Poštovane zastupnice i zastupnici, pozivamo vas da sjednete da krenemo sa sjednicom. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 59. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ureda ministra vanjskih poslova BiH Igora Crnadka dobili smo obavijest da ministar nije u mogućnosti nazočiti sjednici. Takođe iz Ureda ministrice obrane BiH Marine Pendeš obaviješteni smo da ministrica nije u mogućnosti nazočiti današnjoj sjednici, te da će u njeno ime nazočiti zamjenik Boris Jerinić. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici Monika Tomić, Mensura Beganović, Fehim Škaljić. Zastupnici Safer Demirović i Denis Bećirović najavili su kašnjenje. Prema podacima Službe sjednici je nazočno 29 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: S dnevnog reda, zbog toga što Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, nije dostavilo mišljenja, skinute su: Točka 11. Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal broj: 05/7-50-19-555/18, od 21.02.2018. Točka 13. Izvješće o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, za 2017. godinu, akt broj: 05/6-50-19-608/18, od 26.02.2018. Dopunjene su točke 4. i 8. te sada glase: Točka 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1- 2568/17, оd 30.10.2017. s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava PSBiH. 2 Točka 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018. s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Ja imam prijedlog da na današnju sjednicu uvrstimo novu tačku dnevnog reda. A prethodno, evo, iako nije možda ni u ovome smislu primjereno pitati, očekivali smo danas da na ovome dnevnom redu imamo tačku dnevnog reda vezano za iseljavanje, odnosno zaustavljanje odlaska mladih iz Bosne i Hercegovine, to smo usvojili ovdje u Parlamentu, zadužili smo Vijeće ministara, prolazi vrijeme, još uvijek nemamo odgovor. Isto tako smo očekivali da danas na sjednici imamo pitanje vezano za plan i mjere za aktuelne probleme u vezi s poplavama, također smo to delegirali i to je Vijeće ministara trebalo u tom smislu odgovoriti, nemamo ni toga danas. Dakle, samo upozoravam na to. I, evo, danas predlažem da uvrstimo novu tačku dnevnog reda koja nosi naziv – Informacija o planu hitnih mjera i realizacije aktivnosti i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regiji, u Bosni i Hercegovini i u regiji. Dakle, evidentno je da ovaj problem sa migrantima postaje problem u Bosni i Hercegovini. Imamo obavezu da, kao država, u tom smislu budemo spremni, da odreagujemo, da imamo neku vrstu, ovaj, odgovora. Vidim da je Vijeće ministara, da je Ministarstvo sigurnosti već imalo jednu vrstu, rekao bih, aktivnosti koje su početkom godine napravili. Postoji materijal, po meni jedna dobra osnova da prodiskutujemo, da se danas informišemo o ovom pitanju i da sa jednim prijedlogom mjera mi kao Parlamentarna skupština BiH zauzmemo stav. Dakle, predlažem ovu novu tačku dnevnog reda sa ovim nazivom uz materijale koji su već pripremljeni i pozivam vas da podržite ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja takođe predlažem novu tačku dnevnog reda koja glasi – Razmatranje poslaničke inicijative Jasmina Emrića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. jula 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u vezi namjere Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog 3 otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska“. Razlog zašto podnosim ovu inicijativu i predlažem novu tačku dnevnog reda na današnjoj sjednici je to što već više od pola godine nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje u pisanoj formi iz septembra 2017. godine, a takođe nisam dobio odgovor ni na moje usmeno postavljeno pitanje krajem prvog mjeseca ove godine, što smatram nedopustivim, i na neki način sam iscrpio sve svoje poslaničke mogućnosti da dođem do vrlo važne informacije kojom ćemo obavijestiti javnost Bosne i Hercegovine o stavu Republike Hrvatske o ovom vrlo važnom pitanju za, prije svega, sjeverozapadni dio Bosne i Hercegovine, ali i za sve građane u Bosni i Hercegovini. Zbog važnosti teme i aktuelnog trenutka, a obrazložiću dodatno ukoliko se usvoji ova nova tačka dnevnog reda, molio bih kolegice i kolege da podrže uvrštavanje u dnevni red ove tačke. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dobar dan svima, lijepi pozdrav svim nazočnim u dvorani. Dakle, kao zastupnik i predsjednik Kluba imam prijedlog da sukladno članku 71. stavak (1) Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, dakle predlažem novu točku dnevnog reda za ovu sjednicu koja glasi – Razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku BiH po žurnom zakonodavnom postupku, sukladno članku 133. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Imam dole u obrazloženju zašto to predlažem. Dakle, znate svi da je, odluke Ustavnog suda oko toga pitanja, a, da tako kažem, krucijalni razlog zašto ovo predlažem je taj što imamo u proceduri prijedlog kolega iz SDA sličnog zakona. Međutim, i juče i ovih dana javnošću šire se dezinformacije da je Zakon koji je predlagalo Ministarstvo povučen iz procedure i onda određeni dio kolega zastupnika tvrdi kako taj Zakon ne zadovoljava, a ovaj Zakon koji je predložio SDA, dakle, zadovoljava odluku Ustavnog suda. Prije svega, to nije točno, nije Zakon ni povučen, on jučer uopće nije stavljen na sjednicu Vijeća ministara, nit nekih ranijih sjednica, bez razloga, dakle, on uopće nije pao na Vijeću ministara ili da je se o njemu izjasnilo. Znači, Zakon nije imao mogućnost da se na Vijeću ministara razmotri na prijedlog Ministarstva pravosuđa i nije mi jasno što se događa, je li to kolega ili gospodin Zvizdić neće da stavi prijedlog resornog ministarstva iz Vijeća ministara kojem predsjedava zarad toga što je SDA predložio Zakon. Dakle, nije mi uopće jasno što se događa. Zbog toga sam, dakle, bio prinuđen da predložim Zakon koji sam izravno uzeo od ministra, dakle, sa svim dokumentima i svim onim što ga prati i što je trebalo biti razmatrano na Vijeću ministara. To vam predlažem, dakle, u proceduri i molim da se stavi na dnevni red ove sjednice i da vidimo koji zakon zadovoljava odluke Ustavnog suda i koji ispunjava ono što se očekuje od odluka Ustavnog suda kada su u pitanju izmjene i dopune ovoga Zakona. 4 Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijeni predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, uvažene kolege i kolegice. Ja predlažem danas, da se, uvrštavanje nove tačke dnevnog reda o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava i izvještaja ministra bezbjednosti, gospodina Dragana Mektića. U skladu sa članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem da se kao prva tačka dnevnog reda današnje sjednice uvrsti – Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava i izvještaja ministra bezbjednosti BiH, gospodina Dragana Mektića. Svjedoci smo da ministar bezbjednosti konstantno upozorava javnost na postojanje opasnosti za bezbjednost građana što zbog, kako tvrdi, paravojnih, paraobavještajnih informacija, te istaknutih pojedinaca i analitičara koji po njegovom viđenju podrivaju segmente bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. U vezi s tim tražim informaciju, odnosno registar svih nepoželjnih organizacija, udruženja i pojedinaca čije se djelovanje može podvesti pod narušavanje bezbjedonosne situacije u Bosni i Hercegovini. Informacija bi trebala da sadrži osvrt na unutrašnje, na uništavanje viška naoružanja i minsko-eksplozivnih sredstava, kao i destinacije gdje naoružanje iz Bosne i Hercegovine završava, te niz drugih podataka koji mogu poslužiti kao osnov za solidnu parlamentarnu raspravu. Poseban akcenat povodom narušavanja bezbjednosne situacije bilo bi potrebno posvetiti sve snažnijoj migrantskoj krizi koja, po ocjeni mnogih, takođe može uticati na narušavanje bezbjednosne situacije u Bosni i Hercegovini. Posebno je interesantno da mi nikada do sada nismo imali cjelovitu informaciju šta se dešava sa povratnicima iz Bosne i Hercegovine sa stranih ratiša, kakvo je djelovanje ISIL-a, paradžemata, selefijskih pokreta. Ko su to ljudi koji po ocjeni međunarodnih službi predstavljaju opasnost, a mi ih čuvamo u Bosni i Hercegovini? Kako je moguće da, recimo, pojedina strelišta pišu dopise da ne mogu da upravljaju strelištima gdje se vježbaju mladi u recimo vremenskom intervalu od 16 do 18 sati, a tamo se disponira sa bojevom municijom i sa, dakle, perspektivnim vojnim naoružanjem. Dakle, hoće li iko suštinski ući u problem bezbjednosti ove zemlje ili ćemo imati ministra bezbjednosti koji će ionako tešku situaciju pretvoriti u cirkus. Zato ja molim, ukoliko ministar nije u stanju danas da da odgovore, da zadužimo da u roku od 20 dana imamo zatvorenu sjednicu u kojoj ćemo posvetiti punu pažnju ovim problemima. A da je problema, da problema ima ima ih i previše. Ja mislim da bezbjednost ne smijemo dati u ruke ljudima koji se time zabavljaju i zato vas molim da podržite ovaj prijedlog. Evo, ja ću ga dati u pisanoj formi.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o prijedlozima za dopune dnevnog reda današnje sjednice. 5 Do ovog momenta u pisanom obliku nismo dobili materijal od uvaženog zastupnika Šepića, pa Vas molim kako bi se mogli izjasniti o Vašoj inicijativi da nam dostavite u pisanom obliku. Vi ste predlagali neki materijal koji, želim Vam samo reći, za dnevni red koji smo mi juče na Kolegiju dobili i proslijedili smo na nadležna povjerenstva i naći će se na jednoj od idućih sjednica, vjerojatno odmah na idućoj sjednici. Tako da ukoliko Vam je možda prihvatljiv i ovaj odgovor da se danas ne izjašnjavamo o ovom prijedlogu ili ćete inzistirati da ova točka bude.
/nije uključen mikrofon/
Danas, znači, ostajete da glasamo o prijedlogu?
/nije uključen mikrofon/
Dajte nam točku kako glasi da, dostavite nam materijal. Mi u ovom trenutku nemamo Vaš materijal.
/nije uključen mikrofon/
Bilo bi dobro da do sjednice, znate svi, ispoštujemo da ne moramo čekati službe. [[konsultacije u Kolegiju]] Možemo li sa nastavkom sjednice? Naime, prijedloge za dnevni red koje smo sad dobili, evo smo napravili i kratku konsultaciju u Kolegiju, zapravo ovi materijali nijedan ne bi ispunjavao uvjete da bude na današnjoj sjednici dnevnog reda. Nijedan materijal ne sadrži, evo uvaženi kolega Senad Šepić je dostavio materijal koji smo mi juče proslijedili nadležnom povjerenstvu i čekamo stav nadležnog povjerenstva. Mi druge materijale ovdje nemamo. Takođe od Jasmina Emrića inicijativa koja glasi kao inicijativa koja ima obrazloženje u tom smislu, takođe bi o ovom pitanju trebali proslijediti nadležnom povjerenstvu da nam pripremi i dostavi materijal kako bi o tome mogli raspravljati. Zastupnik Nikola Lovrinović je predložio prijedlog ZKP-a po žurnom postupku o kojem po Poslovniku ne bi trebali glasati, trebao bi se odmah uvrstiti, kako Poslovnik kaže, na sljedeću sjednicu. Što se tiče kolege Špirića, takođe ovdje stoji da se predlaže točka – stanje sigurnosti, ona poslovnički ima obrazloženje, međutim takođe nemamo, imamo materijal o stanju sigurnosti koji smo proslijedili. O ovome bi danas, znači ispada, mogli se izjasniti na Domu, na neki način, bez materijala. Tako da imate situaciju, što se mene osobno tiče, ali nije moj stav ovdje bitan, ja sam trenutno kao predsjedavajuća, da Kolegij je stava da se ne glasa ni o jednoj točci dnevnog reda. 6 Ja ću takođe predložiti, kao predsjedavajuća, ili ćemo glasati o svim točkama ili nećemo ni o jednoj točki. Što se mene tiče ja dajem Domu da se izjasnimo o tome hoćemo li se izjasniti po svakoj pojedinačnoj točci da bude danas u dnevnom redu.
[[nije uključen mikrofon]] Mogu li ja samo dobiti riječ kratko
Možete dobit riječ ... [[isključen mikrofon]] radi stenograma.
[[nije uključen mikrofon]] u odnosu na ovaj Vaš prijedlog da glasamo o tome hoćemo li glasati o tome.
Izvolite kolega, možda povreda Poslovnika ili ne znam kako to nazvati. Kolega Šefik Džaferović.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Dakle, ja nemam uopće problem da mi ovdje u Parlamentu raspravljamo o bilo kojoj tački dnevnog reda koja ispunjava poslovničke pretpostavke da može biti stavljena na sjednicu Parlamenta. Predsjedavajuća je objasnila kako stvari stoje sa svakom od ovih inicijativa i prijedloga i ni jedna od ovih inicijativa, imajući u vidu Poslovnik i praksu ovog Predstavničkog doma, ne može biti na današnjoj sjednici. One moraju biti tretirane i o njima se ne treba glasati. Tako da ja predlažem da se proglasi dnevni red kakav jeste, da ove inicijative idu svojom procedurom u komisije i one će biti na narednoj sjednici Predstavničkog doma. Zauzimati stav da ćemo glasati o svemu ili nećemo glasati ni o čemu mislim da to ne bi mogao da bude poslovnički stav i Dom ne bi trebao i ne bi mogao da glasa. Dakle, za mene je izlaz iz ove situacije da se proglasi dnevni red, da se ove inicijative stave u proceduru i da se nastavi sa radom. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Za mene je izlaz iz ove situacije da se dosljedno primjenjuje Poslovnik, a to je član 71. i član 72. Na početku sjednice Doma poslanik ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne i 7 predlaganje nove tačke s odgovarajućim materijalom. Praksa u ovom Domu je bila dok god poslanik dostavi bilo kakav pisani materijal za koji on ili ona smatra da je odgovarajući, da to ispunjava uslove iz ove tačke. Još bitnije, član 72. – ako nisu predložene izmjene dnevnog reda smatra se da ga je Dom usvojio. I ovo je totalno kontra ovoga što je gospodin Džaferović govorio maloprije, jer gospodin Džaferović traži od ovog Doma da se pretvara da nisu predložene izmjene dnevnog reda i da se smatra da je predloženi usvojen. Ali je činjenica da izmjene dnevnog reda jesu predložene. U slučaju da su predložene izmjene dnevnog reda, i nakon što poslanici iznesu svoje stavove u vezi s tim prijedlogom, Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. I sad da se vratim na ono što je predsjedavajuća rekla, da bi se prijedlog kolege Lovrinovića trebao odmah uvrstiti bez glasanja, to apsolutno nije tačno jer to može samo za sljedeću sjednicu, a ova sjednica je već počela. I on je predložio materijal i dopunu dnevnog reda nakon što je postojeća sjednica počela, a sljedeća je nekad idućeg mjeseca. Hvala.
Zahvaljujem. Evo, neću komentirati ovo što ste kazali, samo ću Vas korigirati kao predsjedavajuća. Kad je u pitanju stav za točku, za prijedlog točke 3. ja sam rekla da se o ovoj točci na način kako je predložena ne glasa, nego da je ona obvezna točka na sljedećoj sjednici Doma. Ja mislim da smo tu jasni i da Vaša primjedba ne stoji u pogledu ovoga. Imamo dalje, zastupnik Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja opet mislim, unatoč i Vašem mišljenju i kolege Arnauta, iako cijenim njegove, ovaj, doprinose kada je u pitanju tumačenje Poslovnika, da članak 133., a zbog žurnosti teme i zbog svega onoga što se ovih dana događa oko ovog Zakona, naredna je sjednica, ona nije počela, mi nismo utvrdili dnevni red, jeste počela ako smo saslušali himnu. Dakle, ja sam materijal dostavio, žurni je postupak, zna se, i na ovoj ili na bilo kojoj drugoj sjednici, da se o tome ne glasuje. Prema tome, jasna je procedura, ja sam materijal dostavio na vrijeme sukladno članku 71. i članku 133. i naredna je sjednica od mog podnošenja ova. Dakle, još nije utvrđen dnevni red i ona nije počela, ona je počela samo otvaranjem ništa više, mi ne znamo ni kako ćemo raditi. Prema tome, inzistiram da se danas točka dnevnog reda uvrsti, ova koju sam predložio, a jučer je bila sjednica Vijeća ministara na kojoj nije stavljen na dnevni red Zakon koji je predmet ove moje, moga prijedloga. Dakle, nisam ni imao šansu da o ovome razmišljam na način na koji razmišljam danas, da evo nekakva 24 sata, o kojima se govori imaginarno, dakle to nigdje ne postoji, pustite praksu. Znači, ovo je meni naredna sjednica, dakle nakon podnošenja moga prijedoga ona još nije počela sa radom. Tražim da se stavi na dnevni red i da se ne glasuje o tome uopće.
Zastupnik Senad Šepić, povreda Poslovnika. Izvolite. 8
Pa, vrlo kratko. Dakle, i poslovnički i praksa je da ovo što smo do sada uradili, evo i ja i moje kolege, da je ovo način kako smo i do sada radili. Imamo materijal, imamo obrazloženje, imamo ono što sad u ovome momentu imamo ...
Samo Vas molim da se referirate koji smo članak Poslovnika povrijedili.
Dakle, gospođo predsjedavajuća, i Vi i ja znamo o čemu govorimo i sami ste kazali da podržavate jedan ovakav moj pristup. Ovo je više reakcija na ovo što je govorio gospodin Džaferović. Mi smo, dakle, prihvatili, zadužili, kada je u pitanju ova informacija o zaustavljanju odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine, o poplavama, pa što tu ne reagujete poslovnički gospodine Džaferoviću i natjerate institucije da rade posao. Imate Poslovnik, imate članove, imate zakone, trebate raditi. Neodgovorno je sad u ovom momentu kada stvarno imamo problem, koji svaki dan navire, govoriti o tome poslovnički kao neko nije napisao neko obrazloženje koje misli gospodin Džaferović da je potrebno ga tako napisati, a imamo taj problem sa migrantima. Zato vas molim nemojte da otvaramo ovu ovakvu vrstu rasprave, mislim da to nije odgovorno i predlažem da to stavimo na dnevni red i da se kao Parlament o tome izjasnimo.
Zastupnik Jasmin Emrić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Povrijeđen je član 72. Poslovnika, kolega Arnaut je već rekao, a ja naglašavam iz člana 72. – u slučaju da se predložene izmjene dnevnog reda i nakon što poslanici iznesu svoje stavove u vezi s tim prijedlogom Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. Tačka. Znači, Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. Glasa se redosljedom kojim su poslanici predlagali izmjene. Ja smatram nepotrebnim da se dalje odugovlači sa traženom informacijom. Zbog toga sam i predložio ovu inicijativu, jer komisija koja bi bila nadležna ne bi ništa drugo mogla uraditi nego eventualno podržati ovu inicijativu iz razloga što se radi o veoma važnoj i aktuelnoj temi. A ova tema nije nepoznata u ovom Domu, ja više od pola godine pričam o ovoj temi, tražim i u pisanom obliku i usmenom obliku odgovore na ovu temu i nisam dobio. Ovo je vrlo hitno, tražim da se Dom o tome izjasni i mislim da nema uopće razloga za daljnjim odugovlačenjem jer sam ja dostavio i detaljno obrazloženje. A naravno ukoliko se usvoji ova tačka dnevnog reda onda ću s tim upoznati i ovaj uvaženi Dom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ovdje vidim ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević, iako molim vas da vodite računa raspravu o dnevnom redu smo zaključili. Izvolite kolegice. 9
Ma evo možda imam i rješenje makar za ovaj slučaj gospodina Emrića. Mislim, predsjedavajuća sve što je rekla u pravu je, ali potrebno je samo da preformulišete naziv tačke, stavite – Inicijativa Savjetu ministara za dostavljanje informacije u okviru inicijative, zaključak taj i taj i riješili smo problem. Onda Vam to može ići danas kao tačka dnevnog reda. Ali ako ste naveli kao ovu inicijativu onda to mora ići na komisiju. Znači, samo nađite drugačiju formulaciju naziva tačke dnevnog reda da se može danas uvrstiti. Imate našu podršku jer i sami smatramo da je ovo jako bitno pitanje. Hvala.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Kolega Emrić je citirao član 42. i rekao
72
što je nekoliko puta ovdje ponovljeno, da Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. Želim reći da se podrazumijeva da predložene izmjene moraju biti usaglašene sa Poslovnikom, odnosno poslovnički takve da se o njima može glasati. Mi imamo ovdje neke prijedloge izmjena dnevnog reda gdje nisu ispunjeni poslovnički uslovi. Po mom mišljenju poslovnički uslovi za tačku kolege Emrića jesu ispunjeni, ali nisu ispunjeni od kolege Lovrinovića jer oni idu na sljedeću sjednicu, i kolega Špirić je predložio da ministar bezbjednosti, koga danas nema ovdje, bar ga ja ne vidim na sjednici, dostavi informaciju. I mislim da treba ispoštovati ovaj drugi dio, malo korigovan, njegovog prijedloga, a to je da se na sljedećoj sjednici dobije ova informacija, a da ministar bezbjednosti bude prisutan. Kako će čovjek dati informaciju, nije ovdje. Dakle, nemamo poslovničke uslove za dvije tačke dnevnog reda. Hvala.
Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Prethodno dvoje kolega su ušli u suštinu predloženih izmjena. Ukoliko oni smatraju ili bilo ko drugi da ne postoje uslovi da Dom obavi o nečem raspravu oni se mogu izjasniti tako što će glasati protiv predloženih izmjena i dopuna dnevnog reda. Poenta je ovdje na proceduri, a procedura, član 71. i 72. jasno nalažu da ukoliko postoje predložene izmjene koje su propraćene odgovarajućim materijalom, a predlagač je taj koji cijeni šta je odgovarajuće, o tome se glasa. I u konačnici one izmjene i dopune koje dobiju podršku Doma će biti uvrštene, one koje ne dobiju podršku neće biti uvrštene i to je kraj. Dakle, ovdje je neophodno razlučiti proceduru od suštine. Hvala. 10
Molim vas malo za razumijevanje, imamo sad ponovo povreda Poslovnika, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo u proceduri donošenja dnevnog reda, u proceduri smo donošenja dnevnog reda. Dakle, žurni postupak člankom 133. govori o tome da se u svakom dijelu donošenja dnevnog reda kao Kolegij u proširenom sastavu, ne znam, Kolegij, znači sve su to tijela Zastupničkog doma koja sudjeluju u procesu utvrđivanja dnevnog reda. Dnevni red po članku 71. i 133. kad je u pitanju moj prijedlog danas se određuje, dakle i nema nikakvog razloga da moj prijedlog se ne nađe u dnevnom redu. Ovo je sjednica koja tek treba krenuti, a znate sve šta je tema, znate, da ne otvaram ponovo jer je rasprava završena. Znači, nemojte da se igramo ovdje gluvih telefona, mislim da točka dnevnog reda treba biti uvrštena u dnevni red onako kako sam je predložio, materijal imate, sve je zadovoljeno. Sve je zadovoljeno, proces je utvrđivanja dnevnog reda.
Zastupnik Mirsad Mešić, povreda Poslovnika. Zastupniče dobili ste riječ.
Ma, gospođo predsjedavajuća, mislio sam da mogu uzeti pauzu zbog gospodina Emrića, ali znam da je dnevni red,
Da je dnevni red.
u redu.
