Шановні колеги! Час, відведений для перерви, завершено. Я прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Шановні колеги! Прошу запрошувати усіх в зал і приготуватись до реєстрації на вечірньому засіданні, будь ласка. Колеги, будь ласка, за хвилину відбудеться реєстрація. Будь ласка, прошу заходити. Колеги, я бачу, можемо переходити до реєстрації. Я прошу приготуватись до реєстрації і прошу зареєструватись. Будь ласка, колеги, прошу зареєструватись. [[16:07:11]] 360 депутатів зареєструвалось. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, зараз у нас в залі на балконі присутні ліцеїсти Київського військового ліцею імені Богуна з Боярки, серед них 33 дітей сімей загиблих. 8-а рота. 75 ліцеїстів. Давайте привітаємо наших. [[Оплески]] Бажаємо вам духу, відваги і всім нам перемоги над окупантом. Вітаю вас, хлопці! Колеги, переходимо до питань порядку денного. У нас наступний законопроект – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом (3603). Це фактично останній законопроект з розділу "екологічної політики". Але перед тим, як перейти до його розгляду, перед тим, як перейти, попросив голова підкомітету Рибак Іван Петрович слово для виступу. І я одну хвилину прошу заслухати позицію голови підкомітету. Будь ласка, Іван Петрович.
Дякую, пане Голово, за надану можливість сказати декілька слів. Законопроект, дійсно, був дуже ґрунтовно опрацьований, але, на жаль, от декілька поправок, які на сьогоднішній день, а саме 24 поправки, були відхилені. Я прошу для того, щоб ми могли не завалити цей законопроект, перенести його буквально через два законопроекти і його розглянути для того, щоб провести деякі консультації і потім уже з узгодженою позицією вийду і доповім суть цього законопроекту.
Шановні колеги. Дякую дуже вам. Я хотів би. Я хотів би зараз спитатися в зали. Рибак Іван Петрович просить дати додаткових 20 хвилин для проведення консультацій, щоб ми цей законопроект через два розглянули. Це є право автора і комітету перенести. Чи немає заперечень в залі? Ніхто не заперечує? Колеги, тоді приймається, через два законопроекти я поставлю ваш законопроект на розгляд. А прошу вас за той час провести консультації в залі, щоб ми могли вийти на позитивне голосування. Таким чином, ми переходимо до наступного питання порядку денного. Це є проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо розвитку вітчизняного виробництва шляхом стимулювання залучення інвестицій в реальний сектор економіки через індустріальні парки. Це є законопроекти 2554а і 2554а (депутатський). Колеги, я прошу підтримати розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою. Чи є підтримка цієї позиції, колеги? Є підтримка всіх? Колеги, прошу зайти в зал, зараз відбудеться голосування. Будь ласка, зараз ми переходимо до голосування. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію розгляду законопроекту про індустріальні парки 2554а і 2554а (депутатський) за скороченою процедурою. Прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка, скорочена процедура. [[16:11:38]] За-110 110 – "за", колеги. Я ще раз поставлю на голосування. Прошу зайти депутатів в зал, я ще раз поставлю на голосування. Колеги, я ще раз поставлю на голосування. І хочу зазначити, якщо не буде голосів за скорочену, ми підемо на розгляд за повною процедурою, колеги. Отже, я ще раз ставлю пропозицію, розгляду законопроектів 2554а і 2554а (депутатський) за скороченою процедурою. Хто підтримує таку пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати, будь ласка. [[16:14:04]] За-124 Колеги, немає волі залу на скорочену. Колеги, я ще раз поставлю це, мене не обмежує Регламент, але я поставлю ще раз. Якщо не буде голосів, ми йдемо по повній процедурі, колеги. Отже, я зараз поставлю ще раз, хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати, якщо не буде голосів ми переходимо до розгляду за повною процедурою. Отже, колеги, хто підтримує пропозицію розгляду 2554а і 2554а (депутатський) за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо, хто підтримує прошу проголосувати, будь ласка. Голосуємо. [[16:15:11]] За-151 151 – "за". Рішення прийняте. Я запрошую до доповіді народного депутата України Галасюка Віктора Валерійовича, будь ласка.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги народні депутати! Представляю вашій увазі проект Закону про створення інвестиційних стимулів для нових виробництв в Україні через механізми індустріальних парків. Це один із небагатьох, відверто кажучи, з п’ятьох інструментів, які здатні змінити економічну філософію нашого і уряду, і нашої країни, і змінити якість наповнення бюджету. До таких інструментів також належать Експортне-кредитне агентство, Державний банк відбудови розвитку, Агентство підтримки малого бізнесу, державне приватне партнерство. Шановні колеги! Про що йде мова? Про те, щоб створити в Україні через механізм індустріальних парків стимулюючий режим, який дозволить залучати в країну інвестиції і дозволить нам хоча би трошечки вирівнятися в умовах інвестиційної привабливості з нашими країнами конкурентами: з Польщею, з Словаччиною, Туреччиною, я вже не кажу про успішні азійські країни. Цей законопроект передбачає особливості оподаткування, які будуть діяти на тимчасовій основі, зокрема, звільнення на 5 років від податку на прибуток і 5 років – половина ставки податку на прибуток, зняття імпортного мита на виробниче обладнання, а також розстрочка на 5 років імпортного ПДВ на виробниче обладнання, яке буде використовуватися в нових виробництвах. Я хочу наголосити, що ці законопроекти не несуть жодного фіскального ризику для бюджету. Оскільки вони будуть розповсюджуватися тільки на нові інвестиції, на новостворені виробництва. Вони повністю відповідають світовий практиці, на жаль, є значно слабкішими, ніж ті стимули, які сьогодні діють в Туреччині, Польщі, в Македонії. Але вони дозволяють суттєво поліпшити бізнес-клімат для створення нових виробництв у порівнянні з тим, що ми маємо сьогодні. Ці законопроекти підтримуються місцевою владою і провідними асоціаціями виробників, роботодавців, підприємців. Я перелічу тільки деякі суб’єкти, які.
Будь ласка, хвилину завершити.
Дякую. Це Львівська обласна адміністрація, Черкаська обласна адміністрація, Закарпатська, Сумська обласна адміністрація. Це низка ціла міських рад: Дніпродзержинська, Коростенська, Шосткінська, Бурштинська, Ужгородська і так далі. Це асоціації: Федерація роботодавців, Комітет підприємців Львівщини, це Асоціація Украгромаш, приладобудівників України, Укрлегпром та інше. Загалом майже 50 листів підтримки від галузевих асоціацій органів влади. Я хочу наголосити, що аналогічний досвід Туреччини вказує, що з 2-го по 10-й рік вони за аналогічною схемою створили 148 парків, в 13-му році віддали останній долар кредиту МВФ. У Чехії – аналогічна історія. У Китаї 37 відсотків експорту та 33 відсотків інвестицій забезпечуються завдяки подібному інструменту – промисловим, виробничим майданчикам з експортною орієнтацією. Я хочу наголосити, що ми провели дуже ретельне доопрацювання цих законопроектів у профільному комітеті під керівництвом Ніни Петрівни Южаніної. Я хочу подякувати всім членам комітету за ту роботу, яку ми провели спільно з урядом.
30 секунд. Завершуйте.
Надзвичайно важливо, що на сьогоднішній день до нашої ініціативи дослухалися не тільки виробничі асоціації, місцева влада. Прем’єр-міністр України офіційно заявив, що ініціатива індустріальних парків, так само як і ініціатива Експортно-кредитного агентства, підтримується урядом і буде використано ним для зміни економічної політики, для створення нових робочих місць, для залучення інвестицій і для здобуття фінансової незалежності країни. Тому, шановні колеги, прошу вас підтримати доопрацьовану редакцію цього законопроекту з літерою "д", погоджену з комітетом, за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую. До доповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, на засіданні комітету 20 квітня 2016 року народні депутати України висловили пропозицію про необхідність внесення до першого читання доопрацьованого законопроекту, у якому викласти напрацювання робочої групи, яка працювала спільно з Міністерством економіки, Міністерством фінансів, Державною фіскальною службою. Зараз хочу повернутися, чітко вказати на суть доопрацьованого законопроекту. Доопрацьований законопроект передбачає визначити виключний перелік критеріїв до учасників індустріальних парків, які мають право на застосування особливостей оподаткування, зокрема сума доходів від здійснення господарської діяльності: виробництво харчових продуктів (код), виробництво безалкогольних напоїв (клас), легка промисловість (розділи), промислове виробництво, інформатизація, наукові розробки, - що становить не менше як 70 відсотків доходів від реалізації продукції, товарів, робіт, послуг; розмір нарахованої заробітної плати штатним працівникам є не меншим трьох розмірів мінімальної заробітної плати, середньооблікова кількість штатних працівників – не менше як 30 працівників. Щодо звільнення від оподаткування податком на прибуток: звільнення на перші 5 років і застосування на послідуючі 5 років половинної ставки, тобто 9 відсотків. Третє. Пропонується учасникам індустріальних парків, ініціаторам створення та керуючим компаніям, включених до реєстру індустріальних парків, при ввезенні ними на митну територію України за їх заявою у митному режимі імпорту устаткування, обладнання та комплектуючих до них без сировини надати право на розстрочення сплати податку на додану вартість на термін до 60 календарних місяців без нарахування процентів та пені. Пропонується для включення заяви про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ до першого реєстру такі.
Будь ласка, 30 секунд.
До ініціаторів створення керуючих компаній, учасників індустріальних парків, не застосовувати критерії щодо наявності у платника необоротних активів, вартість яких у три рази перевищує задекларовану суму, бо вона може бути якраз на балансі у управляючої компанії. Підкреслюю, що всі пільги з місцевих податків стосовно індустріальних парків можуть надаватися органами місцевого самоврядування.
Прошу ще одну хвилину. Будь ласка.
Шановні колеги, при доопрацюванні ми дуже добре розуміли, який є негативний слід від попередніх законів. Це: про вільну економічну зону, про технологічні парки – тому для того, щоби прибрати всі різнотлумачення, щоб викреслити такий єдиний підхід до учасників індустріальних парків, виписали всі чіткі критерії, хто може скористуватися такими пільгами. Крім того, якщо ви почитаєте уважно весь доопрацьований проект закону, там є велика кількість статей щодо контролю за такими платниками податків, і це найголовніше. Тобто поквартальна звітність усіх учасників індустріальних парків щодо прибутку, отриманого від звільненої діяльності, тобто діяльності з отриманою пільгою по податку на прибуток і іншою діяльністю. У разі, якщо такий платник податку, учасник індустріального парку, здійснює діяльність, не прописану в нашому проекті закону, він дооподатковує свій прибуток за загальною ставкою оподаткування.
30 секунд ще.
Отриману пільгу, вірніше розстрочку по сплаті податку на додану вартість, яка надається йому за заявою на 60 днів, він зобов’язаний нарахувати на всю цю пільгу податкові зобов’язання. Тобто тих нюансів, які були в попередніх роках, ми всі прибрали. Рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді України прийняти доопрацьований законопроект за основу. Все ж таки, якщо у вас будуть в подальшому зауваження, ми ще їх врахуємо до.
