Шановні колеги, прошу приготуватися до реєстрації. Увімкніть, будь ласка, систему "Рада". Реєструємось. [[15:59:27]] У сесійній залі зареєстрована 401 картка народного депутата. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, ми розпочнемо засідання розглядом питань, які ми сьогодні включили до порядку денного і комітети готові доповісти. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо стабілізації роботи авіаційного комплексу]] [[реєстраційний номер 9228]]. Автор законопроекту, Козуб Олександр Андрійович, пропонує розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:00:52]] За-203 Пропозиція підтримана. Будь ласка, Козуб. І підготуватись Баранову.
Шановні народні депутати! Україна – авіаційна держава, знана у всьому світі. Президентом України, Верховною Радою, Кабінетом Міністрів докладається багато зусиль для відродження вітчизняної авіаційної промисловості. Літакобудування віднесено до пріоритетних галузей економіки України. За перше півріччя поточного року в авіабудівному комплексі значно зросли виробничі та науково-технічні показники, кількість робочих місць, заробітна плата. Проте, реалізація напруженої науково-технічної виробничої програми 2011 року, збереження досягнутих темпів зростання під загрозою зриву унаслідок недоліку у підприємств власних обігових коштів, дефіцит яких, за розрахунками фахівців, складає близько 200 мільйонів гривень. Є необхідним створення виробничих заділів на 2012 рік, в якому планується державними підприємствами: "Антонов", Харківським державним авіаційним виробничим підприємством та Державним підприємством "Завод 410" цивільної авіації – випустити 21 літак, відремонтувати і модернізувати 15 літаків "АН-32", здійснити поставку агрегатів та машино-комплектів до Російської Федерації, Ірану, Індії для ремонту та модернізації літаків. У науково-технічній сфері найбільш актуальним є завдання створення літаків "АН-168", "АН-178", завершення робіт зі створення оперативно-тактичного військово-транспортного літака "АН-70". З урахуванням того, що до кінця поточного року залишається 3 місяці, дана проблема може бути вирішення шляхом надання державної підтримки підприємствам через механізм поповнення їх статутних фондів. Джерелом покриття додаткових видатків державного бюджету пропонується визначити збільшення на відповідну суму надходжень податку на прибуток підприємств. За січень-серпень 2011 року планові показники з податку на прибуток.
Завершуйте.
Запропоновані проектом закону зміни до Державного бюджету дозволять збільшити обігові кошти підприємств авіаційної промисловості та вирішити актуальні питання їх виробничої діяльності. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Голова Комітету з питань бюджету Баранов Валерій Олексійович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 4 жовтня розглянув цей законопроект, і ним пропонується збільшити на 200,8 мільйонів гривень видатки загального фонду Державного бюджету Агентству з управління державними корпоративними правами та майном за бюджетною програмою поповнення статутних фондів державних підприємств авіаційної промисловості. Додаткові видатки Державного бюджету пропонується компенсувати за рахунок збільшення на відповідну суму обсягу надходжень податок на прибуток підприємств. Необхідно зазначити, що зазначений законопроект не враховує змін показників доходів і видатків державного бюджету відповідно до Закону про Державний бюджет на цей рік щодо виплати заробітної плати шахтарям, прийнятий Верховною Радою 22 вересня та направлено на підпис Президенту. Зокрема, цим законом планові обсяги надходжень податку на прибуток вже було збільшено на 1 мільярд гривень. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в своєму висновку висловлює зауваження до законопроекту. Отже, у разі підтримки цього законопроекту потребуватимуть корегування загальні показники Державного бюджету у тексті законопроекту, а також додатки номер 1 і 2 до законопроектів, виклавши їх за структурою додатків 1 і 3 до Закону про Державний бюджет на 2011 рік. Таке корегування має бути здійснено у відповідності до чинної редакції Закону про Державний бюджет на 2011 рік з урахуванням змін, внесених законом, прийнятим Верховною Радою 22 вересня, що переданий на підпис Президенту. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект 9228 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій, викладених у поданій Комітетом з питань бюджету до цього законопроекту. Враховуючи зазначене, Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради необхідно внести відповідні.
Завершуйте.
Необхідно внести відповідні уточнення до тексту та додатків до законопроекту у разі його прийняття при оформленні на підпис Голові Верховної Ради. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Запишіться. Будь ласка, Сухий.
Шановні колеги, Україна, як відомо, одна з шести країн світу, яка може проектувати, конструювати і виготовляти літаки і космічні апарати в повному завершеному циклі. Зважаючи на особливу специфіку функціонування літакобудівної промисловості – велика фондоємність, тривалість циклу виробництва та окупності капітальних вкладень, велика кількість контрагентів в усіх країнах світу – літакобудівна, як, до речі, автомобілебудівна галузь, перебувають під пильним державним контролем і державною допомогою. Акумулюючи у собі результати багатьох підприємств різних галузей промисловості – металургійної, машинобудівної, радіоелектронної, електротехнічної, хімічної – літакобудування забезпечує сьогодні зайнятістю сотні тисяч чоловік. Колеги, ще раз хочу наголосити: мова йде не про чугун, мова йде про, напевно, останній наш бастіон серед високих технологій – літакобудування. І це законопроект, який вносять колеги, стосується трьох державних підприємств – Антонова, Харківського і 410-го заводу. Стабільна робота авіапромисловості створює передумови таким чином для збереження і розвитку цілого ряду високотехнологічних галузей промисловості, зважаючи на велику довжину і розгалуженість технологічних ланцюжків, що утворювалися у процесі сучасної авіатехніки. І останнє, про гроші. Зміни, котрі зараз вносяться, дадуть змогу у перехідний період 2011-2012 року завершити цикли по виробництву літаків, котрі вже замовлені у світі. І у 2011-2012 роках авіапром збільшить річний випуск продукції на 11 мільярдів 270 мільйонів гривень, що дасть змогу уже у 12-му році збільшити надходження до бюджету від авіаційної галузі у 2,4 рази. Шановні колеги, я прошу підтримати цей законопроект.
Так, будь ласка, хто там у нас? Бондаренко.
Володимир Бондаренко, Блок Юлії Тимошенко. Цей закон абсолютно необхідний, адже промисловість України, як вже говорилося, практично втратила цілу низку галузей. Але авіаційний комплекс він і був, і є поки що живим, працюючим. Наша активна позиція у світовій торгівлі літаками проявилася в тому, що нам вдалося продати Іранові авіабудівний комплекс на дуже вигідних умовах, співпрацювати з сіаньським авіазаводом в Китаї, активно ремонтувати літаки, які раніше продавалися в Індію, Пакистан, інші країни. І тому сьогодні ця галузь абсолютно необхідна. На жаль, вона багато втратила. За цей період вона втратила людський потенціал, коли на заводі різко зменшилась, на авіаційному київському, на інших, зменшилась кількість працюючих. Я вам хочу сказати, що вперше серйозну увагу цій галузі приділив уряд Юлії Тимошенко. Ви знаєте, що перше туди надійшли реальні інвестиції. І слава Богу, що сьогодні вони продовжуються, тому що розпочато хорошу справу було і треба її продовжувати безумовно. Це те, що може витягнути нас сьогодні на новий світовий рівень. Адже в Україні є свої серійні заводи, їх три. Я б розширив дію цього закону: на моторобудівне об’єднання, яке є у нас, на ті підприємства, які забезпечують сьогодні інші, композитні матеріали, алюміній і таке інше. Рівень, знову ж таки, міг бути досягнутий. І на Конотопському ремонтному заводі для гелікоптерів, а також на дубнинському заводі. Тобто ми сьогодні, дійсно, зберігаючи себе в тій невеликій кількості держав світу, які будують літаки, могли б сьогодні і далі лідирувати у важкій авіації та в інших галузях. Тому я прошу вас, шановні друзі, не дивлячись ні на що, підтримати цей законопроект. Авіатори потребують підтримки, а це підтримка всій країні. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, я думаю, нам варто підтримати висновок комітету, який пропонує у зв’язку з тим, що це зміни до бюджету, а бюджетний рік уже закінчується. Щоб ми його прийняли одразу, остаточно як закон, тому що кожен виступаючий від різних політичних сил говорили одне і те саме, що цей закон необхідний. Тому я ставлю на голосування пропозиції прийняти Закон про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо стабілізації роботи авіаційного комплексу]] [[реєстраційний номер 9228]] з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету. Прошу голосувати. [[16:12:08]] За-334 Закон прийнято з урахуванням пропозицій комітету. Тобто при підготовці до підпису прошу оформити так, як пропонує юридичне управління і профільний комітет. Шановні колеги, нам треба включити до порядку денного сесії законопроект за номером 9239 – про затвердження ставок вивізного експертного мита на окремі види сільськогосподарських культур. Мова йде, в першу чергу, про зернові культури. Прошу голосувати. [[16:12:58]] За-259 Ми включили до порядку денного сесії законопроект про затвердження ставок вивізного експертного мита на окремі види сільськогосподарських культур, де йде мова, в тому числі те, що зараз досить і досить болить і пече – про експертне мито на зернові культури. Я прошу профільний комітет, а профільним комітетом є у нас комітет Хомутинніка з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики, провести засідання комітету з тим, щоб завтра ми мали можливість розглянути цей законопроект. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення зміни до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо проведення міжнародними експертами перевірки діяльності державних банків, фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, здійснення зовнішніх та внутрішніх запозичень]] [[реєстраційний номер законопроекту 9234]]. Автор законопроекту Мельник Петро Володимирович пропонує розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:14:29]] За-217 Пропозиція підтримана. Будь ласка, Петро Володимирович. Підготуватись Баранову.
Петро Мельник, Партія регіонів. Шановний Адаме Івановичуу, шановні колеги! Законопроектом передбачено внесення змін до додатку номер 3 "Розподіл видатків Державного бюджету України на 2011 рік" до Закону України "Про Державний бюджет України на 2001 рік", якими пропонується в назві бюджетної програми Міністерства фінансів України за кодом 3505040 "Проведення міжнародного аудиту державних банків, ефективності використання державних коштів, отриманих під час капіталізації державою банків, перевірка фінансово-господарської діяльності Фонду соціального страхування з тимчасовою втратою працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття, здійснення зовнішніх і внутрішніх запозичень" слова "міжнародного аудиту" замінити словами "міжнародними експертами перевірки діяльності". Чинним законодавством не визначено термін "міжнародний аудит". Як наслідок, незрозумілим є, які іноземні чи міжнародні установи, організації мають повноваження на проведення міжнародного аудиту, який документ [[сертифікат]] повинна мати відповідна установа [[організація]], які форми контролю можуть бути застосовані? Крім того, в минулому році на виконання Постанови Кабінету Міністрів від 5 травня номер 334 деякі питання проведення перевірки ефективності використання бюджетних коштів їх розпорядниками у 2008-2009 роках та першому кварталі 2010 року експертами було проведено перевірку ефективності використання бюджетних коштів їх розпорядниками. При цьому в ході проведення такої перевірки застосувалась не тільки така форма контролю, як аудит, а цілий комплекс форм та методів контролю, включаючи фінансові розслідування, юридичне супроводження судових справ за результатами проведених розслідувань та інше. Уточнення програми дозволить забезпечити комплексну перевірку діяльності об’єктів контролю шляхом застосування всіх форм і методів контролю.
Завершуйте.
як кредитно-фінансові установи, так і загальнодержавні цільові позабюджетні фонди соціального страхування. З урахуванням зазначеного, виникла проблема в уточненні назви бюджетної програми, в рамках якої передбачається збільшення відповідних заходів. Реалізація законопроекту не матиме впливу на дохідну та видаткову частини державного бюджету. Прошу підтримати і дякую за увагу.
Будь ласка, Баранов Валерій.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Зазначений законопроект Комітет з питань бюджету розглянув на своєму засіданні 4 жовтня цього року. Законодавча пропозиція полягає в уточненні назви бюджетної програми, головним розпорядником якої є Міністерство фінансів. А виконання забезпечує державна фінансова інспекція. Реалізація запропонованих пропозицій дозволить розширити форми та методи здійснення контрольних заходів щодо перевірки діяльності державних банків, рекапіталізованих із залученням коштів державного бюджету, та діяльність фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, а саме: залучити до контрольних заходів міжнародних інспекторів. Законопроект не має впливу на показники бюджету. Проте, слід зауважити, що стаття 1 законопроекту потребує внесення редакційного уточнення, відповідно до бюджетної термінології. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, зазначає про необхідність отримання висновків Кабінету Міністрів щодо цього законопроекту. За результатами розгляду законопроекту номер 9234, Комітет з питань бюджету прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді цей законопроект прийняти за основу, та в цілому як закон із урахуванням уточнення, яке викладене у поданні Комітету з питань бюджету до Верховної Ради щодо цього законопроекту. Враховуючи зазначене, у разі прийняття даного законопроекту, просимо доручити Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради, внести відповідні редакційні уточнення до законопроекту при оформленні його на підпис Голові Верховної Ради. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися. Будь ласка, Аржевітін Станіслав. Шановні колеги, не відмовляйте Аржевітіна, це доктор економічних наук, людина знає, про що сказати. Будь ласка. Тим більше, по проблемі.
