Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 18. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma i prestavnici Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH, Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH i Savjeta nacionalnih manjina BiH i Agencije za poštanski saobraćaj BiH. No prije svega želim da vas obavijestim delegate da će po završetku ove sjednice, s velikom vjerovatnoćom, biti održana i 3. hitna sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na kojoj će biti razmatran Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, a kako je to dogovoreno na Zajedničkom kolegijumu oba doma Parlamentarne skupštine BiH, održanom juče. O konačnoj potvrdi ove informacije vi ćete biti naknadno informisani nakon što se i sami uvjerimo da je ovakav prijedlog u ovoj proceduri došao do našeg Doma, pa vas molim da budete na raspolaganju za održavanje ove sjednice. Siguran sam da ste putem klubova obaviješteni o uslovima pod kojima smo došli u ovakvu situaciju koju, opet moram reći, nisu, dakle, takvi da se odgovornost može staviti na teret našeg Doma. Sjednici prisustvuje 13 delegata, od kojih 4 iz reda bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 4 iz srpskog naroda. Delagati Nebojša Radmanović i Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nisu u mogućnosti da prisustvuju ovoj sjednici. Za 18. sjednicu predložen je sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 17. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje), zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 17.12.2015. i 28.01.2016.; 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-37/15, od 28.12.2015. i 16.02.2016.; 2 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje) – predlagač: delegat Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-669/16, od 24.02.2016.; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16 od, 18.02.2016. i 21.03.2016.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16 od, 04.03.2016.; 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 609/16, od 19.02.2016. i 18.03.2016.; 8. Prijedlog izvještaja o radu Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-19-1004/16, od 31.03.2016.; 9. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII Daytonskog mirovnog sporazuma – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-433/16, od 05.02.2016.; 10. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu, broj: 05/7-50-13- 568/16, od 16.02.2016.; 11. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19-629/16, od 22.02.2016., i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 05/1-50-19-630/16, od 22.02.2016.; 12. Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu, broj: 05/8-50-14-485-6/16, od 03.03.2016.; 13. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01,02-16-1-771/16, od 09.03.2016.; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o prekograničnom nadzoru između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-05-2-577/16, od 17.02.2016.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma – razmjena nota između Savjeta ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine o dodjeli bespovratne pomoći, broj: 01,02-05-2-960/16, od 25.03.2016. Ovaj dnevni red ste čuli. Otvaram diskusiju. Da li se neko javlja za riječ i ima li prijedloga izmjena i dopuna ovog dnevnog reda? Prijavljenih nema. Imajući u vidu da je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda o njemu se ne glasa već počinjemo raditi. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 17. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? 3 Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Zapisniku sa 17. sjednice. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, protiv niko, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, poštovane kolege, dame i gospodo. Na osnovu člana 115. stav (3) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine podnosim Amandman na Prijedlog zakona o izmjenama dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. U Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u članu 14. stav (1) koji se odnosi na član 101. stav (1) Osnovnog zakona iza interpunkcijskog znaka dvije tačke, dodaju se tiječi: „maksimalna dužina trajanja službe profesionalnih vojnih lica u Oružanim snagama je“. Obrazloženje: U Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH čiji je ovlašteni predlagač Vijeće ministara BiH, a obrađivač Ministarstvo odbrane BiH ispuštena je rečenica u članu 14. koji se odnosi na član 101. stav (1) Zakona o službi u Oružanim snagama, koju sam ranije pročitao. Kako je ovaj propust Ministarstva odbrane BiH uočen nakon usvajanja Prijedloga zakona u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, imajući u vidu da se radi o tekstu koji je sadržan i u postojećem Zakonu o službi u Oružanim snagama BiH i koji je ostao nepromijenjen, te bez koga je član 14. stav (1) Prijedloga zakona, odnosno član član 101. stav (1) ovog teksta Zakona nepotpun, Ministarstvo odbrane BiH je Kolegiju Doma naroda dostavilo akt broj: 10-02-1-1896/16, 21.04. tekuće godine, te prilikom razmatranja i usvajanja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u Domu naroda Parlamentarne skupštine, prihvatiti njihovu molbu za tehničkom ispravkom u ovome 4 članu, te da se prilikom objave Zakona navedeni tekst ugradi u navedeni član 14. Prijedloga zakona. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Podžiću. S obzirom na tok sjednice ja sam dužan pojašnjenje. Gospodin Podžić, ja sam to naknadnim uvidom u dokument, dakle Prijedlog amandmana, utvrdio – ovaj amandman predlaže kao delegat Doma naroda. Ono vrijeme koje je koristio imao je na raspolaganju kao predsjedavajući, odnosno izvjestilac Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Predpostavit ćemo da je došlo do nesporazuma o kome u ovome Domu neće biti zamjerke, tako da diskusiju gospodina Podžića ja vas molim da razumijete kao njegovo učešće u raspravi kada bi za to došlo vrijeme, da ne bi morao ponovo da to sve ponavlja. Slažete li se Vi gospodine Podžiću sa tim?
nije uključen mikrofon
Da, samo zbog procedure Vaš potpis je ovdje, to nije ni bilo na Komisiji da bismo mogli da ... Hvala Vam. Dakle, za revnosne poštovaoce Poslovnika morao sam, bio sam dužan ovo objašnjenje da dam da ne bi imali na štetu, ovaj, rada današnjeg. Dobro. Sada kada je završio izvjestilac ja pozivam predlagača Zakona ukoliko želi da uzme riječ. Gospođo Pendeš?
nije uključen mikrofon
Hvala Vam. Kao u Izvještaju, dobro. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ imajući u vidu, dakle, i ovaj prijedlog koji je kao dio rasprave, kažem, primarno ... gospodin Podžić. Da li ima prijava za učešće u diskusiji? Prijavljenih nema, pa zaključujem raspravu. Pošto smo zatvorili raspravu sada prvo prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu delegata Sifeta Podžića. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, 2 su bila protiv, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije BiH 9 za, protiv niko, niko uzdržan, iz Republike Srpske 2 za, 2 protiv. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je ovaj Prijedlog amandmana usvojen, i uz jednu dodatnu informaciju da smo mi na prethodnoj sjednici Kolegija dali saglasnost kao Kolegij za ovu vrstu intervencije u današnjoj sjednici, imajući u vidu da je vanredna okolnost kada je ovaj amandman u pitanju. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u drugom čitanju. 5 Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv su bila 2 delegata, uzdržan nije bio ni jedan delegat. Iz Federacije BiH 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 2 za, 2 protiv, niko uzdržan. Imajući u vidu da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH usvojili u drugom čitanju. Istovremeno konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te da zbog toga moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta ovog Zakona. Ja pozivam sada šefove klubova da daju svoje prijedloge kada je u pitanju sastav ove Komisije. Prvi se za riječ javio uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Iz Kluba Bošnjaka, gospodin Podžić.
Podžić. Zahvaljujem. Sljedeća riječ uzima uvažena kolegica, gospođa Ljilja Zovko. Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepo. U ima Kluba Hrvata gospođa Džambas.
Zahvaljujem. Pozivam da se za riječ javi šef Kluba delegata srpskog naroda ili neko iz Kluba. Izvolite. Gospodin Nović ima riječ. Izvolite gospodine Noviću.
U ime Kluba srpskog naroda predlažem gospodina Babalja.
Zahvaljujem. Da li ima drugačijih prijedloga? Nema, zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje o sastavu Komisije. Pokrenite izjašnjavanje molim vas. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je glasalo za, niko nije bio protiv niti uzdržan. Iz Federacije BiH 9 za, iz Republike Srpske 4 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatjem da smo za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda imenovali: gospodina Sifeta Podžića, gospođu Zdenku Džambas i gospodina Darka Babalja. 6 Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH S obzirom na to da je u pitanju drugo čitanje vodimo raspravu o amandmanima i glasamo o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za bezbjednost BiH. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona i konstatovala da nije bilo podnesenih amandmana. Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio Zakon u drugom čitanju. Riječ dajem Sifetu Podžiću kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem predlagaču zakona ukoliko želi. Kao i u Zakonu. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv su bila 2 delegata, uzdržanih nije bio niko. Iz Federacije BiH 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 2 za, 2 protiv, niko uzdržan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine usvojen u drugom čitanju u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo sada na rad po četvrtoj tački, to je, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje) – predlagač: delegat Mario Karamatić
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču Zakona, gospodinu Mariu Karamatiću, ukoliko želi. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gledao sam ovo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, mi uoće nismo dobili obrazloženo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Imamo ovdje Mišljenje Zakonodavnog sektora u kom jasno piše da članom 95. stav (3) Poslovnika Prijedlog zakona mora sadržavati ustavni osnov, razloge za donošenje zakona, principe na kojim je zasnovan Prijedlog zakona, procjenu financijskih sredstava neophodnih za provođenje, te mišljenje Direkcije za evropske integracije o usklađenosti sa pravno obavezujućim normama EU-a. Takođe u Mišljenju Zakonodavnog sektora stoji da ovaj Prijedlog zakona sadrži ustavni osnov, razloge za donošenje, principe na kojima je zasnovan Prijedlog zakona, procjenu financijskih sredstava za provođenje Zakona, kao i još neka mišljenja koja nisu obvezna, a u međuvremenu je stiglo i Mišljenje Direkcije za evropske integracije u kome se više nego jasno kaže kako držanje i uzgajanje životinja radi proizvodnje krzna nije zabranjeno u EU. Dakle, da bih ja, moje mišljenje osobno da je do ovog negativnog Mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva došlo zbog jedne šokantne činjenice, jer bi mi, ukoliko usvojimo ove izmjene Zakona, vjerovali ili ne, morali raditi posao za koji smo više nego dobro plaćeni, tj. donijeti zakonske akte na koji način se te životinje mogu uzgajati. Evo, ja bih zamolio svoje kolege izaslanike da glasaju o negativnom Mišljenju Povjerenstva, te ga vratimo Ustavnopravnom povjerenstvu na ponovno odlučivanje o usklađenosti sa Ustavom ovog Prijedloga zakona. Jer, ako mu se već može tražiti bilo kakva mana to sigurno nije usklađenost sa ustavnopravnim poretkom Bosne i Hercegovine i Ustavom BiH. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Mario Karamatiću, iskoristili ste svoje vrijeme ... predlagača. Sada otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Prijavio se uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Sad u svojstvu delegata a ujedno i člana Ustavnopravne komisije mislim da neka pitanja u vezi ovog Zakona treba dodatno pojasniti. Naime, u našem Zakonu važećem, u Zakonu o zaštiti životinja, dobrobiti životinja stoji da je zabranjeno držati životinje, odnosno uzgajati u svrhu proizvodnje krzna, a u članu 43. stoji da se odredba o zabrani uzgoja životinja u svrhu 8 proizvodnje krzna stupit će na snagu 2018. godine. Dakle, mi trenutno imamo mogućnost i zakonsku dozvolu da se drže životinje radi krzna i uzgajaju životinje radi krzna, a 2018. godine stupa na snagu zabrana. Naravno, prilikom razmatranja ovog pitanja mora se imati u vidu i niz i ekonomskih i etičkih principa jer i značajan broj porodica živi od ovog biznisa, to je nesporno. To je jedna strana. Druga strana je, trenutno je to tako kao što sam citirao u Zakonu. I treće pitanje je pitanje prakse u regionu i evropskim državama. Slična praksa je u Hrvatskoj i Srbiji, gdje takođe nastupa zabrana 2017. i 2018. godine, određeni prelazni period je ostavljen kao i kod nas. Zabrana je i u Makedoniji sa određenim prelaznim periodom, itd., itd. U Evropi postoji u velikom broju država dozvola držanja životinja radi krzna. Međutim, ono što smo mi tokom razmatranja ovog Zakona imali u vidu i trebali da imamo u vidu je sve ono prateće uz Zakon, pa i Mišljenje Direkcije za evropske integracije. Naime, u Mišljenju Direkcije stoji da držanje i uzgajanje životinja radi proizvodnje krzna nije eksplicitno zabranjano sa stanovišta obavezujućih normi i prava EU, ali države članice moraju poštovati i sprovoditi sve uredbe, direktive, odluke i druge propise EU koji se odnose na zaštitu zdravlja i dobrobiti životinja na farmi, tokom transporta, tokom usmrćivanja, vršenja eksperimenata, u vezi sa zabranom stavlja na tržište ili uvozi slično, itd. I skreće se pažnja da bi brisanjem odredbe o zabrani uzgajanja životinja radi proizvodnje krzna u Zakonu o zaštiti i dobrobiti životinja ovo pitanje ostalo neuređeno, pa bi ovome trebalo posvetiti naročitu pažnju, uzimajući u obzir sve ove momente o kojima sam govorio. Ja lično sam imao dilemu sljedeću – da li da brišemo ovu uredbu, pa da do '18. godine donesemo sve propise koji podrazumijevaju implikacije brisanja takve odredbe ili da pripremimo potrebne, transpoziciju evropskog zakonodavstva i obavezujućih normi u naše zakonodavstvo, pa onda kada napravimo podlogu i pripremu takvom transpozicijom da brišemo uredbu. Ovaj, to je dilema, to je pitanje samo da li s ove ili s one strane ... Za mene nema spora da treba i našim proizvođačima, jer od toga značajan broj ljudi i živi, omogućiti da imaju mogućnost takvog biznisa i ostvarivanja svoje egzistencije. Za mene to nema dileme ... biznisa, međutim pitanje je ovog pristupa. Čini mi se da preovladava mišljenje, zbog nekakve sigurnosti proizvođača i njihove perspektive i njihovog ulaganja i planiranja proizvodnje, da su zainteresirani da se što prije ukine ta uredba pa da nadležne institucije donesu odgovarajuću prateću pravnu normu, što takođe ima rezona, ili drugi pristup. Ja, ovaj, što se mene tiče mislim da ne bi bilo loše da se ovo još jednom vrati na Ustavnopravnu komisiju i da razmotrimo i ove aspekte i možda sa nekakvim obavezujućim zaključcima da propratimo ukidanje ovakve odredbe, prije svega iz razloga da onima koji imaju namjere i planove o ovom biznisu, da imaju elemente za odgovarajuća planiranja. Da zaključim, nije sporno omogućiti onima koji su i uložili i koji će ulagati u ovaj biznis da imaju taj biznis i u Bosni i Hercegovini, jer tako je u cijeloj Evropi, pitanje je ovoga kako da osiguramo pretpostavke za postojanje takvog biznisa u skladu sa obavezujućim ipak normama evropskog prava koje će nas dočekati, ako ne za godinu, onda 2018. godine sigurno. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću. 9
