексію Юрійовичу! Олексій Юрійович! Олексій Юрійович! Треба зробити паузу, а після цього завершити відповідь на питання. Будь ласка. Будь ласка завершіть відповідь на питання, щоб вас почули.
Дякую. Шановний пан головуючий! Тому саме перше, для того, щоб виживали підприємства житлово-комунального господарства треба зрозуміти - тариф має покривати їх витрати. Якщо це ні - вони прийдуть в занепад. Друге. Треба і державний і суспільний контроль за утворенням цих тарифів, за тим, що вкладається в ці тарифи. І третє. Безумовно, цей перехід має бути достатньо не швидким, для того, щоб ми могли компенсаторами і субсидіями, і бюджетною підтримкою могли не вводити людей, в шоковий, так би мовити, цей стан. Це все проходили інші країни світу, і ви знаєте, я думаю, що у нас немає якогось особливого українського шляху.
Дякую, сідайте, будь ласка. Співдоповідь – Олександр Павлович Попов.
Шановна президія! Шановні колеги! 21 жовтня минулого року на своєму засіданні наш комітет розглянув проект цього закону. На той час у нас в комітеті були висновки Науково-експертного управління, а також колег з Регламентного комітету. Ми констатували, що Науково-експертне управління має значну кількість зауважень до цього законопроекту і вони пропонують його за результатами першого читання відхилити. Наші колеги з Регламентного комітету вказали, відмітили те, що декілька порушень нормативно-творчої техніки під час підготовки даного законопроекту, але після обговорення і висловлення деяких зауважень, які на думку членів комітету можливо було б їх врахувати при його підготовці до другого читання, було більшістю голосів прийнято рішення про те, щоб винести його на розгляд, на перше читання і прийняти в першому читанні. Я хотів би, як заступник голови комітету, який якраз відповідає за цей напрямок висловити свою окрему думку з цього приводу, якщо можна я буквально за рахунок зекономленого часу швидко це зроблю. Справа в тому, що якщо ознайомитися з зауваженнями Головного науково-експертного управління, то ми зможемо розуміти, якщо ми їх врахуємо, ми практично перепишемо і значно перепишемо текст того законопроекту, який зараз обговорюється. Крім того буває таке, коли вносяться зміни окремі, то текст не міняється, а коли нова редакція із змінами, то ми інколи вирішуємо одні проблеми, а породжуємо інші. От наприклад, з тексту закону, який запропонований, випали такі статті, як наприклад, нормативне регулювання в сфері житлово-комунальних послуг, сертифікація та ліцензування в сфері житлово-комунальних послуг. Стаття 14 минулого діючого Закону „Розподіл житлово-комунальних послуг” за порядком затвердження цін та тарифів і таке інше. Особливо хочу звернути вашу увагу, що при визначенні термінів, було втрачено деякі позиції, які для нас сьогодні зрозумілі як ті, що потрібно щоб залишились. Наприклад, не віднесено послугу з вивезення побутового сміття, відходів вірніше, до переліку комунальних послуг. А що це загрожує для громадськості, це ризик втрати пільг на таку послугу окремим категоріям громадян. Тому от моя думка заключається в тому, що дійсно законопроект, він має на меті вирішити деякі серйозні проблеми, які є, тим більше що в нас за останній час вже змінилися, з’явилися інші форми, інші урядові структури, які опікуються проблемою житлово-комунальних господарств. Наприклад, житлова інспекція. Тому безумовно є перерозподіл якихось функцій, повноважень, щось посилюється, щось зменшується. Тому ця робота повинна бути продовжена. І в нас вже в комітеті є така практика, коли законопроект доручається підготувати комітету до повторного першого читання і ми разом з міністерством, з депутатами, з зацікавленими громадськими організаціями виходимо на якісь компромісні рішення. То моя особиста думка в тому, щоб ми його направили на повторне перше читання і після цього його прийняли в першому, і забезпечили його проходження надалі. