Poštovane gospođe i gospodo zastupnici dobro jutro, otvaram 8. sjednicu HS. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinjemo redovito zasjedanje HS koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika HS započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ - Pozivam vas sada da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su dali svoj život za Hrvatsku, posebno hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, svim našim kolegicama i kolegama zastupnicima i svima onima koji su zaslužni za Hrvatsku. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Poštovanom kolegi Miletiću u ime svih zastupnica i zastupnika iskrena sućut zbog gubitka supruge. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 7. sjednice HS primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 7. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 8 novih točaka pod rednim brojevima od 19. do 21., zatim od 25. do 28. i 35. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo sada o prijedlozima zakona za koji predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 1. i 2. Konačnog prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda nema. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu podnijela je zastupnica Karolina Vidović Krišto. Prigovor se odnosi na prijedlog da se dopuni dnevni red točkom imenovanje tajnika HS, a koja za sad nije upućena u proceduru. Kako navedeni akt nije upućen u proceduru, prigovor moram odbaciti. Isto tako želim izvijestiti da će točka biti upućena u proceduru tijekom ove sjednice nakon konzultacija s klubovima parlamentarne većine. Izvolite kolegice Krišto.
Gospodine Jandrokoviću, vi ste predsjednik sabora i neprihvatljivo je da sabor krši zakon. Nepodnošljivo je da mi kao sabor imamo situaciju da 11. mjeseci funkciju tajnika sabora obnaša osoba koja za to nije ovlaštena. Vi ste bili dužni to riješiti u roku kada je to bilo po zakonu predviđeno. Mi znamo da naši građani što bi rekli obični smrtnici kada kasne sa plaćanjem poreza dan ili dva koje sankcije ih čekaju, a vi mrtvo-hladno kažete hrvatskoj javnosti, pa nije neki problem što 11 mjeseci tajnik Hrvatskog sabora radi svoj posao zapravo kao neovlaštena osoba, zapravo ne postoji. Vi ste bili dužni, nakon što vas je javnost na to upozorila i nakon što je to izašlo u javnosti, barem ovaj tjedan odmah, hitno staviti glasovanje o imenovanju tajnika.
Kao što sam rekao, uvažavajući vaš prigovor, ta točka doći će vrlo brzo u dnevni red, nakon što vladajuća koalicija, odnosno parlamentarna većina obavi konzultacije. Budući da drugih prigovora nema, sukladno čl. 225. Poslovnika dnevni red smatra se utvrđenim onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Gospođe i gospodo zastupnici, prije nego započnemo s postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade, samo još obavijest. Nakon završetka aktualnog prijepodneva, a prije iznošenja stajališta klubova zastupnika, raspravit ćemo i glasovati o Izvješću MIP-a vezano za prestanak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Andre Krstulovića Opare kako bi zastupnik mogao dati prisegu i mogao započeti obnašati zastupničku dužnost pa vas molim da budete nazočni kako bi mogli glasovati o tome. I isto tako, nakon rasprave planiranih točaka za danas, raspravili bi i Izvješće MIP-a vezano za utvrđivanje odluke MIP-a o ukidanju imuniteta jednog saborskog zastupnika.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovane kolegice i kolege, hrvatski narode, prvo želio bih pohvaliti vladajuće, da, da, moram tamo gdje mislim po svojoj savjesti da je to potrebno napraviti zato jer nisu podlegli pritiscima zastrašitelja, zastrašitelja interesnih skupina što nutarnjih, što vanjskih i odveli Hrvatsku u novi lockdown. Dakle, pohvala vladajućima da nisu odveli Hrvatsku u neke rigorozne mjere koje nemaju nikakvog smisla. Onda pohvala hrvatskom narodu što u vrijeme pandemije ponaša se odgovorno ponaša se odgovorno i ponaša se onako kako se i trebaju građani ponašati. Ovdje bih htio staviti naglasak na nekoliko stvari, širitelji straha i panike, imamo ih jako mnogo u našem društvu treba posvijestiti anksioznost i strah je drugi komorbiditet odmah poslije debljine, a prije dijabetesa kada pričamo o covidu, strah i panika. I tko širi strah i paniku u hrvatskom društvu o tome treba javno govoriti. Što rade ti zastrašitelji zagovaratelji strogih mjera, zagovaratelji zatvaranja u podrume u kuće, stavljanja lokota na ulazna vrata, spuštanja roleta? Ajmo se osvrnuti na prof.dr. Ioannidsa jednog od najvećih znanstvenika na svijetu, ima preko 6.000 citiranja epidemiolog mjesečno kaže ovako, njegov tim je došao do podataka, 305 milijuna poslova je izgubljeno radi lockdowna, 305 milijuna dragi kolege zastupnici i zastupnice, 500 milijuna ljudi palo je ispod razine siromaštva, 500 milijuna ljudi. Tko će za to odgovarati? Ljudi koji trpe stanje gladi, slušajte, sa 135 milijuna na 270 milijuna ljudi koji umiru od gladi radi lockdowna, tko će za to odgovarati? 24 milijuna studenata je prestalo studirati. Tko će za to odgovarati? Ogroman broj mentalnih oboljenja, anksioznost, strah, depresije, nažalost suicidi tko će za to odgovarati? U jednoj Velikoj Britaniji je više suicida adolescenata i mladih nego što je stradalo od covida. Tko će za to odgovarati? To je legitimno pitanje. Maske, danas vam je izašlo najnovije istraživanje Španjolska, veliko istraživanje, da nemaju nikakvog smisla u obrazovnom sustavu i ih treba ukinuti, danas vam je to izašlo. Na koncu to vladini savjetnici pišu javno po FAceu od Lauca na dalje. Sveučilište Waterloou u Kanadi kaže da ove maske koje mi nosimo kolege zastupnici sve kirurške maske i krpene maske štite od covida do 10%, znači 90% nas ne štite. Do 10%. pa čemu onda ova predstava za javnost? Dakle, maske ometaju komunikaciju napose u školi, normalnu nastavu, psihofizički razvoj djeteta i treba ih ukinuti. Ukinimo više te maske, ne samo ovdje u HS-u nego i u obrazovnom sustavu. Klinci se zajedno druže, dolaze zajedno na nastavu, jedu zajedno, igraju se zajedno, ali onda ako su u razredu onda moraju staviti maske. Ma dajte gluposti, ukinite više maske. Covid putovnice, pa sa je valjda svima jasno, dakle i cijepljeni prenose zarazu, istina, u manjem obimu od necijepljenih ali prenose. Pa imamo dakle Norvešku gdje je sa dva cjepiva ogroman broj populacije procijepljen. Znamo da je Island preko 94%, Izrael, znamo šta se događa, pa imate da covid dolje raste i da buja. Zašto se o tome ne govori? Dakle, covid putovnice daju lažnu sigurnost cijepljenima onda cijepljeni odlaze u staračke domove, cijepljeni odlaze u bolnice gdje su rizične skupine i onda tamo šire virus. Daju lažnu sigurnost. Ukinimo covid putovnice, nemaju nikakvog smisla. I još nešto, dakle građani koji su odlučili po svojoj vlastitoj savjesti da se ne cijepe, država je sve napravila osigurala je cjepivo za sve one koji se žele cijepiti i to je to. a onda je pravo građana da neki misle drugačije i da po svojoj savjesti odluče se ne cijepiti i oni ne smiju radi toga trpjeti, ne smiju biti diskriminirani, ne smiju biti marginalizirani i ne smije visit egzistencija nad glavom, ne smije ih se ucjenjivati, reći da ne mogu napredovati ako se ne cijepe i ostale gluposti. To nije dobro. Takvo ponašanje odgovornih samo produbljuje u hrvatskom narodu jal, a mi smo premali narod da se dijelimo. Možda nekima to odgovara. Mi smo premali narod da se svađamo, dajte držimo se zajedno i naučimo živjet s covidom.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolege molim vas, hajmo se smiriti da kolegica Kekin može normalno govoriti.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Do jučer sam svakodnevno bila u bolnici onoj najvećoj i najopremljenijoj, najmodernijoj i najnaprednijoj u Hrvatskoj Kliničkom bolničkom centru Zagreb popularno zvanom Rebro. Ta je bolnica kao i većina drugih u iščekivanju neminovnog priljeva pacijenata oboljelih od teških oblika Covid-a 19. Iščekuje ga na način da je ponovno proširila tzv. Covid odjel. Uspostavljanjem Covid odjela i svako njegovo daljnje širenje ima svoju cijenu obzirom da niti prostorni, a pogotovo ljudski kapaciteti našeg zdravstvenog sustava nisu neograničeni. To u praksi znači da se prostorni kapaciteti drugih klinika smanjuju, pa je tako primjera radi Klinika za psihijatriju na kojoj sam i sama radila spala sa 66 na 16 kreveta. To također u praksi znači da klinike funkcioniraju sa reduciranim osobljem, jer dio osoblja biva preseljen na Covid odjel i sestara i tehničara, no također i liječnica i liječnika raznorodnih struka koji svi redom preko noći ulaze u uloga pulmologa internista. Skupu cijenu uspostavljanja i svakog daljnjeg širenja Covid odjela na koncu konca da ne bude zabune plaćaju upravo pacijenti koji već gotovo 2 godine otežano dolaze do i prije pandemije teško dostupne dijagnostike, tretmana, liječenja, svoje liječnice ili liječnika i redovitog praćenja, a brojevi nam opet rastu. Prošli tjedan 70 umrlih, 30% više zaraženih nego tjedan prije. Danas gotovo 2 tisuće zaraženih. Značajan porast broja hospitalizacija, značajan porast broja osoba na intenzivnoj njezi i respiratorima. Nameće se pitanje koji je plan. Mjere su kako ih je premijer nazvao „minimalne“. Kao i na nekim drugim poljima i na polju procijepljenosti ponovno dijelimo neslavna zadnja mjesta sa Bugarskom i Rumunjskom. Cijepljeno je jedva 40% ukupne populacije. No, unatoč gruboj stvarnosti Vlada se odlučuje praviti da smo u društvu Danske, Portugala, Francuske i Malte koji imaju procijepljenost blizu ili iznad 80%. Čini se da novaca u slučaju zatvaranja i potpora više nema, a kako stvari sada stoje nema niti političke volje, znanja i strategije kojom bi se značajno povisila procijepljenost populacije, pa da vidimo što nas je iskustvo zadnjih 18 mjeseci naučilo, tko će platiti cijenu ubojitog spoja niske procijepljenosti i minimalnih da citiram premijera mjera. Prošle jeseni i zime implementirane su mjere bile podložne raznoraznim interpretacijama prema trenutnim potrebama vladajućih te su kao takve dovele do izuzetno visokog broja oboljelih. Isti je pratio visoki broj komplikacija, hospitalizacija, prenatrpanih bolnica, smrtnih slučajeva. Istodobno oboljeli od svih drugih bolesti jedva su ili nikako ili često sa značajnih zakašnjenjima dolazili do drugih jednako neophodnih usluga zdravstvenog sustava. Mnogi koji su preboljeli Covid razvili su postcovid smetnje stvorivši dodatan pritisak na iscrpljene kapacitete. I naravno mnogi su potpuno očekivano razvili i značajne psihičke tegobe. To se naravno događa uslijed života u neizvjesnosti, strahu i ugrozi i uslijed gubitka, gubitka gotovo 8 tisuća 500 ljudi, gubitka većeg od hrvatskog vojnog gubitka u cijelom trajanju Domovinskog rata, gubitka koji nas gura u vrh Europske unije po broju preminulih na milijun stanovnika. Taj broj naime iznosi jezivih 2 tisuće i 50 umrlih na milijun stanovnika. Finska recimo za usporedbu ima 180 umrlih na milijun stanovnika. Usporedite ta dva broja 2 tisuće i 50 i 180. Pa evo nas, nova je jesen pred vratima, brojevi su gori nego prošle godine u ovo vrijeme, sojevi su zarazniji, bolnice nisu ništa bolje kapacitirane nego lani, mjere minimalne, a procijepljenost pri dnu Europske unije. Naravno uvijek se možemo praviti da smo danska. Platit će to neki drugi na nekim natrpanim odjelima dok će jedva dišući gledati u skafandere zamotane psihijatre kako im prepisuju pulmološku terapiju, pa se s pravom pitamo koji je plan. Iz ovog kuta čini se da se Vladin plan može svesti na rečenicu tko živ tko mrtav.
Hvala lijepo. Prije nego što nastavimo moram se ispričati iako ga ovdje nema kolegi Pupovcu, zabunom su stavili njegovu prijavnicu za drugu točku pod ovo iznošenje stajališta, tako da on nije se ni bio prijavio za to. Ali se je prijavio u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Marko Pavić, pa će on sada govoriti. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Pa danas upravo na dan kada je predsjednica Europske komisije jutros održala govor o stanju Unije, želim nešto reći i progovoriti upravo o vrijednosti članstva u EU. Vidjeli smo zadnjih nekoliko dana da su se pojavile dosta netočnih informacija, laži posebice oko vrijednosti hrvatskog članstva u EU, oko toga koliko dobivamo iz EU fondova, da to nije tako dobro, da euro ne želimo. Pa želim poručiti ovdje svima onima koji šire laži i neistine o tome, truju javni prostor da im to neće proći, da im to nećemo dopustiti. I pozivam tu gospodu koja kontemplira i referendume o euru. Znamo da njima nije cilj euro, da je njima cilj izlazak iz EU pa nemojte krasti europsku budućnost mladima, europsku budućnost koju možemo ovdje osigurati europskim fondovima i to na dan kada upravo predsjednica Europske komisije najavljuje da će 2022. biti godina mladih. Hrvatski građani štede u eurima. 85% depozita je u stranoj valuti, u eurima. 61% građana po anketi iz srpnja ove godine podupire ulazak u euro, a Hrvatska kao i ostalih zadnjih 7 članica euro zone taj posao referendumski obavila je referendumom o ulasku u EU gdje je i preuzela na sebe ulazak isto tako i u euro zonu. Za razliku od drugih država, a to je istaknuo prije dva dana i potpredsjednik Europske komisije Valdis Dombrovskis u Zagrebu s kim sam imao priliku se susresti Hrvatska ima na raspolaganju i Nacionalni program oporavka otpornosti koji upravo cilja investicije i u postizanje pozitivne poslovne klime. Kada gledamo, a jučer sam u medijskom prostoru čuo dosta laži o iskorištenosti europskih fondova naprosto nije istina da nećemo, odnosno da više uplaćujemo nego što koristimo. Sa osmim mjesecom 44 milijarde kuna imamo neto više iskorištenosti EU fondova, dakle fizički isplaćenih sredstava nego uplaćene članarine u Bruxellesu. Istina, da članarina će rasti sljedećih godina ali će značajno i višestruko rasti priljev sredstava tako da do 2030. Imamo na raspolaganju preko 30 milijardi eura. Otprilike 4 i pol, 5 milijardi eura koje trebamo isplatiti iz ove omotnice, 24 i pol milijarde eura iz buduće omotnice koja se dijeli na standardni proračun i na Nacionalni program za oporavak i otpornost. Odlična sezona koju stvarno nitko nije očekivao, a pod uspjehom Vlade i mjera koje imamo vidimo da smo se istaknuli u EU, da smo privukli turiste i sa našom sigurnošću. 16,8% rastao je BDP u odnosu na 2020. kada smo imali pad 8% i takav visoki rast koji se procjenjuje čak za ovu godinu od 7% BDP-a definirat će isto tako da ćemo ispuniti mastriške kriterije za euro i da ćemo biti spremni 1.1.2023. za ulazak u euro zonu. Sva ta sredstva su tu na raspolaganju da našim mladima osiguraju budućnost ovdje. Vidimo da i trendovi iseljavanja padaju, da mladi ostaju u Hrvatskoj, a posebice me veseli da će i ovaj Visoki dom, Hrvatski sabor i nas nekoliko koji predstavljamo ovaj Visoki dom u konferenciji o budućnosti Europe moći razgovarati o budućnosti Unije, o načinu na koji ih možemo stvoriti, posebice za naše mlade. Koliko vrijedi Unija vidjeli smo i u ovoj borbi sa covidom. Bili smo sami 2008. krize. Danas evo izgovaramo, iščitavamo preko 700 milijuna doza cjepiva u EU je podijeljeno. Pozivam još jedanput i sve hrvatske građane da se cijepe. Prema tome, vrijednost EU apsolutno tu. Nemojte gospodo koji govorite laži krasti budućnost našim mladima, europsku budućnost koja je svijetla. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću koristiti priliku da u slobodnom govoru slobodno govorim što mi se govori posebno iz razloga našeg prekrutog Poslovnika. Naime ja sam želio danas postaviti dva zastupnička pitanja dvojici ministara, ministru financija i ministru uprave i pravosuđa zbog privilegiranog položaja Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj unatoč onome što oni po Crnoj Gori rade i što će raditi sutra ovdje kada bi mogli. Međutim, prvo ću iskoristiti priliku pa se osvrnuti na kolegu Miletića. Ja sam njemu izrazio duboku sućut, ali i skidam mu kapu. Zadnjih mjesec i pol dana on jednostavno briljira. Što god priča, o čemu god priča to je sjajno, to je briljantno. Ovo mi je dobro došlo jer moram spomenuti svoju stranku, a kada o ovako ozbiljnim temama govorim kao što je Srpska pravoslavna crkva, kao što je ponašanje njihovo u Crnoj Gori to držim nacionalnom, to držim državnom temom i tu mi je svetogrđe spominjati bilo kakvu stranku pa i Domovinski pokret kome pripadam, ali barem 50-tak ljudi iz Dubrovačko-neretvanske županije zove i traže da progovorim o stanju u Crnoj Gori i o Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Dakle prvo, hvala kolegama iz oporbe koji nisu u Domovinskom pokretu koji su dotakli tu temu. Kolegi Grmoji rekoh malo prije – hajdemo se sastati, hajmo se udružiti ne samo Suverenisti, Domovinski pokret, Most i vi s lijeve strane. Ima među vama i hrvatskih ljevičara dosta, ako Bog da bit će i više, sastanimo se. Svakako i kolegama iz HDZ-a sastanimo se, dogovorimo se. Hajdemo jednom da bude 10 slobodnih govora o stanju u Crnoj Gori. Ja bih govorio 11-ti. A to što sam htio evo ostale su još 2 minute. Dakle ministra Marića sam htio upitati sljedeće. Ako je pogledao ugovor između Srpske pravoslavne crkve i Hrvatske države u članku 23. stoji da će Hrvatska država iz proračuna isplaćivati novac za izdržavanje svećenstva Srpske pravoslavne crkve, zgrada i svega ostaloga na račun Episkop, pardon, vidite kako mi se zaleti kada spomenem taj sotonizam, na račun Episkopskog savjeta. To je tijelo koje ne postoji jer njega nema u popisu vjerskih zajednica. Ako taj Episkopski savjet možemo staviti u politiku, ako ga možemo staviti i u pravosuđe ali ne možemo ga staviti u financije i ekonomiju. Mene zanima zapravo na kakav to račun liježe novac? A još više me zanima sljedeće, jer vi dobro znadete ja sam to spomenuo više puta a i drugi kolege da su na najelitnijim mjestima u Gradu Zagrebu, po Hrvatskoj neopravdano bez bilo kakvog utemeljenja najkvalitetniji objekti dodijeljeni Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Ona uzima veliku rentu i to nekontrolirano iznosi u Srbiju i taj novac iz Srbije se vraća u Hrvatsku prvo da se kupi zemljište oko Jasenovca da se Jasenovac ne istraži. Drugo, da se po istočnoj Slavoniji kupuje zemljište, nemaju ti srpski tajkuni novaca ako ne postoji neki novac druge vrste. Jednostavno ja smatram da, pardon i da se kupuju mediji po Hrvatskoj. Dakle, dakle, dakle, srbijanska država čini mi se da funkcionira u ovome trenutku onako kako je funkcionirala 1914. godine bez obzira što vi o Vučiću pričali. Ja sam tu pod ručnom. Ja mislim da ona funkcionira crnorukaški jer onda te 914. niti je srpsku politiku vodio princ Pavle Karađorđević, niti predsjednik Vlade Nikola Pašić, nego su je vodili Voja Tankosić i Dimitrijević Apis. Oni su na koncu i naoružali urotnike, oni su izazvali 1. svjetski rat. Oni su napravili jedan nevjerojatan cirkus. Dalje, što je vrlo značajno spomenuti barem dio onoga što sam želio pitati ministra uprave i pravosuđa. Zbog čega je Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj tako privilegirana popisom stanovništva? Kada sam vidio Zakon o popisu stanovništva, kada sam vidio uvjete pod kojima će se to raditi pa to kao da je uskrsnuo Ilija Garašanin i da je on napravio ta pravila igre. To je želja i cilj da se hrvatski pravoslavci naprave članovima Srpske pravoslavne crkve i da se naprave Srbima. Mi dok ne otvorimo raspravu o tome kojoj nacionalnosti su pripadali prvi pravoslavci koji su došli na ove prostore, mi ne možemo riješiti srpsko ni pravoslavno pitanje u Hrvatskoj. Poklanjam ja vama 2, 3 sekunde. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i Glasa. Govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolege zastupnici i zastupnice, pozdravljam vas na početku jesenskog zasjedanja u 2. godini mandata ovoga saziva od kojeg sam iskreno očekivala puno više. Puno više od svih nas i od naših zajedničkih rezultata očekuju i građani koji su nas izabrali. Naša je zajednička obaveza da u preostale 3 godine neovisno o različitim ulogama koje nose zastupnici vladajući i zastupnici oporbe pronađemo odgovor na glavne probleme i pitanja koja muče naše građane, a čini mi se da ne pokazujemo niti svijest o tome što to zapravo podrazumijeva i znači. Ovih dana naši građani odgovaraju na statistička pitanja koja im se postavljaju u procesu popisa stanovništva. Neću ulaziti u sadržaj onih pitanja koja su istovremeno i zgrozila i zabavila javnost poput pitanja o tipu vodokotlića i broju grla stoke, jer vjerujem da je struka imala razlog za uvrštavanje tih pitanja u obrazac. Neću ulaziti niti u neke nelogičnosti i opravdane kritike, o manjkavosti promišljanja o tome kakvi nam sve podaci trebaju i kakvi podaci bi nam bili korisniji. Meni je pažnju privukao slogan pod kojim se popis stanovništva provodi „Stvorimo zajedno sliku Hrvatske“. Da sam samo običan građanin čija vlast provodi popis stanovništva pod ovim sloganom i pod ovakvom parolom moja bi reakcija bila otprilike ovakva, stvaranje slike Hrvatske je vaš posao, vaša obaveza, vaš zadatak i obavljate ga loše. Na žalost kao saborska zastupnica nemam na to pravo, ali zato imam dužnost pitati sve vas kolege kako iz reda vladajućih, tako iz redova oporbe. Jesmo li mi političari spremni ponašati se u skladu sa parolom stvorimo sliku Hrvatske zajedno? Pojam stvaranja, a pogotovo pojam zajedničkog stvaranja podrazumijeva suradnju, dijalog, kompromis, okrenutost prema budućnosti, traženje najboljih ideja, najboljih rješenja i najsposobnijih ljudi koji su ih u stanju provesti. A na žalost takvog pristupa u našem političkom prostoru nigdje nema, nigdje, ni u čemu, čak niti u onim pitanjima u kojima bilo kakve stranačke i svjetonazorske ili bilo kakve druge podjele ne bi trebale dominirati primjerice u pitanjima obnove od potresa, obrane od korona virusa, borbe protiv korupcije itd. Naime, slika Hrvatske nisu samo oni statistički podaci koji se ovih dana popisuju. Slika Hrvatske je između ostalog nepostojanje suradnje i uzajamne kontrole između različitih grana državne vlasti što ovih dana vidimo i na primjeru izboru predsjednika Vrhovnog suda. Slika Hrvatske je poništavanje znanja, struke, profesije, ugleda, tih generalizirajućih uvreda i omalovažavanja koje svojom retorikom nameću najviši državni dužnosnici. To je razlog zbog kojeg se oni koji imaju najviše kompetencija i kvaliteta ne javljaju na bilo kakve javne natječaje i pozive. To stvara negativnu selekciju, a ta negativna selekcija zbog koje glavnu riječ često vode najgluplji i najkvarniji jednog će nam dana svima doći glave. Slika Hrvatske su stranačka kadroviranja i uhljebljivanja u javnopravna tijela i izostanak bilo kakve političke i društvene volje da se s jačim antikorupcijskim mjerama takvoj praksi jednom stane na kraj. Slika Hrvatske su i grupe podrške građana političaru koji je priznao korupciju, valjda zato što nudi damping cijene, pa je sa stajališta građana koji su ionako izgubili povjerenje u sustav i ta damping cijena nešto čemu se vesele. Slika Hrvatske je i neko generalizirajuće uvjerenje da niti mi ostali političari nismo ništa bolji. A kako bismo uopće i mogli kriviti građane što imaju takav stav prema svima nama sve dok je na vlasti a ujedno i najpopularnija po anketama politička stranka koja je osuđena za korupciju. Pa vas ja sada kolege zastupnici i zastupnice pitam. Jesmo li mi kao zakonodavna vlast u stanju osmisliti i stvoriti neku drugačiju bolju sliku Hrvatske od one koja će pokazati popis stanovništva i stvarnost koja nas okružuje? Dok se s jedne strane dižu tenzije zbog poticanja pripadnika manjina da u popisu stanovništva iskažu svoj identitet, premalo je zabrinutosti zbog toga što nas je sve skupa iz godine u godinu sve manje, pri čemu je glavni razlog demografskog sloma slom društvenih vrijednosti i disfunkcionalna država u kojoj su potrebe i problemi građana na posljednjem mjestu. Rezultate popisa stanovništva trebali bi iskoristiti za oblikovanje nužnih reformi, koje Hrvatska naprosto mora provesti iako je jasno da se one neće provesti sve dok je HDZ-e na vlasti. Te reforme su novi pravedniji kroj izbornih jedinica, novi teritorijalni ustroj sa 5 do 6 regija umjesto sadašnjih 20 županija, racionalnija javna uprava i uspostava jake i učinkovite unutarnje kontrole svih javnopravnih tijela, e to su temeljni preduvjeti za razvoj koji bi trebao biti ciljano osmišljen sukladno potencijalima svakog pojedinog kraja. Slika Hrvatska kakva bi trebala biti slika je novog državnog ustroja i novog dizajna svih institucija bez koruptivnog tkiva HDZ-a. Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,29 SATI]] Poštovane kolegice i kolege evo nastavit ćemo sa radom kao što je i planirano i po običaju idemo na iznošenje stajališta kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege, hrvatska javnosti evo kako god prošlo od posljednjeg saziva, sjednice sabora do sada mi saborski zastupnici i dalje smo bili aktivni, putovali smo po Hrvatskoj, različitim prigodama, službeno, svakako posjećivali različita mjesta u različitim prigodama, svečanosti, tužne obljetnice iz Domovinskog rata, ustrojavanja brigada MUP-a itd. i zapravo tu sam uočio jedan veliki propust koju, zapravo koju kritiku i želju da se to ispravi moram podijeliti sa svima vama i sa hrvatskom javnošću. Ne u cilju određenih osobnih frustracija nego naprosto zbog digniteta Hrvatskog sabora, zbog digniteta svih nas. Primjerice kada se negdje zateknemo mi kao hrvatski, zastupnici u Hrvatskom saboru na nekoj svečanosti ja sam to doživio barem 5 puta do sada u ovih 2 mjeseca, bude izaslanik Vlade, izaslanik sabora, izaslanstvo predsjednika države itd. i svakako negdje se i polažu kako je red i vijenci i onda bude izaslanstvo sabora, naš kolega ili kolegica iz HDZ-a bude i naša svečana straža, vojska ga poprati do spomenika, međutim ako se tu nađu saborski zastupnici iz oporbe poput mene ili neki drugi SDP-a, ne znam MOST-a itd., do sada nije registrirano da bi netko rekao gospodo saborski zastupnici pa priključite se da zajedno ovaj izrazimo taj pijetet žrtvi ili ne daj Bože da ako nešto organizira gradonačelnik koji je recimo iz HDZ-a sasvim je sigurno da vas on u publici, on će sve pozdraviti ali ako ste vi saborski zastupnik ili zastupnica neće vas pozdraviti. To sad nije u pitanju osobni odnos prema zastupniku, nego je u pitanju jedna civilizacijska razina, kultura, demokracija, jedna tolerancija, pa mi smo narodni zastupnici i kao hrvatski sabornici pojavljujemo se kao cjelina. Pa zapravo je neshvatljivo da u prigodi neke tužne obljetnice gdje su ljudi poginuli iz svih stranaka iz i nestranački i iz različitih vjera, nacionalnosti itd. da se isključivo i jedino protežira izaslanstvo sabora samo iz jedne stranke. To je nedostojno, ja imam jako ružnih, mislim neshvatljivih dojmova od strane mojih suboraca ili prijatelja koji kažu pa zašto to rade, kako je moguće da vi naš ratni zapovjednik i saborski zastupnik ili vaš kolegica ili kolega da vas nitko ne uvažava, pa kako to, pa sabor mi doživljavamo kao jedinstveno tijelo hrvatskog naroda i sviju. I što je najgore moj tajnik je zvao već u dva navrata protokol ovdje predsjedništvo naše, Predsjedništvo sabora, Ured predsjednika i kazao jel imate 5-6 dana ranije neku osobu tko će biti izaslanik, izaslanstvo na te i te obljetnice. Onda uglavnom odgovore a još ne znamo sad smo na sastanku, budemo se javili i ništa i onda to tako sve. E sad, ovo je jedan apel da se to promijeni, to i na Predsjedništvu sabora moramo zapravo isto regulirati da svi predstavnici oporbe i cijelog sabora podjednako imaju pravo. Neka izaslanstvo vodi netko kog već predsjednik sabora ovaj odredi, ali ako se tamo zateknu slučajno ili drugi zastupnici i zastupnice pa neka ih na terenu zapravo priključe uz sebe, ne da se okreće glave il da se boje. I s druge strane treba uvesti jednu kulturu pa kao što idemo recimo na sjećanja i obilježavanja svečanosti povodom Oluje i Bljeska, da jedan cirkularni mail pošalju svima pa tko se odazove, odazove. Ovako je to doista neprimjereno, neprispodobivo jednoj demokratskoj državi gdje se isključivo protežira, pa ne trebamo nad mrtvima, nad spomenicima protežirati saborsku većinu. Dakle, apeliram proširite srca, proširite umove [[Upadica: Hvala.]] budite tolerantniji.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj nacionalnih manjina, a govorit će poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kontraproduktivna, ali ponukan Facebook istupom kolege Nikola Grmoje moram za dobrobit istini reći da se još jednom preko mojih leđa skupljaju politički bodovi i to običnim lažima i dezinformacijama kojima se javnost i građane dovode u zabludu. On je napisao, citiram „Ova akcija policije u Međimurju bi se mogla nazvati operacija Kajtazi“ na to je dodao smajl koji namiguje onako pokvareno ko da je sve shvatio i usput pokušava bit duhovit. E pa zastupniče Grmoja niste duhoviti niti govorite istinu. Sve je počelo antiromskim prosvjedom, a zatim i lažima da ja Međimurce, Hrvate Matiju Posavca nazivam ustašom ili crnokošuljašem iako su se uistinu na tom prosvjedu pojavile osobe u crnim majicama sa transparentom „Sigurnost U Međimurju“. Nakon prošlotjednih uhićenja na internetu su krenule dezinformacije da sam ja osobno naložio DORH-u ili tobože da je Andrej Plenković zajedno sa policijom namješta primanje mita Matiji Posavcu što je također teška laž koja nema nikakvog dodira sa stvarnošću. Nije tajna da se ne slažem sa politikama Matija Posavca, prema 10% stanovništva njegove županije, ali isto tako ne likujem zbog ovoga što se desilo. To je opet na šteti i 10% Roma u Međimurju i svih Međimuraca od kojih dio banalizira trgovanje utjecajem i primanje mita. Ukoliko oni žele takvog župana, što se može iščitati iz nekih anketa na internetu ni tome se ne protivim, ali se protivim apsolutnom nedostatku dobrih politika za integraciju Roma, kampanji, kriminaliziranje cijele romske zajednice i konačno prijetnjama meni koji sam počeo prosljeđivati policiji. Moje osobno mišljenje je da bilo tko s obzirom na priznanje i ostavku da je počinio kazneno djelo ne bi trebao obavljati javnu funkciju. Žao mi je da kolega Grmoja nema osjećaja za to što čini i kako to utiče na položaj cijele romske zajednice, a na kraju i na moju osobnu sigurnost. Žao mi je da sve napore koje poduzimamo i pokušavamo sustavno pristupiti problemu Roma u Hrvatskoj, pojedinci kao Grmoja, Posavec i slični miniraju i uništavaju radi nekoliko političkih bodova, a kao što sam ranije isticao to neće doprinijeti suživot, a stvarni problem će se povećavati. Zbog toga pozivam sve da biraju riječi i da ako nemaju rješenja i prijedloga kako ono što mi činimo unaprijediti da onda barem šute. Ono što neću dopustiti da za to krivi Romska zajednica, a nadam se da će ipak pametni ljudi, tiha većina koja šuti ipak prepoznati da nije sve tako crno ili bijelo. Ovim putem molim da preko mojih leđa i Romske zajednice više ne skupljate bodove. Ako možete pomoći, ako mislite da možete bolje ja vam pružam ruku. Ako ne možete onda svoje frustracije jer ste u opoziciji, u pritvoru, pod istragom ili u kojoj god situaciji bili rješavajte sa institucijama i na izborima. Takvo vaše ponašanje je krivo, opasno i nedemokratsko, ono vodi do povećanja netolerancije i atmosfera linča. Vama se to možda tako i ne čini, ali vaše izjave podrivaju nacionalnu netrpeljivost i netoleranciju. Za promjenu budite odgovorni i nemojte raditi sve političke kampanje na huškanju ljudi jedne na druge. Nije ovo vama prvi put. Imali ste vi ispade i protiv seksualnih manjina kolega Grmoja. Zbog toga vas još jednom molim, nemojte govoriti stvari za koje znate da su neistine. Time nikome ne činite ništa dobro. Na žalost uvjeren sam da ovaj moj apel neće imati učinka na vas. Vi ćete u svojoj uobičajenoj maniri najprije reći da nema ništa protiv Roma, opet manje ili više direktno napasti mene i nakon toga u idućoj prilici opet napasti neku skupinu ako vam se tako učini prigodnim skupiti nešto političkih bodova u vašem pohodu protiv HDZ-a. Volio bih da me razuvjerite i postupite drugačije. No bojim se da to neće biti slučaj. Mogu samo reći da mi je drago da stvarnog utjecaja imate samo na Facebooku, a siguran sam da će i taj dio ljudi koji vam vjeruje s vremenom shvatiti kakav ste političar a na kraju i kakva ste osoba. Vama ubuduće ne treba i ne može vjerovati ni kada govorite istinu. Hvala.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika je digao poštovani zastupnik Grmoja. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Dakle povrijeđen je Poslovnik jer je kolega Kajtazi povrijedio članak 238. Iskoristio je stanku za nekakav osobni obračun sa mnom dakle, skrivajući se iza romske zajednice i optužujući mene dakle za stanje u Međimurju. Ja nemam nikakvog razloga prikupljati političke bodove na Međimurju, niti se tamo kandidiram na izborima. Ako je netko odgovoran za probleme u kojima se nalazi romska zajednica za nedostatak integracije romske zajednice u društvu onda je to upravo gospodin Kajtazi [[Upadica Reiner: Dobro. Hvala lijepa.]] koji je dio vladajuće većine [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Nemojte se skrivati iza Romske zajednice. Vi ste [[Upadica Reiner: Hvala lijepa. Kolega Grmoja dosta.]] I vi ste dio vladajuće većine.
Kolega Grmoja, premašili ste značajno vrijeme. Molim vas, držimo se reda. E sada ovako. Vi znate da iznošenje stajališta je uvijek do sada bilo svojevrsni koji je nekoć postojao u Londonu Hyde Park Coner, dakle da se može govoriti o svemu i o svačemu, o temama koje su potpuno različite od onih o kojima se inače razgovara u Saboru. Ponekad su se rabile neprimjerene riječi, ali to je uvijek išlo na dušu onih koji su to govorili. Nikada nismo dizali povredu Poslovnika i nikada nitko nije bio opomenut za vrijeme iznošenja stajališta. Ja vas molim da tu praksu nastavimo i dalje. Često puta sam ja tu svjedočio da su se govorile istine i da su se govorile laži, da su se govorile totalne gluposti, uopće u to ne ulazim po mom sudu. Ali upravo zato je iznošenje stajališta takvo da svi mogu izreći o svim temama bilo što. Ne bih htio da tu praksu promijenimo sa prvo, povredama Poslovnika koje nisu povrede Poslovnika, a drugo, sa izricanjem opomena zbog toga. Dakle, to nije bila povreda Poslovnika. Ja vam neću zato svejedno dati opomenu. Ali molim da se te prakse koja je uspostavljena tijekom više godina i držimo svi, ja vas to lijepo molim. Kolega Kajtazi ja vas molim da odustanete od povrede Poslovnika.
Mislio sam ali odustat ću upravo radi ovoga što ste rekli. Bit ću prvi taj koji neću podići za povredu Poslovnika i nadam se da će moje kolege isto tako ubuduće isto to učiniti kao što sam ja učinio. Inače kolega Grmoja ono što je rekao nije točno, imajući u vidu na Facebooku je napomenuo itd. da ne bi sada o svemu tome jer već sam rekao da neću iznijeti povredu Poslovnika.
Dobro. Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a, a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Ne vidim kolege Pupovca, pa onda on gubi pravo na govor. Pa će onda sljedeće u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Često čujemo kako je revitalizacija dijelova Republike Hrvatske jedan od najvažnijih ciljeva na kojima se treba raditi, a za što je složit ćete se izgradnja nove, dogradnja i rekonstrukcija postojeće pruge jedan od ključnih preduvjeta. Na početku školske a uskoro i akademske godine u ime Kluba SDP-a želim ukazati na problem koji imaju naši mladi učenici i studenti koji redovito putuju vlakom od svojih škola i fakulteta i ne samo da su pogođeni oni, već i dobar dio radno-aktivnog stanovništva koje putuje na posao i s posla vlakom radi u smjenama, a zbog ukidanja pojedinih vlakova i voznih redova nema alternative te mora nekoliko sati prije kretati na posao kako bi stigli na vrijeme. U razvijenom svijetu pruga ne znači samo kvalitetnu i brzu povezanost za dnevnu migraciju. Ona znači i bolju kvalitetu života. U našem slučaju ona znači približavanje Zagrebu i poticanje mladih na ostanak i osnivanje obitelji u primjerice Moslavini ili Slavoniji. Na žalost u Republici Hrvatskoj je tijekom ovog i prošlog mandata Vlade HDZ-a obnovljeno i izgrađeno premalo pruge po kojoj vlak može prometovati 140 km i više na sat. Problem HŽ-e putničkog prijevoza je kronična neorganiziranost prometa. Uz to HŽ-e putnički prijevoz pod izlikom korona krize ukida pojedine vlakove iz voznog reda, a zatim i same vozne redove. Zagreb kao glavni grad Republike Hrvatske i Rijeka kao najveća luka u Republici Hrvatskoj povezani su samo jednom izravnom linijom u danu. Ti polasci su vremenski jako loše tempirani jer uopće ne odgovaraju mnogobrojnoj studentskoj populaciji koja migrira između ova dva grada. Za studente i mlade koji najviše ljude najviše su značili direktni vlakovi između Rijeke i Osijeka dva sveučilišna grada. Oni su mogli tada prometovati bez nepotrebnih i zamornih presjedanja prvo u Zagrebu, a na žalost po svakoj izmjeni voznog reda sada i u Ogulinu. Vidljivo je da su se Bjelovarsko-bilogorska i Virovitičko-podravska županija političkim putem izborile za nešto bolji status, ali još uvijek nedostaje važan vlak na relaciji Koprivnica – Zagreb koji je kretao iz Koprivnice u 15.30. Upravo taj vlak bio je dio brze linije na relaciji Osijek – Rijeka. Nadalje, učenici srednjih škola i studenti Križevaca i Bjelovara nemaju gotovo nikakve veze za putovanje u školu ili na veleučilište. Ni jedna županija ne smije biti županija drugog reda. Svi imaju pravo na odgovarajući javni prijevoz svojih građana. Između popodnevnog učeničkog vlaka iz Slavonskog Broda ne postoji veza između Vinkovaca i Novske za učenike kojima škola završava u 14 sati, te do sljedećeg vlaka moraju čekati skoro 2 sata. U Slavonskom Brodu učenici koji idu na izvannastavne aktivnosti za okolna sela spojeni su željezničkom linijom u večernjim satima moraju čekati do 23 sata i 15 minuta. 3 sata moraju čekati na polazak vlaka. Ukinuti su noćni vlakovi između Splita i Zagreba. Građani bez obzira jesu li studenti, odlaze li u Zagreb radi liječničkih pregleda ili nekim drugim poslom zakinuti su za ovakav komotniji vid prijevoza i vlak koji dolazi u Zagreb odnosno u Split u jutarnjim satima. Sjeverozapad lijepe naše također ima sličan problem. Od Čakovca i Varaždina prema Zagrebu preko Zaboka vlak nije konkurentan brzinom. Pun pogodak bio je vlak tzv. „Hitri Varaždinec“ na relaciji Čakovec – Varaždin – Koprivnica – Zagreb. Iako je bio popunjen i on je ukinut na toj relaciji i sada vozi sada samo do Koprivnice. Prije nekog vremena pitala sam ministra Butkovića o obnovi željezničke pruge Dugo Selo – Novska koja je planirana prije više od 10 godina, a građani koji prometuju na tim linijama samo dobivaju pusta obećanja i ukidanje postojećih linija od Vinkovaca do Zagreba. Primjerice od mog željezničkog kolodvora Novoselec koji je od Zagreba udaljen samo 50 km traje nevjerojatnih 75 minuta. Da je razlog tome loše stanje u željezničkom prometu potvrdio je i sam ministar Butković. U svom odgovoru od kolovoza ove godine rekao mi je da na dionici do Popovače je smanjena brzina sa 60 km na nevjerojatnih 40 km na sat i da će takvo stanje trajati do otklanjanja nepravilnosti za koje je rok 31. prosinca 2022. godine. Znači vlakovi na toj dionici redovito kasne, a naši sugrađani više nemaju vremena za čekanje. Državna tvrtka treba služiti građanima svoje zemlje. Smatramo da bi Hrvatske željeznice putnički prijevoz trebale biti u službi građana i osluškivati njihove potrebe te na iste odgovoriti promjenom voznog reda, uvođenjem primjerenih novih lokalnih vlakova i osiguranjem adekvatnog broja mjesta u vlakovima gdje sada zna biti gužva zbog povećanog broja putnika. Apeliramo na ovu Vladu da učini više.
Sada prelazimo na aktualno prijepodne koje se održava na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prva na redu za postavljanje, izvolite kolega Pavliček.
Poštovani predsjedniče Sabora, ja bih vas molio da danas u ime HS-a jednoglasno osudimo inicijativu koja dolazi iz R. Srbije, a to je da se upravo današnji dan svi pripadnici srpske zajednice izvjese zastave srpske trobojnice, gdje god živjeli, u tzv. slobodnim srpskih zemljama. Mislim da to nema nikakve veze sa patriotizmom, to nije nikakvo ohrabrivanje svojih sunarodnjaka koji žive u okolnim zemljama, to je jedna vrsta, nažalost opet, pretenzije prema susjednim država koje Srbija konstantno vrši. Stoga bi vas molio kao najviše zakonodavno tijelo u RH da jednoglasno osudimo ovakve inicijative.