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege članovi Doma naroda, poštovani članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Obzirom da smo mi na Ustavnopravnoj komisiji sveobuhvatno razmatrali ovaj Prijedlog zakona i što se mene lično tiče ja cijenim napore uvaženog delegata Karamatića da se ova oblast uredi i da se omogući ljudima, prije svega, da se bave poslom, da dođe do određene vrste zapošljavanja i da potaknemo određene privredne djelatnosti koje umaju šansu da uspiju. Međutim, želim da obrazložim svoj stav kada sam na Ustavnopravnoj komisiji bio protiv ovoga iz sljedećeg razloga. Ova oblast je uređena sa dva zakona. Jedan zakon je na nivou Bosne i Hercegovine, koliko ja znam ovaj zakon nema u Federaciji BiH, i direktno se i primjenjuje u, ovaj, znači, Federaciji Zakon o dobrobiti životinja, Zakon, znači dobrobiti životinja Bosne i Hercegovine, dok u Republici Srpskoj postoji Zakon o dobrobiti životinja, koji ovu materiju sveobuhvatno reguliše. I ono što je bila moja dilema, da danas i usvojimo ovakav Zakon šta se dešava u njegovoj implementaciji. Mislim da ovdje nisu izvršene sveobuhvatne konsultacije kako to treba da dođemo do određenog zakonskog rješenja koji će jedinstveno ovu materiju tretirati, znači, na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Evo, to je bio razlog i mislim, ne znam, ako će se danas Dom izjasniti da li će to vratiti Ustavnopravnoj komisiji, ali ukoliko se to desi, ja predlažem da dođe do određene vrste saradnje, da vidimo kako možemo ovo pitanje riješiti. I kada ga riješimo da se na pola Bosne i Hecegovine ne rješava na jedan način a na drugoj polovini na drugi način. Evo, to je bio razlog zašto sam bio u delima čitavo ovo vrijeme. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Daljih prijava za učešće u raspravi nema, pa zaključujem raspravu. Mi sada glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH sa svim posljedicama tog glasanja koje su vam poznate u skladu sa Poslovnikom. Pozivam vas da se izjasnite o tome. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za nije bio niko, protiv je bilo 2 delegata, a uzdržano je bilo 5 delegata. Iz Federacije BiH za niko, protiv 6, uzdržana 3, iz Republike Srpske niko za, protiv 2, uzdržana 2. S obzirom na to da ne postoji ni opšta većina, konstatujem da Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH nije usvojeno, te se ono, u skladu sa Poslovnikom, član 104. stav (3), vraća Komisiji na ponovno odlučivanje, tj. na potpunu izradu novog mišljenja imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma i u roku koji Dom odredi. Što se tiče roka ja mislim da su dovoljni ovi redovni rokovi, ..., tako da se nećemo posebno izjašnjavati. Prelazimo na tačkju pet, 10 Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 103. Poslovnika, pa se prvo vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH i Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravnim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija Doma naroda je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavniči dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio u prvom čitanju Prijedlog zakona. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, gospodinu Halidu Genjcu ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Sada riječ dajem predlagaču Zakona ukoliko želi. Kao u Zakonu. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 3 za, protiv niko, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati. Evo, i pored izvještaja kojeg su dala nadležna tijela ovoga Doma želim da istaknem da se radi o jednom veoma značajnom, izmjenama i dopunama jednog veoma značajnog zakona koji praktično predstavlja i jednu, na osnovu koje se daje jedna značajna ocjena o poštivanju ljudskih prava u Bosni i Hercegovini od strane evropskih tijela. I zbog toga smo u izradi ovoga Zakona nastavili da obavimo jednu širu konsultaciju i sa predstavnicima Evropske komisije koja je takođe učestvovala u pripremi izmjena i dopuna ovog Zakona. Tako da zaista možemo da kažemo da ovaj Zakon sadrži usklađenost sa pet evropskih direktiva koja se odnose na zabranu diskriminacije po različitim osnovama. I prema mišljenju Direkcije za evropske integracije ovaj Zakon ima visok nivo usklađenosti sa Evropskim akijem. Mislim da je veoma bitno napomenuti da smo kroz ovaj Zakon pojave diskriminacije mnogo preciznije definisali nego što je to do sada bilo, tako da smo popravili i određene i termine koji se odnose na zabranu diskriminacije i ... sve ono što do sada se učinilo nedovoljno jasnim u primjeni ovoga Zakona. Ono što je veoma važno, a želim da istaknem, jeste da se teret dokazivanja nepoštivanja ili kršenja prava na diskriminaciju ili prava na jednako u stvari postupanje, ovdje sada prenosi na tuženoga, tako da je ovaj postupak u potpunosti sada sa strane žrtve, gledajući one koja trpi diskriminaciju, olakštan, kao i nadležnost sudova koja do sada nije bila uključena, osim sudova mjesne nadležnosti. Sada su za rješavanje pitanja kršenja prava po ovome Zakonu nadležni sudovi po mjestu gdje je tužilac, odnosno žrtva diskriminacije, i praktično time smo olakšali sam postupak diskriminacije. Rokovi su takođe produženi, a i ..., kao što sam rekla, olakšani. Ono što želim da skrenem uvaženom Domu, na što želim da skrenem pažnju jeste da je nakon usaglašavanja ovog teksta i precizno, i jednog prolaska kroz sve izmjene i dopune ovih odredaba, Evropska komisija dostavila, putem našeg Ministarstva, nekoliko korekcija, koje ću zamoliti predstavnike ovog Doma ili nadležne komisije da prihvate u vidu amandmana, jer se one praktično, u ovom drugom čitanju, jer se one praktično odnose na poboljšanje još teksta, dodatno poboljšanje teksta ovog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj gospođi ministarki. Rije čima, nakon otvorene rasprave, uvaženi kolega Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 12 Pa evo, ja sam uvjeren da mi, što se tiče ovakvih ovih zakona o ljudskim pravima, ravnopravnosti spolova, zabrani diskriminacije, imamo možda najuređenije zakone, u Evropi vjerovatno, u svijetu takođe vjerovatno, zato što svako malo nekom padne tamo iz međunarodne zajednica na pamet da nas nazove pa kaže – trebali bi vi to i to, i onda mi potrčimo da to usvojimo. Za ovaj Zakon je došlo mišljenja, puno je ovo papira potrošeno dok je ovo nama svima naprintano, i jedna od najbitnijih odredbi koja se mijenja, podržaću ja Zakon naravno, ja sam protiv bilo kojeg oblika diskriminacije, znači uopće nije sporno, ali ono što mi upada u oči kako idemo brzo prema tom nekom modernom društvu. Naime, u članku 4. pod ostali oblici diskriminacije, točci 2. do sada je zakonska regulativa stajala kako je spolno uznemiravanje svaki oblik verbalnog, ..., fizičkog, psihičkog i bilo kojeg drugog uznemiravanja, a sada se to „spolno“ briše i stavlja se „seksualno“. Razlog za to može biti samo jedan. Mi kao tradicionalna jedna sredina pretpostavka je bila ako dolazi do nekog uznemiravanja u seksualnom tipu da se radi o osobama različitog spola, međutim evo sad, po ovom novom zakonskom rješenju, vidimo da direktor može uznemiravati uposlenika, da direktorica može seksualno uznemiravati uposlenicu. I evo, ne mogu reći baš da sam oduševljen što su nam potrebna ovakva zakonska rješenja da ne bi bilo zabune šta je spolno, a šta seksualno uznemiravanje, naravno osuđujem i jedno i drugo, kažem podržaću ove izmjene Zakona u svakom slučaju. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Za riječ se dalje javio uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, pred nama je i važan Zakon i potreban Zakon i rekao bih konkretno urađen Zakon na osnovu još zaključaka sa Šestog sastanka Privremenog odbora za stabilizaciju, koji je održan u julu još '13. godine, od kada postoji ta potreba i ukazivanje da se ovo mora uvesti u nekakav srazmjer i nekakav odnos sa direktivama, prije svega onima koji garantiraju ravnopravni tretman, bez obzira na rasno i etničko porijeklo, pa direktivom koja zabranjuje diskriminaciju pri zapošljavanju na osnovu vjere, uvjerenja, itd. i Direktivom o implementaciji principa jednakih mogućnosti i jednakog tretmana muškarca i žena u oblasti zapošljavanja. Dakle, to je naša obaveza i to je urađeno na jedan korektan način. Ja samo, prije svega, ovaj, jedno tehničko pitanje, čini mi se da ćemo morati razjasniti o daljem radu i Ustavnopravne komisije. Naime u ovom dokumentu koji se zove – Zaključna razmatranja Delegacije EU u Bosni i Hercegovini, nešto nije tehnički u redu, jer govori se o intervencijama u članovima i stavovima u Zakonu kojih nema ili se misli, naime, kaže u čanu 16. stav Prijedloga zakona potreba je dati značenje termina „umješač“, a recimo Zakon ima, nema 16-og člana. Negdje je tehnički pa ćemo to morati. Onda se u svim ovim poziva na članove i stavove koje ne mogu da pronađem, ovaj, vjerovatno je u, pa čak i ako se na osnovni tekst misli opet imamo problem, ali to će trebati razjasniti na Ustavnopravnoj komisiji. Podržavam, dakle, principe Zakona s tim što ova, ove preporuke Delegacije EU naravno treba imati i osjećaja i imati ih u vidu, a tehnički ćemo to riješiti do sjednice. Hvala vam. 13
Hvala i Vama gospodine Genjac. Ministarka Borovac, izvolite. Samo izvolite, moraćete za mikrofon, ja se izvinjavam kad ste uzeli riječ.
Izvinjavam se, ja sam i rekla kad smo mi tekst dostavili u parlamentarnu proceduru, Evropska komisija je dostavila taj dopis, ali su reagovali na ovaj prečišćeni tekst u kojem su bile ugrađene izmjene i onda je to član 16. koji govori, jeste, koji je bio dostavljen takođe ovdje parlamentarcima.
Zahvaljujem gospođi Borovac. Zbog drugih delegata i poslanika da vas informišem sa jednim stavom u vezi sa ovim pitanjem koje je otvorio gospodin Genjac i tehničko je i pitanje pa neću naravno uzimati riječ. Dakle, mi smo inače zaključili da odredba Poslovnika koja govori o obavezi da predlagač dostavi prečišćen tekst zajedno sa prijedlogom i odredbe naznačene koje se tiču izmjena samih zakona, stvara nesporazume. Jer prema našem Poslovniku vrlo jasno se zna šta je službeni prečišćeni tekst i šta je, dakle, samim tim prečišćeni tekst, sve ostalo ne može biti prečišćeni tekst na ovakav način, tako da je upućena primjedba i Zakonodavno-pravnom sektoru, a i svim predlagačima data na znanje u onoj obliku i proceduri u kojoj je to moguće, kako se dolazi na red, da, na neki način, označe ove dokumente kako ne bi dolazilo do ovakvih nesporazuma koji su bili predmet evo upravo vašeg razgovora. Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Nema. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 11 delegata, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 2 za, protiv niko, uzdržana 2. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije usvojen u prvom čitanju. Prelazimo sad na rad po tački sedam dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-609/16, od 19.02.2016. i 18.03.2016. Ovo je prvo čitanje Prijedloga, zakona član 103. Poslovnika, pa se prvo vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH i Ustavnopravne komisije Doma 14 naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda, a da je usklađen sa Jedinstvenim pravnim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegijum Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora za ispravke uočenih nedostatak u Predlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH. Predlagač je 18.03.2016. godine dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija Doma naroda je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio u prvom čitanju Predlog zakona. Sada riječ dajem izvjestiocu u ime Ustavnopravne komisije, ukoliko želi. Ne želi, kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi. Kao u obrazloženju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Dakle, ovdje je značajno napomenuti da smo mi na Domu naroda 05.03.2015. na 2. sjednici raspravljali Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi – Izdaci za sudske sporove. I mi smo donijeli zaključak, sasvim opravdano i potreban zaključak, kojim se traži od nadležnih institucija da ovaj Dom obavijeste, u ostavljenom roku, o poduzetim aktivnostima. Jedna od tih aktivnosti, čini mi se, vrlo značajna i rekao bih mogla bi biti i vrlo produktivna, Vijeće ministara je pristupilo izradi zakona koji će ono što je najosjetljivije uočeno i najznačajnije kao problem uočeno u toj reviziji, ustanovljeno, da se otkloni izmjenama zakona, između ostalog i Zakona o parničnom postupku. Cilj ovog Zakona je, dakle, da se otklone slabosti na koje ukazuju sudski procesi i što bi trebalo da dovede do smanjenja i broja sudskih sporova, ali i umanjenja iznosa pripadajućih izdataka po tim sporovima koji za budžet nisu nimalo beznačajni. Sam Zakon i sam cilj Zakona, dakle vrlo opravdan, vrlo potreban, principe mislim da su dobro, dobro odmjereni, podržavam dakle principe Zakona i potrebu donošenja ovakvog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Daljih prijava za učešće u raspravi po ovoj tački dnevnog reda nema, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 6 delegata je bilo za, 2 su bila protiv, 4 su bila uzdržana. Iz Federacije 6 za, protiv niko, uzdržana 2, iz Republike Srpske niko za, protiv 2, uzdržana 2. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa to od nas traži konsultacije u samom Kolegiju. 15 [[konsultacije Kolegija]] Kolege kao i ja dijelimo mišljenje da ćemo se izjasniti o mogućoj saglasnosti ili nesaglasnosti do sljedeće, tačnije ne do sljdeće nego do, naknadno usaglasiti, jer je sljedeća nadam se već poslije ove sjednice. Sada prekidamo rad na ovome mjestu i prelazimo na rad po tački osam, Ad. 8. Prijedlog izvještaja o radu Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-19-1004/16, od 31.03.2016.