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так може, якщо не було б заперечень, ми б зразу направили на повторне перше читання чи будемо обговорювати. Будь ласка, тоді запишіться на обговорення. Якщо ми на повторне перше направляємо, то що нам обговорювати його? Будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович! Шановні колеги! Фракция Партии регионов довольна тем, что наша работа перешла в конструктивное и профессиональное русло, и последнее голосование 300 и 300 с чем-то показывают, что практически уже создано большинство под нового Президента – Виктора Федоровича Януковича. Законопроект передбачає створення умов для ефективного функціонування суб’єктів господарювання, що здійснює діяльність у сфері житлово-комунальних послуг, а також забезпечення споживачів послугами в необхідних обсягах належної якості та за доступними цінами. Слід зазначити, що питання подальшого вдосконалення правового регулювання відносин, пов’язаних з наданням житлово-комунальних послуг, більш доцільно вирішувати в новому Житловому кодексі України, проект якого внесений народними депутатами: Рибаком та Поповим. Оскільки зазначені відносини є складовою частиною житлових відносин, які виникають з приводу будівництва, надання, утримання та оплати житла тощо. Вважаємо, що проект потребує більш чіткого визначення повноважень органів місцевого самоврядування: Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних Київської та Севастопольських міських державних адміністрацій та центральних органів виконавчої влади у сфері житлово-комунальних послуг. В проекті зроблено спробу врегулювати лише питання установлення цін та тарифів тільки на комунальні послуги. Я ще раз підкреслюю, що в проекті зроблено спробу врегулювати лише питання встановлення цін та тарифів тільки на комунальні послуги, тоді як ціноутворення на житлові послуги залишено поза увагою. Тому, на нашу думку, законопроект потрібний, і його потрібно доопрацювати, і ввести в життя голосуванням в залі. Але, на жаль, на сьогоднішній день фракція Партії регіонів пропонує його направити на повторне перше читання, щоб ми не відкинули цей законопроект, а знову повернулися до нього з урахування доопрацювання на цій сесії. Прийняли в першому потім читанні, у другому читанні, і ввели в життя. Прохання підтримати, направити на повторне перше читання. Дякую.
Валерій Камчатний, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Юрій Сербін, будь ласка. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні колеги, питання, дійсно, дуже важливе і потрібно його вирішувати. І я повністю згідний зі своїм колегою Поповим, і з Міністром ЖКГ, що це тільки один крок на виконання програми реформування житлово-комунального господарства. Без створення контролю, ми нічого не зробимо. Але потрібно вирішувати і інші кроки. Я не дуже вірю, і тут я не погоджуюся з паном міністром, що у нас все панацея від наших хвороб – це створення ОСББ. Я не дуже вірю, що ми зможемо їх створити. Бо ми не переконали людей, що вони були власниками. Ми зробили помилку ще в першому скликанні, коли пішли не тим шляхом, приватизуючи житло. У нас нема ефективного власника. І поки ми не створимо його, то не буде ніякого контролю, і не буде ніякого порядку. А ОСББ, якщо ми дійдемо до 40 відсотків, то або міністру, або уряду потрібно ставити пам’ятник при житті. Тому перше завдання – це створити ефективного власника цього нашого житла. Але без контролю це неможливо. Дуже багато недоробок в цьому законі. Але ми знаємо наш механізм, що якщо ми зараз його відправимо на доопрацювання, то він попаде в зал не раніше, ніж через пів року. Тому я абсолютно підтримую ту пропозицію, яка вже лунала тут – відправити його на повторне перше читання, і групою, а ми вже навчилися працювати, група комітету разом з міністерством терміново відпрацювати його на перше читання і далі на друге, бо він дійсно потрібний. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект в повторному першому читанні. І прошу інші фракції теж це підтримати. Дякую за увагу. Бо його втрачати не можна. Це дуже важливе питання.