Шановні народні депутати, на перший погляд складається враження, що це якби технічний такий своєрідний законопроект – зміна одного формулювання на інше. Але насправді, якщо заглянути по суті, то він, зараз я скажу, носить трошки інше навантаження. А якщо взяти до уваги, що автор запропонував один варіант, комітет виносить другу редакцію, науково-експертне управління робить формулювання третього варіанту, і нарешті, немає заключення Кабінету Міністрів, який теж повинен був зробити свій висновок. В мене складається враження, що до другого читання, можливо, змінити трошки по суті цей законопроект на предмет того, щоб залучати і щорічно не витрачати тільки державні кошти, як у цьому році 60 мільйонів на міжнародні організації. Тому що не завжди потрібний міжнародний аудит. Якщо сьогодні у нас є 17 фінансових установ державних, в тому числі 6 державних банків. Я не хочу приводити деякі банки, але в деяких державних банків навіть немає консолідованого балансу. Деякі операції здійснюються на паперових носіях. Це свідчить про те, що там міжнародному аудиту робити нічого. Тому що вони не сприймають такі стандарти. Тому, мені здається, до другого читання не можна приймати в першому читанні цей законопроект. До другого читання, напевно, потрібно подумати і дати можливість здійснювати аудит, у нас є Контрольно-ревізійне управління, Рахункова палата, Національний банк, можливо, краще нашим заплатити органам, які можуть зробити цей аудит, а залишити міжнародний аудит тільки на той випадок, коли потрібно зробити, наприклад, продажу державного банку, тут без міжнародного аудиту не обійтись. Тому моя пропозиція – в цілому його приймати не можна, а до другого читання подумати, можливо розділити платежі на українських і іноземних.
Дякую. Георгій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, ну, якщо ми говоримо про технічні питання в нашому законодавстві, що одне слово треба замінити на інше, тому що воно не відповідає тій чи іншій логіці, то, в принципі, застережень можна було б і не висувати до цього законопроекту. Але в мене, также як і у попереднього виступаючого, є зауваження. А скажіть, будь ласка, а чи не може справитися з цією роботою, що нам потрібно залучати іноземних фахівців для того, щоб провірили державні установи наші? А що ж тоді робить наше КРУ? А що ж тоді робить наша Рахункова палата? А що тоді робить фінансовий моніторинг? А що тоді роблять в нас наглядові ради в этих банках, в тому числі до яких входять народні депутати і інші державні службовці? А що тоді роблять в нас, вибачте, інші правоохоронні органи? І в кінці-кінців, ну, як так дожитися в такому плані, що ми не довіряємо цим державним установам, на які виділяються кошти чи не мають достатньої освіти? Тоді давайте навчимо цих людей, щоб вони спроможні були цю роботу робити. Ну, треба не принижувати себе і свою державу і ті органи, які функціонують і ефективно справляються з фінансовим управлінням в нашій державі. Вони, на мій погляд, спроможні цю роботу робити. В іншому плані, якщо стоїть питання там, де стоять. двосторонніх міжнародних відносин, фінансові частини, там, де створюються спільні робочі якісь групи, я не заперечую про те, щоб хтось з них виступав і в тому числі держава витрачала гроші. Але мене дивує, чому ми повинні за рахунок держави залучати фінансових спеціалістів для перевірки державних наших установ. Я пропоную після того як висновок буде Кабінету Міністрів і, особливо, Міністерства фінансів, які відповідають за цю сферу діяльності, тільки після цього прийняти цей закон в цілому. У першому читанні можна прийняти, отримати висновки, послухати цю точку зору цих установ, що я називав керівників тут при прийнятті законів. І тоді ми свідомо можемо проголосувати або не проголосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, думки тут у нас розійшлися. Профільний комітет пропонує прийняти за основу і в цілому з врахуванням пропозицій комітету. Депутати, які взяли участь в обговоренні, одностайні в тому, що його можна приймати лише у першому читанні. Тому я буду ставити спочатку пропозицію про перше читання. А далі буде сесійна зала визначатись. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні Закон про внесення зміни до додатку N 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо проведення міжнародними експертами перевірки діяльності державних банків, фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, здійснення зовнішніх та внутрішніх запозичень]]. Реєстраційний номер 9234. Прошу голосувати. [[16:25:19]] За-267 Дякую. Шановні колеги, була пропозиція комітету прийняти в цілому. Є заперечення. Тоді я ставлю на голосування іншу пропозицію. Скоротити до 7 днів підготовку законопроекту до другого читання. Прошу проголосувати. Я маю право. [[16:25:52]] За-248 Прийнято рішення про те, щоб скоротити вдвічі, тобто до 7 днів, підготовку законопроекту до другого читання. Я прошу профільний комітет взяти це на озброєння. Шановні колеги, ми включили до порядку денного, треба розглянути законопроект за номером 9151, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розгляду справ Верховним Судом України. Є пропозиція, Бережна як автор законопроекту, пропонує розглянути цей закон за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[16:26:53]] За-221
"За" – 221. Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ірина Григорівна Бережна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Дмитро Шпенов. Прошу вас.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Маю честь представити на ваш розгляд проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розгляду справ Верховним Судом України [[реєстраційний номер 9151]]. Необхідність прийняття цього законопроекту обумовлюється потребою удосконалення окремих норм чинного законодавства України, які визначають статус та повноваження Верховного Суду України як найвищого судового органу у системі судів загальної юрисдикції. Саме з метою покращання існуючого порядку розгляду справ, підвищення ефективності виконання Верховним Судом України своїх функцій та для зростання ролі його рішень у системі рішень всіх судів загальної юрисдикції, пропонується внесення ряду зміну до процесуальних кодексів України та Закону України "Про судоустрій та статус суддів". Законопроект має на меті вдосконалення порядку розгляду справ Верховним Судом України та спрямований на покращення його діяльності як найвищого судового органу. Хочу зазначити, що у своєму висновку за номером 588 від 18 жовтня 2010 року щодо Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Венеціанська комісія зазначила про необхідність розширення компетенції Верховного Суду України та необхідність вдосконалення порядку розгляду справ у Верховному Суді України. Зазначений законопроект спрямований на вирішення низки питань, пов’язаних з діяльностю Верховного суду України. Зокрема передбачає повноваження Верховного Суду за результатами перегляду справ приймати нове рішення, яке підлягатиме обов’язковому опублікуванню на офіційному веб-сайті Верховного Суду України. Встановити обов’язок судді використовувати при розгляді справи висновки Верховного Суду України щодо застосування норми та реального права. Також змінити порядок, справи переглядатимуться колегією суддів зі складу відповідної палати, а у визначених процесуальнимзаконом випадках – спільним засіданням палат або всім складом Верховного Суду України. Крім того, законопроектом пропонується поновити діяльність палат, а також збільшити кількісний склад Верховного Суду України до 48 суддів. Законопроектом також визначаються механізми розгляду справ, які наразі накопичилися у Верховному Суді України.
Продовжуйте.
Зазначені положення, безумовно, сприятимуть дотриманню строків розгляду касаційних скарг та забезпечать судовий захист прав та інтересів громадян України на належному рівні. Тому, виходячи з вищенаведеного, прошу підтримати вищезазначений законопроект та прийняти його в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Шпенов Дмитро Юрійович. Будь ласка.
Законопроект предлагает внести комплексные изменения во все процессуальные кодексы, в Законы Украины о судоустройстве и статусе судей и Закон о доступе к судебным решением. Основной плюс законопроекта: он предлагает компромисс в актуальном вопросе статуса и полномочий Верховного Суда Украины. Законопроект учитывает многие предложения в этом направлении членов нашего комитета, других народных депутатов, судей и председателя Верховного Суда Украины. О необходимости расширения компетенции Верховного Суда Украины и улучшения рассмотрения дел также говорила в своем заключении Венецианская комиссия. В частности предлагается увеличить количество судей Верховного Суда Украины до 48-ми, возобновить деятельность судебных палат по четырем специализациям, вернуть Верховному Суду право принимать новые решения, сделать обязательным для остальных судов указание Верховного Суда о правильном применении норм материального права. Также законопроект содержит изменения в процессуальные нормы кодексов о пересмотре дел Верховным Судом, а также в механизм рассмотрения дел, которые накопились в Верховном Суде. Комитет по вопросам правосудия рассмотрел данный законопроект на своем заседании вчера, 5 октября, и единогласно принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины принять данный законопроект в первом чтении. Спасибо за внимание.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів вивести на табло. Роман Ткач, фракція "Наша Україна". Олег Ляшко – позафракційний.
Щиро дякую, шановному колезі Ткачу за можливість виступити. Шановні колеги, ось щойно колега Шпенов доповідає, що законопроект передбачає комплексні рішення щодо діяльності Верховного Суду. Абсолютно правильно, надзвичайно серйозний законопроект. І як ви його розглядаєте? За дві хвилини ви розглядаєте питання функціонування судової системи влади. Колись, рік тому ви нам розказували про судову реформу, забрали у Верховного Суду все, що можна було забрати. Може і правильно зробили, що забрали. Але ви так кавалерійським наскоком забирали, сьогодні ви так само повертаєте, очевидно, з політичних міркувань. Очевидно, ті 48 суддів, які, ви сподіваєтесь, будуть у Верховному Суді, вони вже відповідним чином опрацьовані. Добре, що ви повертаєте Верховному Суду ці права, бо інакше тоді питання: для чого взагалі існує цей Верховний Суд, якщо він ні на що не впливає, нічого не вирішує, як англійська королева, і причому обходиться його утримання дуже дорого для платників податків. А в країні, де люди, мільйони людей побираються, немає за що дітей годувати, за що сім’ї утримувати, ми ще тримаємо десятки суддів із десятками тисяч зарплат, пенсій, допомогами і так далі. Тому я підтримую пропозицію, повернути права Верховному Суду. Треба віддати належне, що і влада зрозуміла необхідність повноцінного функціонування Верховного Суду, але водночас я категорично засуджую профанацію і "махновщину", яку ви от тута, представники влади, демонструєте підчас розгляду цих важливих питань. У Верховому Суді, який остання інстанція, вирішуються долі людей. І коли ви надаєте Верховному Суду такі повноваження, чому на цій високій трибуні немає Голови Верховного Суду? Чому на цій високій трибуні немає висококваліфікованого представника Ківалова, який би доповів свою позицію з цього приводу? А ви за дві хвилини вирішуєте долю країни. Я категорично з цим не згоден. Я думаю, що громадяни розуміють, у що ви перетворили парламент – кнопкодавів і профанацію, і ці рішення приймаються за стінами парламенту. Ганьба такому парламенту!
Шановні колеги, я бачу, що Ірина Григорівна, вона фахово і відповідально доповіла цей законопроект. Кого не влаштовує це діло? Так, шановні колеги, народний депутат Писарчук, фракція Партії регіонів, потім буде Володимир Бондаренко.
Володимир Михайлович, Колесніченко відправте.