Zahvaljujem. Obzirom da se radi o izuzetno značajnom Zakonu i uvijek je pitanje i pažnja na izmjene Izbornog zakona, pažnja javnosti opravdano usmjerena, radi se o značajnom aktu. Mislim da je potrebno u razmatranju ovog Izvještaja par usmenih napomena, prije svega za razjašnjenje. Dakle, Interresorna grupa je radila na dva zakona, izmjenama Izbornog zakona i izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka. Kad je riječ o Izbornom zakonu usaglašeno je nekih 36 amandmana, odnosno izmjena i dopuna Izbornog zakona. Odamh da kažem krupna politička pitanja, kao što je provođenje presude u slučaju Sejdić-Finci i u slučaju Zornić i kao što je pitanje Grada Mostara, podrazumijevaju naročito, naravno i postojanje političke saglasnosti oko tih pitanja ključnih političkih aktera prije razmatranja na Interresornoj grupi. Takve saglasnosti još uvijek nije bilo i preambiciozno je očekivati da Interresorna grupa ta pitanja riješi. Međutim, Interresorna je grupa, kao što rekoh, usaglasila nekih 36 amandmana na Izborni zakon. Radi se, prije svega, o unapređenju tehničkih aspekata pripreme i provođenja izbora koji će omogućiti ili olakšati Izbornoj komisiji da preciznije prave svoja uputstva, svoje podzakonske akte i doprinjeće sigurno integritetu izbornog procesa. To se, između ostalog, o određenih pitanja nespojivosti funkcija, oko biračkih odbora, oko tretmana sukoba interesa, oko broja potpisa koji su potrebni za političke subjekte, što se na neki način, na neki način pooštrava, itd., itd. U raspravi je, naravno, otvoreno i pitanje zastupljenosti manje zastupljenog spola na kandidatskim listama i pitanje cenzusa za kretanje unutar liste. Poznato je da mi u Bosni i 16 Hercegovini imamo prilično visok standard koji tretira pitanje manje zastupljenog spola, gdje je, kao što znate, među prva dva, prva kandidata mora biti manje zastupljeni, pa onda među prvih pet dva, među prvih osam, dakle među prva dva jedan, pa onda među svaka sljedeća tri po jedan. To je prilično veliki standard i on sarži kombinaciju principa koji su prisutni, jedan od pod tih principa u praksama iz zemalja u regionu ili zemalja u Evropi. Bilo je razmatranja i na Komisiji je bilo, na kraju krajeva izglasano, da se među prvih 3 kandidata osigura najmanje, jedno mora biti manje zastupljeni spol, a što se tiče kompenzacijskih lista da se ostavi dosadašnji princip među prva dva, među prvih pet, među prvih osam, itd. Kasnije rasprava koja je vođena na Predstavničkom domu, rekao bih, donekle i u javnosti, i zaključak koji je donesen u Predstavničkom domu, pokazuje da je ipak većina da se ostavi postojeće rješenje što se tiče manje zastupljenog spola. I to je većina koju treba respektirati jednostavno, barem što se tiče Predstavničkog doma, Dom naroda ima svoj stav. I to nije neki, neki veliki problem. Što se tiče cenzusa za kretanje unutar lista, do sad je u Izbornom zakonu bilo potrebno 5% od osvojenih glasova koje stranka osvoji da bi se kandidat mogao unutar liste kretati, napredovati, itd., dole ili gore. Iz razloga koji su razmatrani na Interresornoj grupi predloženo je da se za državni, i entitetski, i kantonalni nivo taj broj poveća na 30%, a općinski na 15%. I ovdje je, nakon određenih testiranja u javnosti, unutar političkih subjekata, pa i na Predstavničkom domu rasprava koja je vođena, većinsko opredjeljenje je da to bude ipak 20% za državni, entitetski, kantonalni nivo, a 10% za općinski nivo, što također možda i jeste neka mjera u ovom trenutku da se poveća taj procenat, al' da se ne ide pretjerano u to povećanje, jer neko preveliko povećanje, na neki način, vodi, i što god je veći procenat, veće je zatvaranje lista. Tako da to su neki momenti koje ima u cijelosti. Mislim da ovaj Zakon jako bi bilo važno sa ovim izmjenama, sa određenim korekcijama, ali važno bi bilo da se usvoji i na Predstavničkom domu i na Domu naroda danas, prije svega zbog ovih tehničkih aspekata, zbog truda i posla koji je ipak uložen u ovo. I na kraju kad je u pitanju Zakon o finansiranju političkih stranaka i izmjene koje su tu usaglašene, tu se radi o preporukama GRECO-a koje su za nas veoma bitne, koje naravno nose sa sobom i obavezujući karakter, jer prijeti se sa sankcijama. I sa ovim izmjenama nekih pet ili šest preporuka GRECO-a je implementirano i mislim da je što se tiče Zakona o finansiranju političkih stranaka prilično značajan posao urađen. Tako da Izvještaj odražava to stanje i tu raspravu, taj razgovor koji je vođen na Interresornoj grupi i mislim da je posao mogao biti i veći, ali, kažem, značajnijem poslu na Interresornoj grupi ipak preduslov je političko usaglašavanje među političkim strankama, parlamentarnim strankama, prije svega rukovodstava tih stranaka. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Srdačan pozdrav svima. Pa evo, u samom Izvješću, a i ovo što smo čuli od gospodina Genjca koji nas je dodatno izvjestio o aktivnostima Interresorne radne skupine, nesporno je, dakle, da se radi o najvažnijem zakonu u svakoj državi, pa i u Bosni i Hercegovini, dakle prvom zakonu nakon Ustava i sigurno, 17 dakle, da je dobro da damo osvrt na ovo Izvješće i vidimo šta je urađeno. A ja bih, evo postavio pitanje svima nama ovdje – šta su bili ciljevi koje je Interresorna radna skupina trebala ostvariti sa ovim mandatom koji je dobila od oba doma Parlamentarne skupštine kad je u pitanju promjena izbornog zakonodavstva. Pa onda možemo dati odgovor je li u ovom Izvješću urađeno i predloženo ono što je bilo u skladu sa očekivanim i projektiranim ciljevima. I uz svo poštovanje uvaženim kolegama, članovima Radne skupine i jednog i drugog doma, Izbornog povjerenstva, ja moram reći da ti temeljni ciljevi nisu ni izbliza ostvareni. I sad ću navesti neke od tih ciljeva. Znači, usklađivanje izbornog zakonodavstva sa zahtjevima presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu kao strateškog evropskog prioriteta za ovu zemlju, evo čuli smo, ne da nije urađen, nego objektivno nije ni pokušan biti urađen, jer se loptica stalno prebacuje na političke lidere i aktivnosti koje prethodno trebaju biti urađene da bi se pripremio teren i poslao za Interresornu radnu skupinu. ... je prošao jedan mandat, onaj od četiri godine, pa evo vidimo tako prolazi drugi mandat. I ja mislim da pitanje političke odgovornosti treba biti jasno situirano, ovaj, da vidimo, da svi i ne dijelimo istu odgovornost, jer kad je formirana Interresorna radna skupina ja sam i tad upozoravao da joj treba proširiti sastav, što širi stranački sastav. I da nas sviju skupa podsjetim, znači, dok u Zastupničkom domu članovi Povjerenstva su uvažene kolege iz SDA, HDZ-a BiH, SNSD-a, dakle jedna opozicijska stranka na razini Bosne i Hercegovine je zastupljena, jedna jedina, a iz Doma naroda Halid Genjac, Bariša Čolak i Ognjen Tadić, uvaženi članovi HDZ-a BiH, SDA i SDS-a, ustvari članovi parlamentarne većine na razini Bosne i Hercegovne. Mi imamo, dakle, ovdje još jednu situaciju da se pokazuje još jednom da parlamentarne većine nisu objektivno formirane na programskim prioritetima, nego na podjeli interesa i moći i vidjet ćemo kasnije oko Izbornog zakona, koji je sad tranutno u razmatranju, ima ih pet u Zastupničkom domu vezano za promjenu Izbornog zakona, da je taj argument koji ja ovdje iznosim još debelo, debelo, pojačan. A treća stvar, znači ja sam osobno spreman podržati sve ove izmjene, jer sigurno su korektno urađene, to nije sporno, i to trebam zbog objektivnosti reći, ali one su apsolutno nedovoljne za ove ciljeve. I dovedeni smo u cajtnot, znači zakazivanje izbora, za održavanje lokalnih izbora trebalo bi uslijediti idući tjedan. Kako mi možemo objektivno reagirati i na jednu, i na jedan prijedlog izmjena, svi se oni traže da se usvajaju po žurnoj proceduri, na što su domovi svedeni samo kao protočni bojler treba da, da ovo što je rađeno. Znači, mislim da o tome svi moramo imati uvida u, i još jedna stvar, ja ne znam zašto, i to poštujem, to je odluka Interresorne radne skupine, znači za predsjedatelja i zamjenike predsjedatelja ove Interresorne radne skupine izabrani su isključivo ljudi iz Središnjeg izbornog povjerenstva. Zbog poštovanja prema njima, ne dovodim ni integritet, ni ..., mislim da je ovo pitanje promjene zakona temeljita, prvo odgovornost parlamentaraca i nas ovdje, pa onda tek Središnjeg izbornog povjerenstva, i da je tu trebalo napraviti jednu vrstu, ako ništa balans, u vođenju čitavog ovog procesa. Dakle, samo da upozorim na neke stvari koje objektivno nisu riješene, čak ni one koje su, uvjetno rečeno, tehničkog karaktera, a ovdje smo od gospodina Genjca čuli, ja se apsolutno slažem da su ovo izmjene manje više 99% tehničkog karaktera, koje su dobrodošle još jednom da kažem i ne osporavam ih. Znači, pitanje rada biračkih odbora i agencija pod lupom, i civilni sektor, i javnost, i svi su rekli da je to rak rana, odnosno najslabija točka u izbornoj vertikali. Jel' nešto urađeno na novom, kvalitetnijem, neprofesionalnijem, neovisnijem načinu odabira članova biračkih odbora. Apsolutno nije, osim što je načelno rečeno da trebaju biti određene strukovne spreme i što se tiče zastupljenosti spolova, što je u redu, ali to uopće ne rješava ono gdje mi imamo problem. A draga moja gospodo uvažena znamo šta je problem, problem je demotiviranost biračkog tijela u Bosni i Hercegovini koja je u kontinuitetu takva da su birači demotivirani i da odlaze i naravno da nekima ovdje odgovara status kvo, a status kvo vidimo šta 18 je u ovoj zemlji. ... onda treba preuzeti i političku odgovornost za takvu vrstu status kvoa. To je jedna dimenzija. Druga dimenizija je, znači način brojanja, prebrojavanja glasova. Mi smo svjesni da je Bosna i Hercegovina na prošlim općim izborima imala rekord u nevažećim glasačkim listićima na svjetskoj razini i taj trend, ne da opada, nego se povećava. Znači, ovdje je bilo vrlo transparentnih i vrlo odgovornih, vrlo racionalnih prijedloga za uvođenje elektronskog glasovanja, za uvođenje korištenja CIPS-a i metode, jer naš CIPS je možda najsuvremeniji u Evropi, i uz njemački način sa kažiprstom možemo sve uraditi, evidentirani smo, da spriječimo bilo kakvu vrstu manipulacije. To su stvari koje bi vratile povjerenje u izborni proces, motivirale ljude i onda kome narod da povjerenje svaka čast i poštujmo. Znači, to su neki od elemenata. Druga stvar da kažem da izborne jedinice gdje je po Izbornom zakonu predviđeno da se ... svakog izbornog ciklusa razmatraju kriteriji za mogućnost preustroja izbornih jedinica uopće ovdje nisu spomeniti, a vidimo koliko tu ima stvari koje su, blago rečeno, otvorene. Zatim, presuda Sejdić-Finci, znači dvije godine su prošle, mi smo imali tu određena rješenja koja su mogla biti razmotrena na ..., i prijedloge koji su službeno upućivani u Parlamentarnoj skupštini. Bez bilo kakve negativne selekcije svi ti prijedlozi su trebali biti razmotreni i neka vrsta opcija je trebala doći pred nas. Isto tako i Grad Mostar, imali smo prijedloge, imali smo sugestije, imali smo izmjene. Nema ovdje ni jednog od tih rješenja, sad smo u situaciji, dakle, da realno nemamo konsenzus, ni dogovor oko tog jednog od najznačajnijih političkih pitanja u ovoj zemlji, znači rješavanje odluke Ustavnog suda o jednakom pravu glasa u Mostaru, a da ne govorimo koliko izbori nisu održani, i da ta opasnost evo i danas postoji. Tako da uz svo poštovanje uvaženim zastupnicima, članovima Interresorne radne skupine na ovom što je urađeno, to apsolutno ne sporim, sigurno da je to bio vrijedan napor, 14 sjednica od 15 zakazanih, sigurno su ovo rješenja koja mogu doprinijeti određenoj, ali ja ću ponoviti još jednom, isključivo tehničkoj dimenziji Izbornog zakona, onoj suštinskoj političkoj moram reći da ona nije apsolutno ni dotaknuta kroz ovaj rad. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Raguž. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Neću ponavljati ovo što su rekla gospoda Genjac i Raguž, ali imam potrebu da kažem nekoliko riječi o ovom Izvještaju, i da prvo što ću konstatovati da se priča ponavlja. Ovo nije prvi put u Parlamentu da Interresorna radna grupa uradi jedan dio posla, da dođemo do Doma naroda i ja se iskreno nadam da ćemo danas napraviti jedan iskorak u odnosu na raniji period. Ovo je možda jedan od zakona koji je pretrpio najviše izmjena od njegovog usvajanja, i kao što možemo vidjeti još uvijek dosta toga nismo riješili, niti smo regulisali. Naravno da od ovog Zakona zavisi i vladavina prava u jednoj državi i demokratija, i zbog toga i treba da težimo najvišim standardima u ovoj oblasti. Naravno, moramo poći i ono što je radio ovaj saziv Doma naroda, mi smo poslije, znači 2014. godine, poslije završenih Opštih izbora imali izvještaj o provedenim Opštim izborima na ovom Domu i usvojili smo određene zaključke koji su definisali sve manjkavosti izbornog procesa koji nam se desio te 2014. godine. Znači, Interresorna radna 19 grupa je imala pred sobom možda dva akta koja je mogla da analizira i tumači i da postigne određenu vrstu saglasnosti i to predloži u Parlamentarnu skupštinu BiH. Naravno, ako pogledate do koje mjere je to urađeno vidi se naravno da krupna politička pitanja i dalje ostaju otvorena. I ono što sam i ranije konstatovao konstatovaću i sad da ovdje ne postoji dovoljno političke volje da rješimo ona krucijalna pitanja i na kraju krajeva da dođemo do jednog sveobuhvatnog izbornog zakona koji bi u sebi sadržavao sve ono što smo do sada postigli i da pišemo novu stranicu istorije na ovim prostorima. Naravno, ja apsolutno kada sam kao neko ko nije bio član ove Komisije, a bio je član prethodne interresorne radne grupe, ako analiziram i komparativno pogledam to, vidim da se dostigao jedan stepen saglasnosti što je bio i u ranijem periodu i postoje unapređenja određena, određenih tehničkih rješenja. Iz tog razloga, znači, ne znam u kojoj formi i da li će ovo što danas imamo najavljenu hitnu sjednicu sadržavati isključivo ovo što se nalazi u ovom materijalu, znači koji je Izvještaj ove Komisije koja je radila na ovim izmjenama Zakona, to ćemo da vidimo. Ona su prihvatljiva, ali ni izdaleka ne rješavaju ona krupna pitanja koja su nam neophodna za dalji, dalje unapređenje, znači i demokratskih procesa i vladavine prava i da postignemo stvarno jedan veći standard kada je u pitanju izborni ciklus, jer svi smo definisali, nisam slučajno spomenuo posljednji Izvještaj o provedenim izborima 2014., gdje je uz sve one izvještaje Centralne izborne komisije, koje mi usvajamo ovdje i prepoznajemo negativne pojave, mislim da je nedovoljno urađeno da to preduprijedimo. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mali je ovo korak za čovječanstvo, ali očito veliki za Bosnu i Hercegovinu i meni je strašno drago da smo uspjeli barem tehničke izmjene neke dogovoriti između sebe. I slažem se sa svime što su rekli prethodni govornici i gospodin Genjac, i Raguž, i uvaženi gospodin Rodić. Ja bih nama svima postavio jedno pitanje, svi mi već dovoljno znamo sasvim o Izbornom zakonu – zbog čega se mi ne možemo dogovoriti, mi svi znamo da imamo neka vrlo teška pitanja koja mi moramo razriješiti, zbog čega se ne možemo dogovoriti oko presude Sejdić-Finci kako ćemo je implementirati kao što začas se usuglasimo da nikakav problem nije umjesto spolno uznemiravanje da stoji seksualno. Zbog čega se ne možemo dogovoriti o načinu izbora za Dom naroda, zbog čega se ne možemo dogovoriti oko Mostara? Sad ću se ja opet vratiti na onu međunarodnu zajednicu koja nam je rekla da nije više spolno uznemiravanje u Bosni i Hercegovini, nego seksualno. Oni su nam rekli i kakav treba biti Izborni zakon u Mostaru. Imamo mi par pravnika, ljudi pročitali knjige, završili školu, neko je to prijavio Ustavnom sudu. Sud to pročitao, kaže – ovo veze sa zdravom pameti to nema, ovo nije u skladu sa Ustavom BiH, nije u skladu sa zakonom, tu se radi o diskriminaciji, evo da ponovo spomenemo diskriminaciju, o nejednakoj vrijednosti glasa. I onda naš mentalitet ovdje u Bosni i Hercegovini, umjesto da pristupimo tehničkim izmjenama, da omogućimo Mostaru da izabere svoje Gradsko vijeće, pa nakon tog pristupi izmjenama Statuta, ukoliko je potrebno, sad bi mi odjednom mijenjali i Ustav i Statut Grada Mostara, i sve bi mijenjali osim Izbornog zakona. Čak i taj Izborni zakon bi mijenjali na način, pa da je neustavan manje-više po svim prijedlozima koji su otišli. Znači, nemojmo to raditi. 20 Ovo danas će proći, ja podržavam stvarno rad Interresorne skupine, znam da je tamo bilo i teških trenutaka, i puno usuglašavanja, i evo, uistinu zahvaljujem se svim kolegama koji su sudjelovali u radu i na strpljenju i pokušaju da dođu do kakvog takvog pomaka, da se neke stvari naprave, da se pomjere. Nažalost, evo došli smo u cajtnot, u iduću srijedu bi se trebali raspisati izbori, mi danas imamo na Zastupničkom domu pet, šest, sedam točaka, znači, u kojima se tretira Izborni zakon, umjesto da smo to rješavali u prvoj godini mandata. I evo, došla nam je izborna kampanja, kako ćemo se mi sad u idućih pola godine dogovoriti oko bilo čega, jer sad kreće ko je izdajnik nacionalnih interesa, ko je se prodao ovom, ko je se prodao onom. Znači realno tamo negdje do mjeseca listopada, do desetog, dok CIK ne potvrdi rezultate lokalnih izbora, mi smo manje više završili s ozbiljnom pričom oko izmjena Izbornog zakona, osim u svrhu napadanja jedni druge. Naravno, do tog nam neće bit kad krene kampanja, to ćemo mi vrlo korektno odraditi. A evo, ja bih vas zamolio, kao svoje kolege, da odmah polovicom desetog mjeseca ponovo odredimo neku interresornu radnu skupinu ili da se mi ovdje u ovom Domu, jer ovdje su sasvim ozbiljni ljudi, manje-više iz svih stranaka koje danas odlučuju o budućnosti Bosne i Hercegovine, da se zatvorimo ovdje ako treba 10 dana, 10 dana da ne izlazimo dok ne iznađemo rješenje za sva ova teška pitanja koja nas muče. Nije tu samo Izborni zakon u pitanju, ima tu još pitanja da ih ja sad ne nabrajam, al' jednom moramo početi raditi na njima. Ova zemlja, ova zemlja je vrlo lijepa i svi je mi volimo, svako na svoj način, pa dajte da je povedemo u nekom pozitivnom smjeru, da pokušamo ljudima omogućiti da ostanu živiti u ovoj zemlji, ne da im bude osnova kako doći do neke vize ili do neke putovnice, ili naći negdje mjesta na zapadu, radno. Ima radnih mjesta i ovdje, može se očuvati, evo maloprije smo razgovarali o jednom načinu, al' na kraju mi moramo to sjesti. Znači, neće se dogoditi da nam neko sa strane kaže ovo je za vas super rješenje i trebate tako. To kad god nam je se dogodilo mi smo upali samo u gore probleme. Mi se moramo između sebe dogovoriti i onda će to bit onako kako treba. Hvala.
Gospodin Ognjen Tadić ima riječ.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dame i gospodo, članovi Savjeta ministara, drage kolege. Dakle, s potrebom neko ko je dobio vaše povjerenje da se nađe u Interresornoj radnoj grupi izlazim za ovu govornicu u namjeri da u najkraćem kažem kako sam vidio taj posao i kako vidim danas njegove rezultate. Mislim da smo imali četiri zadatka zapravo, dva velika politička zadatka, vrlo vrele političke teme kao što su pitanje Grada Mostara, odnosno omogućavanje održavanje izbora u Gradu Mostaru i implementacija presude Evropskog suda za ljudska prava, odnosno odluke u slučaju Sejdić-Finci. Odmah da vam kažem, tokom rada naše Interresorne radne grupe ni jedno slovo, ni jedan papir zvanično nije došao pred nas članove Interresorne radne grupe, niti od bilo koje političke partije, niti od bilo kog kluba, niti od Savjeta ministara, niti od nas kao predstavnika u toj Interresornoj radnoj grupi, bilo kog nivoa vlasti, uključujući i Izbornu komisiju koja ima dosta izraženo mišljenje upravo o Gradu Mostaru, možda i zbog svog sastava, tačnije sastava svojih prestavnika u ovoj Interresornoj radnoj grupi. Dakle, teško se uopšte može govoriti o tome kakvi su naši, kakvi su naši rezultati na tom planu kad se mi uopšte nismo bavili time. I to što smo, što se nismo time bavili možda je i razlog što danas imamo u Predstavničkom domu u proceduri, čini mi se, tri zakona koja rješavaju upravo pitanje Grada Mostara. Dakle, jedan su predložili DF i SDP zajedno, jedan SDA i SBB zajedno i treći HDZ, 21 vjerovatno sa nekim od svojih političkih saveznika. Dakle, volio bih da smo imali priliku da se bavimo time, možda bi napravili neki korak znajući članove Interresorne radne grupe i njihovu sposobnost međusobnog komuniciranja, kao i usaglašavanje stavova. Ali nam, ne mogu reći viša politika, jer mi smo kao parlamentarci, ministri i članovi Izborne komisije poprilično odgovorni, da ne kažem visoko kad je politika u pitanju, neki širi kontekst nam nije dao mogućnost da uopšte raspravljamo oko toga, o tim stvarima, a kamo li da se uopšte dogovorimo o svim tim pitanjima. Pitanje koje je vezano za Sejdić-Finci, mi čak, evo danas, možda i zbog tajminga koji nije uoči opštih izbora, u pitanju su lokalni izbori, čak nemamo ni nekakve partikularne prijedloge rješavanja tog pitanja uopšte uporedo sa Izvještajem Interresorne radne grupe i prijedlogom koji ona daje. Dakle, ono uopšte nije tretirano čak ni u javnoj sferi, a kamo li u radu Interresorne radne grupe. Zbog toga su dva pitanja ostala, dva zadatka prioritetna kada je ova tema bila na stolu. Jedno je nastojanje da uozbiljimo izborni proces, da ga učinimo odgovornijim, da ga učinimo manje podložnim različitim falcifikatima i zloupotrebama, i drugo pitanje je tehničkog karaktera. Dakle, ovo tehničkog karaktera, da odmah apsolviram, ono ne sada, ono je ja mislim riješeno u prošlom sazivu Parlamentarne skupštine, jer smo manje-više iste prijedloge o izmjenama i dopunama imali pred sobom i usvojili ih. Gospodin Rodić je, čini mi se, tad bio član ovakve komisije, tad to nije prošlo, nije bilo većine, evo sada vidjećemo da li će biti danas na Predstavničkom domu i Domu naroda većinske podrške za tu vrstu prijedloga. Ali ono što mene posebno boli, i čemu ću posvetiti ostatak ove moje diskusije, je ovaj treći zadatak koji je, evo da kažem, meni bio nekako najprioritetniji, prioritetan, imajući u vidu šta sve znam o izbornom procesu proteklih 26 godina i neprekidno učestvujući u njemu na sve moguće načine. Dakle, ja sam taj zadatak shvatio tako da mi trebamo da vratimo odgovornost i značajnu političku ulogu političkim strankama. Dakle, ne liderima političkih stranaka, ne izabranim predstavnicima, ne nekim ljudima iz aure političkih stranaka, bilo mentalne, bilo finansijske, ideološke, ovakve, onakve, nego baš političkim strankama kao živim organizmima našeg političkog sistema, našeg demokratskog života. Mi smo pravili neke preliminarne dogovore i vidjeli smo neke obrise, neke konture mogućnosti da se to učini, pa smo rekli zatvorićemo liste, to istovremeno doprinosi učešću žena u parlamentu, rekli smo mandati pripadaju političkim strankama, znači smanjuje se mogućnost raznoraznih papaka, rekli smo da ćemo povećati cenzus radi toga da ne otvara svako stranku kao samostalnu trgovačku radnju, nego da zaista za postojanje jedne ozbiljne političke stranke koja pledira da bude parlamentarna moraju postojati bitni uslovi, a to cenzus sam po sebi znači, evo vidite u Srbiji, ili makar upućuje na neke ozbiljne koalicije. I treće o čemu smo razgovarali to je da vratimo život u stranke po ritmu koji mogu političke stranke da nose, a to je spajanje bilo izbora opštih i lokalnih kako bi se izbjegla mogućnost stalnog izbornog procesa, koji praktično u veoma teškoj situaciji i ekonomskoj i političkoj, stranke umjesto da ih tjera u rješavanje problema, tjera u stalno ponavljanje svojih stavova koji su često ili najčešće suprotstavljeni sa svim drugim političkim strankama, pogotovo kad su one nacionalne, pa samim tim više doprinose kriz nego njenom rješavanju, a sve zato da bi se zadržala autentičnost i na taj nači neki kontinuitet ili uspjeh u izbornom rezultatu. E tu smo potpuno podbacili, tu nikakve rezultate nemamo, iako smo, kažem, na tehničkom planu markirali četiri, pet pitanja, evo ja sam četiri nabrojao, koja bi doprinijela tome da političke stranke budu ozbiljnije nego što jesu, da imaju više odgovornosti, da imaju više prava u odnosu na one koje su im članovi ili koji dobiju mandat na njihovim listama, mi to ništa napravili nismo, ništa. I u tome smislu ako ima odgovornosti neke na članovima Interresorne radne grupe tu je ima. Dakle, tu smo imali mogućnost da uradimo, nismo uradili. Nema sad optuživanja, jer ni jedan od pojedinih članova nije rekao da je protiv toga na takav način. Stvorile su se u javnosti nekakve ograde za rješavanje ovih pitanja, pa su jedni govorili – 22 vi vraćate izborni sistem u prošlost ukoliko mandat pripada stranci ili ukoliko su zatvorene liste, pa je to poređeno sa Bjelorusijom, je li tako Halide, kaže to samo ima još u Bjelorusiji. Pa onda, ako je mandat, ne znam, pripada stranci, vraćate nas u prošlost da taj koji je izabran nema pravo da odlučuje, itd., itd., itd. Pa je onda oko cenzusa rečeno ... hajde može biti nekog razurmijevanja, da nisu sve stranke pogotovo nacionalne u istoj situaciji u oba entiteta, pa da to može uticati na to da li uopšte neke stranke ima svoje predstavnike, pa samim tim i nacionalne predstavnike u nekom entitetu na neki način koji je, evo da kažem u fokusu onih koji glasaju, itd., itd. Elem našli smo puno razloga da ne riješimo to što je vjerovatno trebalo riješiti, što vjerovatno jeste najveći promašaj u našem mandatu, govorim Interresorne radne grupe, biće većih kad je mandat u pitanju, naravno, govorim o ovom sad mandatu Parlamentarne skupštine. Šta sad mi imamo ped sobom? Mi sad pred sobom imamo situaciju da ćemo vjerovatno kao Dom naroda, a iscrpljujem malo i diskusiju koja bi uslijedila kasnije na sljedećoj sjednici ako je bude, sami sebi uskratiti za neke krupne korake, pa ne mogu da kažem da ih uskraćujemo, tu smo gdje smo. Zašto to treba podržati? Pa treba zbog tog što to stvarno i jeste rješavanje nekih tehničkih pitanja koja treba riješiti i to su uočeni problemi oko čijeg se rješavanja svi slažemo. Usvajajući ovaj Izvještaj mi praktično potvrđujemo i zaključke i preporuke koje dolaze iz Interresorne radne grupe, a koji se tiču toga da Interresorna radna grupa predloži Parlamentarnoj skupštini BiH da usvoji Izvještaj o radu Interresorne radne grupe i da podrži ... usvojene izmjene i dopune Izbornog zakona BiH i Zakona o finansiranju političkih partija. Te, dva, Interresorna radna grupa predlaže Parlamentarnoj skupštini BiH da produži mandat Interresornoj radnoj grupi radi nastavka rada na izmjenama i dopunama izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, s ciljem iznalaženja rješenja do pripreme opštih izbora 2018. godine. I tri, Interresorna radna grupa predlaže Parlamentarnoj skupštini BiH da po usvajanju izmjena i dopuna Izbornog zakona, te imajući u vidu da će to biti njegove dvadesete izmjene i dopune, odnosno ..., ovlasti ustavnopravne komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH da pripreme Prijedlog prečišćenog teksta Izbornog zakona BiH u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, čitam brže jer svi to imate. Dakle, ako smo već svi nezadovoljni rezultatima, a očito jesmo, onda neka rasprava o ovom Izvještaju i o samom Zakonu da neku vrstu vjetra u leđa da se to u ostatku mandata napravi. I ja sam siguran i iz onoga kako su radili gospodin Čolak i gospodin Genjac, i kako sam ja radio zajedno sa njima, ili kako već hoćete, da mi imamo realno uslove da popravimo ovo stanje, naravno, naravno, ukoliko i u Predstavničkom domu dođu do istih zaključaka do kojih mi danas dolazimo ovdje kada je u pitanju potreba da se koriguje ovaj izborni proces i dosadašnje uočene zloupotrebe rješavaju bez obzira da li se one tiču na karakter političkog sistema ili na sam izborni proces. Hvala vam.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Bariša Čolak.