O tome je jučer rečeno, po mojem mišljenju, ono što je trebalo biti rečeno, od strane vladajuće većine, tako da slobodno o tome možete govoriti tijekom rasprave i slobodnih govora klubova zastupnika. Nemamo posebnu neku točku i mislim da ta tema niti ne zaslužuje posebnu raspravu jer promašena je sama inicijativa po sebi i svima je potpuno jasno i drago mi je i da su predstavnici nacionalne manjine, srpske nacionalne manjine, se o tome jasno izjasnili. Tako da ne bih otvarao posebnu raspravu oko toga. Dakle, prva na redu za postavljanje pitanja je zastupnica kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. ministre Aladroviću. Moje pitanje odnosi se na potencijalne demografske mjere koje država planira poduzeti kako bi se povećao broj novorođenih, a posljedično i broj upisanih učenika u osnovnu školu. Naime, prema podacima e-Rudnika tek lani imali smo nešto oko, u prosjeku oko 12 učenika po razredu, ove godine je ta situacija još gora. S tim u vezi, moje pitanje je šta vaše Ministarstvo, Središnji državni ured za demografiju planira poduzeti? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovana zastupnice, ja se zahvaljujem na ovom pitanju. Dakle što se tiče demografske slike Hrvatske i što se tiče demografije, kao izazova s kojim se suočava cijela EU i sve države članice, možemo reći da su pred nama izrazito izazovna vremena, ne kao hrvatska dakle, nego kao sve države članice koje imaju otprilike isti ili sličan problem. Što se tiče Vlade RH i naših politika kao što ste dobro detektirali, dakle i kroz Središnji državni ured za demografiju i mlade i kroz Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, ali i čitav niz drugih ministarstava, donosimo čitav niz horizontalnih politika, kako bismo poboljšali demografsku sliku. Ono što će hrvatska Vlada usvojiti, odnosno što će proći postupak javnog savjetovanja, a kasnije biti usvojeno do kraja 4. kvartala 2021. g. je Strategija demografske revitalizacije Hrvatske do 2031. g. koja će sadržavati čitav niz politika horizontalnih kroz različit niz, odnosno cijeli niz ministarstava. Ono što ne možemo dovesti u korelaciju sa demografskom strukturom je ekonomska situacija, odnosno ekonomska politika. Ja moram izdvojiti čitav niz pozitivnih ekonomskih pomaka, od rasta BDP-a, od rasta prosječne plaće, rasta minimalne plaće, dakle samo do sada u mandatu 2 vlade Andreja Plenkovića imalo rast više od 900 kuna neto minimalne plaće, imamo rast praktički 1500 kuna prosječne plaće, rast mirovina od 23% za najniži i 18% za prosječne mirovine, dakle, možemo utvrditi da mi imamo tu ekonomsku perspektivu koja će sigurno biti zalog za demografski rast. Naravno i čitav niz politika iz domena Ministarstva znanosti i obrazovanja će također, tome pripomoći, Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji prepoznaje sve ove potrebe i ja sam siguran da ćemo u sljedećem razdoblju imati puno bolje demografske pokazatelje, a oni će naravno utjecati na sve sustave socijalne sigurnosti u pozitivnom trendu. Hvala.
Izvolite kolegice Jeckov, očitovanje.
Zahvaljujem poštovani g. ministre. Jesam li ja zadovoljna odgovorom ili ne, manje je važno. Mnogo važnija je činjenica da u čak 405 područnih škola imamo manje od 10 učenika, već naredne godine možemo očekivati dakle i njihovo zatvaranje i upućujem na međusektorsku suradnju koja je neophodnost s obzirom na izrečene podatke. Zahvaljujem.
Idemo na drugo pitanje. Zastupnik Stipo Mlinarić postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. G. Plenkoviću, 30 godina je prošlo od agresorskog rata R. Srbije na RH koje ste vi premijer zadnjih pet godina, ako tih pet godina vama nije bilo dovoljno da shvatite kolika je povijesna važnost u pokretanju međudržavnog sudskog spora za traženje ratne odštete od strane agresora. Nemojte propustiti još i ovaj trenutak nakon presude Haškog suda srpskim obavještajcima Stanišiću i Sinatroviću u kojoj se navodi da RH ima pravo na odštetu. Na vas računa preko 20.000 hrvatskih branitelja i civila koji su prošli kroz srbijanske logore, na vas računa preko pola milijuna bivših prognanika koji su bili ostali bez svega. Znamo da cijenite kulturnu baštinu, na vas računa svaka srušena crkva, brojne umjetnine duhovne i materijalne baštine koji su trebali biti svjedoci hrvatske povijesti. Na vas računaju opljačkana prirodna dobra RH poput šume Đergaj, šume Jelaš, naftnih nalazišta u Đeletovcima koji su eksploatirani šest godina pod krajinom. Goran Popić, Zoran Janković, Josip Lordan evo vam samo tri imena ljudi koji su prošli srpske logore i maltretirani do neprepoznatljivosti. Dostavit ću vam i 19.900 drugih imena ako vam treba. Ja vjerujem da su vama te sudbine bitne, ali dokažite to hrvatskom narodu, a agresoru pošaljite poruku da će agresija ipak sa velikim zakašnjenjem, ali ipak hoće doći pred lice pravde. Ovdje se ne radi o novcu jer se žrtve i onako ne može naplatiti, ovdje se radi o dostojanstvu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] te žrtve, radi se o povijesti našeg obrambenog Domovinskog rata [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Mlinarić.]] Kada ćete podići tužbu protiv Srbije, pitanje?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa g. Mlinarić. Što se tiče presuda Haškog suda naravno da ih pratimo, da smo ih analizirali, da znamo za njihov sadržaj, da smo ih pozdravili kao što ste vidjeli kada su se one dogodile, Vlada je odmah dala svoj stav. Što se tiče teme ratne štete i eventualnih tužbi prema Srbiji, to je tema koju smo mi podigli, podigli smo je na bilateralnoj razini, podigli smo je na sastancima koji su bili održani u Zagrebu. MVPE, Ministarstvo pravosuđa, stručnjaci koji se time bave rade na toj temi, ni smo ju ni na koji način smetnuli s uma. Dijalog koji potpredsjednik Medved, ministar Malenica, ministar Božinović, ministar BAnožić, ja osobno vodimo sa udrugama hrvatskih logoraša, sastanke koje s njima vodimo, podrške koje im dajemo u njihovim zahtjevima su i iskreni i konkretni i kontinuirani. Vi ste vjerojatno o tome upoznati budući da poznate jako dobro sve ljude o kojima je riječ. Mi ćemo na tom procesu ustrajati, nastojat ćemo da pravda koja je vrlo važna bude realizirana. Ono što je posebno bitno, bitno je da istina o Domovinskom ratu u Hrvatskoj, ali i međunarodno nije nigdje upitna, nigdje nije upitna. Nema nijednog međunarodnog dokumenta koji bi bilo što doveo u pitanje u odnosu na ono što mi kao Hrvatska država, hrvatska Vlada, hrvatski narod vidimo, gledamo i znamo. I svjesni smo patnje svih onih koji su prošli logore, svih onih koji su bili zarobljeni pa i vas osobno razumijemo to, nismo zaboravili niti smo zaboravili naše nestale. Bili smo prije nekoliko dana u Glini, razgovarali sa svim udrugama nestalih, sa djecom i suprugama, majkama svih onih kojih više nema, a koji su najviše dali za Hrvatsku. jednako kao što ćemo ustrajati da se i nađu informacije kredibilne, relevantne, točne, pouzdane o njihovim sudbinama tako ćemo nastaviti raditi i na ovom procesu koji ste vi sada spomenuli. On nije nimalo jednostavan, nije nimalo lak, niti je brz i nije slučajno da je ta tema ostala sve ove godine tu kao odgovornost svih nas da se i u vremenu ove Vlade više od 25 godina nakon operacija Bljesak i Oluja i oslobađanja svih hrvatskih teritorija i dalje bavimo. Ali Vlada je tome predana i ministar pravosuđa i ministar vanjskih-europskih poslova intenzivno na tome rade. Hvala.
Izvolite očitovanje kolega Mlinariću.
Hvala lijepo g. Plenković. Vidim da ste informirani i to mi je jako drago. Nemam ništa osobno protiv vas, nemam ništa osobno protiv udruga branitelja i logoraša i nestalih, ali ovo je preozbiljno pitanje da bi to prepustili vi udrugama da vode. Ovdje država mora stat sa pravničkim timom koji će voditi spor protiv Republike Srbije pred međunarodnim sudovima, a ne prepustiti udrugama koje daju, dajete novce udrugama da bi pojedinci tužili Republiku Srbiju. Ja vam sad kažem pred cjelokupnom javnošću, pojedinci gube te tužbe, gube tužbe pred srbijanskim sudovima i dobijaju da moraju platiti sudske troškove. To je neozbiljno za jednu državu. Ti ljudi se nisu borili za sebe, za svoju ulicu, za svoju kuću, borili su se za državu i onda bi bilo očekivati da država stane iza tih ljudi sa odvjetničkim timom kojega vi kao Vlada formirajte i nek se naplate od ratne odštete koju bi trebala Republika Srbija isplatiti RH kao Vlada nemate nikakvih ni troškova. Vi dobro znate europsku povijest, međunarodnu povijest, znate za Njemačku koliko je godina poslije II. svjetskog rata isplaćivala ratnu odštetu. Jedino na takav način možemo da sazrije i srbijansko društvo da vidi da su bili krivi za rat od '91.-'95.g. na cijelom području bivše Jugoslavije i da znaju da sazriju i oni kroz tu odštetu. Nije stvar novca. Ja se svog novca od logora odričem, meni novac ne treba, dat ću ga u humanitarne svrhe jer prekrvavo sam ga zaradio da bi ga potrošio, ali da ostane za povijest zapisano da buduće generacije nemaju problema s tim. Evo hvala vam lijepo i nadam se da ćete poduzet nešto.
3. pitanje zastupnik Nikola Mažar postavlja ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, cijenjena ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici svoje pitanje upućujem ministrici regionalnoga razvoja i fondova EU nastavno na najavu promjena NUTS 2 regija koja će nastupiti 1. siječnja 2022. godine možete li nam reći koja će konkretna koristi biti od istoga za slavonske ali i sve druge poduzetnike. Isto tako ovih dana možemo primijetiti i odluke o sufinanciranju europskih projekata koje ste dodijelili županijama ali i općinama i gradovima. Koliko iznos će ostvariti jedinice lokalne samouprave Vukovarsko-srijemske županije i kakav će efekt imati svi ti ugovori na daljnje provođenje projekata diljem RH. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor ministrice.
Poštovani saborski zastupniče zahvaljujem se na pitanju. Dakle, kada govorimo o karti NUTS 2 regija i o statističkoj podijeli RH na nove 4 NUTS 2 regije, znamo da je stupila na snagu 1. siječnja 2021. godine, slijedom toga notificirana je i nova karta regionalnih potpora za poduzetnike. Konkretno što će to značiti za Panonsku Hrvatsku, Panonska Hrvatska regija kojoj sad pripada 5 slavonskih županija zajedno sa 3 dodatno županije Bjelovarsko-bilogorskom, Karlovačkom i Sisačko-moslavačkom županijom, a to je da se stopa bespovratnih potpora za poduzetnike povećala sa 25 na 50% i to počevši za velike poduzetnike, za srednje 60% i za male 70%. Međutim slijedom ove nove pravednije podjele na 4 NUTS 2 regije povećala se karta potpora i za sve poduzetnike u RH. Dakle za jadransku Hrvatsku počinjemo sa 40% potpora, za velike poduzetnike 50 i 60% dalje po kategorizaciji, za sjevernu Hrvatsku od 50% 60 i 70% ali isto tako i za Grad Zagreb sa 25 na 35%. Dakle, odlukom Vlade RH od lipnja ove godine potpore za sve poduzetnike bit će značajno veće nego u prethodnom razdoblju. Kada ste me pitali za iznos iz Fonda za sufinanciranje europskih projekata, dakle cilj i osnovna svrha tog fonda je zapravo pomoći lokalnoj i regionalnoj samoupravi, njihovim tvrtkama, komunalnim društvima u lakšoj apsorpciji i provedbi europskih projekata. Odlukom Vlade predloženo je u rebalans držanog proračuna također u lipnju ove godine da se taj iznos poveća na 450 milijuna kuna u 2021. godini, a i u narednim godinama doći ćemo do ukupno milijarda i 100 milijuna kuna potpora. Počeli smo dijeliti ugovore, oko 650 prijava je bilo na ovaj poziv, 640 prijava ispunjava sve uvjete danog poziva tako da će svima biti podijeljene ugovori. Ja vjerujem da ćemo ovim putem zapravo pomoći lokalnoj i regionalnoj samoupravi da ubrzamo apsorpciju europskih sredstava i maksimalno iskoristimo razdoblje 2014.-2020. Ukupno govorimo od oko 20 milijardi kuna investicija koja će Vlada RH na ovaj način podržati. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče. Zadovoljan sam ministrice sa odgovorom. Svi mi koji dolazimo sa tih područja, potpomognutih područja odnosno bivših područja od posebne državne skrbi i ratom stradalih područja svjesni smo da pomoć prije svega RH je nužna ne samo za ostanak nego za povratak i naseljavanje tih naših krajeva. Upravo poduzetnici su motor razvoja, upravo mali i srednji poduzetnici su ti koji stvaraju na mikrorazini preduvjete i zapošljavanja, ali i ostanka. Ja se stoga prije svega želim zahvaliti vama i kao resornome ministarstvu, ali i Vladi RH i prvenstveno predsjedniku Vlade RH koji je dao pozitivnu ocjenu na ugovore o sufinanciranju europskih projekata i svakako da uz Projekt Slavonija, Baranja i Srijem uz Fond za obnovu i razvoj grada Vukovara, uz fiskalnu decentralizaciju koju je napravio ministar Marić i ovo će biti dakle daljnji nastavak ravnomjernoga razvoja RH, a vjerujem da nam je to svima ovdje u interesu. Zahvaljujem.
Četvrto pitanje zastupnik Zvonimir Troskot postavit će ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Poštovani gospodine Ćoriću, prije nekoliko godina Hidrocentrala Lešće pustila je vodeni val koji je ugasio život mlade 17-to godišnje Sanje. Ugasio se život iz jednog razornog vala. Prije mjesec i pol dana ista sudbina je skoro dočekala gospođu Mirelu Jakuš Frebe koja se kupala na Stativama gdje je razorni val stigao u roku od par minuta nenajavljeno kada su se ljudi kupali i skoro smo i to tijelo strpali u sanduk i tražili je kod Siska. Što se tiče ekonomsko energetske učinkovitosti te hidroelektrane govorimo o proizvodnji koja pridonosi elektroničkom hrvatskom sustavu manje od 1%, a što se tiče proizvodnih kapaciteta jedini potencijal da je opravdala ta hidrocentrala u 11 godina bilo je jednom. Što ako se jednom podijeli s 11 dobivamo 9%, na 9% učinkovitosti je potrošeno 100 miliona EUR-a. Što se stiče svrsishodnosti i to itekako ulazi u vaš resor, govorimo dakle o velikim gubicima, dramatičnim gubicima električne energije gdje je za 2020. taj podatak 7,64%. Jedna Slovenija bilježi gubitke od 4,18% pa kada bismo recimo u Karlovačkoj županiji dakle došli na slovensku razinu mogli bismo komotno ugasiti 3,5 Hidrocentrale Lešće koja radi tako velike probleme. Ne samo to, nego su i najveći prekidi u elektrani Karlovac gdje opskrbni, opskrbni izvještajni distribucijske mreže govore da u svaka, sva 4 kvartala tijekom godine gubi se struja u Karlovačkoj županiji. Moje pitanje je slijedeće, šta mislite napraviti po pitanju hidrocentrale koja našu mladost šalje u sanduke, šta mislite raditi po pitanju hidrocentrale koja je financijski, energetski i ekološki neučinkovita i šta mislite raditi po pitanju hidrocentrale koja proizvede 1% struje koja se po dalekovodima Karlovačke županije izgube? Hvala lijepa.
Ministre izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Troskot zahvaljujem se na vašem pitanju. Dakle Hidroelektrana Lešće u pogonu je od 2010.g. i u tom kontekstu kao vršna elektrana obavlja svoju funkciju kao i sve ostale elektrane u elektroenergetskom sustavu RH. Povezivati njezin rad sa gubicima koji se stvaraju u elektroenergetskom sustavu je doista besmisleno jer znate da ti gubici počivaju na činjenici da je mreža u RH izgrađena prije više 10-ljeća. U pravilu i upravo zbog toga mi kontinuirano inzistiramo kroz Hrvatsku elektroprivredu odnosno kroz HOPS na zamjeni odnosno rekonstrukciji te mreže. U konačnici iz NPOO-a bit će izdvojene milijarde kuna upravo kako bi hrvatski elektroenergetski sustav bio zanovljen i mogao odoljeti izazovima povećanja proizvodnje iz obnovljivih izvora energije. Dakle, to je što se tiče opservacije na tu temu. Što se tiče same hidroelektrane odnosno njezinog režima rada sastanci koji su uslijedili nakon ovog nemilog događaja donijeli su i zaključak i jasnu uputu HEP-u odnosno Hrvatskim vodama i svim dionicima na tom prostoru da u koordinaciji s Karlovačkom županijom razrade sustav prije svega informiranja svih stanovnika nizvodno od Hidroelektrane Lešće za one situacije u kojima dolazi do ispuštanja vode. Što se tiče budućnosti odnosno srednjoročne i dugoročne budućnosti jer ovo rješenje nije moguće napraviti za mjesec ili nekoliko mjeseci, izrađeno je idejno rješenje odnosno pristupljeno je izradi idejnog rješenja koje bi trebalo ukazati na optimalno rješenje nizvodno od Hidroelektrane Lešće. Naznake tog rješenja već su poznate na razini stručne skupine koja se sastoji od predstavnika Hrvatskih voda, HEP-a i Karlovačke županije. Mi očekujemo da ćemo u narednom razdoblju pristupiti finalizaciji idejnog rješenja odnosno izradi studije izvodljivosti i u konačnici riješiti ovaj problem trajno. To zahtjeva prije svega strpljenje naših građanki i građana koji imaju svoje objekte nizvodno od Hidroelektrane Lešće. Naravno zahtjeva i pozornost u kontekstu njezinog režima rada na čemu smo inzistirali i inzistirat ćemo i ubuduće. Što se tiče sredstava koja su utrošena za ovaj objekt i to ste spomenuli u jednom trenutku, ona nisu bila mala. Hidroelektrana je zbog svoje kako sam rekao vršne funkcionalnosti potrebna našem elektroenergetskom sustavu i u tom kontekstu vjerujem da ćemo u budućnosti, a do kreiranja konačnog rješenja izbjeći bilo kakve nemile događaje. Zasigurno bi njihovom izbjegavanju pridonijelo i smirenje tenzija s vaše strane, međutim siguran sam da na to u narednom razdoblju nećemo moći računati s obzirom na činjenicu da svaku situaciju koristite prije svega za čisti populizam i trikove kojima se služite. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani g. Ćoriću, vezano za uštede na dalekovodima to vam je bio konstruktivni prijedlog gdje možete na temelju ušteda spasit dakle 3,5% struje, što znači 3 i pol Hidroelektrane Lešće. Što se tiče same vršne Hidrocentrale Lešće samo budala može napravit vršnu elektranu takvog kapaciteta na jednoj brdskoj rijeci kao što je rijeka Dobra. Ono šta je žalosna činjenica g. Ćoriću da ste 2018.g. na sjednici vlade na kojoj je bio i g. Plenković u Karlovcu iste riječi upotrijebili narodu Karlovačke županije da ćete im pomoći i da ćete riješit taj problem, niste se maknuli niti centimetar. Vas dvojica konkretno ste letjeli u helikopteru iznad rijeke Dobre gledajući kako plavi ono cijelo područje i možda ste slali selfije vašoj obitelji, no s druge strane dakle ljudi tamo umiru. I ako vama nije dostatna činjenica da smo već pospremili u sanduk dakle Sanju i da je skoro stradala Mirela, normalna država bi samo na jednom životu zaustavio tu hidrocentralu jel 1% struje, jedan amper struje ne vrijedi života naših ljudi. Za šta je branio g. Medved Hrvatsku, da Hrvat ubija Hrvata? To je činjenica. Dakle, svaka, svaka normalna država bi zaustavila takvu hidrocentralu da se ne događaju takve, takve afere. Znači već je to gomilanje crne kronike na toj hidrocentrali. Druga stvar, vi ste spomenuli studije. Studije su tamo obećavale dakle poboljšanje života ljudima. Studije su govorile dakle o povećanju električne energije i studije su govorile o turističkom potencijalu Karlovačke županije. Znate koja je činjenica? Činjenica je da ljudi stradavaju, činjenica je da dolazi do gubitka električne energije i činjenica je da od turističkih potencijala koje ste obećavali kroz studije ljudi iseljavaju i da svaki plimni razorni hladni val dakle odnosi 3 do 4 kubika zemlje. Sad pomnožite to sa 11.g. pa ćete vidjet kolka je to erozija tla i koliko je uništena priroda i eko sustav Karlovačke županije [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo.
Idemo na 5. pitanje, poštovani kolega Jankovics postavit će ga ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjeni g. ministre, svima nama, posebno na istoku jasno je da je najvažnije neriješeno pitanje koje imamo sa Republikom Srbijom pitanje nestalih. Međutim, ja bih danas htio upozoriti na još jedno nama posebno u Baranji jako važno pitanje koje je neriješeno sa Republikom Srbijom, to je pitanje razgraničenja na Dunavu. Pitam to prije svega zbog toga što kada govorimo o dijelu koji nije riješen u pitanju razgraničenja Dunava mnogi misle prvo na Šarengradsku Adu, na Vukovarsku Adu. Međutim, nama u Baranji najvažnije je neriješeno granično pitanje, a jedno od najvrjednijih neriješenih pitanja koje uopće imamo je pitanje Kenđije odnosno pitanje obradive poljoprivredne površine sa lijeve obale Dunava, točno nasuprot Baranje. Osim očite i nedvosmislene gospodarske vrijednosti tog područja koje katastarski pripada općini Draž, dakle ono je nedvosmisleno naše kako je to i Badinterova komisija ustanovila je dodatni problem koji je katalizator. Zašto ovo pitanje postavljam evo i drugi put ovdje u HS je činjenica da na tom području koje se zove Kenđija, dakle sa lijeve obale Dunava preko puta Baranje žive živi ljudi žive naši državljani, na salašima, na najplodnijoj zemlji koju Hrvatska ima i znam da je 2018. ili, koliko ja znam, zadnji put bilo Povjerenstvo za granice koje je nadležno da dogovori sa Srbijom kako ćemo se razgraničavati i kako ćemo zapravo, pristupati, nadam se, našem području, znam da je 2018. bilo, ako se ne varam, još jedan sastanak stručne radne skupine, međutim, kad odem u posjetu tim ljudima, shvatimo koliko je njihov život težak i beznadežan. Moje pitanje je prema vama, ministre, kako stojimo po tom pitanju?
Ministre, izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi g. zastupniče Jankovics. Hvala vam zapravo da ste ponovo istaknuli to pitanje koje mi pratimo od samih početaka, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, čije rješavanje je zapravo u interesu cijele države. Htio bih baciti malo svjetla na povijesnu političku genezu, zapravo rješavanja o konačnom utvrđivanju granične crte. Pregovori koji se odviraju znači za utvrđivanje granične crte između Hrvatske i Srbije kroz međudržavnu komisiju, diplomatsku komisiju za identifikaciju i utvrđivanje i pregovore o ugovoru državnoj granici, mi smo imali negdje u lipnju 2019. g. zadnju, posljednju, mislim ne i konačnu, 11. sjednicu u Beogradu, bilateralnu o tome pitanju i tada je doista došlo do jednog dobrog, jedne dobre konstatacije da bismo, ta određena katastarska zapravo odstupanja, da bismo mogli doista uskladiti sa rješavanjem graničnog pitanja. Ali granica je negdje oko 326 kilometara, a vi doista ste rekli za ovo jedno selo, međutim, tu je doista i više, meni je poznat zapravo taj dio, to je negdje oko 115 četvornih km, to nije samo Kendžija, tu su Karapandže, Vukovarska i Šarengradska Ada, a naravno da je onda pandemija koja je zapravo spriječila daljnju komunikaciju, bila zapravo jedini, čini mi se, razlog, i mi nastojimo, evo sad ponovno, otvoriti zapravo i to pitanje. Ukoliko naravno, to pitanje, ne bi se moglo riješiti, naravno, bilateralnim putem, još uvijek postoje međunarodna sudišta, znači Međunarodni sud pravde. Naime, hrvatsko stajalište je, polazi od međunarodnog prava, od utvrđene činjenice tzv. „Arbitražne komisije za bivšu Jugoslaviju“, odnosno Badinterove komisije, znači da su te, taj dio, to su katastarske čestice koje pripadaju i koje su pripadale RH i gdje Hrvatska ima nadležnost, kako građanskopravnu, tako sudsku, upravnu i policijsku nadležnost u tom dijelu. Naravno da smo isto tako, paralelno nastojali, dok se to ne utvrdi, pokušavali smo ekonomsko-monetarno i .../nerazumljivo/... kako god uključiti zapravo ove, ovaj dijelove zapravo u sustav RH, ali naravno, dok se god ne riješi to granično pitanje, problem ostaje. Naravno, taj problem ne ostavlja nas ravnodušnim, mi ćemo naravno, u sklopu svih ovih otvorenih pitanja koje Hrvatska ima sa Srbijom, vi ste spomenuli nestale osobe, na tome smo jako osjetljivi, to je bolna činjenica, emocionalno nas jako i naravno, opterećuje, a i kao državu, mi smo moramo dati odgovore članovima obitelji nestalih, 1858 je nestalih osoba. Mi smo jasno uputili Srbiji da pregovori i nastavak odnosa upravo je uvjetovan rješavanjem tih pitanja, odšteta logoraša i svim drugim pitanjima, ali evo, što se tiče ovog vašeg, dakle, lijeva obala Dunava, ja sam tu optimist i rado ću, evo i posjetiti čak i te krajeve, kako bih ohrabrio naše, kako ste vi rekli, žive ljude, stanovnike toga dijela koji je naravno, pripada sigurno RH. Hvala vam lijepa.
Kolega Jankovics, izvolite očitovanje.
Hvala vam g. ministre. Naravno da sam zadovoljan sa ovim što ste rekli. Dobar dio toga znam, ali mislim da je dobro da hrvatska javnost sve ovo što ste rekli, čuje. Naravno, ja većinu tih ljudi znam osobno pošto sam nekoliko puta i bio tamo kod njih, probam ih ohrabriti da sve ono što oni rade, istraju, recimo, imaju registrirane OPG-ove pri našoj Savjetodavnoj službi u Belom Manastiru, kada kupuju ili prodaju zemljište, registriraju u Belom Manastiru, kad im divljač uništi urod, onda srbijanska policija odbija postupati, nego šalju u PP Beli Manastir, dakle nedvosmisleno imamo dobrih dokaza za tu, ako dođe do arbitraže da utvrdimo da je to i dalje naše, međutim, mislim da je dobra slika, pogotovo nas koji smo iz tog šora, a i cijele hrvatske politike, da tu, da taj problem, kažem, osim nedvosmisleno najvećeg problema, pitanja nestalih i to pitanje razgraničenja sa Srbijom, pogotovo, evo, ja, lokalpatriotski govorim o ovom dijelu nasuprot Baranje, a to držimo, što bi se reklo, na toplom. Hvala vam lijepa.
Šesto pitanje. Zastupnik Peđa Grbin postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvaženi g. Plenkoviću. Prije godinu dana, HS donio je Zakon o obnovi koji se prvo odnosio na Zagreb i okolicu, a nakon toga, moram reći, nažalost i vjerujem da ćemo se oko toga svi složiti, nažalost morali smo ga prošiti na područje Banije jer je Hrvatsku pogodio još jedan potres. Godinu dana od donošenja tog zakona, ono što građanke i građani Hrvatske u pravilu čuju su izlike. Izlike zbog čega je Zakon neprimjenjiv u praksi, izlike zbog čega ne možemo početi sa stvarnom obnovom i izlike da nešto obnavljamo, a ustvari, radi se samo o dimnjacima koji su se uklonili i na njihovo mjesto sagradili novi. Stvarna obnova, stvarna obnova, kako na području Zagreba, tako niti na području Banije, još uvijek nije počela. Zbog toga je moje pitanje vama, kada ćemo prestati sa izlikama i kada ćemo početi sa stvarnom obnovom? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Grbin. Što se tiče obnove, točno je HS je na prvoj svojoj sjednici prošle godine usvojio Zakon o obnovi, usvojili smo ga konsenzusom, usvojili smo ga na temelju imputa struke, rada, građevinara, arhitekata, pravnika, konzervatora svih mogućih koji su trebali biti uključeni i koji su dali svoj doprinos u izradu toga zakona i SDP je glasao za taj zakon. I Vlada je tada ja se sjećam jako dobro, uvažit ćemo amandmane u maksimalnoj mogućoj mjeri svih kako bismo ostvarili konsenzus oko teme koja nas je snašla zbog prirodne nepogode i oko teme oko koje moramo pokazati solidarnost prema onima koji su oštećeni u tom procesu, a tih je puno. Hrvatska je jedina zemlja u EU koja je osim šteta od covida, a znamo da su one otprilike do sada koštale hrvatski proračun oko 36 milijardi kuna, doživjela dva razorna potresa, procijenjene štete su covid puta četiri i to govori popis šteta od potresa u Zagrebu, to govori procjena šteta na Banovini i drugim županijama. Ta činjenica od samog početka bilo je jasno i vama i nama i svima koji se time bave, znači da će nam obnova biti tema s kojom ćemo se baviti godinama kao što se nakon velikog potresa do danas iz iskustava kojeg imamo, a imamo ga i tu i u susjedstvu događalo. Ono što je bila ideja s ovim zakonom je da bude sveobuhvatan i da zadovolji dva temeljna načela. Prvo je sigurnost, dakle koncept konstrukcijske organizirane obnove je nastao kao stav države da želimo da zgrade koje nisu bile protupotresno izgrađene ranije dobiju svoju novu konstrukcijsku obnovu i da u slučaju ne daj Bože nekakvog novog potresa izdrže potres te jačine, to je prvo. Drugo, da s obzirom na ogromne troškove koji nastaju sa konstrukcijskom obnovom damo našim sugrađanima mogućnost da država i jedinice lokalne samouprave stanu iza njih u tom procesu. Drugi aspekt koji je bio važan je bio aspekt pravne sigurnosti, taj aspekt je izrazito bitan i ono što se dogodilo ne da su nekakve izlike, ni ja osobno nisam zadovoljan sa dinamikom obnove pogotovo zato što smo munjevito osigurali i sredstva iz Europskog fonda solidarnosti i sredstva Svjetske banke i Europske banke za obnovu i razvoju, Europske investicijske banke, Razvojne banke Vijeća Europe, državnog proračuna dakle imamo dovoljno sredstava za angažirati ih za sve ono što se može napraviti brže. Pokazalo se da imamo problem sa imovinskopravnim odnosima, osobito u Gradu Zagrebu, pokazalo se da imamo nedorečenosti u postupku javne nabave, pokazalo se da imamo potrebu za gradnju zamjenskih stambeno-poslovnih objekata i više stambenih zgrada na području katastrofe što kada je riječ o više stambenim zgradama zakon nije bio predvidio, pokazuje se da ćemo morati vjerojatno izmjenama apstrahirati pitanje legalnosti zgrada, pokazuje se da ćemo morati učiniti propulzivnijim sve ono što se tiče uklanjanje zgrade i nadležnosti Državnoga inspektorata, da ćemo morati dati više novca ljudima za pred financiranje tog cijelog procesa i napraviti kvalitetno financijsko-tehničku kontrolu. To je paket izmjena zakona koje će Vlada predložiti i za koje vjerujem da će imati potporu i koji ima zadatak isključivo jedino učiniti proces obnove propulzivnijim, bržim i učinkovitijim.
Hvala.
Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. Plenkoviću. Ono oko čega ćemo se sigurno složiti da je na prirodnu nepogodu nismo mogli utjecati i svi bi bili sretni da se ona nije dogodila, ali ono na što kao društvo, kao država možemo utjecati je kako ćemo sanirati njene posljedice. E tu nisam zadovoljan, ne samo ja, puno važnije time nisu zadovoljni oni koji su direktno pogođeni potresom čije su kuće uništene, koji žive u kontejneru. Postavio sam vam jasno pitanje, kada možemo očekivati da stvarna obnova počne? Na to pitanje odgovor niste dali. Po jednom od zadnjih istupa g. Vanđelića do danas je obrađeno samo oko 2% podnijetih zahtjeva, svaki 50. zahtjev je obrađen. Pa g. Plenkoviću nije valjda da na apsolutno svakoj zgradi postoji problem sa imovinskopravnim odnosima? Ja sam uvjeren da to nije tako. Ovaj zakon ne funkcionira niti tamo gdje su imovinskopravni odnosi neriješeni, ali … niti tamo gdje su riješeni. Ovaj zakon ne funkcionira niti tamo gdje su ljudi sam obnovili svoju zgradu, a danas traže da im se pomogne i da im se sredstva refundiraju, ovaj zakon ne funkcionira niti tamo gdje lokalna samouprava ima sve spremno da se počne sa izgradnjom objekata, a država to koči. Poštovani g. Plenkoviću, lako ovako nastavimo obnova će biti jedna od najvećih fijaska koje je RH doživjela. Predložite dobar zakon, ja sam uvjeren da ćemo ga svi zajedno konsenzusom usvojiti, ali učinite to što prije. Godinu dana smo izgubili nemojte da izgubimo još toliko. Hvala.
7. pitanje postavit će zastupnica Sanja Radolović i to ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Poštovana ministrice. Evo usprkos tome što smo već zakoračili u novu financijsku perspektivu 2021.-2027. gdje će Hrvatskoj biti na raspolaganju 24 milijarde eura, od toga 3,6 milijarde eura iz Nacionalnog plana otpornosti i oporavka, mi još uvijek ne znamo kako će se natječaji provoditi, na koji način, koji će se natječaji financirati. I podsjetit ću vas da ste upravo vi osobno kao i sam predsjednik Vlade najavili da će isplata avansa iz Nacionalnog plana otpornosti i oporavka u iznosu od 800 milijuna eura biti već potkraj ljeta ili u jesen 2021.g. Evo ljeto je na izmaku od natječaja niti, a kamoli isplate sredstava niti traga niti glasa. Mislite li da je to malo neozbiljno prema privatnom sektoru i poduzetnicima koji su duboko pogođeni korona krizom i koji s nestrpljenjem iščekuju raspisivanje natječaja?
Izvolite odgovor.
Poštovana saborska zastupnice evo ja se zahvaljujem na ovom vrlo važnom i bitnom pitanju. Dakle, kao što ste spomenuli i novo programsko razdoblje 2021. do 2027. uskoro bi trebalo započeti. 13,7 milijardi EUR-a osigurano je za RH iz ovog sedmogodišnjeg redovnog financijskog razdoblja. Dodatno 6,3 milijarde EUR-a iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost. Upravo ta sredstva evo kako me je podsjetio i potpredsjednik Vlade ministar Marić da će sjesti avans od 818 točnije milijuna EUR-a već slijedeći tjedan. Upravo ta sredstva bit će namijenjena za prve projekte koji će se realizirati iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost. Dok čekamo Europsku komisiju i njihove komentare i suglasnosti na nove operativne programe za razdoblje 2021.-2027. i ovih 13,7 milijardi EUR-a mi smo već prva sredstva koja su u RH bila na raspolaganju iz mehanizma REACH EU upravo upotrijebili konkretno za poduzetnike. Brzom intervencijom i munjevito doprogramirali razdoblje 2014.-2020. milijarda i 140 miliona kuna sredstava namijenjenih za zelenu i digitalnu tranziciju gospodarstva konkretno onih koji se bave proizvodnjom i to u svim proizvođačkim djelatnostima. Na sam natječaj koji je završio krajem svibnja ove godine pristiglo je više od 842 zahtjeva, već oko 300 zahtjeva je obrađeno i to do početka kolovoza. Odluke su u izdavanju i možemo reći da će 300 poduzetnika koji se bave proizvodnjom u RH uskoro dobiti milijardu i 140 miliona kuna. Dakle, ovo su prva hitna interventna sredstva raspisana već ove godine za razdoblje do 2023. godine. Naravno očekujemo i odluke od strane Europske komisije, potpis partnerskog sporazuma između predsjednika Vlade i predsjednice Europske komisije nakon čega ćemo početi raspisivati prve pozive za razdoblje 2021. – 2027., a upravo prvi pozivi koji trebaju biti raspisati iz ovog novog programskog razdoblja ići će za gospodarstvo i za poduzetnike konkretno za zelenu i digitalnu tranziciju hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovana ministrice. Ja ću vas samo podsjetiti da su iz same Hrvatske udruge poslodavaca napomenuli da su dobili svega 20 minuta sastanka u Vladi prilikom kreiranja nacrta Nacionalnog plana za otpornost i oporavak, da je stavljeno da ide za gospodarstvo 54% sredstava međutim i sami znate da je pod tim pojmom gospodarstva zapravo da su stavljeni veliki projekti iz javnog sektora koji nažalost poduzetnicima i privatnom sektoru ne znače puno. Podsjetit ću vas također da kada poduzetnici pripremaju natječaje bilo bi korektno barem da znaju u kojem smjeru da idu s tim natječajima i projektima inače će ti njihovi projekti ostati na dnu ladice. A drago mi je što ste spomenuli i programiranje budući da smo već na izmaku same 2021. godine, znamo do kada traje financijska perspektiva, natječaja sigurno iz nove financijske perspektive neće biti do sredine ili do kraja slijedeće godine čime smo već izgubili 2 godine u povlačenju sredstava iz EU fondova. I također moram još reći da svako dakle pogodovanje investicijama u javnom sektoru na štetu privatnog zapravo znači ili otpuštanje radnika ili ukidanje radnih mjesta ili zapravo ne stvaranje dodatnih vrijednosti. Mi si sami moramo postaviti prioritete da li nam je negdje bitnije imati kanalizaciju ili u ovim uvjetima korona krize otvarati nova radna mjesta.
Pitanje broj 8, zastupnik Hrvoje Šimić postavlja ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnici evo moje pitanje je ministru zdravstva gospodinu Viliju Berošu temelji se na aktualnoj činjenici, a to je činjenica da svakodnevno raste broj oboljelih od Covida, da svakodnevno pratimo informaciju o hospitaliziranima na našim bolničkim odjelima. Iza nas je 3 vala pandemije, iza nas je jedno veliko i neprocjenjivo iskustvo svih nas koji radimo u zdravstvenom sustavu. Iza nas je periodi gdje smo se opremali svim onim što nam je trebalo. Bolnice su zahvaljujući Ministarstvu zdravstva, stožeru RH, jedinicama lokalne samouprave ali i mnogim donatorima opremljene svim onim što nam je nedostajalo a to su respiratori, neinvazivni respiratori, Hi-flow oksignatori, zaštitna oprema, uređaji za dezinfekciju i sve ono drugo što nam je trebalo. Moje pitanje ministru je upravo da li smo s obzirom na ova povećanja brojki, da li smo kao bolnički sustav spremni za 4 val pandemije ukoliko se on razvije, ukoliko do njega dođe. Prije svega tu mislim na posteljne kapacitete, na opremu ali i ono što je nužno na ljudski potencijal. Hvala.
Izvolite odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] hvala vam na ovom važnom pitanju i da vi ste bili u pravu kada ste rekli da brojevi rastu. Nalazimo se na početku 4 vala, ne znamo do kada će i koliko će on ići međutim današnji 1835 doista novozaraženih doista je upozorenje. Među inima imamo i 7 preminulih građana od kojih 1 samo je bio cijepljen, dakle 6 je bilo necijepljenih. Zdravstveni sustav biti će spreman, ali je pitanje je koliko smo mi kao društvo, kao nacija spremni za njega. Nismo u potpunosti. Današnjih 52,26% cijepljenih od odraslog stanovništva najmanje 1 dozom nije dovoljno da bi mirno ušli u jesen. Apsolutno nije dovoljno i to je ono što je potrebno naglasiti. Međutim zdravstveni sustav temeljeći svoja promišljanja na iskustvu ranijih valova biti će spreman. Vi i sami svjedočite da je i nedavno u Ministarstvu zdravstva sastala se ekspertna skupina kriznog stožera koja je modificirala plan za zagrebačku regiju. Vi i sami znate pogotovo u vremenima kad je taj virus tek dolazio kad je bilo puno, puno više nepoznanica da smo utemeljili našu obranu, reorganizirali zdravstveni sustav i adekvatno odgovorili na tu ugrozu kada je riječ i o krevetima, respiratorima isto tako liječnicima. Doduše opterećenje je zdravstvenog sustava bilo je ekstremno, ljudi su davali svoj maksimum i ono što je jako važno, na neki način, trpila je i ostala zdravstvena zaštita. Upravo iz ovog aspekta, utemeljili smo i malo promijenili strategiju za 4. val da bi omogućili da što duže osiguramo da ne trpi druga zdravstvene zaštita, a da se pri tome i adekvatno usmjerimo prema Covid-19 pozitivnim bolesnicima. Vi i sami znate da do sada u ovom valu, jadranski dio Hrvatske bio je više opterećen i stoga zahvaljujem svim djelatnicima i rukovodstvu KBC-a Split i svih drugih bolnica, što su odgovorili na adekvatan način. Dolaskom jeseni, kao i prošle godine, to opterećenje se seli na kontinent i polako ćemo mi na kontinentu početi dobivati sve veće brojeve. Međutim, oni općenito rastu, stoga moramo biti spremni i sigurno je da će zdravstveni sustav na osnovu ranijih iskustava i aktualnih promišljanja i redefinicije određenih tema, jer, kao što rekoh, iz dana u dan saznajemo više o ovoj bolesti, mijenjaju se nekakve paradigme, znači možemo i u situaciji smo bolje se organizirati, ali treba spomenuti i to opterećenje zdravstvenih djelatnika. U ovom trenutku, vi i sami znate, do smo komunicirali, imamo preko 200 infektologa, nije bilo moguće u ovih godinu dana, godinu i pol dana povećati njihov broj značajno. Međutim, isto tako, imamo preko 880 anesteziologa, imamo preko 200 pulmologa, ti ljudi će ponovno dati svoj obol, međutim, mi kao narod, nacija, moramo biti svjesni da možemo spriječiti njihovo dodatno opterećenje. Cijepimo se, cijepljenje je najbolji način borbe protiv ove epidemije. Cijepljenje je i najbolji način da se spriječi opterećenje zdravstvenog sustava. Stoga, učinimo to. I kao što sam rekao i neki dan, ne morate vjerovati Vladi, meni i vladajućima, Stožeru, bilo kome, vjerujte matematici. U čitavom svijetu vidljivo je da među novozaraženim, novohospitaliziranim, a isto tako nažalost i umrlim, dominiraju, necijepljeni sugrađani. Ispravimo to, možemo jednostavno, a zdravstveni sustav i svi njegovi djelatnici biti će spremni. Vi znate da smo u međuvremenu provodili određene edukacije na europskom nivou i educirali dodatno one djelatnike koji nisu bili u neposrednom ili edukacijskom smislu usmjereni prema liječenju ovih bolesnika, da mogu dodatno pripomoći, ukoliko to bude potrebno, međutim, na nama je svima da učinimo da ne dođe do te potrebe. Evo ga, ukratko, toliko, poštovani g. saborski zastupniče.
Izvolite, očitovanje.
... [[Govornik naknadno uključen.]] vašem odgovoru. Zadovoljan sam sa vašim odgovorom, ali, dotaknut ću se i nekoliko činjenica koje ste spomenuli, a to je ovaj regionalni pristup. Smatram da je odluka koju ste donijeli zajedno sa vašim timom u regionalnom pristupu i regionalnim koordinatorima, nama svima koji vodimo bolnice, uveliko olakšalo problematiku s kojom smo se zatekli, prema tome, evo, vjerujem da ćemo u ovom 4. valu sa tim iskustvom evo, da kažem, izuzetno pozitivno iskustvo na području Istoka Hrvatske i vjerujem da će taj primjer, taj primjer da su slijedile i druge regije. Također, podržavam vašu odluku koja se tiče ishođenja Covid potvrde za djelatnike u zdravstvenom sustavu. Podržavam zato što smatram da upravo mi koji radimo sa pacijentima moramo osigurati sigurnost svim korisnicima naših usluga, ali isto tako, kao što ste rekli, biti jedan pozitivan primjer svima onima koji sumnjaju da je cijepljenje rješenje. Evo, hvala lijepa.