Дякую, Ніна Петрівна, за ґрунтовну доповідь і роз’яснення про ризики, і як вони можуть знятись. А зараз я прошу провести запис: два – "за", два – "проти", будь ласка. Ігор Луценко.
Пинзенику, да? Доброго дня, прошу передати слово Сергію Соболєву.
Шановні колеги, я думаю, що цей законопроект, це не менш важливий законопроект, ніж той, який в свій час вимив десятки мільярдів доларів з країни через так звані спільні підприємства, коли на 10 років були надані пільги податкові спільним підприємствам. Чим це закінчилось для країни, я думаю, пам’ятають всі, які інвестиції дали, які багатомільярдні реальні вливання в економіку були через спільні підприємства, тільки до цього часу країна відмивається від так званих пільг, які були надані тоді законом, який дав таку можливість. Але це ще не все. Я думаю, що коли в 2005 році уряд, який прийшов після Помаранчевої революції і подивився на структуру бюджету України в умовах працюючих, так званих, технопарків і інших вільних зон, то стало зрозуміло, що країна фактично опинилася в ситуації, коли найкращими інвестиціями в Україну це було заведення і завезення окорочків, це було вивезення і завезення пива, горілки і будь-яких інших підакцизних товарів, що привело фактично до вимивання бюджету країни. І саме припинення діяльності таких податкових дір привело до того, що вже в 2005 році країна додатково отримала майже 60 відсотків до бюджету країни. Що найключовіше в цьому законі? Чи є податкові пільги? Чи є облік? Чи є митна територія, де фактично здійснюється контроль за цією діяльністю? Цього я не побачив, навіть в доопрацьованому законі. Саме тому, коли цей закон, а я вважаю він повинен бути доопрацьований авторським колективом, коли він буде доопрацьований, ми зможемо повернутися до нього і врахувати всі ті помилки, які існували в попередніх рішеннях. Дякую.
Дякую. Від Радикальної партії Галасюк. Віктор Галасюк, будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, що цей законопроект розповсюджується на всі галузі української промисловості без виключення, на всю переробку, розповсюджується на всій території України, немає жодного обмеження, немає жодної монополізації. Це є єдиний реальний інструмент як не просто передати на місця формально збір податків, а як дати місцевим громадам можливість створювати нові робочі місця, залучати інвестиції, конкурувати за те, щоби мати у себе інвестора. Цим шляхом, який ми пропонуємо, пішли Туреччина, Польща, Словаччина. Польща, незважаючи на вступ до Європейського Союзу, зберегла такий підхід як виключення, і ми сьогодні бачимо, що вони мають ВВП втричі більший, ніж ми. А ми пішли своїм особливим шляхом, пішли шляхом Молдови і Грузії і прийшли туди, де ми знаходимося зараз, де в нас ВВП втричі нижчий, ніж у Польщі і навіть у двічі менший, ніж у Білорусії, яких ми в 90-му році випереджали. Тому, це є якраз не політична декларація, а це є реальний, дієвий механізм, яким ми хоч трохи можемо наблизитись до умов ведення бізнесу в тих країнах. Ви скажіть, Македонія – велика країна? Декілька мільйонів населення. Може, вони дурні, що вони в себе створюють індустріальні парки і звільняють на 10 років не тільки від податку на прибуток, а звільняють навіть податку на доходи фізичних осіб? Чому? Та тому, що люди мають роботу, заробляють, а свою заробітну платню платять в країні. Купують, на іншому колі оподатковують. Тому, якщо ви хочете, щоб країна була економічно сильна, то треба такі закони підтримувати: про індустріальні парки, про експортно-кредитне агентство. А якщо хочете, щоб була слабка, щоб Путін взяв нас голими руками, то тоді зрозуміло, треба розповідати красиві казки, що ми без жодних інструментів, беззбройні, голими руками побудуємо хмарочос. Ми пропонуємо реальний інструмент. Всі, хто розуміється в промисловості, запрошую, підтримайте, будь ласка.
Дякую. Журжій Андрій Валерійович, будь ласка, від трибуни.
Колеги, доброго дня! Чи маємо ми підтримати розвиток промисловості в Україні? Так, беззастережно. Чи маємо ми створювати робочі місця і створювати для цього умови? Так, беззастережно. Чи маємо ми створити умови, за яких українська економіка буде більш привабливою, ніж економіки і податкові системи країн, що є навколо? Так, беззастережно. Але давайте не обирати інструменти, які працювали в Європі 20 років тому. Ми вже цей підхід робили і пробували. Крім зловживань, крім вільних економічних зон незрозумілих нічого не було. Ми маємо впровадити найкращу практику. Фактично ваш законопроект пропонує дві ключові речі. Звільнення від податку на прибуток і розстрочення податку на додану вартість. Я думаю, вам будь-яке виробниче підприємство скаже, що їм розстрочення від ПДВ не потрібно. Тому що вони ввозять обладнання і тут же сплачують. Виробляючи продукцію можуть сплачувати це продуктом. Дійсно, є важливим звільнення від податку на прибуток. Але ми не можемо створювати різні конкурентні умови в території України. Коли одне підприємство, яке Прем’єр, наприклад, відкриває і каже, Фуджікура – супер, інвестиції – в країну, відразу стане неконкурентним на внутрішній території порівняно до іншого підприємства, яке буде збудоване на приватній території, яку об’являть парком. Тому, друзі, давайте не шукати легких шляхів. У нас є з вами рішення – це податок на виведений капітал. Ми маємо його прийняти, і я бачу всі можливі перспективи, і Міністерство фінансів найближчим часом, я думаю, підтримає депутатів у цій ініціативі, і запровадити для всього українського ринку найкращі умови з податку на прибуток для будь-якої галузі. І тоді сам ринок визначить, що в Україні треба підтримувати і розвивати, а не держава. Дякую.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" Віктор Пинзеник. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Пригадайте пристрасті, які вирували у цьому залі з приводу офшорів. Що ми зараз розглядаємо? Закон про створення офшорів, тільки в Україні. [[Оплески]] Я нагадаю, що таке офшори. Офшори – це місце, де податків немає або де менше. В Україні право офшорний статус отримати можна, тільки отримавши статус індустріального парку. Я хотів би нагадати, я не буду перераховувати пільги, я хочу нагадати: ПДВ – це не є податок на бізнес, це податок на споживача. Скажіть, будь ласка, як можна конкурувати тим: один платить ПДВ, другий не платить? Про який інвестиційний клімат ви говорите, коли можна знищити будь-якого інвестора? По-друге, дискримінація йде не тільки в площині "один платить, а другий не платить", дискримінація йде в площині "імпорт і національний виробник". В силу технології збирання ПДВ національний продукт ним може бути розтрощений, сплата ПДВ. Це стосується імпорту. Скажіть, будь ласка, як може вижити українська економіка, якщо по суті імпортний товар дотується? Третій момент. Унікальна мрія чиновника – дати право звільняти когось від податків. Скажіть, будь ласка, що спільного боротьба з корупцією має з правом чиновника когось звільняти від сплати податків? І останнє. Такі закони призводять до величезних втрат бюджету. У 2005 році, коли уряд Тимошенко скасував всі вільні зони і подібні проекти, бюджет отримав у два рази більше від митниці. Задумайтесь! Шановні колеги, я запрошую всіх проголосувати проти цього закону.
Так, ще в нас є я. Товариство, я дам ще слово голові комітету, в нас ще не були виступи від фракцій. Ще "Народний фронт", Кривошея. Кривошея, "Народний фронт".
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, от ті зауваження, застереження, які зараз всі говорять наші колеги з інших фракцій, з боку Петра Порошенка, з "Самопомочі", ми це все обговорювали на комітеті і неодноразово, були ці зауваження, були ці застереження. Але досить вірно замітив і голова Комітету з податкової політики, і голова Комітету з питань, нашого Комітету промислової політики, що це один із небагатьох шансів, яким чином ми в дійсності можемо залучити інвестиції в Україну. Це єдиний, мабуть, на сьогоднішній день залишається шанс, якому, мабуть, інвестор закордонний може повірити і зрозуміти, що Україна готова йти на якісь поступки для того, щоб давати нові робочі місця, для того, щоб в дійсності було більше і сплачувались податки саме на місця. Я розумію всю складність цього законопроекту. Але давайте спробуємо і сьогодні проголосуємо в першому читанні, а потім будемо йти до другого читання. Дякую. Фракція "Народний фронт" буде голосувати.
Колеги, по фракціях всі виступили. Ще Соловей. Соловей, будь ласка, 1 хвилина, по одній хвилині. Потім дам Розенблату теж. Комусь одному, не трьом, друзі. Не трьом, комусь одному. Визначиться хто. Будь ласка, Соловей.
Юрій Соловей, 89-й виборчий округ. Шановні колеги, я би розумів критиків цього закону якби в нас щомісяця, якщо не щодня будувались заводи, на яких виробляється нова продукція. Хто в цьому залі скаже, де за останніх півроку в нас збудований в Україні завод, де більше тисячу робочих місць? Назвіть мені один приклад хоча б такий. Ми сьогодні в залі розглядаємо Закон про індустріальні парки. Ми сьогодні намагаємося хоча б індустріальні парки зробити конкурентними, Україну зробити конкурентною з Польщею, з Словакією, Угорщиною і Румунією, що вони зробили 10 років тому назад. І ми сьогодні це критикуємо? Люди добрі, та, коли ви це критикуєте, тоді пропонуйте альтернативу. Не можна все життя і все критикувати, пропонуйте альтернативу. Це є реальний нормальний шлях. Якщо ви боїтеся за минуле, то, я перепрошую, давайте робити висновки, чому вільні економічні зони перетворювалися на офшори і на вимивання капіталу?
30 секунд.
Але давайте не підміняти поняття. Цей закон є єдиним, можливо, за останній час, який стимулює виробництво і стимулює перехід України від сировинної держави до країни, де виробляється кінцевий продукт. Я закликаю всіх підтримати в першому читанні цей закон. Дякую.
Ще по фракціям не виступили, перепрошую, Долженков.
Шановні колеги, хто може сказати про те, що ми не повинні підтримувати вітчизняного товаровиробника? Мабуть, всі говорять про те, що нам потрібно його підтримувати, оскільки це базис для розвитку національної економіки. Яка структура національної економіки? Якщо проаналізувати зовнішньо-торгівельний баланс, то це сировина, переважно сировина, експорт сировини. Що цей законопроект пропонує? Він пропонує підтримувати різні галузі переробні, тобто виробництво продукції доданої вартості. Відповідно створювати зазначені пільгові та митні умови. Чи можемо ми? Так, звичайно, можемо. Чи є це вихід або достойний вихід, гідний вихід для виходу економіки з кризи? Мабуть, ні. Але через те, що чинна влада не може запропонувати довгообіцяну податкову реформу, це може бути той захід, який ми, можливо, вживатимемо для підтримки тих галузей, які є стратегічними, експортно-орієнтованими. Прошу підтримати.