Hvala. Gospodine predsjedatelju, dame i gospod, poštovani članovi Vijeća ministara. 23 Ma, ja se slažem sa većinom diskusija, napravili smo to što smo napravili, nismo napravili onoliko koliko je trebalo biti napravljeno, međutim mi moramo priznati da je to u ovom trenutku bio naš domet. Svi smo mi tamo iz nekih političkih stranaka, niko nama nije smetao da napravimo više, međutim mi smo radili na Interresornoj radnoj skupini na način da ni jedan od ovih 36 amandmana, ili ne znam koliko ovog drugog zakona. Dakle, mislim o izmjeni i dopuni Izbornog zakona ili Zakona o financiranju političkih stranaka nije usvojen a da se zaista svaki od članova Interresorne radne skupine nije izjasnio za to, dakle tu je postojao potpuni konsenzus. Pa unatoč tome imali smo to što smo imali u Zastupničkom domu, i neka je to tako bilo, i prihvatićemo i to da bi smo, dakle, došli do barem kakvog takvog iskoraka koji nam je nužan u ovom trenutku. I mislim da je najveći problem, za mene barem, zašto nismo razmatrali pitanja izbora u Gradu Mostaru. Istina je paraleleno su se vodili razgovori, dakle i na najvećim stranačkim vrhovima, ali isto tako i na lokalnoj razini, i neka su, i dobro je da su se vodili, ali mislim da smo i mi trebali apsolutno razgovarati o tom pitanju. Međutim, očigledno očekivao se nakakav input u kom pravcu i kako da bi se stajališta približila. Do tog nije došlo, odnosno bolje kazano to je ušlo u samu završnu fazu kad su se neki obrisi počeli, ovaj, barem naznake vidjeti da bi se i to pitanje moglo na nekakav ipak pozitivan način riješiti. Ali treba isto tako imati u vidu, i moramo toga biti svjesni, da su svima nama puna usta Sejdić-Finci provedbe presude Evropskog suda u Strazburu, ali gospodo draga morate znati da je to prvo pitanje Ustava BiH. Ne može se mijenjati Izborni zakon u tom pogledu prije promjene Ustava BiH. I to mora biti jasno svima nama ovdje i to je nama bilo jasno na Interresornoj radnoj skupini. Dakle, to su pitanja koja su, prije svega, uređena našim Ustavom i Predsjedništva BiH i Dom naroda BiH. Naravno da ima potrebe intervenirati u Izborni zakon, ali nekakva se pravila moraju znati. Zašto je nama limit sad oko Mostara Ustav Federacije? Pa zato što su, masa odredbi je, dakle, o Gradu Mostaru u Ustavu Federacije i ne možemo ići mimo toga. Sve u svemu, evo posebno bih se složio sa ovom posljednjom, posljednjim što je rekao predsjedatelj Tadić, dajte da vidimo šta možemo napraviti ubuduće, sad je tako kako jeste. Trebamo vidjeti što će danas napraviti Zastupnički dom i vidjeti zapravo što je moguće evo u ostatku dana ili u ovih nekoliko dana što možemo napraviti, a napravili smo toliko koliko smo napravili. Svi bi smo mi voljeli da smo mogli napraviti više, ali jednostavno onaj stupanj konsenzusa do koga smo mogli doći u ovoj Interresornoj radnoj skupini je taj i jednostavno više se nije moglo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodine Čolak. Riječ ima uvažni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Ovo je, na neki način, druga diskusija, ja se izvinjavam, al' možda samo dvije, tri stvari možda da još malo preciziramo. Dakle, na početku rada Interresorne grupe mi smo se, mislim, razložno i opravdano, dogovorili da provođenje presude Sejdić-Finci u izbornom zakonodavstvu i Ustavu ostavimo nakon općinskih izbora, a da sad usmjerimo rad na izmjene Zakona vezane za općinske izbore, i to je bio naš dogovor. U tome je, naravno, Mostar kao značajno mjesto, jer gradski izbori u Mostari se podrazumijevaju. 24 Druga stvar koju treba da znamo je, mi smo sudjelovali u ovim interresornim grupama i znamo, ali možda više dodatno pojašenje, tamo se odlučuje konsenzusom. Iz svakog naroda imaju po tri člana, potrebno je iz svakog naroda dva glasa iz svakog naroda da bi se neka izmjena usvojila, sve što se na taj način ne izglasa ostaje po starom. Ovo je jedan vrlo visoki mehanizam zaštite, i ja mislim da je razumljiv, obzirom da se radi o Izbornom zakonu, da tu treba biti vrlo osjetljiv. Da li se možemo dogovarati i zašto se ne možemo dogovoriti oko Mostara i Sejdić- Finci? Naravno da se možemo dogovoriti o svemu ali se treba dogovarati. Dakle, treba se i treba malo se čuvati od ovih pojednostavljivanja, recimo, nekih pitanja. Za nekog je provođenje presude Sejdić-Finci dovoljno da se kaže da se jedan član Predsjedništva bira u Republici Srpskoj, dva u Federaciji i stvar završena. Ali naravno nije završena, jer ima i drugih problema koje treba tu provesti, isto je tako i o Mostaru. Prema tome, to se radi o teškim političkim pitanjima koja imaju dugoročan značaj, koja su vrlo zamršena pitanja i ja mislim da smo mi na Interresornoj grupi, dakle, ostavljajući Sejdić-Finci za poslije dobro uradili, a što se tiče Mostara imali smo dvije opcije, da razgovaramo o Mostaru u situaciji kad nema političke saglasnosti i sasvim izvjesno da imamo prilično prijedloge koji ne sadrže u sebi kompromis, a Mostar neće moći biti bez kompromisa i na taj način je osuđeno unaprijed da ne uspije ili čekati ove razgovore koji su bili na gradskom nivou, ja mislim sasvim opravdano i da je to bolji pristup, te konsultacije, ti pokušaji dogovora, pokušaj pronalaženja kompromisa, koji nažalost nije do kraja urodio plodom. Ali mislim da je to bolji put za ovu priliku bio. Mislim da bi važno bilo istaći, što je navedeno u Izvještaju, sve što je stiglo prijedloga nevladinog sektora, organizacija raznih, sve je razmatrano na Interresornoj grupi, sve je, i tu ima idealnih rješenja, tu ima značajnih prijedloga za poboljšanje, ali, što reče gospodin Čolak, ovo je naš domet, ovo je dobilo saglasnost, više nije moglo proći. Po mom mišljenju tu ima izvanrednih prijedloga, ali to je moje mišljenje, nije cijela Interresorna grupa mislila tako. Druga stvar, mislim da bih ja, dakle scenario je moguć sljedeći, danas Predstavnički dom da u oba čitanja usvoji ovaj Zakon, što je moguće po Poslovniku, sa ovim tehničkim izmjenama i ovim njihovim intervencijama, da nama to dođe danas kao hitni postupak i da danas završimo usvajanje izmjena i dopuna Izbornog zakona sa današnjim danom. To je moguće i ja mislim da bi to bilo vrlo korisno i produktivno. Što se tiče Mostara možda bi bilo dobro jednom intervencijom u Izborni zakon, tamo se kaže da se izbori, da se izbori objavljuju 150 dana prije izbora, to je znači 2. oktobar, 2. maj, 3. maj, možda bi u Izbornom zakonu trebalo intervenciju neku napraviti da se kaže da se izbori za Grad Mostar mogu objaviti kasnije, ne 150, nego recimo 120 dana prije izbora, da bi se otvorilo možda prostora da se još urade potrebni napori, postignu kompromisi i rješenja za Mostar, što je možda jedno od rješenja, to tokom dana ili ovih dana treba vidjeti, ali u svakom slučaju prije 4. maja. I na taj način bi se otvorio prostor da se možda nađe, traga ili nađe prihvatljivo rješenje za Mostar, jer čini mi se dosta je opcija prisutno u parlamentarnoj proceduri. Između tih opcija bi vjerovatno bilo moguće pronaći neki srednji ili sadržalac ili neku rješenje prihvatljivo za sve. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Poštovana kolegice i kolege izaslanici i ostali. 25 Mi sad raspravljamo o Prijedlog izvješća o radu, otišli smo i na Sejdić-Finci i na Mostar, mislim da ćemo to danas u drugom, na nekoj drugoj sjednici, pričamo o onom šta je uradila Interresorna radna grupa. Najveću pažnju iz svega ovoga, bar kod ženskog pola, izazavala je bila priča da će samo među prva dva na listama da se nađe onaj manje zastupljenog, dakle to je uvijek žena, a da se gube onaj prethodno utvrđeni raspored gdje žena mora da bude na listi. Ja sad tu imam dvojaku priču. Znači, jedno je ako pogledam kako radi stranka kojoj ja pripadam, dakle HDZ BiH, ovdje u Domu naroda iz HDZ-a je nas troje, pri čemu su dvije žene, ali druge stranke nisu dale žene. Ako pogledam Zastupnički dom u svojoj stranci tamo su 4 iz HDZ-a BiH, od čega 2 žene, 2 muškarca, pri čemu je i članica Kolegija iz ove sranke žena. Ako pogledam izvršnu vlast ministrica važne oblasti iz moje stranke je ministrica obrane, dakle govorim o ženi i evo imamo tu kolegicu gospođu iz Vijeća ministara žena. Dakle, ako pričam kako to radi moja stranka onda tu ne bi bilo nikakvih problema da lista bude bez određenih mjesta gdje mora biti žena. Najgore je, mene vrijeđa kao ženu kad se kaže ona mora biti druga, peta, osma. Što to ja, ne može biti žena i prva, i treća, i četvrta, i šesta, i osma, šta znači mora biti žena. I onda kad to tako kažete onda, pošto sam je predsjednica opštinske organizacije jedne u Novom Travniku, i kad vi hoćete, evo sad ćemo praviti listu za Općinsko vijeće, onda morate zaokružiti ona mjesta dva, pet, osam na listi i onda oni muškarci kažu hoće li nama išta ostati, mada je to 40%, puno im se čini tih 40%. I to su sad zaokružena mjesta, ne daj Bože da žena ulijeće negdje između. Kad pogledam kako rade druge stranke, onda to stvarno se moramo vratiti na to da žene će morati imati svoja mjesta, jer neće imati priliku. Po ovom ovdje, znači, bilo je da žene nemaju mjesta, a da je 15% za općinske izbore prolaz, znači mora osvojiti 15% na svojoj listi. Tako da, i ona bi bila svakako negdje dolje na dnu, a da bi osvojila 15% je bilo nemoguće. E ono što je bitno da danas oni na Zastupničkom domu imaju te izmjene, i Vi ste rekli, gospodine Genjac da će to ići na 10%, a i najvjerojatnije će se usvojiti ovo da žena ima ona unaprijed utvrđena mjesta. Prema tome, mi smo dobili dosta pisama, pretpostavljam i vi izaslanici, na naše stranice i ono pišu na majcama – ne dajte nam brojeve i ostalo. 40% je evo najmanje koje mi žene možemo prihvatiti, ne mora to ići jedan jedan, najgore je kad nešto mora, onda vi morate postaviti i žene, to je činjenica, koje ne zanima politika. Ali onda pošto ih morate imati toliko onda dođu i one koje baš nisu zainteresirane. Po meni bi u sljedećoj interresornoj skupini trebalo više voditi računa, kad već ne možemo proći kao žene korz biranje, da 40% mora biti u izvršnoj vlasti, e to već onda među trojicom kolega, koje poštujem, ne bi bila sva trojica muških, morala bi biti žena negdje u vodstvu, a da ne pričamo o izvršnoj vlasti među ministrima, pa izvolite stranke postavite žene. Znači, 40% žena u tom slučaju da se bar na taj način osiguramo kad već nećemo za njih da glasamo, pri čemu ja naravno optužujem i žene kod toga, neće da glasaju za žene, da bar onda 40% bude žena u izvršnoj vlasti. Dakle, raspravljamo o ovom, biće tu izmjene i onda je ovo jasno prihvatljivo. Hvala.