Da, zahvaljujem. Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ne vidim drugu mogućnost da na drugi način postavim ovu tačku dnevnog reda, pa sam zbog toga se prijavio kao ispravku krivog navoda. Ispravljam svoj navod u vezi predlaganja tačke dnevnog reda, tako da bi sada tačka dnevngo reda glasila – Zahtjev Vijeću ministara za dostavljanje informacije sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. jula 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u vezi namjere Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska. Znači, nije više inicijativa, ovo je tačka dnevnog reda, zahtjev Vijeću ministara da dostavi informaciju. Hvala. 11
Zahvaljujem. Zaključujem još jednom raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Prije no što se izjasnimo želim kazati, budući da u Kolegiju nemamo suglasnost, a nemamo ni od strane zastupnika po predloženim točkama, u tom slučaju ja kao predsjedavajuća, sukladno Poslovniku, tražim od Doma da se izjasni o prijedlozima točaka koje su nam na dnevnom redu. Prelazimo na izjašnjavanje od uvaženog zastupnika Šepića, nova točka, a ona glasi – Informacija o provođenju hitnih mjera i mogućnosti Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize i priliva migranata u Bosni i Hercegovini. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 37 nazočnih – 22 za, 11 protiv, 4 suzdržana. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo Informaciju o provođenju hitnih mjera i mogućnosti Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize i priliva migranata u Bosni i Hercegovini, zastupnika Senada Šepića, uvrstili u današnji dnevni red sjednice. Prelazimo na izjašnjavanje po prijedlogu broj 2. Zastupnik Jasmin Emrić je preformulirao svoju inicijativu i sada glasi – Zahtjev Vijeću ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma izradi i dostavi za razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. jula 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u svezi namjere Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 37 nazočnih – 37 za, nema protiv, nema suzdržanih. Konstatiram da postoji i opća i entitetska većina, te da smo prijedlog, odnosno zahtjev uvaženog zastupnika Jasmina Emrića prema Vijeću ministara, znači da se za pravu narednu sjednicu Predstavničkog doma izradi i dostavi na razmatranje informacija sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, održane u Sarajevu 07.07.2017., o razgovorima i zaključcima u svezi namjere Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska. Molim vas da se takođe izjasnimo o prijedlogu zastupnika Nikole Lovrinovića da se Zakon o kaznenom, Prijedlog izmjena Zakona o kaznenom postupku BiH po žurnom zakonodavnom postupku, sukladno članku 133. Poslovnika Zastupničkog doma nađe na današnjem dnevnom redu sjednice. Od ukupno 37 nazočnih – 10 za, 27 protiv, suzdržanih nema. Ne postoji opća većina. Konstatiram da prijedlog zastupnika Nikole Lovrinovića da se Prijedlog zakona o kaznenom postupku BiH po žurnom zakonodavnom postupku uvrsti u današnji dnevni red sjednice Zastupničkog doma nije dobio potrebnu većinu. 12 Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu 4. da se zahtjev zastupnika Nikole Špirića za uvrštavanje nove točke dnevnog reda o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini povodom alarmantnih izjava i izvješća ministra sigurnosti BiH Dragana Mektića. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 37 nazočnih – 16 za, 12 protiv, 9 suzdržanih. Postoji opća ali ne postoji entitetska većina u Federaciji. Hoćemo li usuglašavanje?
Naknadno.
Naknadno usuglašavanje po ovoj točki dnevnog reda. Sada, molim vas, pošto smo uvrstili neke točke dnevnog reda, ja dajem pauzu od možda 15 minuta, kako bi nam službe podijelile prijedlog novog dnevnog reda, izmijenjenog i dopunjenog sa ovim inicijativama. 15 minuta stanka, do 11:15, nastavljamo sa sjednicom. Poštovane zastupnice i zastupnici, budući imamo kvorum nastavljamo sa sjednicom. Konstatiram da 59. sjednica Doma ima izmijenjeni i dopunjeni dnevni red koji ste dobili u materijalima. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 58. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Amira Fazlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1- 2568/17, оd 30.10.2017., s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava PSBiH; 5. Priјеdlоg zаkоnа о izmјеni Zаkоnа о plаćаmа i nаknаdаmа u instituciјamа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – prеdlаgаtelj: zastupnica Bоrјаnа Krištо, zаkоn brој: 01-02-1-205/18, оd 18.01.2018. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 27.02.2018. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-531/18, od 19.02.2018. (prvo čitanje); 13 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 9. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02- 1-1830/17, od 25.07.2017.); 10. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 09.08.2017.); 11. Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-507/18, od 26.02.2018.; 12. Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50- 19-683/18, od 07.03.2018.; 13. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH da, u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, obavi raspravu o Deklaraciji o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Židovima i Romima tijekom Drugog svjetskog rata, usvojenoj na sjednici Narodne skupštine RS-a“, broj: 01-50-1-544/18, od 20.02.2018.; 14. Informacija Vijeća ministara BiH o nemogućnosti TV prijenosa utakmica reprezentacije Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz Kluba SBB – Fahrudin Radončić, akt broj: 01-50-1-690/18, od 07.03.2018.; 15. Informacija Vijeća ministara BiH o provođenju hitnih mjera i mogućnosti Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize i priljeva migranata u Bosnu i Hercegovinu – predlagatelj: zastupnik Senad Šepić, broj: 01,02,03-04-741/18, od 21.03.2018.; 16. Zahtjev Vijeću ministara BiH da za prvu sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. srpnja 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u vezi s namjerom Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovska gora, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska“ – predlagatelj: zastupnik Jasmin Emrić, broj: 01-50-1-790/18, od 21.03.2018.; 17. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o sredstvima granta između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Norveške za unaprjeđenje sigurnosti žena i odgovora na rodno utemeljenu diskriminaciju i nasilje u Bosni i Hercegovini (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05-2-557/18, od 21.02.2018.; 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o vojnoj pomoći za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2-606/18, od 26.02.2018.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o međusobnom ukidanju viza za nositelje običnih putovnica, broj: 01,02-05-2-713/18, od 08.03.2018. 14 Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 58. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Hvala predsjedavajuća. Dakle, ja nažalost nisam dobio odgovore na neka postavljena pitanja, a jedno od njih je gospodinu Jasminu Imamoviću načelniku Općine Tuzla od kojeg sam očekivao odgovor o nacionalnom sastavu administracije Grada Tuzle, očekujem ga još. Dakle, kao što ste rekli Sveučilištu sam poslao. A podsjećam vas i molim da opet učinite nešto da Federalna televizija i BHRT dostave odgovor koji je postavljen preko godinu dana kada je u pitanju njihov utemeljiteljski akt i način na koji su profunkcionirali nakon donošenja Zakona o RTV sustavu. 15 I jedna još stvar ima, inicijativu koju sam uputio Vijeću ministara da se, dakle, druga i treća faza digitalizacije objedini kada je u pitanju raspisivanje javnog tendera. Kako od njih nemam odgovora, dakle bila je sjednica Vijeća ministara, ja sam to poodavno već možda desetak dana uputio kao prijedlog, nemam njihove reakcije. Ja ću još jedno vrijeme čekati, ako toga ne bude ja ću se, naravno, onda sa inicijativom vratiti Zastupničkom domu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam srdačno sve prisutne. Zapravo nisam dobila odgovor, nisam ni očekivala, na posljednje pitanje, ali i prethodno nisam također dobila dosta odgovora, naročito su u tom pogledu iz Ministarstva prometa i komunikacija, rekla bih, neodgovorni. Ne znam da li je u prethodnim mandatima tako bilo, no krajnje je, čini se, vrijeme evo bar pred kraj ovog mandata da se ta praksa promijeni. Dakle, uz vrlo jednostavna pitanja izbjegne se odgovor i više niko to ne spominje, niti se kad dobije pisani, niti imamo načina da to, osim da ponovo postavljamo ista pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku tri – Izvješće povjerenstva Kolegija, ali naravno prije no što krenemo po svim ovim točkama želim, u skladu sa člankom 27. točke f), ograničiti trajanje rasprave u svezi sa svim preostalim točkama na 5 minuta. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Amira Fazlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. Na 58. sjednici Doma, održanoj 07.03.2018., zahtjev za razmatranje Prijedlog zakona u hitnom zakonodavnom postupku upućen je na usuglašavanje Kolegiju Doma kao povjerenstvu. Kolegij nije postigao suglasnost. Ovdje nema rasprave. Odmah ćemo se izjasniti u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak, pa vas molim ...
Pet minuta pauza da zastupnici uđu u salu koji nisu ovdje. Mi tražimo u ime Kluba SDA pauzu od pet minuta. 16
Evo, dajem pauzu od pet minuta. Možemo li ostati ovdje da
/nije uključen mikrofon/
... [[nije uključen mikrofon]] molim vas, imam problem sa ..., ne mogu da se prijavim, htio sam, ako mogu da kažem usmeno, bez obzira što nije registrirano tamo. Klub SBB-a traži pauzu od pola sata. Dakle, možemo prihvatiti ovu da ova od pet minuta neka uđe u to, al' ukupno pola sata tražim pauzu.
Ali već smo dali, molim vas, da ne ispadne smiješno.
Molim.
Već smo dali pauzu od 5 minuta, ona traje.
Pa, ja se prijavio, ali evo pogledajte ekran mi se zatamnio, ne mogu, nisam mogao da se prijavim i zato sam to rekao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, eto, pa nema veze, ja mogu kad se završi ova pauza tražiti pauzu, svejedno mi je.
Znači, jeste li ...
Tražim pauzu od pola sata. Ako ne sad onda po okončanju pauze koju je tražio kolega Džaferović.
Onda ništa, evo daćemo pauzu i na zahtjev Kluba. Uračunaćemo sve, pauza ukupno pola sata. Vidimo se za pola sata, znači to je u 12:10 nastavljamo sa sjednicom. Možemo, nastavljamo sa sjednicom. Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak u drugom krugu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
To je ostalo, pa ja vama kažem da sistem ne funkcionira ...
Samo Vi izbrišite.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Nema prijavljenih, zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ovo je sada nova tačka je li tako? Sad raspravljamo ...
Pratite li, Vi obično pratite, pa znate.
Završili smo hitnost postupka, sad raspravljamo o Prijedlogu zakona. Tražim pauzu od 30 minuta u ime Kluba ...
Jeste, otvorili smo, otvorila sam raspravu.
Tražim pauzu od 30 minuta u ime Kluba SBB-a. Hvala.
Dajem pauzu od 30 minuta. Poštovane kolegice i kolege, obzirom da nemamo kvoruma u ovom trenutku, a imali smo najavljenu pauzu od strane Kluba SDS-a, ja obavještavam vas, a obavijestit ćemo i preko klubova, da ćemo sada dati pauzu za ručak koju smo planirali, a koja je ujedno i pauza i prijedlog pola sata pauze prijedlog Kluba SDS-a, tako da, evo, da možda ne čekamo ovdje, pa da damo odmah. Znači, nastavljamo sa sjednicom u 14:00 ovdje. ____________(?) Znači sat vremena.
Izvinjavam se, mi sad nismo tražili pauzu.
Kako niste kad smo dali na početku na prijedlog Arnauta.
sat vremena ...
A onda smo mi uklopili u svoju, ali tražena je pauza. Dobro. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda, nema prijavljenih. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1- 2568/17, оd 30.10.2017., sa Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava PSBiH Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 55. sjednici Doma, održanoj 21. prosinca 2017. i 17. i 31. siječnja 2018. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava dostavilo je Izvješće 20.03.2018. Povjerenstvo nije usvojilo Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Priјеdlоg zаkоnа о izmјеni Zаkоnа о plаćаmа i nаknаdаmа u instituciјamа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – prеdlаgаtelj: zastupnica Bоrјаnа Krištо, zаkоn brој: 01-02-1- 205/18, оd 18.01.2018. (drugo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajuća. Budući da je ovo Zakon u drugom čitanju, a kako mi nismo imali u prvom čitanju mišljenje resornog ministarstva, odnosno gospodina Bevande i to nam je tek danas uz ove materijale stiglo, vrijedno je prodiskutovati ono što piše u Mišljenju gospodina Bevande, odnosno ministra financija i trezora BiH. Dakle, Vaš prijedlog, Vas kao predlagateljice i činjenica jeste zaista da je alarmantna situacija i da svakako treba učiniti i uložiti sve napore kako bi se status i položaj djelatnih vojnih lica u Ministarstvu obrane poboljšao, no međutim postavlja se pitanje, ovo što se predlaže ovim povećanjem koeficijenata, šta će u konačnici biti od toga i na koji način. Dakle, u Mišljenju, ako ste obratili pažnju, dakle, za sve moje kolegice i kolege, stoji da ako bi Parlamentarna skupština podržala ovaj Prijedlog zakona da je njegova primjena moguća samo ukoliko dođe do smanjenja osnovice, odnosno da se izmijeni osnovica sukladno Odluci o izmjeni Odluke o visini osnovice, dakle Vijeće ministara, pri čemu bi se na taj način obezbijedila ova sredstva. Dakle 9,3 miliuna nema u budžetu Bosne i Hercegovine i na koji način će se obezbijediti to što je potrebno sa ovom izmjenom i povećanjem koeficijenata jeste da se smanji osnovica svim državnim službenicima u Bosni i Hercegovini. To u konačnici znači da kada se smanji osnovica i pomnoži sa ovim koeficijentom koji Vi predlažete da će djelatna vojna lica dobiti između 20 do 30 maraka povećanja, a za sve državne službenike će se smanjiti između 80 do 180 maraka njihova plata. To znači da, u ovom Mišljenju također piše, da je Vijeće ministara još 2016. godine donijelo politiku, na svojoj 62. sjednici, usvojilo je Politiku Vijeća ministara o ograničavanju javne potrošnje na plate i naknade zaposlenih u institucijama. To je, takođe u tački 6. predmetne Politike definirani su naredni koraci pri čemu će se Vijeće ministara suzdržavati od povećanja osnovice na plaću, uključivajući i suzdržavanje od povećanja koeficijenata. Dakle, to su oni kao Vijeće ministara donijeli svoju Politiku, i postavlja se pitanje, budući da će se oni suzdržavati od svega ovoga, na koji način će se uopšte obezbijediti ova sredstva i na koji način se uopće može mijenjati osnovica u toku fiskalne godine ako mi imamo Zakon o budžetu Bosne i Hercegovine, a imamo i sam zakon, trenutno važeći Zakon o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, gdje sam član 4. kaže – da sredstva za plaće i naknade zaposlenim u institucijama Bosne i Hercegovine se isključivo osiguravaju iz proračuna, odnosno budžeta. U članku 7. se navodi da se osnovica utvrđuje do 30.06. tekuće godine, da se ona može mijenjati tek za narednu godinu. Što znači da u ovom Prijedlogu sve se svodi na to da je ovo jedan predizborni trik, da od ovoga apsolutno niti djelatna vojna lica neće imati neko poboljšanje svog statusa, a čak štaviše državni službenici će doći, biti dovedeni u negativan položaj. Također se postavlja pitanje zašto Vi kao predlagateljica, a iz Vaše stranke je također gospodin Bevanda, pa i gospođa Pendeš koja je ministrica obrane, niste napravili jedan svrsishodan prijedlog pri čemu bi se zaista ovoj populaciji, odnosno djelatnim vojnim licima i poboljšao status, a koji bi bio možda regulisan i na taj način da samo se slijedi ono što već u zakonima piše i podzakonskim aktima. Pri čemu samo Vijeće ministara, odnosno gospodin Bevanda u svom Mišljenju navodi da kada bi se poštovalo ovo sve što profesionalnim vojnim licima već sada pripada po zakonu, dakle od letačkih dodataka, do naknada za rad u drugim nekim, je li, u smjenama, itd., da kada bi ovo se njima, i 30% dodatak koji ih sljeduje, kada bi oni to danas imali da apsolutno im možda ni ne bi trebalo povećavati ovaj koeficijent. Dakle, nejasno je kako se može ovakav jedan Prijedlog izmjene zakona naći u proceduri bez jednog mišljenja i argumentiranog stava, jednog argumenta gdje ćete Vi, odnosno gdje će Vijeće 21 ministara naći 9,3 miliona, budući da smo mi usvojili budžet, a to je bilo tek nedavno, Dakle, da ste Vi zaista imali iskrenu namjeru Vi ste mogli u toku izmjene i dopune budžeta, odnosno u toj proceduri predložiti sve i prestrukturiranje i naći ova sredstva. Stoga Demokratska fronta [[govornik se upozorava na vrijeme]] zaključke, pri čemu se zalažemo da se ne dira nikakva osnovica [[govornik se upozorava na vrijeme]] ali da se ova sredstva i te kako mogu naći iz drugih izvora, a to je iz paušala svih izabranih, iz tekućih rezervi i, naravno, da se napravi prestrukturiranje iz sredstava za silna putovanja koje koriste, kako zakonodavna, tako i izvršna tijela. Hvala.
Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Pa evo htjela sam kolegici da kažem da je ovo otprilike priča koju smo trebali pričati na prošloj sjednici kad smo raspravljali o Zakonu u prvom čitanju. Ja sam tada, ja sam tada govorila da nije u redu to što radimo i da populistički zakoni koje donosimo u oči izbora postaju problem za realizaciju, posebno kad znamo da nisu obezbijeđena sredstva u budžetu i kad jedna stranka poželi da sebi upiše nešto što je, eto, učinila za jednu veliku populaciju zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine, to bi željele i druge stranke, ali treba imati odgovornost pa donijeti takvu odluku. Ja mislim da ni na jedan način, ne ovo što ste Vi sad rekli, ni na bilo koji način se ne može obezbijediti 10 miliona iz drugih izvora. 10 miliona, evo gledam šta su ovi iz SBB-a predložili, kaže – samo imenovana lica i zvaničnici i savjetnici i rukovodeći državni. Pa nema 10 miliona u tome, pa to je dobra ideja, ali nije realna. Dakle, nismo bili ozbiljni prošli put kad smo raspravljali o principima ovog Zakona, on ne ispunjava principe, taj Zakon, niti je planirano, niti imamo načina da sad u ovom momentu uradimo to. Ministarstvo je finansija dalo svoj stav jasan. Ima jedini način na koji možemo, to je ovaj koji piše. Šta to znači, koliko radnopravnih sporova će to pokrenuti? Nismo, još uvijek nije prošao u Domu naroda zakon koji kaže da se poslanicima i delegatima ne može mijenati plata u toku mandata. Dakle, to je haos jedan. Ulazimo iz greške u grešku, ja vas molim da svi se dozovemo situaciji u kojoj se nalazimo i da ovaj Zakon ne dadnemo mu podršku.
Zahvaljujem. Ali evo imam, imamo stalno, ali želi nam ministar financija da se obrati. Možda će vam pomoći u ovim raspravama. Izvolite ministre, imate riječ.
Hvala i pozdrav svima vama, uz želju za uspješan rad. Prvo bi htio da ispravim samo jednu stvar, znači, vi ste dobili, ovo je stav Vijeća ministara, znači Mišljenje je usvojilo Vijeće ministara. Ono je dato u cijelosti u profesionalnom dijelu i mi kao rješenje za provedbu ovoga Zakona smo naveli da je prva mogućnost da jednostavno se ide kroz smanjenje osnovice svima u institucijama, sasvim normalno treba tu analitiku uključiti. Na samom Povjerenstvu za proračun i financije, kad je prvi put razmatrano, bilo je prijedloga da se ova sredstva osiguraju iz tekuće pričuve. Dio se može osigurati iz tekuće 22 pričuve, onoliko koliko je razmijenjeno, i sasvim normalno, analizom poslije, ovaj treći mjesec kad izlazi gledamo kako ide izvršenje proračuna, da su moguća i restrukturiranja u samom proračunu. Eto, to je ono što ja imam reći bez ikakve strasti, politike, politikanstva i svega ostalog i neću da ulazim, znamo da ste zadužili Vijeće ministara da ukine Odluku o prijevozu gdje smo imali uštedu od 750.000. Znamo da je uz negativan stav usvojen Zakon o policijskim službenicima i nisam htio da vojnici, i činjenica koja je bila u obrazloženju za ovaj Zakon i Mišljenje Ministarstva obrane gdje je činjenično da vojnici zbog niskih primanja napuštaju Oružane snage. Evo, hvala.
Hvala ministre. Nadam se da smo razjasnili što se tiče Mišljenja. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja, imam krivi navod kad je u pitanju gospođa Majkić, mislim da ne treba 9 miliona i 300, s obzirom da je treći mjesec, kraj trećeg, početak četvrtog, i dok se usvoji ovo, znači, trebalo bi negdje, kako smo mi izračunali, dakle, trebalo bi negdje oko pet i po miliona za ova sredstva. No, u svakom slučaju podržavam i smatram da je u pravu da ovaj Zakon je zaista trebao da nađe svoje mjesto u proračunu, dakle, u budžetu za 2018. godinu i da je, naravno, bilo mjesta i vrijeme i kada su bili potrebni amandmani, bila prilika za amandmane, da se ovo uvrsti u budžet. I usput da kažem odmah, da je to jedini pravi način, ovo što je ministar izložio, dakle, ovaj, da iz pričuve sredstava i prestrukturiranjem budžetskih stavki, dakle, to je jedino moguće i zakonski. Evo, hvala, to je kad je u pitanju ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Budući da ste se javili za raspravu, je li odustajete ili?
Ne odustajem.
Rasprava, Mirsad Isaković. Izvolite.
Ne odustajem, slučajno se potrefilo jedno za drugim. Dakle, ono što želim reći da je ovaj Zakon zakon koji je izuzetno potreban. Mislim da vojnici ne zaslužuju da imaju prosječnu platu od 655 maraka, 7.126 vojnika živi od prosječne plate 655 maraka. Moram da kažem da mnogi i putuju, mnogi imaju i neka druga, i da je to nešto što mi želimo da podržimo, odnosno povećanje plata SBB želi da podrži. Ono što mi ne želimo jeste način na koji se žele obezbijediti sredstva kroz ovaj Zakon. Dakle, želio bih reći, to je nastavak ovog prethodnog, dakle, ispravke krivog navoda, da je ovaj Zakon morao svoje mjesto naći u budžetu. Mi znamo da je početak izrade budžeta, dakle, da se pravi u deset koraka 23 i da je u šestom mjesecu tekuće godine za narednu godinu, međutim, evo vidimo da je neko očito zaboravio da 7.126 vojnika nemaju, nisu imali mjesta u budžetu. Na koji način želimo obezbijediti? Bilo koji način mimo ovoga o kome je ministar govorio i o kojem sam ja takođe govorio na Povjerenstvu, odnosno na Komisiji za finansije i budžet je protivzakonit. Zašto? Pa zato što bi narušio osnovni princip budžeta, budžetsku ravnotežu, dakle, a mi nemamo drugih izvora i, dakle, postoji budžetski okvir od 950 miliona i bilo kojim dodavanjem mi bi narušili tu ravnotežu. Ono što želim reći je sama činjenica da povećanje plata vojnicima svakako ne smije ići na uštrp smanjenja nekih drugih korisnika budžeta, je li, da se njima smanjuje plata. Ja sam zagovonik teorije ako je nekom povećana plata, dakle, da ide povećanje i svim drugim, a ne da smanjujemo drugima zato da bi se neko izravnao u tom smislu. I ono što je za mene vrlo važno jeste da u ovom slučaju dobijaju samo vojnici do, ovaj, kategorije, dakle, zastavnika prve klase, i to su, to su ljudi koji su najviše ugroženi. Dakle, ako bi se poslužili principom da uvećamo koeficijent, a iznos smanjimo, došli bi u situaciju da bi njihove plate bile veće svega 20 do 30 maraka. Mislim da je to beznačajno. Ovdje su potrebne puno radikalnije mjere i puno ozbiljniji pristup, dakle, povećanju ovih plata. Nisu samo problemi u Ministarstvu odbrane kad su u pitanju plate, dakle, tamo imamo, vidjeli smo da revizorski izvještaji koji pokazuju da je tamo puno više problema, pa čak smo vidjeli i izvještaj gospodina Šiljegovića, je li, ovaj, da ima i nekih drugih razloga koji daju nama za pravo da diskutujemo o tome i da kažemo, i da potražimo o čemu se radi. Ali, u svakom slučaju, plate su nešto što je sad na dnevnom redu i što bi trebalo da se diskutuje. Dakle, mi smo za povećanje plata. Naravno, predlagaču bio sugerisao, s obzirom da je u ovom Izvještaju Vijeća ministara rečeno da nema sredstava u budžetu, članak 4. – sredstva za plaće i naknade zaposlenima u institucijama Bosne i Hercegovine osiguravaju se isključivo iz proračuna. Dakle, nema sredstava i ovaj članak ne bi trebao da stoji, kao i članak 7. stav (3), dakle, to su članci koji nisu kompatibilni sa prijedlogom, odnosno Mišljenjem Vijeća ministara i mislim da bi to trebalo da ide. Klub SBB-a je, dakle, ovo sve razmotrio i predložio je tri zaključka. Ta tri zaključka korespondiraju sa ovim Zakonom i, evo, ja bih htio da predložim. Ono što je po meni vrlo važno, mi čak predlažemo i da se naše plate umanje u korist tih vojnika. Dakle, ne slažem se da ne može, ovo je zakonodavni organ, najviši zakondavni, mi možemo donijeti odluku da sve plate, prvo od mene krenemo pa nadalje. Dakle, da ovim vojnicima koje žive od 655 maraka, da ih na neki način stimulišemo da ne bježe iz vojske, jer po nekim pokazateljima zadnje dvije godine 500 vojnika je napustilo, napustilo armiju. Dakle, tačka, ne znam da li ima potrebe da čitam ove zaključke, s obzirom da je ovo već podijeljeno i mislim da se trebamo izjasniti o tome. Naravno, mi ćemo ovaj Zakon, dakle, prihvatiti uz napomenu da ovi zaključci trebaju da prođu, jer oni regulišu i izvore o kojima smo mi govorili ovaj put. Dakle, Zakon nije sporan, sporni su izvori iz kojih sredstava treba ovo platiti. Hvala lijepo.