Колесніченко, будь ласка, мікрофон, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги! Фракция Партии регионов, Колесниченко Вадим. Мы сегодня вносим, действительно, очень важный и существенный законопроект – об изменении корректировки предыдущего закона, связанной с реформированием судебной системы. Я напомню как представитель Комитета по делам правосудия, что в последние годы у нас, практически, не было взаимодействия с председателем Верховного Суда и с Верховным Судом как таковым. Если раньше, 5-6-7 лет назад Верховный Суд систематически взаимодействовал с Комитетом по делам правосудия, мы совместно рассматривали те или иные законопроекты, то в итоге, когда мы готовили этот законопроект, который мы сегодня корректируем, абсолютно отсутствовало всякое взаимопонимание, и было невозможно что-либо сделать. И сегодня, когда мы начали готовить корректировки, мы уже начали работать с реальными, с представителями Верховного Суда. Состоялся конструктивный разговор, ведется конструктивная работа. Это вот позитив, который мы видим сегодня во взаимодействии с парламентом. И я полагаю, что, поддержав то предложение, которое внес Комитет по делам правосудия, мы, во-первых, активизируем работу, направленную на повышение качества и доверия к работе правосудия, и самое главное, дадим правосудию реальные активные инструменты для защиты и закона, и прав людей. Потому что, чего греха таить, на сегодня мы имеем серьезнейшие проблемы в системе правосудия, недофинансирование, порой огульная критика, критика, безусловно, в отношении системы правосудия есть, и она должна присутствовать. Однако, если признать честно и откровенно, за последний год серьезные и реальные изменения состоялись в работе судов, это сформировались и активно работают четыре специализированных суда. Качество работы судей повысилось и время на рассмотрение судебных решений уже уменьшилось. Поэтому предлагаю поддержать этот законопроект. Спасибо.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Володимир Бондаренко, Блок Юлії Тимошенко, партія "Реформи і порядок". Шановні друзі і всі, хто нас слухає, і ті, хто сидять у цій залі! Ми, безумовно, розуміємо, що маніпуляції з судовою системою, які відбуваються останнім часом, носять виключно політичний характер. Про що йде мова. Готуючись до судового процесу над Юлією Тимошенко, були внесені п’ять змін у функціонування судів. Ви знаєте, що були позбавлені суди колегіальності на першій інстанції. Тобто народні так звані засідателі зникли з законодавства, тобто одноосібні кірєєви починають приймати абсолютно неправові і незаконні рішення, і все це сходить їм з рук. Немає колегіальності. Друге, що було зроблено, – це суд присяжних фактично, який є в Конституції, зведений нанівець, бо вони можуть розглядати лише справи, які будуть пов’язані з вбивства і таке інше, інші не розглядаються. Таким чином знову ще якісь кірєєви на тому вже етапі будуть одноосібні рішення приймати. Змінена система, яка стосується терміну ознайомлення зі справою на досудовому слідстві і уже в судовому слідстві. Тобто уже слідчий або суддя визначають абсолютно нікчемні терміни, як це було дано Юлії Тимошенко на ознайомлення з десятками томів справ, які були сфабриковані. Також змінена структура судової системи, де Верховний Суд позбавлений будь-яких функцій, а касаційна інстанція, основна, якою був Верховний Суд, перетворилася в суд, який просто чекає, коли дозволить однин із судів верховних або адміністративний, або господарський, або суд, який створений був із двох палат Верховного Суду, якщо пустить туди справу. Це робиться виключно з політичних мотивів. Те, що Верховному Суду хочуть повернути деякі функції, це добре, це не треба було робити, тоді, коли забирали. Бо забирали для того, щоб як кажуть, виштовхнути Онопенка в маргінес, а сьогодні хочуть вернути, цим самим купивши суддів Верховного Суду, показавши, що ось є якийсь там інший голова суду, яким їм повернув ці функції. Я думаю, підтримати треба, але не треба маніпулювати.
Шановні колеги, обговорення завершено. Юрій Кармазін, одна хвилина.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Я хотів би, щоб ми добре пам’ятали, що один рік і два місяці ми прийняли так званий закон, так звану судову реформу, яка повністю зруйнувала Верховний Суд і повністю зруйнувала основопологаючі принципи правосуддя в державі. Зараз продовження цього. Сьогодні відновлюється, слава Богу, діяльність судових палат, пропозиція тут є відновити принаймні. Це позитивна річ. Але я хотів би нагадати вам, шановний Володимире Михайловичу, що подібні пропозиції наші тоді не пройшли. Цей експеримент закінчився плачевно, плачевно для влади, і зараз треба щось доповідати Європі. Треба доповідати що кудись рухаємось. Через це треба приймати законопроект, але тільки в першому читанні і ні в якому випадку не по скороченому графіку. Тому що й так по скороченому графіку. Сьогодні тільки висновок експертний, і сьогодні ми.
Шановні колеги, всі виступили? Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується дещо іншої думки, вважаючи, що законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Відповідно до Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розгляду справ Верховним Судом України за основу [[реєстраційний номер 9151]]. [[16:40:54]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, я так розумію, що ми не можемо розглядати питання про прийняття його в цілому, оскільки є зауваження, одну хвилиночку. Комітет пропонував за скороченою процедурою, одну хвилинку, пропозиція шановного колеги Юрія Кармазіна була не вдаватись до скороченої процедури. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування першу пропозицію – про доручення комітету підготувати законопроект до розгляду за скороченою процедурою, тобто за тиждень. Реєстраційний номер 9151. Пошу голосувати. Пропозицію я ж вимушений поставити, Юрію Анатолійовичу. Я вас підтримую, я не голосую. [[16:41:44]] За-249 Рішення прийнято. Дякую. Ставиться на розгляд проект Постанови про відзначення 125-річчя від часу заснування Державної установи "Інститут мікробіології та імунології імені Мечникова Національної академії медичних наук України" місто Харків. Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Чи може. Чи може зразу прийняти рішення та й усе. Хто заперечує проти того, щоб ми прийняли проект постанови як постанови про відзначення 125-річчя від дня заснування Державної установи "Інститут мікробіології та імунології імені Мечинкова". Немає заперечень? То я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому [[реєстраційний номер 8762]]. Прошу голосувати. [[16:42:56]] За-324 Постанову прийнято. Дякую. Дякую авторам, які з ініціювали цей документ. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про сучасний стан та перспективи розвитку фармацевтичної галузі України" [[реєстраційний номер 9192]]. Ну, стан галузі ви знаєте. Парламентські слухання у нас відбулися. Немає заперечень, щоб ми прийняли ці рекомендації, які опрацьовані комітетом? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови як постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про сучасний стан та перспективи розвитку фармацевтичної галузі України. Реєстраційний номер 9192. Прошу голосувати. [[16:44:01]] За-308 Постанову прийнято. Шановні колеги, зараз ми маємо з вами розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо гуманізації відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності]]. Разом з тим, дві фракції: фракція "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – з цього приводу вимагають оголосити перерву. Можливо б, шановні колеги, ініціатори. Одну хвилиночку! Ви підтримали б таку пропозицію: зараз не розглядати це питання, розглядати інші і водночас провести засідання Погоджувальної ради для того, щоб обговорити це питання, з приводу якого і пропонується перерва. Підтримується така пропозиція? Одну хвилинку, я питаю, підтримується така пропозиція? Тому я прошу зараз керівників депутатських фракцій і Андрія Володимировича Портнова зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради, а прошу Адама Івановича продовжити далі засідання, розглядати інші питання.
Слухаємо питання – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування кримінальної відповідальності за провадження господарської діяльності. Але, шановні колеги, ці законопроекти пов’язані, тому давайте ми його також почекаємо. Немає заперечень? Тоді розглядаємо проект Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[щодо обмеження реклами лікарських засобів]]. Реєстраційний номер 8065. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:45:53]] За-208 Підтримано. Будь ласка, Петро Миколайович.
Шановні колеги, проектом закону змінюється стаття 21 Закону України "Про рекламу". А саме: дозволяється розміщення і розповсюдження реклами лікарських засобів тільки у відповідних спеціалізованих виданнях, призначених для медичних установ та лікарів. Або шляхом розміщення внутрішньої реклами у закладах охорони здоров’я, аптечних закладах. А також розповсюджуватися на семінарах, конференціях, симпозіумах з медичної тематики. У наш час засобами масової інформації здійснюється на громадян безконтрольний психологічний тиск нав’язаною рекламою лікарських засобів, які начебто повинні допомагати при лікуванні від усіх захворювань, в тому числі і тяжких. Одна таблетка лечит и кариес, и перхоть, и раковые заболевания. Ось така у нас зараз реклама. Вище зазначена реклама в умовах комерціалізації медичної галузі і недоступності для простих людей викликає впевненість, що лікарі їм не потрібні. Тому і займаються самолікуванням, яке нерідко призводить до невідворотної шкоди здоров’ю, а в окремих випадках може коштувати людям життя. Проблему самолікування, безумовно, треба вирішувати комплексно. За цим законом треба вирішувати наступні питання, тобто приймати закони, які дадуть нам можливість в повному обсязі фінансування галузі охорони здоров’я. Вирішити питання відтоку висококваліфікованих медичних спеціалістів до приватного сектору. Вирішити питання платності окремих медичних послуг в державних та комунальних закладах охорони здоров’я, наприклад, за лабораторні, діагностичні, консультативні послуги. За звернення громадян, що надаються без направлення лікарів. Ігнорування медичними закладами пацієнтів. Неспроможності оплатити за лікування. Висока корумпованість цієї галузі. І фактично безконтрольність з боку громадськості, неможливість притягнути медичних працівників до юридичної відповідальності за неякісне лікування, халатність та інше. Таким чином, цей проект вноситься з метою зниження безконтрольності самолікування і захисту наших громадян від свавілля того, яке відбувається сьогодні у цьому напрямку. Тобто практично, так би мовити, набивають кишені одні, а здоров’я втрачають.
Завершуйте, будь ласка.
Я, звершуючи, прошу своїх колег підтримати цей проект. Це і буде відповідь на невдоволення багатьох наших громадян, які звертаються до нас як до народних депутатів щодо наведення порядку в рекламі, коли вони, так скажімо, використовуючи ті чи інші ліки, не отримують тієї допомоги, яка їм потрібна для того, щоб покращити умови життя і здоров’я. Дякую.
Дякую. Від комітету доповідає голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Кондратюк.
Шановні колеги, Комітет з питань свободи слова та інформації 18 травня 2011 року розглянув проект Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[щодо обмеження реклами лікарських засобів]] [[реєстраційний номер 8065]], внесений народним депутатом України Симоненком, та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні законопроект відхилити. Комітет не погоджується з тим, що, запровадивши фактично повну заборону, а саме про неї, а не про ті чи інші обмеження йдеться в відповідних законодавчих пропозиціях, ми зможемо вирішити проблему самолікування населення України. Нагадаю, що парламент, прийнявши у квітні цього року Закон України "Про внесення змін до статті 21 Закон України "Про рекламу" [[щодо супроводження реклами лікарських засобів попередженням про загрозу самолікування]] вже, на нашу думку, засвідчив ті еволюційні та європейські принципи та підходи, на яких має відбуватися вдосконалення законодавства щодо регулювання реклами лікарських засобів. Зазначу, що практики застосування подібних обмежень не існує у жодній з розвинутих країн світу. Чинне законодавство України та підписані міжнародні угоди вже передбачають заборону реклами лікарських засобів, які вживаються та розповсюджуються тільки за приписом, тобто рецептом лікаря, а також перелік вимог та обмежень щодо змісту реклами лікарських засобів, що є стандартним максимально достатнє обмеження реклами лікарських засобів у країнах Європи. На нашу думку МОЗ України має всі важелі і можливості суттєво впливати на процес у сфері рекламування ліків, оскільки саме цей державний орган затверджує відповідний перелік лікарських засобів, які відпускаються без рецептів, а саме такі ліки згідно із законом зараз можуть в подальшому рекламуватись. Комітет з питань бюджету Верховної Ради України вважає, що законопроект має опосередкований вплив на показники бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради рекомендує за результатами розгляду в першому читанні теж законопроект відхилити. Прошу підтримати позицію комітету.
Прошу записатися, якщо є бажаючі, на виступи. Так, будь ласка, Сорочинська-Кириленко.
Шановні громадяни України! Шановні колеги! Я хочу сказати про те, що на сьогодні в нашій країні люди не мають медичного страхового полісу. Багато з людей не можуть і не йдуть в лікувальні заклади. Багато людей просто дивлячись рекламу купують ліки, що шкодить їх здоров’ю. Хочу сказати вам про те, що ні в який спосіб не може людина визначати, як і чим їй лікуватися. Хочу всім повідомити, що група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати законопроект проти реклами лікарських препаратів та голосуватиме за нього. І я сподіваюся, що в країні прийде час, коли медична страхова кампанія пройде в Україні, кожний житель отримає страховку і буде, звичайно, забезпечено ліки ті, які потрібні згідно стану здоров’я людини. Дякую.
Будь ласка, Георгій Смітюх, фракція Партії регіонів. За ним – Ткач.
Шановній Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Я особисто вдячний автору цього законопроекту. Тому що та вакханалія, яка твориться на рекламних роликах нашого телебачення, приводить до того зубожіння, що крім грошей вже ніхто нічого не бачить. І їм плеванто на ті процеси, які відбуваються після цього! Яким чином ця реклама діє, позитивно чи негативно? А скоріше всього, негативно. Тому що населення хворіє, населення помирає і населення зменшується. Якби це дало позитив за наші роки незалежності, напевно, ця реклама дала би позитив. В жодній країні світу ви не побачите таку шалену рекламу про лікарські засоби. І кожного року - кожний новий препарат. І все більше і більше лікує. Але все більше і люди хворіють. Скажіть будь ласка, як можна допускати так, що цей продукт повсякденного призначення. Індивідуальний підхід, тільки лікар з освітою, з дипломом, з ліцензію може сказати той чи інший препарат. А ми поширюємо його всебічно. І потім посилаємося, що як би. Якщо ми заперечуємо проти реклами, що це порушує діяльність, конституційні права на підприємницьку діяльність і так дальше. Як порушуємо? А хто порушує права тих людей, які помирають після неправильного лікування або неправильного вживання? А хто відповість у нас, що у нас 40-50 процентів ліків підпільні або не відповідають етикеткам або упаковці, які зовсім не мають ніякого відношення до ліків? А хто відповідає у нас за тіньовий оборот ліків? Ви що не знаєте, що рецепт, хворий і аптека, і вони йдуть в одній цепочке. Кожний, хто виписує этот самый, отримує свій прибуток. Ви що не знаєте? А ви що не знаєте, що хто має можливість лікуватися, він лікує себе, своїх дітей і родичів за кордоном, ви що цього не знаєте? А ви що не знаєте, що у нас ліків немає ефективних, а вони, можна достати за кордоном, ви що не знаєте? І ви заперечуєте проти цього закону? Я впевнений, не треба повністю заборонити, ну треба відповідальність покласти на того рекламодателя, на того.