Шановні колеги, я хочу вам зараз кілька слів сказати. Якщо я даю не по одному виступу від фракцій, а по кілька виступів, це означає, що я і іншим фракціям повинен давати по кілька виступів. Це означає. [[Шум у залі]] Ну, я ж про те говорю, Сергій, ви будьте уважні і не говоріть, а слухайте. От я ще раз наголошую, а це означає, що обговорення може тривати приблизно півгодини, 40 хвилин. Якщо хтось думає, що це змінить співвідношення голосів, той помиляється. Воно призведе тільки до того, що голосів в залі поменшає. Колеги, зараз я дам ще слово, одна хвилина – Тимошенко, одна хвилина – Розенблат. Розенблат, визначіться між собою хто, я ж говорю. Рознеблат, потім – Левченко, і потім – голосування. Три виступи і переходимо до голосування. Домовились, колеги? Юлія Володимирівна, одна хвилина, будь ласка.
Шановні колеги! Те, що робиться зараз з цим законом – це насправді славне продовження безславної справи Януковича. Він для себе створював такі податкові лагуни, для своїх корупціонерів, для своїх лобістів, для себе. І там якраз і генерувалися головні тіньові прибутки його режиму і його оточення. Що ви зараз робите? Ви створюєте для бізнесу різні умови для роботи на одній території, при чому по списку сказано кому: тому, хто має цукор; тому, хто має машинобудування. Вгадайте з третього разу: хто за цим стоїть? Петро Олексійович Порошенко. Йому не вистачає бізнес-преференцій. Що ви робите? Зупиніться, ви руйнуєте податкову систему країни, не може бути дві податкові системи на одній території, тому я закликаю голосувати проти. І хто взяв за це гроші хочеться подивитись.
Дякую. Будь ласка, Розенблат, одна хвилина. Потім – Левченко, одна хвилина.
Шановні колеги! Тут вирують пристрасті, але я хочу закликати всіх, хто бажає створити в Україні нову потужну силу. Наша сила – це нові робочі місця, це нові підприємства, які будуть податки, але не тільки податки, про які ми кажемо в розстрочку, а ті податки, які буде платити кожен день робітник, який працює на цьому підприємстві. Ми сьогодні всі бажаємо, щоб наші люди могли платити і за ЖКГ-послуги, і мати якісь доход, який дозволить їм жити більш-менш в нашій країні. Ми сьогодні кажемо про єдине: дайте можливість створити нові робочі місця і ці місця позволять нашій країні вийти з тієї економічної кризи. Сьогодні для нас найважливіше – це забезпечити людей фінансами, а фінанси можуть прийти до нас не у виді кредитів МВФ, а у виді інвестицій. Вигляд цей – інвестиції, і ці інвестиції прийдуть тільки на нові землі, на нові робочі місця, коли ми створимо індустріальні парки. Я хочу сказати і за Донбас, і за Полісся, і за Поділля, де сьогодні люди не мають можливості працювати, і якщо ми дійсно сьогодні приймемо закон цей у першому читанні.
30 секунд.
економічно незалежною.
Дякую. Отже, одна хвилина, Левченко. Будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223-й округ місто Київ. По-перше, я хотів би звернутися до всіх наших зараз телеглядачів, радіослухачів, всіх притомних людей, перевірити на таку певну постанову ще уряду Азарова, яка до сих пір діє: "Про створення індустріальних парків". Подивитися, які там індустріальні парки створювалися. Зокрема, під Василя Хмельницького, який вкрав 147 гектарів землі під містом Києвом у Біличанському лісі. Так, абсолютно незаконно приватизував за нуль гривень і нуль копійок, а потім перевірили зв’язок між доповідачем цього законопроекту і паном Василем Хмельницьким. Оце, власне кажучи, має відповідь, що до цього законопроекту в плані корупціогенності, так. А тепер, по суті. Товариство, якщо створювати такі пільги, так, такі пільги треба створювати. Але пільги такі треба створювати для цілої галузі, от береться галузь пріоритетна і для всієї галузі, незалежно від, де це в Україні, робиться відповідна податкова пільга, тоді це чесно, тоді це правильно і тоді це не офшор. А якщо береться якийсь клаптик землі, де комусь кращі умови, а за межами клаптика землі – гірші умови, вибачте, будь ласка, ну це просто цирк.
Шановні колеги, обговорення завершено. Я прошу всіх народних депутатів заходити в зал, приготуватись до прийняття рішення. Прошу секретаріат запросити депутатів у зал. Зараз одна хвилина – автору законопроекту і після того відразу переходимо до прийняття рішення. Віктор Галасюк, будь ласка, одна хвилина.
Шановні колеги, в мене таке враження, що хтось у залі дуже почав переживати, що країна почне злазити з голки кредитів Міжнародного валютного фонду. Шановний Віктор Михайлович, скажіть, будь ласка, а це не ви виступали в цьому залі проти енергосервісних контрактів, які відкривають країні шлях до енергонезалежності? А це не ви і неодноразово були міністром фінансів, і сьогодні відток в офшори з України від 8-ми до 12-ти мільярдів доларів? Це не результати вашої політики, скажіть, будь ласка? А в Македонії, яка сьогодні є номер один по створенню робочих місць, номер один, коли там є звільнено на 10 років не тільки від корпоративних податків, а навіть від податку на додану вартість, чи не здається нам з вами, що ми зараз стоїмо на роздоріжжі: обирати між підтримкою власного виробника, залученням інвестицій і нормальною економікою і між сировинною прірвою і кредитами МВФ як вічним ярмом? Обирайте, будь ласка!
Я даю репліку. Віктор Пинзеник, будь ласка, репліка.
Я не буду опускатись до брудних звинувачень, які лунають в цьому залі, бо мене не це хвилює. Я в першу чергу хочу подякувати великій групі депутатів, які розуміють, про що йде мова. До цього закону бракує одного доповнення: список підприємств, які будуть звільнені від сплати податків, а ще краще прізвища їх власників. Друзі, про який інвестиційний клімат ви говорите, коли одні платять ПДВ, а інші не платять? Ви що, за ручку приведе одного інвестора? Країна розвивається, коли йде потік інвестицій. Коли ви створюєте різне інвестиційне поле, податкове поле, інвестицій немає. Я закликаю всіх порядних депутатів проголосувати проти цього лобіського закону.
Шановні колеги! Голова комітету, вимагають. Прошу, голова комітету, хвилина.
Шановні колеги, ви хоча би трішки би задумалися з професійної точки зору, що пропонується даним законопроектом. Про який ПДВ ви говорите, якщо це при ввезенні обладнання витрата обігових коштів, кредитних коштів, яких немає в Україні?! Про яке ПДВ ви говорите?! Це ПДВ, як податок на додану вартість, може з’явитися тільки після того, як підприємство отримає продукт, а це буде через рік, через два. А тепер давайте поговоримо. Ми прописали. Ви говорите. Всіх? Я тільки що говорила в залі про те. [[Шум у залі]] Послухайте, вам ввижається, що за вами Порошенко стоїть! Ви хоч би постидалися кругом його упоминати! Вже надоїло, так дістало це! Працюйте професійно хоча би трошки! Послухайте мене уважно! Справді, розстрочка на 60 місяців потрібна всім, хто ввозить обладнання, і ми до цього прийдемо. Але зараз є чітке визначення вузького сегменту, і це будуть вирішувати місцеві влади. 12 зараз.
Будь ласка, 30 секунд. І переходимо до. [[Шум у залі]] Ні, вже виступів не буде. Буде голосування, колеги.
12 індустріальних парків зареєстровано. І чомусь там, де найшли керуючу компанію, голландську компанію, вони справно працюють навіть в рамках рамочного закону, бо люди щось роблять. А ви хочете робити, але нічого не приймати, бо кругом чиїсь вуха стирчать. Так, будь ласка, слухайте.
Ніна Петрівна, дякую вам. Шановні колеги, було бурхливе обговорення. Я дав більшу кількість виступів, інколи – по дві від фракції. Але я думаю, ми все, всі позиції були висловлені, і ми переходимо до прийняття рішення, колеги. Наголошую, рішення лишень за основу. Лишень за основу. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо розвитку вітчизняного виробництва шляхом стимулювання залучення інвестицій в реальний сектор економіки через індустріальні парки – 2554а (депутатський) – за пропозицією комітету за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. За основу, колеги. Прошу голосувати. [[16:48:22]] За-227 [[Шум у залі, оплески]] Рішення прийняте. Наступний проект Закону 2555а і 2555-а (депутатський). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Будь ласка, розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:48:57]] За-177 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді народного депутата України Галасюка Віктора Валерійовича, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги народні депутати! Я дякую всім економічним патріотам України, я дякую всім депутатам, хто розуміє, що без сильної промисловості не може бути сильної України, не може бути підвищення соціальних стандартів, бо для того, щоб щось розподілити, це треба спочатку зробити. Буде бюджет, буде підвищення заробітної платні і буде захист країни. Шановні колеги, другий законопроект, який взаємодоповнюючий до того, який ми тільки що з вами прийняли, він містить в собі зміни до Митного кодексу, яким знімаються мито ввізне на обладнання виробниче для здійснення діяльності в індустріальних парках, мова іде виключно про нові інвестиції, жодне існуюче підприємство не може замаскуватися під цей парк, тому держава не має жодної потенційної втрати. Коли опоненти кажуть, що можуть, а може бути якісь зловживання. А які зловживання, коли є голе поле, де немає робочих місць, немає виробництва, немає нічого і ця гола територія стає заводом, де працюють люди, заробляють гроші, годують свої родини. Для того, щоб це працювало, потрібно прийняти і податкові стимули для заводів, які заходять в парки, і звільнення для ввезення виробничого обладнання, при чому я підкреслюю, що ми передбачили, що сировина не підлягає звільненню, сировина не підлягає звільненню від мита, хоча в таких країнах, як Македонія, наприклад, звільнюється в тому числі і сировина. Чому вони це роблять? Тому що вони розуміють, що світ дуже великий і дуже складний, і кожен долар інвестиції треба виборювати, вигризати. Так от сьогодні завдяки вам Україна потрохи буде ставати таким успішним борцем за інвестиції, за створення робочих місць. Я прошу вас підтримати за основу і цей другий законопроект, яким ми надамо хоча би мінімальні стимули в порівнянні з тими, які сьогодні існують в інших країнах. Це дієвий інструмент залучення інвестицій, створення робочих місць і децентралізації в країні і наповнення місцевих бюджетів. Прошу підтримати. Дякую вам ще раз.
Дякую. До доповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Так само до цього законопроекту, що. про внесення змін до Митного кодексу України члени комітету віднеслися і вирішили доопрацювати його для того, щоби прибрати всі неоднозначності, двозначності, вичистити коди, щоби тільки обладнання можна було ввозити на територію індустріальних парків і виключно учасниками індустріальних парків. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу доопрацьований у комітеті проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо розвитку вітчизняного виробництва шляхом стимулювання залучення інвестицій в реальний сектор економіки через індустріальні парки. Мене зараз чує величезна кількість турецьких інвесторів, які уже почали в’їжджати в Україну. І для них саме проблемним стало питання сплати ввізного мита і ПДВ при ввезенні обладнання на територію України. Це те, що не розуміє ніякий інвестор, де взяти кошти для того, щоби заплатити, ще нічого не почавши робити на території України. Це є ключове питання з яким ми маємо зараз найти хоч якийсь компроміс. І я впевнена, що ми намагалися, щоб зловживань взагалі не було допущено, взагалі. Якщо будуть зауваження ми готові їх прийняти до другого читання. Рішення комітету: рекомендувати Верховній Раді України проект закону 2555а-д від 25.04.2016 року прийняти за основу.