Znao sam ja da će ova diskusija do gospodina Čolaka doći, ali dobro. Zahvaljujem. Daljih prijava za učešće u raspravi po ovoj tački dnevnog reda nema. Moja obaveza je sada da zaključim raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu izvještaja o radu Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine. Pokrenite izjašnjavanje. 26 Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv je bio 1 delegat, a uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 3 za, niko protiv, niko uzdržan. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina i da smo usvojili Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-433/16, od 05.02.2016. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je razmatrala i prihvatila Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, te predlaže Domu usvajanje Izvještaja sa sljedećim zaključcima. 1. Parlametnarna skupština BiH obavezuje Savjet ministara BiH, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da najmanje jednom godišnje Parlamentarnoj skupštini BiH dostavlja izvještaj o realizovanju Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. 2. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH za zaključenje sporazuma sa entitetskim vladama i Vladom Brčko Distrikta BiH u kojima će se precizirati finansiranje Fonda za povratak Bosne i Hercegovine i obezbjedi sredstva predviđena članom 24. tačka c) Zakona o izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine i raseljenim licima u Bosni i Hercegovini. 3. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Savjet ministara BiH da sačini i podnese izvještaj o donacijama, odnosno dosadašnjem trošenju donacija namijenjenih za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. 4. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da sve donatorske projekte stavi pod kontrolu uspostavljenih mehanizama koordinacije u Bosni i Hercegovin i. 5. Zadužuje se Savjet ministara BiH da u saradnji sa vladama entiteta usaglasi definitivno rješenje kolektivnih centara. 6. Zadužuje se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da sačini izvještaj o nerealizovanim sredstvima za povratak i sredsvima čija je realizacija u toku. U izvještaju treba navesti razloge za dosadašnju neiskorištenost sredstava i mjere koje je Ministarstvo preduzelo da se ubrza realizacija tih sredstava. 27 Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio Izvještaj sa zaključcima iz Mišljenja Zajedničke komisije. Riječ dajem izvjestiocu, ukoliko želi. Ka u Izvještaju. Zahvaljujem. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Izvolite. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Evo još jednom hvala i još jednom pozdrav svima, posebno uvaženoj ministrici za ljudska prava. I evo, drago nam je da imamo jednu ovdje danas i raspravu i mogućnost da o jednom vrlo temeljito urađenom Izvješću o jednom od najvažnijih aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma ovdje u ovom Domu progovorimo. Znači, da nas podsjetim prva Strategija je usvojena 2003., Revidirana 2010. i evo nekako svakih šest do sedam godina, na neki način, dolazi malo ozbiljnije na dnevni red ovdje za raspravu. I ukratko, da budemo onako realni, obzirom na razmjeru stradanja, egzodusa i humanitarne katastrofe. Ako uzmemo onaj broj '92.-'95. da je preko 2.200.000 ljudi raseljeno, od toga preko milion i 200 u sto i nešto zemalja svijeta, a preko milion interno raseljenih u Busni i Hercegovini i pokazatelje koje daje ovo Izvješće o Revidiranoj strategiji, i o povratu imovine, i broju realiziranih povrataka, i o broju obnovljenih objekata, može se reći da je jedan veliki posao urađen ako ćemo biti fer ... Međutim, isto tako trebamo reći da je još veliki dio posla ostao, evo ja sam se za to javio za riječ, jer ovdje postoje i koncepti i pristupi manje-više koji hoće reći da je povratak završen. Ja mislim, dakle, da ovaj Dom, i prihvaćajući ovo Izvješće o Revidiranoj strategiji mora jasno reći, biti na toj principijelnoj poziciji, dok god jedan čovjek želi da se vrati na svoj dom u bilo koji dio Bosne i Hercegovine to je trajno pravo i ne može biti osporavan. Bilo bi dobro da to možemo ubrzati, al' nažalost objektivno, neke objektivne okolnosti, finacijske i neke druge, smanjen interes, drugi prioriteti u svijetu, ne postojanje dovoljnog unutarnjeg političkog konsenzusa i ambijenta za brži i kvalitetniji povratak, limitiraju određene stvari. I ja bih se sad ovdje samo fokusirao na neke. Mi imamo, ja podržavam ove zaključke, mislim da su dobro sročeni, Povjerenstva i htio sam reći, evo ilustriraću jedan primjer kroz Zaključak 4. – Parlamentarna skupština BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da sve donatorske projekte stavi pod nadzor uspostavljenih mehanizama koordinacije. Ovo je vrlo važno, ja ću spomenuti samo ovaj regionalni projekat sto i nešto miliona eura. Po informacijama koje ja imam, od ljudi kojih se to izravno tiče, znači postoji jedan oblik diskriminacije kad su u pitanju ova sredstva. Po onome što ja znam to je, to su neki kriteriji koje kao utvrđuju donatori. Ja molim da se to provjeri, jer aplicirati za sredstva po ovom projektu ne mogu osobe izbjeglice iz Republike Hrvatske koje su na bilo koji način, oni ili članovi njihovih obitelji, riješili neki imovinski status ili pravni status. A taj limitirajući kriterij ne primjenjuje se ni na jednu drugu zemlju. Ja molim da se to provjeri, i ako je to točno onda da se ta objektivno diskriminirajuća odredba u ralizaciji sredstava iz ovog projekta eliminira, pogotovo zato što znamo da postoje objektivno, a mi znamo koja je zakonska uloga Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, a to je ustvari da ono koordinira, kreira i provodi jednoobraznu strategiju povratka na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine, sad citiram zakon. I ako uzmemo cjelokupni prostor Bosne i Hercegovine 28 objektivno možemo vidjeti danas neke rupe u toj karti u smislu povratka, prostim golim okom kad prolazimo, ne želim ovdje preferirati ni jedan prostor, ali ja imam pravo evo kao i svi drugi zastupnici navesti neke, kad prođete prostor od Doboja do Bosanskog Broda, pa možete vidjeti u kontinuitetu 20 godina istu skliku, 20 godina. Neću sad ... dajem ocjene zašto, kako, ko je sve odgovoran, naravno da je tu puno šira odgovornost. Ali sigurno je, dakle, da jedan izbalansiraniji pristup realizaciji projekata, prioritetima u povratku, mislim da bi takođe trebao pratiti Strategiju u daljem njenom procesu. I to mislim na svaki prostor u Bosni i Hercegovini na isti način. I naravno postoji još jedna stvar o kojoj kroz ovu Strategiju trebamo progovoriti, a to je, jasno je danas da više nije dovoljno obnoviti niti stan, niti kuću u smislu održivog povratka, i mi vidimo danas koliko postoji otvorenih pitanja kad je u pitanju obrazovanje, pravo koje je jednostavno zajamčeno svim mogućim mđunarodnim konvencijama i našim Ustavom, koliko su neki primjeri nerealizacije tih prava opterećuju našu stvarnost, koliko je također takvih slučajeva kad je u pitanju pristup zdravstvenoj zaštiti i socijalnoj zaštiti, da ne govorim o pitanjima zapošljavanja. I sasvim je sigurno da ova Strategija, po meni, daje dovoljno kvalitetne podloge da svi skupa naravno, u skladu sa svojom odgovornošću i nadležnostima ovdje, Ministarstvo ima jedan dio nadležnosti, međunarodne organizacije koje su involvirane u čitav ovaj proces imaju također svoj dio, entiteti imaju apsolutno svoj dio, kantoni imaju svoj dio, i mislim da tu jedna vrsta koordinacije dalje u realizaciji ovih preporuka i prioriteta bi morala apsolutno biti u fokusu svih nas, a po meni razmatranje izvješća o ovome bi trebalo biti najmanje jednom u pola godine ako želimo dati doprinos i da Ministarstvo i nadležne institucije obavljaju svoju funkciju, a i da ljudi vjeruju da bez obzira na težinu stanja to pravo i pravo na svoju zemlju neće nikad moći biti im osporeno, a kad će biti realizirano, daj Bože da bude što prije. Hvala lijepo.
Hvala i Vama gospodine Raguž. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Sam Izvještaj o provođenju Revidirane strategije je na Komisiji za ljudska prava otvorio pitanja i ukazao i na određene nedostatke dosadašnjeg provođenja Strategije i moguće načine rješavanja problema. Uz prisustvo i ministrice nadležne, gospođe Borovac, na Komisiji je, čini mi se, vođena vrlo, vrlo temeljita i produktivna rasprava, i ja mislim da su ovi zaključci u povodu tog dokumenta takvog dosega i, rekao bih, takvog značaja kakvog nikad nisu bili do sad u povodu Revidirane strategije. I ja ću samo skrenuti pažnju, jer ovo je znate, pazite, traži se da Ministarstvo zaključi sa entitetskim vladama sporazum kojim će se precizirati finansiranje Fonda za povratak. Tu ima problem. Druga stvar, Parlamentarna skupština zadužuje Vijeće ministara da sačini i podnese izvještaj o donacijama, ... tu je ogromnih problema bilo i svih kontraverzi, odnosno o dosadašnjem trošenju donacija namjenjenih za provođenje Aneksa VII. Dakle, traži se jedan sintetičan izvještaj o svim tim donacijama šta je bilo, jer znate donatori rade svoj posao, lijeva ruka ne zna šta radi desni džep, ovaj, donatori rade po svojim projektima, vlasti ne znaju o čemu se radi, itd., dosta je toga bilo. Dalje, Parlamentarna skupština zadužuje Ministarstvo da sve donatorske projekte stavi pod kontrolu uspostavljenih mehanizama koordinacije. Vrlo značajan, dakle, zaključak. Zatim, zadužuje se Ministarstvo da sačini izvještaj o nerealiziranim sredstvima za povratak. Sredstva znate stoje namijenjena, ne realiziraju se ili su u toku, sporo 29 ide, i tražimo da vidimo šta je razlog što se kasni s time. Dakle, u izvještaju da se navede razlozi dosadašnje neiskorištenosti sredstava. Jedina stvar koja ovim zaključcima, sad kad se sagleda, fali, je rokovi. Čini mi se da je to, ja mislim da bi trebalo neki rok od možda pola godine za provođenje, za realizaciju ovih zaključaka bio realan, izvodljiv. Neki će možda i prije se sprovesti, ali da ovdje možda dodamo da se ovi zaključci provedu u narednih pola godine i da se Dom izvjesti o tome. Mislim da bi bilo, da bi bio realan rok. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Imajući u vidu da daljih prijava nema, ja zaključujem raspravu. Prelazim na izjašnjavanje. Prvo glasamo o Izvještaju o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Pokrenite glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 9 za, niko protiv, niko uzdržan, iz Redpublike Srpske 2 za, protiv niko, uzdržana 2. Imajući u vidu da postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da je Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložila Zajednička komisija za ljudska prava. Pokrenite molim vas glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 9 za, protiv niko, niko uzdržan, iz Republike Srpske – 2 za, niko protiv, uzdržana 2. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da su zaključci Zajedničke komisije za ljudska prava usvojeni. Prelazimo na rad po tački 10.
nije uključen mikrofon
Riječ traži šef Kluba delegata bošnjačkog naroda, gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Samo ovaj amandman koji sam govorio, molim Vas, dakle nakon ovih zaključaka da se doda na kraju – rok za realizaciju navedenih zaključaka je najkasnije 6 mjeseci. Da se izjasnimo o tome. Dodatak, jer naime nema rokova u ovim zaključcima pa sam intervenisao u diskusiji, dakle rok za nerealizaciju navedenih zaključaka, da se doda rečenica – najkasnije 6 mjeseci. 30
Hvala gospodine Genjac. Ja sam s obzirom na to da to nije došlo u pisanoj formi shvatio to kao retoričko pitanje oko koga se slažemo. Ali svakako na Vaše insistiranje mi ćemo se vratiti na ovu tačku dnevnog reda i izjasniti se o tome. Dakle, dozvoliću sebi da interpretiram ono što je rekao gospodin Genjac radi stenograma, prijedlog gospodina Genjca glasi ovako: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH očekuje da zaključci od 1 do 6 budu realizovani u roku ne dužem od 6 mjeseci. Pokrećemo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a uzdržana su 2 delegata. Iz Federacije 9 za, protvin niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 2 za, protiv niko, 2 uzdržana. Imajući u vidu da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem de je prijedlog zaključka gospodina Genjca usvojen. E sada prelazimo na rad po tački 10. usvojenog dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu, broj: 05/7-50-13-568/16, od 16.02.2016. Vi ste dobili Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je podržala Izvještaj, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio Izvještaj. Pozivam izvjestioca u ime Komisije, ukoliko želi da uzme riječ. Kao u Izvještaju. Hvala. Dajem riječ podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, pa raspravu zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo ...
nije uključen mikrofon
Želite ponavljanje glasanja? 31 Ja molim da se ponovi glasanje radi tehničke greške na reklamaciju gospodina Raguža. Zahvaljujem, Gospodine Babalj, da li Vi želite da se ponovi glasanje ili je u pitanju?
nije uključen mikrofon
Molim vas da još jednom ponovimo glasanje na reklamaciju gospodina Darka Babalja. A možda bi mi davno završili ovu sjednicu, ali evo čekamo kolege iz Predstavničkog doma. Zahvaljujem. Od pristunih 13 delegata – 13 delegata je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 9 za, iz Republike Srpske 4 za. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da je Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu usvojen. Sad prelazimo na rad po tački 11., Ad. 11. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 05/1-50- 19-629/16 od 22.02.2016. i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 05/1-50- 19-630/16, od 22.02.2016. Dobili ste negativno Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija nije prihvatila Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2015. godinu, kao ni Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2016. godinu. Predstavnički dom na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, nije usvojio Izvještaj o radu Nezavisnog odbora i nije primio k znanju Plan rada Nezavisnog odbora. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija odredila kao izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. zahvaljujem. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Gospodine Kruniću? Riječ ima gospodin Žika Krunić, predsjednik Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH.