Олег Зарубінський, фракція „Блок Литвина”. Наступний буде виступати Юрій Кармазін.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Спочатку дві принципові пропозиції щодо тексту законопроекту. В статті 4, очевидно, це вже буде при доопрацюванні при підготовці на повторному читанні, очевидно треба залишити, не очевидно, а ми вимагаємо цього серед принципів державної політики у сфері житлово-комунальних послуг дві речі: забезпечення соціального захисту малозабезпечених громадян – перше; і друге, регулювання цін і тарифів на житлово-комунальні послуги. Це перша принципова пропозиція. І друге. В проекті, дійсно, робиться спроба, правильна спроба, врегулювати питання установлення цін і тарифів. Але це робиться тільки питання установлення цін і тарифів на комунальні послуги тоді, як ціноутворення на житлові послуги залишено поза увагою. А це є принципово. І два моменти, які певною мірою не стосуються самого тексту, але, які є важливими з огляду на те, що я сказав. Перший момент. Чому на сьогоднішній день обрахування щодо опалення відбувається на метри квадратні. Ми що не знаємо, що одні квартири є з висотою два з половиною метра, а інші панські хороми п’ять метрів. А получається абсолютно однакове обрахування. І там, умовно кажучи, 15 квадратних метрів, і там 15 квадратних метрів, хоча, коли високі стелі, то це в двічі більше іде затрат на це опалення. Це треба змінити систему докорінно, це несправедлива система, це зрівнялівка, перш за все, на користь багатих, які мають п’ятиметрові оселі у висоту. І другий момент. Скажіть, будь ласка, коли нараховується на електроенергію і на інші послуги ПДВ, на що нараховується? Податок на додану вартість? На додану вартість! Чому цей ПДВ іде на всю суму? А не на суму оцієї доданої вартості? Коли електрокомпанія купує вироблену електроенергію і ПДВ іде на повністю всю суму, яка виставляється споживачу. Де тут? Ну це просто шахрайство, вибачте, це просто обман. Я вважаю, що, щоб і ці речі, які я сказав були враховані при доопрацюванні цього законопроекту. Ще раз, опалення на кубометри, а не на квадратні метри. І другий момент. Розібратися врешті-решт з цим ПДВ, не зрозуміло на що, не зрозуміло на яку це додану вартість. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, безумовно, зараз стоїть питання, що робити: приймати закон, відправляти його на повторне перше читання чи взагалі не приймати. От ми живемо зараз без закону. У результаті є те, що є, коли до вас звертаються люди і говорять, що такі диспропорції є, такі свавілля місцевої влади. І скільки ми не будемо приймати цього закону, стільки свавілля буде продовжуватися. Тому жити із законом набагато краще. Я бачу всі вади цього закону, бачу все, що пише Науково-експертне управління, яке висловило багато зауважень до цього закону. Правда, не всі зауваження, їх можна було написати у 4 рази більше. Чого варті тільки невідкладні випадки, пов’язані із рятуванням життя людей, майна у разі відсутності споживача і неможливості встановлення з ним зв’язку або відмови допустити у приміщення представників може. здійснення, проникнення до житла та іншого володіння особи. Це стаття 20, пункт 3, 4, 5. Тобто тут є такі новшества є такі серйозні, до яких суспільство не зовсім є готовим. Але я просив би вас прийняти цей закон у першому читанні і розблокувати сьогодні цей величезний пласт проблем, які називаються житлово-комунальні послуги. Це перше. Друге. Я бачу величезний плюс у тому, що принаймні ми передбачили, що таке правопорушення у сфері житлово-комунальних послуг – це те, що передбачено у статті 24 проекту, те що ми передбачили антимонопольні обмеження і намагаємося щось уже в цьому напрямку говорити і зараз ставимо ці питання. Я задавав тут питання міністру, де. Чому? Тому що задавав питання, бо вони пропонують внести зміни до Кодексу про адмінправопорушення, доповнити статтю 154 значком 1, яка так і називається „Порушення виконавцями законодавства у сфері надання житлово-комунальних послуг. Але ця стаття і відповідальність за неї абсолютно не кореспондується з тим, що вони пропонують у статті 24. Я думаю, що треба зробити, щоб була кореспонденція. І пану, представнику Партії регіонів, бо мені не дали репліку, який брав репліку на закінчення терміну президентства, хочу сказати, що по чинній Конституції, коли термін Президента закінчився, чи в інших обставинах він полишив свій пост, то ці обов’язки виконує Голова Верховної Ради. Так що я думаю, що регіони мене мають почути і не спішіть, будь ласка, приводити пана Януковича до присяги, тому що, я думаю, що неможливо через ті порушення законодавства, які сталися у ряді областей, які абсолютно прозорі для всіх, тільки їх не бачили проплачені, скажем, представники закордонних.