Так, дякую, дякую. У нас, вибачте, дуже багато законопроектів, все зрозуміло. Ткач, будь ласка. Ткач знову передає слово. Ляшку? А, ні. Жебрівському, будь ласка.
Адаме Івановичу, вашому улюбленцю він не передав сьогодні слово. Шановні колеги, от те, що тут говориться, це називається "смешались кони, люди и залпы тысячных орудий в один протяжный вой". Жодного відношення, про те, що тут колеги говорять, до заборони реклами немає. Перше питання. У нас законом чітко заборонено рецептурні фармацевтичні препарати рекламувати заборонено. Цього не можна робити і в жодній країні розвиненій світу рецептурні препарати не рекламуються. Тепер кажуть, що заборонити безрецептурні. Ми що, відірвані від світу? На сьогоднішній день, ті ж російські телеканали достатньо серйозно мають вплив на український медійний простір. У Росії не заборонена реклама препаратів безрецептурних. Фактично наш, український телеглядач буде мати цю рекламу тільки завдяки російському телебаченню, в Західній Україні – завдяки польському і іншому телебаченню. Фактично ми рекламу повністю заборонити не зможемо. Але що зроблять фармацевтичні підприємства? Вони перейдуть із фармпрепаратів в БАДи – це біологічно-активні добавки. Вони фактично перестануть реєструвати це як фармацевтичні препараті, де проходять доклінічні, клінічні випробовування, а перейдуть в біологічно-активні добавки, де потрібно чуть-чуть грошей і місяць часу для реєстрації такого препарату. І, перейшовши в БАДи, які рекламою не забороняються, люди ще гірше будуть отримувати інформацію і неякісні препарати, які не пройдуть всі клінічні і доклінічні випробовування. Цим законопроектом ми залишаємо поза межами рекламу допінгу і інших препаратів, цілительства, яке потрібно заборонити, і так далі. Це все ми залишаємо за цими межами. Шановні колеги, я думаю, що наші колеги, які подавали цей законопроект, хотіли зробити добру справу, я переконаний в цьому. Але жодного відношення до того, про що говорив попередній колега і так дальше, цей законопроект не має. Я вважаю, що його не потрібно підтримувати.
Дякую. Тищенко.
Слово Фоміну.
Кому?
Фоміну.
Будь ласка.
Шановні колеги, дійсно, дуже важлива тема. Вдумайтесь лише в одну цифру: у 2010 році українці принесли в аптеки 20 мільярдів гривень. Що, в нас хвора нація повністю? Ні, наші громадяни просто сліпо довіряють телерекламі. І якби менше була ця довіра, то витрати на ліки були б значно меншими. Подивіться, хто був лідером продаж серед медикаментів у минулому році. Це "Колдрекс", "Амізон", "Арбідол", у той час, коли є українські аналоги. Чи купують їх українці? Ні. Чому? Тому що названі препарати приховуються лікарями і провізорами, бо вони дешевші. Реклама по телебаченню надає надприбутки тим, хто виробляє дорогі ліки. І наші люди витрачають зайві кошти на ці ліки, хоча це не варто робити. Бо вже склався стереотип. Якщо біль у шлунку – це "но-шпа", якщо вареник на столі, то це – "мезим". Ну, не можна так жити і не можна так вводити в оману виборців. Петро Миколайовичу, треба радикальніше, робити більш рішучий крок про заборону реклами ліків. Тому що ви перекладаєте кошти з кишені ЗМІ в кишені провізорів і головних лікарів, які кожного дня будуть стояти перед дилемою, чи брати хабар за розміщення реклами в поліклініці. Адже такої послуги не дає рекламний заклад. лікувальний заклад, тобто він немає права брати кошти за рекламу ліків. Ви пропонуєте просто перекласти кошти з однієї в іншу. Тому я пропоную, діючи більш радикальніше, повернути на доопрацювання і внести інший законопроект про повну заборону реклами ліків у.
Так, фракція комуністів наполягає. Одна хвилина. Будь ласка, Петро Миколайовичу.
Уважаемые коллеги, я хочу вас проинформировать, что профильный комитет, который знает суть проблемы, полностью проголосовал за то, чтобы ужесточить эту норму и я готов, как автор законопроекта, принять это предложение и на второе чтение внести изменения с точки зрения ужесточения полной заброни. Второй, Комитет свободы слова тут понятно, почему так проголосовал. Он – не профильный комитет и его интересы средств информации, то есть прибыли за счет жизни, а, вернее, смертей граждан Украины интересовали. Третье, я хочу учесть и своему коллеге, который здесь выступал, вся семья занимается фармацевтическим бизнесом, вот почему он об этом говорит, его мало интересует проблема жизни и здоровья. Он вот этот политический треп устраивает только для того, чтобы его карманы больше были набиты. Вот эту правду надо сказать народу Украины. И я прошу, уважаемые коллеги, давайте о наших отцах и матерях подумаем. Ведь они сегодня пользуются этой рекламой, берут эти лекарства, которые из-за рубежа мотлох всякий привозится и жизни свои укорачивают. Я предлагаю поддержать это предложение и проголосовать, чтобы на втором чтении мы внесли предложение профильного комитета и полностью поддержали зоборону рекламы лікарських засобів. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я думаю, кожен, особливо, ті, хто нас слухає, розуміє, наскільки це важлива проблема для тих, хто, на жаль, безоглядно вірить рекламі, яку важко і назвати рекламою. Тому є пропозиція, давайте ми підтримаємо і захистимо наших громадян. Ставлю на голосування про прийняття у першому читанні проекту Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про рекламу" [[щодо обмеження реклами лікарських засобів]], реєстраційний номер 8065. Прошу голосувати. [[17:02:04]] За-69 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 7, "БЮТ – 6, "Наша Україна" – 3, комуністів – 25, "Реформи" – 19, "Народна партія" – 2, позафракційні – 7. Є, шановні колеги, направити законопроект суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу підтримати цю пропозицію. Голосуємо. [[17:02:41]] За-60 Немає, на жаль, мотивів. 60, не підтримано. Законопроект, на жаль, відхилено. Шановні колеги, нам потрібно розглянути законопроект, оскільки ми вже судовими справами сьогодні займаємося, він дещо трошки пізніше стоїть. Але у зв’язку з Днем юриста. Слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення окремих положень адміністративного судочинства]], реєстраційний номер 8736. Автор законопроекту колега Ківалов пропонує розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:03:38]] За-198 Пропозиція підтримана. Доповідає Ківалов Сергій Васильович. Підготуватись Бондику.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Перш за все хочу зазначити, що проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України було підготовлено за пропозиціями самих суддів, які постійно надходять до комітету. Проект не містить жодних політичних питань, його норми дійсно покращать роботу судів адміністративної юстиції та забезпечить судовий захист громадян на належному рівні. Основною метою даного проекту закону є удосконалення окремих положень адміністративного судочинства та підвищення ефективності роботи адміністративної юстиції в цілому. Проект вирішує багато проблемних питань, які заважають і громадянам, і суддям. Пропонується встановити строк звернення до адміністративного суду для суб’єктів владних повноважень, тобто суб’єкту владних повноважень зрівнюють в правах з громадянами і передбачають, що держоргани можуть звернутися до суду тільки протягом шести місяців з дня виникнення таких підстав. Удосконалюється порядок колегіального розгляду справ. Вдосконалюємо процедуру звернень до адміністративного суду. Пропонується, щоб справи у Вищому адміністративному суді розглядалися у складі трьох суддів, як наприклад, у Вищому господарському суді України та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних та кримінальних справ, де більшість справ вирішуються колегією у складі трьох суддів. Удосконалюється положення про порядок відводу, встановлюється підсудне щодо оскарження дій, пов’язаних з виконанням рішень місцевих судів як адміністративних. Пропонується зменшити строки вручення судової повістки. Визначається процедурою відновлення матеріалів втраченого провадження за аналогією з Цивільним процесуальним кодексом України. Науково-експертне управління підтримує прийняття проекту в в першому читанні.
Дякую вам. Валерій Анатолійович Бондик. Будь ласка.
Шановні колеги, шановна президіє! Комітет, розглянувши цей законопроект, рекомендує його за основу. У зв’язку з тим, що, дійсно, сфера питань, яку регулює цей законопроект, вона пов’язана з тим, щоб захистити права громадян в позовах проти держави і по оскарженню адміністративних актів. Які новели вносяться? Наприклад, пропонується внести зміни у низку статей Кодексу адміністративного судочинства, а також запровадження нової статті, що покликана удосконалити процедуру розгляду справ у порядку адміністративного судочинства, прискорити судовий розгляд справ, уточнити територіальну юрисдикцію Окружного адміністративного суду міста Києва та Вищого адміністративного суду України у справах з кількома, пов’язаними між собою вимогами. Вирішено питання щодо передачі адміністративної справи до іншого суду у разі ліквідації адміністративного суду, скорочення строків вручення судової поїздки, і встановлюється строк звернення до Адміністративного суду суб’єкта владних повноважень. Треба зазначити, що і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує за результатами розгляду із врахуванням пропозицій і зауважень прийняти за основу цей законопроект. Дякую.