Дякую. Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". І я звертаюсь до всіх колег. Я буду давати по одному від однієї фракції. Ми інакше не зможемо ефективно працювати. І я прошу наперед не ображатись. Один від однієї фракції, потім голосування. Скуратовський, будь ласка. Включіть мікрофон. Передає слово Ляшку Олегу Валерійовичу. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, після Другої світової війни Франція, як і більшість країн Європи, лежала в руїнах. Французький Президент Шарль де Голль для відновлення країни і для відновлення французької промисловості, яка була становим хребтом економіки Франції, проголосив лозунг: "Модернізація – або смерть!" Упродовж реалізації політики дирижизму за 15 років Франція вийшла на рівень розвитку, промислового розвитку Великобританії і Сполучених Штатів! Сьогодні Україна після 25 років хазяйнування тут олігархів і їхніх прислужників в усіх урядах, які перетворили Україну на сировинних придаток, на бомжів українців, коли мільйони людей не можуть звести кінці з кінцями, сьогодні Україна так само лежить у руїнах! Тому ми маємо проголосити дуже простий лозунг, план дій: "Модернізація – або смерть!" Модернізація промисловості, модернізація сільського господарства, модернізація суспільного життя, модернізація відносин серед політиків. І головне для політиків, дорогі мої колеги, подивіться в очі, не бійтеся, головне для політиків – не брехати! Коли займаєте посади в уряді, робите одне. Коли потрапляєте в опозицію, робите протилежне тому, забуваючи, що робили до влади. Тому я звертаюся до всіх у цьому залі! Модернізація – або смерть! От, що чекає нашу країну. І не діліть те, чого немає! Коли ми говоримо про індустріальні парки, їх ще немає. І наше завдання – зробити, щоб вони були. Щоб українці мали робочі місця! А не лише, щоб ви набивали собі власні кишені! Поділіться з українцями!
Павленко Юрій Олексійович від "Опозиційного блоку", будь ласка. Передав слово Королевській. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, о чем мы спорим и что мы сегодня делим? Делим безработицу, невыплаты заработной платы, делим долги по кредитам? Что мы сегодня делим? Есть маленький шанс сегодня – дать возможность хотя бы территориям приоритетного развития, хотя бы технопаркам дать возможность сегодня продемонстрировать, готовы ли люди на самым льготных условиях вкладывать деньги в нашу страну. Это будет ответом каждому из нас, каким путем дальше идти нашей стране, создавать сегодня максимальный режим благополучия, принимать комплексную программу восстановления Украины или дальше держаться уже за то, чего нет. Поэтому "Оппозиционный блок" выступает за то, чтобы сегодня мы максимально принимали режим благоприятия для нашей экономики, режим возможных инвестиций. Создали все сегодня условия, чтобы рабочие места, заработные платы были в нашей стране, чтобы та страшная миграция, которая сегодня в нашей стране среди молодежи, среди работающих людей, наконец-то остановилась. Мы поддержим данный законопроект, но настаиваем на том, что решения должны быть приняты комплексно и что должна быть принята комплексная программа восстановления экономики и социального благополучия в Украине. "Оппозиционный блок" такую программу разработал, мы готовы ее представить. Я обращаюсь к спикеру, нам необходимо сегодня создать межфракционную группу, где наработать комплексные решения восстановления экономики, создания рабочих мест и восстановления социальной защиты наших граждан. А сегодня может быть вы наконец-то примете хоть первое здравомыслящее решение за весь созыв нашего парламента. Спасибо.
Березюк Олег Романович передає слово Журжію. Будь ласка, від трибуни.
Колеги, я хочу вам подякувати, подякувати за те, що ви підтримали закон з гарною назвою. Але назви замало, треба дивитися в суть закону, треба дивитися мету, яку переслідують його автори. На превеликий жаль, мета одна. І те, що уламки Партії регіонів голосували з сьогоднішньою діючою коаліцією в єдиному пориві, тільки завий раз підтверджує, що люди, які 20 років грабували цю країну, хочуть отримати преференції на тих територіях, які вже є вкрадені, мати інший податковий режим, ніж на всій території України. І вам пан Пинзеник краще за будь-кого розкаже, до чого привели свого часу вільні економічні зони. Тому, друзі, коли ми говоримо про звільнення мита, ми – "за", ми – "за" звільнення від мита і обладнання, що ввозяться на територію України. Але звільнення всіх суб’єктів, які впроваджують. Не держава має визначати кого вона звільняє. Давайте звільняти будь-якого суб’єкта, який завозить обладнання і розвивати переробну промисловість, створювати робочі місця, а створювати преференції для олігархів не потрібно.
Дякую. Я бачу, було згадано прізвище, 1 хвилина, і потім заключний виступ Недава Олег Анатолійович, заключний виступ, і ми переходимо до голосування. Будь ласка, Віктор Пинзеник.
Шановні народні депутати, я б, очевидно, стояв тут і агітував за підтримку цього законопроекту при одній умови, якби звільнення від мита стосувалось всіх. Коли вводиться режим, що таке-то обладнання і треба мито звільнити. Мова ж не про це йде, мова про те, щоб поділити на чорних і білих. Всі будуть платити, а обрані, яким вкаже не державний орган, а чиновник, чиновник буде визначати кого звільняти від сплати імпортного мита. Як можна в такій редакції приймати закон? Я не звертаюсь навіть до Конституції, де визначена рівність всіх суб’єктів господарювання. Вони мають бути в рівних податкових умовах, а не в різних. І останнє. Шановні колеги, якщо в когось буде можливість після прийнятого закону купити імпортний товар чи український, який будуть купувати? Звичайно, імпортний. Чому? Бо при імпорті по прийнятому вами закону не буде ПДВ. Своїм голосуванням ви ввели режим субсидій на імпорт. І при цьому ви ще заявляєте про захист національного виробника. Та інвестувати будуть в Польщі.
15 секунд, дайте завершити.
Будь ласка. 30 секунд.
а сюди будуть ввозити готовий продукт. Виконую – я знаю, що тут зал настроєний на рішення вже – але я виконав свій професійний громадянський обов’язок. А всі, хто підтримують цю позицію, прошу натиснути червону кнопку.
Я перепрошую, ще не всі фракції виступали. Добре, Сергій Соболєв від "Батьківщини", ще не виступала фракція. І потім – від "Блоку Петра Порошенка" Недава Олег Анатолійович.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, я чув від попередніх промовців дуже багато речей про те, як наша країна потерпала всі 25 років, тому що ми не мали режиму оподаткування, який мала Туреччина, Македонія або інші країни. Я хочу вам нагадати, із цих 25 років 10 років діяв закон про преференції податкові, митні для спільних підприємств. Називайте мені десять спільних підприємств, які дали б і створили робочі місця, які б дали і створили реальні економічні основи для країни. Вісім років діяв закон про, так звані, вільні економічні зони. Назвати вам ці підприємства? Харківський "Бізон", втрати бюджету – 5 мільярдів доларів. Вам цього мало? Ви знову хочете експериментувати? Робіть єдиний режим для всіх, єдиний режим митного оподаткування, митного ввезення, тоді це буде єдина правильна система. Так ви створите річний режим управління економікою.
Дякую. А ви не завершили? Пане Сергій, ви не завершили? Так оберніться до мене, я ж не чую вас. 30 секунд, будь ласка, включіть.
який фактично доб’є остаточно економіку країни і дозволить фактично створювати преференції виключно тільки для своїх фірм і компаній. Тому наша фракція не буде голосувати за це рішення і це рішення є остаточним. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Недава Олег Анатолійович.
Дорогие коллеги, дорогие друзья, скажите мне, пожалуйста, какой бизнес, иностранный или местный инвестор сейчас готов инвестировать в Донбасс? Какой бизнес готов инвестировать свои деньги в предприятия, которые находятся в сорока, там десяти, тридцати километров от разделительной зоны? Единственная возможность, ту, которую я вижу сейчас, это создать индустриальные парки. Этот вопрос обговаривался со многими, многими бизнес-кругами в Донецкой области, в Луганской области, единственная возможность привлечь инвестиции в Донбасс – это единственная возможность создать рабочие места для переселенцев. Многие бизнесмены создали предприятия, на той территории, на оккупированной – это хлебозаводы, молокозаводы, мясокомбинаты – они остались там, они сейчас выехали, они умеют работать, мы им должны и обязаны дать возможность работать. Это новые места для переселенцев, новые места для Донбасса, это новое лицо Донбасса, я прошу всех поддержать этот законопроект.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги! Я вам скажу одну просту річ, згідно Регламенту, коли йде скорочена процедура дається два – "за, два – "проти", куди записуються фракції. Ті фракції, які не попали, я їм як ведучий додаю, в той момент, коли я даю по кільком виступаючим від однієї фракції, відповідно тут же інші фракції так вимагають. Колеги, наразі у нас не виступав тільки "Народний фронт". Я пропоную виступ дати останній від "Народного фронту" і переходити до голосування, колеги. Немає в скороченій процедурі заключного слова, пане Віктор, немає. Не має заключного слова. Будь ласка, Ігор Гузь і переходимо до голосування, будь ласка.
Ігор Гузь, 19 виборчий округ. Пану Сергію Соболєву хочу сказати, я представляю округ номер 19, де є місто Нововолинськ, де держава закрила сім шахт і колись була створена вільна економічна зона. Я називаю вам підприємства, які створені були тоді, коли працювала вільна економічна зона – це "Кроноспан", де сьогодні працюють тисячі представництв. Це БРВ – польські інвестиції і це ще близько 25 підприємств, які працюють до цього часу, які працюють. І мої виборці, я вас запрошую у Нововолинськ, просять відмінити рішення Юлії Тимошенко 2005 року і повернути Нововолинську зону пріоритетного розвитку. Чому? Тому що зараз пан Насалик закриває останні шахти і це місто, де найбільший рівень наркоманії, злочинності, СНІДу в Західний Україні. Вільна економічна зона в місті Нововолинську моєму окрузі спрацювала, ніхто нічого не крав, не робив, приїжджайте до мене.
Шановні колеги! Я. Шановні колеги, я нагадую, ще одну норму Регламенту, коли згадуються прізвища я зобов’язаний дати слово для репліки. Всі мають великий досвід, ми дуже давно працюємо в залі і це є правило, яке передбачене. Я дуже прошу колег розуміти це, виступаючи. Для репліки – Юлія Тимошенко, одна хвилина.
Шановні колеги! Я просто хочу зараз зняти емоції, і щоб ви просто логічно подумали над певними речами. Скажіть, будь ласка, якщо в одній країні на одній території будуть два підприємства, які виробляють однакову продукцію, наприклад, автобуси, (не подумайте нічого поганого), але один автобус обкладений податками, а другий автобус практично повністю податки зняті. Скажіть, вони будуть конкурентами на зовнішньому або на внутрішньому ринку? І даючи преференції окремим підприємствам на таких податкових лагунах в офшорних зонах, ви вбиваєте всіх інших виробників, які не мають пільг, тому що вони не будуть конкурентами. Ви дасте життя десятку підприємств, які заплатять хабарі за те, щоб отримати пільги, а знищите сотні-тисяч підприємств, які не будуть конкурентними ні назовні, ні всередині.