Дякую. Шановні народні депутати, хто ще наполягає на виступі? Є бажаючі ще виступити? Не бачу. Шановні народні депутати, пропозицію ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про житлово-комунальні послуги” [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 4686]], за основу. [[13:39:45]] За-132 Рішення прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про житлово-комунальні послуги” [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 4686]]. [[13:40:14]] За-254 Рішення прийнято. Будь ласка, репліка Михайла Чечетова. Мікрофон увімкніть.
Юрий Анатолиевич, ну, вы же посмотрите на табло: 362. Это еще раз говорит, что практически не просто большинство, а конституционное большинство уже под Президента Януковича создано. А вы что-то опровергаете, я не пойму, да!
шановні народні депутати, ми сьогодні працюємо лише ранкове пленарне засідання. У нас залишилося до розгляду 3 питання. Як би ви поставилися до такої пропозиції: 2 проекти законів, які в нас є, розглянути за скороченою процедурою, а питання щодо звіту Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування обставин, пов’язаних зі звинуваченнями у розбещенні неповнолітніх, перенести, бо там скорочена процедура не може бути. То я поставлю на голосування таку пропозицію, прошу підтримати: розглянути 2 питання, які нам залишились – це законопроекти 4179 і 5228, – за альтернативними, за скороченою процедурою і на цьому завершити ранкове засідання. Прошу проголосувати. Роман Михайлович, підтримайте, будь ласка. [[13:41:41]] За-248 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування амністії в Україні" [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 4179]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Малишев Володимир Степанович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України про застосування амністії. Фактично цей закон викладено в новій редакції. Основним поштовхом для розробки проекту закону стала величезна кількість звернень громадян, що надійшли до нашого комітету з моменту прийняття парламентом останнього закону. Громадяни обурені тим, що на стадії досудового слідства від кримінальної відповідальності звільняються особи, що скоїли злочин. Як приклад: звільнення від відбування кримінального покарання осіб, що визнані винними у вибуху побутового газу на вулиці Мандриківській у місті Дніпропетровськ, коли загинули та постраждали декілька десятків наших співвітчизників. Розробці законопроекту передувала велика підготовча робота, в ході якої комітет звертався до усіх посольств України за кордоном. Користуючись нагодою, з цієї високої трибуни від імені комітету висловлюю подяку нашим послам за розуміння і надання комітету вичерпної інформації з цього питання. Це дозволе нам використати досвід застосування амністії та помилування в країни Європи, Азії і Америки, в тому числі таких держав, як Франція, Німеччина, Великобританія, Росія, а також у Сполучених Штатах Америки та Канаді. Народні депутати члени комітету дійшли висновку, що в такому вигляді, як в Україні амністія не застосовується майже ніде в світі. Амністія за своєю суттю не реабілітує громадянина, а отже. Виходячи із загальних положень, що регулюють інститут амністії, та основних принципів кримінального права, Закон про застосування амністії вимагав і концептуального, так і техніко-юридичного вдосконалення та приведення його у відповідність з Конституцією України. Хочу звернути вашу увагу на основні новели проекту: заборона застосування амністії на стадії дізнання, досудового слідства, а також коли кримінальна справа знаходиться в впровадженні суду, але не розглянута останнім. Розширення кола засуджених осіб до.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
Розширення кола засуджених осіб, до яких амністія не може бути застосована взагалі, насамперед, до засуджених за вчинення умисного тяжкого, або особливо тяжкого злочину, які відбули менше двох третин призначеного строку покарання; осіб, засуджених за злочини середньої тяжкості, які відбули менше половина призначеного строку покарання, а також осіб, які вчинили злочин будь-якого ступеня тяжкості, наслідком якого стала загибель двох, або більше осіб. Зміна порядку звільнення засуджених від відбуття додаткової міри покарання, звільнення від додаткового покарання, крім конфіскації майна, може мати місце тільки у випадку, якщо на день набрання законом про амністію чинності вирок суду в частині додаткового покарання не було виконано, а звільнення від покарання у вигляді штрафу може бути тільки в тому разі, коли особа засуджена до такого покарання після набрання Законом «Про амністію» чинності. В іншому випадку, засуджений від сплати штрафу не звільняється, і сплачений штраф йому не повертається. У зв’язку із скасуванням положення закону про можливість застосування амністії на стадії дізнання та досудового слідства, відповідні зміни вносяться до статті 44 Кримінального кодексу України, де зазначені підстави для звільнення особи від кримінальної відповідальності, і до статті 86 цього кодексу. Також зміни вносяться до статті 6 КПК України, у якій викладені обставини, що виключають провадження кримінальної справи. Крім того, пропонується доповнити КПК України новою статтею 6.1, у якій визначається порядок звільнення особи від покарання внаслідок акта амністії. Законопроект отримав схильний відгук Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховної Ради прийняти законопроект за основу. На нашу думку.