Deveto pitanje, zastupnica Andreja Marić postavlja ponovo ministru zdravstva, Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre Beroš. Situacija u zdravstvu, svjesni ste, je neodrživa. Pacijenti su nezadovoljni zbog sve dužih lista čekanja, svi građani su nezadovoljni jer nemaju jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu u svim dijelovima Hrvatske. Zdravstveni radnici su nezadovoljni zbog uvjeta rada, zbog tretmana, zbog odnosa prema njima. Stanje u bolnicama nije financijski održivo i pitanje je do kada će sustav moći zbrinjavati sve pacijente. Dugovi u zdravstvu se gomilaju iz mjeseca u mjesec i pitanje je kad će ponovno doći do obustave isporuke lijekova prema bolnicama. Svjedočimo novom 4. valu pandemije, sami ste rekli da će to biti dodatno opterećenje i za zdravstveni sustav, nismo očito pripremljeni, ni kao nacija, znate i sami kako smo procijepljeni, sve to što sam navela, zahtjeva hitne i konkretne mjere. Zašto ih niste poduzeli u onom obliku koliko treba, kada ćete početi provoditi potrebne reforme u zdravstvu, kojim redoslijedom, što ćete prvo napraviti i koje zakonske izmjene nas očekuju? Hvala lijepa.
Izvolite, ministre, odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana gđo. saborska zastupnice, pitanje vam je i više nego utemeljeno, međutim, zahtijevalo bi daleko dužu i opsežniju elaboraciju od ovih 4 minute. Ono što vam mogu reći da je ova Vlada svjesna situacije u zdravstvu i da je odlučna oduzeti reformske korake koji su nužni da bi stabilizirali zdravstveni sustav. Potpuno ste tu u pravu, to želimo i hoćemo napraviti. Međutim, kada je riječ o opterećenju koje dolazi u vezi sa Covid krizom, nitko na njega nije mogao računati. Kao što smo odgovorili i financijski i organizacijski na ova ranija 3 vala, tako ćemo odgovoriti na ovaj 4. val. U potpunosti se s vama slažem da je financijsko stanje u zdravstvenom sustavu neodrživo međutim, pri tome moramo uzeti u obzir i ove 3,5 milijarde kuna neposrednih troškova koji su vezani uz Covid krizu te isto tako, spomenuti da je ova Vlada našla načina i mogućnosti u 3. mj. prošle godine, pri tome zahvaljujem ministru Mariću i naravno, predsjedniku, kako odgovoriti na traženje veledrogerija. Tako ćemo to raditi ubuduće. Međutim, potpuno ste u pravu, u tijeku je priprema određenih reformskih koraka koji su podijeljeni u 3 faze, prva je '21.-'22., druga faza '23.-'26. i treća faza '26.-'30., 2030. g. koja se odnosi na cjelokupni zdravstveni sustav. Ne mogu vam previše govoriti o detaljima jer nije ni u redu izlaziti prije nego što ta prijedlog reforme bude potpuno usuglašen. Mogu vam samo reći da su već osnovane radne skupine za izmjenu Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, koji rade na potrebnim promjenama koje su temelj ove reforme. Načelno vam mogu reći da su tri, na neki način, cilja reforme, a to je svakako osiguranje dostupne, kao što ste sama rekli, jer ponekad dostupnost nije jednaka svima, i kvalitetne zdravstvene zaštite, zatim optimalno korištenje ograničenih resursa u zdravstvu, a isto tako, stabilizacija zdravstvenog sustava u organizacijskom, ali isto tako, financijskom planu. Tri su reformska područja, financijsko, organizacijsko i područje ljudskih potencijala i sad ako hoćete mogu vam načelno o detaljima, recimo financijskog meni najzanimljivijeg i najakutnijeg problema. Dakle, imamo nekoliko ciljeva kada je riječ o tom pitanju, a to je u svakom slučaju postavljanje adekvatnih financijskih okvira i osiguravanje dovoljnih izvora financiranja. Imamo u tom području 17 specifičnih mjera koje se odnose na različite aspekte koji uključuju racionalizaciju naravno troškova, kao što sam vam već rekao optimalizaciju sa ograničenim resursima, ali isto tako osiguranje stabilnih i jasnih izvora financiranja. Dakle na sve ove izazove moramo odgovoriti vrlo jasno. Kada je riječ o organizacijskoj strukturi želimo raditi na kvalitetnijoj, učinkovitijoj i fleksibilnijoj što se posebno pokazalo u okviru ove krize organizacijskoj strukturi. Nekoliko je pravaca kretanja, imamo 10 specifičnih mjera, dakle razgovaramo o geografskoj distribuciji određenih djelatnosti i njihovom grupiranju, zatim isto tako o otvaranju centara izvrsnosti, zatim o bolničkoj funkcionalnoj integraciji i vertikalnoj organizaciji povezujući SKZZ sekundarnu primarnu zdravstvenu zaštitu u jedan cjeloviti okvir, dakle niz je elemenata. Kada je riječ o području ljudskih resursa imamo 7 određenih mjera koje će se odnositi između ostalog na definiranje odnosa rada u javnozdravstvenom sustavu i privatnom zdravstvenom sustavu, o nagrađivanju djelatnika, kontroli kvalitete njihovog rada, isto tako potenciranju izvrsnosti i ono što je bitno u ovom trenutku, pogotovo kada je riječ o primarnoj zdravstvenoj zaštiti o brizi za stalan izvor tih specijalista jer je desetljećima, ne godinama, desetljećima taj sustav bio u Hrvatskoj zanemarivan. Dakle, puno je posla pred nama, međutim potpuno je sigurno da ova Vlada i ja kao resorni ministar smo odlučni provesti te reforme.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa na odgovoru. Obzirom da ste i sami rekli da je teško u nekakve detalje ići u četiri minute stoga vas molim da mi vrlo detaljno ovo što ste evo elaborirali u ovom kratkom roku da mi vrlo detaljno odgovorite pisanim putem. Htjela bih vas podsjetiti da smo mi prije tri mjeseca imali sjednicu Odbora za zdravstvo gdje smo i mi iz oporbe i kolege iz zdravstvenog sustava vam podastrijeli vrlo opsežan materijal sa brojnim kvalitetnim prijedlozima za poboljšanje stanja u zdravstvu, vi ste tada rekli da su određeni nacrti i prijedlozi, danas sam slušala tu snimku, na stolu kod premijera. Da li sad to znači da ste konačno dobili zeleno svjetlo? Lokalni izbori su prošli, valjda nemate sad više kočenja od strane premijera pa se nadam da ćemo onda vrlo skoro na sjednici Odbora za zdravstvo čuti vrlo, vrlo konkretne mjere i poteze koje ćete planirati napraviti jer čekamo na ove vaše rezultate i određene reforme zadnjih pet godina. Niste napravili ništa do sad, pandemija je sada evo ono što nam je zadnjih godinu i pol, međutim čekamo već više godina. Čekamo da se pokrenete, vrijeme je da nešto napravite. Sve što ste i pokušali napraviti podsjetit ću vas i na problem pripravnika u zdravstvu sve to ide presporo. Dakle, očekujemo da se kao administracija, kao ministarstvo i kao Vlada malo više pokrenete. Očito ćete morati malo više uprijeti snage kako riješiti liste čekanja, kako pojačati dostupnost zdravstvene zaštite, kako riješiti pitanje odlaska naših zdravstvenih djelatnika iz Hrvatske, tako da evo očekujem da ste na potezu. I još jedanput molim sljedeća sjednica Odbora za zdravstvo i vrlo detaljan pisani odgovor. Hvala lijepa.
10. pitanje zastupnik Marin Miletić uputi će ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Još uvijek je prezime Piletić, nisam promijenio. Poštovani predsjedniče Vlade, svi uvaženi članovi hrvatskog Parlamenta. Postavljam pitanje ministrici kulture. Ministrice, pandemija covida evo već drugu godinu za redom, brojne protuepidemijske mjere kao i novo normalno posebno se odrazilo i na ponudu i potražnju u kulturnom i kreativnom sektoru. Postoje naravno pozitivni primjeri i u ovakvim vremenima, posebice kada govorimo o kreativnoj industriji poput gaminga gdje u dobrom dijelu ova industrija nije bila oštećena u pandemiji, dapače, broj tvrtki, radnih mjesta kao i zarada rastu. Međutim, ove okolnosti nisu pogodovale svim sektorima kulturne i kreativne industrije, posebice onima koji se nisu privikli ili se nisu mogli prilagoditi online i stream platformama. Zanima me na koji način Ministarstvo kulture i medija i vi osobno kao i čitava Vlada misle na određeni način vratiti balans u ovom segmentu, ovom sektoru kulturnim i kreativnim industrijama? Hvala lijepo.
Hvala kolega Piletić. Ja mislim da sam rekao Piletić, ali nisam 100% siguran, ako ste krivo čuli možda ste u pravu. Izvolite odgovor ministrica Obuljen Koržinek.
Hvala g. zastupniče Piletić. Nije čudo da vi to pitate s obzirom na zaista uspješne projekte razvoja gaming industrije u Novskoj i istina je da je i gaming i opće streaming servisi su ono područje kulturnih i kreativnih industrija gdje je u ovoj korona krizi upravo se dogodio i rad za streaming negdje oko 30% rasta, a za gaming nemamo još uvijek precizne podatke, međutim točno je da su se i otvarale nove tvrtke. Međutim, većinski kulturne i kreativne industrije uopće sektor kulture jedan je od najpogođenijih, prvi je doživio zatvaranja, a s obzirom da u jednom dijelu gdje su izvedbene umjetnosti ovisi o okupljanju velikog broja ljudi najkasnije će i izići iz ove krize. Ja ću podsjetit da smo mi odmah na početku intervenirali sa nizom mjera dakle to je nekih 400 milijuna kad se sve zbroji ad hoc mjera tijekom prošle godine koji su išli prema svima i prema samostalnim umjetnicima i prema poduzetnicima i za digitalnu prilagodbu i za novinare i za medije i za snimanje filmova i program jer svirati se mora, dakle prema svim dijelovima industrije smo išli s ciljanim mjerama, ali uz to Hrvatska je bila jedina europska država koja je cijelo vrijeme pandemije uz veliko razumijevanje kolega iz vlade i iz stožera kulturne institucije držala otvorenima. To nije bilo isplativo, dapače to je zahtijevalo vrlo često čak i dodatna ulaganja. Međutim, sad se već pokazuje da je to bio dobar odabir jer druge države imaju uz probleme ponovnog pokretanja sektora i veliki problem sa publikom. U 2021.g. na početku godine smo ponovo intervenirali ad hoc mjerama jer je u onom trećem valu, u vrhuncu trećeg vala većina institucija morala prekinut s radom. Međutim, onda smo brzo ponovo pokrenuli mjere za pokretanje, dakle uz prioritetno cijepljenje, ja bi svakako tu spomenula i realizaciju kredita uz garanciju države, zatim poduzetništvo u kulturnim i kreativnim industrijama, digitalnu prilagodbu, potpore male vrijednosti za sektor organizatora industrije događanja, potpore za bat testove. Međutim, evo nas na početku još jedne sezone kao što je ministar Beroš rekao na početku 4. vala i održavamo stalne komunikacije sa sektorom što uopće napraviti sad na jesen i zimu kad ponovo ulazimo u zatvorene prostore. Za kulturu i za izvedbene umjetnosti jasno je da je jedini put da se možemo počet ponovo bavit tim poslom na način na koji smo znali prije krize da je to cijepljenje. To su prepoznali i umjetnici i djelatnici u tom sektoru, ali većinski i publika i mi očekujemo da će se sve veći broj događanja odvijati uz covid potvrde, a osim toga ono što očekujemo je provedbom NPOO u kojem smo osigurali 250 milijuna kuna za kulturni i kreativni sektor još jedan zamašnjak ponovnom pokretanju, tako da ja se nadam uz sve gubitke i financijske i ljudske i pitanje navike, taj gubitak navike je nešto što će nas pratiti dosta dugo, mislim da smo pravovremenim i ispravnim mjerama uspjeli pomoći da naš kulturni i kreativni sektor preživi, a naravno ovisno o dinamici cijepljenja ovisit će ponovo organizacija događaja s velikim brojem publike.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Ovaj iznos itekako je pozitivna informacija koju će dočekat svi i u kulturnom i kreativnom sektoru. A međutim, dakle želim iskoristiti priliku i posjetiti da je upravo razvoj kreativne industrije u Sisačko-moslavačkoj županiji jedan od ključnih elemenata razvoja ove županije. U svjetlu i potresa i katastrofe i obnove mi imamo industriju koja privlači u Sisačko-moslavačku županiju mlade ljude iz čitave Hrvatske bilo kroz srednjoškolski program, bilo kroz program prekvalifikacije u suradnji sa HZZ-om i Ministarstvom rada, bilo da je riječ dakle o poduzetničkom inkubatoru pismo i zasigurno ova sredstva koja ste predvidjeli kroz NPOO doprinijet će da ova industrija pruži šansu i da gospodarstvo i industrija ovoga tipa u Sisačko-moslavačkoj županiji bude svijetli primjer da života, industrije, mladosti i energije, kao i kreativnosti u Sisačko-moslavačkoj županiji ima.
11. pitanje zastupnik Boris Lalovac postavlja potpredsjedniku vlade i ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče vlade g. Marić, covid pandemija je zapravo podijelila društvo, podijelila je društvo na one koji se cijepe i na one koji se ne žele cijepiti. Nažalost, ova covid pandemija je podijelila i osobne financije svih građana, na jedan dio građana koji su uštedjeli znatne novce, u godinu dana štednja jednog dijela građana je porasla 12 milijardi kuna prema podacima HNB-a, dok drugom dijelu građana ih je dovela da moraju koristiti ove prešutne minuse, jel, pa ja vjerujem da vi niste znali taj podatak jel je to u čistoj ingerenciji HNB-a, al budući da ste zatražili podatke, pa vas molim nekoliko odgovora na pitanje. Prvo, koliko je stvarni dug prema prešutnim minusima jel u javnost razne su informacije da je to 6 milijardi, da je to 7, pa čak neki da je to samo milijarda da nije to tolko puno? Drugo, koliko je tih građana koji su u prešutnim minusima, koliko je već sad pod ovrhom odnosno blokadom da ne mogu vraćati ni te prešutne minuse jel znamo da ima oko 200.000 građana koji su pod još uvijek ovrhama? I ono što zapravo hrvatske građane najviše zanima, hoćete li u zakonskim izmjenama zabraniti prodaju, preprodaju tih minusa na tržištu dugova agencijama razno raznim budući da se radi o dugovima, sitnim onim dugovima za građane, a s druge strane ovdje su koliko toliko pod ingerencijom države jel ako odu na tržište duga razno raznim agencijama koje nisu pod ingerencijom ni HNB-a i HANFA-e e onda tek može biti ponovo problem za vladu? Evo molim vas odgovor, hvala lijepa.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani zastupniče hvala vam lijepo na pitanju. Ovaj prvi dio slažem se nemam tu nešto puno komentirati vezano i za cijepljenje, ali poglavito i za ove fakte i činjenice koje ste izrekli vezano za kretanje podataka o ukupnoj štednji. Ja ću se fokusirati na dio koji se odnosi na prekoračenja, na cjelokupnu problematiku, obzirom da ona dobar dio naših sugrađana i građana zanima i u danima koji slijede sigurno iščekuju i određena rješenja i konkretne poteze po tom pitanju. Ipak imam dovoljno vremena da napravim jedan pregled geneze stvari. Vi ste dobro apostrofirali. Ovdje sve što ću reći na odgovor na vaše pitanje i možebitno bilo koje iduće pitanje tijekom rasprave odnosno aktualnog sata dakle nisam u funkciji nikakvo odvjetnika, niti banaka koje su pod ingerencijom, nadzorom i supervizorom HNB-a, ali ni HNB-a koja odgovara HS, ne vladi kao takvoj. Dakle, podaci i činjenice s kojima raspolažemo su one koje smo dobili temeljem našeg zahtjeva prema HNB, do tog zahtjeva smo s njima samo raspolagali iz javnih sredstava priopćavanja, dakle iz medija. Ono što ću reć također je jedan dio i onih naših dodatnih spoznaja, ajde možemo reći tako i određenih pretpostavki 2010.g. je u hrvatski pravni sustav uveden između ostalog institut dopuštenog i prešutnog prekoračenja kroz Zakon o potrošačkom kreditiranju. On je doživio neke određene svoje novele kako se mijenjao nešto i u Zakonu o obveznim odnosima, vi to jako dobro znate. Između ostaloga ta dva instituta su definirana na način da je dopušteno prekoračenje ja bi rekao možda čak i ne ulazeći u pravni financijski dio. Sam njegov naziv govori o tome da je bi trebao biti dominantan oblik prekoračenja za građane, koji je reguliran, koji ima odredbe i karakteristike kreditnog posla, koji ima određena ograničenja doduše u Hrvatskoj jedna od rijetkih zemalja neki kažu jedina, ja ću se suzdržati dalje jer ne raspolažem punim podacima, ali ću reći jedna od rijetkih zemalja koja ima ograničenje na efektivnu kamatnu stopu, dakle ono što uključuje i naknade itd., znači sa svim tim novelama od 2010. do otprilike 2018. godine dopuštena prekoračenja su bila predominantni faktor, čimbenik odnosno proizvod. Odlukom HNB-a iz 2017. koja je u ingerenciji HNB-a, dakle Zakon o HNB-u koji je izglasao Hrvatski sabor im daje tu dopuštenje kako tumače iz HNB-a sukladno uskladbi sa europskom regulativom naknada za vođenje tekućeg računa je uključena u izračun efektivne kamatne stope. Da li samoinicijativno u dogovoru s regulatorom, ja ne raspolažem s tim podacima, banke su od tog trenutka krenule i usmjerile svoje potrošače, dakle sugrađane naše, klijente banaka prema institutu prešutnog prekoračenja koji ću ponovit još jedanput u samom zakonu je prepoznato, ali nije toliko transparentno, jasno regulirano kao što je dopušteno prekoračenje. Podaci kažu da trenutno 839.920 dakle gotovo 840.000 građana je u režimu nazovimo tako prešutnih prekoračenja sa prosječnim iznosom prekoračenja od 8.821 kunu, lako se onda može pomnožiti i doći do ukupnog iznosa dok je u dopuštenom prekoračenju svega njih u odnosu na ovu veliku broju 31.704 sa prosječnim iznosom prekoračenja od 12.295. Kamatne stope su također različite. Na dopušteno prekoračenje prosječno na razini 7,60, a na prešutno prekoračenje gotovo 11%. Zadnja opaska što god napravili ja prije sve apeliram, naravno ne apeliram nego smatram da je i u djelokrugu HNB, a potrebito ako bude bilo i u zakonu nikako nećemo dozvoliti te stvari, a to je da se minusi odnosno prekoračenja ukidaju a još manje ovo što ste vi upravo [[Upadica: Hvala vam.]] rekli da danas sutra netko s njima trguje. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam sa odgovorom ministra, pogotovo u ovome dijelu gdje je ministar najavio da u tom dijelu će se ipak regulirati i držati ti minusi pod kontrolom. To je jako bitno, to je jako bitno zato što se radi o 840.000 građana. Ono što se može tu dogoditi i to je otvoreni problem o kojem javno pregovaramo, ukoliko Vlada krene prema bankama da smanji kamatnu stopu da je ograniči kao što je to napravila za dopuštene, šta će banke napraviti, to im više nije isplativ proizvod, nije isplativ proizvod i oni će to po svojem poslovanju profitabilnosti gurnuti na tržište duga. To je ono što je opasnost. Oni će to jednostavno prodati. Znate zašto? Zato što 840.000 građana koji upravljaju sa sitnim iznosima, vi ste rekli do 8.000 kuna pa to je ogromna administracija za banke, ogromna administracija za banke, a ne mogu ostvarivati ovo što su rekli takav dio prihoda da može pokriti tu administraciju i oni će to gurnuti prema tržištu. Vamo nije regulirano tržište i zato je jako bitno znači jer tu, nismo sad otvorili čak ni pitanje građana o nenamjenskim kreditima i pitanje koliki je njihov default, znači to je jedna druga bomba koja možda čeka u bilancama banaka. Znate da je preko 56 milijardi kuna nenamjenskih kredita odobreno u bilancama banaka. To je vrlo blizu iznosa stambenih kredita. Znači ako zbrojimo ove minuse, ako zbrojimo nenamjenske kredite to je ono što kažem nije odgovornost Vlade, nije Vlada za to kriva, ali će vam sve to prebaciti, prebacit će vam HNB i prebacit će vam banke i onda će se vi, prema vama ćete se morati mučiti kako riješiti taj problem. I zbog toga tu apeliramo već sada, nemojte da vam HNB i banke prebace taj vama i onda će na vas upirati da to rješavate. Niti ste to stvarali, niti ste to krivi za to ali će sve biti uprto da vi to riješite. I zbog toga već sada apeliramo [[Upadica: Hvala.]] da se tu zaštitite. Hvala lijepo.
Idemo na 12-to pitanje, zastupnica Ivana Kekin postavlja ga ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Poštovani ministre u Hrvatskoj godišnje otprilike 23.000 ljudi umre od srčanih i moždanih udara, oko 300 ljudi izgubimo u prometnim nesrećama i oko 2.700 ih je, u njima teško strada. Istodobno znanstveno je dokazano da ukoliko teško stradale osobe unutar 60 minuta dovedemo do ustanove u kojoj će biti zbrinuti da izuzetno umanjujemo šansu za smrtni slučaj ili teški invaliditet. Iz tog razloga, iz razloga medicinskog zlatnog sata mnoge su zemlje, niz je zemalja uveo hitnu helikoptersku medicinsku službu no nažalost ne i Hrvatska među njima. Iako je još 2015. godine proveden pilot projekt koji je pokazao koliko je zapravo hitna helikopterska medicinska služba neophodna i koliko bi života spasila. Niz je ministara s vama zadnjim obećao uspostavu hitne helikopterske medicinske službe no nažalost evo i zadnji tragični slučaj gospodina Edija Avdića čijoj obitelji ovim putem izražavam sućut koji je umro dok su ga prevozili s Lošinja u Rijeku upravo zato što nije bilo helikoptera da ga preveze nam govori da je to obećanje ostalo neispunjeno. Stoga me zanima obzirom da je krajem prošle godine u javno savjetovanje dakle stavljeno natječaj, dakle obećan je natječaj za hitnu helikoptersku službu kada će međunarodni natječaj biti raspisan. Rok je bio 1.3.2021., u ovom času ga još nema dakle i kada će helikopteri hitne helikopterske medicinske službe početi letjeti u Hrvatskoj? Hvala vam.
Izvolite odgovor ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice postavili ste jedno iznimno važno pitanje. Kao što znate od prvog dana svog mandata i počeo sam svoje obraćanje javnosti sa, kao otočanin sa naglašavanjem potrebe za uspostave HEMS-a, isto tako ću vam reći da je u programu Vlade RH za sljedeće mandatno razdoblje uspostava HEMS-a. E sad ću vam reći gdje smo sada, doista raspisan je jedan međunarodni iskaz interesa sa poslovnim subjektima da nam pomognu sa svim onim elementima sa njihovog dosadašnjeg iskustva utemeljiti taj jedan međunarodni natječaj, tender za uspostavu i implementaciju HEMS-a u RH. Imamo određena iskustva iz ranijeg pilot projekta koji je prekinut iz određenih razloga, ne zbog toga što je bio neadekvatno dizajniran već zbog toga što su se pokazale znatne disfunkcionalnosti. Upravo na osnovu tih iskustava i iskustva provajdera koji diljem Europe pružaju iste usluge želimo utemeljiti jedan adekvatan međunarodni javni natječaj za implementaciju Hitne helikopterske medicinske službe koja je potrebna RH. Nisam upoznat s tim rokom koji ste iznijeli i ne znamo genezu istog, međutim želim svjedočiti da postoji napor izraziti u okviru Ministarstva zdravstva da se taj međunarodni tender raspiše na onaj način koji RH odgovara u najboljoj mjeri. To je jedan pravac kretanja. Ono što je imperativ u budućem vremenu koje se mjeri, neću reći desecima godina, ali sigurno pet godina i više je uspostava genoine Hitne helikopterske službe za RH, za to morate imati vlastite helikoptere i vlastiti letački kadar, a znate i sami da smo kakva je situacija sa letačkim kadrom u ovom trenutku u RH. Prema tome, ideja nam je bila na neki način ugovoriti pružatelje takvih usluga i premostiti taj jedan period od 5,6,7 godina dok ne uspostavimo genoinu Hitnu helikoptersku službu. Ono što treba naučiti iz prošlosti definirati sve ono što je potrebno Hrvatskoj u ovom trenutku da se ne desi da ponovno nema noćnih letova ili da su nekakva ograničenja u kilogramima za bolesnike, dakle utemeljiti taj međunarodni tender na adekvatan način. Ali naravno s obzirom da ništa što je dobro i što je potrebno nije i besplatno, naše oči će biti usmjere u tom trenutku i prema Ministarstvu financija da nam osigura suport za takav jedan natječaj koji će osigurati ono što je potrebno Hrvatskoj, a to je Hitna helikopterska medicinska služba. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam na odgovoru i također naravno zadovoljna sam time da dijelimo mišljenje koliko je da razumijete i vi to na taj način da je Hitna helikopterska medicinska služba neophodna. No dozvolit ćete mi određenu skepsu obzirom da kao što ste sami rekli o tome govorite doslovno od prvog dana vašeg mandata kao ministra pa bi s te strane cijenila ako biste mi mogli pismenim putem dostaviti neki akcijski plan sa rokovima kada se očekuje raspisivanje međunarodnog tendera. Zahvaljujem.
Idemo sada na 13. pitanje, zastupnik Ivan Kirin postavlja ga potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravu Mariću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima. Moje pitanje se upućuje ministru financija g. Mariću. Prema podacima Porezne uprave o ukupnim iznosima fiskaliziranih računa u kolovozu ove godine je bio za 11% viši nego u kolovozu rekordne 2019.g. No ove je godine to iznosilo 25,6 milijardi kuna, 3 milijarde kuna više nego '19.g. Pitanje je u kojoj će mjeri rast fiskaliziranih računa doprinijeti ukupnom rastu BDP-a? Za stručnjake je dilema koliki se dio ovakvog snažnog rasta fiskalizranih računa može pripisati inflaciji odnosno poskupljenju, odnosno rastu cijena? Kraj kolovoza je za 14% bolji od istog tjedna 2019.g., ali uz smanjenje broja računa za 5%. viši iznos, manji broj računa implicira inflatorni trend. Da li je moguće da svjedočimo zahuktavanju inflatornog trenda koji će se tek naknadno reflektirati na podacima DZS-a o rastu cijena? Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa evo vaši podaci, ja ću ih samo malo nadopunit sa stanjem jučer na kraju jučerašnjeg dana obzirom da jutros nema puno fisklizacije i velika većina građana gleda Aktualni sat pa ne troše puno, ali uglavnom sa krajem prošlog dana dakle 3% je vrijednost fiskaliziranih računa viša nego u istom razdoblju od početka godine do 13. rujna 2019.g. S tim da naravno u analizi fiskaliziranih računa odnosno fiskalnih računa u prometu gotovinom posebno stavljamo naglasak na dva segmenta, jedno je trgovina, a drugo je turizam i sve što je vezano uz turizam uključujući i ugostiteljstvo jer su oni na neki način predominantne upravo u prometu gotovinom. Inače i građani dobro znaju da ovi podaci su postojali od izbijanja pandemije covid vrlo aktualni, uvijek su bili, al posebno od izbijanja pandemije jer nam daju za mogućnost da na dnevnoj bazi ipak pratimo određene trendove i ponašanje potrošača, a sukladno tome na neki način i bolje pretpostavljamo kretanje i gospodarske aktivnosti na nekakvoj mikro, ali još više na makro razini. Inače što se tiče tih fiskaliziranih računa spomenut ću još nekoliko podataka pa ću se onda i referirati na ovu vašu poveznicu sa rastom cijena koja je mislim skroz važna i relevantna, a to je činjenica da u trgovini opet usporedba na 2019. od početka godine smo 6 do 8% više imali vrijednosti fiskaliziranih računa. Turizam je negdje oko 12% manji nego 2019., ali ću u turizmu spomenuti u srpnju samo srpnju 5% više u odnosu na srpanj 2019., a kolovoz 21%. Rujan još uvijek nije gotov, ali čak i preko 20% preko tih 21% više u odnosu na 2019.g. Kada s druge strane gledamo broj računa izdanih bilo u usporedbi turizma, bilo u usporedbi trgovine svi ti indeksi su ispod sto, što znači da je broj računa manji nego 2019. ali vrijednost fiskaliziranih računa je viša. Znači jedan od razloga za takvo nešto je i u rastu cijena, dakle ovaj dio koji ste vi se referirali, jedan dio stoji i po pitanju boljih mehanizama i kontrole i nadzora što su porezna tijela učinila na terenu, dakle viša razina prijava odnosno niža razina sive ekonomije, ali isto tako i same navike potrošača. Čuli smo maloprije i makro podatke vezano za određene dijelove našeg društva, ali na makro razini štednja kao takva je porasla, a gledajući podatke na Državnom zavodu za statistiku evidentno jedan dio toga je otišao u potrošnju jer potrošnja je i dalje predominantna s one rashodne strane BDP-a. Inače u prvih 6. mjeseci inflacija je na razini 1,5, ali se ona evidentno ubrzava i to je nešto na što mi obraćamo pažnju. HNB kojoj je to temeljni cilj stabilnost cijena, ali i vlada u okviru svojih mehanizama tražit ćemo načine kako da doprinesemo obuzdavanju te inflacije koja nije u specifiku Hrvatske. Najveći dio koji utječe na inflaciju je zapravo uvezen, najviše su porasle cijene energije, poglavito nafte, tu ima i sam efekt nafte, ali i sam bazni efekt, a Hrvatska u usporedbi s drugim zemljama članicama EU nigdje ne odskače. Dakle, naša prosječna inflacija u 7 mjeseci prema onom harmoniziranom indeksu koji je usporediv za zemlje članice EU 1,7%, a prosjek EU je 1,9. Međutim, u gotovo svim zemljama s kojim raspolažem podatke 7. i poglavito 8. mjesec bilježe stope inflacije iznad ovoga prosjeka [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo.
Molim vas očitovanje, izvolite.
Hvala g. ministre. Zadovoljan sam sa odgovorom. Uglavnom, hvala vam na pojašnjenju, a to na nas i hrvatske građane upućuje na to da globalna događanja bila ona u gospodarstvu, financijskom sektoru, pa i u zdravstvu, u pandemiji covid ne može totalno zaobići. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu zastupnica Mirela Ahmetović koja će pitanje postaviti ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani ministre Ćorić. Unazad nekoliko dana, a evo i danas od ministra Aladrovića smo čuli hvalu prosječnom neto plaćom u iznosu od 7.175 kuna. To je oko 2% u odnosu na lipanj ako govorimo o mjesecu srpnju jer tada ste iznijeli taj podatak. Također se hvalite rastom mirovina i to je ponovio ovdje g. Aladrović, za većinu umirovljenika s prosječnom mirovinom iznosi 63 kune. Čestitam vam u ime 900.000 građana koji o prosječnoj plaći mogu samo sanjati. Čestitam vam i u ime 130.000 građana koji od ovih 900.000 primaju minimalnu plaću. Isto tako čestitam vam i u ime milijun i 200.000 umirovljenika. Cijene hrane lete u nebo, leti u nebo i cijena energije. I evo sad sam čula ovdje i ministar Marić kaže da je iznos fiskalnih, fiskalizacije odnosno fiskaliziranih računa veći dijelom i zbog rasta cijena. I to je pošteno, al bilo bi poštenije da kažete koliki je taj dio u rastu iznosa fiskalnih računa. Ja bih voljela da je iznos fiskaliziranih računa iz razloga što naši građani imaju s čime platiti taj porast cijena, ali nije. Da se vratim na energiju, vaš državni tajnik i vi ne možete se dogovoriti hoće li cijene energije plina i struje poskupjeti ili ne. Mene to ne čudi, ali znam da u Mađarskoj pojeftinjuju. Postavljam vam pitanje, što će Ministarstvo gospodarstva poduzeti u vezi s enormnim poskupljenjima koja nam slijede, pogotovo cijenama hrane i energije zbog kojih će najveći dio hrvatskih građana biti pod najvećim udarom u posljednjih nekoliko godina? [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo.
Izvolite odgovor ministre.
Poštovana zastupnice Ahmetović, prije svega drago mi je da smo nastavili ovu seriju vaših pitanja upućenih meni, doista dajete mi priliku i elaborirati. Hvala na čestitkama, lijepo je da je SDP odnosno da ste vi prepoznali sve te pozitivne trendove na koje ste ukazali i doista je tako. Drago nam je da to u SDP postajete, svjesni s jedne strane, s druge strane nadam se da će vas te vaše elaboracije promovirati u prvu violinu ekonomskog tima SDP-a što zaslužujete s obzirom na informacije koje ste ovdje iznijeli. Dakle, što se tiče informacija koje je iznio ministar Aladrović, da točne su, došlo je do porasta i plaća, došlo je do porasta i mirovina i došlo je do porasta životnog standarda. On kontinuirano raste u RH već godinama i mi smo na to ponosni. Može li to biti više? Da može i mi smo uvjereni da će upravo ekonomska politika koju vodimo učiniti da 2021. odnosno 2022. s projekcijama rasta koje će vjerujem biti i premašene i ove i slijedeće godine učiniti da snažno konvergiramo prema razini EU, u prosijeku EU i na taj način pokažemo našim građanima da su politike koje vodimo prave i dobre. Što se tiče porasta cijena koji je vrlo često tema u medijima u proteklim mjesec odnosno dva dana ja ću se referirati na službene podatke na košaricu proizvoda koji ulaze u indeks potrošačkih cijena u RH jer je to jedina meritorna mjera porasta cijena. Dakle, opća razina cijena kao što znate ove godine u RH, barem prema zadnjim podacima koje imamo je na razini 2,8% viša nego u prošloj godini. Ta stopa inflacije veća je nego proteklih godina jer je RH poput nekih zemalja EU i HNB vodila politiku niske inflacije i u tom kontekstu i uspijevala. Ove godine inflacija je uvjetovana egzogenim šokom, prije svega prekidom u lancima dobave na svjetskoj razini i činjenicom da su pojedine sirovine postale nedostupne i RH kao i sve druge zemlje ne samo EU je jednostavno to osjetila. Što se tiče cijene energenata slična stvar pri čemu tu imamo i moment špekulacije koji je neizbježan na globalnim tržištima, ne bih dalje elaborirao jer ulazimo u sferu, u sferu teorije. Ono što ću i ovdje poručiti je da do kraja godine naši građani odnosno naše građanke i građani ne moraju brinuti niti o cijeni struje, niti o cijeni plina. Što se tiče poduzetništva i cijene struje na koju su se referirali mediji proteklih tjedana mi govorimo o situaciji u kojoj su pojedini poduzetnici u svojoj, u svojem poslovanju nisu se referirali odnosno nisu dogovorili dugoročnije cijene električne energije što imaju mogućnost i sada u ugovaranju za slijedeće srednjoročno ili kratkoročno razdoblje su suočeni s višim cijenama koje su rezultat kretanja na tržištu. Dakle, to nije ničija izmišljotina s tim suočeni i poduzetnici u drugim zemljama na razini EU u konačnici to je tako. Kako tome doskočiti? Doskočiti tako da se cijene električne energije odnosno isporuke električne energije sa opskrbljivačima da se ugovara na dugi rok. Mnogi neće osjetiti ovaj porast cijene iako je do njega došlo. A što se tiče našeg izravnog utjecaja na cijene bilo kojeg proizvoda u tržišnoj ekonomiji to nažalost nije moguće. Mi ćemo na to utjecati tako da i dalje radimo na rastu standarda naših građana, vjerujem da se i vi kao nositeljica ekonomskog tima SDP-a i politička [[Upadica: Hvala vam.]] tajnica s tim slažete. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Ministre najprije da se referiram na vaše izlaganje o porastu životnog standarda. Točno je porastao je moj i vaš životni standard jer ste sebi i meni i svima ovdje u saboru omogućili da platimo odnosno podmirimo ovaj rast cijena. Kad govorimo o inflaciji vi kao ekonomist biste morali znati da je inflacija iznad 2% nepoželjna. Kada govorimo o tome da građani ne trebaju brinuti o cijeni plina, ministre nemojte obmanjivati javnost cijena plina je porasla 1.4.2021. godine za 80% kućanstava, pa se dogovorite vaš tajnik i vi sami da ne obmanjujete ljude barem ne ovako izravno. Što se tiče porasta mirovina za 63 kune prosječnom umirovljeniku to je dosta da amortizira eventualno poskupljenje ulja, mlijeka, možda kupi i kruha dovoljno za mjesec dana, a gdje je tu još električna energija, prijevoz, voće, lijekovi, meso, pa da umirovljenici ne jedu meso imate pravo. Što se tiče hrvatskog radnika gdje većina njih ne prima prosječnu mirovinu nego prima medijalnu plaću u iznosu od 6.043 kune pa njima već sad fali 1.500 kuna da bi onu osnovnu sindikalnu košaricu bez vlastitog automobila podmirili. To vi ne osjetite ministre jer vi niste jedan od njih, nisam ni ja i nije nitko u ovoj prostoriji. Što se tiče samo trenda u samo mjesec dana kruh je poskupio za 1%, u godinu dana 1,7% niste ništa rekli o trendu niti kako ćete zaustaviti taj trend. Govorite o tome da je sve to tako i u europskim državama. Pa vi se sami referirate da tržište naše energije ovisi o tržištu mađarskom, a na mađarskom tržištu cijene energije padaju. Ministre možda niste za baciti, ali niste ni za voditi ovo ministarstvo, građani ne zaslužuju vašu [[Upadica: Hvala vam.]] indiferentnost.
Idemo dalje, 15-to pitanje zastupnik Pero Ćosić ponovo će uputiti ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministrice i ministri, svoje današnje pitanje upućujem ministru Ćoriću pa evo poštovani ministre moje pitanje je iz domene gospodarstva ali zahvaća i druge resore koji se bave investicijama. Naime radi se o enormnom povećanju cijena cjelokupnog građevinskog materijala od minimalno 40 pa više i od 100%. Ovo poskupljenje materijala značajno ugrožava realizaciju ugovorenih projekata i posebno onih čiji je rok izvedbe višegodišnji. Iako se radi o jednom globalnom problemu sektora graditeljstva, izvođači su nažalost jedini koji do sada pokrivaju tu razliku u cijeni. Znamo da se u RH u javnom sektoru provodi javna nabava putem Zakona o javnoj nabavi gdje se sa odabranim izvođačem sklapa ugovor o nepromjenjivosti jediničnih cijena tijekom cijelog trajanja ugovora. Također znamo da rok od ponude do samog završetka radova je dosta dugačak pa možda 4, a nekad i više godina zavisi o složenosti projekta. U novonastalim okolnostima nije moguće održati nepromjenjivost cijena, pomoć investitora u ovom slučaju države potrebna je i ona je žurna jer bez te pomoći poslovi u najvećoj mjeri neće se moći realizirali, a graditeljstvu prijeti slom. Pa da do ovoga evo ne bi došlo treba dati smjernice i zakonodavni okvir investitorima slijedom kojeg bi za vrijeme trajanja ove izvanrednih okolnosti imali mogućnost u dokumentaciji, u nabavi promijeniti cijenu putem klizne skale ili nekog drugog instrumenta. Pa me zanima što evo vaše ministarstvo odnosno Vlada poduzima vezano za ovu problematiku kako bi se izbjegle štetne posljedice svakako u graditeljstvu, a posebice u cijelom gospodarstvu.
Odgovor poštovanog ministra Ćorića.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Ćosiću, da ovaj problem je adresiran prema Ministarstvu gospodarstva i od strane HGK i od strane Hrvatske udruge poslodavaca, njihovih strukovnih udruga. Činjenica da je u proteklim mjesecima odnosno negdje od 10. mjeseca 2020. godine krenuo rast većine građevinskih materijala posebice onih koji zahtijevaju dopremu sa udaljenih destinacija prema Europi je nešto što se osjetilo i na funkcioniranju u građevinskom sektoru. RH odnosno naš građevinski sektor u punom je zamahu još od 2017. godine, posebice u vodnokomunalnom dijelu ali isto tako i u ostalim segmentima izgradnje prometnica u konačnici aktivnostima i na Banovini i u Gradu Zagrebu i u tom kontekstu razdoblje koje slijedi nosit će izazov ukoliko se ovom izazovu odnosno problemu rasta cijena građevinskog materijala ne doskoči. Kako smo to zamislili u razgovoru sa predstavnicima poslodavaca idemo za tim da se prije svega iskoriste sve zakonske mogućnosti po ovom pitanju, tu prije svega mislim na Zakon o obveznim odnosima odnosno Zakon o javnoj nabavi čiji članci dopuštaju analizu cijena ukoliko je došlo do nepredviđenih okolnosti odnosno do više sile i u tom kontekstu i izmjene tih cijena odnosno aneksiranje ugovora. Upravo s tom idejom ići ćemo i prema kolegama u Vladi RH u narednim danima kako bi se dao naputak javnim naručiteljima na koje možemo utjecati da zajedno sa izvođačima radova analiziraju kretanje cijena u proteklih desetak mjeseci i temeljem toga da pristupa ukoliko je to potrebno i aneksu ugovora. Naravno da rizik povećanja cijena, a to je tako zakonski i predviđeno u najvećem dijelu snose izvođači, kao što znate do 10%-tnih bodova, međutim ove okolnosti koje ste i sami naveli, a to je činjenica da su cijene nekih materijala išle i po 30, 30% u proteklih manje od godinu dana zovu na to da treba intervenirati i to ćemo i učiniti. Držimo da je građevinski sektor s obzirom na njegovu aktivnost proteklih godina i doprinos rastu BDP-a i rasta životnog standarda o čemu je govorila i poštovana zastupnica Ahmetović, mora i dalje ostati jedan od pokretača našeg razvoja, a to ćemo upravo na ovaj način ovim tipom intervencije odnosno upute javnim naručiteljima i omogućiti. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Poštovani ministre hvala vam na vašem odgovoru. Evo veseli me činjenica da je Vlada odnosno Ministarstvo gospodarstva pokrenulo i promptno reagiralo, pokrenulo razgovore sa svim zainteresiranim stranama vezano na ovaj problem oko jednog drastičnog i naglog porasta cijena u graditeljstvu, a sve kako bi se ublažili negativni efekti kako za izvođače, a tako i za investitore koji bi to morali pokriti. Naravno očekujemo i brzu reakciju i stručne javnosti kako građevinske tako i ekonomske i pravne da se ovaj problem što prije riješi. Pa evo jedna primjer vjerovatno revitalizacija klizne skale koja evo po mome smatram da ona u najboljoj mjeri eliminira te negativne efekte porasta cijena. Napominjem da se ovdje radi o neobičnom povećanju cijena što ste i vi rekli, da se radi o jednom enormnom povećanju cijena nego i nastanku više sile u ugovornim odnosima jer ako se ovaj problem uskoro ne riješi mnogi projekti će doći u problem, mnogi izvođači u blokade, a oni koji evo prežive i čekat će neko zakonsko rješenje time će se smanjiti građevinska aktivnost i ukupna aktivnost gospodarska što će u konačnoj mjeri smanjiti pozitivne efekte najvećeg investicijskog razdoblja u novoj Hrvatskoj državi. Evo veseli me da ste poduzeli sve da do toga ne dođe.
Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre. Evo vi ste već nešto više od godinu dana nosite sa još jednim sustav i ja bih rekla dobro se nosite s njim, a to je sustav socijalne politike. Znamo da je Vlada u ovih pet godina mandata već u nekoliko navrata intervenirala u ovaj sustav povećanjem naknada, izmjenom zakonodavnog okvira i na taj način je ipak za jednu razinu više poboljšala kvalitetu života korisnika u sustavu socijalne skrbi. No međutim, korisnici sustava imaju svoje prijedloge za poboljšanje i vi ste održali sastanke sa svima njima i dobro saslušali njihove prijedloge. Što mislite postoji li mogućnost za unapređenje sustava, za unapređenje zakonodavnog okvira, jeste li to planirali i ukoliko jeste što će biti s naknadama? Hvala vam lijepa.
Poštovani ministar Aladrović.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se na pitanju. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo. Kada govorimo o sustavu socijalnih politika dakle mi smo već u proteklom razdoblju izložili što planiramo učiniti po pitanju pojedinih segmenata socijalnih politika. U ovom trenutku mogu najaviti da ćemo ići u izmjenu sedam zakonskih prijedloga, dakle Zakona o socijalnoj skrbi kao ključnog zakonskog prijedloga koji definira zapravo na koji način izgleda sustav i kako sustav će izgledati u budućnosti kroz sam zakonski prijedlog. Tu planiramo iz sustavnog konteksta centralizirati određene procese, odvojiti centre za socijalnu skrb od obiteljskih centara, osnovati akademiju sustava socijalne skrbi dakle čitav niz djela koji će učiniti sustav kao sustav mnogo efikasnijim. Paralelno s tim, a u okviru istog zakona ćemo definirati drugačije ekvivalentne ljestvice koje se odnose na sustav naknada, zatim ćemo povećati sustav odnosno povećat ćemo naknade u sustavu socijalne skrbi. Zajedno smo radili i na kraju krajeva na programu HDZ-a, a kasnije programu Vlade i znate da smo se obvezali na povećanje zajamčene minimalne naknade sa 800 na 1.500 kuna u mandatu, sada od 1.1.2021. ćemo ostvariti prvi dio toga obećanja kroz povećanje same zajamčene minimalne naknade. Uz to Zakon o udomiteljstvu i pet komorskih zakona koji definiraju određene struke iz sustava socijalne skrbi također će biti nešto što ćemo do kraja godine izmijeniti jer smatramo da sustav treba jedan snažan suport što se tiče i same političke strane, dakle politički suport, ali s druge strane i potrebne su određene izmjene kako bi prije svega korisnici tog sustava bili zadovoljni. Moram napomenuti da su trenutno u izradi odnosno do kraja mjeseca i u javnom savjetovanju i tri nacionalna plana koja se odnose na osobe s invaliditetom odnosno izjednačavanje mogućnosti osoba s invaliditetom, zatim na Nacionalni plan za razvoj socijalnih usluga i Nacionalni plan za borbu protiv siromaštva uz svoje pripadajuće akcijske planove, a u međuvremenu smo osnovali i ranije najavljeno dakle Vijeće za razvoj socijalnih politika u koje smo uključili apsolutno sve aktere koji se bave ovom temom od akademske zajednice, predstavnike komora, predstavnike udruga, pravobranitelje, dopredstavnike dakle cijelog sustava socijalne skrbi koji je uređen kao komorski sustav. Dakle jedno vrlo široko tijelo, međutim tijelo koje je na razini mjeseca raspravljao o kreiranju socijalne politike. Ja sam siguran da ćemo na taj način i u srednjem i u drugom roku dobiti jedan puno kvalitetniji sustav. Slijedeći tjedan naravno imamo ponovno sjednicu i kažem sve teme koje su vezane za sustav socijalnih politika, sa stručnim ljudima komuniciramo, struka donosi svoje prijedloge i na kraju krajeva to je jedan put prema kvalitetnijem sustavu i svih ovih 7 zakona, 3 nacionalna plana, 3 akcijska plana i Akcijski plan za unaprjeđenje sustava socijalne skrbi će stupiti na snagu do kraja ove godine. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem g. ministre na ovako detaljnom i iscrpnom odgovoru. Ja nemam što drugo reći nego molim vas da i dalje nastavite sa partnerskim odnosom prema svim korisnicima u sustavu socijalne skrbi. Obzirom da je evo ova vlada neću reći prva, ali jedna od vlada koja se doista kvalitetno bavi ovim sustavom i krenuli smo sa unapređivanjem, pa vas molim da tako nastavite i dalje jer evo korisnici u sustavu socijalne skrbi mnogi misle da se njima nitko ne bavi, a evo vama zahvaljujem da činite ovako, ja se usuđujem reći velike korake jer ovo je sustav koji je na neki način dugo, dugo bio zapostavljen i još jednom hvala vam što toliko činite.
Zahvaljujem. Sada je 17. pitanje, zastupnik Milanović Litre postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, već nekoliko tjedana javna rasprava se vodi putem medija o potrebi održavanja referenduma oko uvođenja eura kao službene valute u RH. Sve veći interes oko ove teme se stvorio i kod građana što vidimo po broju volontera koji se prijavljuju na našu inicijativu svakodnevno. Iz tog razloga danas sam u ime Kluba Hrvatskih suverenista poslao upit svim klubovima zastupnika uključujući i svim zastupnicima osobno podržavaju li održavanje referenduma bez obzira na političke stavove oko uvođenja nove valute. Državni referendum '91.g. jedan je od temelja naše domovine koji je pokazao želju hrvatskog naroda za stvaranjem suverene, slobodne i još uvijek demokratske RH. Imajući u vidu teško stečeni suverenitet izboren u '90.-tim godinama prošlog stoljeća smatramo da se treba pitati hrvatske građane njihovo mišljenje o raspisivanju referenduma i roku odricanja monetarnog suvereniteta RH. Prošlih nekoliko tjedana, a i ranije mogli smo čuti vas i vaše kolege suradnike da se nedvosmisleno odbacuje bilo kakva ideja o raspisivanju referenduma o ovom ključnom političkom i ekonomskom pitanju. Moje pitanje vama, smatrate li da se hrvatske građane RH treba pitati o ovome, ali i o drugim temama koje su ključne za budućnost naše domovine?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Milanović Litre. Pratimo ovo što vi radite i ovo što vi govorite. Vi ste novi zastupnik u HS, prvi put ste tu, ovaj sabor je postojao i prije vas, postojali su ljudi i u 7. sazivu koji ne samo da su u to doba bili pozvani naši građani, hrvatski narod da se na referendumu očituju o našem članstvu u EU nego su i vaši prethodnici prije nekoliko saziva, ovdje u ovom istom saboru sa 150 glasova za potvrdili Ugovor o pristupanju. Ne znam zašto se smijete, to su činjenice. Vaša kolegica zahvaljujući kojoj vi sjedite ovdje jer je Ruža Tomašić otišla u političku mirovinu, vi ste dobili 19 glasova je bila od 2013. u Europskom parlamentu. Vaš kolega Iličić je pohrlio u Europski parlament. Cijela filozofija njihove suradnje s nama u onom prvom mandatu na početku je bila da se nađe na listi za Europski parlament i tamo su euri, euri su, on prima plaću u eurima. To su činjenice i to isto tako treba znati. No pustimo to sa strane, nek svatko zarađuje na način na koji treba. Za razliku od vas novopečenih suverenista mi u HDZ-u koji smo najviše kao stranka pridonijeli hrvatskom suverenizmu i samostalnosti gledamo na ovaj proces strateški, gledamo dugoročno. Poglavlje 17. pregovora o pristupanju govorilo je o ekonomskoj i monetarnoj uniji. Bilo je više nego jasno da ćemo ući u euro. Mi smo dapače formalno u čl. 5. preuzeli obvezu uvođenja eura, dobili smo derogaciju dok ne ispunimo uvjete. Naša vlada ima strateški cilj Hrvatsku uvesti u dvije dublje integracije, jedna je šengenski prostor da osiguramo i unutarnju stabilnost i vanjske granice, druga je euro. I to nam je nadomak, to je tu, to je sutra, to je 1. siječnja 2023.. Osigurati da se ispune uvjeti, kriteriji iz Maastrichta u ovakvim okolnostima pandemije, potresa, kriza koje smo dobili, zadržati investicijski kreditni rejting zadržat reputaciju koju imamo s našim partnerima, Europskom središnjom bankom, Euro grupom, Komisijom, državama članicama, agencijama za kreditni rejting i biti u poziciji pred uvođenje eura nakon provođenja naše strategije od pet godina sada slušati vašu inicijativu. Ja ne znam jesmo li mi svi prespavali ovaj cijeli period? Dokle ćemo čekat? Meni se čini da je razuman rok ako neko uđe u Uniju 1. srpnja 2013. da recimo usvoji euro 1. siječnja 2023., to vam je 9,5 godina u 9,5 godina znamo gdje smo, znamo gdje idemo, znamo koje su koristi članstva. Ne znam dal ima više itko čak među vašim pristašama da možda misli da nam je članstvo u EU bilo loše, da nam je 44 milijarde viška u odnosu na uplaćeno, a na povučeno možda nekakva šteta, da nam je Pelješki most možda nešto bezveze, da su nam potpore kroz Europski socijalni fond za očuvanje radnih mjesta nepotrebne, da ne nabrajam druge sve sektore. Narod se očitova, vodili smo tu kampanju. Vidim da ćete dovest opet neku ekipu iz Europskog parlamenta kao što su tada neki vama nalik, vi ste bili premladi, dovodili Faraga. Ja sam išao s njim u debatu kao državni tajnik koji je vodio cijelu ovu kampanju referendumsku. Čovjek nikad nije do tad vidjeli Hrvatske, vjerojatno nisu ni ovi. Nek stoje tamo i brinu o svojim zemljama, a mi ćemo o svojoj.
Prvo imamo povredu Poslovnika kolega Sačić izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Svakako kao politički oponenti nama je razumljivo očekivano da ćete se vi protiviti, da ćete dati ovakav odgovor kakav ste dali, ali nije razumljivo da pri tom omalovažavate saborskog zastupnika g. Milanović Litre, bez toga je moglo proći pa molim predsjednika da reagira.
Ja nisam čuo ništa što je omalovažavalo zastupnika Milanović Litru. Dakle, … [[Upadica se ne razumije.]] a vjerojatno ne čujemo ne znam zašto vi smatrate da je tu bilo povrede Poslovnika, ja smatram da je nije bilo. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Odgovorili na pitanje niste, ali vaš odgovor znamo. Znamo što mislite o volji hrvatskih birača i na koji način ste se do sada odnosili prema referendumskim inicijativama u Hrvatskoj. Ovo je damo jedan nastavak te politike vaše u kojem hrvatski narod vama ništa ne znači i mišljenje hrvatskog naroda vam ništa ne znači. Ako se već pozivate na europske institucije Eurobarometar koji je prije nekoliko mjeseci napravio istraživanje samo je 23% hrvatskih građana u ovom trenutku za što brži ulazak u euro područje. Svi ostali su ili za otkazivanje ili za odgodu ili za što kasniji ulazak, ali to je vama nebitno. Mogu se referirati i na uvjete koje ste napomenuli. Kada se izglasalo to ovdje u HS-u uvjeti su bili puno, puno drugačiji nego što su danas. Mi nikada ne bi bili u RM2 sustavu da nije bilo covid krize i da Komisija nije suspendirala sve one zahtjeve koji su bili prije toga, to se ne govori javno, a to je činjenica. Uvjeti nisu isti kao što su bili kada se ovdje glasalo o tome. Ako govorite o tome tko prima kakvu plaću, pa da i Ruža Tomašić i g. Ilčić svoju plaću zaslužuju zato što rade tamo, a Ruža Tomašić u čijem sam ja timu bio kao asistent u Europskom parlamentu se borila da ispravi sve greške predpristupnih pregovora koje je HDZ napravio kada smo ulazili u EU, a bilo ih je itekako. A jedan od njih je bilo … plave ribe i ribarstvo u Hrvatskoj koje je Ruža Tomašić riješila svojim lobiranjem zajedno sa svojim timom. Tu uopće ne trebamo pričat o tome. Vaš moderni suverenizam kako vi govorite to nije moderni suverenizam nego je tu dublja federalizacija EU i oduzimanje suvereniteta pred državama članicama.
Idemo na 18. pitanje zastupnica Mrak Taritaš postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade. Upravo u tijeku je popis stanovništva, to je riječ o onom najvećem pothvatu koji službena statistika jedne zemlje radi. Mi smo se za popis stanovništva odlučili prebaciti za proljeće kada je bilo uobičajeno za jesen i razlog za to je bila bili epidemiološki uvjeti odnosno tema korone. Popisivače smo birali odnosno mogli su se prijavljivati negdje već ovo ljeto kad smo znali da se može očekivati 4. val na jesen. Uvjet za popisivače ni u jednom trenutku nije bilo da moraju biti ili procijepljeni ili preboliti ili imati potvrde i sad nam se desio problem. Desio se problem na koji smo ukazivali, desio se problem da ljudi koji će biti dakle popisivači u kontaktu s nekim drugim da mogu biti u situaciji zaista jednoj vrlo neprimjerenoj. Ja sam od onih koja apsolutno podržavam cijepljenje, podržavam i razumne mjere. Vi u posljednje vrijeme najavljujete i određene mjere koje je vezano uz određene skupine zaposlenika koji će morati napraviti, tako da moram priznati da mi je potpuno nejasno kako je takav propust mogao biti napravljen kada je riječ o DZS-u, kako se to moglo desiti. I sad nakon što smo na to ukazali ide se sa jednim polovičnim rješenjem. Dakle, u bilo koji projekt u koji mi ulazimo i kad se dobro pripremimo ne pripremimo do kraja. Zašto je to tako predsjedniče Vlade? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo Mrak Taritaš. Što se tiče popisa stanovništva on je u elektronskom obliku putem sustava e-Građani počeo je prije dva dana i jako mi je drago vidjeti da je 177.000 sugrađana već upisano elektroničkim putem što je dobro. To upućuje i na sve veći stupanj digitalizacije, informatičke pismenosti kod naših ljudi, a u konačnici svega nekoliko minuta odgovori na ta pitanja i stvar je riješena bez da iko ikome dolazi u dom, dakle to je poanta. Što se tiče tajminga popisa, ja sam moram priznati bio među onima u neki internim raspravama koji sam mislio da je bolje to napraviti na proljeće. Tada je većina drugih ljudi smatrala da s obzirom na okolnosti da tu tada to bili i lokalni izbori i da je važna uloga jedinica lokalne i područne samouprave u kontekstu popisivača, da bi nam se preklopili ti procesi i da je to jednostavnije organizirati na jesen. Proces je krenuo, epidemiološke prilike se mijenjaju kao što vidite. Ja sam kao i vi veliki pobornik toga da se većina naših ljudi cijepi, to govorim od kad god su cjepiva na raspolaganju, a to je sada već punih 9 mjeseci i smatram da nema nikakve dileme niti trunke da popisivači moraju biti ili cijepljeni ili imati Covid potvrdu da su se testirali ili da su preboljeli i da onda sa tom potvrdom mogu doći kod ljudi u kuću i obaviti popis pješke da tako kažem za one naše sugrađane koji to neće obaviti elektroničkim putem u iduća 2 tjedna. Prema tome, mislim da je sve na vrijeme, čuli smo jučer izjavu gospođe Brković glavne ravnateljice Državnoga zavoda za statistiku i mislim da će se stvar obaviti u najboljem redu bez ikakvih problema i poteškoća i da ćemo kroz koji mjesec imati rezultate popisa stanovništva 2021. U svakom slučaju mislim da ga je bolje napraviti sada nego da ga je napraviti dogodine. Ta snimka stanja na 31. kolovoza nam je važna. Važna nam je provedbu demografske politike, važna nam je da vidimo kako u konačnici i socijalno i u onim nekim elementarnim stvarima stoji hrvatsko društvo i da vidimo što moramo strukturno činiti da bi naši sugrađani živjeli bolje. Mi to očekujemo od toga popisa stanovništva i vjerujem da će u konačnici sve to biti dobro napravljeno, da će popisivači dobiti odgovarajuću naknadu za svoj posao i da neće biti uzročnik ne daj Bože nikakvoga širenja epidemije zbog samog popisivanja ljudi. Prema tome što se mene tiče tu je stvar bio jasan svo ovo vrijeme, a stav struke, epidemiologa, HZJZ-a, stožera, komunikacije sa DZS-om je u konačnici i iznjedrio da popisivači moraju imati Covid potvrde kao što mislim da je dobro da imaju i u zdravstvenom sustavu. Zato ta potvrda između ostaloga i služi. A mi smo što se tiče mjera bili jako obazrivi, bili smo izrazito obazrivi. Malo je tko bio ovako obazriv da ne bude previše intruzivan i invazivan prema načnu života hrvatskoga naroda, odvijanju gospodarskih tijekova, škole, prometa, drugih društvenih aktivnosti međutim u jednom trenutku kad država osigura dovoljno cjepiva onda je sad ovo element i osobne odgovornosti, a osobito onih koji su iznad 50, 60 godina da naprave napor da se cijepe i da zaštite svoje zdravlje jer nažalost 93% preminulih nam je iznad 60 godina. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa upravo o tome je predsjedniče Vlade i riječ. Odluke koje se donose su prtljanje, petljanje i zato dio stanovništva ove zemlje se odlučilo između ostalog ne cijepiti ne zato što su antivakseri nego zato što ne vjeruju stožeru i ne vjeruju odlukama koje donose. Prvi odgovor kad je bio da li popisivači moraju biti procijepljeni odnosno imati potvrde je bilo rečeno pa nije neophodno, pa oni gdje se može to se može napraviti vani na otvorenom, pa se to može napraviti izvan stana, pa se to može biti napraviti u vrtu, na terasama i na svemu ostalom. Dakle, popisivači ulaze u domove naših, naših sugrađana. Dio sugrađana će se odlučiti za popis putem e-građana da si olakšaju posao i sebi i svim drugima, ali ti popisivači ulaze u domove za stare i nemoćne, oni ulaze staračkom domaćinstvu za kojeg ne možete očekivati da će imati putem e-građana i onda da se je tu do zadnjeg trenutka nije bio jasan odgovor da li moraju imati određene uvjete i popisivači ili ne je gospodine predsjedniče Vlade loše jer čim krenete petljati i prtljati pa malo moraju, pa malo ne moraju to vam isti čas se svi pitaju pa kažu pa ček malo izgleda da neki put moram, a neki put ne. Dakle, ovo je bila prilika kad država nešto organizira, kad država angažira ljude za određeni posao da i država i svoj jasan stav kaže prema cijepljenju i prema onom tko mora biti procijepljen i na koji način. Stoga, i ovaj popis stanovništva i način na koji se njemu pristupili govorim u kontekstu Covida odnosno korone se pokazalo zapravo da cijelo vrijeme jer to nepovjerenje naših sugrađana u sve zajedno razlog je vaše petljanje i prtljanje. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Sada je 19-to pitanje, zastupnik Darko Sobota postavlja ga ministru unutarnjih poslova i potpredsjedniku Vlade Davoru Božinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade sa ministricama i ministrima, uvaženi ministre Božinoviću u hrvatskoj javnosti se pokazala i pojavila određena zabrinutost zbog situacije u Afganistanu, a posebice sa eventualnim prijemom izbjeglica i migranata iz Afganistana u RH. Ta zabrinutost zasigurno je iskazana i određenim strahom prema eventualnom novom migracijskom valu iskazanim jednim prelaskom hrvatskih granica. Ono što ja želim da vi odgovorite evo meni i nama je zapravo koliko i tko utječe na dolazak izbjeglica i migranata iz Afganistana u RH i da li je opravdana zabrinutost hrvatske javnosti ali i građana novim migracijskim valom u RH kojega smo bili svjedoci pred nekoliko godina? Nadalje, ja vas molim da nam odgovorite kakva je zapravo situacija na razini EU, koliko je zabilježeno migracijskih prelazaka granica na nivou EU? Svjedoci smo i znamo da hrvatska država daje određenu supsidijarnu zaštitu izbjeglicama i migrantima iz drugih država i odobrava azil pa vas molim da nam odgovorite koliko je tih građana na nivou godine i zapravo iz kojih država oni dolaze? Zahvaljujem.
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče, pa hvala što otvarate ovu temu koja je veoma važna. Nije to tema o kojoj se raspravlja samo u Hrvatskoj, raspravlja se u svim europskim zemljama, raspravlja se diljem svijeta i pogotovo nakon onog iskustva koji smo i u Hrvatskoj i u Europi imali 2015./2016. g. kad su se valovi izbjeglica i migranata kretali nekontrolirano i preko našeg teritorija i sve do zemalja njihovog krajnjeg odredišta. To nam iskustvo zajedno sa i ovim najnovijim iskustvom, ali imajući u vidu i naš geopolitički položaj, govori da je pitanje migracija pitanje koje nadilazi mandat jedne vlade, ja bih kazao i mandat nekoliko generacija. Sa njime će se, nažalost baviti i generacije koje tek trebaju doći i živjeti na našim prostorima jer realnosti su nažalost u svijetu takve. Mi smo kao Vlada od prvog dana bili svjesni da tom pitanju treba pristupiti strateški i upravo uvažavajući činjenicu da se sa migracijama ne možemo nositi od danas do sutra, od krize do krize, već da se treba postaviti tako da znamo koji su nam glavni pravci djelovanja i to se vidi u našoj politici. Prije svega smo učinili sve kako bismo ojačali vanjsku granicu, najdulju kopnenu vanjsku granicu EU, to je naša granica, sa ljudstvom. Imamo više od 6500 tisuća graničnih policajaca, ali tu su i sve druge policijske službe, nekoliko stotina pripadnika i specijalne i interventne i kriminalističke policije koji svakodnevno su angažirani u zaštiti granice. Drugo smo stavili jaki naglasak na borbu protiv kriminala, odnosno organiziranog kriminala, krijumčarenja tih ljudi i u našem mandatu je više od 3,5 tisuće kriminalaca, dakle detektirano, uhićeno i procesuirano jer sudjeluju u toj prljavoj raboti koja po nekakvim pokazateljima danas postaju unosniji biznis od trgovine drogom. I treća stvar, uložili smo jako puno u opremanje policije i to je kao i ova dva prethodna pravca, a to je zapravo proces, dakle sama ova Vlada je više od 200 milijuna eura uložila u modernizaciju i opremanje policije. Istovremeno, mi nismo ostali zatvoreni kako neki žele reći, kroz cijelo ovo vrijeme, samo ove godine smo zaprimili zahtjev za negdje 1700 azila u RH, polovica od toga, to je bio isto dio vašeg pitanja, su državljani Afganistana, međutim, iz nekih ranijih iskustava mislimo da će ih biti sve više jer uglavnom se radi o ljudima koji nemaju nikakve dokumente pa je nekad bila velika većina Sirijaca, danas su to Afganistanci. U ovom trenutku ih je 126 Afganistanaca koji traže međunarodnu pomoć, uključujući i one, onih 19 koje smo evakuirali i primili i smjestili u RH. U ovom trenutku [[Upadica: Hvala.]] nitko ne može reći koliko i kako će se razvijati ta situacija, ali mi činimo sve i činili budemo [[Upadica: Hvala ministre.]] da budemo sigurni. Hvala vama.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Zahvaljujem g. ministre na vašem iscrpnom odgovoru, ali vam zahvaljujem i na dodatnim informacijama i vjerujem da će ta opravdana zabrinutost i hrvatske javnosti, ali i hrvatskih građana biti manja nakon vašeg odgovora. Ali vam zahvaljujem i čestitam na vašem radu i na radu, ne samo onih 6500 policajaca koji su na granicama, nego i svima onima koji su dali svoj nesebični doprinos upravo očuvanja zapravo jedne stabilnosti mira koji mi danas uživamo. Dakako zahvaljujem i Vladi na nesebičnoj pomoći i vašem resoru, ali i svima nama. Hvala.
Dvadeseto pitanje, zastupnik Emil Daus postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Ustavnim promjenama, tamo još iz 2000. g. u Ustav RH uveden je, između ostalog i pojam regionalne samouprave, tada zahvaljujući IDS-u koji je na tome inzistirao. I osim ostalih članaka koji definiraju djelokrug rada, već u čl. 4 piše da je državna vlast u RH ustrojena na načelu diobe vlasti, na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu, a ograničena je Ustavom zajamčenim pravo na lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu. U tih 20-ak godina praksa je pokazala baš suprotno, da je zapravo regionalna samouprava ograničena državnom vlašću, pa je moje pitanje kada se napokon misli dati veće ovlasti regionalnim samoupravama, a time podići, naravno, njihovu odgovornost, ali i učinkovitost jer će rezultirati to puno bržim provođenjima odluka, efikasnijim rezultatima u svim onim područjima koji su u ingerenciji regionalne samouprave, školstvu, zdravstvu, prometu, prostornom uređenju i svemu ostalom. Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade, odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Daus, čestitam vam na izboru novoga predsjednika stranke. Drago mi je da se IDS konsolidira, riječ je o dobrom čovjeku i mom prijatelju. Što se tiče vaše teze o Ustavu, ustavnim promjenama, podjeli vlasti, regionalnoj samoupravi, pa ja mislim da ako je ijedna vlada napravila ogromne iskorake prema jedinicama lokalne i područne samouprave onda je to naša vlada i to na 4 temeljna načela. Ja to imao sam dojam da to stalno govorim da smo to svi nekako ulovili, ali ajde ponovit ću. Dakle, prvo i osnovno načelo mi vodimo dijalog bez presedana sa županijama, sa udrugom gradova i sa Hrvatskom zajednicom općina. Od drugog mjeseca naše prve vlade, od prosinca 2016. svakih 6 mjeseci uz iznimke ove korona situacije jer se fizički nismo mogli sastajat, ali bilo je nekoliko video konferencija, mi smo imali stalan dijalog. To zna i g. Miletić, to je znao i g. Radin, to je znao i g. Flego, sa svim županima i predsjednikom udruge gradova, udruge općina, vašim donedavnim saborskim kolegom i predsjednikom Odbora za regionalnu samoupravu, o svim bitnim temama Hrvatske. Nema tog proračunskog aspekta, zakona, programa, europske teme, projekta koji je bio relevantan za županije, gradove i općine da ga mi prethodno prije nego što je neka odluka donesena nismo temeljito raspravili kroz taj dijalog. Drugo, mi se vodimo načelima funkcionalne i fiskalne i treće, fiskalne decentralizacije. Dakle, ja sam uvjeren da načelo supsidijarnosti uz načelo proporcionalnosti koja su dva najbitnija načela uopće za funkcioniranje bilo kojega sustava, a osobito sustava višerazinskoga upravljanja Hrvatskom, moramo primjenjivati. Ja stalno govorim ministrima oko bilo koje teme teško da mi s razine vlade, Zagreba, ove zgrade visa vi HS, u Banskim dvorima možemo bolje znat što je bitno za neku općinu u Funtanu recimo u Istri ili to može znat načelnik te općine. Ja mislim da može bolje on znat nego mi. Prema tome, sve što može se odlučivati na nižoj razini ja sam za to. A što se tiče fiskalne decentralizacije zakonom iz 2017.g. mi smo dali toliki kapacitet i snagu jedinicama lokalne i područne samouprave sa povećanim izvornim prihodima da su mnogi od njih skočili za 100%, 100%. Istarska je županija jako razvijena i možda je taj efekt bio manji. Al kad je trebalo sada u ovoj krizi, ko je stao iza vaših zaposlenika u privatnom sektoru u vremenu covid krize? Evo gledam tu podatak 240 milijuna kuna za 10.000 radnika u Istri je dala država putem HZZ-a i pomogla kome, pomogla je županiji, gradu i općini gdje ti ljudi žive, firmama koje su opstale, premostile tu krizu. I četvrti element je provođenje projekata bilo nacionalnim sredstvima bilo europskim sredstvima. A s te strane načina na koji se planira novi višegodišnji financijski okvir kako pojačati gradove, općine, intervenirati u onim dijelovima Hrvatske gdje očito imamo nesrazmjer u razvoju mislim da vodimo izrazito računa. I zato sa te strane plus ovo pitanje županija gdje vidim da je SDP išao s time da im se županije ne sviđaju, nama se sviđaju i ostat će, mi ih nećemo mijenjati i nećemo ih ukidat. Dakle tu mislim da smo mi na istom tragu. Ja vas pozivam na izvrsnu suradnju koju imamo dosada da je nastavimo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kako bi rekli mi doli, šjor premijer mislim da se nismo kapili do kraja. Ovoga nije upitna vaša komunikacija s regijama i pozdravljam neke koje su se i događale u zadnje vrijeme. Nije baš država dala novac, novac stvaraju građani RH, država ga preusmjeruje. Ja ću pokušat bit malo slikovit makar ispao smiješan. RH ima svoj grb, lijep i prekrasan grb, gore iznad njega nalaze se 5 grbova povijesnih hrvatskih regija, 4. po redu jee koza koja predstavlja regiju Istru koja nije županija, regija je čak sa Liburnijom i istarskim otocima koji su nam oduzeti tamo '90.-tih, al to je jedna druga tema. Da se vratimo na tu kozu, tu brižnu kozu muzu 30.g. i onda joj svako toliko bace malo sjena, pa je opet muzu, ne, ali njoj je dosadilo i dojadilo kao i Istrijanima i njenim pravim gospodarima. I nitko ne traži više od onog što Ustav RH propisuje. Čega se bojimo, veće razlike još među regijama? Mislim netko radi malo više, netko radi malo manje ili stjecajem nekih drugih okolnosti zato je možda neka regija razvijenija neka je manja, mi ne tražimo pomoć, tražimo samo alate da možemo raditi i stvarati i dajte to i drugim regijama naravno ne samo Istri, nije to pitanje. Kroz nekoliko godina garantiram vidjet će se što je održivo što nije i vidjet će se stvarni napredak da decentralizacija ne bude samo kad treba pričati nego da stvarno zaživi onako kako treba. Hvala lijepa.
21. pitanje zastupnica Sandra Benčić upućuje ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče vlade, više od pola godine traje trakavica s izborom predsjednika vrhovnog suda. Prvo vam nije odgovarala prof. Zlata Đurđević navodno zato što ju je predsjednik u prvoj iteraciji predložio mimo poziva. Nakon toga smo imali treći poziv i činilo se da je došlo do dogovora i da će HDZ podržati trenutnog kandidata predsjednika republike suca Dobronića. Radi se o sucu i to želim zaista naglasiti koji ima upravo ono što našem pravosuđu nasušno nedostaje, a to je povjerenje građana. Međutim, izgleda da vam ni on ne odgovara navodno zato jer nije ispunio normu. Ispada da je ta norma puno važnija od hrabrosti, od pravnog znanja i od povjerenja javnosti. Iz navedenog meni djeluje kao da vi namjerno ili s određenim ciljem otežete s izborom predsjednika vrhovnog suda. I ono što me zanima je da li je ta vaša neodlučnost povezana s ocjenom suca Dobronića o tome da se je vaša vlada u aferi Agrokor propustila likvidirati faktoring društva kako bi dio štete koji je nastao između ostalog i malim dioničarima mogla namiriti iz njihove imovine? Pri tome Dobronić je upravo na tom primjeru objašnjavao zašto se sudac koji se bavi složenim predmetima ne stiže uvijek ostvariti normu, a vidi slučaja pitanje afere Agrokor još nije završeno jer je nagodba gdje, revizija nagodbe je gdje, na Vrhovnom sudu. O tome Vrhovni sud nije odlučio u zadnje 2 godine i treba tek odlučiti. Eto, zanima me da li postoji motivacija da se oteže s izborom predsjednika Vrhovnog suda. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Benčić, ja uživam gledati kako NGO aktivizam transformiran u političke stranke sa enormnom potporom medija uvijek ide na najkreativnije i najnevjerojatnije scenarije. Uživam. Ali budući da o ovoj temi ja ne znam po čemu ste vi to ocijenili da recimo ja ili HDZ recimo ima nešto protiv suca Dobronića. Tko je to rekao, tko je izgovorio to i gdje ste vidjeli da je bi neki dogovor? Ali ajde iskoristit ću ove 3,5 minute za nešto drugo. Meni je žao da nova predsjednica Vrhovnog suda nije još uvijek aktualna potpredsjednica Europskog suda za ljudska prava Ksenija Turković koja je bila prvi pravi izbor, oko koje bi postigli ovdje konsenzus još u veljači prije prof. Đurđević. Znate zašto nije izabrana? Ne zato što je ja kao netko iz kuta parlamentarne većine ne bi htio, naprotiv, nego zato što je netko nije htio predložit nakon što joj je ponudio to, a kada je ona kazala može u zakonitoj proceduri, u zakonitoj proceduri po Zakonu o sudovima i uz širu privolu više nije htio predložiti. Vi nama imputirate da usporavamo izbor predsjednika Vrhovnog suda, budući da ovo vjerojatno ne znate ili ako znate ne želite reći, svoditi to na neku našu želju da mi otežamo izbor vrhovnoga, predsjednika Vrhovnoga suda jednostavno nije istina. Ja bi bio sretan da je nakon 9 godina na Europskom sudu za ljudska prava bivša prorektorica zagrebačkog sveučilišta prof. materijalno kaznenog prava kod koje bi ostvarili konsenzus svi u sekundi bila predložena u zakonitoj proceduri. I za nju bi glasalo po meni čak bi vjerojatno i gospodin Litre bio glasao za nju premda dolazi iz Strasbourga. 150 zastupnika vjerojatno bi bilo za nju. Znate kad? Na proljeće. O ova tema bi bila non issue. Jesmo li mi forsirali proceduru koja je bila protuzakonita? Jesmo li mi dok traje javni poziv unaprijed rekli ne zanima me, da se bilo tko javio ja ću stavit tog? Jesmo mi to napravili? Koja je to metodologija? Što je to? Koji je to žanr metodologije izbora predsjednika Vrhovnog suda na ovaj način? To bih ja volio čuti što vi kao ex aktivist, danas političarka mislite. A ovo da vi imputirate, ja nisam ni primijetio da je to rekao gospodin Dobronić, to saslušanje je bilo, nije on bio jedini kandidat bilo ih je petero. Pitao sam kolege, a pitao sam i neke druge pravnike što misle. Pa nije valjda jedina stvar da se donese presuda u jednom predmetu koji je bitan, važan, koji se tiče puno ljudi da je to jedina tema po kojoj netko treba biti predsjednik Vrhovnog suda. Da li možda neki drugi kandidat bio loš, lošiji, slabiji, pokazao neznanje, pokazao manjkavosti možda u funkcioniranju suda? Ili zašto recimo 2013. kad se Hrvatin 3 puta birao za predsjednika Vrhovnoga suda taj isti Vrhovni sud nije bio boys club, nisu imali plave okice i među sobom se dogovarali tko će, kak to nije bila tema tada? Ni vas nisam čuo tada o tome. Kako to nisu bile teme? I dosta mi je više tog imputiranja HDZ-ovog pravosuđa, utjecaja na pravosuđe. Radimo proces konzultacija i odlučit ćemo [[Upadica: Hvala.]] a vama ćemo posebno kazat kada.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče Vlade, meni je drago da vi uživate u mojom pitanjima. Ja moram reći da posebno uživam u vašim odgovorima na moja pitanja o Agrokoru, vaš odgovor uvijek je NGO aktivizam gdje je NGO aktivizam nešto loše to vas je vjerojatno prijatelj Orban naučio. A to od kuda nama ideja da se vi ne slažete sa izbor suca Dobronića pa ne znam upravo ste proveli 3 minute argumentirajući o tome zašto on nije on dovoljno dobar, ali imate kandidatkinju koja bi bila bolja. Tako da nekako ste sami sebe ovdje pobili. Iz svega što smo na saslušanju čuli o sucu Dobroniću je da ima široko znanje, da ima hrabrost da donosi teške odluke. Pokušaj njegovog diskreditiranja kroz DSV-ov stegovni postupak zato što nije ispunio normu u javnosti izgleda točno onako kako jest, a to je izazivanje 4 kruga. Sad smo od vas čuli i zašto se izaziva 4 krug. Dobranić je poznat u javnosti po presudi u slučaju Franak, da. Zašto je ipak ta presuda važna i zašto se inzistira na tome da je od tu pokazao određenu kvalitetu? Zato jer je imala dalekosežne posljedice za odnose financijskih institucija i građana. A isti takav slučaj, sa istim takvim ako ne i većim financijskim reperkusijama a posebno političkim za vašu Vladu je revizija nagodbe u slučaju Agrokor koja bi u slučaju da se dogodi i da se utvrdi nezakonitost nagodbe imala takve ekonomske posljedice i vjerojatno veće od slučaja Franak, ali najviše posljedice na upravo vašu Vladu koja je takvu nagodbu lex Agrokorom omogućila i zato sudac Dobronić zbog vas vjerojatno neće postati predsjednik Vrhovnog suda jer je on pokazao da ima hrabrosti donositi [[Upadica: Hvala vam.]] odluke u teškim trenucima.
Hvala lijepa. Idemo na 22 pitanje, zastupnica Sabina Glasovac postavlja ga ministrici kulture i medija, Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovane ministrice kulture i medija. Vijeće za elektroničke medije je u srpnju ove godine usred sezone godišnjih odmora dodijelilo na 15 godina kao najpovoljnijem ponuditelju koncesiju koju je do kraja svibnja na toj frekvenciji Radio 101 Trgovačkom društvu „Top radio“ d.o.o. Članovi vijeća u tom trenutku trebali su znati dobro poznatu činjenicu da ponuditelj dolazi iz medijskog kartela koji već desetljećima drži prikrivenim monopol nad radijskim postajama u RH, što je protuzakonito i pogubno za razvoj slobode medija i pluralizam na što je i vas upozorilo Hrvatsko novinarsko društvo. Ovdje se radi o eklatantnom kršenju najmanje dva zakona, to je Zakon o medijima i Zakon o elektroničkim medijima i nadam se da će ovu situaciju istražiti sve nadležne institucije. Jedna od nadležnih institucija je i vaše ministarstvo kojem ste vi na čelu Ministarstvo kulture i medija, pa vas ja pitam poštovana ministrice kulture i medija što je Ministarstvo kulture napravilo odnosno koje radnje je poduzelo kako biste utvrdili postoje li naznake medijskog kartela i što činite da biste osigurali transparentnost stvarnog vlasništva u medijima te spriječili ovakve kartele i moguću medijsku manipulaciju?
Ministrice izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Glasovac. Meni je žao da vi ponavljate ovo pitanje iako ste jučer bili na odboru na kojem smo vrlo detaljno to elaborirali i vi ponovo namećete tezu da bi naša Vlada odnosno ministarstvo kojem sam na čelu trebalo napraviti nešto nezakonito, a to je upravo ovo na što vi pozivate. Vi pozivate na bezakonje odnosno kršenje zakona što bi predstavljao bilo koji korak kad bi ministarstvo preispitivalo odluke neovisnog regulatora, vi to jako dobro znate, a bez obzira na to ponovo plasirate tu temu. Dakle, Ministarstvo kulture i medija sukladno zakonu sadašnjem, a ni ovom koji sad predlažemo nije nadležno nadzirati rad regulatora. To je nadležan Sabor, izvolite pozvati članove Vijeća za elektroničke medije na sjednicu, koliko sam shvatila to će se uskoro i dogodit pa ih pitate sve što vas interesira o tome. Što se tiče ovoga što je jučer rekao predsjednik Novinarskog društva, mogu to ponoviti ovdje jer sam to rekla jučer i u razgovoru s njim, a i na odboru. Potpuno je neprihvatljivo da daje izjavu u kojoj tvrdi da predsjednik Vlade može naredit istragu, dakle takva je tvrdnja iznesena od strane HND-a da predsjednik Vlade može naredit istragu o nečemu o čemu se piše u medijima i to od onih koji cijelo vrijeme zagovaraju slobodu medija. Dakle, nešto putno neprihvatljivo. A na vaše pitanje što radimo vezano uz transparentnost vlasništva u medija, podsjetit ću ono što sam rekla jučer, nacrt Konačnog prijedloga Zakona o elektroničkim medijima jučer je bio na odboru, bit će sljedeći tjedan na plenarnoj sjednici, naši prijedlozi su bili uključeni već u prvom čitanju. Dakle, obveza javne objave vlasništva u medijima sukladno registru stvarnih vlasnika, 2 javna objava u medijima o izvorima financiranja, 3 obveza kad financiraju medije da to rade putem natječaja i sukladno javno objavljenim kriterijima. Dakle, za razliku od vas koji imputirate da bi mi kao i nekim nedemokratskim državama dijelili ili oduzimali koncesije kao Vlada i ignorirali činjenicu da smo između ostalog i pristupanjem EU usvojili neke standarde u kojima neovisni regulatori rade neovisno je potpuno neprihvatljiva zlonamjerna i neutemeljena u zakonu. Dakle, ponovit ću na kraju, imate ovlast kao Sabor, pozovite članove i članice Vijeća za elektroničke medije, ja sam ih javno pozvala i to je ono gdje se zaustavljam poštujući zakon da javno obrazlože svoje odluke. Meni su u nekom dijelu nejasne, ali to nije nadležnost ministarstva da ih se preispituje. Pozovite ih, pitajte ih, tražite da se utvrde sve okolnosti, a nakon toga može se dalje razgovarati. Dok je naša Vlada ovdje na ovoj poziciji, a vi tamo i dok sam ja ministrica sasvim sigurno neću raditi ništa što je u suprotnosti sa zakonom koji je usvojio ovaj Sabora. Evo, hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Ja sam zadnja osoba koja bi pozivala na kršenje zakona i ne podmećite mi molim vas cijenjena ministrice. Od vas nisam očekivala ništa drugo nego da perete ruke od svoje odgovornosti kao i o brojim drugim slučajevima, a zapravo ste vrlo, vrlo umiješani u vrlo ružne stvari koje se događaju u području kulture i medija u RH. Očekivala sam da ćete reći da se obratim Vijeću za elektroničke medije jer je ono kao neovisno tijelo, a vidi vraga većina članova upravo tog Vijeća za elektroničke medije koje je dodijelilo ovu koncesiju je po volji baš HDZ-u. I bilo di dobro da vas kao ministricu zanima zašto je jedan ponuditelj koji već kontrolira određene radijske stanice dobio koncesiju na drugoj radijskoj stanici što znate da je eklatantno kršenje zakona. Al mene kažem vam od vas ne čudio uopće što vi u ovom sluačju se ne želite ponašat kao ministrica nego kao nekakva sanseverija u Ministarstvu kulture dok s druge strane vrlo vješto kao ministrica i preko svojih kumskih i obiteljskih veza utječete na brojne stvari pa tako štitite ravnateljicu HNK koja provodi mobing nad zaposlenicima istog tog kazališta, pa isto tako ste vrlo jasno umreženi sa bivšim ravnateljem HRT-a koji je u pritvoru g. Bačićem s njegovim nasljednikom i tako i tako dalje. Vi niste ministrica, vi ste zaštitnica, zaštitnica i krupnog kapitala i ružnih stvari pa i korupcije koja se događa i nepotizma u području kulture i medija. To je žalosno.