Я можу вам дати час Соболєва, одну хвилину. Може бути? Будь ласка, ще одну хвилину включіть.
я прошу вас не робіть цього. Це мегакорупційна схема, хто буде визначати, яке підприємство отримає пільги. Ця людина буде мільярдером, тому що він буде відкривати такі можливості. І я не дивуюся, що частина грантоїдів плескає в долоні за ці законопроекти, тому що вони розраховують, що і певні потужні корпорації міжнародні прийдуть на ці умови. Дорогі друзі, не вбивайте власну країну, я вас дуже прошу. А скасовувати мито і будь-які податки на ввезене імпортне обладнання потрібно для всіх, але на обладнання, яке не виробляється в Україні, щоб не зруйнувати власних виробників. Не робіть помилок, я вас благаю! Голосуйте проти цього закону! Причому "проти", не утримайтеся, проявіть позицію!
Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Обговорення завершене, колеги. Я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо розвитку вітчизняного виробництва шляхом стимулювання залучення інвестицій в реальний сектор економіки через індустріальні парки. Пропонується, пропозиція комітету: 2555а (депутатський) за основу, колеги, лише за основу. Всі ризики можна буде зняти між першим і другим читанням. Хто підтримує 2555а (депутатський) за основу, прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо. Прошу проголосувати. [[17:10:00]] За-219 219 – "за". Я один раз поставлю на повернення, колеги. Один раз поставлю на повернення. Будуть голоси – повернемось. Не буде – перейдемо до другої пропозиції: в комітет на повторне читання. Отже, прошу запросити депутатів в зал. Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до голосування за основу законопроекту 2555а (депутатський). Хто підтримує пропозицію повернутись до голосування за основу, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, прошу голосувати. [[17:10:49]] За-226 226. Повернулись. Тепер я ставлю на голосування за основу проект Закону 2555а (депутатський) за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. За основу 2555а (депутатський). Прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[17:11:23]] За-222 222, колеги. [[Шум у залі]] Не спрацювала картка в Ірини Геращенко. Колеги, не спрацювала картка тут у нас в президії. Я ще раз поставлю на повернення, колеги. Хто підтримує повернення 2555а (депутатський), прошу проголосувати. Будь ласка, ще одне голосування [[17:12:11]] За-230 Повернулись. Хто підтримує за основу 2555а (депутатський), прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. 2555а (депутатський). Прошу голосувати. [[17:12:34]] За-231 Рішення прийняте. Це лишень за основу. Лишень за основу прийняття. Колеги, я вам нагадаю, що перед розглядом цих двох питань Рибак Іван Петрович звернувся з проханням відкласти через два законопроекти розгляд його законопроекту, який є останній в розділі "екологічної політики" (друге читання). Тоді весь зал дав добро на те, щоб ми його розглянули через два питання. Зараз я ставлю його на розгляд. 3603 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управлінні водними ресурсами за басейновим принципом. Отже, колеги, переходимо до його розгляду, і я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики Рибака Івана Петровича. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! На розгляд Верховної Ради України в другому читанні вноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управлінні водними ресурсами за басейновим принципом за реєстраційним номером 3603. Метою прийняття законопроекту є удосконалення законодавства України з метою впровадження інтегрованих підходів управління водними ресурсами і адаптації водного законодавства до законодавства Європейського Союзу. До зазначеного законопроекту внесено 114 пропозицій народних депутатів, з яких 103 пропозиції прийнято, в тому числі частково та редакційно, і 21 пропозиція відхилена. При доопрацюванні до другого читання законопроект доповнено положеннями щодо створення басейнових рад для забезпечення раціонального використання охорони відтворення водних ресурсів з урахування інтересів усіх зацікавлених сторін; уточнені повноваження центральних органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування; уточнено формат в плані управління річковими басейнами, які мають бути розроблені відповідно до законодавства Європейського Союзу; передбачено розроблення планів управління ризиками затоплення, карт загроз і ризиків затоплення, оцінки ризиків затоплення. Водний кодекс України доповнений новими статтями, які дозволяють проводити оцінку екологічного та хімічного стану водних об’єктів відповідно до класифікації прийнятої в Європейському Союзі відповідно до рамкової директиви. Вдосконалено термінологію і тому подібне. Комітет погодився з пропозиціями низки народних депутатів України щодо збереження в чинній редакції статті 5 Водного кодексу "Поділ на водні об’єкти загальнодержавного і місцевого значення", яку пропонувалось скасувати. Збереження праву органів місцевого самоврядування ініціювати віднесення водних об’єктів до об’єктів Природно-заповідного фонду. Збереження частини чинної у 79 статті класифікації водних об’єктів на великі, середні та малі річки, адже від цього залежить і розмір прибережних захисних смуг. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект, правда з зауваженнями, які ми зараз будемо обговорювати, і комітет пропонує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів водними ресурсами за басейновим принципом за реєстраційним номером 3603 за результатами розгляду прийняти в другому читанні в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги, правок є не велика кількість. Я прошу налаштуватись авторів правок. Є присутній міністр. Будь ласка, залишайтесь на трибуні. І ми переходимо до правок. 5-а, Єднак. Чи наполягає? Ні. 11-а, Остапчук. Не наполягає. 24-а, Єднак. Не наполягає. 33-я, Недава. Не наполягає. 34-а, Чумак. Не наполягає. 35-а, Остапчук. Не наполягає. 40-а, Остапчук. Не наполягає. 45-а, Єднак. Не наполягає. 50-а, Левченко. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон Левченкові.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. В цьому законопроекті, який загалом до другого читання, на мою думку, був добре опрацьований і багато негативів були викреслені, але, на мою думку, лишився дуже величезний один негатив. Справа в тому, що тут пропонується внести зміни, згідно якими дозвіл на спеціальне водокористування для усіх водних об’єктів буде видаватися обласними державними адміністраціями та Київською міською державною адміністрацією, замість відповідних в обраних органів, власне кажучи, місцеве самоврядування. Ну, це абсолютно, на мою думку, абсурдно, особливо враховуючи нібито такий позірний курс, вже всім розповідають два роки про так звану децентралізацію, а тут ви пропонуєте забрати повноваження у реально обраних органів і передати повноваження призначеним згори органами. Тому я пропоную оце нововведення виключити для того, щоби відповідні повноваження лишалися саме у обраних органів і щоби саме відповідні ради видавали відповідні дозволи, а не облдержадміністрації. Дякую.
Дякую. Будь ласка, прокоментуйте, пане Іван.
Шановні колеги, я би хотів пролити світло якраз на цю позицію. Справа в тому, що сьогодні ми з вами розглядали у першому читанні законопроект 3323, в якому якраз і обговорювали, хто має видавати, по суті, дозволи на спецводокористування. І ми визначились з вами, що це не ради однозначно, це не ради. Це територіальні органи, територіальні органи центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони водних ресурсів, тобто Держводагенство. Територіальні органи за басейновим принципом будуть утворені, тобто Дністровсько-Прутське басейнове управління і тому подібне, і вони будуть безпосередньо видавати. Ради не можуть видавати в цьому випадку дозволи на користування надрами, так як це є по суті на сьогоднішній момент, ну, ніколи не видавали ради. Видавали виконкоми колись. Сьогодні видає мініс. екології, територіальне управління, вірніше, підрозділи облдержадміністрацій, які займаються екологічною політикою. А якраз 33 і 23 пропонує якраз цю норму врегулювати. Для того, щоб за басейновим принципом видавали ці дозволи.
Будь ласка, 30 хвилин завершити.
Щоб видавали ці дозволи територіальні органи Держводагентства. Дякую.
Дякую. Наполягають на голосуванні, пані Юрій? Я ставлю на голосування поправку № 50 народного депутата Левченка. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. [[17:19:44]] За-106 Рішення не прийнято. 53-я, Недава. Не наполягає. 58-а, Чумак. Не наполягає. 61-а, Остапчук. Не наполягає. 67-а, Остапчук. Не наполягає. Колеги, через дві хвилини відбудеться голосування. Закликаю усіх заходити в зал. 71-а, Єднак. Не наполягає. 83-я, Єднак. Не наполягає. 94-а, Єднак. Не наполягає. 105-а, Єднак. Не наполягає. 106-а, Єднак. Не наполягає. 111-а, Єднак. Не наполягає. І 113-а, Єднак. Не наполягає. Таким чином, колеги, ми завершили обговорення даного закону. Фактично він не викликає будь-яких заперечень. Це останній законопроект з нашого блоку екологічної політики. Колеги, я дуже вас прошу зайти в зал і приготуватись до голосування. Я дуже прошу закликати депутатів в зал. Ми переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, 30 секунд. Заходимо в зал. Колеги, можемо переходити до прийняття рішення? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом (№3603) в другому читанні та в цілому, колеги. Будь ласка, прошу голосувати. [[Шум у залі]] Прошу голосувати. Прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[17:22:22]] За-217 217, колеги. Я бачу, не встигли. Колеги, не всі зорієнтувались, не всі зайшли в зал. Я дуже прошу зайти в зал, я поставлю на повернення зараз. Я ставлю пропозицію повернення до 3603: про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом. Хто підтримує пропозицію повернутись до розгляду, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо за повернення. Прошу проголосувати. [[17:23:35]] За-235 235 – "за". Рішення. повернулися. І тепер я ставлю прийняти в другому читанні та в цілому проект закону 3603. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, прошу голосувати 3603. [[17:24:04]] За-234 234 – "за". Закон прийнятий. Вітаю комітет, вітаю авторів. І ми повертаємось до розділу промислової політики. Це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації" (номер 4549). І я пропоную його розгляд за скороченою процедурою, колеги. Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[17:24:57]] За-177 177 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Рябчина Олексія Михайловича. Будь ласка.
Рябчин Олексій, фракція "Батьківщина", Донеччина. Колеги, рік тому ми з вами прийняли законопроект про ЕСКО. І за рік дуже багато людей, підприємств, інвесторів повірили в цей законопроект і вклали свої гроші в енергомодернізацію. Що таке ЕСКО або енергосервіс простою мовою? Це механізм, який дозволяє ремонтувати державні чи комунальні, ну, я не знаю, дитячі садочки, лікарні, школи без залучення коштів з державного бюджету. Наразі є проблема, що будівлі, які використовують енергію в Україні в двічі чи в три рази використовують її більше ніж в Європі. І причиною цього є старі вікна, погана теплоізоляція, старі криши. Тобто наші бюджетні установи витрачають дуже багато коштів платників податків для того, щоб їх утримувати. Механізм ЕСКО дає можливість інвесторам за власні кошти вкладати в утеплення будівель, а потім мати дельту з зекономлених коштів, які сплачувалися до утеплення і після утеплення. Але в серпні місяці дія цього закону призупинилася, тому що він був підв’язаний під законопроект про публічну закупівлю, тобто ProZorro, і він просто призупинився. Саме тому ми пропонуємо підв’язати енергосервіс під закупівлю ProZorro для того, щоб ще збільшити транспарентність цього механізму. Більше того, річний досвід в експлуатації надав нам можливість вдосконалювати ці механізми для того, щоб інвестори залучали кошти. І я можу сказати, що законопроект розроблявся в тісній співпраці з місцевим самоврядуванням, Європейським банком реконструкції та розвитку, громадськими організаціями, РПР, було залучено дуже багато людей і, якщо цей законопроект пройде, я дуже прошу його підтримати, запрошуємо до другого читання на базі Держенергоефективності, у нас є робочі групи, які опрацюють кожну поправку. Колеги, прошу підтримати, цей дійсно механізм, який запроваджує енергоефективні закупівлі.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань промислової політики та підприємництва Віктору Галасюку, будь ласка.