Дякую, сідайте. Шановні колеги, якщо немає заперечень, давайте ми приймемо, поставимо на голосування за основу, тим більше що комітет і Головне науково-експертне управління підтримують цю тезу. А далі нехай комітет доопрацює з урахуванням зауважень і пропозицій народних депутатів. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону по внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих положень адміністративного судочинства [[реєстраційний номер 8736]]. Прошу голосувати. [[17:08:15]] За-253 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо гуманізації відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності]] [[реєстраційний номер 9221]]. А також проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування кримінальної відповідальності за провадження господарської діяльності [[9092]]. Автор –народний депутат України Королевська, у першому випадку законопроект надійшов від Президента України. Тому, шановні колеги, доповідачам – по 10 хвилин. Відповіді на запитання – до 5 хвилин. Співдоповідь щодо двох законопроектів зробить голова комітету – відповідно 5 і 3 хвилин. Далі виступ від фракцій, а потім, на превеликий жаль, що залишиться народним депутатам. Шановні колеги, я думаю, якщо потрібно, потім ми трошки продовжимо засідання, але треба нам обговорити ці питання. Немає заперечень? Немає. Я запрошую до доповіді радника Президента України, керівника Головного управління з питань судоустрою Адміністрації Президента України Андрія Володимировича Портнова. Потім буде. Шановні колеги, я прошу вас, ми ж не на мітингу. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів, пов’язаних з гуманізацією відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності, автором якого є Президент України. Як відомо, створеною президентським указом робочою групою з питань реформування кримінального судочинства було підготовлено проект нового Кримінально-процесуального кодексу України. Зараз цей проект знаходиться на вивченні експертів Ради Європи. Після отримання відповідних висновків та їх опрацювання проект буде подано на розгляд українського парламенту. Разом з тим, вже сьогодні існує нагальна необхідність у вдосконаленні чинного кримінально-процесуального законодавства з метою вирішення актуальних проблем у короткотерміновій перспективі. Саме тому за дорученням Глави держави було розроблено відповідний проект закону. Необхідність прийняття названого закону обумовлено наявним надмірним втручанням правоохоронних органів України в діяльність господарчих суб’єктів та, як наслідок, існуванням неправомірних перешкод для здійснення підприємницької діяльності. Необґрунтовано завищений рівень криміналізації правопорушень у сфері господарської діяльності, невиправдано широке коло законодавчо встановлених підстав для застосування покарання у вигляді позбавлення волі за вчинення злочинів в економічній сфері призводить до непоодиноких випадків зловживань під час притягнення підприємців до кримінальної відповідальності. Такий стан речей створю зайві перепони для розвитку підприємництва, погіршує інвестиційний клімат в державі і, разом з цим, не сприяє належному відшкодуванню шкоди, завданої протиправними діяннями в зазначеній сфері. Таким чином на сьогодні очевидною є потреба у приведенні положень вітчизняного законодавства у цій частині у відповідність з європейськими стандартами, згідно з якими за скоєння зазначених правопорушень пріоритет надається застосуванню фінансових санкцій. Основними запропонованими змінами до діючих законів є декриміналізація 17 складів злочинів. Це переважно діяння, за які на практиці практично не порушується кримінальне переслідування і які втратили ознаки підвищеної суспільної небезпеки, достатньої для переслідування їх в кримінальному порядку. Мова йде, перш за все, про такі статті Кримінального кодексу України, як порушення порядку заняття господарською діяльністю та діяльністю з надання фінансових послуг, заняття забороненими видами господарської діяльності, фіктивне банкрутство і інші, які роздані у вас, шановні народні депутати, в документах. Можна поділити ці статті, які декриміналізуються, на дві частини. Перша частина – це ті, по яким взагалі ніколи немає вироків, які не доходять до судового розгляду, а по них, практично, порушуються кримінальні справи іноді для того, щоб переслідувати підприємців, незаконно проводити оперативно-розшукові заходи і таким чином обмежувати конституційні права громадян. Друга частина – це статті, які фактично і навіть по яких не порушуються кримінальні справи. Для прикладу. За статтею 221 Кримінального кодексу України "Незаконні дії в разі банкрутства" за останні 6 років не було в країні жодного засудженого. У той же час, неодноразово правоохоронними органами порушувалися кримінальні справи, які не доводилися до суду і застосовувалися для тиску, як правило, на інвестиційне середовище. За статтею 223 "Розміщення цінних паперів без реєстрації їх випуску", за шість років жодного засудженого. "За фіктивне банкрутство" – 218 стаття Кримінального кодексу, жодного засудженого за останні 2 роки. По статті 205 Кримінального кодексу України "Фіктивне підприємництво" у 2010 році зареєстровано 521 злочин, а до суду направлено лише 142 кримінальні справи, з яких вирок постановлений тільки по 91-й. Щодо статті, яка викликає великий суспільний резонанс – це "декриміналізація контрабанди". Кримінальний кодекс України ми пропонуємо залишити в частині відповідальності кримінальної за контрабанду наркотичних, психотропних, збройних і інших речей, які є сьогодні і залишаються в Кримінальному кодексі України. У той же час, хочу вам привести окремі цифри по застосуванню кримінальної відповідальності за товарну контрабанду. У 2009 році митними органами було порушено 318 справ, а до бюджету в усій сукупності стягнуто аж 1,5 мільйона гривень. У 2010 році 377 кримінальних справ, до бюджету стягнуто ще менше – 1,4. А от у 2011 році за вісім місяців було порушено 263 кримінальні справи, при цьому нуль гривень спрямовано до державного бюджету. Це свідчить, що кримінальне переслідування за контрабанду товарів, перш за все, направлене на будь-які дії, але не на притягнення до відповідальності порушників і на поповнення Державного бюджету України. Наш закон передбачає внесення змін до Митного кодексу України, за яким за контрабанду товарів передбачається безальтернативна повна конфіскація товару, який перетинав митну територію Україну і при цьому стовідсотковий штраф за рішенням суду. Це позбавить судові і правоохоронні органи можливість мати будь-який люфт для того, щоби приймати рішення: чи застосовувати відповідальність, чи не застосовувати. Також законом передбачається покарання у вигляді штрафів у великому розмірі по всіх інших статтях Кримінального кодексу України, які не декриміналізовуються, але входять в розділ "господарський злочин". Це означає, що, якщо суб’єкт, який скоїв економічний чи господарський злочин, може на будь-якій стадії, може, якщо він не порушує своїх процесуальних обов’язків і став об’єктом кримінального переслідування, він за будь-яких обставин не потрапить до в’язниці. І в даному випадку потрібно сказати, що ми пропонуємо, починаючи від процедури затримання до 72 годин, яка здійснюється згідно з Конституцією і законом до 3 діб, щоб це було неможливим по економічних злочинах, так і міра запобіжного заходу, і покарання. Запроваджуються положення, за якими покарання у вигляді штрафу може бути замінене на позбавлення волі лише в тому випадку, коли штраф не сплачено. Також законом пропонується низка заходів, пов’язаних з зміною процедури застосування мір запобіжного заходу. Так, застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту буде здійснюватись в наступній системі координат. Пропонуємо заборонити обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту за виключенням випадків, коли підозрюваний порушив інший, раніше обраний у відношенні нього запобіжний захід, переховувався від органів досудового слідства чи суду. Друге, у справах про господарський злочин. Третє, у справах про службові злочини, вчинені підприємцями, не представниками влади чи місцевого самоврядування. І у справах про злочини, за які законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше 3 років, а відносно раніше не судимої особи не більше 5 років. Така ж позиція закладена в новому проекті Кримінально-процесуального кодексу, який ми очікуємо в першій декаді листопада після експертизи у Раді Європи. Ми пропонуємо також, щоб притягнення кримінальної відповідальності за окремі господарські злочини виключно за скаргою потерпілої. Якщо шкоду заподіяно лише правам і інтересам окремих громадян. Такі справи підлягають закриттю, якщо потерпілий примириться з обвинуваченим. Це також не дозволить зловживати правоохоронцям і тиснути на бізнес. Останнє. Згідно прикінцевих і перехідних положень. Встановлюється і пропонується для прийняття парламентом, що особи, які відбувають покарання, для них не відбута частина покарання знижується до штрафу. Розмір штрафу особам, що відбувають покарання у вигляді позбавлення волі, визначається, виходячи із строку невідбутого покарання. Запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, обрані стосовно осіб, що підозрюються чи обвинувачуються у вчиненню злочинів, за які цим законом передбачається встановлення основного покарання лише у вигляді штрафу, підлягають перегляду. Також встановлюється цим законом адміністративна відповідальність за окремі діяння, які вилучаються з Кримінального кодексу України. Деякі статті вилучаються також із Кодексу України про адміністративні правопорушення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до Андрія Володимировича. Прізвища, будь ласка, виведіть на табло. Олександр Чорноволенко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановний пане доповідачу! По-перше, ви розглядаєте не тільки фізичні, а й юридичні особи, я тут, да, до того, щоби пред’являти претензії. Тобто, якщо, значить, юридична особа не предявить претензії, то виходить, що і не буде ніякого відкритого провадження. А, отже, для рекету будуть величезні можливості. І друге питання ви сказали. Що в разі, якщо не буде сплачений штраф, то тоді відповідно буде тюрма. А, може, краще спробувати утюгом чи паяльником, поки не сплатять штраф?
Дякую вам, дякую вам за душе слушну пропозицію. І відповідаю вам наступне. По першому питанню. Нашим проектом пропонується притягати до кримінальної відповідальності за окремі злочини економічні за скаргою потерпілого тільки в наступних випадках: розголошення комерційної або банківської таємниці, незаконне використання інсайдерської інформації, приховування діяльності про емітента, протидія законній господарській діяльності, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконний обіг дисків та лазерних систем зчитування. Що це означає людським язиком, людською мовою. Якщо ви, наприклад, не маєте претензій, як підприємець, до свого підлеглого, не маєте претензій, чи ваш підлеглий не має претензій до вас і не пише до правоохоронних органів, то по цим категоріям кримінальних справ не може правоохоронний орган цього робити за власною ініціативою. Раніше це використовувалось для того, щоби тиснути фактично на бізнес. Ми прогнозуємо, що прийняття цього закону призведе до унеможливлення "маски-шоу" та інших оцих от оборудок, коли держава спілкується з.
Мікрофон, будь ласка.
Щодо другого запитання вашого – якщо несплата штрафу. Законопроектом пропонується, і вирахуваний відповідний баланс, що у випадку, якщо в тримісячний термін людина не може сплатити штраф, їй суд може продовжити до 6 місяців. У випадку несплати через 6 місяців пропонується замінювати покарання, виключно за рішенням суду, з рахунку: один день позбавлення волі – 8 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Математично це вирахувано таким чином і в кримінальному процесі передбачається, що в будь-якому разі, навіть якщо у вас розмір шкоди більший ніж санкція статті, в перерахунку ви не зможете отримати більшу кількість років позбавлення волі ніж це передбачалось попередніми вимогами кодексу. Людською мовою це означає, що якщо підприємець сам не хоче у в’язницю, він туди за жодних обставин не попадає. Дякую.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Шановний Андрію Володимировичу! Скажем так, ідея не нова, і по великому рахунку напевне дійсно питання декриміналізації треба серйозно розглядати і вирішувати цю проблему. І те, що сьогодні пропонується в законопроекті, все-таки деякі склади злочину викликають багато запитань. Але в даний час одне цікавить питання. Законопроектом передбачається застава: нетяжкі злочини – від 5 до 17 тисяч, тяжкі – від 17 до 76 тисяч і особливо тяжкі – від 76 майже до 300 тисяч. Ви уявляєте, який ми клондайк відкриваємо для господ у мантіях, тобто для суддівського корпусу? Будь ласка, ваша точка зору.
Дякую вам за слушне запитання. Його можна окреслити, цю проблему, наступним чином. Новий наш проект передбачає, що не менше суми збитків в будь-якому випадку має бути покарання. Це дається можливість, санкція статті передбачається для того, щоб людина, яка скоїла маленький злочин, не була за вироком суду притягнута до якихось мільйонних платежів. Тому по кожній категорії покарання замінюється з перерахунку з тієї ситуації, яка була в діючому Кримінальному кодексі України, бо, як ви знаєте, діюча Конституція України не дає можливості, встановлюючи нові закони, у даному випадку обращати на ті злочини, які були скоєні до набуття ним чинності. Ми можемо у даному випадку мову вести виключно про пом’якшення.
Володимир Матвєєв, фракція комуністів.
Передаю Лещенко, фракция Компартии Украины.
Будь ласка, мікрофон Володимира Лещенка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Андрію Володимировичу, практично, вся господарська діяльність в Україні побудована на правопорушеннях. Цьому протягом останніх двадцяти років сприяла влада. Обман держави, обман громадян, крадіжки коштів, штучні банкрутства, фальсифікація ліків і лікеро-горілчаних виробів, з того, що стало традицією. Технології правопорушень стають все вишуканійшими, а розміри завданої шкоди все більшими. Ви сказали, що Європа спонукає прийняти запропонований законопроект. Але чи є в нас підстави для гуманізації? І чи дозріли до цього наші суб’єкти господарської діяльності? Дякую.
Пане Володимире, дякую вам за запитання. Я хочу нагадати і я приводив певні статистичні дані зараз, що якщо б у нас порушена кримінальна справа закінчувалась судовим вироком, чи судовим рішенням, що людина винна, чи невинна. У нас же більше половини справ взагалі не доходить до суду. Цим законом встановлюються менші можливості для суду і для правоохоронця застосовувати діючий закон для тиску на інвестиційне середовище. Тобто встановлюються механізми, за яких ти, якщо скоїв злочин, ти маєш бути незацікавлений продовжувати це, заплатиш державі кошти і не треба тебе тримати у в’язниці. Тому що у в’язниці, як правило, по економічних злочинах знаходяться якісь фігуранти кримінальних справ, а в цей час позбавляються бізнесу. Саме тому цим законопроектом пропонуються заходи щодо унеможливлення таких явищ. Ми вважаємо, що цей закон значно пожвавить економічний клімат в Україні.