Kolegice Glasovac, za ovako teške tvrdnje, trebaju i dokazi. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa niste baš rekli, ja bih vas molila da, molio kad tako nešto izgovarate, da vodite računa da to treba i dokazati i argumentirati. Idemo dalje. Sada je na redu kolega Škoro koji postavlja ministrici kulture i medija Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče, poštovana gđo. ministrice. Po različitim mjerenjima, naša zemlja je ogrezla u korupciju, kriminalu, laži, dvostrukim mjerilima, u našoj zemlji su otimačina i prijevara uobičajeni način ponašanja jer nema odgovornosti. Najveća prevara je bila privatizacija i evo, jednog slučaja koji je vama poznat, a samim time, iz njega ćemo iznjedriti i pitanje. 22. siječnja '93. g. temeljem procjene privatiziran je .../nerazumljivo/... div Jugoton, sadašnja Croatia Records. Na zahtjev Hrvatske glazbene unije 12. prosinca 2014. Centar za restrukturiranje i prodaju, dakle CERP je 21. listopada, 2 godine kasnije, 2016. donio rješenje da u toj procjeni nije iskazana vrijednost snimki ili fonograma, tzv. B katalog. To znači da te snimke kao i prihodi koje ostvaruju, pripadaju državi iliti svima nama. Croatia Records je pokrenula sudski spor, to vam je također, poznato, ali u prvom i drugom stupnju je potvrđeno rješenje CERP-a i rekli su da je ono ispravno. Država svake godine, dakle naši građani, gubi novce i ti novci ne idu državi nego idu u privatne džepove. Vi i bivši dužnosnici ministarstva, upravljanja državnom imovinom ste bili upoznati s ovim slučajem pa me zanima. Zašto niste tražili ishođenje privremene mjere temeljem koje bi se, dakle do okončanja ovih procesa i ove trakavice, novac koji bi trebao pripadati državi, stavljao na poseban račun ili tzv. black box i tko je odgovoran za nastalu štetu koja se kreće u desecima milijuna kuna? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala g. zastupniče Škoro. Kad ste počeli postavljati pitanje, onda sam mislila hoćete li ga postaviti kao izvođač, kao autor ili kao diskograf jer vi ste sve to i bili ste dionikom raznih privatizacija u toj industriji i sigurno da jako dobro poznajete tu situaciju jer ste bili u suvlasništvu ili u vlasničkim odnosima sa nizom tvrtki, neke su danas, posluju, neke ne posluju, neki su se katalozi izgubili, itd., međutim, shvatila sam vaše pitanje kao zaista zastupnika Sabora kojeg interesira javni interes u ovome i mislim da je dobro da se otvori ova tema koju zaista s pozicije i revizije pretvorbe i privatizacije i uopće pitanja tretmana autorskih prava i intelektualnog vlasništva, iznimno važno. Taj spor, kao što znate i kao što ste citirali, pokrenut je prije našeg mandata, prvostupanjska presuda donesena je početkom našeg mandata kako bismo anticipirala određena moguća rješenja, tada u Zakonu o arhivima, koji su evo, neki vaši politički kompanjoni, sadašnji ili bivši, lijepili mu neke druge etikete, a zapravo se bavio meritumom, u tom Zakonu stvorili smo jedan prostor ukoliko takva presuda postane pravomoćna, da država koja bi mogla postati, u tom slučaju vlasnikom tog intelektualnog vlasništva, tim intelektualnim vlasništvom može upravljati, sigurna sam da ste taj članak pročitali. Tijekom ove godine dogodila se drugostupanjska presuda na koju su vlasnici najavili još neke pravne lijekove, mi smo uputili, kao Ministarstvo kulture i medija koje zainteresirano za meritum, ali nije izravno nadležno, uputili smo na konzultacije s različitim resorima, u prvom redu resor koji je sljednik tadašnjeg ministarstva koje se bavimo privatizacijom i treba vidjeti na koji način dalje po toj presudi postupati. Ovdje se zaista radi o mišljenju je li, činjenicom, da se možda propustilo, a očito se propustilo iskazati vrijednost fonograma kao materijalne stvari, bez obzira što fonogram tada nije bio definiran zakonom, je li se time propustilo istovremeno i izračunati vrijednost intelektualnog vlasništva. Prema preliminarnom čitanju, te drugostupanjske presude, to nije nedvojbeno jasno utvrđeno, ali mi ćemo svakako u razdoblju koje je pred nama ovoj temi se ozbiljno posvetiti, konzultirat ćemo tu i vašu knjigu i vašu doktorsku disertaciju, ako nam nešto bude mogla pomoći, ali u svakom slučaju, ono što je najvažnije, pa i u svjetlu donošenja ovog Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima je da rezultat i te presude i ovog zakona bude usmjerena na boljitak svih naših i umjetnika i autora i diskografa i ja vjerujem da će se naći rješenje. Što se tiče ovog konkretnog pitanja oko privremene mjere, postoje neki pravnici koji smatraju da je to trebalo napraviti, postoje neki drugi koji smatraju da je trebalo čekati pravomoćnost presude, odnosno drugostupanjsko rješenje, pa ćemo i u tu vidjeti što će se dalje događati.
Izvolite, očitovanje.
Hvala vam lijepo gđo. ministrice. Dakle vi kao ministrica i doktorica znanosti morate razlikovati privatizacijski proces od poduzetništva. Privatizacijski proces je bio 1993. g., dakle u njemu stvarno nisam sudjelovao, kao ni u bilo kojem drugom privatizacijskom procesu, ali kao poduzetnik, da, jesam, trgovao sam, radio sam i nadam se da to nije kažnjivo bez obzira koliko ponekad imam dojam iz vaše stranke da ste protiv poduzetništva. Međutim, da bi približili ljudima o čemu se ovdje radi, radi se o tome da je recimo 2019.g. Croatia Records prikazala dobit iliti prihod od prava i digitalne distribucije na razini 16 milijuna kuna. Godinu dana ranije to je bilo 15 milijuna kuna. Svi relevantni pokazatelji i istraživanja kažu da 2/3 tih prihoda otpada na tzv. B katalog za koji smo i vi i ja sada utvrdili da postoji, ako ništa drugo barem kako vi velite prijepor, taj prijepor je ipak argumentiran kroz dvije sudske presude i kroz odluku Agencije Cer, dakle nije to sad došao netko s ulice ili je netko poput mene palamentirao na tu temu. Ako gledate vrijeme proteklo od prijave HGU-a to je 70 milijuna kuna jel je 7.g., ako gledate vrijeme od izdavanja rješenja CERP-a opet je u pitanju 50 milijuna kuna, ako gledate vrijeme od '93.g. do danas dakle sama prodaja i prihodi iz tog kataloga to su toliko veliki novci da država u svakom trenutku može uistinu čak zatražiti ponovo vlasnički udio u toj tvrtci i pri tome nemam ništa protiv nje, dapače tamo rade vrijedni ljudi i oni nisu ništa krivi, kriva je država koja ne reagira. I ja se nadam da će možda ovo pitanje ponukati vas ili neke druge da pokrene ono što je nužno, a to je dakle parkiranje tih novaca ili izricanje privremen mjere temeljem koje će se zaustaviti daljnji odljev naših novaca. Hvala vam.
Hvala. Sada će zastupnica Antolić Vupora postaviti pitanje ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, izvolite.
Poštovani predsjedniče postavljam pitanje ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, dakle pitanje se odnosi na školsku godinu u kojoj je početak donio iste probleme i roditeljima i učenicima. Produženi boravak je samo jedan od problema, a to je da nije dostupan svim učenicima u RH. Samo neke općine odnosno gradovi i županije koji su osnivači škola mogle su sukladno svojim financijskim kapacitetima organizirati produženi boravak. Pitam g. ministra kada će produženi boravak biti dostupan svim učenicima u RH i kakav je status učiteljima u tim produženim boravcima?
Izvolite odgovor.
Dakle, poštovana gđo. zastupnice, produženi boravak je naravno nešto o čemu se jako dugo razgovara u hrvatskom obrazovnom sustavu. Puno varijanti je bilo nekada spominjano. Ono što u ovom trenutku Vlada RH provodi to je jedna reforma kompletnog predškolskog i osnovnoškolskog obrazovanja sa dijelom jednako tako u visokoškolskom, a upravo u cilju i sa svrhom da se svim učenicima u RH koji pohađaju osnovnu školu omogući ne produženi boravak nego cjelodnevna nastava. Volimo govorit o cjelodnevnoj nastavi zato što to u načelu u ovom pristupu ona i jest. Boravak može biti gotovo pa vezan sa nekakvim čuvanjem djece. U ovom slučaju ono što želimo napraviti je cjelodnevna nastava jer učenici u RH u osnovnoj školi u odnosu na svoje ostale kolege po drugim zemljama imaju daleko najmanji broj aktivnih sati. To je jedan bio od razloga zbog čega se ne stigne i trenirati sa njima određene vještine razumijevanja, komunikacije i prenošenja i interpretacije stečenog znanja. Dakle, u NPOO predviđeno je upravo za taj segment ukupno znanost i obrazovanja 7,5 milijardi od čega 5 milijardi ide prema osnovnom i predškolskom odgoju, predškolski odgoj u smislu da svi dječji vrtići u RH stvore kapacitete odnosno izgrade svi ovi kapaciteti kako bi sva djeca u Hrvatskoj obavezno pohađala onu pripremnu godinu prije nego što krenu u 1. razred, a paralelno sa time ide i dogradnja i izgradnja novih škola da svi budu u jednoj smjeni i rade od 8 sati ujutro do 3 sata popodne odnosno po potrebi nekakvih lokalnih uprava i samouprava ovisno o interesu i do 5 popodne. Kažem da su sredstva osigurana, već su svi više-manje kontakti županija, općina i gradova po pitanju potreba i načina dobivanja sredstava u tijeku, a raspis natječaja će biti odnosno poziv za podnošenje dokumentacije projektne će bit negdje za mjesec do dva dok se do kraja završe tehničke pripreme. Kažem novac je osiguran, prema tome onaj dio kojeg odrade lokalne uprave i samouprave u smislu projektnih dokumentacija, nakon toga ide provjera projektne dokumentacije i odobravanje sredstava, javnu nabavu provode jedinice lokalne uprave i nadam se da će Hrvatska imat dovoljno građevinskih kapaciteta da izgradi sve ovo što smo planirali s obzirom da nam sredstva stoje na raspolaganju.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Nisam zadovoljna s odgovorom, ne radi sebe i toga kako ja to percipiram nego zbog toga je još jedna školska godina otišla u planiranju budućnosti koja nikako da stigne. A niste mi odgovorili na ono najbitnije za što ću vas sada zapravo zamoliti i za pisani odgovor, a to je što je sa učiteljima u toj produženoj nastavi? Dakle, stanje je takvo da danas učitelji u produženoj nastavi imaju već 10-15.g. ugovore na određeno vrijeme, dakle to je prekarni rad i nikako da ti učitelji dobiju ugovor na neodređeno vrijeme. Stvar je još gora jer sada smanjenjem razredne nastave, smanjenjem odjeljenja jedan dio učitelja odlazi u produženi boravak i ostavlja stalan posao za onaj na neodređeno. Tako ne može dobiti niti kredit, niti godišnji odmor. Dakle, tim učiteljima se briga jednostavno ne posvećuje. U Varaždinu je za sve učenike uspostavljen produženi boravak i svim učiteljima je dat stalni radni odnos. Molim ministarstvo da učini sličnu stvar.
Pitanje broj 25, zastupnik Bartulica postavlja ministru zdravstva, Viliju Berošu. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre Beroš od početka izbijanja ove pandemije smo mogli čuti vrlo različita mišljenja o tome što je potrebno učiniti, koje mjere su nužne i slično. Vaš kolega Capak primjerice prošle godine izjavio je da nema smisla tražiti od ljudi da nose maske kad ulaze u određene prostorije ako su zdravi, a sad danas imamo situaciju da i djeca u školama moraju ih nositi. Bez obzira na ta mišljenja složit ćemo se da u Hrvatskoj postoji visoko rekao bi neslaganje sa radom stožera, možemo reći da imamo jasnu sliku tko su dobitnici, a tko su gubitnici u ovoj pandemiji. Dobitnici jasno među ostalim je i farmaceutska industrija pa i ovi centri koji provode testiranje. Rekao bih da gubitnici sigurno su djeca čije odrastanje je obilježeno ovom pandemijom. Međutim, ovo je isto prilika pojedincima da povećaju kontrolu nad ljudima i sad ulazimo u novu fazu rekao bih gdje vi ste najavili uvođenje Covid potvrde za sve djelatnike u zdravstvu i u službama socijalne skrbi itd. Međutim, već vaš kolega u Izraelu ministar zdravstva Stern je javno potvrdio da Covid potvrda uglavnom služi da se prisili ljude da se cijepe. Moje pitanje je da li za djelatnike sad od 1. listopada koji se ne žele testirati, a nisu cijepljeni, znači veliki broj ljudi, da li odbijanje testiranja može biti osnova za otkaz, za otkaz i gubitak radnog mjesta? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine saborski zastupniče, pa složio bih se s vama da je od početka ove epidemije bilo potrebno puno znanja i umijeća donositi određene mjere koje će rezultirati u pozitivnim iskoracima u borbi protiv ovog virusa. Vi ste govorili o dobitnicima i gubitnicima, ne znam da li je moguće govoriti o tome na taj način. Činjenica je da neki ostvaruju profite međutim njima treba istovremeno i zahvaliti jer su omogućili civilizaciji svjetskoj, cjepivo na brzi i dostupan način. Nadalje, pitanje je i našeg postupanja i odnosa prema virusu. Mislim da ovakvom našim postupanjem dozvoljavamo virusu da on u ovom trenutku vodi u biti ne vjerujem da će biti dobitnik, ali u svakom slučaju imamo lijek u borbi protiv njega i mislim da bi ga morali iskoristiti. Kada je riječ o potvrda u kontekstu zdravstvenog sustava, vjerujem da možete zamisliti što je meni osnovni postulat, a to je omogućiti sigurnost pružanja zdravstvene zaštite i kako Covid pozitivnim bolesnicima, pogotovo onim ostalima. Dakle, svatko od nas je moguće sutra bolesnik. Da li želimo otići u nesigurno zdravstveno okruženje u zdravstvenom sustavu? Sigurno to ne želimo. Upravo moj zadatak je omogućiti sigurnost i za zdravstvene djelatnike, ali isto tako za korisnike zdravstvenih usluga i to nije pravac kretanja samo u Hrvatskoj nego u Europi. Dakle, potvrda nije nešto što je optimalno što garantira zdravstvenu sigurnost, međutim u ovom trenutku je najbolji instrument kojim možemo ići u tom smjeru postizanja sigurnosti. Upravo zato da ne bi bili isključivi smo i omogućili mogućnost testiranja za one koji nisu ili cijepljeni ili preboljeli. Čak smo išli toliko daleko da smo usprkos toga što nas mnogi prozivaju razmišljali da u prijelaznom periodu ti testovi budu plaćeni od strane poslodavca odnosno države. Dakle, radimo sve da ne vršimo pritisak ili obavezu ili diskriminaciju zdravstvenih djelatnika. Međutim pogledajmo osnovne postulate, a to je pitanje sigurnosti u zdravstvenom sustavu. Mislim da je ovo jedan nužan korak u kontekstu rastućih brojeva koji će upravo tu sigurnost naglasiti. Kada je riječ o tome da netko odbije antigensko testiranje ukoliko mu je ono isto i plaćeno ne vidim racionalnu odluku za tako nešto. Dakle, svatko onaj koji obavlja zdravstveni proces mora ispuniti nekakve osnovne elemente pogotovo u izvornim okolnostima kako globalna pandemija je. Zdravstveni djelatnici da bi obavljali svoju dužnost u normalno vrijeme moraju imati sanitarnu iskaznicu koja garantira njihovu zdravstvenu sigurnost. Zašto u vrijeme epidemije i globalne pandemije ne bi iskoristili one elemente i imali testiranje koje nam ukazuje da nisu opasni za djelatnike svoje dakle kolege na poslu ili svoje bolesnike. To je nešto što je u ovom trenutku doista izazovnom veliki korak u pravcu osiguranja sigurnosti na radnom mjestu, a kako ćemo postupati prema onima koji se odbiju testirati iako ne znam koji bi razlozi bili za takvo postupanje, pravnici će naći apsolutno adekvatan odgovor i na to pitanje uzimajući Zakon o radu, Zakon o sigurnosti o radu i sve one pravne propise koji se odnose na tu problematiku. Međutim, meni kao ministru zdravstva u ovom trenutku je imperativ osigurati zdravstvenu sigurnost u zdravstvenom sustavu. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Što se tiče sigurnosti u sustavu ja se potpuno slažem da to je jedna velika odgovornost. Vidjeli smo da jedna bolnica u Makedoniji je izgorjela, Covid bolnica zbog velikog toka kisika vjerojatno jednostavno se povećava kad su takvi Covid pacijenti u velikom broju u tim prostorijama. Tako da i naše bolnice se moraju s vremenom prilagoditi i svjesni smo toga. Međutim, isto stoji činjenica da cijepljenje nije jamstvo da se netko ne može zaraziti i prenositi virus dalje. Prema tome, ove mjere opet upućuju na to da se stvara novo normalno stanje, novo normalno, gdje svi ti djelatnici su dovedeni u ovu situaciju gdje morat će donositi odluke u savjesti, dakle znamo da i veliki broj starije populacije još nije cijepljeno. Prema tome, i prioritetne skupine nisu, recimo, na takve, na, sa ovim mjerama, recimo, osigurane do sada, iz bilo kojeg razloga, jednostavno, ne žele. Prema tome, ovo je u odgovoru nejasno bilo da li će ti ljudi možda dobiti otkaz, ako, može biti ne znam koji razlog, ne ulazim u to, ali složit ćemo se da u ovoj pandemiji veliki broj ljudi se ponaša na različite načine. Prema tome, može se dogodit taj, dogoditi u budućnosti da veći broj djelatnika to ne učini i zanima nas, trebalo bi zapravo čvrsto odgovoriti da neće dobiti otkaz, to je moje mišljenje, a ovo u Izraelu, oni su imali visoku razinu procijepljenosti, ali isto se [[Upadica: Hvala vam.]] nevolja i dalje događa, tako da vidimo da nije riješen epidemija tamo.
Hvala lijepa. Idemo na dvadesetšesto pitanje. Zastupnik Josip Đakić, postavit će ga ministru obrane Banožiću. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, g. potpredsjedniče Vlade RH, gospođo i gospodo ministri, moje pitanje upućeno će biti ministru obrane RH. G. ministre RH, svjedoci smo da u proteklom mjesecima Hrvatska vojska gasi požare diljem RH, pomaže civilnim strukturama, pomaže Hrvatskog vatrogasnoj zajednici i daje im veliku potporu. Požari u RH su učestali i veliki angažman, kao i u svim drugim nepogodama je Hrvatske vojske. To je samo jedna od ustavnih zadaća koje ona ispunjava na teritoriju RH, ali vidimo i u susjednim zemljama. Molim vas da nam pobliže predočite koliki je bio u proteklim mjesecima angažman Hrvatske vojske na svim požarištima, kao i van RH, kako bi hrvatska, javnost, ali i mi zastupnici imali zornu sliku što to sve radi Hrvatska vojska.
Odgovor poštovanog ministra obrane Marija Banožića.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, saborske zastupnice i zastupnici, poštovani zastupniče Đakić, prije svega, zahvaljujem se kao hrvatski branitelj, dan danas se interesirate za Hrvatsku vojsku, njen razvoj, modernizaciju i opremanje na kojem vlada intenzivno rad. Sami ste se dotakli protupožarne sezone u pitanju koje proizlazi iz ustavne zadaće Hrvatske vojske da pruža potporu lokalnim zajednicama, odnosno potporu civilnim institucijama i na taj način smo se uključili i u protupožarnu sezonu ove godine koje je službeno započela 21. lipnja je već prvi dan smo bili aktivni na požarištu kroz protupožarnu eskadrilu. Konkretno, do današnjega dana je, imali smo više od 267 različitih zahtjeva od vatrogasne zajednice, od čega se 265 konkretno odnosilo na protupožarnu zaštitu zraka i 2 intervencije vezano za angažman kopnene vojske jer naime, temeljem ustavnih zadaća, sve tri sastavnice su uključene u sve tri grade su uključene u protupožarnu zaštitu, dakle i uz protupožarnu zaštitu iz zraka, imamo i kopnenu vojsku, ali isto tako i Hrvatsku ratnu mornaricu, kao i Orbiter, bezposadni sustav Orbiter 3, na taj način, uistinu dajemo jednu snažnu potporu vatrogascima i na taj način zajednički možemo djelovati. U ovih 267 intervencija ukupno je obuhvaćeno 127 požara, a u približnim brojkama, to vam je negdje više od 5000 sati leta koji angažirano kroz više od 800 sati naleta i pritom izbačeno više od 24 tona vode. I nakon svakog dana naši piloti i tehničari uredno vode brigu o našoj mehanizaciji i opremi koju imamo kako bi bili spremni za sljedeći dan jer na taj način smo uistinu 24 sata u pogonu još od 21. lipnja ove godine. Također, temeljem Zakona o obrani, temeljem odluke Vlade još iz ožujka ove godine, mi smo imali intervencije koje su se odnosile na humanitarnu pomoć u inozemstvu u drugim zemljama kroz mehanizam protupožarne pomoći, razine EU i u tome smo ostvarili, 2 intervencije, jedna je bila u Turskoj i Grčkoj, a također, smo imali 4 u susjednoj BiH. Na taj način se uključili i treću godinu za redom u humanitarnu pomoć susjednim zemljama i zemljama koje su članice EU i pri tome stvarali više od 376 sati leta, odnosno više od 100 sati naleta, izbacili više od 2000 tona vode i ono što je najbitnije, naši piloti i tehničari su uistinu postali zapaženi, ne samo lokalnom stanovništvu koje je očekivalo pomoć, nego i svim ostalim sastavnicima obrane zemalja u kojima su sudjelovali jer uistinu, s ovim angažmanom pokazuju da su jedni od najboljih pružatelja pomoći iz zraka, kada je riječ o gašenju požara, što se očituje, kažem u konačnici, u samom funkcioniranju, ja sam siguran da ćemo do kraja ove sezone i dalje izvršavati zadaće, nego ovu i pružiti i sigurnost građanima, ali isto tako, jednu izvrnu promociju RH da smo kadri, sposobni, znamo, iako smo puno manja zemlja od ovih zemalja koje sam spomenio, uistinu možemo učiniti puno toga, samo zahvaljujući tome što jako dobro radimo u Hrvatskoj vojsci. Hvala.
Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo g. ministre na konkretnom odgovoru sa konkretnim brojkama. U angažmanu Hrvatske vojske u spašavanju od požara naših gradova i mjesta, čestitam na svim uspjesima koje su postigli naši piloti i doma i u inozemstvu, želim da i dalje budu uvijek spremni, ali da bude što manje požara. Zahvaljujem se svima onima koji su bili angažirani na svim požarištima, svim vojnicima, dijelovima postrojbi, kao i njihovim zapovjednicima. Neka i dalje vjerno služe svojoj domovini.
Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Natalija Martinčević ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre Butković, najveći i svakako najvažniji projekt za sjevernu Hrvatsku, a posebno za Varaždinsku i Međimursku županiju brza je pruga Čakovec-Varaždin-Lepoglava-Zabok-Zagreb. To je i ključni dio programa narodne stranke Reformisti, a koji je na naš zahtjev unesen i izrijekom dakle u program upravo ove vlade. Kako je nova vlast u Varaždinskoj županiji promijenila prioritete vezano za razvojne projekte ja bi vas molila da mi jasno i nedvosmisleno odgovorite da li ovaj projekt ide dalje odnosno hoće li i kada će biti ugovoreno kompletno projektiranje da zbog ne izrade dokumentacije se ne dovedemo u situaciju da izgubimo europska sredstva, a samim time i ovaj veliki projekt, govorimo o projektu vrijednosti preko 400 milijuna eura i financiranju 85% od strane EU? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice, hvala vam na pitanju. Trenutna ulaganja u prometnu infrastrukturu su negdje oko 25 milijardi kuna i to uglavnom u cestovnu i željezničku infrastrukturu iako i lučka infrastruktura je nešto o čemu se danas dosta ulaže i govori. Ovo 10-ljeće koje je pred nama bit će 10-ljeće željeznica uglavnom jer je cestovna infrastruktura, autocestovna u Hrvatskoj izgrađena, na zavidnom je nivou, tako da ćemo uglavnom ovih narednih 10.g. kroz sve instrumente financiranja, a to su europski fondovi i NPOO naravno i kreditna sredstva i sredstva državnog proračuna biti usmjerena kad govorimo o prometnoj infrastrukturi uglavnom prema željeznici. Što se tiče konkretnog pitanja, Vlada RH je još 2018.g. odnosno krajem 2017. donijela odluku o čitavom nizu projekata i prioriteta. Jedan od tih je i tzv. lepoglavska spojnica, točnije pruga koja spaja Čakovec, Varaždin i Zagreb, brza pruga i u tom smislu je krajem 2018. potpisan ugovor o bespovratnim sredstvima o izradi studije izvodljivosti i mi smo nakon tog što smo je ugovorili dobili 3 prometno tehnička rješenja koja su bila vrlo skupa, radi se o vrlo skupoj dionici, iznos je bio negdje oko 700 milijuna eura i tad smo tražili neka nova rješenja i izrodilo se to četvrto rješenje koje je puno jeftinije, naravno za to nam je trebao i pristanak Krapinsko-zagorske županije koja je pristala na jednu novu dionicu koja ide preko Bedekovčine i tim dijelom koji će de facto smanjiti i iznos te pruge. U ovom trenutku mi smo sa ta 4 rješenja dostavili to JASPERS-u i mi ćemo do kraja ove godine imati odgovore Europske komisije oko prihvaćanja te četvrte varijante i mogućeg europskog financiranja. Ja vjerujem da će ono biti pozitivno budući da to i jest naš prioritet i naravno neovisno o tome, o odgovoru Europske komisije oko europskog financiranja će do sredine 10. mjeseca HŽ-Infrastruktura raspisati natječaj za kompletnu izradu projektne dokumentacije, točnije idejnih i glavnih projekata, znači do građevinske dozvole, al će natječaj bit tako koncipiran da će biti po pravilima europskih fondova na način da onda ako bude prihvaćeno europsko financiranje zapravo ne gubimo vrijeme nego smo kupili vrijeme i išli smo naprijed s tim projektom. Sve u svemu taj projekt ide dalje i evo vjerujem da ćemo do kraja godine, znači sredinom 10. mjeseca će bit raspisan natječaj za kompletnu projektnu dokumentaciju od strane HŽ-Infrastrukture, a vjerujem i u pozitivan ishod oko europskog financiranja i zelenog svjetla za financiranje toga projekta do kraja ove godine. Hvala vam lijepo.
Uvažena zastupnica Martinčević.
Evo zahvaljujem na odgovoru. Htjela bi samo upozoriti na nekoliko činjenica. Prva je da ovaj projekt ide iznimno, iznimno sporo bez obzira na ove sve razloge koje ste naveli, on opet ide sporo. Neću reć da je bio opstruiran, ali svakako i vi to sami znate, je bio dosta usporavan. Druga činjenica, dakle da su se prioriteti za Varaždinsku županiju što se tiče prekrata promijenili, pa molim vas da na to pazite i treća stvar je da, ja mislim da ne postoji ništa sporije od HŽ-a i to u svakom pogledu, pa tako i u pogledu pripreme dokumentacije, pa vas zaista molim i apeliram na vas kao resornog ministra, a isto tako i na premijera Plenkovića za kojeg znam da čvrsto stoji iza ovog projekta, da kako se to kaže, potičete i pratite sve ono što se događa da nam zaista ne bi promakli rokovi i da se ne dovedemo u situaciju da zbog nespremnosti dokumentacije izgubimo ova sredstava. Hvala vam.
Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Marijana Balić potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani potpredsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, uvažene kolege i kolegice. Pitanje ću kako je i rečeno postavit potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja. Naime, u proteklom razdoblju spominjali ste kako će izgradnja prvog od četiri veteranska centra biti gotova do kraja ove godine. Imajući u vidu sam značaj i potrebu veteranskih centara zanima me u kojoj je to fazi i jednako tako me zanima kada će biti gotovi odnosno uspostavljeni ostali centri, planirani veteranski centri? Evo, zahvaljujem.
Odgovor poštovanog potpredsjednika vlade i ministra hrvatskih branitelja Medveda.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Uvažena zastupnice Balić, hvala lijepa na ovom pitanju. Kao što je hrvatskim braniteljima i hrvatskoj javnosti i zastupnicama i zastupnicima u HS poznato puno puta o tom pitanju smo ovdje informirali. Svakako jedan od smjerova našeg djelovanja u Ministarstvu hrvatskih branitelja, a u pogledu stvaranja pretpostavki i rješavanja svih onih otvorenih pitanja koja su mučila ili još uvijek muče populaciju hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata jest i stvaranje ovakvih oblika potpore kao što su veteranski centri. Naime, veteranski centri zamišljeni su ciljem uspostave ustanova u kojima će korisnicima biti pružena sveobuhvatna skrb na jednome mjestu. Ministarstvo hrvatskih branitelja po prvi puta koristi sredstva iz fondova EU u stvaranju preduvjeta pomoći populacije hrvatskih branitelja i stradalnika iz Domovinskog rata izgradnjom četiri veteranska centra u Daruvaru, Petrinji, Šibeniku i Sinju ukupne vrijednosti 339 milijuna kuna od kojih je 85% sufinancirano iz Europskog fonda za regionalni razvoj. U cilju izgradnje mreže veteranskih centara sa gradovima gdje se oni gradi smo 2019.g. potpisali sporazum, a nakon provedenog postupka odabira izvođača radove smo započeli u ljeto 2020.g. Izgradnjom ova četiri veteranska centra stvorit će se smještajni kapaciteti za boravak oko 12.000 korisnika godišnje. Od četiri veteranska centra izgradnja centra u Šibeniku je završena gotovo šest mjeseci prije roka te je 1. rujna ove godine ishođena uporabna dozvola. Centar će imati kapacitet primiti približno 2.700 korisnika godišnje. Krajem rujna započet ćemo sa opremanjem tako da će u 2022.g. biti spreman za početak rada odnosno prijam korisnika. Do kraja ove godine za tehnički pregled bit će spreman Veteranski centar u Sinju gdje planiramo završiti građevinske radove, a završetak građevinskih radova u preostala dva centra u Daruvaru i Petrinji bit će završetkom 2022.g. Administrativno paralelno sa svim ovim aktivnostima u kolovozu ove godine osnovana je javna ustanova veteranski centri upisana u Sudski registar. Projekt izgradnje veteranskih centara planiramo razvijati i u drugim gradovima te kroz proces programiranja na novu eu financijsku perspektivu ostvarujem preduvjete za daljnje širenje mreže veteranskih centara kao i za sufinanciranje programa koji će se u njima provoditi. I za kraj dakle uspostavom ovih veteranskih centara zasigurno ćemo doprinijeti poboljšanju kvalitete života hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Balić.
Zahvaljujem vam se poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre hrvatskih branitelja na odgovoru. Naravno suglasna sam i podržavam ovo sve što je izrečeno jel neosporno je kako je upravo ova Vlada poduzimala i poduzima značajnu brigu za braniteljsku populaciju i rješavanje brojnih poteškoća s kojima se svakodnevno suočavaju, to je pokazala i na niz poduzetih konkretnih mjera i kada je riječ o Domovinskom ratu i dignitetu i kada je riječ o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Na tome vam naravno zahvaljujem, no istovremeno i apeliram na dodatni iskorak, dodatni angažman budući je činjenica, a to ste i sami naglasili kako su upravo sami ti veteranski centri uz adekvatnu strukturu i organizaciju te profesionalno vođenje istih kvalitetno rješenje za složene probleme s kojima se braniteljska populacija suočava. Stoga je naravno vjerujem i vama je u interesu stavljanje u funkciju i otvaranje tih veteranskih centara nužno učiniti čim prije i uvjerena sam da će tako i biti. Zahvaljujem.
29. pitanje postavit će poštovana zastupnica Juričev Martinčev ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažena ministrice gospođo Brnjac. Pa sve nas veseli uspješna turistička sezona, tome su sigurno prethodile i dobre pripreme od onih koji su učinili sami ugostiteljski i turistički djelatnici, međutim treba reći da je velike napore učinila upravo i Vlada RH koja je stala prije svega na očuvanju radnih mjesta, pomogla je poduzetnike privatnike, a i hrvatskog radnika. Naime, oko 700.000 radnika je financirano i dobilo plaće zahvaljujući potporama Vlade, 120.000 poslodavaca je također koristilo te potpore bilo da su bili oslobođeni plaćanja doprinosa ili plaćanja fiksnih troškova, smanjene su turističke članarine, turističke pristojbe očekivalo se da će ova sezona bili bi zadovoljni negdje na nivou 60 do 70% rekordne 2019.g. sada već vidimo da je to gotovo 80% te godine te 2019., a neke brojke su čak i daleko bolje nego te referentne najbolje godine. Naime, preko 13% i 13% imamo više vrijednosti fiskaliziranih računa u srpnju i kolovozu, međutim želja nam je da ova turistička sezona traje što duže i moje pitanje vama, kako će na turistička kretanja utjecati činjenica da smo sada na karti Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti našli se među crvenima, crvenima zemljama odnosno regijama?
Odgovor poštovane ministrice Nikoline Brnjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena saborska zastupnice zahvaljujem na vašem pitanju. Dakle, unatoč činjenici što smo se našli na listi crvenih zemalja odnosno regija na ICDC karti dakle to nije utjecalo na turističke tokove i na turistički promet što vidimo upravo iz mjeseca rujna kad bilježimo puno veći turistički promet od rekordne 2019.g. Kad pogledamo dosadašnje turističke tokove, dakle i sami ste spomenuli imamo uz manji broj dolazaka veći broj noćenja odnosno i veći broj vrijednosti fiskaliziranih računa, kao što je ministar Marić danas spomenuo i možemo biti itekako zadovoljni sa samim rezultatima upravo zato što vrijednost samih fiskaliziranih računa od početka godine pa evo do današnjeg dana preko 87% ukupne vrijednosti znači 2019. godine. Za sam srpanj i za kolovoz znači nekih 13% veća vrijednost fiskaliziranih računa to je upravo onaj smjer u kojem idemo, smjer razvoja održivog turizma i upravo to će nam i pokazati dakle nova izrada strategije održivog turizma do 2030. godine. Kao što ste rekli dakle same pripreme su bile sveobuhvatne i krajem prošle godine smo počeli u Vladi sa pripremama za ovu turističku godinu na taj način da smo osnovali savjet za turizam u koji smo uključili i sve dionike iz turističkog sektora i upravo zajednički sa njihovom suradnjom i sa dobrom pripremom možemo biti i zahvalni na ovako dobrim turističkim rezultatima. Isto tako, naravno i sa dobro balansiranim mjerama samog stožera koji se pokazao izuzetan, dobar, dobre mjere koje su i polučile da imamo i ovako dobre turističke rezultate. Ovo je vaše također pitanje uz same Covid potvrde, dakle Covid potvrde su nam omogućile da se točno znaju kako se sami turisti vraćaju dakle u svoje destinacije odnosno na svoje tržište odnosno u svoje domove i na taj način smo se pripremili kroz 350 punktova diljem same obale i na kontinentu dakle gdje se mogu obaviti dodatna testiranja, a i Ministarstvo turizma i sporta je izdvojilo oko 20 miliona kuna za dodatno subvencionirane testove i na taj način smo se i pripremili i omogućili našim turistima da se što lakše mogu vratiti u svoje destinacije. Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, pa jako dobro znamo da pametnim ulaganjem u turizam ulažemo u cjelokupno gospodarstvo. Naime, turizam sa povezanim djelatnostima kao što je promet, trgovina, poljoprivreda, prehrambena industrija, građevinarstvo i slično sve zajedno čini gotovo 24% našeg hrvatskog BDP-a. I zato je jako bitno pametno ulagati u turizam kako bi i kvaliteta naših građana bila što bolja, a znamo da i turizam je veliki promotor svih naših proizvoda pa može utjecati i na ostale grane. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Majda Burić ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, Nataši Tramišak.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade RH, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege, poštovana ministrice Tramišak dakle u proteklom mandatu ove Vlade od 2016. do 2020. godine napravljeni su značajni iskoraci vezani uz razvoj i, ravnomjerni razvoj regionalni razvoj i samo kroz nacionalne programe Vlada RH je osigurala 2 milijarde kuna što je 10 puta više nego u vrijeme prethodne vlade SDP-a. Usuđujem se također reći da je ravnomjeran razvoj svih hrvatskih krajeva, a posebice potpomognutih i brdsko planinskih područja do 2015. godine bio mrtvo slovo na papiru pa čak i gore od toga zato što su donijeti nepovoljni zakonski prijedlozi koji su te krajeve vratili u još veći rikverc. Sjetimo se samo Zakona o brdsko planinskom području koji je tada u to vrijeme bio sveden na branje bobičastog voća. Od 2016. godine nadalje stvari se mijenjaju prema ravnomjernom regionalnom razvoju potpuno se mijenja odnos i mi danas imamo vidljive rezultate ali isto tako i sve ono što još treba postići da bi život i u Lici i u Gorskom kotaru i Dalmatinskoj zagori i ostalim hrvatskim krajevima bio bolji i kvalitetniji. Stoga postavljam pitanje ministrici Tramišak što je sve napravljeno i što se još planira? Također razvidan je i potpuno nov odnos prema općenito svim potpomognutim područjima u RH pa vas molim da nam pojasnite ustvari što možemo očekivati u novom programskom razdoblju [[Upadica: Hvala vam.]] hoćemo li imati specijalizirane pozive za brdsko planinske i potpomognuta područja? Hvala.
Hvala, izvolite ministrice odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, vrlo važna tema koja je danas nekoliko puta bila i kroz upite saborskih zastupnika tako i naše odgovore, a to je ravnomjerni regionalni razvoj RH, jačanje kapaciteta i uloge i lokalne i regionalne samouprave upravo u kontekstu jačanja svih dijelova RH u nekakvom jednakom statusu. Ono što je važno za spomenuti dakle da je ta normativna aktivnost kako bi se poseban način istaknulo potrebe i potpomognutih područja i brdsko planinskih područja dakle područja kako ih zovemo sa razvojnim posebitostima ali isto tako i naših otoka odrađena je dakle i u prethodnom mandatu ove Vlade, dakle 2019. godine Zakon o brdsko planinskim područjima, Zakon o potpomognutim područjima, evo ove godine u lipnju izmijenili smo i Zakon o otocima. Upravo slijedom toga ali i potreba da se ne samo izdašna sredstva iz državnog proračuna koja su bila korištena za posebne mjere i programe kako bi upravo u ta područja došla značajna financijska sredstva već i radi boljeg i kvalitetnijeg korištenja i fondova EU u tom smjeru u novom programskom razdoblju pripremili smo poseban operativni program. On je dakle novina u odnosu na razdoblje 2014.-2020. integrirani teritorijalni program koji uz sredstva koja su dostupna za sve krajeve RH iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost od 6,3 milijarde EUR-a, od višegodišnjeg financijskog okvira ukupno 13,7 milijardi EUR-a izdvojili smo sredstva iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, kreirali novi operativni program za potpomognuta područja, prvenstveno brdsko planinska područja, otoke i dio za jačanje kapaciteta i uloge gradova kao velikih urbanih središta. Oko 10 milijardi kuna u tom programu bit će namijenjeno upravo za ove slabije razvijenije dijelove Hrvatske, spomenuli ste i Gorski kotar i Banovinu i Dalmatinsku zagoru, ali i za sva ostala potpomognuta područja RH putem naravno posebno specijaliziranih poziva. Međutim ja bi ovdje svakako istaknula dat će mogućnosti i ulaganja u održivo regionalno gospodarstvo, posebno i ovu pametnu zelenu i digitalnu tranziciju, ali isto tako i određena ulaganja u socijalnu skrb, zaštitu, obrazovanje dakle sve ono što je potrebno da bi se u određenim dijelovima RH koja trenutno su još uvijek ispodprosječno razvijena kvalitetniji i bolji standard građanima omogućio i pružio. Dakle, paralelno i ulaganja putem općina, gradova dakle javnog sektora, ali isto tako i nove mogućnosti za ulaganja malog i srednjeg poduzetništva i gospodarstva upravo u tim dijelovima RH. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče HS-a. Zahvaljujem ministrice Tramišak, zadovoljna sam odgovorom. Zadovoljna sam i time što ste spomenuli upravo 10 milijardi kuna koje se planiraju, to je ono što smo imali prilike čuti 5.8. u Kninu u govoru predsjednika Vlade Plenkovića. Drago mi je da se planira toliko sredstava za potpomognuta područja, isto tako ono što moram posebice naglasiti jest da je to svakako veliki poticaj i ostanka i opstanka i razvoja svih manje razvijenih područja u RH. Hvala.
Sada je na redu 31. pitanje, zastupnik Krešo Beljak postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade RH imam jedno pitanje za vas. Jeste li upoznati s informacijom potvrđenom iz više izvora i iz mog osobnog razgovora sa svjedocima događaja da je vaš praktički najbliži suradnik g. Jandroković ljetos navodno počinio dva ozbiljna kaznena djela za koje su inače predviđene zatvorske kazne? Naime, dana 5. kolovoza jedan inače HDZ-ov simpatizer i glasač, sada doduše vjerojatno bivši, zamolio je jednog njihovog zajedničkog poznanika da mu da broj g. Jandrokovića kojeg čovjek neizmjerno simpatizira i cijeni, a s ciljam da ga nazove kako bi mu osobno čestitao praznik Dana pobjede i domovinske zahvalnosti što mu je dotični gospodin u najboljoj namjeri i dao. Nakon što ga je nazvao i uspio dobiti, g. Jandroković ga je sasuo salvom najvulgarnijih uvreda i odmah mu spustio slušalicu. To doduše nije kazneno djelo, ali možda jest ono što je nakon toga uslijedilo. Već idućeg dana taj vaš simpatizer i glasač dobio je poziv od policije na obavijesni razgovor u svojstvu osumnjičenika za kazneno djelo prijetnje iz čl. 139. Kaznenog zakona. Na obavijesnom razgovoru zbog kojeg je inače kao turistički djelatnik izgubio vrijeme i materijalnu korist jel se cijeli događaj zbio u špici turističke sezone, da ne govorimo o pretrpljenom stresu saznao je da je prijava stigla iz Zagreba te da ga je prijavo g. Jandroković ili netko po njegovom nalogu čime postoji opravdana sumnja da je g. Jandroković počinio dva kaznena djela i to kazneno djelo lažnog prijavljivanja kaznenog djela čl. 304. Kaznenog zakona te kazneno djelo zloupotrebe položaja i ovlasti čl. 291. Kaznenog zakona jer je očito da promptna reakcija djelatnika PP Hvar nije mogla ići bez intervencije s više razine.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče BEljak. Nije mi poznato. Ne znam kakvo je ovo pitanje za Aktualni sat, imate ovdje predsjednika Sabora pa će vam on vjerojatno reći ako ima ikakve veze ovo s njim. Jeste vi ovo rekli na kraju PP Hvar jesam dobro razumio? Ne znam ništa niti po ovim hvarskim, sve je nešto vezano za Hvar, Vrhovni sud, sad i ovo nije mi baš bistro koliko toga ima. Ne znam, nemam vam šta reć na ovo, da ne znam kako kreativan budem. Mogu jedino da javnosti govorim o drugim sastancima i drugim temama, ali neću. Jel to pošteno? E za razliku od vas ja sam ok, ja mislim da je to dobro, a nadoći će HSS na desni centar kad-tad. Jel tako Marijana?
Izvolite očitovanje.
Ne znam kako ste to mislili za razliku od mene da ste vi ok. Mislite da ja nisam ok? Ja sam jako ok, naravno i za zdravlje i zadovoljstvo, ali nisam ni očekivao da znate jel sumnjam da su vas obavijestili. Niste upoznati s detaljima, ali ja jesam pa ću vam sad reći detalje. Dakle, oštećena osoba g. Jandrokovića oslovila sa gospodine Njonjo, naivno misleći da je g. Jandrokoviću taj nadimak simpatičan, bez ikakve namjere da ga na taj način uvrijedi. Uostalom, dobar dio medija g. Jandrokovića tako oslovljava u tekstovima i nikad, nikad se nije moglo steći dojam da g. Jandroković to smatra uvredom, a kamoli da je to za njega prijetnja odnosno kazneno djelo prijetnje. Posjetit ću vas g. Plenkoviću da državne institucije često uopće ne reagiraju na ozbiljne prijave prijetnji, primjerice zlostavljanih žena što nažalost zna kulminirati čak i ubojstvima, a s ovakvim banalnim slučajevima se stignu bavit. Brojni političari primaju ozbiljne prijetnje na što institucije kojima ste vi djelomično nadređeni u pravilu mlako ili nikako ne reagiraju. Jedan od zadnjih primjera bile su doista zastrašujuće prijetnje zastupnicima Grmoji i Petrovu na što ste vi g. Plenkoviću osobno reagirali citirat ću vas „Meni takve prijetnje stižu na dnevnoj, tjednoj bazi pa ne govorim nikome nego se navikneš nositi s tim, a oni sada plaču“, to su vaše riječi. Dakle, ja vas podržavam, vi osobno nadimke ne smatrate prijetnjom, poznato je da i vi imate nadimak, poznato je da mene pola države zove Pajser, poznato je da većina političara ima neke nadimke i nitko, ali baš nitko uključujući mene i vas to ne smatra prijetnjom osim g. Jandrokovića. Gospodin Jandroković ima već dosta, prilično dosta privilegija, zar on tu banalnu stvar [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega BEljak.]] što jedan običan nadimak doista jest.