Дякую.
Ну, я так далі. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, якщо є потреба обговорювати законопроект, прошу записатися на обговорення. Сідайте, будь ласка, Володимир Степанович.
Дякую.
Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів, що записалися. Андрій Шкіль, мікрофон. Михайло Чечетов буде наступний виступати. Продовжуємо наше ранкове засідання на 15 хвилин.
Володимир Михайлович, ну, я вважаю, що трошки ми затягнули з цим Законом „Про амністію”. Треба амністувати, а у нас, на превеликий жаль, в Україні надто ще кримінальним є законодавство. І перебувають у місцях позбавлення волі, особливо це торкається тих, хто перебуває у слідчих ізоляторах, дуже часто слідчі використовують це як метод залякати того, кого. хто підозрюється у скоєнні злочину, але його вина не доведена, або буде доведена тільки судом. І загалом у нас вони, ці місця позбавлення волі, достатньо серйозно перенаповнені. І умови утримання не відповідають тому, за що їх покарають. Тому що людей карають на позбавлення волі, а не карають на те, щоб вони перебували в місцях, де розводять туберкульозну палочку. Я так розумію, таким чином, люди дуже часто не відбувають там покарання позбавлення волі а відбувають там покарання просто на здоров’ї і на умовах утримання. Загалом я вважаю, що парламент мав би тут достатньо швидко. Цей законопроект про амністію дуже м’який, я думаю, напевно, найм’якший, і він передбачає дуже невелику кількість людей, які під нього підпадають, під неї підпадають, під цю амністію. Але тим не менше в принципі, звичайно, краще було би просто переглянути систему законодавства, яке передбачає у більшості випадків позбавлення волі. У нас практично не використовуються інші методи покарання. Тому так часто ми мусимо, майже щороку, і говорити про амністію, тим паче приймати закони. То я закликаю проголосувати законопроект, не дивлячись на те, що він, звичайно, проблему не вирішить, він тільки допоможе дещо гуманізувати процеси в Україні. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проектом передбачається викладення у новій редакції Закону України „Про застосування амністії в Україні”. При цьому пропонується заборонити застосування амністії на стадії дізнання, досудового слідства, а також коли кримінальна справа знаходиться у провадженні суду, але не розглянута останнім. Проектом закону також розширюється коло засуджених осіб, до яких амністія не може бути застосована взагалі, насамперед до засуджених за вчинення умисного тяжкого або особливо тяжкого злочину, які відбули менше двох третин призначеного вироком суду основного покарання до осіб, засуджених за злочини середньої тяжкості, які відбули менше половини призначеного вироком суду основного покарання, а також до осіб, які вчинили злочини будь-якого ступеня тяжкості, наслідком яких стала загибель двох або більше осіб. Крім того, змінюється порядок звільнення засуджених від відбуття додаткової міри покарання. А саме передбачається, що особа може бути звільнена від відбуття додаткового покарання крім конфіскації майна, якщо на день набрання Законом про амністію чинності, вирок суду в частині додаткового покарання не було виконано. Фракція Партії регіонів пропонує підтримати даний законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую вам також. Мікрофон Миколи Шершуна.