Так, дякую вам. Час вичерпано. Щодо законопроекту 9092. Все тоді дякую. Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Проблема декриминализации экономических преступлений в Украине – это проблема коррупции и вымогательства государственных чиновников. Страна живет по принципу "был бы предприниматель, а статья найдется". Благо, в Уголовном кодексе у нас настоящий "заповедник" устаревших статей из доставшихся в наследство еще от Советского режима. Чиновники имеют огромное количество рычагов для вымогательства. Это возможность дает им Уголовный кодекс. Никакой серьезной социальной опасности статьи на экономические преступления не несут. Они являются лишь поводом сегодня для рекета со стороны государственных чиновников. В июне бизнес понимал этот вопрос на Совете предпринимателей Украины, представители бизнеса говорили о неприкрытом вымогательстве со стороны проверяющих. Средняя компания, например, во Львовской области, в год переносит 80 проверок. Это не крупный бизнес, это средний и малый бизнес. И каждый проверяющий давит на предпринимателя уголовной ответственностью. И вместо развития своего бизнеса сегодня предприниматели вынуждены заниматься тем, чтобы как-то хоть защитить себя от уголовных преследований. Уголовная ответственность сегодня стала методом как экономических, так и политических преследований. И после таких фактов не стоит удивляться, что иностранный бизнес боится идти в Украину, что у нас падает приток инвестиций, что инвесторы уходят с фондовых рынков. Как огня сегодня инвесторы боятся Украины, потому что понимают, что ни прав на собственность, ни прав на законную защиту у себя в судах они сегодня не имеют. Наша страна сегодня занимает 145 место по уровню ведения бизнеса и 109 место – по уровню защиты инвесторов. И это еще очень мягкая оценка от того беспредела, который реально твориться сегодня с помощью Уголовного кодекса в бизнес-поле Украины. Можно, конечно, бороться с нечестными чиновниками и, конечно, пытаться имитировать наведения порядков, но убрать коррупцию из проверяющих органов силовым путем, как мы видим, не получается. Это все равно, что рубить головы гидры, на месте которой вырастают сотни новых голов. Поэтому эффективнее исключить сегодня из законодательства те статьи, которые являются основой манипуляции чиновников для преследования бизнеса. Считаю, что на вопрос: какие статьи Уголовного кодекса сегодня необходимо исключить для того, чтобы наш бизнес-климат улучшился и чтобы люди не боялись, что в любое время дня и суток к ним в офис вломятся люди в масках, и в любое время дни и суток человек может быть арестован, – лучше всего по этим статьям знает бизнес. И без учета мнения представителей бизнеса, который сталкивается с таким беспределом, говорить о реформе совершенно бессмысленно. Мною был разработан законопроект, в результате которого мы провели десятки экспертных столов и проговорили десятки случаев вымогательства путем уголовного преследования. И угрозы по статьям фиктивного предпринимательства, и легализация доходов, полученных преступным путем, сегодня наиболее часто используется в качестве шантажа со стороны чиновников. Какой бы законопроект мы не проголосовали за основу, в него мы обязательно должны включить эти нормы. Это мнение самих людей дела, это мнение инвесторов, которые хотят себя чувствовать защищенными. Кто сегодня страдает от уголовной ответственности? Безусловно, тот бизнес, который создает рабочие места, который платит сегодня налоги и вина его заключается исключительно в том, что проверяющий хочет получить либо взятку, либо долю в этом бизнесе, либо отобрать полностью бизнес. И предприниматель, который имеет сегодня силу воли и духа, противостоять этому беспределу чаще всего оказывается за решеткой. И такие примеры у нас как по 209-й, так и по 205-й статье. 209 статья в Украине фактически не работает по назначению. Эта статья не имеет шансов сегодня прямого применения. Фактически никто не может доказать такое деяние, а правоохранительные органы, в принципе, не готовы бороться с такими преступлениями. И в то же время эту статью можно прекрасно применить к ничем неповинному предпринимателю из-за ошибки при подаче документов в ходе финмониторинга. И так эта статья и применяется. То же самое касается и 205 статьи "Фиктивное предпринимательство". На практике возбуждение уголовного дела по 205 статье за реальное преступление в отношении конкретных должностных лиц можно при чистосердечном признании подозреваемого. Страдают в основном ни в чем не повинные предприниматели. В том случае, когда налоговая начинает трактовать фиктивное предпринимательство, как ей вздумается, ярлык фиктивного предпринимательства сейчас принимается налоговиками для того, чтобы признать ничтожными сделки предпринимателей, чьи партнеры имели, к несчастью, сотрудничество с контрагентами подозреваемых фирм. Подозреваемые фирмы назначаются, как назначаются ведьмы, и после этого рушатся компании, закрываются предприятия, разрушается бизнес. И этот беспредел необходимо сегодня прекращать. Статья 205, 209 стали статьями перераспределения собственности. И если предприниматель не готов делиться своим бизнесом и не хочет идти на сделку, он оказывается за решеткой. Я надеюсь, что реформа декриминализации не станет в Верховной Раде основным примером как не нужно проводить реформы. И я надеюсь, что эта реформа не станет тем же самым примером, который был у нас с налоговой реформой. А сегодня к этому имеются все предпосылки. Я хочу несколько слов сказать о предыдущем законопроекте, который здесь рассматривался. Да, там есть статьи, возможно приемлемые. Но есть и вещи, которые, я считаю, недопустимыми. Приведу пример. Например, если вы решили использовать почтовые марки и решили выпускать почтовые марки, то вы можете это сделать. И за это преступление у вас будет штраф всего 850 гривен. Я считаю, что это не сопоставимые вещи. Так же отменен штраф за незаконную торговлю, максимальный размер, которой составляет 425 гривен. То после этого мы можем увидеть под Верховной Радою, в любом другом месте торговлю с асфальта, и за это не будет абсолютно никакого наказания. Предлагается отказаться от уголовной ответственности за невозращение валютной выручки и незаконное открытие счетов. Если эту реформу уже делать, то ее нужно делать вместе полностью с финансовой легализацией. А таким способом мы можем добиваться только того, что студенты, которые вовремя не успеют закрыть счет, попадут под штраф – 17 тысяч гривен. И еще один пример отказа от уголовной ответственности за несдачу государству добытого драгоценного металла. Это зеленные свет будет как для расхитителей могил, так и "черным археологам", которые будут платить лишь штраф – 17 тысяч гривен, когда раньше их ожидал штраф до 2 лет лишения свободы. Так же фактически снимается уголовная ответственность за мошенничество с ценными бумагами. Теперь вместо 3 лет тюрьмы будет лишь ожидать запрет на определенные виды деятельности и штрафы. Это, к сожалению, будет прямая дорого к появлению в Украине пирамид. Декриминализируется занятие незаконными видами деятельности. В результате, мы можем стать свободной зоной для торговли оружием. То же самое касается и незаконного изготовления пробирного клейма, штраф– 1700-17000 гривен. Мы понимаем, что после этого могут появиться на рынке как цыганское золото, так и самоварное золото. Еще один небольшой пример – это игорный бизнес. Мы, на протяжении уже нескольких лет с вами воюем и усиливаем ответственность за незаконное ведение игорного бизнеса. После принятия закона это будет выглядеть индульгенция для теневых воротил, которые ранее хоть как-то сдерживали перспективу сесть за решетку на 5 лет, то после такого принятия закона, их ждет всего лишь штраф. И игорный бизнес таким способом может будет развиваться. То есть мы должны применить все условия, чтобы вместо настоящей реформы декриминализации, которая реально освободит предпринимателейи прекратит тот передел, который сегодня есть в стране, путем воздействия уголовной ответственностии давлением путем арестов как экономических, так и политических, в реформу, которая будет монитизацией криминала, а не борьбой с декриминализацией. Спасибо большое за внимание.
Шановні колеги, запишіться на запитання до Наталії Королевської. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Даниленко, фракція комуністів.
Прошу передати слово народному депутату Бевзу.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Шановна Наталіє Юріївно, є одне запитання дуже важливе для нас всіх. Україна як держава являється стороною багатьох європейських конвенцій, в тому числі, крім того, і протоколів Організації Об’єднаних Націй. І така стаття в Кримінальному кодексі як "легалізація доходів, які добуті злочинним шляхом" є однієї з основних. Як на ваш погляд бути нашій державі в даному випадку? І яка має бути реакція європейських міжнародних структур, в разі ми вилучимо із Кримінального кодексу статтю, яку ви пропонуєте? Дякую.
Спасибо большое за вопрос. Вы знаете, мы часто хотим надеть на себя европейскую маску. Но далеко не являемся по сути своей носителями демократических принципов. Вот также и эта статья сегодня – это является маской, которая якобы нас европеизирует. А по сути своей эта статья позволяет сегодня чиновникам по полному беспределу оказывать давления и признавать любой доход без решения суда якобы нелегальным. То есть любой человек, который абсолютно по закону представит капитал, без решения суда сегодня может быть призван к ответственности и обвинен в получении доходов преступным путем. Поэтому я считаю, что данная норма быть урегулирована в порядке штрафов в Административном кодексе. А если мы говорим о легализации доходов, то давайте заниматься легализацией. И те доходы, которые преступным путем сегодня получаются, они у нас как раз сегодня самые легальные, но не по этой статье, к сожалению.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановна пані Наталю, я вам щиро вдячний за вашу доповідь. Очевидно, що ваші пропозиції значно кращі від президентських. Але я хотів би, що би от ви відповіли на таке запитання. А як ви думаєте, яка справжня мета внесеного президентом законопроекту, для чого це робиться? Є така думка, що це на майбутнє для свого оточення готується певною мірою індульгенція. Але з другого боку, якщо це буде расхитители кольорових металів, то навряд чи вони в таких дрібних кількостях концентруються навколо Президента. Тобто, ну, для чого це робиться і в чому тут антураж, а в чому справжня суть. Дякую.
Спасибо большое за вопрос. Я считаю, что индульгенция на будущее – это заблуждение тех, кто хочет скрыться под данным законопроектом. Потому что мы с вами реально понимаем, что такой законопроект долго в Украине не проживет именно в тех формах, которые я здесь перечислила, относительно и игорного бизнеса, относительно и контрабанды, относительно и банкротства. То есть все эти нормы, они и сейчас недостаточно грамотно урегулированы и их действительно нужно менять. Но нельзя менять несопоставимыми размерами. То есть я считаю, что не может быть штраф 850 тысяч гривен за работающее казино. За это должна быть, безусловно, уголовная ответственность. Я считаю, что мы не можем сегодня легализировать контрабанду, потому что иначе мы потеряем полностью свой внутренний рынок. Поэтому нак4акой-то срок это позволит сегодня монетизировать теневые потоки, но это будет срок очень короткий. Спасибо.
Вадим Колесніченко, фракція Партії регіонів.
Спасибо. Уважаемый докладчик! Я благодарю за то, что вы так аргументировано оборвали инсинуации коллеги вашей по фракции по поводу того, что кто-то для кого-то готовит. Вы очень аргументировано это сделали. Вы привели, скажем так, к сожалению, статистики не привели, но высказали свою точку зрения. И она действительно, безусловно, имеет место быть. Единственное, что печалит. За 5 лет в парламенте вы удосужились заниматься вопросами декриминализации, борьбы с коррупцией среди чиновников только сейчас, когда Президент Украины внес законопроект, который готовился около года специалистами, экспертами с помощью общественности. Странно, такое совпадение. Но в любом случае мы, безусловно, вас приглашаем к работе над законопроектом Президента. Потому что он действительно обоснованный и структурированный. Часть замечаний, которые вы сделали, она уже учтена и уже подготовлены замечания и корректировки в этот законопроект. Поэтому вопрос. Почему вы считаете, что то, что вы предлагаете, лучше, чем тот структурированный, экономически и статистически обоснованный проект Президента Украины? Спасибо.
Спасибо большое. Вы знаете, я своему коллеге сказала, а имела в первую очередь вас. Чтобы вы не рассчитывали на ту индульгенцию, которую себе приготовили. Потому что эта индульгенция будет действовать очень не долго. Потому что и у власти вам осталось быть тоже очень не долго. Поэтому не творите те преступления, которые потом вам аукнутся. Это первое. А то, что касается, почему я внесла этот законопроект, так вы можете посмотреть на даты внесения. И я свой законопроект внесла еще 2 сентября. А подняли мы этот вопрос на заседании Совета предпринимателей еще в марте месяце. И точно так же эксперты-экономисты сидели и анализировали поле, анализировали, какие сегодня именно законодательные нормы имеют нормы прямого давления и преследования бизнеса – те нормы, которые применяются сегодня фактически для отъема бизнеса, отнятия бизнеса, и принуждения людей к коррупции. Спасибо.
Так, дякую вам також, Наталіє Юріївно, час завершився.