Zastupnik Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Dakle, kolegi Isakoviću, ovo se moralo naći u budžetu, dakle, mi smo zbog toga i glasali protiv ovoga budžeta, za razliku, recimo, od SBB-a koji je podržao budžet, bio na toj strani. Mislim da danas se ne trebamo u toj formi, na takav način, vraćati unazad kolega Iskoviću, hajmo sad u ovom momentu naći ta rješenja. Znamo mi da postoje sredstava, jednim dijelom je on već to u svojoj diskusiji poslije rekao, jednim je dijelom to spomenuo i ministar. Naš kolega Salko Sokolović je u konkretnom ovome dijelu, sa konkretnim ovim ciframa, dakle, precizno 24 kazao na koji način možemo doći do ovoga. Mi smo protiv toga da se, dakle, velikom broju ljudi koji ionako imaju male plate smanjuje ova osnovica, jesmo za to ako treba da se, ako govorimo o smanjenju plata to možemo uraditi izabranim, imenovanim zvaničnicima, evo, nama ovdje u Parlamentu, ministrima, šefovima raznih direkcija, agencija itd. One, onaj grant i one rezerve koje smo ostavili za članove Predsjedništva, za članove Vijeća ministara, ne znam, za predsjedavajućeg itd., tu je preko pola miliona maraka iz rezervi, iz ..., iz stavki u kojima smo vidjeli u proteklim godinama da nemamo izvršenje budžeta ni 60, 70% mogu se naći ova sredstva koja sad nisu deset miliona, ni devet, možda će biti negdje oko pet do šest miliona, ali dajte da u tom smislu razmišljamo oko tih konkretnih koraka i prijedloga kako ćemo izaći iz ovoga. Nemojte da se vraćamo na budžet, znamo kako smo se ponašali oko budžeta, svak je imao svoje razloge zašto je bio protiv, zašto je bio za, ali mi smo baš iz ovih stvari, i tada smo diskutovali oko toga zašto ne treba onakav fiskalni okvir i onakav budžet podržati.
Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Kolegi Isakoviću hoću da kažem, ono što ste govorili i ono što ste napisali, to su dvije različite stvari. Vaš Zaključak br. 1 je u koliziji sa onim što ministar finansija, odnosno Savjet ministara u ovom svom Izvještaju kaže. Vi ste rekli da treba smanjiti plate svim izuzev vojnih lica, policijskih službenika, zaposlenika pokrivenih članom 24. Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. A Ministarstvo finansija Vam kaže – da bi se obezbijedilo toliko novca koliko treba, 9 i po, koliko miliona, treba Vijeće ministara da donese odluku o visini osnovice za obračun plate za 2018. godinu kojom bi osnovica bila smanjena svim zaposlenim u institucijama BiH. Dakle, svim zaposlenim, nema izuzetka. E onda bih ja voljela sad prije nego što se digne ruka, da vidimo koliko se to smanjuje, a koliko se to povećava. Valjda bi bilo zgodno da odustanemo danas od glasanja po ovom Zakonu, pa da na sljedećoj sjednici dobijemo informaciju od Ministarstva finansija koliko će ovi ljudi dobiti povećanje, a koliko će biti smanjeno unutar 22.000 zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine. Nemojte da ponovo pogrešnu odluku donosimo.
Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se. Dakle, gospodine Šepiću, budžetski okvir ste i vi, također, usvojili, a i meni se čini da Vi niste bili na prošloj sjednici kada smo mi diskutovali upravo o ovom Zakonu i kada smo rekli da podržavamo Zakon, ali treba da nađemo izvore. Kada nađemo izvore da ovo ne bude zakon, predizborni zakon, nego da bude pravi zakon gdje ćemo stvarno odrediti plate i plate koje neće zavisi od bilo koga, da neće nikome smanjiti ni jednu, jedinu marku, nego da nađemo izvore, onda ćemo diskutovati. I tako smo diskutovali na prošloj sjednici, tako smo diskutovali na Komisiji za finansije i budžet, tako smo i sada diskutovali. Dakle, mi jesmo za Zakon jer smatramo da 655 maraka nije dovoljno, ali da se nađu izvori i da to bude pravo povećanje, a ne da bude ... Čak smo rekli, ako ste slušali, da smo spremni i mi svoje plate, da damo dio plata ... Gospođo Majkić, za Vas je odgovor moj da ste, po članu 24., dakle, sve od najniže do VSS spreme, da se ne diraju, a sve ono što je više, dakle, da se dira. I drugo, to je ovaj prvi 25 Prijedlog zaključka. Drugi – ukoliko Vijeće ministara odluči da sredstva ili dio sredstava osigura smanjenjem osnovice na obračun plata, to može uraditi samo na način na koji će dovesti do smanjenja plata, naknada, drugih prihoda, odnosno ukupnih primanja samo idućih kategorija: izabranih, imenovanih zvaničnika, savjetnika, te rukovodećih državnih službenika. Predstavnički dom, jeste dovoljno 5 miliona i 300 je dovoljno da bi imali budžetsku osnovicu za narednu godinu, odnosno da bi ušlo u budžetski ..., to jeste dovoljno. Predstavnički dom sugeriše Vijeću ministara, ovo je treći Zaključak – da sredstva ili dio sredstava potrebna za primjenu ovog Zakona osigura iz sredstava tekuće rezerve, ono što je ministar govorio, upravo je treći Zaključak koji isto potvrđuje ono što je već rečeno. Hvala lijepo.
Zastupnica Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ma neću dugo, htjela sam samo podcrtati i podebljati ovo što su i drugi kazali, naročito što je kolegica Maja u svoje ime, u ime Kluba Demokratske fronte kazala. Dakle, imamo jedan neuobičajan, u najmanju ruku, pristup da riješimo jedan problem, diskriminiramo ili zahvatamo ovdje u džepove državnih službenika, pomalo simptomatično, samo na nivou institucija Bosne i Hercegovine. Zapravo, bojim se da smo ovim Zakonom, kako se ono kaže u narodu – prvo skoči pa reci hop, bojim se da smo ovdje vrisnuli hop, a da nismo u stanju ni pomjeriti se. Sigurno jeste više nego opravdana potreba da se vojnicima, da se vojnicima poveća plaća, da se zapravo dovedu u red njihova primanja, ali ovdje stajem u odbranu državnih službenika. Naravno, ostavljen je iz različitih razloga, nepotizma, ovog, onog, dovođenja u državnu službu ljudi na sumnjiv način, ostavljen je prostor za naše standardne stereotipe, svi su isti i šta ima veze sada, nek se. Naravno da nisi svi isti i naravno da je po vertikali i po horizontali, kako god hoćete, jedna nepravda već prisutna. Tim istim državnim službenicima od 2008. se smanjuje na ovaj, na onaj način, smanjuju primanja. Sad odjednom treba riješiti jedan problem tako što ćemo u problem dovesti nekoga drugog. Suština po toj vertikali, sa tim rasponima koji će se i nakon povećanja vojnicima još uvijek zadržati takav raspon, praktično nas podsjeća na, na onaj model sarme, pa nekome meso, nekom kupus. I dalje tih 20 maraka i koliko će se povećati vojnicima, a s druge strane imamo naprosto nesavladiv, ovaj, ovo rješenje od ne znam koliko miliona. Ne mislim da je ovo dobro rješenje, na ovaj način, i dobro bi bilo, svakako jeste potreba da se vojnicima poveća, svakako nije dopustivo na ovaj način smanjivati nekom drugom primanja. Mislim da treba jednu dobru analizu ponuditi Ministarstvo finansija, analizu šta to znači i, naravno, rezerve sigurno postoje, dobre rezerve, opet kako veli narod – pare nisu problem, para nema. Ovdje para ima, pitanje je samo preraspodjele vjerovatno i racionalizacije potrošnje na svim nivoima. U svakom slučaju, nikako ne možemo podržati smanjenje plaća državnim službenicima na ovaj način i iz ovih razloga. Hvala.
Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne. 26 Pa, evo, da dam jedan doprinos vezano za ovaj zakonski projekat. Gledajte, sada je već vidljivo da smo mi u Nezavisnom bloku bili u pravu, da fiskalni okvir nije dobar, da je on trebao biti daleko širi i da se barem za nekih 50 miliona mogao proširiti. Mene čudi da oni koji su odlučivali o njemu, a odlučivali su u Fiskalnom vijeću i čudi me naročito od onih ljudi koji dolaze iz Stranke demokratske akcije, gospodina Novalića i Zvizdića, da nisu prepoznali problem koji ne samo, ovaj, ovdje postoji, već postoji u niz nekih drugih zakonskih projekata. Znači, da te pare ili tih 50 miliona imamo mi danas ne bi imali ovaj problem. Mi smo dodatno kroz, u momentu donošenja budžeta prepoznali, takođe, ovaj problem, ponovo predlagali da se u budžet ugrade određena sredstva da bi ovaj zakonski projekat mogli implementirati. I, evo, sada je dobro što je ovo urađeno, što ovaj projekat imamo. Mi smo ovdje predložili jedan amandman i napravili smo jednu dodatnu korekciju da bi usaglasili koeficijente i sa policajcima i sa državnim službenicima i da onda imamo jedno sistemsko rješenje, da vojnici imaju jednu sigurnost i sa platom, da ne odlaze, a na kraju krajeva, da Oružane snage budu u funkciji onoga zbog čega su formirane i vidjećemo mi šta će biti dalje sa ovim amandmanom. Ja ovdje hoću da kažem jedan, jedan dio, kroz ovo svoje izlaganje, kako finansijski riješiti ovaj problem. On je rješiv, znači, ko god kaže da nije rješiv, u ovoj državi ima para koliko hoćete, samo nema domaćina da reguliše neke stvari i da se ponaša onako kako se ponaša u svojoj porodici. Vi ovdje hoćete smanjenje koeficijenta da smanjite i onim ljudima u carinskoj upravi, Upravi za indirektno oporezivanje koji skupljaju i kažu da su skupili preko 7 i po milijardi para poreza, indirektnih poreza. Kako riješiti ovaj problem? Poštujući ovaj Zaključak koji je predložio gospodin Isaković, ali u dijelu preraspodjele. Evo, ja ću nas ovdje, ovdje će me uvaženi ministar razumjeti, ja ću reći i podsjetiti nas sve da u skladu sa članom 16. Zakona o finansiraju institucija Bosne i Hercegovine u članu 19. Zakona o budžetu institucija i međunarodnih obaveza Vijeće ministara može donositi odluke o preraspodjeli sredstava samo, izuzev sredstava koja su predviđena za kapitalne izdatke i bruto plate. Znači, sve ostalo nam je otvoreno, a širok je budžet. I evo sad, ja sam ovdje rekao, uzeo sam Finansijski izvještaj vezan za 2016. godinu, prenešena sredstva, nerealizovana sredstva, pa kaže – izvršenja tekućih grantova i transfera 63%, planirano 24 miliona, realizovano 15 miliona, viška 9 miliona prenešeno, evo tih 9 miliona. Kapitalni grantovi – planirano 7 miliona, realizovano 2 miliona, 39%, prenešeno 4 miliona i 500 i nešto maraka. To je dovoljan pokazatelj da možemo riješit i ovaj problem. Ove godine na tekućoj, znači planirano, u ovim tekućim transferima i grantovima 32 miliona, samo sa pretpostavkom, evo, da će se 70% ispuniti to, ostaće nam preko 15 miliona. Da ne kažem gdje su tu kapitalna ulaganja koja su planirana sa 43%, a realizovana sa nekim sasvim malim procentom itd. I zašto ne spomenuti i ona sredstva ovih džabojedaca članova Predsjedništva i ove trojice ljudi u Vijeću ministara koji potroše preko pola miliona maraka budžetskih para ovih, para privrede Bosne i Hercegovine, znači, ljudi koji uplaćuju u ovaj budžet uzme šest ljudi i daje i Hasi i Husi, daje kome hoće bez pravdanja itd., i tih 500.000 maraka uzeti i staviti u ova sredstva. Znači, ima para ako hoćemo riješiti ovaj problem i odgovorno vam kažem, ukoliko ne postupite na ovakav način, ako budete smanjivali koeficijent, vi rušite državu Bosnu i Hercegovinu, slabite joj moć, smanjujete plate, tjerate ljude iz državnih institucija da napuštaju ovu državu. Ne smijete to uraditi, ako to uradite, neko mora ovdje ili svi moramo ovdje tražiti smjenu Vijeća ministara, ako krene u tu priču. Ovdje para ima, ovdje ima ekonomske pameti, da vam ja ne bi to govorio, da riješite ovaj problem i da imamo ove plate i da na takav način možemo, možemo barem jedan dio nepravde da ispravimo. Ja sam se prošli put malo prepirao, uslovno rečeno, sa gospodinom Špirićem, kad je govorio da je dovoljan budžetski okvir. I upravo na platama sam rekao, nije dovoljno, nije 27 dovoljno da 600 maraka vojnici, 7.000 i nešto tih vojnika .../govornik se upozrava na vrijeme/... ... prima platu, da odlazi od kuće 10 dana, da nema vremena one krompire da okopa itd. i da na takav način, ovaj, ako reagujemo u tom dijelu, mi možemo poporaviti situaciju. .../govornik se upozrava na vrijeme/... Molim vas nemojte ići u smanjenje koeficijenata, jer ćete narušiti ugled države Bosne i Hercegovine, oslabićete institucije i onda ću vas porediti sa onim koji već duži vremenski period ruše državu Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa vidite, mislim, mi ovdje ili imamo situaciju da lijeva ruka ne zna šta joj radi desna ili, što je vjerovatno izglednije, imamo vrlo sihronizovanu akciju dva visoka HDZ dužnosnika, gospođe Krišto i gospodina Bevande, jer nevjerovatno je da ministar finansija ovako uopšteno obrazlaže na koji način je moguće osigurati sredstva bez preciznih brojki, a po pitanju Prijedloga zakona koji je predložila njegova stranačka kolegica i nevjerovatno je da to niste koordinirali i zbog toga mislim da je ova druga opcija puno izglednija nego ova prva. A samo da dodam, na prošloj sjednici je prije pisma gospodina Bevande, gospodin Džaferović dobacivao da će se sredstva iznaći upravo kroz smanjenje osnovica. Dakle, imamo nekoliko netačnih ili nepotpunih informacija ovdje, s jedne strane gospođa Krišto u obrazloženju Zakona kaže da ove godine treba devet miliona da bi se ovaj Zakon implementirao, odnosno da bi se vojnicima povećala plata, ali kako je kolega Isaković maloprije pojasnio, i neću ići ponovo u te detalje, u ovoj godini trebaće maksimalno pet miliona za potrebe implementacije ovog Zakona, jer dok ovaj Zakon stupi na snagu, dok ga usvoji drugi Dom u oba čitanja, pa dok se objavi u Službenom glasniku, pa onih osam dana itd., mi ćemo ući u maj ili možda čak i juni. Tako da govorimo o nekih pola, 50% do 60% sredstava u odnosu na tih devet miliona. Druge, što se tiče drugih nepotpunih informacija, gospodin Bevanda u svom pismu kaže da se sredstva mogu naći samo ako se smanji osnovica tim istim vojnicima kojima se kroz Prijedlog gospođe Krišto povećava koeficijent i onda ti ljudi izađu na nulu ili, kako je kolegica Gasal-Vražalica rekla, možda nekim efektivnim povećanjem 30 maraka, ali ne smanjuje se osnovica samo tim vojnicima kojima kao gospođa Krišto ovdje pomaže, osnovica se onda smanjuje i policajcima, i zaposlenicima sa minimalnim platama, dakle, srednjoj stručnoj spremi NKV radnicima itd. Ali ono što je indikativno, da je gospodin Bevanda, koji je ministar finansija i kojeg ja zaista izuzetno cijenim kao ozbiljnog ekonomskog stručnjaka, u svom pismu ne navodi brojke. Gospodin Bevanda uopšteno u svom pismu kaže – jedini način da nađemo sredstva je da smanjimo osnovicu, dakle, i vojnicima, i policajcima i svima ostalim, a ne kaže nam koliko bi kroz smanjenje osnovica sredstava zaista bilo ušteđeno. I bilo bi pošteno da je gospodine Bevanda u svom pismu rekao da bi smanjenjem osnovice ostalo puno više sredstava nego što je potrebno da se ovaj Zakon gospođe Krišto implementira. I tu se pojavljuje ona nepoznanica koja je vjerovatno i pozadina ovog cijelog Prijedloga zakona, a to je da je ovaj Zakon predložen ne da se vojnicima povećaju plate, već da se smanjenjem osnovica stvore pretpostavke za jednu veliku količinu sredstava i glavna konačna nepoznanica je gdje bi ta sredstava onda bila preusmjerena, jer bi vama ostalo puno više nego što je potrebno, smanjenjem plata policajcima, vojnicima i svima ostalim, ostalo bi vam puno više nego što je potrebno da se pomogne ovoj jednoj uskoj kategoriji vojnika koje gospođa Krišto tretira svojim Prijedlogom zakona. 28 Zbog toga je Klub SBB-a kao uslov za podršku ovog Zakona predložio tri zaključka, dakle, prije svega: 1. Da Predstavnički dom obaveže Vijeće ministara da budžetska sredstva potrebna za primjenu Zakona gospođe Krišto osigura na način koji neće dovesti do bilo kakvog smanjenja plata, naknada, niti bilo kojih drugih prihoda, ukratko, da budemo jasni, ukupnih primanja za bilo kojeg zaposlenog u idućim kategorijama: vojna lica, policijski službenici, zaposlenici pokriveni članom 24. Zakona o platama, dakle, NSS, KV, SSS, VKV, VŠS. 2. Ukoliko Vijeće ministara odluči da sredstva ili dio sredstava, i ovo je u vezi onog što je gospođa Majkić govorila, ciljano smo tu rekli – ili dio sredstava, osigura smanjenjem osnovice na obračun plata, to može uraditi samo na način koji će dovesti do smanjenja plata, naknada, drugih prihoda ,odnosno opet ukupnih primanja, da budemo jasni, samo i isključivo idućih kategorija, dakle, smanjenje osnovica može, ali samo izabranim imenovanim zvaničnicima, savjetnicima, te rukovodećim državnim službenicima, nemojte dirati vojsku i policajce i 3. Predstavnički dom, i to je kolega Isaković već pročitao, sugeriše Vijeću ministara da sredstva ili dio sredstava potrebna za primjenu ovog Zakona osigura iz sredstava tekuće rezerve, odnosno [[govornik se upozorava na vrijeme]] kroz prestrukturiranje budžetskih stavki. Zahvaljujem.
Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Nakon ovih diskusija gdje su moje kolege jako puno toga već rekli, a ja ću pokušati samo sa par konstatacija. Krenuli smo sa populističkim zakonima koji u konačnosti nemaju nikakvog efekta. Ti populistički zakoni imaju samo jedan cilj, pokušati se predstaviti dobročiniteljom i na taj način od onih koji vape da im se stvarno nešto uradi, dobijemo glas za nekoliko mjeseci. Ne želeći im otvoriti oči i reći im da ovo što radimo je „Sizifov posao“ i da je nešto što je u ovakvom obliku neostvarivo, ne reći im da upravo ovi koji im predlažu čine da se budžet ne struktuira tako da oni budu plaćeni onako kako zaslužuju. I umjesto da smo ovo radili kad smo budžet struktuirali i tad usvojii Zakon, pa da onda gospoda iz entitetskih vlada ili entiteti shvatili da ovaj budžet koji mi imamo ne može da pokrije ono što treba da bi se ova država servisirala, mi sad idemo na nešto što može izazvati val nekih drugih negodovanja. Apsolutno za one službe, za one ljude, za one koji svojim djelovanjem trebaju, moraju i to im je i dužnost, da čine nešto što je jedan od temelja ove zemlje, a to su vojska, policija, uvijek sam i biti ću za njihovo puno uvažavanje i za plaćanje, jer nismo mi ti koji ovdje sjedimo, nego oni su ti ako dođe do ekstremnih situacija čiji se životi izlažu opasnosti, pa makar to bile i elementarne nepogode, mi na te stvari zaboravljamo. I ja bih predložio predlagaču da uputi zahtjev Vijeću ministara da Vijeće ministara pripremi cjelovit zakon kojim će se regulisati prinadležnosti svih uposlenika na državnom nivou, od nas ovdje pa preko gospode ministara u Vijeću ministara, do dna, i uskladiti i onda ići na struktuiranje budžeta koji će pokrivati ono što je neophodnost. Ovako mi zamlaćujemo ili, kako kaže naš narod, mlatimo praznu slamu, ili kao što kaže moj kolega Damir Arnaut, ne zna desna šta joj radi lijeva, ili, sad je tako mogu da nabrajam, mi ustvari, jedni će biti okarakterisani kao neki, kao tobože ne daju, a drugi su kao 29 tobože dobročinitelji i oni daju. E, ti dobročinitelji koji daju trebali bi obrazložiti i odakle daju. Čovjek kojeg stvarno cijenim, ne samo zato što je ovdje ministar, nego od ranije, zna da bez rebalansa budžeta, kojeg mi nemamo, ne možemo izvršiti prestrukturiranje budžeta. Mi smo izmislili forme unutrašnjeg prestrukturiranja, a usvojili smo budžet koji u sebi tačno sadrži fiksno za šta je namijenjen. To prestrukturiraćemo ga, odavde ćemo, ... nema. Sve to ko pročita Zakon ustvari je zloupotreba budžeta, ako vi to preusmjeravate. Tako je moj Bevanda, vidim ja mašeš glavom, ali je to tako i neće neko, neće niko da na to obrati pažnju, te Vas kao predlagača molim da se napravi struktura [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da se vidi odakle i [[govornik se upozorava na vrijeme]] Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju, da se uvede [[govornik se upozorava na vrijeme]] rebalansa, pa neka gospoda iz entiteta odriješe kesu, jer ova država mora da živi. Hvala.