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би наголосити, що законопроект усуває головну суперечність, яка полягає в тому, що шляхом амністії, особа може бути звільнена від покарання ще на стадії ведення кримінальної справи. Ото, дійсно виникає дуже дивна ситуація, коли звільняється особа, яка ще навіть не була засуджена. Також в законопроекті передбачається розширення кола осіб, що вчинили злочин, до яких не може бути застосована амністія. Звичайно за особливо тяжкі злочини особа повинна нести відповідальність перед суспільством в повному обсязі, інакше відчуваючи поблажки з боку держави у відбуванні покарання вона може знову стати на хибний шлях і вчинити ще більш тяжкий злочин. Вважаю, що в принципі гуманності суспільного устрою в нашій країні не сильно постраждають від встановлення більш жорсткого процесу амністій засуджених, особливо звертаючи увагу на те, що українське законодавство вважається одним із самих найгуманніших в Європі. Адже нам необхідно виховувати у громадян повагу до закону особливо у тих, хто його порушив, а також розуміння відповідальності за власні вчинки, тому прошу, шановних колег підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Обговорення. так, будь ласка Адам Мартинюк від комуністів не виступали Володимир Іванович, від вашої фракції виступ був. Михайло Васильович Чечетов.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! З одного боку не читаючи цей проект закону можна за нього голосувати і варто голосувати. Але перед тим, як голосувати, все-таки, будь ласка почитайте, з вашого дозволу я вам нагадаю деякі норми цього закону, а ви подумаєте чи варто його підтримувати чи ні. Скажіть будь ласка, ми комуністи обома руками за те, щоб це було так, але ж воно не так, що амністія не може бути застосована щодо осіб, яким смертну кару порядком помилування замінено. Ми за смертну кару, але на превеликий жаль, у нас немає такої міри покарання, як смертна кара, чому в цьому законі вона є? Або дивіться будь ласка, амністія також не застосовується до осіб, засуджених за катування, немає питання, і так далі і тому подібне. За порушення Правил безпеки дорожнього руху. Що це такий тяжкий злочин порушення Правил дорожнього руху, біда може з будь ким статися, з будь ким, ні, не можна застосувати амністії і так далі, і тому подібне.
Шановні народні депутати, ми розглядаємо за скороченою процедурою, так що підсумки тут не можна підводити, давайте будемо дотримуватися регламенту, я прошу вас. І виступи від фракції тільки можуть бути, виступи відбулися хто наполягав. Пропозиція комітету прийняти законопроект за основу з подальшою підготовкою до другого читання. Я ставлю на голосування цю пропозицію, а саме про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України „Про застосування амністії в Україні” [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 4179]]. Голосуємо. [[13:54:00]] За-258 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми з вами продовжили ранкове засідання на 15 хвилин. Тепер оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо протидії вчиненню злочинів проти статевої свободи та недоторканості неповнолітніх]] [[реєстраційні номери 5228, 5228-1, 5228-2, 5228-3]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Сівкович Володимир Леонідович і співдоповідачами будуть виступати народні депутати України Катеринчук Микола, Москаль Геннадій і Юрій Кармазін. Прошу вас.