Kolega Beljak, hvala vam, vrijeme je isteklo.
Još jedna rečenica.
Hvala vam lijepo, ovo je bilo vrlo korektno od vas kao kolege zastupnika [[Upadica: Ali opet se vrijeđate.]] da na ovaj način iskoriste ovu temu da biste mogli popularizirati ovo, ovaj pogrdni naziv koji me ne nazivaju moji prijatelji i poznanici nego oni koji me ne vole. Ja vam se na tome najljepše zahvaljujem i nemam vam šta dodatno reći na to. Hvala vam lijepo, izvolite sjesti. Idemo dalje. Sada je na redu kolega Štromar koji će odnosno zastupnik koji će postaviti pitanje ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, Darku Horvatu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče, ministri, kolegice i kolege saborski zastupnici evo imam pitanje za ministra Horvata. Izuzetno mi je drago da će se opet naši građani moći javiti na subvencioniranje energetskih obnova svojih kuća, svojih obiteljskih kuća. Najava je, znamo prošli puta je bila velika, velika navala, bilo je novaca ne dovoljno, ljudi su pripremili svoju dokumentaciju i sada me interesiraju samo 3 stvari. Prva stvar kad će se otvoriti natječaj, druga do kad će imati vremena građani predati dokumentaciju i zahtjev i treća stvar da li će vrijediti dokumentacija koja je prije pripremljena a nije se mogla iskoristiti jer nismo mogli se prijaviti zbog neke stvari ili smo bili ispod crte ili je bio problem u samom tipkanju da li ćemo doći kao najbrži prst na red ili nećemo? Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani saborski zastupniče, da 14. listopada otvorit ćemo mogućnost i počet zaprimat prijave elektroničkim putem i za ovaj natječaj pripremili smo 300 miliona kuna. Dakle, ovo je kontinuitet i ne krijem da smo u nekoliko dosadašnjih razgovora i to sam potvrdio došli do jedne visoke doze konsenzusa dakle svi oni natječaji koji su dobri natječaji, a koji su se na ministarstvu provodili i do sada postaju kontinuitet i idu dalje kao i natječaji vezani uz subvencioniranje kredita mladim obiteljima kojima je to prva nekretnina i stječu krov nad glavom tako i natječaji energetske obnove ne samo obiteljskih kuća već i višestambenih zgrada, javnih zgrada i ovih prvih 300 milijuna je ustvari nadomjestak jednog zrakopraznog prostora jer vi jako dobro znate da je 2020. godine ovaj program završen. Odlukom Vlade mi smo ga proširili na 2021. godinu do trenutka dok u natječajima koji će se financirati iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti milijarda i 300 miliona kuna tih bespovratnih sredstava ne završi u investicijama naših građana vezanih za energetsku efikasnost. 14. listopada kreće u 9 sati zaprimanje prijava, elektroničkim putem. S obzirom da će natječaj biti modificiran, a mislim da nas je ovaj potres puno toga naučio, dakle jedna dodatna komponenta će sigurno biti implementirana u sam natječaj nećemo više obnavljati one objekte koji protupotresno ili statički nisu sigurni i ojačani jer ovaj energetska ovojnica na takvim objektima stvara dodatnu silu koja može izazvati i dodatne štete kod eventualnih budućih potresa. Svi oni dokumenti kao npr. energetski certifikat koji su u dosadašnjim natječajima dostavljeni, nećemo ih tražiti ponovno odnosno iskoristit ćemo isti za predmetni natječaj, ali troškovnici i sve ono što je nužno potrebito da bismo odlučili kojim sredstvima u intenzitetu od 60% pomažemo građanima RH, to će morati građani dostaviti novo. Hvala lijepo.
Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Izuzetno sam zadovoljan odgovorom, posebno ovim da certifikat koji je onda napravljen neće se opet trebat radit jer košta nekoliko tisuća kuna. A ovo za troškovnike naravno da moraju biti svježiji i to na kraju ništa ne košta onoga koji prijavljuje, a cijene su malo drugačije pa i trebaju biti novi troškovnici. Evo ja se nadam da će građani iskoristiti kvalitetno ta sredstva i da će manje trebati plaćati za energente iz svojih kućnih proračuna, iz svojih džepova. Hvala.
Idemo sada na 33 pitanje, zastupnik Rade Šimičević postavit će ga ministru znanosti i obrazovanja, Radovanu Fuchsu.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedničke hrvatske Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege evo želim vam puno uspjeha u radu i neka nam Bog pomogne u našim nakanama da učinimo našu državu još boljom. Poštovani ministre Fuchs evo počela je nova školska i nastavna godina i ja želim svim dionicima odgojnog i obrazovnog procesa učenicima, nastavnicima, roditeljima, profesorima, nenastavnom osoblju, ravnateljicama i ravnateljima puno uspjeha u radu, a vašim suradnicima i vama da uspijete ostvariti sve vaše planirane aktivnosti. Veselim se i vašoj odluci da učenici idu u škole jer škola je jedino mjesto gdje se učenici dobro osjećaju, gdje ostvaruju svoje rezultate i gdje zapravo postižu određenu razinu socijalizacije. Nadam se kako velepošast korona virusa neće omesti naše učenike i profesore u njihovom radu. Reforme u odgoju i obrazovanju su nužne i imate moju podršku u svim onim stvarima koje mislite napraviti. Gradnja novih škola i cjelodnevni boravak će pružiti ogromne mogućnosti za naše učitelje i učenike i podržavam uvođenje, podržavam uvođenje nacionalnih ispita u 5. i 8. razred pa da vidimo koji su problemi i kako ćemo ih otkloniti. Moje pitanje vama, a vezano je za nelogičnost u praćenju i ocjenjivanju učenika u osnovnim i srednjim školama jer i, svjedoci smo da imamo nerealne ocijene, da imamo preko 90% učenika koji su prošli sa odličnim i vrlo dobrim uspjehom i to [[Upadica: Hvala vam.]] ne vole ni učenici ni roditelji ni profesori i molim vas [[Upadica: Hvala vam kolega Šimičević.]] što mislite napraviti da se to riješi? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovane g. predsjedniče HS-a, predsjedniče Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici, sve što ste rekli, g. zastupniče je točno. Nastojimo održati sustav, koliko je god moguće, pod kontrolom u ovim pandemijskim vremenima. Mislim da smo prošle godine to dobro napravili, ali sad da ne ponavljam što ste rekli, odgovorit ću vam na ovo vaše pitanje. Da, poplava odlikaša i ocjenjivanje u našim školama nije samo nešto što muči hrvatski obrazovni sustav. S time se muče i neke druge zemlje, znam da kolege spominju kako pronaći najbolji način ocjenjivanja učenika i na koji način omogućiti svima da upišu ono za što su najviše sposobni. Mi smo imali i imamo još uvijek previše učenika sa odličnim prosjecima, to pogotovo stvara problem kod prelaska u gimnazije, odnosno strukovne škole, ali u prvom redu gimnazije i taj uzlazni trend krenuo je negdje 2013., '14. g. da bi doživio svoj vrhunac 2019. g., to je ona famozna godina kad smo imali prvu pojavu Covida, a još k tome i onaj najdulji štrajk prosvjetnih radnika i ja pretpostavljam da je upravo ta godina možda eto i ocjenjivanje je bilo nedovoljno objektivno ili se možda eto, i zbog toga, ispričavalo prema đacima koji su svakako, trpili u svom obrazovanju tada. Sada smo na silaznoj putanji, nismo dostigli razinu 2014., ali nećemo dostizati nikakve razine nego ćemo raditi na tome da promijenimo sustav ocjenjivanja. Tome će doprinijeti definitivno i ovaj, cjelodnevna nastava, kada bude uvedena 2027., odnosno '30. najdulje. Više vremena za rad sa učenicima, bolje ocjenjivanje, relaksiraniji pristup utvrđivanju znanja, ali i čitav niz drugih elemenata, a mi smo upravo u fazi pripreme jednog pravilnika o upisu na viši stupanj škola koji će jednako tako pridonijeti tome da ocjenjivanje ne bude isključivo vezano za prosjek 5.0 ili najviši mogući prosjek. Ali, u ocjenjivanju postoji čitav, jako puno stvari koje morate presložiti i posložiti da bi onda zaista i ta ocjena odražavala pravo znanje učenika, u koje vjeruju i učenici, ali i roditelji, imaju pouzdanje u obrazovni sustav, da je njihov učenik najbolje ocijenjen, procijenjen i da mu je preporučeno da nastavi školovanje u onom segmentu gdje može preuzeti najbolje rezultate.
Izvolite očitovanje.
Evo zahvaljujem ministre na odgovoru. Ja se nadam da ćemo mi iz Fonda oporavka i otpornosti doista uzeti i one novce koji nam se nude i da ćemo izgraditi škole da bi naši učenici išli u jednu smjenu. Držim da entuzijazam prosvjetnih djelatnika je ono što moramo izuzetno cijeniti i kad se urade nove škole, onda ćemo doista imati mogućnost cjelodnevnog boravka u školama, a samim tim i mogućnost boljeg odgoja i obrazovanja. Mi i sad imamo poprilično dobre uvjete, ali kad bi napravili te škole od ovih novaca koji nam se nude, to i ne smijemo propustiti tu priliku, onda ćemo doista postići to da će se Hrvatska s pravom zvati zemlja znanja i da ćemo mi prodavati znanje, a ne naše nekretnine, otoke, more i sve to. Hvala vam lijepo.
Idemo dalje. Sada je na redu zastupnik Mato Franković koji pitanje postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture, Olegu Butkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje ću postaviti ministru, g. Olegu Butkoviću, poštovani g. ministre, posljednjih godina svjedoci smo velikog investicijskog ciklusa usmjerenog u poboljšanje lučke infrastrukture. Molio bih vas informaciju u kojoj su fazi navedeni projekti te je li možemo očekivati nastavak ulaganja u lučku infrastrukturu? Ovdje posebno mislim na infrastrukturu vezano za dubrovačko područje, dakle na Batahovinu i na ribarsku luku u Sustjepanu, projekte koji su u fazi ishođenja građevinske dozvole, a čija realizacija direktno utječe na podizanje kvalitete života građana grada Dubrovnika, ali i kvalitete pruženih turističkih usluga na području grada Dubrovnika. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, g. zastupniče. U ovom trenutno operativnom programu, a i u posljednje vrijeme jesu velika ulaganja zaista, velika ulaganja u lučku infrastrukturu. Trenutno negdje oko 2 milijarde kuna ulažemo u obnovu luka, malih luka, velikih luka, zaštitu akvatorija, lukobrana i činjenica je da se nikada kao sada u ovih posljednjih 4-5 godina nije ulagalo u luke. Mi smo pomorska zemlja, zemlja je okrenuta moru i dobro je da takva ulaganja postoje. Kad govorimo o europskim sredstvima i Operativnom programu Konkurentnost i kohezija koji nam je dao zapravo najveću mogućnost ulaganja u takve i slične investicije u lučku infrastrukturu, ugovoreno je 23 projekta. Još neka će biti ugovorena u naredno vrijeme, ali time ćemo zatvoriti ovu financijsku perspektivu i Dubrovačko-neretvanska županija je najuspješnija po broju projekata i po broju i po visini iznosa investicija u lučku infrastrukturu. Neki od tih projekata na hrvatskoj obali koji su ugovoreni su i završeni, evo, nedavno smo otvorili luku Cres, luka Tkon, Puntin na Korčuli, a naravno, sve ove druge projekte koje smo prije par godina ugovorili idu uspješno svome kraju. Što se odnosi na projekte koje ste postavili vezano za Grad Dubrovnik, radi se o jednoj ribarskoj luci Sustjepan koja je zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede smo je pripremali budući da to projekt jest Ministarstva poljoprivrede i bit će financiran iz tog njihovog fonda i naravno tu je i ministrica Vučković koja tome svjedoči i naravno projekt Batakovina za koji će također biti potpisana europska sredstva. Time zapravo nastavljamo ulaganje u lučku infrastrukturu, a ono što je dobro da će i u sljedećoj financijskoj perspektivi biti otvorena mogućnost za financiranje takvih projekata koji su u smislu otočnog povezivanja, zaštite akvatorija i naravno svako to primorsko mjesto bilo na otoku, bilo u priobalju sa takvim ulaganjima osim osnovne funkcije, a to je zaštita akvatorija i sigurnost brodova u luci zapravo mijenjamo lice i naličje svakog takvog mjesta. U tom smislu evo drago mi je da te investicije idu dalje. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem g. ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom. Ključno je nastaviti investicijski ciklus u lučku infrastrukturu, ona naime povezuje, povezuje direktno gradove sa njihovim otocima, povezuje naše … otoke i omogućava ljudima ostanak na otoku i normalan način života i komunikacije sa kopnom, to je ključno. Međutim, ključan je i daljnji nastavak razvoja infrastrukture usmjeren prema turističkom smjeru. Dakle, danas evo u Luku Dubrovnik je uplovio najveći u povijesti Dubrovnika je uplovio upravo na današnji dan Norway gateway dakle zahvaljujući Vladi RH značajna sredstva su uložena u Luku Dubrovnik i vjerujem da će se ta ulaganja nastaviti i u budućnosti. Hvala lijepa.
Sada je na redu kolega Bulj koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče Vlade 2018. u 5. mjesecu bila je Vlada RH donijeli ste određene u Splitu određene zaključke za Splitsko-dalmatinsku županiju gdje ste tada kazali da će biti ulaganja i investicije od 2 milijarde kuna. Najznačajniji projekti su vertikale spojevi na autoput Dalmatinske zagore, Imotskog, Sinja, Vrgorca, međutim evo do dana današnjega, osim obećanja koja imamo, al znamo da je Dalmatinska zagora poglavito Cetinska krajina koja je veća od Ličko-senjske županije je perspektivno područje jer je splitski bazen prenapučen. U zaleđu može živjeti stanovnici mogu puno jeftinije kupiti zemlju, jeftiniji je kvadrat 3.000 eura je u Splitu tako da je to perspektivno područje, ali bez ceste života, brze ceste Kukuzovac-Križice koja je 2016.g. i pokrenuta studija izvedivosti odabrana je varijanta, tu je ministar prometa koji može gledati u oči ne triba spuštati glavu je obećao tu cestu na toj sjednici Vlade i svake izbore obećajemo tu cestu. Ona je značajna za proširenje splitskog bazena da ljudi mogu živjeti na tome području, a ne da imamo 200 učenika manje upisanih u prvi razred u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Bili ste u Sinju i na Alci, vidjeli ste niti jedan incident prepuno života, prepuno je … sve je živo. Split je blizu znate to, dolazite često doli. Zanima narod, ne samo Sinja i Cetinskog kraja nego Splitsko-dalmatinske županije što je s tom cestom života? 200 milijuna kuna s tim da Cetina daje 40% hidroenergije samo. Pa dal to zaslužuje netko tko je po broju stanovnika veći od Ličko-senjske županije površinski od Međimurske županije jel Bobana i Sanadera apsolutno za taj kraj nije briga. Pa evo vaš odgovor ako možemo o ovoj cesti života.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bulj. Ne znam baš po kojoj to logici Bobana i Sanadera za Cetinsku krajinu nije briga. Di ste vi to zabilježili? Kad to HDZ nije imao dožupana iz toga kraja? Jel istina? Jel Luka Brčić agilan, aktivan, jel pomaže? Jel Šošić pomaže? Jesu li oni s neba pali ili su oni dožupani? Dakle, što se tiče prvo to ne stoji tu moram stat u obranu vrlo kvalitetnoga i zaista angažiranoga splitsko-dalmatinskoga župana Bobana i Ante Sanadera koji je bio dva puta župan Splitsko-dalmatinske županije. Što se tiče odnosa prema Cetinskoj krajini što se tiče odnosa prema Dalmatinskoj zagori, što se tiče odnosa prema Splitsko-dalmatinskoj županiji, pa ja mislim da tu ne treba dokazivati koliko je angažmana, koliko je sredstava, koliko je projekata uključivši i prometni sektor, ne znam jel Lolek tamo s one strane sada ili nije, tu si, evo on može, ali niste njemu postavili pitanje nabrojit koliko se uložilo u ceste, koliko se uložilo u luke, koliko se uložilo u infrastrukturu, sve projekte koji su važni i koji su bili između ostaloga i teme sjednice u Splitu. Dakle, to je prva stvar da ne bi ispalo da mi ne brinemo o Splitsko-dalmatinskoj županiji. Mi brinemo o svim županijama. Za razliku od vas nikad se ne bi usudili reć koliko puta je Splitsko-dalmatinska županija veća od neke druge, to vam nije baš fer. Vi možete bit gradonačelnik Sinja, ali nije dobro reć da ste eto vi baš važniji nego neki drugi kraj Hrvatske. Meni su svi bitni i ova dakle g. Daus iz Istarske županije ili neko ko je tu iz Krapinsko-zagorske županije gdje je g. Kolar ili Sinj iz Splitsko-dalmatinske županije odakle sam ja porijeklom i mi takvu politiku vodimo i tako ćemo ju vodit. A što se tiče posebnoga angažmana Vlade u ovom mandatu dakle mi smo vrlo jasno rekli da ćemo u ovom mandatu, to je ja mislim i ministrica Tramišak i to piše u programu Vlade, voditi računa o projektu Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina, to su krajevi Hrvatske kojima treba dat ruku i u pogledu ekonomskoga razvoja, radnih mjesta, infrastrukture, potpore koja će omogućiti da ljudi ili tamo ostaju ili da čak dolaze u te krajeve i mislim da se oko toga možemo složiti. Ono što smo učinili za Slavoniju od '16. do '21. je jako dobro. Ono što ćemo napraviti za sjever Hrvatske, evo bili smo neki dan i u Krapini i u Varaždinu i u Bjelovaru i konstatirali da Projekt Sjever je vrlo važan. Naši prijatelji očekuju da i tamo investiramo sredstva, alocirat ćemo više od 15 milijardi kuna u ovoj financijskoj perspektivi i to će potaknuti razvoj. Ista stvar je i sa Splitsko-dalmatinskom županijom, pa u konačnici i sa Sinjom. Mi to razumijemo da i Imotski i Sinj trebaju bržu propulzivniju vezu sa autocestom ne bi li bili u poziciji da na učinkovitiji i jednostavniji i vremenski manje zahtjevan način realiziraju svoje prioritete. Što se tiče alke, bio sam na alki, dolazit ću na alku, s alkarima sam dobar, vidim da ih vi zovete HDZ-ovim poltronima, to baš nije simpatično, nije dobro, nije nimalo viteški. Ja ne mislim da su alkari ili Viteško alkarsko društvo nečiji poltroni nego da su to naši prijatelji iz cetinske krajine kojima ćemo dolazit neovisno o tome tko je gradonačelnik. Prije smo dolazili, a dolazit ćemo i nakon vas.
Izvolite očitovanje.
Nisam zadovoljan odgovorom, pitao sam o stalnom obećanju premijera brze ceste Križice-Kukuzovac, zaobilaznica Dicma, gdje bi Sinj postao najperspektivnije područje za život i splitski bazen bi u biti imao prostora za širenje, nisam dobio odgovor. Što se tiče alkara, nisam prozvao alkare nego se mene uprava … [[Govornik se ne razumije]] koja je isključivo HDZ-ova, isključivo poslušna vama, uprava koja je otuđila alku od naroda, odnarodila je gdje je zloupotrijebila ovaj put sinjsku alku. Alkari, moj pradjed je prije 905.g. dobio alku, tradicionalno sam alkar, alkarski sam momak, tako da ja alku živim i alka će u meni, nikada neće umrijeti kad odem. Alka je dio nas i ne morete je vi privatizirati koji ste u HDZ-u, ne more je ni Miro Bulj, ni SDP. Ona je narodna, ona nije Andreja Plenkovića, ni uprave Viteškog alkarskog društva kojom dirigira Andrej Plenković ili bilo tko u Sinju, niti Miro Bulj, a vi to želite uporno ponavljati. Bili ste dobro prihvaćeni, vidjeli ste da je bilo 5.000 prepuno, htjeli ste, prepuno trkalište, htjeli ste od grada Sinja napraviti grad slučaj. Nije bio niti jedan incident, 5.000 prepuno, evo bio je i predsjednik sabora, atmosfera nikad bolja, nikad više svita, žao mi je šta niste te mjere prihvatili nego naknadno je Beroš prihvatio na koje sam vas upozoravao, pa ne bi imali probleme koje imamo probleme, tako da sam ja s te strane zadovoljan. Međutim, nisam zadovoljan sa Sanaderom i Bobanom koje vi branite, koji nam zatvaraju rodilište, nemamo nego dva pedijatra. Nije navodnjeno sinjsko polje. Niste napravili brzu cestu. Jedino što ste napravili je, smeće iz drugih lokalnih samouprava želite odlagati u Sinj i cetinski kraj. E to nećemo dozvoliti. Sinj i cetinski kraj je veći od brojnih županija i cijela zagora i Dalmacija je otuđena i centralizirana, odnarođena. To vam ne može uspjeti bez obzira [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] to vam ja govorim kao gradonačelnik. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo još 4 pitanja. Samo bih podsjetio dakle nakon završetka aktualnog prijepodneva imat ćemo izvješće MIP-a i glasovanje o potvrdi mandata našeg kolege Krstulovića Opare, pa samo molim klubove, zastupnike i zastupnice da u tom trenutku, to je za otprilike pola sata, budu u sabornici ili u drugim prostorijama kako bismo mogli potvrditi mandat našeg kolege. Idemo sada na 36. pitanje, to je kolega Zurovec koji pitanje postavlja predsjedniku vlade i ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče. Evo poštovani ministre, zadnjih dana vidimo dosta po medijima priču koja je vezana za tzv. prešutne minuse. S obzirom da je to takoreć medijski jedan novitet mene zanima što vi mislite kao ministar kako bi se to moglo reflektirati općenito na ekonomske slobode unutar Hrvatske, na financije države, a pogotovo na financije tih 840.000 građana koji su direktno pogođeni? U međuvremenu vidio sam da vam je danas tijekom dana još jedanput postavljeno to pitanje, pa sam si malo dao truda, inače te kamate dosta variraju po zemljama. Nema nekakve pretjerane formule. Mi smo možda najbliže tu negdje Slovačkoj i Njemačkoj, pa možda to evo i pomogne, evo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Zurovec na pitanju. Evo, dobro ste primijetili i čuli ste i pitanje kolege Lalovca i moj odgovor i njegovo na neki način očitovanje i mislim da smo o ovoj temi na neki način i kroz ovaj visoki dom pristupili na odgovoran način jer sigurno da je tema koja je važna, koja uzima ja bih rekao odnosno koja bi trebala naravno uzeti i određene aktivnosti i mjere jel se tiče ne malog broja građana. Moramo biti u potpunosti iskreni i jasno reći da dobar dio tih građana na neki način nažalost obzirom na visinu njihovih primanja ti minusi kolokvijalni ili prekoračenja su sastavni dio njihovog života svakodnevnice bilo ono unutar mjeseca kada je nekakav nesrazmjer ili disparitet između priljeva nekakvih primanja bilo da govorimo o plaći ili mirovini, bilo o podmirivanju određenih tekućih troškova, komunalija, troškova za ishranu, prehranu ili nešto treće ili jednostavno zato što eto na neki način ovoga to već imaju i dulji niz vremena. Kao što sam i prošli puta odnosno na prošlo pitanje odgovorio, to ću i sada. Smisao Zakona o potrošačkom kreditiranju je uvođenje ta dva instituta u isti je bila da se to tzv. dopušteno prekoračenje stavlja kao predominantno, kao temeljni, nazovimo tako proizvod ili usluga koju je puno bolje, jasnije i transparentnije regulirano i banke tu imaju i određene obveze prema potrošačima koje su puno jače nego u smislu instituta prešutnog prekoračenja koje je, objasnio sam, naša viđenja i shvaćanja zašto je do njih došlo kada je sa uključivanjem tih naknada za vođenje tekućeg računa o izračunu efektivne kamatne stope banke na neki način skliznulo prema tom tzv. prešutnom prekoračenju i činjenici da je danas praktički ono jedini način prekoračenja. Mislim da u ovim koracima koje ćemo poduzeti u razdoblju koje je ispred nas mislim da prvo i osnovno trebamo vratiti kao dominantan i kao temeljni oblik tzv. dopušteno prekoračenje, ali isto tako voditi brigu da ni u kojem slučaju ne dođe, mislim da je kolega Lalovac jako to dobro apostrofirao da ne dođe do situacije da građani zapadnu još u veće poteškoće sa nemogućnošću vraćanja ovih tzv. prešutnih minusa ili prekoračenja. Zato sigurno će intencija biti da se uz bolju ovoga i jasniju ovoga odnošenje prema potrošačima posebno uzme u obzir naravno najviše uz socijalnu osjetljivost zaštite potrošača i da se njima ako je netko van možda određenih okvira koji su predviđeni i koji u smislu nekakve šire slike financijske stabilnosti ovoga mogu eventualno ugroziti tu istu financijsku stabilnost, da se da adekvatno vrijeme da se podmire određena dugovanja, ali u isto vrijeme da institut kao takav i dalje postoji jer ponovit ću još jedanput nije mali broj građana i dobar dio njih zapravo sa tim prekoračenjima to nažalost moramo prihvatiti kao činjenicu u ovom trenutku je živi odnosno dio je njihove svakodnevice. Tako da u svakom slučaju i vama hvala na pitanju jer tema koja je proteklih dana naravno aktualizirana značajno od nas iziskuje ono što smo i rekli brzo, ali ne i brzopleto rješenje jer brzopleto rješenje može nekad zapravo na prvu, prvi pogled zvučati ili značiti ili izgledati kao dobro, a u konačnici se reflektira negativno upravo na žalost na građane one sa najnižim primanjima kojim su ta prekoračenja možda na neki način najvažnija. Pa tako i ovim putem poruka njima da u smislu nastavaka tog instituta ne moraju biti zabrinuti. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Eto zahvaljujem vam na referiranju iako u principu bi mogli vjerojatno još puta toliko vremena potrošiti na to. No, mislim da bi trebali široj javnosti ipak naglasiti tu jednu bitniju ulogu koja nažalost možda i nema toliko direktne veze s vama, a to je u principu uloga HNB-a. Naime, zanimljiva je jedna crtica iz medija gdje piše da HNB nema ulogu sprječavati nerazumnu poslovnu praksu kompanija u realnom sektoru, a možemo vidjeti u medijima da se praktički tu ajmo reći i miješa u nekakve ekonomske slobode naših građana. Također, malo kopajući ovako po informacijama primijetio sam da su banke prodale oko 40 milijardi kuna tzv. loših kredita, a sve je regulirao HNB. E sad taj HNB je bio, nadgledao prilikom osmišljavanja tih kredita, tijekom davanja tih kredita i nakon davanja tih kredita, a ja ne vidim da itko ovdje tu proziva naravno HNB. I sad mi tu govorimo o 840.000 građana koje ste lijepo apostrofirali da su zaista u dosta lošoj situaciji, a s druge strane mi nismo ni jedanput spomenuli, evo vi ste tek prvi puta spomenuli tu tzv. transparentnost banaka. Mi ako i imamo možda mobilno bankarstvo ili nekakvi drugačiji način izvješćivanja od banke smatram da bi to trebali definitivno staviti i naravno takav jedan dio izregulirati da vi znate pored kamate za što vam je ta kamata. Da li je to 1% mjesečno, da li je to godišnje 12% i na što to točno ovaj ide. U principu s obzirom na ovih 40 milijardi kuna mi možemo vidjeti da HNB zaista je jedan dokazano loš regulator, a ne bi bilo loše da vidimo kakve su to regule bile 2018. kada je odjedanput počelo povećano to prešutno, ti prešutni minusi i takve kamate. S druge strane vi ko ministar financija imate dosta posla, ne možete riješiti sve ali bih volio evo da se koncentrirate na barem dvije stvari koje su zaista rješive, mislim da je ovo zaista rješivo pa čak i ovaj putem sabora. Hvala.
Idemo na 37 pitanje, zastupnik Krunoslav Katičić postavlja ga ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, Josipu Aladroviću. Izvolite. Kolega Zurovec molim vas isključite se, e hvala. Možete Katičiću.
Hvala vam lijepo. Znači poštovani predsjedniče sabora, predsjedniče Vlade s ministricama i ministrima, kolegice i kolege, moje pitanje upućujem kako je uvodno kazano ministru Josipu Aladroviću. Znači neposredno nakon ovih razarajućih potresa na području Sisačko-moslavačke, Karlovačke i Zagrebačke županije vaše je ministarstvo na kojem, kojem ste na čelu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalnih politika putem HZZ-a izmijenilo je uvjete za dobivanje potpora za očuvanje radnih mjesta. Tako su na snazi na tom području posebne mjere za očuvanje radnih mjesta sa lakšim posebnim uvjetima neovisno o smanjenju opsega tih mjera na drugim područjima RH. Mislim da se svi mi možemo složiti da je, da ta područja zaslužuju našu posebnu skrb i da zaslužuju našu solidarnost. Stoga, a zbog građana koji na tom dijelu žive molim detaljni odgovor koje mjere, kada je pokrenulo vaše ministarstvo na tom području potresom pogođenih područja kako bi se sačuvala radna mjesta i ako imate već sada nekakve rezultate, koji su i kakve su vaše indicije? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče Katičić, vezano za vaše pitanje da dobro ste dijagnosticirali da smo praktički odmah po tom nesretnom događaju ažurirali mjere za očuvanje radnih mjesta jer smo upravo u tom trenutku procijenili da je to nužno kako bi se gospodarski život u nekakvom kratkom periodu zadržao, a u srednjem i dugom periodu revitalizirao na području koja su pogođena potresom. Upravo iz tog razloga naravno na inicijativu Vlade RH, ali i kroz Upravno vijeće HZZ-a izmijenjeni su uvjeti kako bi svi poduzetnici sa područja Sisačko-moslavačke županije, ali i drugih dijelova rubnih, rubnih dijelova drugih županija koje su stradali u potresu mogli koristiti ove mjere bez obzira na to što nisu imali pad prihoda u tom trenutku. Dakle, bio je uvjet odnosno jest uvjet samo to da su im oštećeni objekti, oprema ili da je došlo do druge nepogode u njihovom obavljanju poslova. Na taj način smo više od 150 milijuna kuna investirali na tom području u očuvanju radnih mjesta, više od 18.000 zaposlenih je na taj način obuhvaćeno sa gotovo 5.000 različitih poslodavaca. Na taj način smo očuvali radna mjesta, ali s druge strane i kroz druge mjere vlade smo poticali gospodarsku aktivnost bez obzira što su postojale objektivne teškoće u samom tom procesu. Kada pogledamo danas podatke i usporedimo ih sa približnim razdobljem prije potresa možemo vidjeti da imamo povećan broj osiguranika na tom području, da povećan broj zaposlenih ljudi radi i to je ono što nas može radovati iz konteksta ovih mjera. S druge strane kada govorimo o resoru koji je unutar dakle rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike odnosno HZZ-a dodatna inicijativa koja je došla od čelnika, lokalnih čelnika gradova i općina je bila za primjenom mjere javni radovi. Na taj način smo u prvom valu zaposlili nešto više od 460 ljudi i osigurali 19 milijuna kuna, a u drugom valu dakle koji smo predstavili prije nekih mjesec dana smo osigurali još dodatno nešto više od 20 milijuna kuna za nešto više od 500 ljudi, očekujemo 510 zaposlenih ljudi koji rade upravo na otklanjanju posljedica potresa i rade na svim onim poslovima koji su potrebni lokalnim jedinicama kako bi se vratili što prije u normalne okolnosti. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Evo, hvala vam ministre na odgovoru. Smatram da je ovaj put koji ste i sada detaljno obrazložili pravi i izvrstan put za sve poslovne subjekte na tim područjima. Kao što sam i uvodno kazao i ponavljam, mislim da je potrebno te mjere održati što je duže moguće jer se u svom obimu koriste brojnim poslovnim subjektima, na taj način u sklopu i sa ostalim mjerama se radi i na revitalizaciji i obnovi tog područja koje je tako blizu Zagrebu, a na neki način je malo zaostalo u tome dijelu, tako da držim da će ove mjere dodatno pojačati posebno na području Sisačko-moslavačke aktivnosti, poslovne aktivnosti i ove druge sve revitalizacijske procese koji su u tijeku. Hvala vam još jednom na odgovoru.
Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Petir koja pitanje postavlja ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče sabora, g. predsjedniče vlade, gđo. ministrice. Zbog rekordne turističke sezone porasla je potražnja za domaćom hranom, s druge strane klimatske promjene uzimaju svoj danak, s jedne strane mrazevi, tuče, pa potom suše, ekstremne vrućine, smanjile su urod i prinose u Hrvatskoj. Ako tome dodamo i situaciju na globalnoj sceni koja itekako utječe na samo tržište, a tu prije svega mislim na poskupljenje cijene energenata, ali isto tako i na poskupljenje sirovina, posebice žitarica koje su rasle za 27% i stočne hrane čak za 31%, naravno da sve to skupa utječe i na porast cijene hrane. Prema nekim podacima kojima ja raspolažem promatrajući ovo razdoblje taj porast je čak 3,4% veći u odnosu na promatrano razdoblje prošle godine. Obzirom da hrana čini značajan dio, visok dio potrošačke košarice građani naravno izazivaju, kod građana se izaziva zabrinutost zbog mogućih najava poskupljenja cijene hrane. Mene zanima što u stvari Vlada RH poduzima po tom pitanju kako bi s jedne strane stabilizirala cijene hrane, povećala otkup domaćih proizvoda, smanjila uvoz, ali isto tako i pomogla hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima da što lakše izađu na kraj sa svim ovim izazovima koji su pred njima?
Izvolite odgovor.
Poštovana gđo. Petir, zastupnice zahvaljujem vam na pitanju. Da, inflacija koja se događa diljem svijeta vjerojatno ima svoj prvi uzlet ovakve naravi u ovoj visini u posljednjih 10-tak godina i ona nije, tako kažu svi makro ekonomisti s obzirom na događanja u svijetu bila neočekivana, prvenstveno kao monetarni, monetarni fenomen s obzirom na enormnu fiskalnu ekspanziju koja je bila neophodna kao radikalan i brz odgovor u svijetu i EU i Hrvatskoj da se osigura zaposlenost. Inflacija nije bila neočekivana i kretanje cijena u Hrvatskoj je također u onim okvirima koje se događaju, u okvirima u EU. Međutim, cijene hrane doista utječu na život prosječnog Hrvata značajnije možda nego neka druga kretanja s obzirom na, kao što ste i sami rekli, na udio u potrošačkoj košarici koji je negdje 26-27% i valja reći on je niži nego što je bio prije 4-5.g., što svjedoči i o pozitivnom utjecaju mjera ove vlade na život i standard hrvatskih građana kojima je plaća u proteklih nekoliko godina narasla za nešto više od 1.120 kuna, što predstavlja gotovo i 20% i to su najbolji odgovori hrvatske vlade. Međutim, u okviru takvog kretanja cijena potrebno je istaknuti položaj stočarstva, prije svega s obzirom da su hrvatski stočari izloženi vrlo visokom rastu cijena stočne hrane. Kao što ste rekli, inflacija je uzrokovana prije svega vanjskim kretanjima, no one se prenose na naše malo i otvoreno gospodarstvo. Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RH su u proteklih više od godinu dana značajno pomogli hrvatskim poljoprivrednicima, najprije onim najizdašnijim mjerama koje su trebale osigurati zaposlenost i likvidnost na razini vlade, a onda i posebnim mjerama u okviru Ministarstva poljoprivrede koje je interveniralo 20-tak puta, dijelom su takve intervencije bile iz državnog proračuna, dijelom nakon uspješnih pregovora s Europskom komisijom, od toga se pola reakcija odnosilo na Hrvatski sektor stočarstva. U ovom trenutku mi smo osigurali odnosno ispregovarali nakon 5 krugova sa Europskom komisijom promjene u mjeri 14 dobrobit životinja koje bi trebale rezultirati značajno pravednijom naknadom našim stočarima za nad standarde koji osiguravaju u skrbi. Isto tako uspjeli smo uvesti novu mjeru koja se odnosi na apliciranje stajskog gnojiva koja neće služiti isključivo stočarima, ali će služiti najviše stočarima. Također u skladu s mogućnostima iz državnog proračuna formiramo i posebne programe pomoći pa je tako prvi nakon sastanka s predsjednikom Vlade koji je namijenjen hrvatskom sektoru mljekarstva već u elektronskom savjetovanju. Ono što mogu potvrditi da su svi pogođeni s obzirom na kretanje cijena, posebno svinjogojstvo, mljekarstvo ali nije ograničeno samo na ove sektore. Što se tiče kretanja uvoza, izvoza, vanjskotrgovinske bilance, ranjivosti o kojoj smo svi mnogo čuli i koja je istinita u posljednjih nekoliko godina, evo prema posljednjim podacima DZS-a nastavio se rast izvoza hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda po stopi koja je brža nego što [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] je rast uvoza tako da i to ide u dobrom smjeru.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepo ministrice na odgovoru i na svim ovim mjerama koje su poduzete i koje se planiraju poduzet kako bi se pomoglo sektoru poljoprivrede, ali i stabiliziranju cijena zbog naravno zaštite interesa naših građana i potrošača. Moram reći da su velika očekivanja od sastanka kojeg ste održali zajedno sa premijerom i sa cijelim stočarskim sektorom koji doista jest u velikim potrebama. Ovdje bih željela možda adresirati i neke prijedloge za budućnost jer čini mi se da je jako važno strateški promišljati, a i sami ste rekli da inflacija nije bila neočekivana. Zato bih pozvala na tješnjiju suradnju i drugih resora sa Ministarstvom poljoprivrede posebice robnih rezervi koje bi trebale planirati otkup domaćih poljoprivrednih proizvoda, tu mislim prije svega žitarica da nam se ne dogodi da mi prodamo odnosno izvezemo naše žitarice negdje vani, a onda ih moramo uvoziti po 30% većim cijenama. Doista sektor je pun izazova i teško je poljoprivrednicima uvijek bilo koliko god se napora u tom smislu ulagalo. Jedna velika boljka koja ih muči, a to znate jer smo o tom komunicirali jest pitanje ogromne štete koju divljač čini na usjevima i nasadima. Odbor za poljoprivredu je adresirao taj problem prema vama i prema Hrvatskom lovačkom savezu, prema onom što poljoprivrednici signaliziraju to doista je goruće pitanje koje je njima veliko kao kuća i tu vas molimo za suradnju da zajednički taj problem svedemo na minimum. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. I idemo na 39. pitanje zastupnik Ante Bačić postavlja ga ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade, ministri. Moje pitanje kao što je predsjednik napomenuo je za ministra Malenicu. Digitalna Hrvatska je jedna od najvažnijih okosnica programa ove Vlade kao što smo i više puta komunicirali i naglašavali, vaše ministarstvo, Ministarstvo pravosuđa i uprave upravo je izradilo novu Uredbu o uredskom poslovanju koja uvodi pravilo digital first i digtal only u komunikaciji tijela državne uprave. Sami dokumenti će se od sada i zaprimati, obrađivati i pohranjivati digitalno i evo upravo izmjenama ova dva zakona koja evo nakon Aktualnog sata nas čekaju, a to je Zakon o upravnim sporovima i Zakon o upravnom postupku uvode odredbe koje upravo omogućavaju elektroničku komunikaciju u samim upravnim postupcima. Ministre zanima me što će same ove promjene donijeti ako možete u kratkim crtama napomenuti i za naše građane, a posebice za naše poduzetnike i kako će nam u konačnici olakšati same postupke, ali normalno i život? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Poštovani predsjedniče HS-a, predsjedniče hrvatske Vlade. Dobro ste istaknuli dakle jedan od prioriteta ove Vlade što je jasno istaknuto i u programu Vlade za ovaj mandat je digitalizacija javne uprave. U tom smjeru i ide Uredba o uredskom poslovanju koja je stupila na snagu u srpnju ove godine gdje je Vlada napravila jedan dodatni iskorak u digitalizaciji javne uprave prvenstveno kroz načelo digital first digital only. Što donosi ova uredba? Dakle kao što ste istaknuli sva javna pravna tijela obvezujemo da u komunikaciji sa građanima, sa strankama, sa pravnim osobama sa javnim ovlastima, sa drugim pravnim osobama komuniciraju prvenstveno elektroničkim putom. Također digitalizirali smo i procese uredskoga poslovanja, dakle gdje bi javnopravna tijela ono što građani možda i ne vide trebala obrađivati, digitalizirati odnosno arhivirati sve dokumente i sve procese unutar same javne uprave. Također propisali smo i obvezu korištenja digitalnog potpisa i digitalnog pečata. Svi informacijski sustavi uredskog poslovanja koje se koriste unutar javnopravnih tijela trebali bi se prilagoditi ovoj uredbi do 2023.g. odnosno 1. siječnja kada će se povezati i razmijeniti podaci svih javnopravnih tijela. Uz to HS-u smo predložili i izmjene Zakona o općem upravnom postupku i Zakona o upravnim sporovima gdje i ta dva postupka, jedan sudski, a jedan upravni odnosno postupak javnopravnog tijela dodatno digitaliziramo. Dakle, to je rezultat sustavnog praćenja i pristupa procesu digitalizacije javne uprave gdje će također stranke moći komunicirati sa javnopravnim tijelom digitalnim putem, dakle ta komunikacija će ići i u obrnutome smjeru. Naravno, postoji dio građana, dio stranaka koji nema pristupa digitalnim tehnologijama, za njih će i bez obzira na ove izmjena Zakona o upravnom postupku i Zakona o upravnim sporovima biti omogućeno komunikacija sa javnopravnim tijelom. Tako da i kroz Uredbu o uredskom poslovanju ali i izmjene Zakona o općem upravnom postupku i Zakona o upravnim sporovima digitaliziramo javnu upravu, digitaliziramo i sudski nadzor javne uprave, a također i kroz Nacionalni plan otpornosti i oporavka i isto tako Višegodišnji financijski okvir nastavit ćemo dalje raditi na digitalizaciji javne uprave. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre hvala na odgovoru, apsolutna podrška normalno i vama i ministarstvu u ovom smjeru digitalizacije. Znamo što digitalizacija i u ovom proračunskom razdoblju, ali i u samom programu Europske komisije znači. Drago mi što smo usvoji načela to i po našim ministarstvima, vjerujem da će ovaj smjer biti u svim budućim reformama i u svim budućim izmjenama bilo kojih propisa i zakona i drugih ministarstava normalno sve u cilju olakšanja i ne možemo ovaj zaboraviti kada se uspostavi u potpunosti digitalizacija na pravi način, ne samo da će ubrzati procese i za naše građane ali i naše poduzetnike nego vjerujem da će doći i do velikog i značajnog smanjenja troškova. Tako da evo puna podrška i idemo to obaviti. Hvala vam.