Zastupica Milica Marković, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pa, evo, ja ću krenuti odmah od Mišljenja koje smo dobili od Ministarstva finansija vezano za Prijedlog izmjena Zakona o plaćama i naknadama i rekla bih da je ovo Mišljenje toliko jasno i precizno napisano da tu nema šta, nema dalje, dakle, ako to pogledate u nekakvom numeričkom, egzaktnom smislu. Tačno je ovo što je rekao kolega Arnaut, da nije dat numerički prikaz, ali u analitičkom smislu sasvim je dovoljno jasno da je rečeno da su predložene izmjene Zakona, a da pri tome nije obezbjeđena finansijska podloga za to, što je bio glavni preduslov, da predložite izmjene nekog zakona, ako želite nešto postići. S druge strane, apsolutno ne dovodeći u pitanje dobru namjeru predlagača da se ovakvim Zakonom, izmjenama Zakona, poboljša stanje određene kategorije koja je budžetski korisnik na nivou Bosne i Hercegovine, dakle, ne dovodeći to u pitanje, ja ipak moram reći da je ovakva reakcija i ovakav potez predlagača za ove izmjene Zakona je ustvari, po meni, reakcija post festum u pravom smislu te riječi zato što mi smo u januaru osvojili budžet za ovu godinu, a sad smo u martu mjesecu. I ne treba ovdje previše objašnjavati da je, ako želite nekome da povećate sredstva ko je budžetski korisnik, onda vršite realokaciju sredstava u prijedlogu samog budžeta, u budžetskom okviru u kome se nalazite. Dakle, ako je neko želio da postigne ovakav efekat kakav je ovdje predložen u izmjenama Zakona, onda je bio trenutak za to, u trenutku kad smo imali na raspravi, odnosno na usvajanju prijedlog budžeta za ovu godinu. Mislim da je sada prilično situacija zakasnila, ali vidim da predlagač i dalje ima uvjerenje da će ovo proći i da ovo treba da prođe, što s neke strane, naravno, može se postaviti pitanje da li je baš ova kategorija ta na koji treba, kod koje treba intervenisati naknadno, dakle, čak i u trenutku kad je prošao budžet i kad su, kad je usvojen budžetski okvir takav kakav jeste. Možda ja kao poslanik koji jeste glasao za taj budžet i na koji se odnosi sad, recimo, ovaj prijedlog da se od izabranih i imenovanih zvaničnika u Bosni i Hercegovini, da im se smanji osnovica kako bi se postigla, prikupila sredstva za nadoknadu ove stavke, ovog što se traži, možda ja mislim da kod budžetskih korisnika ima nekih kategorija koji se u većem prioritetu od ovih ovdje predloženih. Zašto to kažem? Pa zato što ako uzmete materijal budžeta za ovu godinu, onda ćete vidjeti da su bruto plate i nadoknade za Ministarstvo odbrane u ovoj godini 190.813.000. Ja znam da će neko reći 9 i po miliona nije ništa u odnosu na 190 miliona, ali pri tome imate činjenicu da to Ministarstvo odbrane vuče iz budžeta 283 miliona sredstava koje oni koriste. Ako to uporedite sa budžetskim okvirom za budžetske korisnike koji je 950 miliona, onda dolazite do zaključka da je to blizu 30% da vuče Ministarstvo odbrane, dakle, i 30 Oružane snage u ovoj zemlji iz ukupnog budžeta koji se odnosi na institucije Bosne i Hercegovine. Dakle, mislim da ovo Ministarstvo i da Oružane snage povlače dosta sredstava iz ukupne mase sredstava koja se prikuplja u budžetu Bosne i Hercegovine za ovu godinu. A samo ću vas podsjetiti na jednu činjenicu, kada su 2014. godine, kada je sindikat Granične službe u Bosni i Hercegovini organizovao čak i štrajk zbog nezadovoljstva svojim primanjima i nadoknadama koje dobijaju, jer ja sam imala priliku da često prelazim na graničnom prelazu Rača između Bijeljine, dakle, i Srbije, svaki put kad sam prošla, svaki put su me pitali – da li će iko od vas iz Parlamentarne skupštine uzeti u razmatranje naše zahtjeve? I bili su veliki plakati na kojima su pisali – štrajkujemo, radimo ali štrajkujemo, niko se nije osvrtao na to. Ja isto tako mislim da ima budžetskih korisnika koji su još, možda i u još drugačijoj situaciju na koju bi trebali intervenisati, ali mislim da sad prosto to nije moguće. I ovo što je rekla koleginica Majkić, čak i da se priklonimo ovom rješenju, dakle, da se ide na smanjenje osnovice, mi ćemo ići iz greške u grešku. Zašto? Pa zato što izabranim zvaničnicima, dakle poslanicima, ministrima, a prije svega poslanicima, ustavna je kategorija da ne možete smanjivati lični dohodak, odnosno lična primanja u toku tajanja mandata. Naravno, neko će reći – pa hajde da vidimo ko će to da ide da pokrene upravni spor, da traži da mu se nadoknadi ono što mu je uzeto. Pa hajde, smije li neko garantovati da se neće baš naći niko da tako nešto uradi. Dakle, ne treba da idemo iz greške u grešku, nego je trebalo, prije svega, razmotriti i obezbijediti sigurnu finansijsku podlogu da bi se ovakav jedan zakon izdejstvovao i da bi se on postigao i onda bi to bilo pravo i kvalitetno rješenje. Na ovaj način, kako je nama predloženo, dakle, ovdje apsolutno nema rješenje [[govornik se upozorava na vrijeme]] finansijsku podlogu za ono što se traži, a dobra namjera da postoji, postoji, ali imamo mi i drugih dobrih [[govornik se upozorava na vrijeme]] dobrih namjera koje je prosto nemoguće realizvati u ovom trenutku. Dakle, mislim evo još, time ću i završiti, da bi predlagač u ovom trenutku trebao da shvati situaciju ovog Prijedloga zakona, ili da odustane od Zakona ili da ne očekuje da će on danas uopšte moći proći. Hvala.
Zastupnik Salko Sokolović, ispravak krivog navoda.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Ma, evo, vjerujte gospođo Marković da prestrukturiranjem možemo doći do ovih sredstava. A što se tiče stanja u Oružanim snagama, ja ne znam koliko je vas juče čulo informaciju, vojnici Oružanih snaga su juče odbili konzerviranu hranu. To je jedan dug vremenski period u kome vojnici Oružanih snaga umjesto kuhane hrane jedu konzerviranu hranu. Evo mi, nažalost, kada je bila rasprava o Izvještaju vojnog povjerenika nismo previše uzeli riječi da izanaliziramo ono što tamo stoji. Stajala je ta konzervirana hrana, stajale su te poderane uniforme, stajalo je da u određenim brigadama imamo desetkovan motorni park, itd. Znači, i ono što je planirano u budžetu Ministarstva odbrane je malo da bi one funkcionisale, a ne da bi pokrile plate vojnika Oružanih snaga. Ali to je dovoljan razlog, dovoljan razlog, da se proširi budžetski okvir, da ova država sa više sredstava bude finansirana i da se počnu rješavati neki egzistencijalni i institucionalni problemi, ovaj, u Oružanim snagama sa agencijama sigurnosti, itd. To je ono što je, evo, dugi niz godina bila neka moja preokupacija i nažalost nisam uspio da taj problem nametnem i da nađem sagovornika da se ta priča rješava. Hajmo barem korak po korak, danas riješiti ovo pa da vidimo kako rješavati dalje. Hvala. 31
Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Pa, ispravka krivog navoda se odnosi na ovo što je gospodin, odnosno kolega Sokolović rekao. Dakle, nije tačno da je malo i ovo sredstava što povlači Ministarstvo odbrane, odnosno Oružane snage, jer ću vam reći da je s aspekta Republike Srpske čiji poreski obveznici takođe pune budžet Bosne i Hercegovine i iz čijih sredstava se obezbjeđuju, između ostalih, i ova sredstva za Ministarstvo odbrane i Oružane snage za Republiku Srpsku je i ovo vrlo skupo što imamo sada uzimajući u obzir svrsishodnost i efikasnost Oružanih snaga koje rade to što rade. Naravno, ja ne kažem da je plata od 650 maraka zadivljujuća za pripadnike Oružanih snaga, ne kažem to, ali se postavlja pitanje da li je opravdana, takva kompozicija Oružanih snaga i tolika zaokupljenost kakva ona danas jeste. Dakle, i to se otvara pitanje i stoga se s Vama ne slažem da sad pitanje konzervirane hrane treba da bude glavni argument da se obezbijedi dodatnih 9,5 miliona. Pa, naravno, da je neprimjereno da Oružane snage imaju to što imaju za hranu i za ishranu, neprimjereno je to, ali je, naravno postavlja se pitanje razmišlja li iko u ovoj zemlji uopšte koja je svrsishodnost, koja je njihova efikasnost, koja je njihova korist uopšte danas u društvu Bosne i Hercegovine za to što rade. Za Republiku Srpsku je ovo i te kako skupo i ogromna su ovo sredstva. Ako uzmete samo u obzir činjenicu, ovo što smo dobili u Ministarstvu, da od 950 miliona, ispravite me ministre ako griješim, dakle 604 miliona idu na plate bruto/neto, ... ukupna primanja, lična primanja budžetskih korisnika. Od tih 604 miliona 190 miliona ide na Ministarstvo odbrane i Oružane snage. Pa, to je znači 1/3 te mase sredstava koje oni vuku i još je malo i još treba povećati. Dakle, apsolutno ne stoji ta argumentacija i mislim da je ovdje primjerenije da se neko pozabavi analizom, kao što sam rekla, dakle efikasnosti i svrsishodnosti Oružanih snaga. A, naravno, ako njih ima mnogo na ovu masu sredstava koja im je dodijeljena, pa naravno da će imati plate takve kakve će imati. Da ih ima manje vjerovatno bi [[govornik se upozorava na vrijeme]] bolje plate.
Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepa. Odnosi se na diskusiju kolegice Milice Marković. Ne bih nikako govorila ovdje o visini izdvajanja, o sredstvima koja se izdvajaju za Ministarstvo odbrane, ovdje govorimo o povećanju ili poboljšanju statusa vojnika. Ono što jeste sporno, dakle, ili što možemo, evo, svi u diskusiji zaključiti, iz onoga što smo dosad čuli, da sigurno jeste nužna potreba i hitna intervencija, dovoljno je ..., ispravke statusa, za poboljšanja statusa vojnika dovoljno je pročitati jedan izvještaj vojnog povjerenika pa da se vidi u kakvom se stanju oni nalaze i to jeste bila potreba. Druga je stvar što nije bilo sinhronizovanog djelovanja i što se pokušalo na ovaj način da se ispravi greška kod jednih na štetu drugih ni krivih ni dužnih. Govorila sam maloprije o državnim službenicima koji, za koje vrijede stereotipi da su uhljebi, da su, to je naprosto u javnosti tako. To nije tačno, ima sigurno i toga, ali takvi namire i na komisijama i ko zna gdje svoja primanja, govorim ovdje o poštenim ljudima koji pošteno rade, a sad im neko hoće smanjiti primanja. To je nedopustivo i bojim se nakon, i nakon diskusije, jer sam i ja imala nekakvu računicu takvu, kolege Arnauta, da bi ovdje mogao hajrovati, reklo bi se, kolokvijalno najprije dobročinitelj, onaj ko hoće da ispravi grešku, pa onda na kraju ispostavi se manje ću dati tamo koliko će dobiti i koliko ćemo ispraviti pitanje je, ali će se u budžet, moguće, sliti i neka sredstva, neki višak. 32 Tako, ne mislim da ima prostora ovdje da svako svoje neke ideje ili odnos prema Ministarstvu odbrane, govorimo o kategoriji, jer i kod njih je taj raspon koji daje tu sarmu. Dakle, imaju vrlo dobre plate neki koji su na visokim pozicijama [[govornik se upozorava na vrijeme]] naspram vojnika koji jedva čekaju da im se nešto riješi. Hvala.
Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Dakle, ja nemam amandmana, ako bi poštovali nekakvu praksu onda niko od nas ovdje ko je diskutovao ne bi trebao diskutovati jer niko od nas nije uložio amandmane, a mi se nalazimo u drugom čitanju. Ali s obzirom da ni ostali nisu imali, a diskutovali su, i ja sam sebi uzeo za pravo da diskutujem i da konstatujemo prvo da niko ovdje nema, ali bukvalno niko nema ništa protiv većih plata vojnicima, to smo valjda svi, ovaj, jednoglasni. No, nismo jednoglasni i ne možemo biti jednoglasni kako ćemo do toga doći. Imamo dva načina, jedan način je da postojećem broju vojnika povećamo plate, ukupna sredstva, a drugi način je da smanjimo broj vojnika pa da oni koji ostanu dobiju veća sredstva. I to je polemika koja bi se dala voditi, ovaj, u nekom budućem periodu i na kojoj bi se, možda, mogla ova ideja oko ovog Zakona i svesti. Ali, naravno, to sad ne možemo danas i ne želim da otvaram to kao pitanje, ali jeste to jedna mogućnost. Ono što je meni interesantno, a to je nekoliko ovdje konstatacija da se radi o prikupljanju glasova sa ovim Zakonom, odnosno da jedan broj ljudi očito vidi na ovaj način neku mogućnost da se u javnosti predstavi kao dobročinitelj koji može obezbijediti, evo, na njegovu inicijativu nešto može obezbijediti, biti obezbijeđeno. Moram reći da broj glasova nije proporcionalan količini populizma koji smo čuli danas ovdje. To je prosto nevjerovatno, ja želim nekim kolegama čestitati na kreativnosti i idejama kako doći do para. I bi bilo bi dobro kad bi sjeli sa ministrom Bevandom da mu pomognu da dođe nekako do para i da i ovaj Zakon možemo u praksi primijeniti. Naravno, ja sam za povećanje plata vojnicima, ja sam za to da vidimo kako naći sredstva, ali ne na ovaj način kao što je danas ovdje u nekoliko diskusija rečeno ili s nekim zaključcima predloženo. Zbog toga ću ja podržati prijedlog koleginice Majkić da se odgodi izjašnjavanje o tački 5. dok Savjet ministara ne dostavi obračun na koji način je moguće realizovati ovaj Zakon. Ako dobijemo zaista uvjeravanja da je to moguće razriješiti ljudi hajte da pomognemo ovim ljudima tako da ne vodimo jalovu raspravu, nego da to izglasamo. Naravno, niko neće braniti nekima da glasaju i pored stava Savjeta ministara ali ćemo bar tad biti načisto je li možemo ili ne možemo, odnosno ti ljudi će bar znati je li realno ili nije realno ono što mi na sjednici dogovorimo. Dakle, ja ću podržati prijedlog koleginice Majkić. Hvala.
Poslanica Maja Gasal-Vražalica je već imala jednu diskusiju, ovo je druga diskusija. Predsjedavajuća, Borjana Krišto, izvinjavam se povreda Poslovnika poslanica Maja Gasal-Vražalica. 33
Član 75. kaže da poslanik ili drugi učesnik u raspravi može govoriti najviše 10 minuta i ima pravo i obavezu obrazložiti i ima pravo učešća u raspravi do njenog završetka. Dake, ne govori nigdje da li je to jedanput, dvaput, triput ili pet puta.
Borjana Krišto, izvolite.
Zahvaljujem. Evo, poštovane kolegice i kolege, pažljivo sam kao predlagatelj Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama u institucijama Bosne i Hercegovine, a koji se odnosi konkretno na povećanje koeficijenata u platnim razredima od 1do 8, čula razno razne izjave i mogu vam reći da sam zadivljena. Ali bez obzira na sve to što sam čula ne želim se referirati ni na čije posebno navode, jer me ni ne čude, što se govore da je to i u predizborne svrhe ili skupljanje političkih poena, oliti bodova, ili pak neke druge stvari. Vjerujte da time apsolutno nisam opterećena, ja sam neko ko se bavi politikom kao i vi ovdje i svako ima svoje stavove, svako ima svoje ciljeve, svako ima svoj program i, naravno, da djeluje u skladu s tim. I ne vidim ni ovdje ništa sporno ako se radi i o političkim poenima, šta je tu sporno. Ali ja želim reći jasno da me ne čude stavovi pojedinih kolega koji na svaki nasčin izvrdavaju i traže kako da ne usvojimo ovaj Zakon, a uvažavajući vašu situaciju, materijalni status, kad su u pitanju djelatne vojne osobe. Pa ne znam, je li Ministarstvo dalo ovakvo mišljenje ili onakvo i to me podsjeća na onu priču kada nešto nećete podržati onda imate stotinu izgovora da kažete kako nešto ne, a kada hoćete imate samo jedan da kažete da. U ovom slučaju ja ću istrajati, posebno uvažavajući i Mišjenje koje smo dobili. Bez obzira, to je, kao što je rekao uvaženi dopremijer Vijeća ministara i ministar financija i trezora, to je službeni stav Vijeća ministara, to je jedan od načina, za ovom govornicom je jasno kazao da apsolutno čak neće doći do promjene osnovice, pa ne vidim razloga za zabrinutost oko statusa državnih službenika. Ni nama, nemojte misliti da je palo na pamet da zadiremo u plaće državnih službenika, itd., a sve drugo što se tiče našeg statusa i ja takođe podržavam kao i vi, pa shvatite ako je to vaš predizborni potez onda je i moj. Znači, jasno smo čuli od ministra financija da se ovo pitanje u ovom trenutku može razriješiti isključivo prestruktuiranjem unutar Proračuna institucija Bosne i Hercegovine, čak u okviru Ministarstva obrane, jer sad znamo temeljem izvršenje proračuna da se određena sredstva nisu utrošila, a imamo i neke druge poteze koje je Ministarstvo, odnosno Vijeće ministara poduzelo gdje ima na dispoziciji određena sredstva. Šta želim još reći? Mi smo juče na Povjerenstvu za financije i proračun imali od uvaženih kolega iz Neovisnog bloka prijedlog za povećanje ovih koeficijenata. I šta sam željela reći, da i to je jedan od načina možda kako da ne uradimo stvar u ovom momentu, uvažavajući ove rasprave o kojima ste maloprije govorili. Zato želim reći i podsjetiti nas sve da podržimo ovaj Zakon ukoliko imamo svi zajedno dobre namjere da poboljšamo situaciju kad je u pitanju plaća i materijalni status vojnika u platnim razredima u smislu od 1 do 8. Sada ću ja i dalje inzistirati, bez obzra što vi to radili, kako govorili, a ja očekujem da će i ovaj uvaženi Dom dati potporu u Prijedlogu zakona kako je ovdje predloženo, a za ova sredstva sad u ovom momentu nisu apsolutno upitna, obavila sam ja nekoliko rasprava i prije prijedloga. A uistinu ovaj koeficijent i referiram se koji su došli kao prijedlozi amandmana od strane Neovisnog bloka, oni znači tamo govore o prijedlogu približno 20 miliona, to nije ni približno jer tu nema izračuna. Onaj izračun koji smo mi napravili u Prijedlogu zakona je točan, on je financijski, on 34 je napravljen u ovim našim institucijama da bi poslužio nama kao jedna osnova za dobru raspravu. I sad, naravno, moram još jednom podsjetiti, taj iznos od 9 miliona i 300 je na godišnjoj razini. Naravno, da se sad nalazimo u trećem mjesecu i da ovaj Zakon takođe treba dobiti potpuru i u Domu naroda. Ali ja vjerujem da ta sredstva koja su, da su dostatna i da je ovo, da je to minimum od koga trebamo krenuti i zato očekujem potporu i u drugom čitanju i ja vjerujem da će ovo biti jedan pozitivan potez, ja ću kazati, naravno, Parlamentarne skupštine, a ne kao što neki žele to kazati, odnosno Parlamentarne skupštine BiH kroz izmjene i kroz potporu ovom Zakonu Hvala vam lijepa. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... stojite pri tome da nemam raspravu.
Nemate rasprave, imate ispravak krivog navoda. Dobili ste riječ.
Dakle, Vi i dalje tvrdite da ima, da postoje obezbijeđena sredstva i onda bi korektno bilo, jer kažete da ste se Vi konsultovali i prije slanja ovoga Prijedloga, pa bi sasvim fer i korektno bilo da ste to onda napismeno podijeli s nama zastupnicima kako bismo se mi mogli sukladno toj projekciji i opredijeliti za ova ili ta obezbijeđena sredstva. S druge strane gospodin Bevanda kao resorni ministar, ono što je, po mom, za mene neprihvatljivo jeste da na naša neka pitanja ili na naše izlaganje niste dali nikakav odgovor stručne prirode, nego ste rekli da je ovo sasvim opravdano jer vojnici zbog niskih plata napuštaju i zato je ovaj potez jako, odnosno ovaj Prijedlog prihvatljiv. Pa, gospodine Bevanda, ne samo vojnici i doktori, i mladi, i obrazovani, i nema više struke koja ne napušta Bosnu i Hercegovinu, a Vijeće ministara se nije ni počešalo kako bi otvorilo, ne daj Bože, neko radno mjesto ili kako bi nekoga zaposlilo ili kako bi možda ponudilo viziju i perspektivu Bosne i Hercegovine da zadrži te ljude da ne napuštaju. Ako je to jedini razlog onda ste Vi trebali jednu sveobuhvatnu politiku da napišete kako bi zadržali i vojnike i sve ostale da ne idu iz Bosne i Hercegovine. Kažete Vi da ovo nije politikanstvo, međutim kad smo mi na prošloj sjednici, Klub Demokratske fronte, izašao sa onim što ste vi uradili kao Vijeće ministara, nažalost i ja sam glasala za taj Zakon, to je Zakon kojim smo ukinuli javni prijevoz, a vidim Vi se i danas u svom izlaganju hvalite što ste uspjeli na taj način da uštedite 750.000 KM na godišnjem nivou. A kako ste to uradili? Ne da ste dirali zakonodavna, izvršna tijela, nego ste zavukli ruku u džep državnih službenika pa oni trebaju za marku i 30 da dođu na posao i odu sa posla, a da, naravno, od svoje plate plaćaju [[govornik se upozorava na vrijeme]] i dolazak na posao ili s posla. Naravno, mene čudi SDA [[govornik se upozorava na vrijeme]] na prijedlog kolege Šemsudina Mehmedovića se konačno izjednačio [[govornik se upozorava na vrijeme]] državnih policijskih službenika [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa ostalim policijskim službenicima na drugom nivou. Ako se ovo usvoji [[govornik se upozorava na vrijeme]] način ono što smo mi podržali i čime su policijski službenici [[govornik se upozorava na vrijeme]] dobili ravnopravan status sa [[govornik se upozorava na vrijeme]] umanjenom osnovicom policijski službenici se vraćaju na onu staru platu i one uvjete koje su imali prije nego što smo mi sada usvojili, jer smo konačno postigli konsenzus da usvojimo u Parlamentu da i oni imaju ... 35
Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Toliko je krivih navoda bilo da je jako malo vremena ovo što ste dali da možemo reći. Ja sam ovdje rekao da bi se unutrašnja preraspodjela radila ne može to ja tebi ti meni, to je rebalans. Kod nas su budžetske stavke fiksno utvrđene stavke shodno Zakonu o izvršenju budžeta i shodno budžetu. To je prvo. Drugo, oko toga koliko ćemo mladima pomoći, pa pomoći ćemo im jedino ukoliko ne nastupamo populistički kao što sad nastupamo, ukoliko im pokažemo da ova zemlja ima perspektivu, a ne priču, ukoliko im pokažemo da ova zemlja ima želju za stvaranjem, a ne za razgradnjom, ukoliko im pokažemo da im želimo dobro, a ne da ih vodimo u bijedu. A mi to radimo, i to je bezdilemno. Ne napuštaju samo vojnici, u pravu si Majo, da li znate koliko agencija za angažovanje medicinskog kadra, za rad van Bosne i Hercegovine, sada radi u Bosni i Hercegovini, da li znate da oni idu ... preko naše granice. Znači, Hrvatska ostaje bez svojih ljekara, a onda kupuje bosanskohercegovačke ljekare. Ne znam kolko to znate. Da li znate da ostaje bez svojih varioca, i mi ostajemo bez varioca, odoše svi tik preko granice. Imamo mi ovdje jako puno posla kojeg ne želimo da uradimo. Ovo je, neka vojnici znaju, zamlaćivanje, odnosno zamagljivanje, odnosno kupovanje njih u fazi koja se zove predizborna, neće niko da im kaže kakvo je realno stanje. Hvala.
Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pa, gledajte, ja ću još jednom reći da je dobro to što ste uradili. Ja sam siguran da ovo nije predizborna kampanja, ali sam isto tako siguran, i ono što smo predložili kao Nezavisni blok kada su u pitanju korekcije koeficijenata, nije da ovaj Zakon ne bi uspio da je to predizrobrna kampanja samo zbog onog dispariteta koji je ostao u odnosu na policajce i državne službenike. Drago bi mi bilo i volio bih da se sistemski riješi problem, zbog toga ja to govorim. A to kada ste imperativno rekli i znajući gospodina Bevandu, znam da ste s njim razgovarali, vjerujem da nećete ulaziti u ovaj dio kada su koeficijenti u pitanju, jer sam ubijeđen, ponavljam ubijeđen, da kroz preraspodjelu ovaj problem možemo riješiti. I, molim vas, ja sam maloprije rekao, ovaj, ja sam u svom pisanom amandmanu stavio približno 21 milion, ne, ovdje su samo duplirana, duplirani koeficijenti u odnosu na one koje ste vi ..., to je negdje preko 18 ... 19 miliona maraka. I ona jeste razlika u odnosu na ono što Vi predlažete, ali kažem, u želji da se taj disparitet koji je i dalje ostao u odnosu na policajce i državne službenike eliminiše. Naš je prijedlog, a volio bih da na kraju ove diskusije gospodin Bevanda, ministar, moj prijatelj, izađe i kaže da stvarno kroz preraspodjelu sredstava možemo riješiti ovaj problem, pa da li ovo što ste Vi predložili ili korekciju ovih koeficijenata ukoliko je moguće, pa da usvojimo amandman, ako nije moguće može i ovo što ste Vi predložili samo nek se pokrene već ovo jednom sa mrtve tačke. I ja sam ubijeđen da ćemo mi ovo izglasati, popraviti stanje brem malo vojnicima, a onda, evo, i vrijeme je ispred budućih parlamentarnih generacija da to dovedu u sistem. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice. 36
Želim da iskoristim priliku, da pitam gospodina Bevandu pošto je prisutan – da li se Vijeće ministara ili resorno ministarstvo konsultovalo sa sindikatima, budući da je to zakonska obaveza, član 94. stav (1) Zakona o radu, jer se ovo tiče njih? Dakle, mi, evo, danas raspravljamo o nekome, dakle, ko će biti zaista pogođen ovim Zakonom, za neke se, eto, pretpostavlja da će dobiti 20 do 30 KM povećanja, drugi će biti ugroženi – da li je Vijeće ministara obavilo konsultacije sukladno zakonskoj obavezi sa reprezentativnim sindikatima? Drugo, gospodin Bevanda u svom, je li, osim što se hvali sa ovim uštedama od 750.000 KM na državnom nivou tako što je uveo sa svojom Odlukom, dakle, Vijeće ministara, diskriminaciju unutar državnih službenika po pitanju odluke o visini naknade za prijevoz, ja bih da iskoristim priliku da pitam, sukladno ovakvom Prijedlogu zakona – da li je gospodin Bevanda uputio možda na Vijeće ministara neki prijedlog gdje će se smanjiti koeficijenti za izabrane i imenovane zvaničnike? Dakle, ova sredstva se mogu pronaći i obezbijediti tako što ćemo smanjiti nama koeficijente, također i vama kao Vijeću ministara, i konačno učiniti to da, budući ni po čemu Bosna i Hercegovina ne prednjači u regionu i mi smo najplaćeniji parlamentarci, da konačno budemo plaćeni onoliko koliko su naše kolege i kolegice u, recimo, Republici Hrvatskoj, Srbiji i sl. Također me čudi da se niko od mojih kolega i kolegica iz SDA ne javlja, jer ovo će direktno utjecati na sve ono što smo mi podržali sukladno prijedlogu koji je bio od kolege Šemsudina Mehmedovića i policijski službenici na državnom nivou opet neće biti ravnopravni sa drugima. Također želim da iskoristim priliku da pitam gospodina Bevandu, budući da član 23. Zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine stav (4) kaže da Ministarstvo financija i trezora BiH ima pravo i obvezu [[govornik se upozorava na vrijeme]] da odbije zahtjev za isplatu plaća i naknada zaposlenim u institucijama Bosne i Hercegiovine koji nije u skladu sa zakonom [[govornik se upozorava na vrijeme]] i dinamikom odobrenih budžetskih sredstava. To znači da ovo danas može i proći, i da će se neki možda radovati jer neće vidjeti kako će [[govornik se upozorava na vrijeme]] ili implikacije imati na njihovu platu, ali također znači da i Ministarstvo financija u nekom trenutku može reći – pa ovo nije u skladu sa obimom i strukturom ...
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, moje replike ili opservacije se odnose na ono što je rekao gospodin Backović, gospođa Maja i još neke kolege iz parlamentarne većine tzv. Dakle, nije ovo aktualni sat gospodina Bevande pa da on odgovara vama na propitivanja, a ako je ko prodavao maglu sav ovaj mandat to je, posebice se isticala gospođa Maja i DF, valjda ljut zato što je ispao iz dobitne kombinacije u jednom trenutku u koju je bio ušao. Znači, ja samo vam kažem ...
[[nije uključen mikrofon]] 37
Pa, i ti se je kreirao gospodine Komšiću. Nemoj dobacivati.
Molim vas.
Ti si prvi kreator toga, ti si tu kombinaciju kreirao. I, ovaj, htio sam reći ovako, znači kolege iz parlamentarne većine, prije svega, dakle sjetite se na prste jedne ruke može stati kada je HDZ remetio rad Vijeća ministara. Dakle, kad se nekoliko puta, a jedan od tih puteva je i ovaj, sjeti da nešto pokuša uraditi za jednu neuralgičnu situaciju koja se događa, posebice u zadnjih pola godine, kada su u pitanju Oružane snage, dakle kada pokuša riješiti jedno pitanje, na način koji kažete da je svima prihvatljiv, ali, eto, tražite dobre izgovore koji zlata vrijede, kako kaže predlagač. A nezaboravite da smo također, odnosno kroz redovitu proceduru Vijeća ministara ponudili izmjene zakona kada je u pitanju vojni rok vojnika. Dakle, pokušavamo sveobuhvatno riješiti bar jedno pitanje. Dakle, dajte gospodo, koliko ste, dakle, vješti i koliko ste ... magle kroz ovaj mandat, dajte vi nekakvu sterategiju da izađe ova država iz situacije u kojoj se nalazi, kako vi to tvrdite. Dakle, nemojte, nemojte, dakle, širiti vi maglu, ovo je jedan od pokušaja da se učini nešto za bar jedno pitanje koje je ovog trenutka vrlo teško. I ako imate volje podržaćete, čuli ste sve šta se može učiniti, kako će se to učiniti, nema nikakvog razloga da se i druga pitanja ne otvore, ali puno pričate napamet. Dakle, samo izvodite neke teze koje vama, vas interesiraju, dakle dobar izgovor zlata vrijedi, izvolite, podržite Zakon i vidjećete da će biti sve u redu i otvorit ćemo i druga pitanja koja ćemo rješavati, nadam se, u ovakvoj parlamentarnoj većini.
Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Sve je to lijepo moj kolega Salko, ali nema pre, nego re, nema preraspodjela nego rebalans, ne može drugačije. A pošto je i moj kolega Nikola, Nikola rekao si tu opozicija i ovi, pa si onda nas sve strpao u poziciju, pa sve u opoziciju, pozicija je ta koja kreira i aferim vam za ovo što ste dosad kreirali. Plaho ga kreirate, kreirate da sve bude neiskreirano, da je ovo karikatura od kreiranja. I samo vi tako nastavite, prepoznaje ovaj narod šta se dešava i šta se radi, nije to baš tolika ovca. Ovci daju u osnovi onu vunu pa ih šišaju, a ovaj naroda smo davno ošišali, sašili smo im džepove, zabranili im da pričaju, uzeli im medije i apsolutno nemaju ništa. Imaju ono što se u narodu kaže šuplje ili šupljikat, presipaj iz šupljeg u prazno. I zato apsolutno sam za rješavanje punih statusnih pitanja, i ja sam to u diskusiji i rekao koga, samo to se ne rješava ovako, niti se može ovako riješiti, prelij iz jednog u drugi džep. Šta si dobio? Da ti je ovaj džep što prelivaš vjerovatno šupalj i ide u beskraj, preliva se nigdje. Ja Vama predlažem kao predlagaču da ipak se ovo serioznije uradi, možda da idete sa zaključkom da [[govornik se upozorava na vrijeme]] Vijeće ministara napravi cjelovit zakon [[govornik se upozorava na vrijeme]] a onda u narednom budžetu biti mogućnosti da se cjelovitim zakonom riješi ovaj problem. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. 38
Dakle, kolega Lovrinović se nije pridržavao, Vi ga čak niste ni opomenuli. Kako ćete Vi ste iz istog Kluba.
E, sad Vas upozoravam, kolega Lovrinović se javio ... MAJA
... [[ne razumije se jer govore u isto vrijeme]]
Molim Vas, niste još dobili riječ.
Kako nisam, jeste li pročitali moje ime.
/ne razumije se/
... pričam, a Vi ste mi upali u riječ.
Evo, hvala Vam lijepa. Sad ste isključeni. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravak krivog navoda, zato što ste zloupotrijebili poslovničku odredbu.
Hvala lijepa. Ja zapravo želim replicirati ili, evo, ispraviti krivi navod uvažene predsjedavajuće, gospođe Krišto. U svojoj raspravi, u svom obraćanju kazala je kako ima dojam ili nešto slično da smo mi protiv ovog Zakona i da tražimo sve moguće načine da se izvučemo ... ne bismo podržali ove izmjene koje su ponuđene. Ne znam odakle takav dojam, ne samo mi u Demokratskoj fronti, iz Kluba Demokratske fronte, nego i iz svih drugih obraćanja drugih kolega u ovom Domu moglo se zaključiti da svi apsolutno bezrezervno jesmo podrška izmjenama ovog Zakona u dijelu koji je ponuđen, ali ne na način na koji se to htjelo uraditi ili na koji se to pokušava uraditi, ne donijeti dobro jednima na štetu drugih. Samo je tu problem i mislim da niste u pravu kad zaključujete da smo mi protiv. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite zastupnice.
Od službi tražim da mi dostave stenogram u kojem Vi dajete meni riječ pa me prekidate samo zato što sam pomenula Vašeg kolegu. 39 Druga stvar od sekretara Borjane Krišto, gospodina Vukoje, tražim da mi protumači član 75. koji kaže da se do kraja diskusije zastupnici i zastupnice mogu javljati za učešće u raspravi i da mi obrazložite iz kojeg razloga ja nisam dobila pravo na diskusiju. S treće strane u ime Kluba Demokratske fronte tražim pauzu od pola sata i svaki put ćemo iskoristiti, jer se je Vaš odnos neravnopravnosti i zloupotrebe Poslovnika i jednog bezobrazluka prelazi već svaki vid granice.
Hvala lijepa. Sad želim konstatirati da ste i ovaj put zloupotrijebili Poslovnik. Niste naveli što smo mi, koju odredbu Poslovnika prekršili. Da znate da Kolegij tumači Poslovnik, to Vam je dovoljno reći i ovdje ja predsjedavam sjednicom. Znači, ja sam ta koja u trenutku dajem riječ kada neko zatraži, naravno u skladu sa Poslovnikom. A sada na zahtjev Kluba DF-a dajem pauzu od pola sata. Molim vas lijepo, evo, u skladu sa člankom, budući da je prošlo više od 20 minuta od kad smo trebali nastaviti sjednicu u smislu pauze, ja temeljem članka 73. stavak (3) dajem stanku od 60 minuta tjekom koje ćemo pokušati osigurati kvorum.
Kad dolazimo ovdje?
Znači, sad je 16:25, u 17:25. Poštovane zastupnice i zastupnici, molim vas da nastavimo sa sjednicom. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Dobra večer svima. Pa ja sam, se nisam kanio po ovoj temi skoro javljati danas za raspravu, posebno nakon što je uslijedila intervencija ministra Bevande po ovoj temi, gdje je na neki način relaksirano ono naše pitanje – je li moguće na realtivno bezbolan način nakon usvajanja ovog Zakona finansijski to na adekvatan način pokriti. Činilo mi se da nakon te intervencije neće biti veće rasprave o ovom Zakonu, ali, evo, vidite. Ono što je meni jako zanimljivo da su ponajviše se brinuli o proračunskim sredstvima ili kako namaknuti ove novce možda one kolege koji su na prošloj sjednici bez pardona po hitnoj proceduri usvojili Zakon koji je proračun koštao, onako 40 odokativno procijenjeno, 13 miliuna maraka kojih isto nema u proračunu. Zakon smo usvojili po hitnoj proceduri, nismo razgovarali još uvijek o tom novcu. Čini mi se da je ovo nešto lakša tema u tom dijelu. Svi smo deklarativno vrlo bili jasni da je pitanje aktivnih vojnih osoba, odnosno ljudi, vojnika sa najnižim plaćama goruće pitanje. I složili smo se svi na povjerenstvima za financije na ovu temu, kod čitanja zakona u, kod rasprave o Zakonu u prvom čitanju da bi zaista možda bolje bilo da je kompatibilno s proračunom donesen ovaj Zakon, ali isto tako je činjenica da je stanju u Oružanim snagama po ovom pitanju akutno, pa smo uz ovaj Zakon imali izmjene i dopune Zakona o Oružanim snagama sa još nekim mjerama koje su to akutno stanje na neki način gasili. Korektno je procjenjeno od kolega iz SBB-a da je, rekao bih, pet i po milijuna maraka u ovoj godini ona gornja granica troška vezano za ovi Zakon i to, to je ona granica koja je, ajde da tako kažem, najgora moguća varijanta za proračun, a najbolja moguća varijanta za one kojih se ovaj Zakon tiče. Znajući našu dinamiku rada koju smo, evo, i danas prezentirali u oba doma, svjesni smo da će ovaj Zakon kroz Dom naroda u dva čitanja, trebaće mu još neko vrijeme da prođe, pa će, što se tiče primjene, vjerojatno to biti polugodišnji Zakon i iznos tih sredstava biće onaj iznos koji je definiran u obrazloženju Zakona podjeljen sa dva, dakle, ipak i manje od 5 milijuna maraka. Držeći se našeg deklaratinvnog zalaganja za poboljšanje položaja djelatnih vojnih osoba, očekujem da će ovakav zakon i u drugom čitanju u ovom Domu proći i da ćemo imati ovaj Zakon koji nam istina stvara određene finansijske poteškoće u proračunu, ali koje su premostive, rekao bih, kombinacijom različitih alata poračunskih, i tekuće rezerve, i preraspodjele sredstava i ušteda unutar proračuna, a onda ne daj Bože, ili vjerojatno nepotrebno pitanje, ovaj, diranja u osnovicu za plaće. Toliko o ovom Zakonu kojeg podržavam zbog ovako rečenih razloga, a ne samo deklarativno, nego i do kraja njegovog donošenja. Da ne uzmam riječ vezano za ispravke krivog navoda, volio bih kazati da je neto povećanje plaća djelatnih vojnih osoba po ovom Zakonu jasno prezentirano u Zakon iznosi od 51 do 76 maraka, nije to onih 20, 30 maraka o kojim se malo pežorativno ovdje govori. Možda su to za nas ovdje mali novci, ali vjerujte, za te ljude kojih se to tiče ipak ti novci nešto znače. I još jednu bi, na jednu stvar upozorio kolegicu Maju Gasal-Vražalica. Marin Vukoja nije sekretar Borjane Krišto nego, na lijepom hrvatskom jeziku rečeno, tajnik Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Komentar na taj način je zaista bio uvredljiv i nepotreban, ja zaista bih volio da takvih komentara ovdje ne bude. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 27.02.2018. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 05.03.2018. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim 41 pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 21.03.2018. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Osvrnut ću se na sami tekst Zakona, na član 5., neophodno je da, vodeći računa o činjenici da je ovo prvo čitanje, da predlagač definiše šta je po podacima ustvari dobna granica između djeteta adolescenta i odrasle osobe. Naredna primjedba se tiče činjenice da dokument mora biti u skladu sa Konvencijom o pravima djeteta i u skladu sa dokumentom „Evropa po mjeri djeteta“ i drugim međunarodnim izvorima vodeći računa o činjenici da je Bosna i Hercegovina ratificirala sve navedene dokumente. Važno je istaći činjenicu da u Bosni i Hercegovini već dugo postoji potreba za definiranjem okvira za prepoznavanje i identificiranje okvirnih indikatora za djecu, rada, dječijeg rada. Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima priznaje pravo na zaštitu djeteta i mladih osoba od ekonomskih i socijalnih vrsta eksploatacija označavajući ih štetnim po razvoj i zdravstveno stanje djeteta, i psihofizički razvoj djeteta. Radi aktivnog ostvarivanja ovih zadaća stranke potpisnice, dakle, govoreći stranka o državama, govorim o državama, su obavezne donijeti regulativu vezanu za minimalne godine za prijem djece na rad i za regulaciju radnih sati i uvjeta rada. Konvencija o pravima djeteta iz 1989. godine se zalaže za zaštitu djece od ekonomske eksploatacije, koja je i te kako prisutna, te učestvovanjem u radu koji se po njih smatra štetnim za njihovo zdravlje, za njihov mentalni, duhovni, i fizički i socijalni razvoj. IPEC i ILO i Međunarodna organizacija rada već deset godina u svrhu zaštite i borbe protiv dječijeg rada djeluju u okviru programa pod nazivom – Međunarodni program za eliminaciju dječijeg rada. Osnovna zaštita programa i cilj programa je progresivna eliminacija dječijeg rada i to osnaženjem nacionalnih kapaciteta kako bi se mogli nositi sa ovim rastućim problemom, te kreiranjem svjetskog ... za njegovo uklanjanje. Dakle, molim predlagača da u narednom dokumentu, odnosno u Prijedlogu zakona razmotri ove primjedbe. Ja mislim da Bosna i Hercegovina mora poštovati intencije, dakle, svjetske, globalne intencije, da pokušamo da eliminiramo uopće rad djece ukoliko je to moguće. Ovako vrlo važan Prijedlog zakona mislim da treba malo popraviti, doraditi i sačuvati psihosocijalni, zdravstveni sistem svakog djeteta u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala, gospođo predsjedavajuća, dame i gospodo zastupnici, vrlo kratko. Naime, skrećem pažnju na odredbe člana 28. izmjena i dopuna Zakona, gdje je u dvije alineje zapravo definisano kada zaposlenik dobiva otkaz. Pa se kaže – ako zaposlenik prilikom prijama u radni odnos prećuti činjenice itd., ako zaposlenik je pravosnažno osuđen za krivično djelo koje ga čini nepodobnim za rad u institucijama Bosne i Hercegovine. Ovo je vrlo uopćena 42 odredba i mislim da bi moglo doći do zluoptreba od strane poslodavca prilikom prijama u institucije, to je jedna stvar. Druga stvar, zaposlenik, samo malo da nađem, ako zbog izdržavanja kazne zatvora zbog počinjenog krivičnog dijela s umišljajem zaposlenik odsustvuje sa rada duže od tri mjeseca danom stupanja na izdržavanje kazne zatvora. I ovo je uopštena odredba, ja mislim da će vrlo teško doći do primjene ove odredbe, ovog člana, iz razloga što će, također, moglo bi doći do zloupotrebe od strane onoga ko bude donosio odluku o ovoj stvari. Stoga molim predlagače da o ovome vode računa do amandmanske faze, odnosno do drugog čitanja, jer, evo, ja ću uložiti amandmane da možda preciznije definišemo ove stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnica Nermina Kapetanović, imate riječ, ispravak krivog navoda.
Predsjedavajuća, ovaj, na neki način ovo nije ispravka krivog navoda gospodina Mehmedovića, nego samo jedan mali dodatak, pa možete mi oduzeti riječ ukoliko želite, ali mislim da je nešto što je vrlo važno istaći. U članu 10. se kaže da trudnicama počevši od šestog mjeseca trudnoće i majkama s djetetom od dvije godine života zabranjen je noćni rad. Ne slažem se kao liječnica, mislim da treba da piše trudnicama i majkama s djetetom do dvije godine života zabranjen je noćni rad i treba da se doda – i njima poslodavac ne može dati otkaz. Dakle, kao liječnica smatram, rizična je trudnoća, najviše je rizična u prvom i u drugom trimestru trudnoće, naročito tad je rizična trudnoća, tako da ne vidim zašto je predlagač ovdje napisao – počevši od šestog mjeseca trudnoće, to treba brisati, ali najvažniji je dodatak da trudnicama poslodavac ne može dati otkaz. Mislim da smo svi ovdje u ovoj sali saglasni sa takvim prijedlogom i molim predlagače da ovo uvrste, da se briše od „šestog mjeseca trudnoće“, a da se doda – i ne može im dati otkaz. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-531/18, od 19.02.2018. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 21.02.2018. dostavio Mišljenje. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 21.03.2018. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te je prihvatilo načelo Prijedloga zakona. 43 Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-647/18, od 02.03.2018., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva
Pa ja se moram javiti za riječ, ovaj, i radi kolege Đonlagića, iako sam i ranije rekao zašto neću podržati ovaj Zakon, jer jednostavno, da ne bi bilo nekog spinovanja, pogrešnog tumačenja ko nije za državne selekcije i slično. Ovo je Zakon kojim se na neki način uništava sport na klupskom nivou. Ja kao neko ko radi u klupskom sportu, vi ovdje pokušavate ograničiti davanje sredstava za klubove, a u korist državnih reprezentacija. Znači, ono malo sredstava koje uspijete dobiti sa državnog nivoa, ni ovdje to ukidate, a sami znamo da su državni savezi na neki način leglo kriminala, znamo da imamo puno problema već godinama u maltene svim državnim savezima, imate, evo, od Rukometnog saveza, tamo gdje se ja bavim sportom, s tim dijelom Košarkaškog saveza, bilo je u Fudbalskom savezu sve dok nije, ovaj, došao pod neke ingerencije nekih međunarodnih institucija. Tako da je ovo s te strane problematičan Zakon, jer se ograničava finansiranje sportskih klubova koji su uspješni i pare se traže samo za državne selekcije što ne može biti slučaj. Takođe, ovaj dio koji se tiče poreske politike, odbijanja od poreza, je neprovodiv jer ne možete Zakonom o sportu regulisati poresku politiku koja se nalazi na nivou entiteta, gradova, općina, tako da je to ogroman problem. Evo, i kolega Isaković znam da zna taj dio i stoga, to je jedini razlog zašto ću biti protiv ovog Zakona, jer se na neki način destimulira klupski sport u Bosni i Hercegovini.