Шановний головуючий, шановні колеги, я буду виступати як автор законопроекту і як представник комітету на сьогоднішній день. Ви всі знаєте, наскільки велика суспільна небезпечність всіх злочинів, які відбуваються проти статевої свободи. Особливо небезпечні ці злочини, коли вони робляться проти маленьких дітей, неповнолітніх і як ми бачимо зараз, коли ці всі шуми були на зростанні три-чотири місяці. Це діти там від двох і до семи років. Протягом першого півріччя 2009 року було подано до суду тільки кримінальних справ 382 кримінальних справи – це до суду. А взагалі було кримінальних справ біля п’яти тисяч по Україні за 2008 рік. Згідно інформації Генерального директора ЮНЕСКО Коітіро Мацоуро до 10 відсотків дітей в Україні – всіх дітей до 12 років – були підвергнуті сексуальному насильству. Це кожна десята дитина получила приниження, получила травму, психологічну травму, фізичну і іншу. Тому і це статистика в основному, яка є. Але справа в тому, що ці злочини це латентні, тому що ніхто із батьків, ніхто із дітей не дуже хоче розповідати про події, які відбулися в їхніх сім’ях або з цими дітьми. Тому ці цифри можуть бути, навіть, більші. Наша країна, на жаль, - ви вчора чули на засіданні Організації Об’єднаних Націй – ввійшла в п’ятірку країн, де найбільш розвинуте виробництво порнографії, не проглядання, не Інтернет, а саме виробництво, де використовують дітей для цієї продукції.
Будь ласка, у нас залишається дуже мало часу для прийняття рішення. Завершуйте дуже коротко.
Ще чуть-чуть. В різних країнах світу це питання вирішується по-різному, наприклад, в Сполучених Штатах введена хімічна кастрація, в Англії, Франції, Німеччині в минулому році введено в Польщі і зараз зареєстровано в Росії. Даний законопроект пропонує введення доповнення до Кримінального кодексу України нормами, якими запроваджується примусовий захід протидії вчинення злочинів проти статевої свободи, – це фармологічна хімічна кастрація.
Дякую, Володимир Леонідович, будь ласка, вибачайте у нас дві хвилини Регламенту. Володимир Леонідович, Ми таким чином сьогодні питання не розглянемо взагалі, якщо ви будете доповідати 10 хвилин.
Та я запропонував.
А то введемо кастрацію за порушення Регламенту.
Будь ласка, останнє речення.
Рішення комітету – прийняти даний законопроект в першому читанні, а інші законопроекти – внести їх в другому читанні їхні пропозиції.
Дякую, Володимир Леонідовичу. Будь ласка, Микола Дмитрович Катеринчук.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", Європейська партія України. Наш законопроект 5228/1 він є альтернативним. Ми пропонуємо так само підвищити, посилити відповідальність за злочин проти статевої свободи та статевої недоторканності особи. Ми пропонуємо змінити певні, скажімо, санкції, які застосовують, ну, наприклад, з 8 років підняти до 10 років, а також передбачити можливості застосування довічного ув’язнення за такий злочин. Ми вважаємо, що та пропозиція, яка лунала в попередньому проекті щодо хімічної кастрації, може мати наслідки судової помилки, а все ж таки довічне ув’язнення дає можливість на оскарження і інші питання, пов’язані з дотриманням прав людини. Я погоджуюся з доповідачем, що всі наші законопроекти були направлені тільки на можливість зупинення таких і профілактичних заходів щодо таких злочинів. Тому що, ну, дійсно вони мають згубний вплив на психіку дитини, і цей вплив залишається на протязі всього життя цієї людини. Тому пропозиція все ж таки Науково-експертного управління підтримати в першому читанні законопроект 5228/1, який я представляю. А зал, я думаю, визначиться відносно підтримки. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, відмінність законопроекту, який я вношу, від інших законопроектів, заключається ще в кількох моментах. Крім всього того, що пропонується арсеналу, я пропоную також врахувати вас, що треба протидіяти поширенню неправдивих відомостей про вчинення таких злочинів, я маю на увазі злочини проти статевої свободи та статевої недоторканності неповнолітніх, в тому числі в засобах масової інформації і свідомо неправдивим повідомленням прокурора, слідчого або органу дізнання про вчинення таких злочинів. Тому що без цього, абсолютно, не можна ні боротися нормально з цим явищем і, знаєте, повідомив в засобах