Дякую. Шановна пані Ірина, шановні колеги, представляю вашій увазі законопроект 4549. Надзвичайно важливий проект для енергоощадності України. Ми з вами вже прийняли базовий Закон про енергосервісні контракти, згадайте, скільки було дискусій, згадайте, я дякую всім колегам і бюджетний комітет хто підтримав, і залу Верховної Ради, на сьогодні базовий закон прийнятий. Тепер, щоб механізм ЕСКО запрацював в Україні, йшов би за рахунок приватного інвестора, можна було проводити термомодернізацію шкіл, лікарень, дитячих садочків, університетів і ділитися частиною заробленого цього прибутку на економії з інвестором без жодної копійки державних вкладень. Потрібно прийняти цей законопроект 4549, який дозволить здійснювати державні закупівлі енергосервісу через систему ProZorro. Тобто по суті цей законопроект є технічним і ми відкриваємо через цього дорогу до масштабної енергомодернізації. А ефект, я вам скажу, який від цього буде, сьогодні в Україні майже 100 тисяч бюджетних закладів витрати на опалення яких в два-три рази вищі ніж в Європі. В два-три рази, ви тільки вдумайтесь! Тобто потенціал економії за рахунок впровадження енергоощадного обладнання складає від 40 до 70 відсотків. Це країні дасть по року економію до 700 мільйонів кубічних метрів газу – оце є рішення, не субсидії, а оце! Енергомодернізація! Тому наша з вами місія як парламентарів створити такі умови, прийняти закони, які уможливлять цю енергомодернізацію, відкриють двері для приватного інвестора в цю сферу. Ви згадайте, які були дискусії, казали, не можна робити довгострокові бюджетні зобов’язання. Перед МВФ, бачте, можна, а перед приватним інвестором, який без жодної копійки державної утеплюють школи, не можна. Слава Богу, переламали це, і сьогодні маємо прийняти і підтримати енергомодернізацію в країні. Комітет промислової політики і підприємництва пропонує прийняти в першому читанні за основу із скороченням строків розгляду.
Дякуємо. Будь ласка, шановні колеги, два – "за", два – "проти", від фракцій запишіться на обговорення цього законопроекту. Олександр Сугоняко, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Прошу передати слово Віктору Пинзенику.
Будь ласка, Віктор Пинзеник.
Шановні колеги! Я вже виступав з приводу цього закону, це розвиває ті тези, які є вже в базовому законі. Про що йде мова? Мова йде про можливість брати зобов’язання, коли не має на це право, бо право на бюджетні зобов’язання виникають, коли схвалений бюджет. І бюджет затверджується на рік це норма Конституції, це не норма закону. Треба міняти Конституцію, щоб можна брати зобов’язання на 15 років. Бо цей закон пропонує збільшити строк зобов’язань з 10 до 15 років, але я хочу вжити ще один другий важливий момент. Парламентом прийнято в першому читанні закон, який стосується медицини – це перший крок до нової філософії фінансування сектор, я сподіваюсь, що ми колись перейдемо на всю бюджетну сферу. Сьогодні ми фінансуємо установи, там є заробітна плата, комунальні платежі і так далі. Міністерство охорони здоров’я першим починає роботу по переходу на фінансування послуг, на оплату послуг, коли ви оплачуєте послуги, там немає електроенергії, там немає опалення. Коли ви купуєте хліб у магазині, ви не платите окремо заробітну плату продавцю, ви не платите окремо за електроенергію, ви оплачуєте кінцевий продукт. Таким чином має перейти система фінансування освіти. Скажіть, будь ласка, що ви будете робити з своїми енергосервісними договорами? Коли в рядку бюджетного фінансування не буде рядка житлово-комунальні послуги. Тому коли ми приймаємо один закон, треба пам’ятати, що він має кореспондувати з іншим, а цій логіці не відповідає філософія переходу на бюджетне фінансування через принцип оплати кінцевих послуг.
Дякуємо. Будь ласка, Наталія Кацер-Бучковська, я так розумію, з місця буде виступати. Будь ласка, ввімкніть мікрофон.
Шановні колеги! Цей закон номер 4549 щодо удосконалення механізму енергосервісних контрактів в принципі покликаний на те, щоб зробити залучення інвестицій в цей вид послуг більш простим. Вже більше року як ми прийняли Закон про ЕСКО тим не менше ми не бачимо фактично дуже масштабного залучення інвестицій в цю сферу. Чому? Тому що були деякі технічні неузгодженості і цей даний. конкретний проект закону він покликаний для того, щоб їх виправити. Зокрема, це стосується стосовно запровадження процедур закупівель через систему прозору, а також інших технічних не доопрацювань. Чому важливо? Тому що в принципі енергоефективність є однією з пріоритетів нашої державної політики і одним з базових. базовою гарантією забезпечення енергетичної незалежності. Україна споживає занадто багато енергетичних ресурсів і ми повинні просувати цей механізм ЕСКО, який працює фактично в кожній країні світу. Є дуже хороший, успішний приклад Польщі, де за енергосервісних контрактів фактично модернізували, за рахунок залучення інвестицій, модернізували соціальну сферу от, незважаючи на будь-яку перешкоду. Тому "Народний фронт" буде підтримувати цей законопроект і я дуже прошу всіх підтримати його і проголосувати за нього, тому що це дасть можливість більш масштабно залучати інвестиції в енергосервісні контракти. Дякую.
Закінчився запис на дискусію. Шановні колеги, просить слова голова профільного Комітету з питань енергетики пан Домбровський. Будь ласка, 1 хвилина.
Колеги, я прошу зайти всіх в зал. Через 2 хвилини відбудеться голосування. Будь ласка, пан Домбровський. Домбровському включіть мікрофон.
Шановні колеги, буквально три короткі позиції. Перше. Я хотів би ще раз підкреслити, що при прийнятті цих законопроектів у нас була дуже гаряча і професійна дискусія декілька місяців тому. І Верховна Рада проголосувати ці законопроекти. Цифра друга і теза друга. Що в бюджетній галузі сьогодні ми маємо біля 100 тисяч бюджетних установ, які потребують енергетичної модернізації. Сума коштів, яка для цього потрібна, складає порядка 4 мільярдів гривень на сьогоднішній день. Бюджет не має можливості ці кошти залучити. Тому потрібні енергосервісні контракти. І третє, саме головне: відносно бюджетного планування. Да, ми маємо бюджет на один рік, але це проблема. На жаль, ми повинні мати. На щастя, ми повинні мати 3-річне, 5-річне планування не тільки державного бюджету, але і взагалі економічної політики в країні, для того, щоб ми розуміли, що країна буде робити і як буде жити економіка через 3-5 років.
Будь ласка, 30 секунд. 30 секунд.
Тому я прошу підтримати і проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Вибачте, ще не виступала Радикальна партія, я перепрошую. Будь ласка, Віктор Галасюк. Одна хвилина.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, дуже проста ситуація, сказав пан Домбровський, у бюджеті коштів немає, а сьогодні школи, лікарні, університети гріють повітря. Платимо кошти Путіну. Як ситуацію виправити? Залучати приватного інвестора. Як залучати? Гарантувати, що з тієї економії, яка буде створена з його інвестицій, він отримує частину протягом кількох років. Це є абсолютно правильна ринкова ліберальна норма. Для того, щоб це запрацювало, потрібно, щоб це працювало прозоро, через систему державних закупівель, яку ми з вами прийняли. Тому потрібно цей законопроект підтримати, і ми створюємо, по-перше, багатомільярдний інвестиційний ринок. По-друге, попит передусім для вітчизняних виробників на обладнання енергетичне на вікна, на що-завгодно, щоби жило і українське виробництво, і щоби ми отримали утеплення і зменшення енерговитрат дитячих садочків, шкіл, лікарень, університетів, інших установ. Колосальна можливість для України. Ми з вами зобов’язані створювати нові інвестиційні можливості і робити енергомодернізацію. Прошу від фракції Радикальної партії підтримати цей стратегічний законопроект.
Шановні колеги, ми завершуємо обговорення. Я прошу всіх зайти в зал, ми переходимо до прийняття рішення. Прошу приготуватися до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації" (№4549) за пропозицією комітету за основу. Колеги, лишень за основу. Хто підтримує пропозицію підтримати за основу даний законопроект, прошу проголосувати. Колеги, будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. [[17:37:28]] За-236 Рішення прийняте. Олексій Михайлович, вітаю автора, законопроекту, вітаю комітет. Бажаю плідної роботи до другого читання. Колеги, я прошу більш інтенсивніше працювати, якщо це можливо. У нас ще ряд законопроектів, які є важливі, а в нас лишається всього 25 хвилин. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку (номер 3873). Я пропоную його розгляд за скороченою процедурою і прошу підтримати. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, будь ласка. [[17:38:20]] За-173 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка, максимально лаконічно.