Pozdravljam gospodine predsjedavajući Vas i zamjenike predsjedavajućeg, sve delegate ovog uvaženog Doma, gospođu ministricu i sve prisutne u ovoj sali. Ja sam razmišljao da li se uopšte javljati po ovoj tačci, međutim zamoljen sam od kolega iz Nezavisnog odbora da se ipak obratim ovom Domu, da pokušam dati neka objašnjenja, ne u smislu nikakvog pravdanja i opravdavanja pozicije Nezavisnog odbora, to je u svakom slučaju stvar jednog i drugog doma i procjene i ocjene uspješnosti rada Nezavisnog odbora i donošenje eventualne odluke bilo koje vrste, ali jednostavno smo procijenili da ima potrebe da pokušamo 32 objasniti ono što nam nije uspjelo da objasnimo i na Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost, niti na Ad hok komisiji koja je formirana od strane oba doma. Šta to sad ima veze sa ovim Izvještajem? Ovako, Izvještaj kao izvještaj. Bilo je normalno očekivati, pošto Izvještaj svoj po karakteru, po prirodi stvari oslikava ono što je neki organ radio u nekom periodu, ne bi se trebalo očekivati nekih velikih problema prilikom njegovog usvajanja. Međutim, ovaj Izvještaj za 2015., govorim o Izvještaju za 2015. godinu, karakteriše to što se mnogo kroz sadržaj tog Izvještaja provlače pitanja neka koja su vezana za 2014. godinu, dakle ne griješim 2014. godinu iako je sad ovo 2016. godina, i tamo je neka, hajd da kažem, osnovna zamjerka Nezavisnom odboru stavljena, i od Ad hok komisije i kod Zajedničke komisije za odbranu i bezbjesnost, kao da nismo svaki mjesec održali sjednicu, a to je propisano našim Poslovnikom o radu, kažem našim, to je Poslovnik o radu koji su usvojili oba doma ovog Parlamenta, to nije Poslovnik Nezavisnog odbora mi ga samo primjenjujemo, što jeste tačno. Znači, mi ne želimo da tu pravnu činjenicu dovodimo u pitanje jel' ne možemo je dovesti, ali imamo potrebu da objasnimo, više iz moralnih razloga, jednu situaciju koja se u javnosti negativno prikazuje prosto bez dodatnog objašnjenja, evo Nezavisni odbor nije svakog mjeseca održao sjednicu i to je sad osnovna greška i razlog za njihovo razrješenje, itd., itd. Ja sam molio to i na Ad hok komisiji, a molim i ovaj Dom, ovaj, delegate da prihvate notornu činjenicu da smo mi svakog mjeseca, pa i više puta, ne jednom nego i više puta, se okupljali iz Travnika, iz Bijeljine, iz Brčkog, odakle svi činimo sastav ovog Nezavisnog odbora, provodili po par sati u pokušaju da konsenzusom dođemo do utvrđivanja dnevnog reda, govorim sve o toj 2014. godini, i na kraju nismo uspijevali da dođemo do utvrđivanja dnevnog reda jer je Poslovnikom predviđena vrlo visoka kvlifikovana većina od 7 glasova, što je teško postići kad je u pitanju 9 članova Nezavisnog odbora. I na kraju nismo uspijevali, ali to posebno naglašavam, i radi toga sam se najviše i jedino obratio ovom Domu, da objasnim više to iz moralnih razloga jer to u javnosti vrlo ružno zvuči, ovaj, plasira se to stalno da nismo mi radili kao da smo mi bili bahati i neodgovorni, itd. Međutim, nije to istina, jednostavno ja vas molim da prihvatite to da nije istina, mi smo dolazili, sate provodili, pokušavali da utvrdimo konsenzusom i dnevni red, bili smo istine radi opterećeni događajima, to su događaji koji su vezani za tadašnjeg direktora Državne agencije za istragu i zaštitu, i baš zbog toga nismo uspjevali da obezbedimo 7 glasova. Dva do tri člana Nezavisnog odbora su većinom bili za prijedlog da se ide ka donošenju odluke za smjenu direktora Državne agencije za istragu i zaštitu, ali je većina pet do šest članova bila drugačijeg stava, a pogotovo drugačijeg stava nakon pokretanja sudskog postupka kod redovnog suda, odnosno kod Suda BiH protiv tadašnjeg direktora Državne agencije za istragu i zaštitu. Dakle, kad je pokrenut sudski postupak to je nama bio signal da, hajde da vidimo da ne trčimo mi, da ne budemo mi najpametniji, da vidimo šta će Sud kao relevantna institucija, najpozvanija institucija, utvrditi po tim pitanjima, jedna činjenica. Druga činjenica, već smo imali pokrenuto pitanje apelacije od strane apelanta tadašnjeg direktora Državne agencije za istragu i zaštitu kod Ustavnog suda BiH, koja je takođe nama bila signal da ne budemo mi ispred svih. Na kraju krajeva Ustavni sud BiH je utvrdio svojom odlukom i povrede prava na pravično suđenje prema tom licu, ne bih ja sad tu odluku da oduzimam vrijeme i da citiram, ko želi može da se upozna s tom odlukom, gdje su utvrđene povrede prava na pravično suđenje u odnosu na član II Ustava BiH i na Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava član 6., itd., itd. Dakle, ja vas molim, samo pokušavam da poentiram na ovoj činjenici, znači ne radi se o bahatosti što se tiče našeg rada, svaki mjesec i više puta smo dolazili, pokušavali da dođemo do odluke, nismo uspijevali, nismo uspijevali iz ovog razloga koji sam maloprije naznačio. Slične situacije nas prate i dalje, evo mi imamo u zadnje vrijeme sličnu situaciju samo su drugi akteri, gdje smo još od avgusta mjeseca pokušavali da dođemo do odluke, tri puta smo 33 dolazili do faze glasanja, nismo uspijevali da obezbijedimo 7 glasova, namjerno neću da govorim o komu se radi, jer svi to možete da pretpostavite, itd. Nismo u stanju da donesemo odluku po inicijativi ministra bezbjednosti. Jako mi je žao što ministar bezbjednosti ovdje nije sad prisutan, da pokušam objasniti da smo mi shodno svojim dužnostima ozbiljno shvatili inicijativu koja je došla od ministra bezbjednosti, koji predstavlja Savjet ministara u oblasti bezbjednosti. Naravno, bezbjednost je i stvar ovog Doma, odnosno Parlamenta koji je ... preko Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, to nije sporno, ali i inicijativa ministra ima svoju težinu, međutim mi nismo bili u stanju po toj incijativi da donesemo odluku, ni da je prihvatimo, ni da je odbijemo. Legalno bi bilo i ... prihvatimo inicijativu, i to je demokratski, da se ta odluka donese i na takav način, ali zbog ovako propisane i kvalifikovane većine, da mi je da malo skratim da ne oduzmem puno vremena a da kažem suštinu, mi nismo bili u situaciji da donesemo tu odluku. Na posljednjoj sjednici kad smo imali treći pokušaj glasanja po pitanju inicijative gospodina ministra Mektića ponovo nismo imali dovoljnu većinu, imali smo ponovo tri, tri, tri, 3 za, 3 protiv, 3 uzdržana, itd. Ja sam tad, koristeći neko ovlaštenje iz zakona kao predsjednik Nezavisnog odbora, predložio Nezavisnom odboru da se usvoji inicijativa za izmjenu Poslovnika o radu. Jednostavno nije ni ovo normalna situacija da imamo inicijativu ministra koji je nadležan za pitanje bezbjednosti, a da mi ne možemo da donesemo odluku ni za, ni protiv. Međutim, nismo, ta inicijativa nije dobila potrebnu većinu ponovo u Nezavisnom odboru, tako da je to situacija takva kakva jeste. Naravno, bilo je nezadovoljstva i kod Ad hok komisije i oko nekih drugih pitanja. Evo jedan detalj da, prilikom intervjua za zadnji izbor direktora Državne agencije za istrage i zaštitu jedan od kandidata u tom momentu nije imao diplomu nostrifikovanu iz susjedne države, konkretno iz države Srbije, a tako da u daljoj proceduri nije učestvovao. Nama je to isto tako spočitavano vrlo žustro na komisiji za, Ad hok komisiji koju je ovaj Parlament formirao. Svodi se sve na ovo što sam već dva, tri puta rekao, da je potrebno da ovaj Dom i predstavničko vijeće i Savjet ministara dobro ovo razmotre. Ja sam objasnio zbog čega te odluke nisu bile, ovaj, nismo ih mogli donijeti, da se eventualno ide u izmjenu ovih akata. Naravno, kroz ovo objašnjenje, već sam rekao u uvodu, da je stvar ovog Doma kako će ocijeniti i procijeniti, kakvu će odluku donijeti to je u vašim rukama, uopšte neću u to da ulazim, ali imao sam potrebu da objasnim ovu situaciju da se ne radi o neradu Nezavisnog odbora. Vrlo je to neprijatno slušati u javnosti. Ja nisam nikad sebi dozvolio, niti moje kolege da odgovaramo na takve optužbe, ovaj, visokih funkcionera u štampi, itd., bili smo uvijek uzdržani, ali ovo je prilika i ovo je mjesto gdje sam želio to da kažem pred vama i da zatražim u tom smislu vaše razumijevanje takve jedne situacije, a ne da putem štampe mi polemišemo. Čak je bilo i teških optužbi i da je Nezavisni odbor donosi nezakonito odluke, što apsolutno nije tačno, ali nikad sebi nisam dozvolio da ja sad putem štampe objašnjavam da to nije tačno, itd., itd. Evo, toliko gospodine predsjedavajući, zadužen sam, kao što reko u uvodu, od mojih kolega iz Nezavisnog odbora da pokušam objasniti ovu situaciju, ne da izmolim bilo kakvu vašu odluku oko sudbine Nezavisnog odbora, nije nam to cilj, nego jednostavno da vas zamolim da ljudski shvatite ono što smo optuživani za nerad, da jednostavno to nije tačno. I to je rad, ljud su dolazili iz Visokog, iz Brčkog, iz Bijeljine ...
Ako vas iko razumije mi vas razumijemo.
Dobro, ja se izvinjavam ako sam malo. Nisam čuo, je li meni pitanje? 34
Kažem, ako vas iko razumije mi vas poslanici razumijemo kad su te optužbe u pitanju, izvinjavam se samo recite.
Dobro, ja se nadam da je to iskreno bilo rečeno. Hvala.
Hvala i Vama. Prijavio se za učešće u diskusiji koju tek sad otvaram u vidu ispravke krivog navoda gospodin Podžić. Jeste li Vi htjeli diskusiju ili ispravku krivog navoda baš?
nije uključen mikrofon
Ispravku, izvolite. Uvaženi kolega, gospodin Podžić.
Uvaženi predsjedavajući, kolege delegati. Dakle, ja bih zamolio gospodina Krunića, ovaj, da razgraniči nadležnosti Komisije za odbranu i sigurnost i Ad hok komisije koja je ispitivala rad Nezavisnog odbora. Dakle, ne može se spomenuti u istom kontekstu i jedna i druga komisija. Po Poslovniku Komisija za odbranu i sigurnost je raspravljala samo Izvještaj o radu i Plan rada za narednu godinu. Molim vas, od 12 članova Komisije, dakle, 7 članova Komisije je glasalo da se ne prihvati Izvještaj o radu Nezavisnog odbora i 2 člana Komisije su bila suzdržana. Dakle, niko nije bio za da se prihvati. Isti slučaj je i za Plan rada. Ja ne ulazim u nalaze Ad hok komisije i ne interesuje me, ali iz onoga kako sam pročitao vaš rad, ja ću, vaš Izvještaj o radu, i kao što sam rekao i na Komisiji za odbranu i sigurnost da slučajno u svom nazivu, završiću s tim, da slučajno u svom nazivu imate da se zovete međuentitetski odbor, međunacionalni odbor, međustranački odbor ja bih prihvatio, ali imate naziv Nezavisni odbor, i ne mgu nikako, ako pratim tok sjednica, kroz vaš Izvještaj nikako ne mogu dići ruku za to. Ali bih vas zamolio, ja kao član Komisije, a koliko znam niko i iz Komisije za odbranu i sigurnost u to nije ulazio ni u medijima, ni bilo gdje, a glasanje na Komisiji je bilo takvo kakvo je. Ne ulazim u ono šta je radila Ad hok komisija. Hvala.