Dame i gospodo zastupnici aktualno prijepodne ovime je završeno. Dužan sam sukladno Članku 144. Poslovnika izvijestiti vas da je u ovom mandatu ukupno postavljeno za sada 439 zastupničkih pitanja od kojih je odgovoreno na njih 386. Vlada odnosno pojedini članovi Vlade još nisu dostavili odgovor u propisanom roku na 41 zastupničko pitanje te ih molim da na ta pitanja odgovore u skladu sa zadanim rokovima. Hvala svima što ste sudjelovali u aktualnom prijepodnevu. Mi sada prelazimo na izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i glasovanje nakon čega ćemo imati stanku od 15 minuta pa ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta kluba. Pozivam znači sada kolegu Jankovića da date izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Andre Krstulovića Opare i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Danice Baričević. Molim vas kolega izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 10. rujna 2021. godine pisanu izjavu zastupnika Andre Krstulovića Opare o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti koja je upućena predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 7. rujna 2021. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da temeljem Članka 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkog mandata Andri Krstulović Opari započelo 22. srpnja 2020. godine te da je istog dana zastupničku dužnost zamjenice zastupnika započela obnašati Danica Baričević. Kako je Andro Krstulović Opara sukladno Članku 14. stavku 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisanu izjavu predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa mirovanje zastupničkog mandata Andri Krstuloviću Opari prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva. Istog dana prestaje obnašanje zastupničke dužnosti njegovoj zamjenici Danici Baričević. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem Članka 14. stavaka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 15. rujna 2021. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Andre Krstulovića Opare. Zastupničku dužnost zamjenice zastupnika prestaje obnašati Danica Baričević dana 15. rujna 2021. godine.
Zahvaljujem kolegi Jankoviću, pa dajem na glasovanje, u stvari otvaram raspravu. Budući da se nitko ne javlja zaključujem raspravu i prelazimo na glasovanje. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Andre Krstulovića Opare i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Danice Baričević. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 88 zastupnika, 87 bilo je za, 1 suzdržan pretpostavljam greškom jer je, onda dobro, tako da smo potvrdili odnosno donijeli odluku kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu odluku prelazimo na davanje prisege zastupnika. U Članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ prisežem. Sada ću pročitati tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH. Zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi gospodine predsjedniče prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam zastupniku na položenoj prisezi i želim mu puno uspjeha u obnašanju ove časne i odgovorne dužnosti. Sada ćemo kao što sam i najavio napraviti stanku u trajanju od 15 minuta pa onda u 14 sati i 20 minuta nastavljamo slobodnim govorima. STANKA U 14,06 SATI.
Sada ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o potvrđivanju Odluke o davanju odobrenja za pokretanje kaznenog postupka te lišenja slobode i određivanja istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru Članak 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisuje kada sabor ne zasjeda odobrenje za lišenje slobode zbog određivanja istražnog zatvora, pritvora odnosno za nastavljanje kaznenog postupka daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo uz naknadnu potvrdu sabora na prvoj slijedećoj sjednici. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 20. sjednici održanoj 10. rujna 2021. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj Kr-Us-49/2021 od 9. rujna 2021. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom broj A-296/2021 od 9. rujna 2021. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka lišenja slobode i određivanja istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz Članka 255. stavka 1. Kaznenog zakona. Stjepan Kovač zastupnik je 10. saziva Hrvatskog sabora te na temelju Članka 76. Ustava RH i Članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke Hrvatskog sabora ne može biti pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Međutim, Člankom 76. stavkom 5. Ustava RH i Člankom 27. stavkom 1. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da ako Hrvatski sabor nije na okupu odnosno ako ne zasjeda odluku o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo s time što njegovu odluku mora naknadno potvrditi Hrvatski sabor. Budući da Hrvatski sabor nije u zasjedanju zbog ljetne stanke, a Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na osnovu Članaka 76. stavka 5. Ustava RH i Članka 27. stavka 1., a u vezi Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova za donijelo odluku daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj Kr-Us-49/2021 od 9. rujna 2021. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom broj A-296/2021 od 9. rujna 2021. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz Članka 295. stavka 1. Kaznenog zakona. Također, Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na osnovi Članka 76. stavka 5. Ustava RH i Članka 27. stavka 1., a u svezi Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno donijelo odluku daje se odobrenje za lišenje slobode i određivanje istražnog zatvora protiv Stjepana Kovača zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije organiziranog kriminaliteta broj Kr-Us-49/2021 od 9. rujna 2021. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom broj A-296/2021 od 9. rujna 2021. zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo trgovanja utjecajem iz Članka 295. stavka 1. Kaznenog zakona. Obrazloženje. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka te lišenje slobode, određivanje istražnog zatvora protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Stjepana Kovača po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva, otvaram raspravu, nitko se ne javlja, zaključujem raspravu. O ovoj temi ćemo glasovat, o ovoj točci kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti sa današnjim radom, nastavit ćemo sutra u četvrtak u, 16. rujna u 9 i 30, prva točka bit će Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći, prvo čitanje, P.Z. broj. 170. Želim ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 17,16 SATI. Sada idemo na točke koje smo predvidjeli za danas raditi dalje. Dakle, Odbor za zakonodavstvo je temeljem članka 247. Poslovnika predložio da se sljedeće dvije točke provede objedinjena rasprava. To su: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o općem upravnom postupku, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 172. – predlagateljica Vlada Republike Hrvatske i 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 173. – predlagateljica Vlada Republike Hrvatske Jeste li suglasni sa time da provedemo objedinjenu raspravu? Evo svi se slažu. Prema tome, budući da nema primjedbi provest ćemo objedinjenu raspravu. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, te Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Prije svega hvala na uvažavanju prijedloga da ide objedinjena rasprava na ova dva prijedloga zakona. Dakle, upravni postupak i upravni spor. Radi se o dva postupka koja su neodvojivo povezani i zato kroz ove izmjene svakako se utječe na efikasnost i učinkovitost ne samo upravnoga postupka već i upravnoga spora. Jedno od temeljnih zakonitosti upravnog prava je donošenje odluka brzo, bez odugovlačenja i uz izbjegavanje nepotrebnih troškova i radnji. Ministarstvo pravosuđa i uprave stoga je izradilo Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o općem upravnom postupku i Zakona o upravnim sporovima kojima se ti postupci dodatno moderniziraju i optimiziraju. Zakon o općem upravnom postupku opći je postupovni zakon koji uređuje pravila na temelju kojeg tijela državne uprave i druga javno pravna tijela, tijela jedinice lokalne samouprave rješavaju o upravnim stvarima. Aktualni zakon o općem upravnom postupku stupio je na snagu 1. siječnja 2010. godine i od tada se nije mijenjao. Iako je trenutno važećim Zakonom o općem upravnom postupku omogućena elektronička komunikacija javno-pravnih tijela i stranaka potrebno je dodatno urediti odredbe kako bi se upravni postupak modernizirao i ubrzao, a troškovi tog postupka smanjili. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općem upravnom postupku koji je pred vama uređuje se elektronička komunikacija između javno-pravnih tijela i stranaka u upravnom postupku, te se propisuje da javno-pravna tijela i stranke te druge osobe koje sudjeluju u postupku primarno komuniciraju elektroničkim putem i pomoću sustava državne informacijske infrastrukture. Pravila za predaju podnesaka i dostavu akata elektroničkim putem i putem informacijskih sustava povezani su na državnu informacijsku infrastrukturu. Također, ovim zakonom se uređuje sadržaj podnesaka i rješenja, ovjera rješenja elektroničkim pečatom i potpisom. Da bi se pouzdana i sigurna elektronička komunikacija između stranaka u upravnom postupku bila moguća potrebna je naravno identifikacija sudionika u postupku putem OIB-a, stoga se propisuje da podnesak i rješenje mora sadržavati i podatak o OIB-u. Dodatno su razrađene odredbe kojima se uređuje potpisivanje elektroničkim potpisom i dostava elektroničkim putem. Podnesci dostavljeni u elektroničkom obliku sa kvalificiranim elektroničkim potpisom smatrat će se vlastoručno potpisanim, a kvalificirani elektronički potpis izjednačuje se sa vlastoručnim potpisom na papiru naravno. Elektronički potpis ima jednak pravni učinak kao i vlastoručni potpis. Uređena je također uporaba elektroničkih potpisa i pečata na rješenjima što do sada nije bilo uređeno i što je predstavljalo zapreku u pojednostavljivanju i digitalizaciju upravnih postupaka. Stupanjem na snagu ovoga zakona ta pravna praznina koja je postojala u praksi će biti otklonjena. Također, ovim zakonskim prijedlogom propisuje da se dostava elektroničkim putem u korisnički pretinac informacijskog sustava koji je povezan sa državnom informacijskom infrastrukturom smatra osobnom dostavom. Pismeno se preuzima iz korisničkog pretinca potvrdom, odnosno potvrdom putem NIAS sustava, a dostava se smatra obavljenom potvrdom primitka pismena ili istekom osmog dana od dana kada je pismeno zabilježeno na poslužitelju za zaprimanje poruka osim ako zakonom nije određen neki kraći rok. 1. siječnja 2019. godine uspostavljen je jedinstveni informacijski sustav za nadzor nad provedbom Zakona o općem upravnom postupku, tzv. ZUP IT. Ovim izmjenama propisuje se da se podaci o upravnim postupcima, provedenim postupcima zaštite od postupanja javno-pravnih tijela i postupanja pružatelja javnih usluga dostavljaju putem ZUP IT sustava. Ministarstvo pravosuđa i uprave provodi projekt unapređenja ZUP IT sustava kroz koji će se razviti nova funkcionalnost koja će svim strankama u upravnim postupcima omogućiti praćenje statusa njihovih predmeta dostavom u korisničkom pretincu. Uz to Zakon o općem upravnom postupku uređuje se sa odredbama Zakona o sustavu državne uprave, Zakonom o životnom partnerstvu i Zakonom o državnim službenicima. Također uporaba novih tehnologija kao što su e-dostava, e-potpis i e-pečat u upravnom postupku značajno će ubrzati i pojednostaviti upravni postupak i dugoročno predstavljati veće uštede. Što se tiče Zakona o upravnom sporu, cilj tog zakona, cilj ovih izmjena je osigurati naravno daljnju digitalizaciju upravnoga spora. Sam Zakon o upravnom sporu ima za cilj osigurati zakonitost i sudsku zaštitu prava i javnih interesa stranaka u upravnom postupku. Dakle, zaštita njihovih interesa za koje je moguće da su povrijeđeni pojedinačnim odlukama i postupanjem javno-pravnih tijela, stoga se ovim izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima taksativno navode osobe koje su dužne podneske dostavljati u elektroničkom obliku putem informacijskog sustava i kojima se dostava vrši na isti način. Obveza elektroničke dostave u upravnim sporovima propisuje se za tijela državna uprave i druga državna tijela. Zatim za tijela jedinice lokalne i područne samouprave, pravne osobe koje imaju javne ovlasti, državno odvjetništvo, odvjetnike, javne bilježnike, sudske vještake, sudske procjenitelje, sudske tumače, stečajne upravitelje, povjerenike, te pravne osobe, a ostalim strankama ako su one za to suglasne. Također se uvodi dužnost naznake osobnog identifikacijskog broja tužitelja i tuženika u tužbi kao stalne identifikacijske oznake osobe kojoj je potrebno za elektroničku komunikaciju. Predloženim izmjenama omogućava se održavanje također ročišta na daljinu i/ili izvođenje pojedinih dokaznih radnji korištenjem audio-vizualnih uređaja. Usvajanjem ovih zakonskih prijedloga učinit će se značajan reformski iskorak u modernizaciji upravnog postupka i upravnog spora. Također, osigurat će se brži, jeftiniji, kvalitetniji digitalni upravni postupak, te bolje upravljanje upravnim sporom, bržom razmjenom podataka, većom transparentnosti u radu samih sudova. Uvodno dakle to je vezano za predstavljanje ovih zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre sve pohvale na ova dva prijedloga zakona. I normalno vezano za upravni postupak, ali i ovo što ste na kraju napomenuli vezano za ročišta na daljinu. Nadam se da će se takve stvari prenijeti poslije i na Kazneno pravo i na određene procese koje možemo itekako i ubrzati ali i uštediti. Zanima me vezano za ovu ovjeru elektroničkim potpisom i pečatom, u samom obrazloženju napominje se zbog nedostatka jasnih pravila općeg propisa se donesi upravo ovaj zakon. Zanima me jel' to znači da ćemo morati ili nećemo morati mijenjati i donositi novi Zakon o elektroničkom potpisu. Imali smo nekih zamjerki vezano kroz javnu upravu, vezano za prostor i opremu, pa me zanima jel' se radi jer već ministarstvo razmišlja i za hardversku ali i softversku infrastrukturu koja će biti potrebna da javna uprava podnese sve ovo. Hvala vam.
Poštovani ministar.
Uvaženi zastupniče, dakle evo mogu istaknuti da će i kazneni postupak kroz izmjene Zakona o kaznenom postupku također uvesti elektroničku komunikaciju i ovu digitalnu i modernu tehnologiju koju sad uvodimo i u Zakon o upravnim sporovima. Već prije smo to uveli i kroz Zakon o parničnom postupku, jer zapravo pandemija covida 19 usmjerila nas je da zapravo omogućimo sudovima kada govorimo o parničnom postupku da se kroz određeni institut ročišta na daljinu neometano sudovi nastave sa radom. Dakle, to ćemo svakako i u kaznenom postupku kroz izmjene Zakona o kaznenom postupku koji trenutačno pripremamo. Što se tiče same spremnosti i javno-pravnih tijela. Dakle, mogu istaknuti da su javno-pravna tijela već spremna. Istaknuo bih zapravo da u opći upravni postupak već sada javno-pravna tijela provode temeljem platforme ZUP IT, a nadogradnjom te platforme i tim projektom, dakle građani će moći pratiti status njihovog predmeta pred svim javno-pravnim tijelima.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Blažević.
Poštovani ministre, evo dio ste mi već odgovorili a to je vezano uz spremnost javnih tijela i sigurna sam vidjeli smo to da procesi digitalizacije pomažu bržem procesu učinkovitosti, ekonomičnosti poslovanja itd. Puno snage se ulaže u digitalizaciju i mene sada zanima u stvari kako to prihvaćaju naši građani. Znate li možda koliko građana koristi sustav e-građani. I kada ste spominjali ovu covid situaciju, je li se u toj covid situaciji povećao broj građana koji koriste sustav e-građanin.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, prema nekim informacijama koje ja imam, dakle preko milijun, čini mi se milijun i 400 000 građana u RH koristi sustav e-građanin i vjerujem da će evo popis stanovništva, a i koristim priliku da pozovem sve građane da iskoriste tu mogućnost preko sustava e-građani da popišu svoje kućanstvo, da je zapravo taj sustav pokazao, dakle svoju funkcionalnost i svoju svrhu. I vjerujem da će kroz Zakon o općem upravnom postupku, kroz ove izmjene i Zakona o upravnim sporovima i kroz platformu i sustav e-komunikacije građanima biti omogućena lakša komunikacija sa javno-pravnim tijelima pogotovo što je uslijed epidemije covida 19 građani su uvidjeli zapravo sve ono što je država radila unazad nekoliko godina u području digitalizacije. I ovo je sad zapravo nastavak i velik dio projekata koje država priprema i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, višegodišnji financijski okvir idu u smjeru daljnje digitalizacije, a ono što je građanima bitno, dakle upravni postupak, dakle postupak gdje se odlučuje o njihovim pravima i obvezama, dakle bit će sada digitalizirani i građani će moći vidjeti zapravo što se događa. Hvala.
Repliku ima poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, prema vašem mišljenju zašto odredbe ZUP-a, dakle Zakona o općem upravnom postupku nisu već prilikom samog njegovog donošenja 2010. godine usklađene sa odredbama Zakona o OIB-u koji je donesen 2008. godine. Dakle, odredbe ZUP-a koji je donesen 2010. kojima se propisuje obvezni sadržaj podnesaka stranke i odredbe o sadržaju akta javnog pravnog tijela ne zahtijevaju podatak o osobnom identifikacijskom broju. A obveznici OIB-a obvezni su dodijeljen OIB koristiti, dakle na svim prijavama i na svim ostalim podnescima kojima komuniciraju sa korisnicima broja kao i u samom elektroničnom poslovanju, pa me zanima zašto nam se događaju takvi propusti.
Poštovani ministar Malenica.
Pa što se tiče vašeg pitanja mislim da je problem bio zapravo u tome što taj proces upravni postupak nije bio digitaliziran, nije se tražio određeni podatak sa kojim bi se mogli identificirati određeni građani unutar nekakvoga digitalnoga sustava. Dakle, mi smo imali Zakon o elektroničkim ispravama iz 2005. godine sa kojima nije bio usklađen Zakon o općem upravnom postupku i ta zapravo digitalizacija upravnog postupka nije bila moguća. I sad kroz ove izmjene i dopune Zakona o općem upravnom postupku digitaliziramo u punoj mjeri opći upravni postupak, a osobni identifikacijski broj koristimo kao nešto čime možemo identificirati stranku u tim postupcima. Zašto to nije doneseno 2010. godine teško mi je u ovom trenutku komentirati. Hvala.
Poštovana zastupnica Orešković.
Ministre pravosuđa i uprave, mogu načelno reći da sam ovaj zakon spremna podržati, no ne mogu vas zbog njega i pohvaliti. Dakle, on ne donosi nikakvu veliku novost. Elektronička komunikacija je bila predviđena i ranije člankom 75. ovog zakona. Vi eventualno uvodite neke nove funkcionalnosti, a niste se dotaknuli suštine. Naime, u predloženim izmjenama preskočili ste u potpunosti Glavu V. koja definira rokove, odnosno bolje reći ne definira ih, a upravo su rokovi postupanja javno-pravnih tijela ono gdje građani najviše vide da javni servis ne odgovara na njihove potrebe. Moje drugo čitanje glasi što je zapelo i gdje je zapelo sa Zakonom o sprječavanju sukoba interesa. Naime, Ustavni sud je još 2012. godine dao uputu da su procesne postupovne odredbe nužne razraditi se i osmisliti u tom zakonu. No, od dana današnjeg, dakle od 2012., evo skoro 10 godina Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa prisiljeno je podredno na odgovarajući način primjenjivati pravila iz ZUP-a.
Hvala. Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Orešković drago mi je da evo podržavate ovaj zakon. Dakle, on je na tragu digitalizacije javne uprave koja je jedan od prioriteta ove Vlade što je istaknuto i u programu, a evo istaknuto je i vidi se zapravo kroz predložene izmjene i dopune ova dva zakona, ali sa Uredbom o uredskom poslovanju koja je stupila na snagu 2. srpnja ove godine. I dakle, digitalizacija je nešto o čemu ćemo voditi računa svakako i u narednom razdoblju. Cilj ovih izmjena dakle bio je uglavnom vezan za digitalizaciju procesa općeg upravnog postupka, a isto tako za digitalizaciju Zakona o upravnim sporovima i digitalizacija zapravo čitavog upravnog sudskog postupka. I vjerujem da će top doprinijeti većoj transparentnosti, funkcionalnosti samog upravnog postupka ili upravnog spora. Što se tiče Zakona o sprječavanju sukoba interesa, iako to nije tema današnjih dvaju zakona mogu istaknuti da će prema planu zakonodavnih aktivnosti zakon biti donesen na vrijeme.
Hvala lijepo. Vrijeme je isteklo, pa onda idemo na sljedeću repliku poštovanog zastupnika Miletića.
Poštovani ministre Malenica, ja ću o Zakonu o općem upravnom postupku. Razumijemo intenciju ovog zakona, ona je dosta jasna. No mene zanima hoće li se ministre da nam javno progovorite u praksi provoditi. Znači bit ću vrlo konkretan. Na primjeru famozne obnove. Dakle, imali smo prvi program mjera obnove zgrada kojeg je u listopadu 2020. donijela Vlada, a on je bio notorno nezakonit. Da se malo poigram i iskarikiram „kao da ga je pisala neka službenica koja je još u 89. toj pa je na jedno četiri, pet stranica napisala koje sve dokumente građani moraju donijeti, a država ima sve te papire. I onda je ministarstvu trebalo par mjeseci da shvati, dakle sa nadležnim službama da u stvari država već ima te podatke, pa onda sad da ne treba to sve skupljati. Dakle, zanima me kako takvi nezakoniti propisi koji su protivni Zakonu o općem upravnom postupku uopće mogu doći pred Vladu RH kada imamo u glavi II., točki II. Dakle službena osoba pribavit će po službenoj dužnosti podatke o činjenicama o kojima službenu evidenciju vodi javno pravno tijelo itd.
Hvala. Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, ovim izmjenama Zakona o općem upravnom postupku dakle obvezuju se javno-pravna tijela da digitalno komuniciraju, a isto tako realizacijom ovoga zakona omogućit će se povezivanje svih javno-pravnih tijela što je omogućila državna informacijska infrastruktura, odnosno kolokvijalno odnosno detaljnije državna sabirnica koja povezuje sva državna, odnosno javno-pravna tijela u državnu informacijsku infrastrukturu. Dakle, izmjene Zakona o općem upravnom postupku omogućit će ono što ste naveli da sva javno-pravna tijela međusobno komuniciraju elektroničkim putem da se međusobno razmjenjuju podaci i da se u konačnici skrati vrijeme trajanja upravnih postupaka što bi svakako trebalo građanima olakšati komunikaciju sa javno-pravnim tijelima i ostvarivanje svojih prava i interesa. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani ministre, ako mogu reći mislim da ste malo pogriješili. Mislim da govornica bez vas još uvijek nije sto posto u funkciji, tako da tijela sad trenutno komuniciraju preko stare mreže koja je zove, skraćenica RKMDTU znači Republijska komunikacijska mreža tijela državne uprave. I vezano za to, to je i moje pitanje. Naime u zakonu ste naveli da ste dužni čuvati podatke i da će se ti podaci čuvati na određeni način. Prilikom predaje i prilikom razmjene tih podataka. No međutim, imate i predaju podataka, odnosno dokumenata putem mobilnih uređaja. Ti mobilni uređaji se spajaju na razno razne stanice, pa je moje pitanje kako je predviđeno zaštita podataka od obalnih stanica do mreže koja je nakon toga sigurna i u kojoj se ne mogu više hakirati podaci.
Poštovani ministar Malenica.
Uvaženi zastupniče, dakle što se tiče samog tehničkog dijela, dakle on će biti razrađen podzakonskim aktima, ali evo svakako mogu istaknuti da će se voditi računa i o sigurnosti čitavoga sustava. Dakle, centar dijeljenih usluga jedan je od strateških projekata Vlade RH. U tom projektu je predviđeno, odnosno već funkcionira državna sabirnica, tako da i podaci koji budu razmjenjivani kroz opći upravni postupak i sami podaci koji budu arhivirani, dakle ići će preko državne informacijske infrastrukture. Ali kažem podzakonskim aktima će se specificirati detalji vezani za sigurnost, ali i za samu razmjenu podataka. Hvala.
Repliku ima uvaženi zastupnik Dretar.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre, evo baš sam otvorio vlastiti korisnički pretinac 7. Srpnja 2016. otvoren i prije neki dan sam ga otvorio i radi ovog popisa vidio sam da ima 97 nepročitanih poruka. Dakle, tu mi se javljaju mnoga ministarstva, FINA, REGOS, CARNET, svašta nešto, obračuni plaća. No, iako se smatram relativno pa čak i dosta slabim informatički pismenom osobom namjeravate li u suradnji i sa drugim tijelima provesti jednu širu akciju edukacije građana o svim mogućnostima i potencijalima korištenja ovakvog osobnog pretinca naročito evo ovog, promjena ovog Zakona o upravnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Da, ministarstvo će svakako u određenim aktivnostima educirati građane o korištenju nove tehnologije i unutar samog upravnoga postupka. Dakle, jedan dio građana svakako ima određenih informatičkih znanja i već sada može uspostaviti tu komunikaciju, a za one koji nemaju informatička znanja imaju dostupnu tehnologiju. Dakle, za njih će se svakako osigurati određena edukacija. Ja bih samo istaknuo da postoji jedan dio građana kojima nisu dostupne moderne tehnologije. Za njih će kao i do sada biti osiguran onaj klasičan način pristupa javno-pravnom tijelu, dakle poštom, neposredno ili usmeno na zapisnika. Tako da ostavljamo tu mogućnost, no svakako nam je cilj da pojeftinimo postupak i pojednostavimo ga kroz ovu digitalizaciju. Dakle i sama dostava pismena i komunikacija sa javno-pravnim tijelima. Dakle, bit će i po starom modelu i novom modelu, ali vjerujem da će građani kroz određenu edukaciju vidjeti blagodati ove digitalne komunikacije i omogućiti, bit će im to omogućeno. Hvala.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, ovim izmjenama i dopunama ZUP-a cilj je informacijsko-komunikacijskom tehnologijom ubrzati upravne postupke. Mi u jedinicama lokalne samouprave primjenjujemo ovaj zakon u više postupaka. Kod poreznih rješenja, komunalne naknade, komunalnog doprinosa, službeničkih odnosa itd. pa vas molim za neke primjere povećanja učinkovitosti upravnih postupaka. Hvala.
Poštovani ministar Malenica.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, svakako će izmjene Zakona o općem upravnom postupku omogućiti i pojednostavljivanje i ubrzavanje upravnih postupaka ne samo prema građanima koji će na lakši način moći komunicirati prema javnopravnom tijelu bilo da je riječ o tijelu državne uprave ili JLS-u već će također olakšati rad i samom javnopravnom tijelu jer će ono biti spojeno i povezano sa drugim sustavima i registrima koje država trenutačno vodi. Ono što bih ja istaknuo i što će olakšati pristup javnopravnom tijelu je svakako dostava, dakle ovim izmjenama Zakona o općem upravnom postupku se regulira i dostava elektroničkim putem, a isto tako komunikacija samih stranaka, dakle ne moraju dolaziti na šalter, slati poštom određene dopise javnopravnom tijelu već će to moći sve učiniti elektroničkim putem, a svakako će to olakšati i rad samih službenika koji rješavaju u upravnom postupku u tim predmetima. Ono što je jako bitno dakle da će građani moći vidjeti razvoj sustava ZUP IT, dakle vidjet će u kojoj je fazi njihov upravni postupak koji se vodi pred javnopravnim tijelom i to je čini mi se velika korist u ovom dijelu izmjena zakona.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Onda otvaram raspravu. Hvala ministre. Prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će onda u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Nema ni njega, gubi i on pravo na raspravu, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, brzi razvoj informacijskih tehnologija može u velikoj mjeri olakšati svakodnevni život naših građana u smislu uštede vremena, energije, novca i slično. Digitalizacija javne uprave doprinosi učinkovitosti, te pojednostavljuje proces ostvarivanja prava građana. Najčešći izazovi s kojima se naša uprava susreće su velike količine dokumenata, održavanje velikih količina ispisnih uređaja, planiranje i izvještavanje, kao i drugi kompleksni procesi koji oduzimaju izuzetno puno vremena, novca i energije. Sve to dovodi do brojnih administrativnih i financijskih poteškoća i javnu upravu čini tromom i neefikasnom. Upravo zbog toga pohvalna je inicijativa kojom se nastoji uvesti digitalizaciju u odredbe Zakona o upravnom postupku i Zakona o upravnom sporu. Digitalizacija transformira način na koji javna uprava povezuje građane, podatke i procese. Procese koji se odvijaju unutar javne uprave čini bržima, učinkovitijima i sigurnijima, a ujedno štedi i vrijeme i prostor, smanjuje operativne troškove, a vjerojatnost ljudske pogreške svodi na minimum. RH ima za cilj razvoj informacijskog društva, te informacijskog sustava državne uprave, dakle e-upravu, točnije pružanje korisnički orijentiranih elektroničkih javnih usluga, te aktivno sudjelovanje građana i poslovnih subjekata u korištenju i razvoju elektroničkih servisa. Moram reći kako žalosti spoznaja da nam za određene korake treba više od 10-tak godina. Naime, upravo toliko nam je trebalo za ovaj korak. Naime, ZUP je stupio na snagu 1. siječnja 2010.g.. Značajan napredak tada novoga ZUP-a bio je stvaranje pravnih pretpostavki za korištenje suvremenih i dostignuća informacijsko komunikacijske tehnologije u upravnom postupanju. ZUP sadrži odredbe koje dopuštaju i potiču digitalizaciju i elektroničku komunikaciju u svim fazama upravnog postupka, al je pojedine odredbe ipak potrebno izmijeniti ili dopuniti kako bi se potaknula elektronička komunikacija stranka i javnopravnih tijela u upravnim postupcima. Zatim omogućilo korištenje novih tehnologija u interesu stranaka i potaknulo javnopravna tijela na digitalizaciju upravnih postupaka i korištenje državne informacijske infrastrukture. Digitalizacija znatno olakšava i rad javnih službenika oslobađajući ih ručnog rada i jednostavnih ponavljajućih zadataka. Samim time ostavlja im više vremena i energije za posvetiti se pružanju pomoći građanima u ostvarivanju njihovih prava. No usprkos brojnim prednostima digitalizacije nisu svi skloni modernizaciji i digitalizaciji. Najveći problem javlja se kod starijih građana, ali i zaposlenika javne uprave, mnogi nisu internetski obrazovani. Hrvatska k tome ima i problem i s internetskom mrežom gdje nam nije cijela zemlja jednako pokrivena i često se događa da je internetski signal slab, puca ili ga uopće nema. Potrebno je spomenuti i pogranična područja, primjerice sa BiH ili sa Srbijom. Osim riječi pohvale za ova dva prijedloga izmjena i dopuna iskoristila bi ovaj trenutak i sugerirala mjerodavnima nužnost još nekoliko izmjena koje bi bile svakako dobrodošle. Konkretno govoreći o odredbama ZUP-a analizirajući čl. 42. zaključujemo potrebno bi bilo unijeti odredbu u kojem roku je potrebno izvijestiti stranku o utvrđenim činjenicama, preciznije to je rok u kojem je potrebno i pokrenuti sam postupak. Mnoge stranke se žale da nikada povodom njihovog podneska nije započet postupak, niti su ikada dobile ikakav odgovor. Vezano na navedeno, a na tragu prava na dostupnost informacije i digitalizaciju postupaka stranka ima pravo znati da li je postupak pokrenut odnosno ima pravo da se na njen zahtjev postupak pokrene u roku 60 dana osim ako ne ukazuje se na činjenicu koja navodi na mogućnost ugroze života kada bi taj rok trebao biti znatno kraći. Zatim analizirajući čl. 85. koji govori o osobnoj dostavi predlažem da se u st. 3. nastavi tekst na način da se iza riječi „potpisati se“ nastavi tekst „i takva dostava se smatra urednom dostavom“. Sve ovo sugeriramo jer je ozbiljan problem što građani često odbijaju dostavu i mnogi postupci se zbog neuredne dostave ne mogu započeti, ne mogu završiti, a onda se građani žale, a upravo radi nemogućnosti dostave mnoge radnje se ne mogu odraditi do kraja. I dalje ostaje nejasno s obzirom na to da u uvodnom dijelu predloženih izmjena stoji kako će sva tijela državne uprave biti povezana i moći će povlačiti podatke. A nastavno na ove izmjene o općem upravnom postupku kako koji idu po hitnom postupku ostaje nejasno kada se može očekivati da sve bude povezano, dal će to isto biti po hitnom postupku kao i samo donošenje zakona ili ćemo opet morati čekati nekoliko godina? Također smatram važnim postaviti pitanje pružanja javnih usluga na jedinstvenom upravnom mjestu tzv. one stop shop, govorimo o jednom od elemenata integriranog javnog upravljanja koje je usredotočeno na potrebe građana, na potrebe poduzetnika, na potrebe drugih korisnika javnih usluga. Jedinstveno upravno mjesto može se organizirati kao točka fizičkog ili digitalnog kontakta te obuhvatiti manji ili veći broj javnih usluga koje se pružaju građanima ili poduzetnicima, bez obzira na nadležnost ili na međusobne institucionalne odnose različitih tijela javne uprave. Temeljna je ideja da korisnik ne mora znati niti se treba opterećivati organizacijom i poteškoćama u radu javne uprave, on treba traženu javnu uslugu dobiti brzo, efikasno i kvalitetno i javna uprave se treba organizirati tako da sa samim korisnicima komunicira na što jednostavniji način i na jednom fizičkom ili digitalnom mjestu. Građani RH u iščekivanju su upravo takve javne uprave. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je su ustvari dva prijedloga zakona, jedan od izmjenama i dopunama Zakona o općem upravnom postupku, a drugi o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima. To su dva vrlo važna zakona, prije svega zato što uređuju opća postupovna, ZUP uređuje opća postupovna pravila temeljem kojih rješavaju javnopravna i druga državna tijela, tijela jedinice lokalne i područne samouprave u okviru svog djelokruga rješavaju u upravnim stvarima. A Zakon o općem upravnom sporu je također je važan zato što uređuje zakonodavni okvir na temelju kojeg se provode sudski postupci ako dođe do nezadovoljstva upravo građana ili drugih pravnih osoba koje sudjeluju u postupku rješavanja pred javnopravnim ili državnim tijelima. Ono što je već je puno toga rečeno, ono što bih naglasila da je zaista vrlo značajno da u ovim okolnostima u kojima živimo danas, a i koje nas očekuju u budućnosti sve više postupaka unaprjeđujemo na način da se uvodi digitalizacija jer to prije svega dovodi do efikasnosti i do uštede vremena i naših sugrađana koji sudjeluju u postupcima pred državnim javnopravnim tijelima, ali isto tako i do efikasnosti i uštede vremena i energije samih tijela koja provode postupke i do ubrzanja samih tih postupaka na taj način. Sigurno da to doprinosi i smanjenju troškova kako i stranaka tko i onih tijela koje postupke provode. Ono što mogu reći da smo svjedočili u zadnjih par godina i da smo kroz neke propise već dosta toga uveli i kroz izmjene zakona kroz mini pravosudnu reformu tako da je ovo još jedan iskorak u pogledu toga. Ono što bih naglasila da je vrlo značajno i potrebno ići u ove izmjene i dopune, prije svega zato što sadašnje odredbe važećeg ZUP-a ne sadrže sve detalje koji bi trebali biti sadržani u postojećim normama kako bi se ovakvi postupci digitalni mogli provoditi na adekvatan način. Obzirom kako je već i navedeno podatak o OIB-u nije bilo neophodno navoditi na podnescima, a ubuduće to biti nužno kako bi se moglo provoditi upravo postupak na digitalan način. Isto tako bitne su izmjene koje se uvode ovim izmjenama i dopunama ZUP-a vezano na uvođenje kvalificiranog elektroničkog potpisa koji je na taj način izjednačen s vlastoručnim potpisom kako bi imao jednak pravni učinak kao i naš potpis na papiru i na taj način pružio najvišu razinu sigurnosti elektroničkog pismena i njegovu neporecivost. Također se preciziraju i druge odredbe o elektroničkoj komunikaciji, propisuje se predaja podneska putem informacijskog sustava i slanje potvrda o primitku tako dostavljenog podneska u korisnički pretinac, također odredbe o oblicima obavješćivanja gdje se dodaje odredba koja propisuje mogućnost obavješćivanja putem informacijskog sustava, slanjem obavijesti u korisnički pretinac stranke ili drugog sudionika u postupku što će naravno i pojednostavniti i ubrzati postupak, ali i smanjiti troškove dostave. Odredbe o dostavi elektroničkim putem se mijenjaju i dopunjuju tako da se i uz odredbe o dostavi elektroničkim putem uz ono što se misli na dostavu elektroničkom poštom uređuje dostava pismena u korisnički pretinac informacijskog sustava povezanog na državnu informacijsku infrastrukturu. Također vezano na dostavu pismena propisuje se kada se smatra da je ta dostava izvršena tako da ne bude nikakvih dilema. Pojedine odredbe ZUP-a isto tako usklađene su kao što je rekao i sam ministar sa Zakonom o sustavu državne uprave budući znamo da smo mijenjali taj zakon i da je to bilo potrebno i sada uskladiti kroz ZUP jer su ukinuti uredi državne uprave u županijama kao prvostupanjska tijela državne uprave. Također je zakon usklađen i sa zakonom o sustavu državne i sa zakonom o, samo trenutak, sa ostalim zakonima nisam sad sigurna više da ne navedem krivi zakon, ali bitno je da su svi zakoni koji su do sada donijeti a gdje je bilo potrebno to uskladiti sa odredbama ZUP-a da je to sada usklađenje napravljeno. Što se tiče, što se tiče Zakona o upravnom sudskom postupku tu je također bitno da se ovim izmjenama i dopunama usklađuje sa, usklađuju se odredbe također sa uvođenjem dostave u elektroničkom obliku putem informacijskog sustava što također doprinosi skraćivanju trajanja upravnog spora, a time i smanjenju troškova. Isto tako na taj način će se ubrzati postupak, ali se samim zakonom i propisuje koja su to druga tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne samouprave i pravne osobe koje imaju javne ovlasti, zatim državno odvjetništvo, odvjetnici, javni bilježnici, sudski vještaci, procjenitelji, tumači, stečajni upravitelji i pravne osobe koji postaju obvezni na korištenje. Kao što znamo sustav pravosuđa je i do sada bio već unaprijeđen kroz zakonske odredbe sa određenom primjenom elektroničke komunikacije tako da će na ovaj način to biti i dalje u cilju još brže i efikasnije provedbe samih sporova. Za provedbu i jednog i drugog predloženog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH jer su ona već osigurana odnosno za provedbu ZUS-a su jedan dio je osiguran i u okviru Projekta nadogradnja aplikativnog sustava e-spis koji je sufinanciran sredstvima EU u 85%-tnom dijelu kroz Europski socijalni fond. A što se tiče obrazloženja hitnosti ono je također dano od strane predlagatelja i smatramo da je to opravdano iz razloga što je i u ovim uvjetima pandemije u kojima živimo izrazito bitno da stranke ne moraju svakodnevno dolaziti radi pokretanja postupaka pred upravnim tijelima na, u same urede nego će to moći učiniti i na ovaj način, a isto tako je to važno zbog toga što smo se i obvezali i kroz strategije i program Vlade Hrvatske da ćemo ovaj kroz buduće razdoblje procese digitalizacije prioritetno provoditi u svim procesima. Stoga će Klub HDZ-a podržati i jedan i drugi prijedlog izmjena i dopuna ovih zakona. Smatramo da će oni doprinijeti i boljoj upravi i boljem i efikasnijem sustavu rješavan ja svih, svih onih postupaka koji se vode pred državnim i javnopravnim tijelima, ali isto tako i sporova koji se vode pred upravnim sudovima. Zahvaljujem.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Mišel Jakšić i Arsen Bauk. Najprije poštovani zastupnik Jakšić. Izvolite.
Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici dobar dan, lijep pozdrav svima. S obzirom da govorimo dvojica napravili smo malu inverziju, ja ću prvi govoriti o Zakonu o upravnim sporovima, a onda će o samom ZUP-u i završetak odraditi kolega Bauk. Zakon o upravnim sporovima je jedinstven zakon koji jedini propisuje ovu materiju. Ona se odnosi na sudsku zaštitu stranaka uslijed postupanja javnopravnih i drugih tijela u provođen ju upravnog postupka uslijed rješavanja o njihovim pravima i njihovim obvezama. Ističem upravo ovo da se radi o jedinstvenom zakonu za razliku od Zakona o općem upravnom postupku. Naime, trebamo naglasiti da je ZUP od iznimne važnosti za sva tijela koja u svom poslovanju primjenjuju upravni postupak, a taj krug tijela je doista širok. Radi se o općem upravnom zakonu koji se primjenjuje u provođenju upravnog postupka kada posebnim nije drugačije uređeno. Međutim, želja provoditelja zakona je uvijek bila da taj zakon postane i jedan jedini zakon koji uređuje upravni postupak. Znamo da tome nije tako te da još uvijek imamo zakona u kojima se upravni postupak uređuje tipičnom za taj postupak. Primjerice Opći porezni zakon. Stoga apeliram na predlagatelje da se u svim zakonima u kojima je postupak uređen drugačije nego u ZUP-u predlože izmjene i glede upravnog postupka te se usmjere odredbe isključivo na ovaj zakon. Građanima bi tada bilo puno jednostavnije jer ne bi morali paziti na čitav niz odredbi nego samo na ovaj jedinstven upravni zakon koji sadrži odredbe o upravnom postupanju. Uvažavajući da se doista radi o zakonu koji primjenjuje čitav krug javnopravnih i drugih tijela on mora biti naravno jasan, pregledan, jednostavan i prije svega u cilju što bržeg ostvarivanja određenih prava ponekad i propisivanja određenih obveza. Upravo jasan i precizan ZUP smanjit će i primjenu Zakona o upravnim sporovima jer će manji krug građana tražiti sudsku zaštitu od upravnog postupanja. Tako se primjerice i predložene izmjene ovog zakona u čl. 6. kojima se mijenja postojeći čl. 50. usmjeravaju na odredbe Zakona o općem upravnom postupku. Izmjene ovog zakona nemaju utjecaja na zakonitost upravnog sudovanja niti ugrožavaju pravo stranaka u postupku. Ono što bi mogao biti problem je kapacitiranost javnopravnih tijela da u zakonom zadanim rokovima ispunjavaju svoju obvezu jer u većim sustavima velika ministarstva, Grad Zagreb pismeno od prvog primatelja do zaduženog izvršitelja putuje i po nekoliko dana čime se skraćuje rok za pravodobno postupanje, ali očito ćemo se morati tome svi zajedno prilagoditi. I konačno, rok od godinu dana koji se dodjeljuje pravnim osobama da zatraže pristup informacijskom sustavu elektroničke komunikacije s upravnim sudovima predugačko je određen i predlažemo da se isti smanji na šest mjeseci. Naime, takav sustav je već proveden kod primjene Zakona o parničnom postupku sa nadležnim sudovima i stoga je sustav i testiran i jasan za pravne osobe glede zahtjeva i traženih postupanja. Time bismo postali i brži i ekonomičniji, a ono najvažnije i još jednostavniji prema našim građanima. Kolega Bauk.