Дякую. Шановний Андрій Володимировичу, шановні колеги народні депутати, представляю вашій увазі законопроект 3873, метою якого є забезпечення безперебійного постачання сировини на металургійні підприємства. Ми з вами вже зробили стратегічний державницький крок, через який підвищили вивізне мито на металобрухт з 10 до 30 євро, цей закон вже вступив в дію, це по суті друга частина пакету, повністю зняти ввізне мито на металобрухт. Що може бути простіше, ніж розуміти, що місцевого виробника потрібно забезпечувати сировиною в безперебійному режимі і робити її якомога дешевшою. Так от цей законопроект спрямований саме на це. Українська металургія – це 25 відсотків нашої промисловості. Український гірничий металургійний комплекс, це чверть нашого експорту, на ньому сьогодні тримається стабільність гривні, на ньому сьогодні тримається хоча б якась стабільність цін. Якщо тільки ми втрачаємо там виручку, валиться економіка, валиться добробут громадян. Для того, щоб це не припустити, для того, щоб забезпечити більш-менш нормальні умови роботи металургів, ми зобов’язані прийняти цей законопроект. Причому, я наголошую, що це по суті тільки антикризові заходи. На жаль, ми тільки починаємо переходити до стратегії. Я хочу закликати вас проголосувати, підтримати цей законопроект за основу. Окрім того, хочу наголосити, що це не є виключний перелік питань. Адже сьогодні звертаються українські металурги, цементна галузь, звертаються українські аграрії, що не вистачає вагонів для перевезення їх товарів, що сьогодні немає дизпалива у Укрзалізниці, це є величезна проблема, бо ринки є, куди продавати товари є, попит є, є штучне сьогодні, через неефективність Укрзалізниці, зменшення на 10 відсотків по суті валютної виручки, це є абсолютно не припустимим. Тому прошу підтримати за основу, зняти ввізне мито на металобрухт для українських металургів. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова комітету Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Доповідачем зазначені мотиви та суть законопроекту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в своєму висновку висловлює зауваження до проекту та наголошує, зокрема, на необхідності отримання фахового висновку Кабінету Міністрів щодо нього. Кабінет Міністрів законопроект підтримує за умови врахування зауваження щодо терміну набрання чинності проектом закону з огляду на те, що податки та збори не можуть змінюватися протягом бюджетного року. Комітет отримав цифру втрат бюджету. Можливі втрати бюджету становлять 3 мільйона гривень. І тому при прийнятті рішення комітет підтримав цей законопроект та за наслідками розгляду рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу та в цілому як закон. У разі прийняття вказаного проекту закону прошу доручити головному комітету разом з Головним юридичним управлінням та протокольним відділом підготувати його до підпису з урахуванням необхідних техніко-юридичних правок. Шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Шановні колеги, є бажаючі обговорювати? Немає. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку з метою першочергового забезпечення потреб оборонної промисловості та відбудови об’єктів інфраструктури за пропозицією комітету – за основу і в цілому. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, колеги. Хто підтримує, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. Будь ласка, прошу проголосувати. [[17:42:35]] За-251 Рішення прийняте. Вітаю авторів. Вітаю комітет. Переходимо до наступного проекту Закону 4541. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення бар’єрів для залучення іноземних інвестицій (4541). Колеги, прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати. [[17:43:12]] За-192 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді народного депутата України Кіраля Сергія Івановича. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги-депутати! На ваш розгляд пропонується законопроект, метою якого є трошки полегшити життя тих людей, які також працюють в Україні, створюють робочі місця, приносять сюди свої іноземні інвестиції, і натомість багато скаржаться на те, що не мають належних умов для здійснення своєї діяльності. Я не буду забирати час. Законопроект є абсолютно неконфліктний. Він є компромісний. На мою, на мій погляд, на мою думку, за моєю інформацією, підтримується всіма фракціями цього залу. Єдине хотів би зазначити, що ми до другого читання заберемо цілий блок в цьому законопроекті, який стосується скасування державних інвестицій, оскільки був прийнятий і вже підписаний Президентом України відповідний закон. А також хочу коротко перерахувати, які новації в цьому законопроекті. Це запровадження ряду нових категорій іноземців, які мають право на більш вдосконалений процес отримання дозволу на працю і тимчасової посвідки. Це визначення в законі підстав відмови видачі та продовження дозволу. Визначення строку оформлення дозволу на застосування праці іноземців. Встановлення диференціації і шкали строків дії дозволу. Встановлення розміру адміністративного збору для оформлення дозволу і таке інше, і таке. Наприклад, нас навіть сьогодні в законодавстві не врегульовано питання суміщення посад. Дозвіл надається конкретному іноземцю на конкретну посаду. І коли, наприклад, хтось іде у відпустку, не має права іноземець займати відповідну тимчасово посаду іншої особи. Тому, шановні колеги, будь-які спекуляції чи звинувачення, що це відкриє "скриньку Пандори", і до нас прийдуть турки, в’єтнамці і таке інше, не прийдуть! Вони підуть в Німеччину, вони підуть у Великобританію, там, де працювати не потрібно, там, де є нормальні соціальні пакети і можна, можна отримувати гроші без цього. Тому велике прохання підтримати цей законопроект до другого читання врахуємо всі зауваження, тому що це вперше ми на законодавчому рівні намагаємося.
Дякую. Шановні колеги, я запрошую до співдоповіді голову комітету і я, справді, прошу лаконічно говорити, в нас зовсім обмежений час. Будь ласка, Галасюк Віктор Валерійович голова комітету.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги! Комітет підтримує прийняття цього законопроекту за основу, він має позитивний висновок антикорупційний, ГНЕУ рекомендує на доопрацювання, але комітет готовий забрати на свою платформу і відпрацювати. Я дякую Сергію Івановичу за таку ініціативу. Дуже приємно, що в різних фракціях є люди, які опікуються все-таки економічним розвитком. І ми повинні знімати регуляторні, штучні і адміністративні бар’єри для того, щоб Україна вкінці-кінців стала не тільки експортером готової продукції, а й імпортером талановитих кадрів, щоб ми підвищили рівень добробуту настільки, щоб до нас хотіли приїжджати і поляки, і турки, і словаки працювати у нас в Україні. Прошу підтримати цей законопроект за основу.
Дякую, колеги. Чи є бажаючи виступати? Колеги, є один бажаючий, один – це Головко, так? І Курячий. Два виступи. Добре, якщо є бажаючі, буде два – "за", два – "проти", колеги. Є бажання пообговрювати, обговоримо. Будь ласка, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Опанасенко Олександр Валерійович, будь ласка.
Будь ласка, слово Семенусі.
Шановні колеги, справді закон дуже важливий, оскільки він в черговий раз посилає важливий сигнал для інвесторів, зокрема, тих інвесторів, які, як правило, залучають висококваліфікованих іноземних працівників для роботи своїх компаній. Сьогодні така процедура є занадто зарегульованою, оскільки реально отримання посвідок на тимчасове проживання і дозволу на працевлаштування займає від двох місяців до року. Більше того, людям доводиться обходити десятки кабінетів, а сьогодні перелік документів складає близько 25 різних довідок в різних установах. Тому законопроектом пропонується низка заходів, які значно спрощують отримання такого дозволу, тому і прошу підтримати. Дякую.
Від "Блоку Петра Порошенка" Барна передає Курячому? Будь ласка, Курячий, будь ласка.
Шановні колеги, безумовно, за даний законопроект голосувати сьогодні потрібно, оскільки він, дійсно, спрямований на дерегуляцію підприємницької діяльності. Але заради об’єктивності скажу дуже коротко і дуже просто, цей законопроект дійсно перевантажений. До речі, нещодавно влітку цього року ми прийняли з вами закон 2763 і вже цим законом скасували обов’язковість державної реєстрації іноземних інвестицій, це по-перше. Але я звертаюсь зараз офіційно і публічно до авторів цього законопроекту. Друзі, не відкривайте шлях для іноземних працівників на теренах України, не забувайте, що в нас в Україні також є безробітні, які потребують працевлаштування і які можуть не гірше ніж поляки, турки, японці, як будь-які інші фахівці, класти дороги, ремонтувати наші вулиці і багато чого інших корисних речей робити. Я пропоную на рівні закону врешті-решт до другого читання запропонувати деякі запобіжники для того, щоб наші українські вітчизняні, українські працівники були працевлаштовані на тих інвестиційних проектах, які будуть реалізовуватись на теренах нашої України. Дякую.
Дякую. Долженков Олександр Валерійович.
Інститут державної реєстрації наземних інвестицій дійсно віджив себе – це рудимент радянської системи, від нього необхідно нам позбутися. Нам необхідно створювати сприятливі умови для залучення іноземних інвестицій, оскільки вказані умови необхідні, зокрема, і для відновлення Донбасу, який зруйнований. Окрім того, нам необхідно пропрацювати питання як попередній доповідач сказав стосовно процедури залучення іноземних працівників. Через те, що наслідок діяльності чинної влади є найвищий рівень безробітності за всю незалежність країни. Дякую.
Дякую. Кривошея Геннадій, будь ласка.
Шановні колеги! Фракція "Народний фронт" буде підтримувати, тому пропонуємо голосувати і не втрачати час. Дякую.
Дякую, колеги. Зараз ще Головко від позафракційних, одна хвилина, через хвилину переходимо до прийняття рішення, будь ласка. Прошу заходити всіх в зал.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Незважаючи, що цей законопроект, ми вважаємо, є досить дискусійним, адже повністю відкриття шлюзів для того, щоб іноземцям надавати право можливість працювати в Україні, це призведе до чергового загострення соціальної напруги в нашій державі. Адже так зараз українці страждають від тотального безробіття, рекордного за всю історію нашої держави, масово покидають країну в пошуках роботи. І тут ми получається ті іноземні компанії, які зайшли сюди працюватимуть, вони просто-на-просто тепер будуть запрошувати з своїх країн своїх громадян, які працюватимуть в Україні. Тобто ще більше створюючи напругу, ще більше витісняючи наших українців за межі нашої держави. Таке враження складається, що відбувається програма тотального заміщення зміни корінного населення і, відповідно, сюди будуть завозитися емігранти інших країн, і не. яка гарантія, що під цей закон сюди заїдуть не тільки так звані інвестори, які ви називаєте, а й громадяни з малозабезпечених країн.
Будь ласка. Колеги, ми завершили обговорення переходимо до прийняття рішення, колеги. Будь ласка, я прошу всіх приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення бар’єрів для залучення іноземних інвестицій (номер 4541) за пропозицією комітету за основу. Колеги, хто підтримує пропозицію за основу 4541, прошу голосувати. Колеги, будь ласка, прошу голосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:52:27]] За-235 Рішення прийнято. Вітаю автора. Бажаю плідної роботи до другого читання. Переходимо до наступного законопроекту 5105 проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність". І прошу підтримати скорочену процедуру. Будь ласка, прошу проголосувати 5105 скорочена процедура. [[17:53:01]] За-200 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді Кіраль Сергій Іванович, лаконічно, будь ласка.
Дякую, колеги за підтримку попереднього законопроекту. Цей законопроект також скерований на поліпшення інвестиційного клімату та спрощення і дечому вдосконалення процедур реєстрації, затвердження інвестиційних, державних інвестиційних проектів. Ми цим законопроектом, який, до речі, напрацьований, власне, Кабінетом Міністрів, повністю підтримується Міністерством економічного розвитку, забираємо так звану процедуру державної реєстрації і переводимо її в процедуру моніторингу тих інвестиційних проектів, які були погоджені і під які надані державні гарантії, або співфінансуються з державного бюджету. Це є вимогою, власне, Світового банку, коли ми з вами голосували базові зміни до Бюджетного кодексу, які передбачають вдосконалення системи державних інвестицій в Україні. Тому, колеги, прошу підтримати цей законопроект, він є суто технічний. І, якщо можна, також в цілому.
Колеги! Прошу, співдоповідь. Галасюк Віктор Валерійович, будь ласка, від комітету. Співголова виступить, співдоповідь – потім будемо голосувати. Будь ласка.
Андрій Володимирович, шановні колеги, підтримайте цей законопроект. Він чітко розмежовує державну підтримку і державні інвестпроекти. Підтримайте за основу. Дякую.