Добре, гарно говорить, ну. І не тільки гарно говорить, ну, все це так, шановні колеги, але треба продовжити роботу нам. Я запрошую до співдоповіді Швеця Віктора Дмитровича, голову Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні законопроект, поданий Президентом України щодо гуманізації окремих положень кримінального кодексу, який регламентує господарські правопорушення. Коли ми ухвалювали рішення з приводу цього законопроекту, ми виходили з того, шановні колеги, що на 1 січня 2011 року в місцях ув’язнення в Україні перебувало 154,1 тисячі ув’язнених осіб. Що, до речі, майже на 10 тисяч більше, ніж їх було ув’язнено в 2009 році. Хотів би принагідно зауважити, що майже 88 тисяч із них потребували медичної допомоги, тобто лікування. 808 осіб не витримали того життя, в якому вони перебувають і живуть, мається на увазі в установах виконання покарань, і померли. До речі, це теж на 45 чоловік більше, ніж в 2009 році. Тобто я до того веду, що у нас намітилася така, дуже серйозна, тенденція до збільшення осіб, які перебувають в ув’язненні. Суди все більше і більше вироки виносять відносно і обирають міру покарання, яка стосується позбавлення волі. Тому комітет підтримує пропозицію Президента щодо гуманізації кримінального законодавства. І ми рекомендуємо Верховній Раді ухвалити законопроект, який вніс Президент, в першому читанні за основу. Але, шановні колеги, ми повинні чітко собі уявляти, що цей законопроект потребує дуже серйозного, істотного доопрацювання, тому що, якщо взяти на сьогоднішній день чинний Кримінальний кодекс, наприклад, штраф беремо. Штраф – це найбільш така, ліберальна міра покарання, яка є в нашому Кримінальному кодексі. Якщо будуть прийняті зміни до Кримінального кодексу в тій редакції, яка пропонується Президентом України, то штраф стане тяжким злочином – на рівні вбивства, зґвалтування і так далі. Я думаю, що це зовсім несоразмірні речі і мабуть, над цим ми повинні обов’язково подумати. Друге. Шановні колеги, штраф зараз піднімається до розміру – 850 тисяч гривень. Тут уже колега казав про заставу. Застава, шановні колеги, 800.289 тисяч гривень. З огляду на це, мені видається, що в кожному суді повинні бути утворені якісь комерційні відділи, які повинні будуть з’ясовувати, яку частину застави, штрафу піде в бюджет держави, а яка частина піде в кишені. Тому я вважаю, що цей закон підлягає обов’язковій експертизі на його корупційну складову, це перше. Друге, шановні колеги, закон називається: гуманізація. А давайте ми подивимося, про яку гуманізацію йде мова. Якщо особа, яка піддала. піддана покаранню у вигляді штрафу, не змогла сплатити, що цей проект Закону передбачає таку можливість ув’язнення, заміну на штраф., на реальну міру покарання. І вдумайтесь, до 12 років позбавлення волі – така заміна може бути. Шановні колеги! Відповідно до чинного Кримінального кодексу штраф можна було замінити на громадські або виправні роботи. Тобто, я до чого це кажу? В проекті закону є дійсно багато позитивних речей, позитивні речі – це гуманізація. Всі інші питання про які я сказав, які я ще не сказав тому що Головне науково-експертне управління написало 16 сторінок зауважень. Тут, шановні колеги, тут немає зауважень лише до назви закону, тобто у Голово-експертного управління позиція і назва закону про гуманізацію теж подобається, але я впевнений в тому, що ми спільними зусиллями з адміністрацією Президента, всім депутатським корпусом, те що лишнє, не потрібне з цього закону приберемо, а те, що дійсно є таким яке необхідно для гуманізації кримінального законодавства ми обов’язково включимо.
Завершуйте, будь ласка. Говоріть, будь ласка.
Шановні колеги, і наступне. У мене є ще одне надзвичайно серйозне застереження до цього законопроекту, ви вдумайтесь про що я зараз скажу. Ми знаємо в історії Радянського Союзу, коли мільйони наших громадян піддавались кримінальному покаранню, і вони направлялися на відповідні будівельні майданчики в Сибір, Казахстан, Біломорканал будували. Щоб у нас зараз так не вийшло, що соціальні програми уряд буде фінансувати за рахунок тих штрафів, які будуть виносити суди по кримінальним справам. Я боюсь надзвичайно іншого, що після ухвалення в такій редакції закону, кожна область отримає відповідну розрядку скільки штрафів повинно надійти в бюджет і це буде дуже вагомим внеском до бюджетних асигнувань в нашій державі. Цього, мені здається, допустити не можна. Шановні колеги, і на завершення. Ми вчора дуже довго говорили про необхідність знайти компроміс в цьому залі про декриміналізацію. Закон, шановні колеги, який вніс Президент, він називається лише про гуманізацію, а я пропоную, щоб внесли доповнення і що відносно декриміналізації. Я хотів би дуже просити шановних колег народних депутатів, що в постанову, яку ви зараз ухвалите, ми добавили один пункт: доручити Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності вивчити можливість щодо декриміналізації службових злочинів. Я вважаю, що це було б абсолютно справедливо і правильно. Дякую за увагу.
Запитання, шановні колеги, якщо є, запишіться до голови комітету. Так, Петьовка, фракція "Наша Україна – Народна самооборона"
Яценюку.
Кому? Арсеній Яценюк, будь ласка.
Вікторе Дмитровичу, у мене просте дуже запитання. Скажіть, будь ласка, чи можна до другого читання в цей законопроект внести статті, які декриміналізують ті переслідування, які визнані сьогодні політичними? У першу чергу, я кажу про переслідування колишнього Прем’єр-міністра і колишнього міністра внутрішніх справ. Чи є юридична можливість змінити ці статті і зупинити політичні переслідування?
Дякую за запитання. Якщо мова йде про статтю 365, шановні колеги, то в тексті законопроекту, який вніс Президент України, мова йде про статтю 365 зі значком 1 і зі значком 2. Там пропонується теж певна гуманізація покарання. Але при цьому я хотів би ще одне зауваження зробити. Ми тільки недавно прийняли законодавство, яке регламентує боротьбу з корупцією. А вже в цьому законі Президент пропонує на багато змягчити покарання за корупційні дії. Так, відповідаючи на ваше запитання, Арсенію Петровичу, немає ніяких перешкод, з точки зору Регламенту, розглянути питання про декриміналізацію статті 365 Кримінального кодексу, оскільки в тексті закону мова йде про статтю 365. Дякую.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії.
У мене такого роду запитання. Напевно, кожен народний депутат отримує листи від людей, які перебувають в тимчасовому ув’язненні за ті чи інші злочини саме такого характеру економічного. Люди не місяцями, а є роками сидять у СІЗО, і нічого довести не може слідство і випускати не можуть, бо комусь треба відповідати. Скажіть, якщо ми проголосуємо цей закон, він буде підписаний Президентом, як це пошириться на тих людей, які перебувають у СІЗО і на тих, хто вже засуджений? Я розумію, що немає зворотної сили закон, але може це вплине на якісь можливості їх дострокового звільнення через помилування, чи якісь інші нюанси. Дякую.
Дякую за запитання. Це питання врегульоване проектом цього закону, є перехідні положення, де чітко визначено, яким чином буде визначатись доля тих осіб, які були раніше засуджені, або ті, які відбувають покарання. Безумовно, всі ці особи будуть звільнені, якщо вони підпадають під норми закону, який не передбачає, наприклад позбавлення волі. Але я хотів би вам сказати про те, що ті статті, які зараз так би мовити гуманізуються, по цим статтям дуже невелика кількість осіб засуджені взагалі. А по деяким статтям взагалі не було, якщо я не помиляюсь, взагалі не було ні одного вироку. Тобто мова йде про надзвичайно невелике коло осіб, які можуть, на яких може поширюватися ця гуманізація. Дякую.
Дякую. Час завершився. Шановні колеги, я прошу записатися таким чином. Зараз у нас залишилося 20 хвилин. Я прошу продовжити вечірнє засідання на 15 хвилин. І зрозуміло, що для виступу, насамперед, представників від фракцій. Прошу здійснити запис. От так. Ну, я ж. Що? Вас обмежиш. Да. Так, записалися 5 фракцій, 5 на 3 – 15. Отже, в нас ще буде. Лемза, "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка.
Прошу передати слово Юрію Прокопчуку.
Прокопчук. І депутати запишіться, якщо буде в нас, вистачать часу.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина". Шановний Голово, шановні колеги, шановні громадяни! Ні в кого не викликає заперечення факт того, що сьогодні наше кримінальне законодавство потребує і гуманізації, і декриміналізації. Про це говорять всі демократичні держави і інституції. Але ж я хочу нагадати, коли пан Янукович йшов на вибори Президента України, він йшов під гаслом "Україна для людей". А справжнє гасло цієї влади "Інтереси великого бізнесу Партії регіонів понад усе". Що пропонує цей законопроект? Ви тільки вслухайтесь. Фіктивне підприємництво, підробка грошей, фальшивих ліків, спиртного, фінансове шахрайство, ухилення від сплати податків і навіть організація забороненого сьогодні грального бізнесу та інше, тяжкі злочини гуманізують і весь цей криміналітет може уникнути реального покарання, відкупившись частиною вкраденого у держави. Законопроектом 9221влада пропонує нам узаконити і шахрайство, і тепер тюремне ув’язнення за цілий ряд правопорушень буде замінено простими штрафами. Украв на мільярди – віддав 100 тисяч і після того, відмивши свої капітали, можеш уникнути відповідальності. Я нагадаю громадянам України, 270 мільярдів гривень за цей рік було вивезено через офшори тіньові за кордон. Це майже повний бюджет України. Так як, якщо сьогодні діяльність фальшивомонетників може максимально коштувати їм 12 років в’язниці, то згідно пропозиціям максимальний штраф, який вони заплатять, повинен скласти 595 гривень. Сьогодні вже й так врубали станок друкарський, який друкує гроші і емісія у нас, ну, вибачте, вже варта того, як туалетний папір. Дефіцит бюджету складає вже майже 100 мільярдів гривень. За махінації з банківськими картами замість 2-5 років в’язниці пропонують призначити штраф 85-170 тисяч гривень! Що це призведе? Банки будуть з’являтися, потім банкротувати, гроші – відмиватися, вони втечуть. Ну, сплошні МММ. Фіктивне підприємництво буде коштувати 85 тисяч гривень. І це при тому, шановні колеги, що політична стаття 365 абсолютно випала з цього масиву. Бо вона стосується політичних лідерів з опозиції. А саме Юлії Тимошенко, яка незаконно вже перебуває 2 місяці у в’язниці, Юрія Луценко. То чи можемо ми голосувати за такий законопроект, законопроект для олігархів Партії регіонів?! Та ні! Слава Україні!
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановний головуючий, прошу передати слово Воропаєву Юрію.
Юрій Воропаєв, будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Валерій Бевз.
Уважаемые коллеги! Я бы хотел напомнить вам, как мы здесь рассматривали ряд законопроектов и обсуждали их живо, интересно, которые фактически сейчас основной частью вошли в данный законопроект Президента Украины. Ну, например, в отношении заставы. И ко мне подходили представители оппозиции и говорили, давайте мы сделаем новый закон, еще лучше закон. Ну, там, было, когда мой законопроект рассматривался. И мне удивительно слышать сейчас такие гневные возражения и ссылки на то, что этот законопроект только для олигархов. Это чисто эмоциональная политическая трескотня. Вот я бы хотел.Я бы хотел отдельно остановится на заставе, которая в данном случае подробно здесь расписана в этом законопроекте. Оно очень важно сейчас, что эта норма она детально расписывает не только порядок внесения заставы, но в том числе и порядок ее реализации, и порядок ее возвращения. Очень интересно расписывается порядок применения такой меры пресечения как арест. Вы, наверное, обратили внимание, да, что фактически данный закон позволит не применять эту меру ареста к тем лицам, которые, за преступления, которые они совершили, предусматривается очень маленькая мера ответственности, вот до трех лет или штраф, например. Следующий вопрос, это в отношении того, что говорил господин Портнов о преступлениях, которые, и это же говорила госпожа Королевская, в отношении преступлений, которые мешали бизнесу и которые использовались для внутрикорпоративных различных разборок. Это то же самое эффективное банкротство, это то же самое и размещение ценных бумаг без регистрации их выпуска, ну, и так далее, там много таких подобных преступлений, в данном случае декриминализируются, они уходят из состава преступления и за них будут предусмотрены штрафные санкции. Я часто принимал людей, которые приходили с жалобами на рейдерские захваты. Так вот, подобные нормы закона, которые сейчас исключаются из Уголовного кодекса и включаются только в Админкодекс в виде штрафных санкций, они постоянно, всегда использовались той или иной стороной во время корпоративного спора. Отдельно бы хотел сказать в отношении контрабанды. Еще работая следователем где-то в 80-х годах, с 1984 года шла речь о том, что в мире нет понятия "контрабанда товара", есть понятие "контрабанда оружия", наркотиков, наркотических веществ и так далее. Но в данном случае применили очень интересную материальную санкцию, которая сделает ее бессмысленной, контрабанду товара. То есть штрафная санкция в размере 100 процентов стоимости самого товара контрабандного плюс.
Завершуйте, будь ласка.
Плюс сто процентов стоимости машин, которые контрабандой везутся, плюс конфискация самой контрабанды. По-моему, это очень разумная и правильная мера.