Ovo nije nekakva ispravka, ali samo radi budućih. Kolega Bećirović je pričao, naravno, dozvoljeno je da razgovaramo, mi danas imamo Mišljenje i o tome ćemo glasati, o Mišljenju ovog samo. Evo, samo opaska. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Pa, ja, prije svega, zahvaljujem se na prilici da pokušam nešto da objasnim. Dakle, znate, ovdje je mogućnost da se oko ovih stvari raspravlja zaista vrlo, vrlo široka. Ako mi uzmemo u obzir činjenicu da je za sport u Bosni i Hercegovini preko 10 miliona KM se troši i da u 44 budžetima na različitim nivoima u državi ima planiranih negdje oko 10 miliona, problem je u tome što na svakom nivou počevši od neke selekcije ili pojednica iz mjesne zajednice, do državne reprezentacije, apsolutno imaju isti status. Najmanje para za podjelu, za dodjelu sportistima je na Vijeću ministara i to je suština ovoga Prijedloga, gdje moj Prijedlog bio da se pokuša da bar postoji mjesto u ovoj zemlji, kao adresa, na koju će aplicirati državne reprezentacije. Ja uopšte ne mislim da treba u svakoj državi da postoje samo reprezentacije i nijedan drugi sport. Ako mi dobijemo kao Košarkaški savez od Vijeća ministara 75.000 maraka, a samo za jednu utakmicu potrošimo 92.000 maraka za avionske karte i potrošimo preko milion i po maraka, možete zamisliti šta to znači i čak, evo, i da dođe do ovoga, da se ovaj Zakon prihvata, generalno se u cjelini to ne može riješiti, riješi se samo jedan manji dio sufinansiranja. Naravno, ja neću da idealiziram stvari, pa da kažem da postoji kriminal ili ne postoji kriminal, zato postoje institucije države, ko god je uzeo i dinar, neka odgovara za to. Od '93. godine do danas sedam, oko sedam miliona maraka sam ja pribavio u Košarkaški savez BiH i ponovo naglašavam, nikad dinara nisam uzeo ni za dnevnicu, ni za benzin, ni za telefon. Dakle, to je nešto što ja ističem kao svoje lično zadovoljstvo, a ne namećem kao potpuno jedan potreban primjer ili uslov da ljudi koji žele da rade u sportu, rade na taj način. Nije lako raditi u sprotu bez obzira da li ti bio u klubu ili da li bio u raprezentaciji, ali želim da kažem, ako Bosna i Hercegovina želi sa svojim reprezentacijama da igra kvalifikacione utakmice i da puni dvorane u Sarajevu, Tuzli, Zenici ili bilo kojem drugom gradu sa reprezentacijama čiji savezi imaju budžete 45 miliona eura i imaju reprezentacije, odnosno savezi gdje radi 120 ljudi, to u ovoj državi neko mora da zna. I mora da se zna da Bosna i Hercegovina igra sa jednom velikom i moćnom Rusijom i igra sa velikom i moćnom Francuskom. Izvinite molim vas, to su stvari koje Bosna i Hercegovina mora da cijeni. Zbog svega toga sam ja i pokušao da napravim jedan ovakav prijedlog. Što se tiče ovih poreskih olakšica, država mora da se odrekne, ako ne obezbjeđuje potrebna sredstva za finansiranje preko Olimpijskog komiteta ili preko bilo koje druge strukture u Bosni i Hercegovini, onda se mora odreći, ako ništa drugo, evo, ne dam ti pare, ali odričem se poreza da olakšam da se tebi daju sredstva od kompanija ili bilo koga drugog koji želi da donira sredstva. Neću sad da govorim da i tu postoji mogućnost koja se koristi, ali nije jasno navedena, nije pretuzakonita i ona se koristi, ali nije jasno navedena i samo je ovo pojašnjenje postojećeg člana. Dakle, ništa ovdje nije novo što se tiče poreskih olakšica. Ovdje u odnosu na prošli prijedlog je samo novo sljedeće – da trenerske organizacije ili licence za trenere mogu da daju savezi koji su sa evropskim i svjetskim federacijama potpisali ugovore i dobili ovlaštenje da mogu da izdaju licence, to je ovaj član 44. Ono što je bilo na komisiji za ustavna pitanja, je bilo pomenuto, mislim da se najveća kritika se odnosila na član 22. Taj član 22. uopšte nije predmet ovoga prijedloga. Naravno, ja bih volio ako bi ovo moglo da dobije podršku ovdje, pa da u parlamentarnoj proceduri, kao što je i predviđeno, probamo popraviti ono što nije dobro. Ja znam da mi s ovim ne možemo riješiti problem, ja to znam potpuno, ali želim barem da ova država jasno stavi do znanja mladim igračima koji traže svoju perspektivu u reprezentacijama Bosne i Hercegovine, da ostanu ovdje. Pogledajte vi samo koliko naših mladih sportista igra za Sloveniju, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu. Evo, to što idu u Ameriku, igraju u Americi, ja to nikom od njih ništa nemam da prigovorim. Naravno, ne prigovaram nikom, ni ovim koji igraju za druge ove reprezentacije, selekcije okolnih zemalja. Ali oni jednostavno kažu, pa ja sam došao u situaciju da biram da li da ostajem u Bosni i Hercegovinu, evo imam ponudu Srbije, imam ponudu Hrvatske, imam ponudu Slovenije i to da tamo omladina ide i igra za te selekcije. Molim vas, evo, mi ćemo igrati utakmicu sa Francuskom u Tuzli. Naravno, svako ko hoće da vidi tu reprezentaciju u svom gradu ili svom kantonu mora da plati nešto, ali ako moraju da plate te lokalne institucije, pa mora i država nešto da plati, u tome je suština. Ja, da vam pravo kažem, neću da skrećem sa one teme dobre namjere, ali meni je jasno zašto postoji otpor za ovoga. Kolega Damir ni na tragu onoga nije zašto su ljudi protiv ovoga, oni koji bi 45 trebali da budu za njega. Dakle, ja nikome ne zamjeram ko će reći – ne, ja nisam. I to je najpoštenije, neću to da glasam, za to, i to je u redu i ne moramo ni da pitamo zašto je to tako, ali ja molim da se ima malo razumjevanja, da uđemo u parlamentarnu proceduru. Ako smo bili u stanju da podržimo rodnu ravnopravnost i ne znam ni ja, tamo u nekom zakonu, i tu smo velikodušno podržali taj zakon koji u suštini ništa nije popravio, ništa nije popravio kad je sport u pitanju. Ja vas molim, ako možete da imate razumjevanja da, prije svega da glasamo za negativno Mišljenje Komisije, da pustimo ovo u parlamentarnu proceduru, pa da onda pokažemo, ukoliko nešto nije u redu, da se to pokuša popraviti, ali jednostavno da znamo da situacija kakva je sad jednostavno prijeti potpunom odumiranju sporta kao nadgradnje, društvene nadgradnje, kojom se praktično prikazuje stanje u svakoj državi, pa tako i u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnuat, ispravak krivog navoda. Imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, kolega Bećirović je govorio o pitanjima koja su zaista rezervisana za drugu fazu svakog zakonodavnog postupka. Mi ovdje raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije o principima Prijedloga zakona i sad ću pročitati, kako je kolega Đonlagić to ovdje napisao, principi na kojima je Zakon zasnovan – Prijedlog zakona zasnovan je na principu ostvarivanja javnog interesa Bosne i Hercegovine u oblasti sporta, te obaveza državnih organa da podrškom i programima razvoja stvaraju uslove za sportske aktivnosti, napredovanje i usavršavanje u obasti sporta, te za materijalno i društveno stimulisanje u ostvarenju vrhunskih sprortskih rezultata. Sad se ovdje postavlja pitanje zašto biti protiv ovih principa, a pogotovo kako to možete obrazložiti pozivanjem na određene članove koji se svi mogu popravljati u amandmanskoj fazi, ukoliko to smatrate potrebnim. Dakle, glasati, podržati negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, koja je glasovima četri naprema tri odlučila da ne podrži principe Prijedloga zakona, u potpunosti onda onemogućava da ovaj Zakon, ukoliko smatrate da treba biti popravljen, da bude popravljen, a na što imate pravo da djelujete amandmanski. Dakle, sve članove koje ste spomenuli su sadržani u Prijedlogu zakona kolege Đonlagića i na njih se može djelovati amandmanski. Podržati negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, onih članova kojima se ne sviđaju ovi principi samo zato što se vama u ovom trenutku niste zadovoljni određenim članovima na koje možete djelovati amandmanski, pokazuje da onda vi ne podržavate ove principe koje sam upravo pročitao. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Htjela bih nekoliko riječi da kažem kolegi Đonlagiću. Mi imamo često u posljednje vrijeme ove zakone o sportu i, po pravilu, zakoni ne prolaze u parlametnarnoj proceduri. Ja 46 mislim, ne znam koliko ćemo se puta još baviti njima, ali to je po pravilu i ovaj, i svi sljedeći. Vi ste sad govorili o tome, a bilo bi zanimljivo da kažete kako je moguće da na Ustavnopravnoj komisiji niste uspjeli da svim argumentima, nemate toliko vremena ovdje koliko ste imali na Ustavnopravnoj komisiji, da ubijedite kolege koji tamo sjede, da vam daju podršku Zakonu. Jer pravi prostor je na Komisiji i tamo su debate mnogo veće i duže i argumente koje imate, da isučete tamo, a očito niste, jer je većina glasala protiv toga. Drugo, ključni princip zbog koga Zakon nije dobio podršku Ustavnopravne komisije je da je oblast poreske politike ne omogućava realizaciju, izvršenje ovakvog Zakona. Ne možemo mi mijenjati Zakon o sportu, koji nije nadležnost, izvorna nadležnost Bosne i Hercegovine, ne možemo glasati za to. Dakle, nepotrebno se mučimo stalno istim zakonima koji ne prolaze i ponovo ih vraćamo. Nećemo time što ćemo iznuriti jedni druge ubrzati tu prohodnost njihovu. Dakle, mi imamo negativo Mišljenje Komisije, stvar je u tome hoćemo li još jednom ga vratiti ili će danas Zakon pasti na, pri samim principima. Dakle, mi ne možemo podržati ovaj Zakon jer on je protivan propisima o poreskoj politici koja je u nadležnosti Republike Srpske.
Zastupnik Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ja sam na početku baš rekao, da ne bi bilo pogrešnih navoda, ovaj. Jednostavno, smatram da nije moguće ovu tematiku riješiti kroz Zakon o sportu na ovaj način. Puno bolje je da se sjelo i dogovorilo, Zakon o finansiranju državnih selekcija, poseban, koji bi uputili, evo, i zajedno u proceduru čak, e to je već neka druga priča, ali sa ovim Zakonom vrlo teško je to riješiti, a smanjuje se i mogućnost za sportske klubove, koliko to god nekome izgledalo smiješno. A kada se tiče kriminala, preferirao sam se na izjave bivših i sadašnjih čelnika državnih saveza, koji su zaista pozivali, prozivali jedni druge za kriminal u tim savezima i slično. Evo, ništa drugo.
Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ne znam kome prvo da odgovorim, da li kolegici Majkić ili kolegi Bećiroviću. Ali, evo, ja ću kolegi Bećiroviću prvo odgovoriti. Ja ne znam gdje nema krađe i kriminala u ovoj državi. Pa institucije postoje, institucije koje trebaju da uhvate te koji kradu rade svoj posao i isto tako, neka to apsolutno rade i u sportskim savezima. Ko god je zloupotrijebio nešto, taj mora da odgovora, da snosi sankcije. Ono što je suština, što se sad tiče uvažene kolegice Majkić, zaista, kako bih rekao, ne uživam u ovome što, evo, želim da kažem kolegici Majkić ovo, ali ništa s ovim Zakonom nije rečeno novo što ne postoji u Zakonu. Postoji čak i ova, ovo kad je porez u pitanju, postoji mogućnost i za poreske olakšice koja je već napisana, ali je poprilično nejasno napisana, i samo je tad tu malo jasnije napisana, dakle, ništa nije novo tu uvedeno. Sljedeća stvar koja ovdje je, ovaj, rečena, u okviru budžeta sa kojim se raspolaže, dakle, nikakav novi budžet se ne nameće, nego da samo taj budžet se, ako neko misli da ne treba 100%, pa evo neka kaže 50%, dakle, nije to ništa sporno. Moj pokušaj je bio da se jasno kaže 47 da je adresa državnom timu, državnoj reprezentaciji, pa samo da vam kažem, ima sedam državnih reprezentacija – četri muške i tri ženske koje su registrovane po zakonu Bosne i Hercegovine i imaju odobrenje Ministarstva pravde i oni imaju odobrenje Ministarstva civilnih poslova da funkcioniraju. Dakle, ni to nije ništa novo to, dakle, već postoji. I ima nekoliko tih sportista koji su vrhunski ti sportisti. Ja stvarno žalim ljude, između ostalog to je moje zadovoljstvo, ali evo žalim i sebe, koji rade u sportu. Ne postoji ni, ja sam nekom rekao ovdje, ne bih nikog osudio na zatvor, nego bi ga osudio na prinudni rad godinu dana minimalno u svakom sportskom savezu u ovoj zemlji da radi, pa da vidi šta je muka i šta je problem. Ali, evo, to vam ga dođe nekako kao droga, pa ja toga ne mogu da se riješim, to je suština. Dakle, ništa novo nije. Porez ovaj, pa Uprava za indirektno oporezivanje, pa imaju poreske olakšice, pa ljudi moji to ništa ni to, je li to nova kategorija? Nije, ona postoji već i u ovom Zakonu, ali zbog nepreciznosti ljudi bježe od toga. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ma, referirao bih se, hvala lijepa, dakle, na ono što je gospodin Arnaut naveo. Dakle, ja sam član Ustavnopravnog povjerenstva i nisu samo principi ono što je gospodin Arnaut čitao, dakle jesu i sa onim nemam ništa protiv, dapače, međutim ima i drugih principa koji su predviđeni u Zakonu. I, naime, ja sam tada govorio da, jedno je ovaj članak 3. koji govori o tim poreznim olakšicama, a drugo je članak 2. koji govori o savezima. Dakle, ovdje čak i nema reprezentacije izrekom rečene nego savezi. Dakle, to smo maslo raspravili na Ustavnopravnom povjerenstvu. Ja sam zbog nedovoljno definiranog oblika organiziranja saveza i neriješenih pitanja u člancima 22. i 23. ponudio, dakle predlagao kolegi predlagaču da povuče, pa da dodirne i te članke. On to naravno nije prihvatio, a na njih se amandmanski ne može ni djelovati jer nisu dirnuti u ovome Zakonu. Dakle, jednostavno ne stoji onda ovo da u nekoj proceduri mi možemo dirnuti, ne mogu dirati članke koje uopće ne navodi Zakon koji je kolega tretirao. Dakle, nažalost eto nije prihvatio te sugestije, mogao je i sam možda da učini napora a nije htio, ja nemam tu što. Dakle, samo radi pojašnjenja.
Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Đonlagiću nadam se da ćete shvatiti dobronamjerno ovo što ću govoriti. Sport je nešto što je dio mog života, punih 25 godina sam, možda jedan od najdugovječnijih bio na borilištu, i sad molim Vas pokušajte razumjeti. Nekoliko definicija je vrlo neprecizno, ne postoji razgraničenje između kolektivnog i individualnog sporta, jer svi imaju svoje saveze. Atletski savez koji je prvi savez koji je prihvaćen u međunarodnim okvirima to je Atletski savez BiH. Idu nam naredne Olimpijske igre u Tokiju, u ovom trenutku 48 Bosna i Hercegovina ono što sigurno ima to su atletičari, džudisti i karatisti, i nemamo u drugim sportovima. To su oni koji već po ... bodova koje su osvojili na turnirima, koji se boduju, za kvalifikaciju za Olimpijske igre, imaju osvojene bodove. To su dvije džudistkinje, jedna djevojka u karateu i tri naša atletičara, Vama je sve to poznato i ko su i šta su. Ali je to savezi, to nisu ni klubovi, ni pojedinci, nego postoje savezi. Znači, moramo tu ovo precizno definirati kada govorite o savezima. Selekcije, i tu imamo problem jezičke forme. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da, jezičke forme, htjeli vi to ili ne. Da li je selekcija u džudou reprezentacije Bosne i Hercegovine kolektivni sport ili individualni, da li je, ja pitam vrlo precizno, da li je u atletici selekcija reprezentacije Bosne i Hercegovine kolektivna ili individualni sport? Selekcija, evo bili su na Balkanskom prvenstvu kao reprezentacija Bosne i Hercegovine. Imate vi i susret reprezentacija, gospodine Đonlagiću, Evropsko prvenstvo gdje su države, nedavno vam je bio u Hrvatskoj ako ne znate. Znači, to se mora precizno definisati, mora. Druga stvar koja se ovdje precizno mora definisati, i ja sam govorio o Zakonu o sportu otkako sam u ovom Parlamentu, svake godine po u par navrata, kada je to pokušao i moj kolega Denis, mi imamo samo dva puta i samo dvije stvari kroz koje se ova zemlja zna, to je kroz sport i umjetnost. Htjeli mi to ili ne, željeli mi to ili ne, volio to neko ovdje ili ne, ali treba pratiti i strane medije pa vidjeti gdje je Nurkić u košarci, gdje se on u ovom trenutku nalazi. Treba vidjeti gdje su naši fudbaleri u svijetu, treba vidjeti gdje je jedan broj rukometaša u svijetu i tako ja sad opet mogu da nabrajam, čak i oni koji plediraju da su u reprezentacijama ili nastupaju za druge zemlje. Jako je bilo interesantno iz Majamija pročitati izvještaj kada kaže Čilić iz Bosne i Hercegovine nastupa za Hrvatsku, to je prosto nevjerovatno, tako piše, na taj način piše. Vama je poznato da čovjek jednom u životu po Statutu Olimpijskog komiteta, Međunarodnog olimpijskog komiteta ima jednom pravo u životu da promijeni sportsko državljanstvo. Pa sad imamo jednog fudbalera koji je promijenio, Seltikovog, sportsko državljanstvo, uzeo bosansko, sad se predomislio, htio bi da igra za Hrvatsku ne može. Znači, ne može, jer je promijenio sportsko državljanstvo. Vi vidite da za Katar, Emirate, Kuvajt trče Kenijci, trče Etiopljani i više nema ko ne [[govornik se upozorava na vrijeme]] Amerikanci, rukomet igraju Francuzi jer su pormijenili sportsko državljanstvo. Moramo naći način kako vrlo precizno [[govornik se upozorava na vrijeme]] definirati finansiranje vrhunskog sporta, [[govornik se upozorava na vrijeme]] a masovni sport ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala i Vama. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite zastupniče. 49
Hvala Vam lijepo. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji bio protiv principa ovog Zakona i sasvim prirodno da ću danas podržati nekativan Izvještaj Komisije. Možda, kad sam se javio je više imalo smisla to što sam mislio reći, imajući u vidu da su kolege neke kasnije apostrofirale ovaj član 3. gdje je apsolutno, ovaj, jasno, znači u čijoj nadležnosti se nalazi poreska politika i da jednostavno mi ovim Zakonom taj dio nismo mogli završiti. Zbog toga sam, između ostaloga, i bio protiv principa ovog Zakona. Želim na kraju još nešto reći, prošli put kad nismo usvojili Zakon o sportu, onda smo, razultat toga je bila pohvala mladom čovjeku Jasminku Haliloviću, sad kad ne usvojimo Zakon o sportu ja predlažem da pohvalimo Natašu Kovačević koja je rođena u Banja Luci, živi u Londonu, radi za Kanadski penzioni fond i nalazi se na listi, Forbsovoj listi 30 mladih ljudi koji imaju najveći uticaj u svijetu. Mislim da bismo svaki pad nekog zakona mogli, ovaj, malo, nekom pohvalom nekog mladog čovjeka, nadoknaditi, pa, evo, i ja predlažem da mi pohvalimo ovu mladu i uspješnu ženu. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika, Mirsad Đonlagić nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Ja se zaista izvinjavam, ja se izvinjavam ali molim vas samo da vam kažem.
Molim Vas sasmo nam se izjasnite po čemu.
Samo da kažem, neka pogledaju član 67. gdje se govori o poreskim olakšicama. Dakle, ništa nije novo rečeno što već ne postoji, samo precizirano i ništa drugo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02-1- 1830/17, od 25.07.2017.) Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine usvojen je u različitom tekstu u Zastupničkog domu i Domu naroda, te trebamo imenovati tri člana iz 50 Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta. Na prošloj sjednici Doma nismo imenovali predložene članove. Ima li prijedloga za članove Povjerenstva?
/nije uključen mikrofon/
Evo, na prijedlog kolege zamjenika predlažemo zastupnicu Aleksandru Pandurević. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja predlažem za jednog člana gospodina Mirsada Mešića. Hvala.
Prijedlog Mirsad Mešić. Zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Zahvaljujem. Predlažem Nikolu Lovrinovića u ovo Povjerenstvo.
Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Ma, obzirom da se radi o pravnoj tematici, pravnoj problematici, logično je da predložim kolegu Arnauta kao člana te Komisije.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Klub Demokratske fronte predlaže kolegicu Mensuru Beganović.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 51 Prelazimo na točku 10. Ad. 10. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 09.08.2017.) Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine usvojen je u različitom tekstu u Zastupničkog domu i Domu naroda, te trebamo imenovati tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona. Na prošloj sjednici nismo takođe imenovali predložene članove. Ima li prijedloga za članove Povjerenstva? Zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
... kolega Arnaut.
Zastupnik Damir Arnaut. Imate riječ.
Dakle, s obzirom da se radi o ekonomskoj problematici predlažem kolegu Mirsada Isakovića. Međitim, koristim ovu priliku da, ukoliko bude više različitih prijedloga kao što je to bio slučaj u prethodnoj komisiji da nas obavijestite o modalitetu glasanja kada glasanje bude obavljeno. U svakom slučaju mislimo da je neprihvatljivo da samo stavite neki prijedlog Kolegija na glasanje, uzimajući u obzir da članovi Kolegija, odnosno stranke iz kojih dolaze članovi Kolegija ovdje nemaju ni 1/3 legitimiteta u ovom Domu, uzimajući u obzir da su se mnoge osule, da ne kažem raspale, tako da sve ukupno imate 13 ili 14 poslanika na vašoj strani. Tako da s obzirom da imamo veliki broj projedloga nemojte da ovdje budemo suočeni sa samo jednim prijedlogom Kolegija.
Zastupnik Damir Bećirović. Imate riječ, izvolite zastupniče.
Evo, ja predlažem Maju Gasal-Vražalica za ovu Komisiju.
Zahvaljujem. Nema više znači, ima prijedloga, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Predlažem gospodina Kožula za člana ovog Povjerenstva. 52
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Idemo na točku 11. Ad. 11. Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-507/18, od 26.02.2018. Kolegij Doma odredio je Povjerenstvo za promet i veze nadležnim za razmatranje Izvješća. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 19.03.2018. godine. Povjerenstvo je jednoglasno prihvatilo Izvješće i predlaže Zastupničkom domu njihovo usvajanje. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Točka 12. Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dakle, jedini način da se prijavim, tražim pola sata pauze. Kolega je pokušao da se prijavi, ja pokušavam da se prijavim, mislim nije u redu ovo predsjedavajuća od Vas. Čovjek je, signalizira, Vi prelazite preko toga. Nama treba pola sata da se smirimo.
Na zahtjev Kluba SDP-a dajem pauzu od pola sata, da bi se Klub smirio. Molim vas uvažene zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Pozivamo gospodina Magazinovića da nam obrazložli, ako nije promjenio, razloge traženja stanke.
Obavili smo konsultacije, između ostalog, i o Poslovniku, ali evo, da ne komplikujemo dalji nastavak sjednice, budući da ima onih koji večeras po ovom snijegu moraju ići kući, a Boga mi da je drugačije bilo bi ovdje još pauza.
Zastupnik Mirsad Mešić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Razlog zbog čega predlagač ove incijative nije sa nama je visoka temperatura koju je dobio. Ja se koristim ovom priliku da pozovem kolege, je li nešto ..., dakle, koristim se prilikom da pozovem kolege da podržavajući ovu incijativu stvorimo ambijent u kome ćemo raspravljati o teškim trenucima naše zajedničke istorije koji ponekad i opterećuju našu budućnost. Dakle, pozivam vas da podržite ovu incijativu, a sve što imamo jedan drugom ili sami sebi reći, da to iskoristimo u nekoj budućoj tački dnevnog reda.
Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 54 Prelazimo na točku 14. Ad. 14. Informacija Vijeća ministara BiH o nemogućnosti TV prijenosa utakmica reprezentacije Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz Kluba SBB – Fahrudin Radončić, akt broj: 01-50-1-690/18, od 07.03.2018. Materijal ste dobili, otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Mirsad Đonlagić, oprostite. Izvolite, imate riječ zastupniče. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] Kako sad može, a ja nisam ...?
Molim Vas. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] Kako je moguće ...?
Ako će kolegi Backoviću ...
Uvaženi zastupniče imate opomenu.
Ako će kolegi Backoviću ...
Imate opomenu, molim Vas. Zastupniče Đonlagiću.
Pa nemoj mi sad pravit problem. Ko o čemu, ja o sportu. Samo da vam kažem nešto, 27.11. prošle godine samo postavio pitanje – kako je moguću da nije bilo na televiziji utakmice Bosna i Hercegovina – Rusija? Ne zbog toga što to mene tišti toliko, koliko je bilo pritisaka javnosti i optužbi da smo mi tu taj TV prenos prodali nekom malom tamo kablovskom operateru i da se reprezentacija nije mogla vidjeti na televizijskim ekranima na 100% područja Bosne i Hercegovine. To je vrlo bitno pitanje zato što svaki sponzor koji da novac, uz poreske olakšice koje mu ovaj Zakon ne obezbjeđuje, kaže zašto bih ja vama dao novce kad mene niko na televizij ne vidi? I dakle to je bilo pitanje moje, sa tom namjerom. Međutim, kasnije se u javnosti pojavilo niz drugih detalja koji su pokazali da smo jurili zeca, a istjerali medvjeda. Dakle, ovo je vrlo krupan problem, 55 izuzetno složen problem. Odnos kablovskih operatera, odnos telekom operatera, odnos prema infrastrukturi telekom operatera u Bosni i Hercegovini, problem koji se jedno vrijeme pojavio i u Hrvatskoj, i u Srbiji, ali oni su to vrlo korektno riješili. Ovdje je, kako piše u novinama, odnosno kako je bilo i na televiziji, je problem odnosa Konkurencijskog vijeća i Regulatorne agencije za komunikacije koji nisu uradili svoj posao kako treba. Pošto ja to, te podatke, nemam kod sebe, mislim da su vrlo značajni, da se oko toga raspravi i da takva jedna informacija dođe od Vijeća ministara, jer ipak su tu velika novčana sredstva u pitanju koje neko, evo ja neću da kvalificiram na koji način stiče taj novac, ali u svakom slučaju je dobro da imamo tu informaciju. I zbog svega toga je i pokrenuta ova incijativa i pokrenuto ovo pitanje prema Vijeću ministara, dakle, da se ovaj problem sagleda cjelovito, da imamo jedno uređeno tržište, uređen odnos prema, ako ništa drugo, prema reprezentacijama države. Dakle, ne mora država, ako ne da novac, ne mora se odricati tih reprezencija i na ovakav način. Evo hvala, toliko.
Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite.
U skladu sa Poslovnikom i Kodeksom doživljavam kao poslanik da sam u cjelosti neravnopravan, poštovana gospođo. Imate sekretara, neka Vam to protumači. Kada ste zaključili, dali ste riječ, kada sam ja intervenisao zato što sistemu nisam mogao da se prijavim, rekli ste da je diskusija završena, i niste mi dozvolili da kažem ono što sam pripremio. U Kodeksu piše da su svi poslanici ravnopravni i da ne može da se diskriminira niko, bez obzira na političku pripadnost, Vi to uporno činite i molim Vas da mi date pravo kao i svakom drugom poslaniku.
Konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničke odredbe. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava.
Hvala lijepo. Ja sam htio da podržim kolegu Đonlagića, s tim da, takođe, obavijestim Dom da smo mi na sjednici Komisije za saobraćaj i komunikacije u nekoliko navrata raspravljali o ovom pitanju i da ne bih sad ja, ovaj, ispravljao neke navode kolege, podržavam da dobije se informacija i da ovdje otvorimo, otvorimo raspravu na sjednici Parlamenta.
Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 56 Prelazimo na točku 15. Ad. 15. Informacija Vijeća ministara BiH o provođenju hitnih mjera i mogućnosti Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize i priljeva migranata u Bosnu i Hercegovinu – predlagatelj: zastupnik Senad Šepić, broj: 01,02,03-04-741/18, od 21.03.2018. Materijal ste dobili, otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 16. Ad. 16. Zahtjev Vijeću ministara BiH da za prvu sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. srpnja 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u svezi s namjerom Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovska gora, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska“ – predlagatelj: zastupnik Jasmin Emrić, broj: 01-50-1-790/18, od 21.03.2018.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kao predlagač daću obrazložnje ove tačke dnevnog reda. Nadam se da ću u ovih pet minuta to i uspjeti, pa molim kolege za strpljenje. Na trećoj sjednici Radne grupe za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućnošću izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovske gore, općina Dvor u Republici Hrvatskoj, usvojen je zaključak pod rednim brojem 7. kojim se zadužuju članovi radne grupe, poslanici i delegati oba doma Parlamentarne skupštine BiH, da od Vijeća ministara BiH traže izvještaj ili informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske u dijelu koji se odnosi na namjeru Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore. S ciljem izvršavanja tog zaduženja kao član Radne grupe tražio sam predmetnu informaciju u formi poslaničkog pitanja u pisanoj formi koje sam uputio 21.09.2017. godine putem Predstavničkog doma Parlametnarne skupštine BiH predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Kako nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje u pisanoj formi ni nakon četri mjeseca, postavio sam poslaničko pitanje u usmenoj formi na 56. sjednici Predstavničkog doma, koja je održana 31.01.2018. godine, predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. U odgovoru na postavljeno pitanje u usmenoj formi predsjedavajući Vijeća ministara BiH je najavio dostavljanje odgovora u pisanoj formi na predmetno pitanje u najkraćem roku. Kako su prošli svi rokovi koji su propisani Poslovnikom Predstavničkog doma u vezi obaveze dostavljanja odgovora na postavljeno poslaničko pitanje, te kako nisam dobio ni obavješenje o razlozima zbog kojih predsjedavajući Vijeća ministara nije mogao dostaviti 57 odgovor na predmetno pitanje, niti sam dobio informaciju kada će dostaviti odgovor, to smatram potrebnim da ovaj uvaženi Dom usvoji zaključak koji glasi: Predstavnički dom Parlametnarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske koja je održana u Sarajevu 07. jula 2017. godine o razgovorima i zaključcima u vezi namjere Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izbora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska. Obrazložiću kratko i zašto je potreban predloženi zaključak. U zajedničkog izjavi Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske sa zajedničke sjednice koja je održana 7. jula 2017. godine u Sarajevu, a koja je dostupna javnosti, nije navedeno ništa o predmetnoj temi izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore, osim dijela u kome se konstatira da je usaglašen nastavak suradnje na svim pitanjima razmotrenim na sjednici, a naročito na pitanjima prekogranične suradnje uključujući prometno povezivanje, zaštitu okolišta, sigurnost i gospodarstvo. Zbog toga je potrebna tražena informacija sa zajedničkog sastanka o predmetnoj temi, razgovorima i zaključcima kako bi svi mi poslanici i javnost u Bosni i Hercegovini imala saznanje o zvaničnom stavu Republike Hrvatske prema našoj usvojenoj Rezoliciji o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva i protivljenju aktivostima u vezi izgradnje skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori u Republici Hrvatskoj. Aktueliziranje ove teme je potrebno iz razloga što je Hrvatski sabor na sjednici 15. decembra 2017. godine donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti u kojem je definiran Centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada kao ustrojstvena jedinica Fonda za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško, a uključuje građevine za predobradu, obradu, kondicioniranje, rukovanje, dugoročno skladištenje i odlaganje radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora porijeklom sa teritorije Republike Hrvatske, uključivo i središnje skladište gdje radioaktivni otpad i istrošeno nuklearno gorivo koje nije nastalo na teritoriju Republike Hrvatske, a čija obaveza zbrinjavanja proizlazi iz bilateralnih ugovora sklopljenih prije dana stupanja na snagu ovog Zakona. Dakle, iz ove definicije Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada potpuno je jasno da Republika Hrvatska ima najozbiljniju namjeru da na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac, smjesti ovaj Centar u kojem će se dugoročno skladištiti i odlagati sav radioaktivni otpad i istrošeno nuklearno gorivo [[govornik se upozorava na vrijeme]] nuklearne elektrane Krško [[govornik se upozorava na vrijeme]] što bi [[govornik se upozorava na vrijeme]] predstavljalo mogućnosti [[govornik se upozorava na vrijeme]] stalnu nuklearnu, sigurnosnu prijetnju i visoki rizik od nuklearne katastrofe za stanovništvo [[govornik se upozorava na vrijeme]] i okoliš sjevernozapadnog [[govornik se upozorava na vrijeme]] Bosne i Hercegovine, ali i šire regije. Hvala.
Hvala i Vama zastupniče. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 58 Prelazimo na točku 17., Ad. 17. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o sredstvima granta između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Norveške za unaprjeđenje sigurnosti žena i odgovora na rodno utemeljenu diskriminaciju i nasilje u Bosni i Hercegovini (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05- 2-557/18, od 21.02.2018. Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Na prošloj sjednici Doma, održanoj 07.03.2018. godine, odgodili smo raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Otvaram raspravu. Zastupnica Aleksandra Pandurević. Imate riječ zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja prije svega predlažem jedan zaključak da odložimo danas izjašnjavanje o ovoj tački do sljedeće sjednice. Evo, reći ću i zašto. Mi smo dobili dopis Gender centra Vlade Republike Srpske kako se ovdje utiče na nadležnosti itd., a riječ je o grant sredstvima u iznosu od oko 200.000 maraka namjenjenih sigurnim kućama u Republici Srpskoj. Međutim, danas isto tako od sigurnih kuća iz Republike Srpske stiglo je jedno pismo iza kojeg stoje „Udružene žene“ Banja Luka, „Budućnost“ Modriča i „Lara“ Bijeljina i oni pozivaju na ratifikaciju ovog Sporazuma i kažu da su zgroženi ponašanjem Gender centra Vlade Republike Srpske. Dalje, ne želim da prepričavam, jer sam ovdje dobila i poruke neke, SMS poruke, koje sam spremna i pokazati ako ovo ode predaleko, jer čini mi se da se sve svelo na lični sukob i neke lične sujete. Te stoga, da bismo neke stvari malo razjasnili, ko je u pravu, a ko nije u pravu od njih, a riječ je, podsjetiću, o grant sredstvima koja direktno idu tim sigurnim kućama za koje ove žene koje su potpisale ovo pismo tvrde da su one lično se angažovale da bi dobile ova grant sredstva, a da im danas to neko pokušava uskratiti i apeluju na nas da ovo usvojimo jer je riječ o najranjivijim kategorijama. Ja vas stog molim, samo do sljedeće sjednice vremena kako bismo o ovom mogli zaista imati kvalitetan i ispravan sud i tek tada se izjasniti. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite zastupnice.
Nisam upoznata sa ovim čemu je moja kolegica, Aleksandra Pandurević, govorila. Međutim, kao članica Zajedničke komisije za ljudska prava vrlo aktivno sam uključena u problematiku žena, osobito u problematiku svih onih koji trpe nasilje na bilo koji način. Dakle, u radu sa ovom kategorijom, i ja moram zaista apelirati i nadam se da će u današnjoj, po ovoj tačci dnevnog reda da će moje kolege i kolegice imati razumjevanja, jer nikad se skoro ne desi da se odvajaju neka sredstva ili da se traži neka, davanje saglasnosti za ratifikaciju nečega gdje će korisnice biti isključivo žene. Podsjetiću da od ovih osam nevladinih organizacija koje su direktno uključene u podršku i rad sigurnih kuća, da je samo u prošloj godini u tim sigurnim kućama bilo više djece nego žena koje su žrtve nasilja, što znači da u Bosni i Hercegovini skoro 59 svaka treća žena je već žrtva nasilja u porodici ili potencijalna žrtva nasilja. Ova grantska sredstva, ne znam, nisam upoznata sa dijelom o čemu je pričala gospođa Pandurević, međutim, iz ovog Sporazuma proističe da će ova grantska sredstva ići direktno sigurnim kućama i ja ne vidim zaista nijednog razloga, budući da ovih osam sigurnih kuća djeluje na području cijele Bosne i Hercegovine, rekla sam, najugroženije kategorije žene i djeca su korisnici te, te pomoći i podrške u sigurnim kućama. Dalo bi se, naravno, razgovarati da li smo mi učinili dodatne napore da on kao žrtva, odnosno on kao nasilnik da bude izmješten iz kuće, da žene i djeca ostanu u svojim domovima i ne budu kao žrtve izmještene u sigurne kuće, ali to je neka druga tema. Ova grantska sredstva su neophodna kako bi sigurne kuće na teritoriju cijele Bosne i Hercegovine uopće opstale i ponudile najugroženijoj kategoriji, a to su žene i djeca, ovaj vid podrške. Nadam se da će kolege ovo usvojili i podržati danas.
Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Imate riječ zastupniče.
Poštovana gospođo Majo, Vi ste član Komisije za ravnopravnost, ja Vas molim da Vi, ako već tako diskutujete, štitite i poslanike ovdje, jer uskoro, kako stvari stoje pojedinima će trebati sigurna kuća ovdje zbog toga što su apsolutno u neravnopravnom položaju. Vi se tome smijete, umjesto da stajete u zaštitu, Vi to dobro znate da trpimo mobing od predsjedavajuće. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ja apsolutno podržavam ovo što ste Vi iznijeli i, naravno, kao članica ne samo Komisije za ravnopravnost spolova, nego Zajedničke komisije za ljudska prava znam o čemu govorite, jer upravo smo ja i Vi najviše diskriminirani od predsjedavajuće ovog Doma, zašto je to tako, to valjda zna samo predsjedavajuća. A evo meni je stigao upravo i stenogram od službi, hvala im, gdje meni predsjedavajuća daje riječ i ja počinjem da govorim i predsjedavajuća mi gasi mikrofon, jer joj se ne sviđa sadržaj koji ću ja iznijeti. Dakle, gospodine Backoviću ja Vas kao kolegu muškarca, pošto muškarci su većina u Bosni i Hercegovini na rukovodećim pozicijama, a ...
Upozoravam Vas, jer ste se odaljili od dnevnog reda. MAJA
...kad je meni gospođa isključila ...
Upozoravam Vas. MAJA
[[nije uključen mikrofon]] 60
Hvala lijepa. Zastupnik Mirsad Isaković.
Zahvaljujem predsjedavajuća. S obzirom da sam predsjedavajući Komisije za ravnopravnost spolova, obadvoje da se jave kod mene. Izvinjavam se, malo šale nije na odmet, ali ja želim da kažem jednu stvar, da ovaj Sporazum između Kraljevine Norveške i Bosne i Hercegovine, dakle, našeg Ministarstva za izbjeglice, je zaista Sporazum koji treba podržati bez ijedne jedine dileme. Zašto to kažem? Mi imamo devet sigurnih kuća, od tih devet sigurnih kuća osam još uvijek funkcionira, jedna još ne funkcionira i imamo situaciju da državni organi, odnosno institucije Bosne i Hercegovine ne vode računa, odnosno nisu sponzori niti mecene ovih kuća. One se prepuštene donacijama i oni žive od tih donacija. Ovo što mene zaista iznenađuje, da ovo uopšte bude polemika oko toga, jer se radi o davanju granta, je li, bespovratnih sredstava ovim kućama gdje bi, gdje bi korisnici tih kuća stvorili bolje uslove. Glavni uslov ovdje, u ovom Sporazumu stoji da se adaptiraju, dakle, higijenski čvorovi, da se obezbjede bolji uslovi za rad, okreči, dotjera itd. i da se u jednom segmentu, je li, vodi računa o njihovom, ovaj, boravku u tim kućama. I po mom dubokom ubijeđenju da ovo jedan od rijetkih sporazuma koji bi trebalo da podržimo bez dileme i kojih bi trebalo da bude više. Naravno, mislim da zaslužuje veću pažnju ovaj Sporazum. Naravno, ja sam ovdje pripremio, ne mislim da je dobro da sad čitam ovo, ali tri velike stranice o tom problemu i oko tog problema trebalo bi se, naravno, više pozabaviti, o odnosu Republika Srpska, Federacija, ali ovo nema odnosa tog, ovo je odnos države Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške. Dakle, u tom segmentu treba Sporazum prihvatiti, da sigurne kuće dobiju sigurne izvore sredstava za normalan život ljudi, odnosno građana i građanki koji borave u ovim kućama. Zato predlažem da ovaj Sporazum prihvatimo i izvršimo ratifikaciju ovog Sporazuma. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, kako raspravljamo odvojeno, vjerovatno ćemo se odvojeno i izjasniti. Podržavam u najmanju ruku prijedlog gospođe Pandurević, dakle, se odgodi rasprava o ovome, jer ja sam, doduše moram priznati, relativno površno pročitao ovaj Sporazum i nisam ja vidio neke elemente gdje se tu govori točno baš o sigurnim kućama. Ail hoću reći nešto drugo, zašto ja ovdje dvojim da ovo podržim, a vidjet ću tada, podržimo li zaključak gospođe Pandurević, naime ja sam vam prije ovog vremena koje provodim s vama, na radost moju, bio ravnatelj Centra za socijalnu skrb pet godina i ja nisam siguran da su sigurne kuće rješenje za ovo pitanje. Ja mislim da, nemojte me pogrešno shvatiti, da se više preko ovoga pere novac, nego što se zapravo pomaže ženama. Naime, upravo je gospođa Maja rekla jednu rečenicu, dakle, vi izvodite iz kuće ženu i dijete, ili djecu, a ostavljate nasilnika, ili, eto, obratno, ako se dogodi da je možda i žena nasilnik, iako je to rijetko, je li, a oni, dakle, lutaju i onda vam centri za socijalnu skrb ne znaju kud će s njima, a onda vam ti ljudi dolaze i u te sigurne kuće pa ih maltretiraju. Znači, nisam siguran da li je to rješenje, to je nekada negdje neko u nekim projektima proturio 61 na naš prostor, kao da su spas za te situacije sigurne kuće. Dakle, ima zakon, kad se dvojica pobiju u kavani i prekše javni red i mir i privede ih policija obojicu najmanje 48 sati i ne mogu, dakle, praviti dalje nerede. Ovdje se dogodi, dakle, da frajer ostane u kući, a da žena luta i traži smještaj od Centra za socijalnu skrb ili, ne znam, neke sigurne kuće koja je potpuno nesigurna, da vam odmah kažem, potpuno nesigurna. Znači, ja vam govorim moje iskustvo i dojmove, ja nisam za to do kraja jasan ovdje, valjda ćemo podržati ovaj zaključak, pa ćemo to još razjasniti što se ovdje radi. Možda će i ove SMS poruke pojasniti ovo o čemu ja govorim, ali neka netko je, dakle, to pokrenuo i ja nisam siguran da je to put rješenja pitanja nasilja u obitelji. Govorim vam iz iskustva da sam ogromne probleme imao, prvo ne znam kud ću sa tim gospođama, onda imaju određeni kapacitetu u tim sigurnim kućama, ne znate ko im je vlasnik, ne znate kako ih smještate, ko je njima odgovorna osoba, dakle, šta one mogu pomoći tim ženama osim što ih sam smjeste za sat, dva, tri ili jedan dan. Dakle, evo, nemojte me pogrešno razumjeti, ali valjda će biti još vremena da se ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ovo radi zapisnika je jako važno spomenuti, da se gospodin Lovrinović i ja oko nečega slažemo. Međutim, gospodine Lovrinović da bi se to sve regulisalo potrebno je izmijeniti masu zakona na entitetskim i kantonalnim nivoima. Dok se to ne izmjeni ne možemo mi sada ne podržati ovo i ostaviti sigurne kuće bez novca, bez podrške, bez rada i da te žene usprkos tome što ih je on izbacio iz kuće, ženu i djecu, i što su one žrtve nasilja, da hodaju ulicama gradova u kojima se nalaze i traže ko će im pomoći dok, je li, se ne riješi njihovo pitanje ili dok ne nađu neki vid zakonske podrške. Dakle, da bi se to sve izmijenilo o čemu ste Vi govorili treba postojati tamo negdje politička saglasnost, a treba postojati, također, neko ko zaista razumije ili 62 da je radio gdje se Vi radili da razumije tu problematiku, a dok se to sve, gospodine Lovrinoviću, ne desi, sigurne kuće trebaju da postoje i trebaju da budu taj vid podrške za djecu i žene koje su žrtve nasilja i ja Vas molim da još jednom razmotrite prvo i da pročitate šta piše u ovome Sporazumu i šta se nudi i šta je mogućnost.
Momčilo Novaković, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite kolega Novaković.
Ma ja Vas molim predsjedavajučća, mi smo sad pretvorili raspravu, ovu raspravu u raspravu o sigurnoj sigurnoj kući.
Da.
Ja sam maloprije htio ustati da zamolim kolege da se više ne ljute, jel kako se ko naljuti, tako uzme pauzu po sata, a mi ovdje čekamo da se on odljuti. Sad počeli voditi raspravu o sigurnim kućama, a imamo Sporazum. Dakle, ja vas molim, znači, ili da raspravljamo o Sporazumu ljudi, ili da ovo završimo, prekinemo, ne znam šta da radimo više, ali ovo stvarno nema smisla.
Zahvaljujem zastupniče, Vaš komentar je bio na mjestu. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Gospođi Gasal, dakle, postoji zakon i to je kazneno djelo, sigurna kuća za žene je smjestiti nasilnika u zatvor.
Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, vidite, mi ispred sebe danas imamo, na ovaj tački dnevnog reda, Sporazum između Kraljevine Norveške i Bosne i Hercegovine zastupane po svojim ministarstvima vanjski poslova, i Sporazum se konkretno, između ostalog, tiče da Vlada Norveške, i to konkretno stoji u Sporazumu, uz odobrenje Parlamenta Norveške, najvišeg zakonodavnog tijela te zemlje koja kotira na prvom, drugom ili trećem mjestu po stepenu demokratije, prava i sloboda, Bosni i Hercegovini plasira grant, dakle, nepovratna sredstva u iznosu od 917.000 norveških kruna, što je 96.000 eura, odnosno negdje, koliko 190.000 maraka. I sad mi trebamo čekati i odluku donijeti na osnovu nečijih SMS poruka, a iza ovoga stoji Parlament Norveške, i sad ćemo mi 63 vagati, je li, nečije SMS poruke i Odluku Parlamenta Norveške. Pa to je zaista neshvatljivo, ovaj, da se o tome uopšte raspravlja, a kamo li razmatra u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zahvaljujem.
Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Bilo bi lijepo da ovako poštujemo naše institucije, kao što poštujemo tuđe institucije. Vidite gospodine Arnaut, ja pred sobom imam Mišljenje Gender centra Republike Srpske koje je nagativno, imam Mišljenje Vlade Republike Srpske koje je negativno. Da li je ono ispravno, ja to ne znam i želim da utvdim, ali s druge strane imam one kojima su namjenjena ta grant sredstva, to su sigurne kuće u Republici Srpskoj, koje kažu da mi hoćemo ta sredstva. I sad imamo koliziju između naših institucija i sigurnih kuća u Republici Srpskoj. Ja samo želim da razjasnim da li su institucije Republike Srpske pogriješile, da li su to uradile iz nekih sebičnih razloga, da li je neko zloupotrijebio te institucije. Meni je bitnije šta misle institucije u ovoj zemlji, nego šta misle neke institucije spolja. Treba prvo sami sebe da poštujemo, da bi nas drugi onda poštovali. Hvala.
Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Poštovana gospođo Aleksandra, nakon što je govorio kolega i rekao koliko ima, ja sam pogledao ko su ove sigurne kuće, zato sam i izašao, većina je nevladin sektor. Odakle tu sad vlada? Odakle mišljenje vlada, entiteta? Znači, radi se o nevladinom sektoru, odakle miješanje vlada i mišljenje vlada, daju pozitivno ili negativno u nevladin sektor. Znači, radi se o nevladinom sektoru i da tu malo razlučimo šta su, gdje, i kakve ingerencije. Hvala.
Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vrlo je važno reći da kad je nasilje u pitanju, nasilje ne poznaje ni entitetske, ni državne granice. Drugo što je važno reći da je, nažalost, ne mogu ja nastaviti predsjedavajuća dok se ne stvore uslovi za, hvala lijepo. Dakle, nasilje ne poznaje ni entitetske niti državne granice. Sramota je, prilična je sramota za Bosnu i Hercegovinu da na svim sesijama koje naši parlamentarci pohađaju izvan granica Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina se spominje kao zemlja visokog rizika za žene i za djecu u smislu nasilja. U porastu je nasilje u Bosni i Hercegovini, čak i nasilje nad muškarcima. Ja lično mislim da treba podržati ovakav vid sporazuma iz prostog razloga, ne treba činiti grešku i odbijati skupi poklon koji nam Vlada Norveške velikodušno nudi. Drugo, riječ je o zemlji sa najvišim životnim standardima i naj, mogu da kažem, u smislu socijalnih kriterija, to je najviše rangirana zemlja u Evropi. Tako da 64 cijenim vrlo njihovu dobru namjeru, nije mi jasno zašto su se kolege iz Republike Srpske iz sigurnih kuća suprotstavile. Za one koji su pročitali dokument vidjeli su da je predviđena aktom komunikacija s partnerom i da će se ostvariti potreban nivo savjesnosti, efikasnosti i, naravno, što je važno, vrlo važno, transparentnosti u skladu sa principima dobre prakse, sasvim vjerujem da Norveška ima dobru praksu u smislu socijalne skrbi i mislim da mi to trebamo objeručke prihvatiti. Za one koji imaju sumnju da bi moglo da bude riječ o pranju novca, mislim da je nemoguće tako nešto uraditi. U aktu se kaže da će osigurati da je grant adekvatno predstavljen u planovima i u svim drugom aktima. Partner će prepoznati, procijeniti i ublažiti sve relevantne rizike povezane s provođenjem projekta, uključujući rizik od korupcije, gospodine Lovrinoviću, i drugih finansijskih nepravilnosti, kao i sve potencijalne negativne posljedice koje projekat može imati na ravnopravnost spolova i ljudska prava. Dakle, cilj ovog projekta je zaštita ljudskih prava budućih generacija, naročio djece koja budu duboko frustrirana porodičnim traumama, svjedoci smo toga, dakle, u našim susjedstvima se to događa, a i žena čija se prava, dakle, ljudska prava se krše. Dakle, nema sumnje i nema uopće mogućnosti da bude korupcija. I u aktu se kaže da će partner osigurati dovoljno kvalificiranog osoblja, što je vrlo velikodušno s norveške strane, kao i sva nefinansijska i ostala potrebna sredstva preko i izvan granta, kako bi projekt bio uspješno realiziran. Dakle, ovo je skupi poklon Norveške koji mi trebamo objeručke prihvatiti. Riječ je u nepovratnim sredstvima i dobro je da ne moramo ulaziti u neka kreditna zaduženja što je inače već praksa ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH, da mi pored sredstava koja nam se velikodušno nude donošenjem strategija na državnom nivou, da bi dobili besopvratna sredstva a da se kreditno ne zadužujemo, mi to odbijamo. Valjda se više volimo kreditno zadužiti i prenijeti sve dugove našoj djeci i djeci njihove djece. Evo, ovo je, ja kao ljekar i humanista smatram da je ovo vrlo dobar dokument koji mi trebamo pozdraviti, zahvaliti se Vladi Norveške da oni uistinu žele da nam pomognu, a svi mi koji smo nogom ikad kročili u sigurne kuće, znamo koliko su nezaštićene žene i koliko su čak ponekad i od strane policije nezaštićene, kakve komentare sve doživljavaju. Dakle, ne treba stvarati, treba stalno imati na umu, nasilje ne poznaje niti vjeru, niti religiju, niti državljanstvo, nema granice, naročito ne entitetske granice unutar jedne države. Naš cilj je zaštiti građanke i djecu Bosne i Hercegovine od napasnika, nasilnika ili već nazovite ih kako god hoćete, za mene su svi oni zlostavljači koji ruku mogu podići na dijete ili na ženu. Zahvaljujem.