масової інформації і від всього вільний. Хай потім хтось до інфаркту доходить, хай потім розвалюються якісь сім’ї, ще щось, на когось пальцями показують. Точно так же розслідуються кримінальні справи. Розслідуються. Робляться витрати з державного кошту. Призначаються експертизи, все, а потім виявляється нічого нема, ніякої відповідальності за це ніхто не несе. Тому я пропоную встановити, що за поширення таких неправдивих відомостей про вчинення вище вказаних злочинів, а також за відомо неправдивого повідомлення прокурором, слідчим або органом дізнання про вчинення таких злочинів, які посягають на честь, гідність громадянина, які визнаються найвищими соціальними цінностями, і їх захист гарантується статтею 3 Конституції України, і ці дії можуть призвести до тяжких наслідків, і відповідно є порушенням конституційних прав громадян має бути також встановлена відповідальність. Я хотів би, щоб ви побачили, що я в тексті написав всі поправки, і де посилюю відповідальність, і де цей закон покращує, і.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Два - „за”, два – „проти”, будь ласка. Будь ласка, Лук’янова Катерина Євгенівна
Шановні колеги, я вважаю, що сьогодні не зала і не фракції парламенту, а весь парламент України має визначитись стосовно тих осіб, які скоюють сексуальні злочини проти дітей. А то ми всі на словах боремося за щастя всенародне, за щастя дитини, а коли доходить до споєння злочину, ми вже скоро почнемо роздавати злочинцям цукерки. Але так само ми маємо принципово віднестися до тих, хто надає неправдиві якісь свідчення про тих, ну, на їх думку, які не відповідають дійсності. Тому я прошу залу відкинути всі політичні свої амбіції і проголосувати за будь-який законопроект, а потім внести всі потрібні поправки.
Будь ласка, Сівкович Володимир Леонідович.
Я хочу доповнити. Катеринчук сказав, що може бути помилка. Для того, щоб не було помилки з кастрацією, ми спеціально віднесли термін, що кастрація робиться за 6 місяців до того, як людина вийде із тюрми. У зв’язку з тим, що посилення строків, термін іде від 8 до 15 років, то я думаю за 8 років можна оправдати людину. І таким чином тоді получається, що ніякої помилки не буде. Якщо людина за 8 років не оправдалася, то вона тоді не оправдається і пізніше. Плюс психічно хворі. Якщо психічно хвора людина і вона тікає із лікарні і займається знову цією ж справою, її ловлять і знову туди садять. Ну, я хочу сказати, є такий тост: „Хто не п’є, той Кіркоров”. У даному разі хто не голосує за хімічну кастрацію, той педофіл. Я більше нічого не можу сказати.
Катеринчук Микола Дмитрович.
Я думаю, що всі проголосують за всі ці три законопроекти, тому що у нашому залі педофілів немає і не може бути. Мені здається, що тут є різні підходи. Питання, яке сьогодні піднімається, як сьогодні підвищення відповідальності буде мати профілактичний засіб на психіку тих людей, які є хворими і займаються такими злочинами. Я думаю, що якщо все ж таки вони будуть знати, що вони ніколи не вийдуть на свободу, а тобто будуть пожиттєво ув’язнені – це більш профілактичний навіть месидж, ніж, скажімо там, можливо кастрація буде, а можливо не буде. Я хотів би зробити пропозицію. Давайте ми у першому читанні всі законопроекти приймемо, а на друге читання об’єднаємо. А питання щодо кастрації або пожиттєвого ув’язнення, ми думаєм, у міжособистій дискусії може дійдемо якогось порозуміння.
Шановні колеги, обговорення завершено. Я хочу нагадати, що ми за основу можем прийняти тільки один проект, решта навіть не буде ставитись на голосування. Але при підготовці до другого читання, звичайно можна врахувати всі норми всіх проектів і інші пропозиції всіх народних депутатів. Прошу підготуватись до голосування. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії вчиненню злочинів проти статевої свободи та недоторканості неповнолітніх [[реєстраційний номер 5228]]. Прошу визначатися. [[14:06:19]] За-205 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[реєстраційний номер 5228-1]]. Прошу визначатись. [[14:06:48]] За-312 Законопроект ухвалено. Прошу, будь ласка, підготуйтеся до другого читання, робіть висновки з тих пропозицій, які надходили при представленні інших проектів законів. Шановні колеги, ранкове пленарне засідання оголошую закритим.