Валерій Бевз, фракція комуністів. Наступним буде виступати Арсеній Яценюк [[замість Зварича]]. [[18:02:03]] Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я вас не буду стомлювати лозунгами. А в телеграфному режимі дозволю собі деякі наші погляди, погляди нашої фракції. І так, пункт перший. Проблема є, однозначно. І її певним чином треба вирішувати. Судіть самі: 10 тисяч штатних працівників податкової міліції, 6 співробітників БЕП, 4 тисячі 800 співробітників підрозділів по боротьбі з організованою злочинністю, плюс відповідні підрозділи Генеральної прокуратури і підпорядкованих прокурів на місцях, плюс до цього підрозділи Служби безпеки України і таке інше. Таким чином маємо 25 структур, які "активно"ведуть боротьбу із злочинністю в сфері економіки, і за цим стоїть тридцять тисяч чоловік особового складу. Кожному доводять план до двору. Кожний має виявити злочин, порушити бодай яким, так би мовити, шляхом – неважливо, кримінальну справу для того, щоб перед керівництвом щелкнути каблуками і доповісти про те, що він ту, чи іншу проблему вирішує. Тому, тому те, що сьогодні пропонується, воно є необхідним сьогодні, це однозначно, але і тут я перейду до того законопроекту, який доповідала шановна наша народний депутат. Пропонується декриміналізувати дві статті: фіктивне підприємництво – 205 стаття і 209 – відмивання доходів, здобутих злочинним шляхом. І тут, як у тому фільмі: "меня мучают смутные сомнения", не працюєте чи ви разом із Адміністрацією Президента? Чому? Тому що, у президентському пропонується відмінити чи скасувати, чи декриміналізувати таку статтю, як створення валютних рахунків і їх використання за кордоном, а ви пропонуєте легалізувати, чи, вірніше, декриміналізувати статтю по відмиванню брудних грошей. Класика! Класична співпраця! Іншого не скажеш. Слідуюче, справа не у тому, скільки у нас статей у Кримінальному кодексі, справа у тому, як ми їх використовуємо, як працює закон. Тобто проблема у правозастосовчій практиці. Тому треба запитувати і в оперів, які виявляють, і в слідчих, які розслідують, і у прокурорів, які супроводжують, і в суддів, які розглядають. І посилання на те, що порушили 5,5 тисяч, дійшло до суду 132 тисячі, суд розглянув тільки 12 справ, є некоректним. Тому, я вважаю, що на сьогодні треба все-таки президентський законопроект голосувати у першому читанні, але на друге читання вилучати деякі склади злочинів взагалі із пропонованого того, що в законопроекті: це контрабанда – тяжкий злочин.
Завершуйте, будь ласка.
Це те ж саме відмивання брудних грошей, це стаття відкривання рахунків за кордоном, це зайняття господарською діяльністю забороненими видами і, врешті-решт, те ж саме ефективне банкрутство і надання фінансових послуг. Дякую.
Дякую. Арсеній Петрович Яценюк, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні народні депутати України! Думаю, що в найближчому майбутньому Закон України "Про декриміналізацію економічних злочинів" взагалі не буде потрібний. Знаєте чому? Злочини в економіці ніхто скоювати не буде, тому що економіки не буде. За останній квартал золотовалютні резерви країни впали на 3 мільярди доларів. Ціна на газ в останньому кварталі буде 500 доларів. Зону вільної торгівлі з європейцями не підписали, і кожен десятий українець безробітний. Тому зараз не питання в декриміналізації економічних злочинів. Більше того, абсолютно зрозуміло: той хто обездолений – це той, який долю віддав владі, той все рівно не буде переслідуватися прокуратурою. Колеги, я повертаю до основного питання, яке повинно в цій залі обговорюватися. Мова йде про політичні переслідування в країні. Яка декриміналізація, яких економічних злочинів? Якщо люди за яких голосують мільйони українців будуть сидіти в тюрми, про яку вільну країну, про яку вільну економіку про яку політичну конкуренцію може йти мова? І сидіти в тюрмі не за скоєні злочини, а сидіти в тюрмі із-за страху. Із-за страху сьогоднішньої влади, що вийдуть, навіть додому речі не підуть ставити, а зразу підуть на майдан. Ви не бійтеся, проголосуйте за Закон про декриміналізацію, випустіть своїх політичних опонентів, на виборах все розберемося. Тому я зараз звертаюсь, в першу чергу, до Президента України і до так званої більшості. Задекларуйте при голосуванні Постанови про прийняття даного Закону в першому читанні обов’язково вимогу комітету врахувати зміни статті 365 Кримінального кодексу України, які дадуть можливість зупинити політичні переслідування колишнього прем’єра, колишнього міністра і ще десятки тих, яких ви запланували. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати – Олександр Чорноволенко.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, ми, безумовно, вітаємо початок роботи, а розглядаємо те що сьогодні відбувається і це обговорення саме як початок роботи, який пов’язаний з таким терміном як гуманізм і гуманізація, якщо українською мовою, то олюднення сучасного законодавства і кримінального, і адміністративного законодавства. Це є нормально і це є нормальний шлях. Але давайте відверто визнаємо, що питання декриміналізації і гуманізації, воно не таке чорно-біле як здається. Давайте уявимо ситуацію, чи буде криміналізований злочин або правопорушення, коли, скажімо, проста людина вкраде, так станеться, ящик горілки з магазину. Та ні, він буде сидіти. Згодні? Буде сидіти – сто відсотків. Якщо інші люди, які мають більше впливу, які мають більше адвокатів, які мають більше розуму, скажімо так, наносять державі збитки на мільйони гривень чи там на сотні тисяч гривень, на десятки мільйонів гривень, то тоді підпадають під термін "декриміналізація", "гуманізація". Щось тут не працює, розумієте. Десь тут є хиба в тому плані, чи всі є рівними перед законами. І тому я ставлю абсолютно жорстко питання, що і гуманізація, і декриміналізація не повинні суперечити ключовому принципу, без якого ніколи не зникнуть злочини. Вони то ніколи не зникнуть, а про яких буде не мінімізована злочинність, – це невідворотність покарання. Будь-який злочин має бути покараний. І інша справа – в який спосіб, і притому чи буде людина братись під варту чи вона може дати заставу? І в зв’язку з цим у мене є до законопроекту 9221 декілька зауважень. Їх є багато. Мені здається, цей законопроект більш комплексний, більш об’ємний, більш системний, давайте це визнаємо, навіть якщо є інші альтернативні законопроекти. Він системні ший. От тут мова є про таке. От я беру зміни до КПК України, про все не встигну просто поговорити. Тут мова йде про таке, що застава має даватися протягом 5 днів. І давайте скажемо, що для більшості громадян цей термін може бути не достатній для того, щоб знайти цю заставу. Для кого він є придатний? Для того, хто є дуже багатий і для кого оці порахували 289 тисяч гривень в якості застави, за 5 днів знайти, це без проблем. Інша людина, з іншим майновим статусом, але яка скоїла не більший злочин, а такий же самий злочин, зрозуміло за 5 днів цих грошей не дасть. Тому я хотів би, щоб тут, при підготовці до другого читання, врахували такі речі як сімейний і майновий стан для тих людей, які можуть виступити заставою. Бо від цього залежить, знову ж таки, рівність перед законом. Бо якщо ця людина, з меншим.
Завершуйте, будь ласка.
з меншим майновим станом не встигає заплатити за заставу, як колеги правильно казали, вона піде під варту, вона буде заарештована. А інша, яка скоїла той же самий злочин, вона буде звільнена. Я бачу, закінчується регламент, ще раз хочу сказати, ми вітаємо початок дуже серйозної цивілізованої розмови. Дякую.
Олександр Чорноволенко і наступним буде виступати Писаренко, і, мабуть, все. Передає право на виступ Юрію Кармазіну. Наступним буде виступати Писаренко.
Кармазіну давайте.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми обговорювали з колегою Чорноволенком, зокрема ті зміни, які зараз пропонуються. В тому числі і передбачені уже, як кажуть, політичною статтею 365, бо ніхто б ніколи не додумався, що цю статтю можна використовувати в політичних цілях. Хочу сказати, що в мене виникло враження при ознайомленні з цим законопроектом, що його писали якби два центри впливу чи два чоловіки. Перше. І хочу підтримати комітет, який виступав тут сьогодні, два голови комітетів, які виступали, які сказали: що, да, до одної частини зауважень мало – це до Кримінально-процесуального кодексу, а до Кримінального кодексу їх безліч. Я б хотів би сказати таке. Шановний Андрій Володимирович, ви сьогодні тут доповідали і говорили: що ось багато справ порушується, але мало доходить до суду. Але ж питання, шановний Андрій Володимирович, я до вас звертаюся, але ж питання, що вони не доведені до суду чи не доводяться, чи вони так розслідуються до тих органів, які розслідують. Але ж питання через те, що їм доводять отой план, в тому числі на готівку. Але ж питання: куди діваються потім ті речі? І так і виявилося, що ці органи виявилися неспроможними протистояти справжнім злочинцям. Хотів би сказати на недоліки. Це колосальне поле для корупції. Стаття про заставу. Розмір визначається суддею з урахуванням обставин, майнового стану та інших даних про підозрюваного чи обвинуваченого. Поле для свавілля здоровенне. Далі дивіться. 289 тисяч, але це може бути написано, застосовано у розмірі, який перевищує цю суму, 17 тисяч неоподаткованих мінімумів. А що тоді треба? Домовлятися треба з суддею. Думайте самі, що це значить. Далі. Я хотів би, щоб ви сказали, 1 липня ви почали антикорупційну реформу. Зараз пропонується 5 статей з цієї антикорупційної реформи в Кримінальному кодексі пом’якшити відповідальність. Ще нема, ніхто не засуджений ще за цими статтями, ще тільки-тільки ви її оголосили. Що ви ФАТФу будете пояснювати? В якому вигляді буде Україна? Ніхто про це не думає. Тепер окремо хочу сказати про деякі статті. Недотримання особою обов’язкових умов щодо приватизації і всього іншого, які ви хочете декриміналізувати. Я хочу зразу сказати, що все це пропонується для великого бізнесу, для безкарності, для того, щоб нікого не достали. Незаконні дії щодо приватизаційних паперів, якщо не дотримали умови приватизації державного майна – все це декриміналізується. Ні, народ проти такої декриміналізації. І, очевидно, і ми маємо бути проти. Тому я прошу, коли буде прийматися в першому читанні нормальні статті, ці статті вилучити. Дякую.
Писаренко, будь ласка. Ну, я вже оголосив. Це останній виступ, шановні колеги. Не критикуйте будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Дуже багато суперечок в цьому залі навколо цього законопроекту. Але я не почув жодного депутата, що хтось категорично проти того, щоб ми нарешті звільнили бізнес від тиску, який ми бачимо дуже часто, а іноді по телебаченню. Коли люди в масках показують, яким чином працювати бізнесу. І дуже шкода, що в окремих випадках це дійсно використовується, як вплив на бізнес. І те, що тут говорили оратори, дійсно часто трапляється в Україні. І навряд чи хтось з вас буде проти того, щоб ми прийняли цей законопроект в першому читанні і потім в подальшому вже довели його до позитивного результату в кінці. Але що може завадити цьому законопроекту? Ну, звичайно, в окремих виступах звучало дуже багато політики. І коли окремі оратори виступають тут, не маючи жодної статистики по тих питаннях, які вони виступають, які, коли їх діяльність практично жодним чином не пов’язана ані з юриспруденцією, ані з бізнесом, ані з правоохоронними органами, ані з законодавством, то, звичайно, це виглядає достатньо популістсько. Я хотів би зауважити, що в будь-якому разі цей законопроект не дає жодних поблажок тим, хто вчиняє злочин. І вкінці-кінців, хто не зможе відшкодувати державі збитки, той все одно буде відповідати за це в рамках тієї відповідальності, яка встановлена кримінальним законодавством. Більш того, дуже багато зауважень по контрабанді тут говорили, але в цілому поверніться до тієї статистки, яку сьогодні говорив Представник Президента і його заступник голови Адміністрації. Це те, що в цьому році держава отримала рівно нуль від контрабанди, з якою дуже багато хто бореться. І ще одне, і головне. Шановний Володимире Михайловичу, я дуже уважно читав висновок Апарату Верховної Ради і Головного науково-експертного управління і ви знаєте, мені сталося дивно, що окремі абзаци повністю передруковані і взяті з листа Верховного Суду, який потрапляв до авторів законопроекту. І навіть вони не змінили ані формулювань, ані того, що були підкреслені окремі рядки. І в мене прохання перевірити. Головне науково-експертне управління у нас бере в електронному вигляді папери з Верховного Суду і передруковує, роздає депутатам. Чи вони все ж таки мають самі здатність зробити висновки по окремих законопроектах. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Шановні колеги, час у нас вичерпаний. Повірте. Я прошу вас! Я прошу вас! Шановні колеги, ну, коли є. Я ще раз прошу! Я прошу вас! Колега Чорноволенко передав право на виступ тільки Юрію Кармазіну. Шановні колеги, оскільки ми завершили розгляд питання, у нас два законопроекти, вони альтернативні, тому я буду ставити на голосування і перший, і другий законопроект в плані пропозицій про прийняття за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо гуманізації відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності [[реєстраційний номер 9221]]. Це президентський законопроект. Прошу голосувати. [[18:19:39]] За-278 Рішення прийнято. Тепер я ставлю, шановні колеги, на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування кримінальної відповідальності за провадження господарської діяльності [[реєстраційний номер 9092]]. Прошу голосувати. [[18:20:17]] За-24 Рішення не прийнято. Зважаючи на невисокий рівень підтримки, оголошую про відхилення законопроекту. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу в пленарному режимі з 10-ї годині ранку за розкладом на п’ятницю 7 жовтня. Дякую.