Hvala. Mirsad Isaković, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim, ovdje se izražavaju sumnje, u najmanju ruku, je li, da neko hoće da zloupotrijebi ovaj, ovaj Sporazum i mislim da je to van svake sumnje iz prostog razloga što je to definisano ovim Sporazumom na strani 11. pročitat ću samo šta kaže – Ministarstvo vanjskih poslova Norveške zadržava pravo zaustavljanja isplate u bilo koje vrijeme u slučaju da partner ne uspije ispuniti svoje obaveze iz ovog Sporazuma, ili u slučaju sumnje u finansijske nepravilnosti. Dakle, potpuno je jasno, čak je i imenovao ljude koje treba, kako se kontroliše i na koji način će biti kontrola tih sredstava. Dakle, vrlo jedan transparentan Sporazum bez dileme, bez imalo sumnje i ne vidim razloga za to, ali očito da postoje neki drugi razlozi zašto ovaj Sporazum treba da se stornira. 65 Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Nermini Kapetanović, u Bosni i Hercegovini smo uspjeli da uradimo jednu važnu stvar, a to je da izgradimo gender mehanizme. Gender mehanizmi kad je u pitanju izvršna vlast su gender centri Republike Srpske i Federacije, a kad je u pitanju i Agencija za ravnopravnost polova, kao izvršne vlasti, a kad je u pitanju zakonodavna vlast, imamo gender mehanizam, a to su komisije za ravnopravnost polova. Dakle, to su mehanizmi preko kojih se provodi i ova aktivnost. Ne može Agencija za ravnopravnost polova koja jeste učestvovala u pregovorima dogovarati projekte sa lokalnim nivoom vlasti, zato što postoje entitetski gender centri koji bolje poznaju to područje i nisu to samo sredstva za sigurne kuće, pitanje je konstatne borbe za sigurnost žena, uopšte je i ovom prilikom zagovarano, nisu to samo sredstva koja u cijelosti idu za sigurnosne kuće. Dakle, ono što je rekao Gender centar Vlade Republike Srpske, to će sigurno ponoviti ovi iz Gender centra Federacije, jer isto, oni sarađuju međusobno. Tek na lokalnom nivou se definišu svi projekti i zato je važno da gender centri budu uključeni u to i zato ne vidim zašto bi, zašto Agencija za ravnopravnost polova ima potrebe da bilo koga isključuje iz toga. Nije to razumno da ona to radi, jer ona treba da bude koordinator između njih, a ne da bude ona isključiva i sve ostale skloni sa scene. Dakle, zato je to problematično, ni zbog čeg drugog. To jesu grant sredstva, ali implementaciju projekata dobijenih po ovom osnovu mora da neko vodi, koordinira i kontroliše, to ne može Agencija.
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se. Ja bih se referirao malo na ono što je gopođa Kapetanović rekla. Dakle, doista nisam želio otvoriti raspravu neku širih razmjera, ali u svemu ovome, dakle, jedini koji formalno pravno može raditi na ovim poslovima do kraja su centri za socijalnu skrb. Vi, dakle, imate smještene osobe u te sigurne kuće ili dječije domove i onda se pravno regulira ponovo preko socijalnih radnika. Oni su vam frustrirani u centrima za socijalnu skrb zato što vam ljudi tamo prođu na razne tendere, razna sredstva, dakle, dobiju i onda kad dođu da to pravno reguliraju to mora ići preko centra za socijalnu skrb, bilo gdje, u Republici Srpskoj, Federaciji, ne može drugačije. Ne može niko nigdje biti smješten za kazneni postupak protiv osobe koja je radila nasilje, to opet radi socijalni radnik, a njih se najčešće izbjegne, smjeste se osobe, dakle, bez njihovog znanja u ovakve kuće, djeca, i onda vam post festum, dakle, dolaze priče o tome, dakle, ko će to riješiti pravno, kako mogu biti smješteni, po kojem rješenju, ko će plaćati i da sad ne govorim, da ne otvaram široku priču. Dakle, da se razumijemo, pitanje je i gender centri i sve, dakle, formalno pravno, zašto dobronamjenska sredstva Vlade Norveške nisu išla preko centara za socijalnu skrb, zašto ne uključujete centre za socijalnu skrb koji vam mogu u ovoj tematici pomoći više nego sve ove udruge, jer oni formalno pravno rješavaju stvari. Vi imate slučajeva da se dijete smjesti na nečiju intervenciju, u neki dom dječiji i onda pet, šest godina borave da nema nikakvog rješenja. Pa to vam je ljudi formalno pravna otmica, dakle, nitkoga 66 ga nije smjestio, ni po kakvom rješenju, a dijete boravi u nekom domu. Nitko ne zna ko ga je doveo, kad, kako, kad dodije tamo njima, onda se oni obrate centru za socijalni rad – šta ćemo s njim? Dakle, nemojte da vam navodim primjere, znači, centri za socijalne skrbi su izbjegnuti, ne samo ovaj put, nego vjerojatno mnogo puta kad su ovakva sredstva dodjeljivana i ljudi jednostavno, frustrirani su socijalni radnici, dakle. Oni rade taj posao, a neko drugi, evo ko biva radi taj posao i neću se više javljati, eto, umorio sam se.
Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, molim vas, prvo ja na mogu da vjerujem da mi nećemo da uzmemo pare. Ljudi nam daju pare i mi nećemo da uzmemo pare, nećemo da uzmemo pare zato što je nekome povrijeđena sujeta, isključivo iz tog razloga. Kad pročitamo Sporazum koji imamo, kad vidimo ko je partner u tom sporazumu sa Norveškom, pa vidimo da je partner Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, tako piše tu, tako piše tu. [[zajednička diskusija]] Gospođo, pa nije sporno za ..., ja kažem ko je partner za njih, dakle, to je partner. Ja ne razumijemo da ćemo mi sad komplikovati sve ovo samo da ne bi uzeli pare, zato što je nečija sujeta povrijeđena, jer on neće rasporediti pare, nego će onaj ko daje pare rasporediti pare. Pazi molim te, onaj daje pare i hoće on da da kome on hoće, a vi kažete – ne, hoćemo mi te pare, pa ćemo mi onda vidjeti šta ćemo sa njima. E, eto je, prevedeno na naš jezik, suština. To je prevedeno na naš jezik, a sad mi možemo politički to, ovako okoliko naokolo, ali suština je u ovom što sam ja rekao sad.
Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa ne mogu da vjerujem da možemo o 190.000 da diskutujemo ovako, kad imamo ovakav Sporazum, ljudi nam daju pare i mi se ne možemo dogovoriti ... Pa ne može biti ako imamo Sporazum, ko je potpisao i čija je nadležnost, ne možemo raspravljati da ide na entitete i ovo. Je li treba država da daje entitetima ono što pripada njima? Gospodo draga, Zakon o zaključivanju i izvršenju međunarodnih ugovora navodi da je potrebno pribaviti mišljenje nadležnih organa enititeta kada se međunarodnim ugovorima uređuju pitanja koja su isključivo nadležost entiteta, ovo nije nadležnost eniteta. Dakle, međutim pitanja koja se uređuju ... nisu isključiva nadležnost entiteta. U osnovama za zaključivanje sporazuma koji je prihvatilo Ministarstvo vanjskih poslova BiH, Ured za zakonodavstvo Vijeća ministara, Ministarstvo finansija i trezora, zatim i Vijeće ministara, Predsjedništvo BiH, Komisija za vanjske poslove Predstavničkog doma, naveli smo da pitanja koja su predmet Sporazuma nisu isključivo nadležnost entiteta. I dajte, molim vas, da o tome više prestanemo ... Ako postoji neka nadležnost, onda zna se ko je, ko je potpisao Sporazum i čija je nadležnost po ovom Zakonu i nema dileme uopšte oko toga, ali da treba dati entitetima ono što im pripada, dakle, kroz sporazume, to je sasvim jasno. Ono koliko imaju kuća, toliko treba da dobiju, koliko je projekat 67 da se adaptiraju, nek se adaptiraju i to nije nikakav problem, ali zna se ko je pravio projekat, ko je potpisao Sporazum i čija je nadležnost i tu nema dileme.
Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ma na više osoba se referira ispravka krivog navoda, da ih ne nabrajam sad pojedinačno. Na kraju ću spomenuti za gospodina Lovrinovića i za njegovu iluziju o centrima za socijalni rad, treba duboko ući unutra pa da se shvati šta se zbiva u centrima za socijalni rad, ali onoliko koliko ja znam o međunarodnim odnosima, upravo je gospodin Isaković to rekao, evo, u istom vrijeme smo rekli istu stvar. Država Bosna i Hercegovina je zadužena za potpisivanje i dogovaranje međunarodnih sporazuma sa drugim stranama, dakle, s državama. Mišljenje entiteta se traži, ali nije obavezujuće. Dakle, mišljenje entiteta nije obavezujuće, to možete vidjeti, evo, gospodin Isaković vam je isto to kazao, i to sam isto ja htjela kazati. Ja jednako želim da zaštitimo žene i u Republici Srpskoj, i djecu, kao i u Federaciji i za mene nema nikakve razlike između djece u Republici Srpskoj niti u Fedraciji. Nasilje, dakle, nema granice. Meni je sasvim logično da Ministarstvo za ljudska prava i Agencija za ravnopravnost spolova su ti koji ustvari su bili pregovarači u ovom procesu i sasvim je normalno da će sredstva biti raspoređena po lokalnim zajednicama i da će se strogo kontrolisati i neće moći biti korupcije, jer vjerujte nordijske zemlje vrlo strogo treniraju disciplinu kada daju novac, vrlo dobro to kontrolišu, ja to jako dobro znam. A da razbijem gospodinu Lovrinoviću, mom dragom drugu, kolegi i prijatelju. Znate, nije tako idilično u centrima za socijalni rad, a naročito ako ste imali priliku ili nepriliku, ili jad, da morate da čekate na njihovo mišljenje. Primjera radi, ima jako puno centara za socijalni rad koji pojma nemaju koliko napuštene djece ima u domovima za nezbrinutu djecu. Ima tako puno centara za socijalni rad koji neće da koriste mogućnost Zakona koji kaže – ukoliko dijete ne bude posjećeno u određenom vremenskom periodu od starne roditelja automatski roditeljima se [[govornik se upozorava na vrijeme]] oduzima pravo [[govornik se upozorava na vrijeme]] na roditeljstvo. Zato naša djeca [[govornik se upozorava na vrijeme]] sjede, odnosno zatvorena čame u domovima za nezbrinutu djecu zbog nerada i lijenosti centara za socijalni rad. Ja o njima nemam nikakvu iluziju [[govornik se upozorava na vrijeme]] nikakvu ... vjerujte. Radila sam [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja potpisujem ono što je kolega Novaković rekao kad je u pitanju suština ove diskusije, ali me čudi da svi oni koji se navodno interesuju jako za ovaj Sporazum ga nisu pročitali do kraja, jer da jesu, vjerujem da bi mnogo veće zamjerke imali recimo na sadržaj koji odražava budžet i na sastav budžeta gdje je možda 50% sredstava stvarna pomoć kućama, a ovo ostalo su različite vrste
Edukacija. 68 SAŠA
honorara.
Edukacija.
Edukacija, ali ja vidim ovdje dan, osoba itd., to je znači, i vjerujem da bi možda bilo promjedbi na taj, na taj dio Sporazuma. Međutim, što kaže Momo Novaković, ovo su grant sredstva, ljudi daju novac i možda je bolje da, da ne pravimo ovdje sramotu tu da odbijemo grant sredstva, ja ne znam da je kakav kredit, kako bi se onda diskusija vodila, ali, u svakom slučaju biće interesantno pratiti ovaj projekat i da li će on polučiti efekat. Ovaj dio popravki u sigurnim kućama je sasvim sigurno nešto što je dobro došlo, a ovih edukacija i povećanja kapaciteta, ja mislim više u zadnjih 20 i kusur godina da i previše.
Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa ja ću ispraviti krivi navod kolege Magazinovića u dijelu, da kažem precizno, ma previše pričamo o ovome, od 200.000 maraka 80.000 maraka je ta stvarna pomoć sigurnim kućama, a 120.000 maraka je ono što narod kolokvijalno zove šuplja priča. Toliko mi pričamo o tim kreditima, a baš ta zadnja stranica govori koliko su ti novci kad su i grantovi, neproduktivni i koliko su oni zapravo jedna suspektna materija u kojoj nekad i ne znamo šta se sve krije.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Prelazimo na točku 18. Ad. 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o vojnoj pomoći za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2-606/18, od 26.02.2018. Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 69 Prelazimo na točku 19. Ad. 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o međusobnom ukidanju viza za nositelje običnih putovnica, broj: 01,02-05-2-713/18, od 08.03.2018.
Hoćemo odmah?
Naknadno. Naknadno usuglašavanje. Prelazimo na izjašnjavanje
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas, nemojte kolega da pravimo poslovničke nekakve greške, nemojte, nismo to, nikad nismo radili, nemojte molim Vas, nemate nikakve mogućnosti da djelujete ...
[[nije uključen mikrofon]] zaključak vezan za tačku dnevnog reda...
To ste mogli predložiti prije nego što smo krenuli 71
[[nije uključen mikrofon]] Nisam mogao predložiti ...
Pa ne glasujemo, danas glasujemo o dnevnom redu.
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas, molim Vas. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 5. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnica [[zajednička diskusija]] Molim?
Četvrta, četvrta.
A pardon. Šta smo kako smo preskočili?
Četiri.
A da, hvala lijepa. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 4. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1-2568/17, оd 30.10.2017., sa Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava PSBiH. Glasujemo o negativnom Izvješću Zajedničkog povjerenstva. Od ukupno 34 nazočni – za nema, protiv 29, suzdržanih 5. Ne postoji opća većina. Konstatiram da Izvješće po ovom Prijedlogu zakona nije prihvaćeno te se zadužuje nadležno Povjerenstvo da izradi novo mišljenje u roku koji Dom odredi sukladno članku 121. stavak (3) Poslovnika. Prelazimo na izjašnjavanje pod točkom 5. – Priјеdlоg zаkоnа о izmјеni Zаkоnа о plаćаmа i nаknаdаmа u instituciјamа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – prеdlаgаtelj: zastupnica Bоrјаnа Krištо, zаkоn brој: 01-02-1-205/18, оd 18.01.2018. (drugo čitanje). Glasujemo o usvajanju zaključaka zastupnika Kluba SBB-a. Treba li da vas podsjetim na zaključke? 72
/nije uključen mikrofon/
Pojedinačno.
[[nije uključen mikrofon]] Imamo tri zaključka
Vidjela sam.
[[nije uključen mikrofon]] Pojedinačno glasamo.
Molim vas da se izjasnimo o prijedlozima zaključka Kluba SBB-a pojedinačno. Prvi zaključak, treba li da čitam?
Ne treba.
Ne treba.
[[nije uključen mikrofon]] Treba.
Zastupnički dom obvezuje Vijeće ministara da osigura proračunska sredstva potrebna za primjenu ovog Zakona na način koji neće dovesti do bilo kakvog smanjenja plaća, naknada, niti bilo kojih drugih prihoda, konkretno ukupnih primanja, po bilo kojem zaposlenom ili sljedećih kategorija u institucijama – vojne osobe, policijski službenici itd. itd. Molim vas da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka. Od ukupno 34 nazočni – za 22, protiv 10, suzdržanih 2. Postoji opća, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li? ____________(?) Odma. 73 Odma. Glasujemo u drugom krugu. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 34 nazočni – za 22, protiv 11, suzdržani 1. Postoji opća većina, ali postoji 2/3 protiv u Republici Srpskoj, Prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka broj 2. Iako je ovdje greška napisana 1.1. Prijedlog zaključka 2. Hoćemo li podsjetit? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Može.
Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka broj 2. Od ukupno 34 nazočni – za 21, protiv 11, suzdržanih 2. Postoji opća, ali ne postoji, znači, potrebna većina, u Republici Srpskoj postoje 2/3 protiv. Znači, Prijedlog zaključka broj 2 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka broj 3. Treba li? Zastupnički dom sugerira Vijeću ministara da sredstva ili dio potrebnih za primjenu ovog Zakona osigura iz sredstava tekuće pričuve prestrukturiranjem proračunskih stavki. Od ukupno 34 nazočni – za 22, protiv 11, suzdržanih 1. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odma? 74 ____________(?) Možemo ... Molim vas drugi krug za Zaključak 3 Kluba SBB-a. Od ukupno 34 nazočni – za 20, protiv 11, suzdržanih 3. Postoji opća, ali postoje 2/3 u entitetu Republika Srpska i Prijedlog zaključka broj 3 Kluba SBB-a nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo o usvajanju Zaključka zastupnice Maje Gasal-Vražalica. Tekst Zaključka glasi: Vijeće ministara će potrebna sredstva koja prizlaze iz Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama osigurati ukidanjem paušala izabranim iz tekuće pričuve i sredstava namjenjenih za putovanja izabranim, imenovanim itd. Molim vas da se izjasnimo o Prijedlogu zaključka. Od ukupno 34 nazočni – za 19, protiv 14, suzdržan 1. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odma u drugi krug? Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 34 nazočni – za 19, protiv 14, suzdržan 1. Postoji opća, ali postoje 2/3 u entitetu Republika Srpska protiv i Prijedlog zaključka zastupnice Maje Gasal-Vražalica nije dobio potrebnu većinu. Sada glasamo o usvajanju Zaključka zastupnice Dušanka Majkić. A tekst Zaključka glasi: Odgađa se izjašnjavanje o točki 5. dok Vijeće ministara ne dostavi precizan obračun na koji će način osigurati ukupna sredstva za povećanje plaća za vojnike. Molim vas. Od ukupno 34 nazočni – za 14, protiv 17, suzdržanih 3. Ne postoji opća većina, tekst Zaključka zastupnice Dušanke Majkić nije dobio potrebnu većinu. Glasujemo o Amandmanu zastupnika Kluba Nezavisni blok. [[zajednička diskusija]]
[[nije uključen mikrofon]] Ponovljeno glasanje.
Molim vas da ponovite glasanje. Od ukupno 34 nazočni – za 17, protiv 12, suzdržanih 5. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odma na?
Odmah.
Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 34 nazočni – za 17, protiv 13, suzdržanih 4. Postoji opća, postoji entitetska većna. Konstatiram da smo imenovali Mirsada Mešića u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na izjašnjavanje o zastupniku Nikoli Lovrinoviću u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno 34 nazočni – za 16, protiv 12, suzdržanih 6. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odma na izjašnjavanje? Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 34 nazočni – za 16, protiv 12, suzdržanih 6. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo imenovali Nikolu Lovrinovića u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Znači, mi smo u ovom trenutku, konstatiram, imenovali u Zajedničko povjerenstvo Aleksandru Pandurević, Mirsada Mešića i Nikolu Lovrinovića. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 10. – Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 09.08.2017.). Glasujemo o imenovanju: Mirsada Isakovića, Maje Gasal-Vražalica i Predraga Kožula u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno 34 nazočni – za 20, protiv 5, suzdržanih 9. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. 77 Hoćemo li odma u drugi krug? Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 34 nazočni – 20 za, protiv 5, suzdržanih 9. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo u Privremeno zajedničko povjerenstvo imenovali: Mirsada Isakovića, Maju Gasal-Vražalica, Predraga Kožula. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 11. – Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-507/18, od 26.02.2018. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 34 nazočni – za 19, protiv 5, suzdržanih 10. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-507/18, od 26.02.2018. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 12. – Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-683/18, od 07.03.2018. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 34 nazočni – za 17, protiv 7, suzdržanih 10. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li odma u drugi krug? Molim vas da se izjasnimo odmah u drugom krugu. Od ukupno 34 nazočni – za 17, protiv 9, suzdržanih 8. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Zastupničkog i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-683/18, od 07.03.2018. Glasujemo sada o prijedlogu Privremenog zajedničkog povjerenstva o prestanku rada ovog Povjerenstva, jer je to dio prijedloga ovog Izvješća. Od ukupno 34 nazočni – za 20, protiv 5, suzdržanih 9. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključka, odnosno Privremenog zajedničkog povjerenstva o prestanku rada tog Povjerenstva. Prelazimo na točku 13. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH da, u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, obavi raspravu o Deklaraciji o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Židovima i Romima tijekom Drugog svjetskog rata, usvojenoj na sjednici Narodne skupštine RS-a“, broj: 01-50-1-544/18, od 20.02.2018. godine. [[zajednička diskusija]] 78 O inicijativi, glasujemo o inicijativi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prvo glasujemo o zaključku ....
Može.
Idemo na izjašnjavanje u drugom krugu o Prijedlogu zaključaka. ____________(?) Možete li ponoviti glasanje. 79 Molim vas da ponovimo glasanje.
Koje, prvo?
Evo sad ovo, ponovo.
Prvo ili ovo drugo?
Sad ovo glasanje. Molim vas ponovite da ne čitam. Ovo je drugi krug glasanja. Od ukupno 34 nazočni – za 27, protiv 4, suzdržanih 3. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključaka zastupnika Kluba SBB-a. Prelazimo na točku 15. uz ovu točku želim vas informirati, znači – Informacija Vijeća ministara BiH o provođenju hitnih mjera i mogućnosti Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize i priljeva migranata u Bosnu i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Senad Šepić, broj: 01,02,03-04-741/18, od 21.03.2018., uz ovu točku nisu predleženi, predlagatelj nam nije ni bio nazočan na ovoj točki, nisu predloženi nikakvi zaključci, a Informacija će biti razmatrana na sljedećoj narednoj sjednici ovog Doma, tako da se nemamo oko čega izjašnjavati. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 16. – Zahtjev Vijeću ministara BiH da za prvu sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, koja je održana u Sarajevu 7. srpnja 2017. godine, o razgovorima i zaključcima u svezi s namjerom Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovska gora, mikrolokacija Čerkezovac u općini Dvor, Republika Hrvatska“ – predlagatelj: zastupnik Jasmin Emrić, broj: 01-50-1-790/18, od 21.03.2018. Glasujemo o Prijedloga zaključka zastupnika Jasmina Emrića. Treba li da vam pročitam Zaključak? ____________(?) Ne treba. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 34 nazočni – za 34, nema protiv, nema suzdržanih, uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili teksta Zaključka zastupnika Jasmina Emrića. 80 Prelazimo na izjašnjavanje o točki 17. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o sredstvima granta između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Norveške za unaprjeđenje sigurnosti žena i odgovora na rodno utemeljenu diskriminaciju i nasilje u Bosni i Hercegovini (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05-2-557/18, od 21.02.2018. Prvo glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnice Aleksandre Pandurević, radi se o odgodi izjašnjavanja. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 34 nazočni – za 10, protiv 19, suzdržanih 5. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Zaključak zastupnice Aleksandre Pandurević. A sada glasamo o davanju suglasnosti za ratifikaciju na ovaj Sporazum. Od ukupno 34 nazočni – za 24, protiv 8, suzdržanih 2. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju Sporazuma o sredstvima granta između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Norveške za unaprjeđenje sigurnosti žena i odgovora na rodno utemeljenu diskriminaciju i nasilje u Bosni i Hercegovini (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05-2-557/18, od 21.02.2018. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 18. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o vojnoj pomoći za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05- 2-606/18, od 26.02.2018. Glasujemo o davanju suglasnosti na ratifikaciju. Od ukupno 34 nazočni – za 28, nema protiv, suzdržanih 6, uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o vojnoj pomoći za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2-606/18, od 26.02.2018. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 19. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o međusobnom ukidanju viza za nositelje običnih putovnica, broj: 01,02-05-2- 713/18, od 08.03.2018. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju. Od ukupno 34 nazočni – za 32, protiv nema, suzdržanih 2, uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o međusobnom ukidanju viza za nositelje običnih putovnica, broj: 01,02-05-2-713/18, od 08.03.2018. Prije no što zaključim sjednicu želim vas podsjetiti, iako ste svi dobili poziv, da s ciljem prikupljanja sredstava pozivam vas na prikazivanje filma „Lica Lafore“ Denisa Bajića u produkciji RTRS-a koje će biti održano 27. marta 2018. s početkom u 14:00 sati u Velikoj sali Parlamentarne skupštine BiH. 81 Sada zaključujem 59. sjednicu Zastupničkog doma, napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za srijedu 18. travnja 2018. godine i ja vam se zahvaljujem na suradnji kao predsjedavajuća u ovom mandatu. Sjednica završena u 20:40 sati.