Дякую. Колеги, є загальна підтримка залу. Ми переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність"(5105) за основу, лише за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу голосувати. Лише за основу. Будь ласка. Прошу підтримати. [[17:54:52]] За-238 Рішення прийнято. Вітаю авторів. І наступний законопроект. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо лібералізації готівкових розрахунків (№4117). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[17:55:22]] За-203 Рішення прийняте. Будь ласка, запрошую до доповіді. Кришин Олег Юрійович, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні народні депутати України! Вищеназваним законопроектом пропонується внесення змін до законів України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" по "Про захист прав споживачів" з метою створення умов для максимального спрощення та здешевлення застосування РРО, користуючись при цьому наявними сьогодні технологічними можливостями, а саме: до існуючого переліку вводиться новий вид РРО в новому компонованому виконанні, який діє на принципах і технологіях, передбаченим вже діючим законодавством. Основними важливими та позитивними цілями і завданнями запропонованого законопроект є, по-перше, суттєве зниження витрат на придбання та обслуговування РРО для підприємств, які вже обов’язково зобов’язані використовувати РРО. По-друге, уникнути фактичного відставання використованих для фіскалізації технологій від вимог часу, поява смартфонів, планшетів з одним із найкращих в світі захистом передачі даних по технологіям НБУ за допомогою модулів безпеки NSM. По-третє, дозволити максимально залучити комерційні структури для реалізації та обслуговування компонентів РККС таким чином, щоб конкуренція забезпечувала належні ціни і якість послуг на ринку продажу та обслуговування РРО. Вчетверте, інтегрує фіскальну сферу з іншими інструментами і компонентами електронного уряду. Дуже важливо, що введення таких сучасних технологій та зменшення видатків підприємств на придбання та утримання касових апаратів позитивно вплине на кінцеву роздрібну ціну товарів. Прошу даний законопроект розглянути в профільному комітеті та рекомендовано прийняти за основу. Враховуючи все вище сказане та з огляду на позитивні висновки Кабінету Міністрів, Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, Комітету з питань запобігання і протидії корупції прошу підтримати законопроект реєстраційний номер 4117 за основу. Дякую за увагу.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова комітету Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка, максимально лаконічно, якщо можна, Ніна Петрівна, дуже вам дякую.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Автор зараз розказав суть законопроекту. За наслідками розгляду на комітеті, справді народні депутати України, члени комітету, прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект прийняти за основу. Суть законопроекту уже розказали. Справді це революційний нових підхід паралельно з реєстраторами розрахункових операцій пропонується доповнити такою розподіленою комп’ютерно-касовою системою, яка забезпечити, здешевить можливість застосування реєстраторів всіх розрахункових операторів і суб’єктами малого бізнесу і це буде не надто коштовно, це зменшить витрати підприємців на ці операції. Прошу підтримати рішення комітету за основу. До другого читання ми його доопрацюємо.
Шановні колеги, чи є бажаючі обговорювати. Є. Колеги, хто бажаючий є? [[Шум у залі]] Хто є бажаючий? Я не бачу жодного, колеги, бажаючого виступати. Тому я переходжу до прийняття рішення, колеги. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін. Андрій, я ж питав чи є бажаючі чи нема їх. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо лібералізації готівкових розрахунків (№4117), колеги, за основу, лишень за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, прошу голосувати, колеги. Прошу підтримати. [[17:59:37]] За-267 Рішення прийняте. Колеги, я звертаюсь зараз, коли я питаюсь, чи є хоч один виступаючий і немає, тоді я ставлю на голосування, коли немає жодного, колеги. І так і було. Колеги, у нас є останнє. Дивіться, я продовжую сесію на 15 хвилин. Я хочу вам сказати дві речі: у нас є останній закон з блоку "промислової політики" і є два звернення, які вже є прийняті, по незаконному позбавленню свободи українських журналістів Романа Сущенка та Миколи Семени і щодо заборони Меджлісу. 15 хвилин і ми маємо оце, що ще є в порядку денному, колеги. Я питаюсь у вас поради, як нам бути? [[Шум у залі]] Колеги, я думаю, що є сенс перейти до рішень звернень Верховної Ради. Є підтримка того? Колеги, отже, якщо у нас є загальна позиція, що всі залишаться в залі, ми зможемо пройти всі позиції і по них вже визначитися. Тому я ставлю спочатку на розгляд 3872 – проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України і потім я попрошу всіх залишитися на два звернення. Хто підтримує розгляд за скороченою процедурою, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги, 3872, скорочена процедура. [[18:01:35]] За-194 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді народного депутата України Галасюка Віктора Валерійовича.
Шановні колеги, я дуже коротко. Цей законопроект відміняє на два роки індексацію земельного податку на рівень інфляції. Сьогодні ситуація яка? Минулого року інфляція 43 відсотка, значить цього року сплачується земельний податок більше на 43 відсотка. Це нонсенс, це просто ганьба, це не припустимо, ми маємо виправити ситуацію в інтересах української промисловості і українських аграріїв. Я прошу вас прийняти в першому читанні за основу та в цілому цей законопроект і, враховуючи, оскільки він давно вже погоджений профільним комітетом, прийняти його на 16-й, 17-й, 18-й рік, бо 16-го вже не залишилось, тут ми має з вами кілька місяців, прошу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошується Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні народні депутати! Даний законопроект був розглянутий на засіданні нашого комітету під час обговорення члени комітету загалом підтримали запропоновані зміни і зазначили, що їх прийняття дозволить зменшити фіскальне навантаження на суб’єктів господарювання мінімізувати зростання собівартості продукції, що в свою чергу збереже робочі місця. Але при цьому Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в своєму висновку висловило ряд суттєвих зауважень та звернуло увагу на те, що авторами не враховано вимоги статті 103 Бюджетного кодексу України, відповідно до якої надання державою податкових пільг, які зменшують доходи місцевих бюджетів, мають супроводжуватися наданням додаткової дотації з державного бюджету місцевим бюджетам на компенсацію відповідних втрат доходів місцевих бюджетів. Також зазначено, що застосування нового порядку визначення індексу споживчих цін, що використовується для визначення коефіцієнта індексації нормативно-грошової оцінки сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення не тільки в 2016-му, але і в 2015 році не узгоджується з вимогами частини першої статті 58 Конституції України. Кабінет Міністрів України не підтримує прийняття законопроекту, оскільки призведе до втрат місцевих бюджетів, що обмежить можливість органів місцевого самоврядування. З урахуванням вище викладеного комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо призупинення індексації нормативної грошової оцінки землі. Тим більше, що ви вчора на засіданні, яке проводив Гройсман, почули, що і Кабінет Міністрів теж планує підійти по-іншому до індексації нормативно-грошової оцінки землі. Тому я пропоную все-таки прийняти за основу і обдумано підійти до другого читання.
Дякую, колеги. Я прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Є бажаючі виступити. Прошу провести запис. Були, піднімали руки бажаючі виступати колеги. Я перепрошую, коли є бажаючі, вони мають виступити. Попередній закон не було бажаючих, зараз є. Ємець, будь ласка, "Народний фронт".
Дякую. Леонід Ємець, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, мені здається, питання абсолютно зрозуміле, давайте переходити до голосування. Фракція "Народний фронт" підтримує даний законопроект. Дякую.
Підлісецький Лев Теофілович, будь ласка.
Прошу передати слово Андрію Журжію.
Колеги, по-перше, в найкращих традиціях цей законопроект з’явився вночі і фракція, пробачте, його не розглядала і голосувати по ньому не може. По-друге, друзі неможна однією рукою говорити, що ми за підтримку села, сільського населення, а іншою рукою позбавляти їх ресурсів. Ви знищуєте. це сільські бюджети, які всі погодились, і аграрії в цій залі, платити заради збереження фіксованого єдиного сільгоспподатку для четвертої групи, для аграріїв. Тому не позбавляйте селян ресурсу і місцевих бюджетів ресурсу, дайте їм жити.
Дякую. Будь ласка, Власенко Сергій Володимирович передає Пинзенику. Будь ласка, передає Віктору Пинзенику. Будь ласка, пане Віктор.
Шановний голово! У мене перше звернення до вас, давайте не перетворювати парламент у базар. Якщо ми приймаємо закони, то вони принаймні мають обговорюватися, навіть, якщо це скорочена процедура. Якщо задача тиснути кнопки, запросіть сюди першокласників, вони успішно це зроблять замість народних депутатів України. А тепер по суті закону, бо воно має відношення до першої моєї репліки. Скажіть, будь ласка, з легкої руки, я не знаю, приймати чи не приймати цей закон? Але він має пряме відношення до бюджету. Ми позицію уряду чули? Ми позицію Міністерства фінансів чули? Ми знаємо скільки це коштує? Як можна приймати закони без розрахунків, без обговорення, без дискусій? В що ми перетворили Верховну Раду України?
Дякую. Будь ласка, Новак Наталія Василівна.
Я хотіла передати слово Пинзенику, тому прошу відмінити слово.
Дякую, колеги. Отже, ми провели обговорення переходимо до прийняття рішення. І я хочу вам наголосити, колеги, коли немає бажаючих виступати у мене немає змоги нікого змушувати. змусити виступати, коли є бажаючі, кожного разу наголошую, кожного разу проводиться запис: на два –"за", два – "проти". Тому з застереженнями будьте більш обережні. Колеги, я ставлю на голосування проект Закону 3872 за пропозицією комітету за основу. Потім я поставлю скорочену процедуру до другого читання. Отже, 3872 – за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, колеги. Будь ласка, прошу проголосувати. [[18:08:17]] За-175 175 – "за". Колеги, я поставлю наступну пропозицію: повернути в комітет для доопрацювання. Ми можемо підтримати такий варіант? Можемо такий? Колеги, я ставлю послідовно ті пропозиції, які передбачені Регламентом. У нас друга пропозиція повернути в комітет на доопрацювання. Хто підтримує дану пропозицію: 3872 в комітет на доопрацювання – прошу проголосувати. Будь ласка, прошу проголосувати. Підтримайте, колеги, щоб ми перейшли до заяв наступних. Прошу підтримати. На доопрацювання в комітет 3872. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги, будь ласка. [[18:09:08]] За-194 Остання пропозиція: повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Можливо, ви її підтримаєте, колеги. Я прошу, колеги, підготуватись до голосування. Я ставлю наступну. Повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Колеги, і, будь ласка, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[18:09:41]] За-186 186 – "за". Рішення не прийняте. Законопроект відхилений, колеги. Законопроект відхилений. Колеги, я нагадую, ми, коли входили, ми говорили, що дві заяви. Колеги, не розходьтесь. Про заборону Меджлісу і заява про незаконне позбавлення свободи українських журналістів. Ми домовлялись 5 хвилин, щоб ми заслухали ці питання. Я дуже прошу, це важливі заяви Верховної Ради України. Я прошу Верховну Раду України підтримати пропозицію поставити в порядок денний і розглянути зараз постанови 5220 і 5215. Вони роздані в залі, прошу проголосувати. Прошу підтримати. 5220 і 5215. Прошу проголосувати за підтримку поставити зараз на розгляд в залі включити в порядок денний. Прошу голосувати, колеги. [[18:10:45]] За-208 Колеги, я не буду ризикувати. Завтра ці дві заяви будуть стояти в порядку денному, щоб, колеги, хто не ознайомився, могли ознайомитись з тими заявами. У нас буде важкий емоційний і напружений день, колеги. Але ми майже повністю пройшли порядок денний. Я всім дякую за плідну якісну роботу. Вітаю обидва комітети, які сьогодні формували тематичний день. І вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра о 10-й годині ранку ми переходимо до продовження нашої роботи. Дякую вам, колеги, і до побачення.