Gospodin Ognjen Tadić ima riječ.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Ja bih jednom rečenicom pokušao da opišem ono što je rekao gospodin Podžić, dakle čak i da niste zasijedali niko to ne uzima kao ključni razlog, pogotovo ne u Izvještaju za 2015., da daje ocjene o radu Komisije, jer taj izostanak sjednice je bio u toku 2014. godine, znamo da su 35 tad bile i poplave i političke okolnosti predizborne, ovakve, onakve, za sve se to može imati razumijevanja. Međutim, problem je ova 2015. i ovaj Izvještaj o njoj, Nezavisni odbor kao nezavisno tijelo je napravljen da bi predvodio kao pilar profesionalnosti, principijelnosti, nepolitičnosti, borbe za pravni poredak, za poštene, čestite policajce, policijske rukovodioce prije svega. I moj lični osjećaj je da vi niste prepoznali da je počela jedna vrlo organizovana i vrlo uporna faza borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije, prije svega u sistemu vlasti. Da li zbog lošeg iskustva, da li zbog možda nečijeg ličnog iskustva, da li zbog ovih ili onih razloga, ali vi kao ti, kao tijelo jednostavno niste uhvatili korak sa željom ljudi koje je narod birao, a koji su opet birali vas, po definiciji vas biraju, po definiciji ste nama odgovorni, da se zaista suprotstavimo organizovanom kriminalu i korupciji. Dakle, to je jednostavno izostalo, to je sad pitanje osjećaja s kojim se možemo slagati ili ne slagati, ali to je moje pitanje osjećaja, ja ga uzimam samo kao svoje pravo zbog čega, ovaj, govorim ovo što govorim. E sad, ima tu nekoliko primjera na kojima ja gradim takav osjećaj. Nećemo ulaziti u 2014. godinu i slučaj bivšeg direktora Agencije za istrage i zaštitu, gospodina Zubca, to je dobilo epilog kakav je dobilo. Možemo ulaziti u tri druga slučaja, slučaj izbora direktora novog Agencije za istrage i zaštitu, konkursnu proceduru i dva slučaja vezana za direktora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela vezano za slučaj Srebrenica i zamjenika direktora direkcije, odnosno Agencije za istrage i zaštitu kada je u pitanju suspenzija jednog broja službenika po odluci direktora, a u predmetu koji se odnosi ... E sad ovo, ove dvije stvari koje sam pomenuo, slučaj gospodina Vilića, on je ziasta dobrim dijelom pred očima se onako desio svim ljudima u ovoj zemlji i okruženju i nekako ste vi došli do zaključka, a to nije primjedba pojedincu nego timu, ne čak ni većini, nego timu, odnosima vašim unutar toga, vašem nastojanju da izgradite tu atmosferu nezavisnosti, da bi mogli da donosite nezavisne odluke, da je to nikom ništa kada premijera jedne zemlje u jednoj vrlo specifičnoj situaciji, u opštem nastojanju ovog društva da prevaziđe neke događaje iz prošlosti i da otvori neke nove stranice istorije, neko kamenuje, po profesionalnim mnogim ocjenama zbog propusta onih koji su bili zaduženi za bezbjednost tog događaja i da niko ništa, ništa se nije desilo. Kao, znate, hajmo to zaboraviti. Ne kažem, sve se može zaboraviti, ali nečija odgovornost ipak postoji, što kažu, kako kaže da sad ne ulazim u neke fraze. E sad ovaj drugi slučaj vezan za zamjenika direktora SIPA-e neću da ulazim jer je u toku sudski proces, to ćete vi da odlučite, ali dobro se zapitajte zašto za vas razlozi koji, oni koji su po definiciji nezavisni stalno nezavisni, dakle sudije, stoje, za vas ne stoje. Dakle, to već otvara sumnju u to da li se politika umješala, dakle da li ste vi nezavisni. E ovaj treći slučaj on meni onako najviše nekako govori o tome da ja lično neću da učestvujem u nečemu što može predstavljati napad na vašu nezavisnost i napad na zakonito postupanje. Jer ste u periodu vlasti, koju ja podržavam, donijeli odluku da iz konkursne procedure, ja vam tvrdim, na neustavan i nezakonit način eliminišete kandidata koji je ispunjavao sve uslove, koji se zove Ranko Vuković, glavni inspektor Ministarstva unutrašnjih poslova. E to kad ste uradili to ste uradili i na moj obraz, jer ja sam taj koji podržava ovu vlast koja želi da se bori protiv kriminala i korupcije, a vi ste kao Nezavisni odbor dio tog sistema. I donijeli ste odluku koju ničim ne možete opravdati, jer Vi niste bili na sjednici Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, Vaš zastupnik tamo je nama objašnjavao kako ne može međunarodni sporazum da se primjenjuje, a primjenjuje ga Sud BiH neposredno koji kaže da ne treba nostrifikacija diplome. I Vama čovjek pokazuje presudu na tom Nezavisnom odboru iz koje se to može pročitati, Vi kažete – šta nas briga za to. E to ste uradili na moj obraz, jer ste tu stavli mrlju na moje nastojanje i nastojanje ljudi iz Saveza za promjene i onih s kojima smo zajedno da radeći zakonito ničim ne naškodimo autoritetu i kredibilitetu naše borbe protiv 36 kriminala i korupcije. Ako Vas je to nagovarao neko iz naših redova, ja Vas pozivam da to kažete i dobićete moj pozitivan glas za vaš Izvještaj. Ako Vas je nagovarao neko iz tuđih redova, recite ko je, i dobićete moj pozitivan glas. Ali ćutati, praviti se prema tome kao da se nije desilo, da se eliminiše kandidat za koga se zna, po njegovim profesionalnim referencama, da je sigurno od njih kandidat koji bi se jednako ili više borio protiv kriminala i korupcije na mjestu direktora SIPA-e, e to nećete uraditi na moj obraz i imati moju podršku. Pozivam Vas javno, evo ovim stenogramom, pred svim ovim ljudima, recite da li Vam je iko iz SDS-a ili Saveza za promjene nalagao ili tražio od Vas da vodite konkursnu proceduru tako da taj kandidat bude eliminisan i da li Vam je neko iz neke druge političke stranke, ili neki pojedinac iz nekog centra moći, to tražio od Vas? Nemoguće je da ste Vi to uradili suočeni sa svim činjenicama samostalno, ja to ne vjerujem. To je moj razlog osnovni zbog koga za 2015. godinu smatram ovo što smatram i glasao sam kako sam glasao. Što se tiče Plana rada, evo i da ga usvojimo, tu više povjerenja nema. Kod ove Parlamentarne skupštine sa ovom većinom više nema povjerenja vašoj nezavisnosti. I što kaže gospodin Podžić to će tek da se razmatra kada jednom dođe ovdje izvještaj Anketnog odbora, to sad uopšte nije teme. Ali ovo je ono gdje se diskredituje višedecenijska borba mnogih ljudi, preko dvije i po decenije da iz jednog jednopartijskog sistema dođemo do jednog uređenog sistema pravne države u kojoj se ne pita partija, ne pita bilo koji pojedinac, već koje zaista institucije funkcionišu onako kako treba. E sad kad sam, evo da vam kažem, ja to dočekao da to može tako biti u tom mandatu u kome vi očekujete moju podršku, tvrdim vam ... način vi to niste omogućili. E Vi ćete sad meni da kažete zašto se nije žalio? Pa znate kako, ja sa njim nisam razgovarao na tu temu, niti sa bilo kojim drugim kandidatom, ali mi se čini da mnogi ljudi koji su dugo čekali da u ovoj zemlji napokon počne borba protiv kriminala i korupcije, organizovanog kriminala, da gube povjerenje da je to moguće, imajući u vidu visinu prepreka koju smo naslijedili iz prethodnih generacija vlasti, bez obzira ko bio u pitanju, SNSD, SDS, PDP, SDA, HDZ, sve žive stranke koje su se izmijenjale na vlasti. Ja znam da su i vama te prepreke visoke, ali vama na leđima piše broj jedan i dio ste tima koji je dužan da te prepreke ruši ako ne može da ih preskače. Vi ste ti koji biste to trebali uraditi, a mi samo da vas podržimo u tome i da vam damo do kraja snagu da to učinite. Nažalost, nije se uspjelo u ovoj fazi o kojoj ja govorim, ali ta borba traje. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih za raspravu? Gospodin Krunić, izvolite.
... da se čuje i druga strana. Hvala vam još jednom. Naravno, ovaj, pošto gospodin predsjedavajući obraća se, na neki način, meni lično, ne meni lično nego meni kao predsjedniku Nezavisnog odbora, ja bi samo zamolio da, ako je moguće, ako imate želje, vremena, potrebe, ozbiljno je pitanje, da se uzme stenogram sa te sjednice Nezavisnog odbora i da se vidi kakve su to diskusije bile i šta je to Nezavisni odbor, odnosno pojedine članove motivisalo u ocjeni da u tom momentu taj kandidat, o kome je riječ, ne ispunjava uslove prema zakonima Bosne i Hercegovine, odnosno u tom momentu nije imao nostrifikovanu diplumu koju je stekao u drugoj državi. Ja, niti je meni govori šta gospodin Tadić, 37 niti bilo ko ni iz, kako je rekao, Srpske demokratske stranke ili Saveza za promjene, ne znam kako ste Vi sad rekli, izvinjavam se, niti bilo ko drugi ... govorio o bilo kakvim ljudima, tu je bilo sedam, osam ljudi, kandidata, ne mogu da se sjetim koliko ih je bilo, i Nezavisnom odboru je bilo sasvim svejedno da li njih ima sedam, ili osam, ili devet kandidata, ne postoji ni jedan razuman razlog zašto bi nekom smetalo da taj kandidat ne bude i dalje u proceduri i u igri. Znači, najbolje je uzeti taj stenogram, jer nisam ja odluku donio ni sam, niti, za donošenje odluke treba sedam glasova, ja sam maloprije o tome pričao, na čemu insistiram stalno da to domovi uzmu u razmatranje i eventualno vide, jer na ovaj način sa ovako visokom kvalifikovanom većinom nemoguće je donijeti ni jednu odluku. Evo, ja se izvinjavam i naravno neću sve više javljati. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Ognjen Tadić.
Upravo radi stenograma i da bude dorečeno sve ovo do kraja, dakle ja ću Vam saopštiti sljedeću informaciju. U toku trajanja te sjednice, a to Vi znate, jedan od članova Vašeg Nezavisnog odbora, Ljubomir Kuravica, je Vama predočio presudu koja se odnosi upravo na njega lično, ne Opštinskog suda u Banja Luci, ili u Zenici, ili u Zavidovićima, ili u Ljubuškom, nego Suda BiH. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na Ljubomira Kuravicu, u kojoj se vrlo jasno kaže da je upravo u istom problemu kakav je imao taj Kuravica Sud zaključio: Sud je jasno ukazao, čitam dakle, da je odredbom člana 5. Sporazuma o uzajamnom priznavanju dokumenata o obrazovanju i regulisanju statusnih pitanja učenika i studenata „Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 79/05, pitanje priznavanja nostrifikacije uređeno na način da se diplome stečene u Republici Srpskoj i Republici Srbiji istog stepena uzajamno priznaju prilikom ostvarivanja prava na zapošljavanje i u druge profesionalne svrhe, na osnovu stručnosti na koju diploma glasi i u skladu sa propisima koji važe u svakoj potpisnici Sporazuma bez potrebe provođenja nostrifikacije, te je stoga forma obavještenja jedini način na koji je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske moglo potvrditi, itd., u njegovom slučaju, itd. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Imamo li još rasprave? Ako nema zaključujem raspravu.
Dobro, mi sad idemo dalje, tako što prelazimo na izjašnjavanja. Prvo glasamo o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je bilo 4 delegata, protiv je bilo 5 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije za 2, protiv 3, uzdržana 2, iz Republike Srpske 2 za, protiv 2, niko uzdržan. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu nije usvojen. Sada glasamo o Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2016. godinu. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za su bila 4 delegata, protiv je bilo 5 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 2 za, protiv 3, uzdržana 2, iz Republike Srpske 2 za, 2 protiv, 2 uzdržana. Pošto ne postoji opšta većina, konstatujem da Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2016. godinu nije primljen k znanju. Prelazimo na rad po tački 12. Ad. 12. Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu, broj: 05/8-50-14-485-6/16, od 03.03.2016. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, je usvojio Izvještaj. 39 Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, ukoliko želi. Nije prisutan. U ime njegovo zamjenik neki. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... priča što se mi o korupciji i borbi protiv te iste korupcije. Htio sam samo ukazati na bitnost ovog, rada ovog Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Naime, na jednom od prošlih izvješća ove Agencije ja sam zaključio u svojoj raspravi da smo mi lideri ne u regionu, nego na planeti što se tiče sprječavanja svih oblika korupcije, jer je Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije uspjela rasvijetliti par hiljada maraka teških koruptivnih djela u svom radu, iako njen rad košta puno više. Tako da očekujem sada kad ima parlamentarni nadzor ovog povjerenstva koje ćemo mi imati, biće strašno interesantno usporediti rezultate koje su postizali prije i koje će postići nakon ovoga što imaju, znači ispred Parlamentarne skupštine ljude koji prate njihov rad. I evo očekujem da podignu barem na nekoliko desetaka tisuća maraka koruptivna djela u Bosni i Hercegovini. Ja sam pokušavao izračunati ta koruptivna djela koja su oni rasvijetlili ne mogu se izraziti u promilima, znači mi na razini Bosne i Hercegovine imamo proračune teške nekoliko milijardi i kad ovamo nađete par tisuća maraka koje su otišle u korupciju, kakva Švicarska za nas gdje smo mi ... to je čudo. I evo, kažem, drago mi je da smo barem u nekom segmentu lideri. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Karamatiću. Da li ima daljih prijava za učešće u diskusiji? Nema. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 9 za, protiv niko, niko uzdržan, iz Republike Srpske 3 za, protiv niko i 1 uzdržan. 40 Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2015. godinu jeusvojen. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 01,02-16-1-771/16, od 09.03.2016. Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.2016. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospodinu Seadu Kadiću, prvom zamjeniku predsjedavajućeg Komisije, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje i glasamo o Izvještaju o radu i Finansijskom izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 9 za, iz Republike Srpske 4 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2015. godinu usvojili. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i protokola. Predlažem da objedinimo raspravu, ali odvojimo izjašnjavanje o tačkama 14. i 15. dnevnog reda. Otvaram raspravu o ovom proceduralnom pitanju. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o ovom proceduralnom pitanju, dakle objedinjavamo raspravu odvajamo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv 1, uzdržan 1. Iz Federacije
nije uključen mikrofon
Gospodin Nović reklamira glasački proces. 41 Molim vas da ponovimo proces. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv je bio 1 delegat, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Redpublike Srpske 3 za, protiv 1, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo objedinili raspravu i odvojili izjašnjavanje o tačkama od 14. do 15. dnevnog reda. Ad. 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o prekograničnom nadzoru između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-05-2-577/16, od 17.02.2016. Ad. 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma – razmjena nota između Savjeta ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine o dodjeli bespovratne pomoći, broj: 01,02-05-2-960/16, od 25.03.2016. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Riječ dajem gospodinu Seadu Kadiću, prvom zamjeniku predsjedavajućeg Komisije, ukoliko želi. Kao Izuvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih za diskusiju nema. Zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje, trenuta, trenutak, molim vas da poništite ovu akciju koju ste preduzeli. Dakle, poništavamo ovu akciju. Dakle, prvo se izjašnjavamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Protokola o prekograničnom nadzoru između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 8 delegata, protiv su bila 2 delegata, uzdržanih delegata je bilo ukupno 3. Iz Federacije BiH 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske niko za, 2 protiv i 2 uzdržana. Postoji opšta većina, ali nema entitetske, pa moramo preći na usaglašavanje. [[usaglašavanje Kolegija]]