Evo nastavit će poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Prije svega htio bih naglasiti da je ovaj zakon od iznimne važnosti za sva tijela koja u svom poslovanju primjenjuju upravni postupak, a taj krug tijela je dosta širok. Radi se o općem zakonu koji se primjenjuje u provođenju upravnog postupka kada posebnim zakonom nije drugačije uređeno i uvijek je bila želja da taj zakon postane i jedan jedini zakoni koji uređuje upravni postupak. Znamo da tome nije tako te da još imamo dosta zakona o kojima se upravni postupak uređuje tipično za taj postupak, primjerice Opći porezni zakon i drugi zakoni. Stoga apeliramo na predlagatelja da se u svim zakonima u kojima je postupak uređen drugačije nego u ZUP-u predlože izmjene i glede upravnog postupka i usmjere se na primjenu isključivo odredaba ovog zakona. Građanima bi tada bilo jednostavnije jer ne bi morali paziti na čitav niz odredbi nego samo na ovaj jedinstveni zakon. To je mali uvod za Zakon o općem upravnom postupku dok glede izmjena koje se predlažu u ovim izmjenama i dopunama uvažavajući da se doista radi o zakonu koji primjenjuju čitav krug javnopravnih i drugih tijela, on mora biti jasan, pregledan i jednostavan i prije svega u cilju što bržeg ostvarivanja određenih prava, a ponekad i propisivanja određenih obveza. Ponekad određena rješenja mogu određena postupanja ustvari usporiti pa čak i uskratiti određena procesna prava strankama. Ovo pandemijsko vrijeme nas je usmjerilo više nego ikada na elektroničko komuniciranje i ono je zasigurno najbrže, najjeftinije pa čak i najdostupnije. Međutim, odredba čl. 12. kojim se uređuje čl. 94. st. 4. mogao bi dovesti do problema u ostvarivanju određenih procesnih prava stranaka u postupku koja bi ih mogla izgubiti zbog prekluzije, poziv na raspravu, žalba, pravo na pokretanje upravnog spora i sl. primjerenije bi bilo da se ovakav način dostave odnosi isključivo na određena postupanja koja ne mogu dovesti do prekluzije prava npr. dostava dokumentacije. Ukoliko bi se inzistiralo na ovakvoj odredbi potrebno je ostaviti određeni rok od kojeg bi tekao rok za tzv. preuzimanje dostavljenog pismena. Zakon o parničnom postupku propisuje 15 dana ili možda 8 dana, ali mislim da je bitno da se propiše, a nakon čega bi počeo teći zakonski rok za poduzimanje određene pravne radnje. Ostale izmjene prema našem mišljenju nemaju utjecaja na zakonitost upravnog postupka niti ugrožavaju prava stranaka u postupku. Zastupnici SDP-a, a i oni koji se tako osjećaju podržat će ovaj zakon. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolege zastupnici i zastupnice. Zakon o općem upravnom postupku je opći postupovni zakon po kojem javnopravna tijela postupaju i rješavaju u upravnim stvarima i s obzirom da je postojeći ZUP na snazi od 2010., a da se predloženim izmjenama uvrštavaju suvremena dostignuća informacijsko-komunikacijsko tehnologije u upravnom postupanju. Načelno takav iskorak treba podržati i nastojati da on u nomotehničkom smislu bude što kvalitetniji. Ali rekla sam riječ načelno i uvaženi ministre i moja podrška ovom zakonu je bila načelne naravi uz sasvim jasno izraženu kritiku vama kao resornom ministru da se niste dotaknuli suštine. Naime, velika je zabluda da će sama po sebi uvođenje informacijsko-komunikacijskih tehnologija pojednostavniti i ubrzati upravne postupke jer u pravili to nisu niti jedini, niti glavni problemi koji upravni postupak muče. Stoga sam vam i u replici već postavila pitanje zašto ste kad ste već ulazili u izmjene ovako točkaste pojedinačno ovog zakona u koji se nije ozbiljnije zadiralo od 2010.g. izostavili kompletnu glavu 5 koja govori o rokovima postupanja. No prije nego što na nekim konkretnim primjerima ukažem na samu srž problema od koje ova Vlada posebice bježi, sažet ću svoj komentar i kritiku Vladi kao predlagatelju u jednu jedinu poruku. Dakle, draga Vlado i resorni ministre prestanite čeprkati po površini, ako niste u stanju pozabaviti se otklanjanjem bitnih problem u funkcioniranju sustava, nemojte se primati bilo kakvog posla. Pogotovo nemojte traljavo osmišljenim izmjenama zakona opterećivati rad Hrvatskog sabora i stvarati privid da se nešto konkretno radi jer to nije slučaj. Dakle, dobro je da se o ZUP-u i o Zakonu o upravnim sporovima provodi objedinjena rasprava. Ta dva zakona po prirodi stvari i po logici nadovezuju se jedan na drugi i može se reći da su spojeni po sistemu spojenih posuda. Međutim to što ova dva ipak različita i ipak zasebna zakona imaju jedinstvenu objedinjenu raspravu ima jednu drugu prednost kojoj se osobito veselim, a to je da mogu sa punim pravom i sa punim opravdanjem ukazati na procesne probleme koji proizlaze iz prakse Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Dakle, radi se o problemima nastalim u provođenju upravnog postupka, a potom u problemima koji se tiču samih upravnih sporova možemo reći da ti slučajevi nose imena i prezimena državnih dužnosnika mahom iz redova ove Vlade HDZ-a ili njihovih koruptivnih satelita i pulena. Zajednički nazivnih ili zaključak svih tih predmeta mogao bi glasiti utvrđeni krivim po Zakonu o upravnom postupku, a oslobođeni po Zakonu o upravnim sporovima i ti predmeti bili bi redom Martina Dalić, Zdravko Marić, pokojni Milan Bandić pa i sam Andrej Plenković. A evo o čemu se radi, dakle jedno od javnopravnih tijela koje provodi Zakon o općem upravnom postupku podredno je i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. To proizlazi iz odredbe koja kaže da se protiv odluke povjerenstva može pokrenuti upravi spor povodom kojeg će nadležni upravni sud rješavati u roku od 60 dana od dana pokretanja spora. I kako bi izbjegla bilo kakve moguće opomene od uvaženog predsjedavatelja sjednice možda trenutno nije koncentriran pa ih zato već nije bilo, odmah ću ukazati da se sve što ću govoriti itekako tiče Članka 5. predloženih izmjena zakona kojim se mijenja postojeći Članak 26. Zakona o općem upravnom postupku koji zapravo definira suradnju između različitih javnopravnih tijela. Dakle, postojeći stavak 1. kaže javnopravna tijela dužna su pružati pravnu pomoć drugim javnopravnim tijelima u granicama svog djelokruga rada i nadležnosti, svjesni smo iz prakse povjerenstva da te suradnje nema štoviše povjerenstvo kao nadležno tijelo za provođenje postupka vrlo često ne može niti doći do potrebnih podataka i dokumentacije jer im druga za to nadležna tijela to odbijaju dostaviti kako bi na taj način zaštitila dužnosnike kao što sam već navela mahom i redom članova ove Vlade. A kako se sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora uvaženi predsjedavatelju do kraja rasprave mogu staviti i eventualni amandmani i prijedlozi izmjena i dopuna, da opravdam sve ono što ću u nastavku izlaganja reći dvije, tri stvari bi se ovdje moglo uvrstiti. Između ostalog to je obaveza, jasno propisana obaveza svakog javnopravnog tijela da u primjerenom roku odgovori na zahtjeve drugog i čvrste, jasne i prilično ozbiljne, teške sankcije u slučaju da se tome ne udovolji. A druga tema koja također opravdava sve što ću u nastavku reći je sama činjenica da se suština svih predloženih izmjena odnosi na tzv. i čuvenu famoznu digitalizaciju. Pa digitalizacija doista nije uvođenje elektroničke komunikacije u upravno postupanje jer možete se u to i sami uvjeriti to već postoji kao mogućnost po postojećem Članku 75. Zakona o općem upravnom postupku. Ono što bi digitalizacija trebala uvesti i omogući, a toga nema, to je preglednost, dostupnost i ujednačenost sudske prakse. I sada dolazim do one suštine povezivanja ZUP-a i ZUS-a i utvrđivanja odgovornosti političara i dužnosnika po jednom zakona, a oslobađanja po drugom. Dakle, ona odredba koja kaže da se protiv odluke Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa može pokrenuti upravni spor i da će sud o tome odlučiti u roku od 60 dana nije se uvijek poštivala u praksi i bila je dužnost ministra da utvrdi mogu li uopće državna tijela pa i sudovi propisati u rokovima koji se propisuju te ukloniti eventualne uzroke i zapreke jer je to i jedan od razloga zbog kojih naših građani u pravosuđe nemaju puno povjerenje. A drugi razlog je taj da se utvrdi zašto je uopće došlo do promjene prakse upravnih sudova u predmetima koji se tiču visokopozicioniranih državnih dužnosnika jer unatoč tome što se rokovi nisu poštivali, praksa upravnih sudova u predmetima iz nadležnosti Povjerenstva za sukob interesa dugi niz godina bila je čvrsta, nedvosmislena i konzistenta sve do odluke u predmetu Tomislava Karamarka donesene 2016. godine u trenutku kada je pitanje ovlasti i nadležnosti povjerenstva da utvrđuje povrede načela postalo politički sporno. Radi se o tome da odluka Ustavnog suda u tom predmetu se i nije ticala samog Tomislava Karamarka u svojoj suštini bilo je to više pokušaj, politički pokušaj spašavanja Andreja Plenkovića i njegovih resornih ministara koji su se našli u povredi načela djelovanja. Posljedično odluci Ustavnog suda, upravni sudovi su počeli mijenjati svoju praksu utvrđujući da tijelo koje je formirano radi toga da utvrđuje sukob interesa upravo tu nadležnost više ne može ispunjavati, a ono što se posebice dogodilo na upravnim sudovima je to da su sve sporne, politički i javno sporne odluke manje-više dolazile jednim te istim sucima i sudskim vijećima koji su bez da se sukladno Članku 40. Zakona o općem, Zakona o upravnim sporovima propisuje da se u slučaju promjene sudske prakse mora sazvati sjednica sudaca koji bi onda utvrdili i obrazložili zašto se sudska praksa mijenja naprosto prilagodili svoje tumačenje potrebama i zahtjevima političkog, dakle političkog, a ne pravnog trenutka. Sve to itekako ima veze ne samo sa izmjenama i dopunama ova dva zakona, ima veze i sa odbijanjem donošenja Zakona o sprječavanju sukoba interesa kojem nedostaju posebne procesne odredbe o čemu je ustavni sud nešto rekao još davne 2012.g., dakle od 2012.g. postoji uputa ustavnog suda i zadaća HS da osmisli posebni postupovni postupak po kojem će se utvrđivati odgovornost nas političara i dužnosnika. Politika od toga bježi, mahom politika ove vlade, a zna se i koji je razlog tome. Stoga odgovor resornog ministra da će se novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa donijeti u skladu sa planiranim normativnim aktivnostima u primjerenom roku je krajnja uvreda zdravog razuma. Hvala.
Hvala lijepo. Idemo na pojedinačnu raspravu, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] osvrnuti na jedan moment koji nitko kao što sam vidio od mojih predčasnika za ovom govornicom nije uočio. Ključna dvojba koja se postavlja u vezi s ovim zakonskim prijedlogom zašto ovaj zakon ide u hitni postupak, prvo i drugo čitanje, što je zakonodavna iznimka koja potvrđuje pravilo redovitoga postupka, čemu žurba, čemu hitnost? Iz ocjene stanja i obrazloženja osnovnih pitanja na prvi pogled se neupućenom može učiniti da je vlada motivirana isključivo porivom informacijsko komunikacijsko tehnološke naravi idealom digitalizacije. S obzirom na razvoj tehnologije i potrebe za ubrzanjem upravnih postupaka od kojih se neki po trajanju mogu uistinu poistovjetiti sa sudskim postupcima potrebne su sveobuhvatne ne samo kozmetičke izmjene. Predložene izmjene tj. dopune mogle bi i vjerojatno hoće bez sumnje djelomice ubrzati tijek upravnih postupaka, ali samo za informatički pismene osobe dok će ostatak pučanstva nažalost morati nastaviti kolokvijalno rečeno obijati šaltere u nastojanju djelotvornog ostvarivanja svojih prava, poglavito u upravnim postupcima pred našim upravnim tijelima, županijama, gradovima i općinama. Po mome sudu stvarni i jedini razlog za ovu žurbu je na potpuno drugoj strani i nema nikakve veze s digitalizacijom. Naime, budimo jasni, riječ je isključivo o namjeri da se kriomice izvan fokusa javnosti i meritum rasprave među ostalim i u ovaj zakon, ovo je tek početak, penotriraju odredbe dvojbenog Zakona o životnom partnerstvu osoba istoga spola kojima je kao što se sjećamo pogažena referendumska volja hrvatskog naroda kojom je u ustav unešena odredba o braku kao isključivoj zajednici muškarca i žene. Faktički u značajnoj mjeri tim je zakonom, nazovimo ga lex Bauk, životno partnerstvo izjednačeno s brakom. Otišlo se i korak dalje izjednačavanjem tzv. neformalnog životnog partnerstva s izvanbračnom zajednicom iz Obiteljskoga zakona. Zapravo jedina razlika u faktičkom izjednačavanju ta dva instituta je bilo izostavljanje mogućnosti usvajanja djece zbog rezolutnog tadašnjeg SDP-ovog protivljenja mogućnosti usvajanja djece od istospolnih parova. Tada je to bio rezolutan stav, u međuvremenu pretpostavljam da su kolege evoluirale. Tako će upravnim postupcima npr. pred MUP-om za uskratu svjedočenja biti dovoljna potencionalno manipulativna izjava svjedoka ovjerena kod javnog bilježnika da se nalazi u tzv. neformalnom životnom partnerstvu s osobom istoga spola najmanje 3.g., dakle koja je u tom konkretnom slučaju stranka u postupku. Više od cinizma da je razlog za dodatno izjednačavanje braka kao zajednice isključivo muškarca i žene i životnog partnerstva osoba istoga spola po sadržaju stvarnog u hitnom postupku ovih zapravo vlada pronašla u tzv. Covid-19 jer navodno treba žurno izmijeniti zakon radi zaštite života i zdravlja ljudi. Ukoliko vlada istinski želi dodatno zaštititi prava građana upravnim postupcima za to je potrebno puno više od žurnog i dodatnog izjednačavanja braka kao zajednice muškarca i žene i životnog formalnog ili neformalnog partnerstva osoba istoga spola. Naš temeljni i načelni stav glasi donošenje Zakona o životnom partnerstvu, lex Bauk, dakle iz podsjetite me, '14.g., dakle to je predstavljalo gaženje referendumske volje i odluke hrvatskog naroda, a to predstavlja i predstavljat će svaka zakonska novela kojom će se penetrirati odredbe ovoga zakona u hrvatsko zakonodavstvo. Hvala.
Imamo dvije replike. Ostanite, ostanite molim vas kolega Hasanbegović ovdje, imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega, vi ste iznijeli svoj stav zašto je u stvari ovaj prijedlog i jednog i drugog zakona u hitnom postupku. Međutim, ja se ne mogu složiti sa vama, mislim da morate razumjeti da ustvari postoji i hitnost zbog ovih okolnosti u kojima živimo, ali isto tako bitno je i da se zakon donese što prije kako bi mogao stupiti na snagu početkom godine. To je bitno da ostavimo jedan period kako bi se mogle osposobiti i službe da bi se stvorili tehnički preduvjeti kako bi se zakon i jedan i drugi mogli kvalitetno početi primjenjivati sa danom stupanja na snagu. Tako da mislim kod ovakvih tehničkih izmjena da je u biti iz ovih razloga koji su navedeni i opravdano donošenju u hitnom postupku. Hvala.
Poštovani zastupnik Hasanbegović.
Hvala vam na objašnjenju. Dakle, mi ovdje nismo na psihoterapiji, ja nisam dužan razumjeti ili ne razumjeti vaše motive. Ja postavljam načelno pitanje, sve to što ste naveli može se primijeniti na donošenje bilo kojeg zakona u ovom Saboru. Ako je to tako, živimo u tim tzv. vremenima koje ste vi napisali jeli covid vremenima onda ukinimo zapravo redovitu proceduru i zbog racionalizacije i kao dodatnu protu pandemijsku mjeru uvedimo institut donošenja svih zakona isključivo u hitnoj proceduri bez prvog i drugog čitanja. Time ćemo načelno pokazati da smo građanski svjesni i time ćemo i mi dati svoj obol u borbi protiv pandemije zvane covid.
Repliku ima i poštovani zastupnik Bauk.
Gospodine Hasanbegoviću i ovom prilikom izražavam zahvalnost što ste javnost podsjetili na moj osobni doprinos poboljšanju stanja ljudskih prava u RH i manjinskih zajednica i ako sam dobro shvatio vaša temeljna primjedba je na sadašnju Vladu što je u ovome zakonu izjednačila registrirane partnere zajedno sa bračnim i drugim. To je inače u Zakonu o državnom partnerstvu već regulirano i registrirano, ali želim vas podsjetiti da i sasvim sigurno dok ste bili dio parlamentarne većine su dolazili takvi zakoni koji su dodavali životne partnere, a pokušat ću pronaći i iz razdoblja kad ste bili član Vlade da je i ona predlagala takve zakone u kojima su se dopunjavala prava životnih partnera na način da su posebno zakonom reguliralo ono što već piše u Zakonu o životnom partnerstvu. Za taj prvi dio još ne znam to ću pokušat nać.
Mogu vam ja da kolega Hasanbegović, u Saboru obično predsjedavajući daje riječ. Izvolite.
Prihvaćam vašu primjedbu. Moguće je da sam se nalazio u takvim parlamentarnim većinama, ali to je jedan od razloga zašto se više ne nalazim u takvim parlamentarnim većinama. Vaša primjedba se odnosi na konstatiranje činjenice da Vlada magistra Plenkovića samo organski nastavlja vašu zakonodavnu djelatnost vaše političke ciljeve. I ako se pitate zašto se u političkom smislu SDP nalazi u ovakvoj situaciji, zato jer sve vaše politike provodi Vlada magistra Plenkovića i vi ste samim tim postali nepotrebna stranka jel hrvatska ljevica ima svoga novoga vođu koji se zove Andrej Plenković, a iz prikrajka ga vreba ne SDP već druga grana jednoga globalnoga gibanja koji se franšizno ovdje zove Možemo.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite. Kolege, možemo se sjesti na mjesta, ja sam dao riječ kolegi Paviću, ajde prestanimo razgovarati, sjednimo se na mjesta. Nismo na tržnici u Saboru smo, idemo raditi. Izvolite kolega Pavić.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo da se odmah osvrnem, otišao je kolega, da se osvrnem na ovaj hitni postupak. Naime, primjena je zakona od 1.1.2022.g., ja sam već s ove govornice govorio više puta i opet ću ponoviti, pozdravljam ranije donošenje zakona da se svi akteri koji će kasnije raditi po tom zakonu stignu pripremiti za korištenje blagodati koje nam se nude. Konkretno, danas se radi o informatizaciji poslovnih procesa ne samo na strani ministarstva odnosno strani ljudi koji rješavaju te probleme nego i na strani oni koji predaju dokumentaciju. Već sam spomenuo ranije u svojoj replici, znamo da trenutno ga GSB odnosno Government Services Bus ne radi, on radi u jednom dijelu, radi otprilike za nekih cca 70 servisa i to radi od 3. mjeseca, nadam se da sam bar malo doprinio ubrzanju radova tom Government Services Bus-u kad sam imao ovdje raspravu sa ministrom Horvatom u vezi predaje dokumentacije za obnovu kuća koje su stradale u potresu. S obzirom da za sada taj GSB još nije 100% u funkciji, nadam se da ova mreža koja se koristi da će osigurati siguran prijenos podataka i da će podaci koji će se predavati u tim postupcima biti 100% zaštićeni s obzirom da trebamo voditi računa i o GDPR-u odnosno o zaštiti osobnih podataka. Između ostaloga vidite tu u zakonu se više puta spominje OIB znači da ćemo se osloniti na OIB i imati podatke vezane za taj OIB tako da to mora 100% biti sigurno. Ono što bih htio još skrenuti pozornost što me malo ne zasmetalo nego htio bi malo pomoći, radi se o preuzimanju podataka. Naime, predložena je dodatna mogućnost obavijesti na adresu, na mail adresu i to na način da se koristi funkcija „push“ u poštanskom sandučiću, međutim podsjetit ću da ta funkcija „push“ gura poruku koja je došla odnosno obavijest o poruci koja je stigla u službeni sandučić samo prema drugom mailu. Pa ministre evo apeliram na vas, ako je to moguće, a moguće je da se napravi tehničko rješenje koje će zapravo gurati obavijest prema mobitelu. Da se zapravo pošalje SMS s obzirom da dobivamo zapravo u realnom vremenu informaciju kad nešto platimo na blagajni preko neke banke, mislim da možemo dobiti i obavijest da nam je nešto stiglo u naš službeni sandučić s obzirom da jako rijetko čitamo pogotovo ove službene mailove, a kad smo negdje na udaljenim mjestima recimo na otoku onda čitamo jako rijetko i ove privatne mailove. Pa evo predlažem da se još ta funkcija ugradi ili u poštanski sandučić ili da kroz regulativu koja je tako trenutno vezana za tehničku infrastrukturu da se tamo to riješi. Mislim to nije skupo rješenje, a bit će korisnicima jako dobro. I još imam jedno pitanje odnosno imam jedan prijedlog koji je vezan za ponovo slanje nečitkih prijava. Naime, radi se o tome da ste u zakonu naveli da ukoliko će prijava odnosno dokumenti koji će biti u prilogu te prijave biti nečitki da ćete onda u nekom roku tražiti da se ta prijava odnosno dokumentacija pošalje ponovo. Nečitkost će biti samo u slučaju da su se koristili pogrešni alati za formiranje dokumenata koje šaljemo pa predlažem da se definiraju alati sa kojima se trebaju definirati, kojima se trebaju definirati dokumenti koji se nakon toga šalju prema, prema izvršiocima jer onda će biti vjerojatnost greške ta manja, a osim toga nije niti navedeno da li rokovi teku od prvog slanja ili od ponovnog slanja. Ukoliko čovjek želi nešto manipulirati onda može u prvom slanju formirati dokument sa bilo kojim alatom i to će biti nečitko, njemu teču, teku rokovi, a zapravo nitko ne može ništa raditi pa evo predlažem ako je to moguće da se još to stavi u zakon ili da se sa nekakvim podzakonskim aktima riješi. Inače osobno podržavam nova tehnička rješenja i nadam se da će to biti stvarno u funkciji od 1.1. s obzirom da evo znamo da trenutno to još nije moguće provesti iz jednostavnog razloga što DNS dokumentarno …/nerazumljivo/… sustav još nije ni kupljen. Tako da kad se kupi možda ćemo to moći i koristiti. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega sve što je dobro treba pohvaliti. Međutim kad znamo da se radi o ministarstvu gdje je prethodnik ministra Malenice, Lovro Kuščević ukrao referendume narodu kako to digitalizirati, kako to provjeriti, kako ono što je narodu a to je demokracija govorimo o referendumu isto digitalizaciji u upravi kad je prethodnih Lovro Kuščević napravio što je napravio s referendumom i Vlada Andreja Plenkovića koja je pljunula u lice 400.000 ljudi kako to sve demokratizirati, digitalizirati, kako te procese referendumske tu volju naroda vratiti koju je uništilo. Da li svi zakoni koje donosimo tribalo bi biti u korist narodu ili isključivo ministrima, politikama jer ako Ministarstvo uprave ukrade referendum i potpise ljudima onda o kakvim mi ovdje zakonima razgovaramo. Hvala lijepo.
Ovako kolega Bulj, danas je prvi dan pa vam neću dati opomenu, vi znate da govorite potpuno izvan teme, prema tome ovaj ali vas molim da to ne činite u buduće. Izvolite u čem je povrijeđen Poslovnik kolega Bulj?
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče gospodine Reiner, vi ste povrijedili Poslovnik ja sam govorio o temi, o digitalizaciji i onome svemu što se nalazi u ovome zakonu. Međutim, moje je pravo da politički rečem svoj stav, tj. svoj stav da Ministarstvo uprave je ukralo referendum koji nije digitaliziran, koji je morao biti prikazan, ukradena je volja naroda to je kod Istambulske konvencije kao vi kao zagovornik koji ste je podržali imate pravo braniti Istambulsku konvenciju kao i volju naroda …
Dobro, vi ste svoje rekli, a ja odustajem od onoga da neću prvi dan davati opomenu pa vam dajem opomenu. Izvolite kolega Grmoja, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Članak 8. Poslovnika, dakle vi ste povrijedili Poslovnik dakle kolega Bulj apsolutno ima pravo iznijeti svoj stav, dotaknuo se teme, iznio svoj stav o referendumu koji može biti i je referendum dakle tiče se to i digitalizacije i svih ovih procesa o kojima se govori ovdje tako da ste postupili potpuno neadekvatno i izašli ste iz one uloge koju zapravo imate, a to je predsjedati ovom sjednicom, održavati red i mir i omogućiti zastupnicima da iznose svoje stavove.
Kolega Grmoja ovaj upravo radi održavanja reda i mira htio bih vas podučiti sad ovaj puta, dovoljno ste dugo zastupnik da ste barem mogli zapamtiti članke Poslovnika, vi ste se pozvali na Članak 8. koji nema blage veze sa ovim o čem vi govorite. To nema nikakve veze jer govori o zastupniku koji nije bio nazočan na konstituirajućoj sjednici sabora. Doslovno mi se čini da se sprdate iz svega skupa i dobijate opomenu za to. Imate potrebu za odgovorit kolega Pavić nešto na to ili, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Bulj, ako ste vi čitali isto što i ja onda je zapravo ispalo da je puno potpisa proglašeno nevažećima. Svaki korak u informatizaciji poslovnih procesa bilo da je to vezano za Ministarstvo uprave, bilo da je vezano za bilo koje tijelo državne uprave pomoći će nam da se takve stvari više ne dešavaju. Naime, ukoliko će sve biti u redu ja se nadam da ćemo mi u budućnosti mogli napraviti taj, moći napraviti taj referendum i digitalnim putem. Ukoliko ćemo stvarno koristiti sve one servise koje bismo mogli koristiti, a to je da pozivamo i OIB i da koristimo naš …/nerazumljivo/… za autentikaciju odnosno za autorizaciju onda više neće biti problema i upitno da li je nešto 100% točno ili nije jer ćemo znati zapravo u momentu kad pritisnemo enter koliko ima ukupno glasova za pojedini referendum odnosno za pojedini zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, dakle svi se ja mislim slažemo da je vrijeme odavno sazrelo da odnose i komunikacije između građana i naše državne i javne uprave digitaliziramo u punom smislu pojmova digitalizacije i digitalno. Premda često iz vlade dolaze grandiozne najave o reformama, od reforme pravosuđa, reforme zdravstva ili reforme lokalne samouprave već smo navikli da takve najave dočekujemo opravdano sa skepsom koja se bez iznimke pokaže opravdanom. Ta riječ reforma toliko se izlizala da je nitko u Hrvatskoj ne shvaća ozbiljno. Ovaj zakon ima nekih dobrih strana i može postat jednom pravom malom reformom u javnoj upravi koju toliko dugo čekamo. Pratili smo ovog ljeta kako je ministarstvo uz pripremu ovog zakona izradilo i donijelo novu Uredbu o uredskom poslovanju koja gotovo revolucionarno mijenja način poslovanja državne administracije. Nova Uredba o uredskom poslovanju konačno donosi pravu digitalizaciju koja podrazumijeva da dokumenti državne uprave primarno nastaju kao elektroničke isprave u njihovom izvorniku, te da kao takvi elektroničkim putem kolaju i razmjenjuju se uz pomoć elektroničkog potpisa i pečata. Teško je uopće objasniti kakve prednosti donosi sveopća digitalizacija javne uprave. Tu govorimo o uštedama koje se procjenjuju čak do 2% državnog proračuna, kao primjer Estonije koja je provela sveopću digitalizaciju u svojoj upravi. Riječ je o nekoliko milijardi kuna godišnje samo u državnom proračunu. Ovdje govorimo o novim mogućnostima za ubrzavanje rada uprave i povećanju njezine učinkovitosti. Ovaj zakon i uredba, imam ja tu nekih primjedbi i dvojbi odnosno pitanja koja se otvaraju, al ako bi se dosljedno primijenili morali bi dovesti do toga da konačno prestanemo tjerati građane i poduzetnike u procesije po šalterima ne bi li prikupili svu dokumentaciju koja im je potrebna za njihove zahtjeve. Ne smijemo zanemariti ni antikorupcijski učinak o kojem toliko pričamo dakle posljednjih dana uslijed ovih afera koje se pojavljuju. Naravno da ovakva, ovakva uredba i ovakav zakon onemogućavaju ili barem otežavaju manipulacije predmetima, skrivanje priloga ili pojave poput famoznog antidatiranja ili općenito manipulacija vremenom zaprimanja predmeta i prvenstvenim redom njihova rješavanja. Ovaj zakon i uredba su i pretpostavka transparentnosti u radu državne i javne uprave jer će građani konačno imati priliku pratiti gdje je i u kojoj fazi je njihov predmet. Istovremeno čelnici državnih i drugih javnih tijela imat će kompletan uvid u rad službenika i namještenika na svim razinama. Vidimo iz prijedloga zakona da je ministarstvo odmaknulo i s provođenjem projekta, pa ćemo uskoro imati alate za detekciju uskih grla u upravnom postupanju državne uprave. Sve u svemu vidljivo je da u ovom segmentu rada Ministarstvo pravosuđa i uprave da tamo zapravo i postoje neki ljudi koji znaju što rade, imaju cilj i viziju, sad samo ostaje pitanje jesmo li spremni provesti u praksu sve ove promjene precizno i dosljedno, hoćemo li ljudima u ministarstvu i državnoj upravi koji su pripremili ovaj zakon i raniju uredbu i koji ovog ljeta očito nisu previše odmarali, hoćemo li im dati priliku da ovaj posao odrade do kraja. Znači ja sam pomalo zatečen i ne znam koji su razlozi da ovaj zakon, te Uredba o uredskom poslovanju u našoj javnosti prolaze ispod radara. Štoviše, više sam pohvala čuo ili pročitao od struke, stručnjaka i praktičara nego što su se vlada i ministarstvo pohvalili ovim dobrim poslom. I sad jesu li razlozi možda ovi o kojima je govorio kolega Hasanbegović da se ovaj s ovim ne hvale možda se nešto drugo ovaj nastoji tu progurati, ja, ja ne znam, ali definitivno ovo je jedna mala, mala reforma kojom se svakako, kojom se svakako ovaj vlada trebala malo više pohvaliti. Dakle, ministarstvo uopće ne promovira ove važne novosti. Stječe se dojam da su ključni ljudi u vladi potpuno nesvjesni važnosti ovih promjena. Dakle, i u tom smislu mi ćemo ovaj dobro vidjeti što i kako ovaj oko ovog zakona, oko samog glasovanja, al evo imao sam priliku, često kritiziram neke stvari i pohvaliti koje, koje su dobre.
Repliku ima poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Grmoja, ono što treba pohvaliti to je dobro pohvaliti, pa javno pohvaliti ovaj prijedlog zakona. Međutim, ja ću uvijek se vratiti na ono što najviše boli narod, to je znači da digitalizacija i sve šta imamo unutar te digitalizacije da je to u biti već bilo osigurano za vrijeme MOST-a kad je bio ministar, 800 milijuna eura s tim da se tada to nije ovaj ispoštivalo, zbog čega ne znam, tako da se taj proces mogao davno pokrenuti, sredstva su osigurana, al bolje ikad nego nikad. Međutim, što je cilj svake reforme, poglavito u upravi, kad govorimo o upravi, o dijelu uprave, onda je volja naroda. I mene boli zaista taj referendum zbog čega nije digitaliziran, zbog čega je 40.000 potpisa od 400.000 potpisa bačeno pod noge i kome to smeta, dal kolegi Reineru, što je on bio za Istambulsku konvenciju, šta je on tvrdi istambulac ne znam, evo.
Dakle, oprostite.
Izvolite kolega Grmoja.
Hvala. Ovaj što se tiče ovaj mogućnosti nekakvog e-izjašnjavanja evo sad kolege suverenisti najavljuju jedan referendum. Znamo koliko su zapravo uvjeti za provođenje referenduma u Hrvatskoj teški i koliko je zapravo teško prikupiti potpise. Jedini uspješni referendumi su bili dakle sjetimo se onoga o braku, tada je HDZ bio u oporbi i stao iza tog referenduma i on je zbog toga prošao, imali smo prikupljanje potpisa kada su se sindikati organizirali tada je uspjelo. Dakle, ako ne stane iza jedne referendumske inicijative neka moćna organizacija koja ima svoje podružnice u gotovo svakom gradu, općini taj referendum neće proći. Imali smo ove referendume o kojima vi govorite, tu su referendum, ja se s vama slažem ukradeni jer su nama priznali da su izgubili ove potpisne liste sa nevažećim potpisima odnosno da su one nestale u Ministarstvu uprave, tako da je tu sigurno da se radi o krađi. A kada bismo imali mogućnost e-referenduma tada bi naravno to sve bilo puno lakše.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Orešković.
Kolega Grmoja, politički je znakovito što ste vi pohvalili Vladu prethodno vama to je učinio vaš kolega Miletiće, rekla bi da to ima neki svoj [[Upadica Grmoja: Ima.]] miris. No ja sam prvenstveno imala potrebu ukazati vam na činjenicu da vezano za ovaj konkretan zakon neko vas je malo navukao u zabludu. S jedne strane je točno da prava reforma pravosuđa znači pomicanje malim koracima u čitavom nizu pitanja i segmenata, no izmjene ovih zakona to nisu. Elektronička komunikacija nije ništa novo, to je postojalo i ranije, sad imamo eventualno neke nove funkcionalnosti koje su slažem se dobre, međutim one ne rješavaju suštinu, a niti ima onaj antikorupcijski značaj o kojem ste govorili. Da ste poslušali moju raspravu i moje izlaganje upravo na primjeru ZUP-a i ZUS-a i situacije na upravnim sudovima koji mijenjaju ustaljenu sudsku praksu bez da su prethodno proveli opću sjednicu svih sudaca i obrazložili zašto mijenjaju stav ukazuje da nešto s našim [[Upadica Reiner: Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja.]] pravosuđem nije u redu, a to ovaj zakon ne dotiče [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] ni na koji način.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Grmoja. Molim vas držimo se vremena. Izvolite.
Poštovana kolegice Orešković. Ako postoji tvrđa i autentičnija oporba i opozicija od mene Andreju Plenkoviću i HDZ-ovoj Vladi onda ja ne znam. A to da ću ja nešto pohvaliti, pohvalit ću, nisam rekao kako ću glasovati o ovom zakonu niti tvrdim da je u ovom zakonu sve dobro. A zastupnik Miletić je pohvalio Vladu što nije, malo porazgovarajte kakva je situacija u drugim europskim zemljama, kakva je situacija u Australiji i Novom Zelandu što nije išla u oštrije mjere, ali to je zasluga znanstvenika koji su to zagovarali, to je zasluga i nas u oporbi. To nije zasluga Vlade. A neki danas ovdje u HS-u nadam se da niste među njima, traže od Vlade oštrije mjere, zastupnici Možemo traže oštrije mjere. Pa mi ne želimo da se taj scenarij dogodi u RH i ćemo u tom smjeru da mjere budu labavije.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani kolega. Izrekli ste nekoliko stvari koje zapravo ne stoje. Naime, rekli ste da će primjenom tog zakona predmeti biti rješavani redoslijedom kojim su došli. To ne mora biti tako zato što predmetni sad sa ovim zakonom se zapravo samo digitalno predaju. Kako će se oni rješavati, to zavisi od internog informacijskog sustava odnosno od informatizacije poslovnih procesa u instituciji koja je te zahtjeve zaprimila. Prema tome, ako tamo postoji sustav koji ne dozvoljava da se predmeti rješavaju preko reda odnosno dok se ne riješi jedan predmet da se ne ide na drugi predmet onda će to raditi, ukoliko to nije slučaj to neće biti. Drugo, slažem se sa kolegicom Orešković, smatram da bi bilo dobro da bi bilo kvalitetno da se još neke stvari dorade, međutim ovo sada nije predmet ovih dopuna izmjena. Zakon vjerovatno nije idealan, ali ovim dopunama izmjenama stvarno kad gledati tehnički, tehnološki i idejno mislim da je to dobro i da to trebamo podržati. Hvala.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Dakle ja uopće kad sam govorio o tome da će građani moći pratiti kako se predmeti rješavaju nisam govorio o ovom prijedlogu zakona nego načelno o digitalizaciji. Dakle, ako vi imate te procese digitalizirane tada je jasno znači ako bude kao što ste vi rekli informacijsko rješenje takvo da građani mogu pratiti predmete onda nitko neće moći muljati s tim, dakle i građani će moći vidjeti je li se neki predmeti rješavaju preko reda ili se rješavaju onako kako se trebaju rješavati. Dakle, ja tu ne govorim o samom zakonu nego načelno o digitalizaciji. A da ima primjedbi na sam zakon, naravno da ima i to sam sam rekao, ali evo ima mogućnost da na to upozorimo i da svojim glasovanjem pokažemo i uostalom u svojim raspravama što je dobro, a što nije dobro.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite [[Upadica Grmoja: Jel bila tu replika? Ne.]]
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Iako neko u ovo vrijeme gleda Sabor ja bi rekao da digitalizaciju se spominje često, pomaci su vrlo mali i naravno ono to olakšaje svima život i poduzetnicima i nama ljudima općenito čoviku, donosi se zakon za čovika ja sam jednom spomenuo ministru uprave da digitalizacija donosi puno toga dobra, međutim uvijek treba oko toga imati naravno i zaštitne mehanizme, treba imati osigurana sredstva, to je ipak proces koji iziskuje puno sredstava i ta procedura zaista će financijski biti dosta opsežna. Koliki je okvir financijski, ne znam. Dal ste ga vi procijenili, dal ste sve to osigurali, proračunom, da li je to sve usklađeno sa ovim zakonom kojega vi želite primjenjivati i zaista o ovome zakonu se u javnosti nije puno pričalo, međutim ja kada govorim o digitalizaciji uprave onda je vrlo bitno uvijek govoriti i onom načelnom. U biti onome izvornome da se poštiva Ustav. Ustav je temeljna kategorija i kad govorimo o upravi, uprava je zadužena za ove dijelove poglavito što se tiče referenduma. Ja ću uvijek spominjati taj referendum kad govorimo o upravi i digitalizaciji jer mi na taj način moremo provesti također referendume a ne da imamo opisna nekakva mjesta, pa čak se to bilo govora da će biti samo na određenim mjestima, u općinama, gradskim upravama, ne znam gdje, županijskim uredima. Međutim, na ovaj način bi se tribalo prilagoditi taj sustav da ljudi mogu i referendumski glasati ne samo lokalno što neki lokalne samouprave pokušavaju uvesti po određenim pitanjima nego i nacionalno da imamo mogućnost i tako će biti najbolji uvid i neće se ono dogoditi što je se dogodilo oko referenduma oko Istambulske konvencije i oko izbornoga zakona, izmjene izbornoga zakona koje je provela građanska inicijativa Narod odlučuje. Znači ovdje se tribaju poklopiti puno tih stvari, prije svega poštivanje Ustava i volje naroda koju ova Vlada nije pokazala na tome referendumu jer je ukrala taj referendum jer nije pokazala popisne liste nevažećih potpisa. To nije pitanje stava da li je netko bio za inicijativu Narod odlučuje ili za Istambulsku konvenciju nego je pitanje demokratskih procesa i tome služi uprava, da se poštiva Ustav i demokratski procesi. Međutim, Vlada Andreja Plenkovića tj. vaš prethodnik Lovre Kuščević, mislim glupo sad ljude spominjat koji nisu tu ali dok je bio tu ja sam o tome govorio je ukralo volju naroda dovoljan broj Ustavom zajamčeni zakonima propisanim, Ustavnim zakonom o referendumu na taj način je se u biti prekršilo volja naroda. I sad idemo dalje, dolazimo do ovoga sad zakona, a temeljni zakon kršimo jer mi proizlazimo iz volje naroda, mi kao parlament, a uprava je odgovorna za, zato je ovo bitan zakon jer uprava je najodgovornija da omogući svakom čovjeku u ovome slučaju zakon bilo plaćanje računa, bilo, bio šta da je digitalizirano da je lakše, da to prolazi i da je to puno jednostavnije. Međutim kad govorimo ozbiljno o stvarima kao saborski zastupnici birani onda je temeljno načelo štititi one koji su nas birali. Ministarstvo uprave to nije radilo, radilo je protivno Ustavu i o tome treba govoriti nije to van teme nego je to baš u temi. Osnovni apostolat demokracije je volja naroda i iz naroda proizlazi vlast tj. parlament, a iz parlamenta proizlazi vlada. Znači mi smo najveći legitimitet imamo da o tome raspravljamo, ne Vlada, Vlada je predlagatelj to je drugo šta centar moći koji imamo nije ovdje a triba bi biti nego je s druge strane trga, a ovdje su mahači rukama većinom i tu je problem. Znači mi smo volja naroda, mi, a uprava je ona koja to provodi. Zašto ne bi digitalizirali referendum bez obzira slagali se mi o njemu, ne slagali. Ako dovoljan broj ljudi prikupi određeni broj potpisa moramo to ministre ispoštivati. To je ogromna nepravda. To je se radilo o izbornome zakone, to je se radilo dobro o Istambulskoj konvenciji, al dobro tu najviše očito predsjedavajući me maloprije opomenuo zbog toga što sam to spomenio jer vjerojatno on je kao veliki zagovornik Istambulske konvencije smatra da nije upućeno njemu, ne, nije upućeno ni onima protiv, ni onima za, nego triba je odlučiti o tome narod, a nije. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Sandre Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću ukratko danas ponoviti nešto što sam iznijela i na jutrošnjem Odboru za Ustav oko neka 2 problema, a u vezi Zakona o upravnom postupku odnosno ovih izmjena koje imamo pred sobom. Prvo složit ću se sa kolegicom Dalijom da ovo sigurno nije, vi ste spominjali pravosudna reforma, naravno da nije mislim, ali je neki bitan korak i to ću sigurno reći u lakšem pristupu građana upravi na svim razinama i isto tako potrebnim procesima da se ubrzaju određeni postupci unutar, unutar same uprave, da se građanima zapravo cjelokupan proces oko upravnog postupka olakša, to je sigurno. Međutim, postoje i određeni problemi koje ja vidim u implementaciji ovog, ovog zakona odnosno u implementaciji prvenstveno pitanja elektroničke dostave koja se smatra osobnom dostavom pismena. Prva stvar je da automatski ako netko podnosi elektronski određeni zahtjev kojim se pokreće upravni postupak on zapravo pristaje na to da mu se dostava vrši u korisnički pretinac putem sustava e-građani. E sad, problem sa tim je slijedeći koliko će ljudi zaista biti svjesno da su podnošenjem elektronskog obrasca, pokretanjem upravnog postupka elektroničkom, elektroničkim putem zaista pristali na to da im se dostava vrši u korisnički pretinac jer ono što vidim je da će jedan broj građana sigurno propustiti pogledati korisnički pretinac iz bilo kojeg razloga ako toga neće biti svjestan da to mora i da će mu protekom ovih 8 dana kada se počne smatrati da je dostava izvršena nakon što je dostavljeno u korisnički pretinac početi teći prekluzivni rokovi za žalbu. Kada isteknu rokovi za žalbu dakle, taj građanin, građanka koji to možda nije vidio neće više imati mogućnost žalbe, dakle rokovi su istekli, ali niti s obzirom da nije podnio žalbu postavlja se pitanje neće to više moći niti osporavati u upravnom sporu. Dakle, može se dogoditi da je izgubio neko pravo, a da to zaista na to nije mogao utjecati ili nije znao. E sad, naravno moramo naći neko rješenje za to. Čini mi se da bi važno bilo da na svakom obrascu kojim se pokreće upravni postupak jasno stoji naznaka i ne onim sitnim slovima, jasno stoji naznaka da pristaje time da mu se sva dostava vrši u njegov pretinac, korisnički pretinac, da će dolaziti elektronskim putem i da je dužan provjeravati korisnički pretinac da bi na vrijeme mogao reagirati na bilo koji podnesak koji dobije tim putem. Čak možemo imat možda i mogućnost da klikne na to da na to pristaje, dakle da zaista neko bude svjestan da je na to pristao. Druga stvar je da mi se činilo da bi bilo važno u razlozima za povrat u prijašnje stanje možda eksplicite staviti razloge koji su tehničke ili tehnološke prirode nemogućnosti pristupa korisničkom pretincu. Znači kada zaista nismo mogli iz bilo kojeg objektivnog razloga pristupiti našem korisničkom pretincu da se on uzme u obzir kao razlog za povrat u prijašnje stanje da bi se mogli vratiti zapravo u mogućnost da podnesemo kao građani žalbu. E sad, jasno je da među razlozima tamo za povrat u prijašnje stanje se može tumačiti dakle i pod onime što sada imamo da se primjeni na tu situaciju. Međutim, tumačenje je uvijek u rukama naravno ljudi koji provode upravni postupak i to znamo da se i zakon do sada primjenjivao na različite načine, da nemamo ujednačene prakse oko određenih instituta i da možda ne bi bilo loše eksplicite to staviti kako bi zaista svi oni koji sudjeluju na strani uprave u upravnom postupku jasno znali da u tom slučaju građaninu moraju omogućit povrat u prijašnje stanje. Evo, to su neki naši prijedlozi kojima zapravo želimo prevenirati ono što vidimo da bi se moglo dogoditi, a to je da će građani gubiti mogućnost žalbe i time i samih prava iz razloga što nisu bili svjesni da će se i osobna dostava zaista vršiti dostavom u sam korisnički pretinac i da su dužni ga provjeravati. Evo, toliko od mene, hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Orešković.
Uvažena kolegice, ja ću na jednom primjeru reći koliko ova vlada zaostaje. Dakle, 2015.g. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kao jedno od državnih tijela ove države uvelo je korisničke pretince, digitalne pretince za digitalnu komunikaciju državnih dužnosnika i provelo sve ovo o čemu mi danas ovdje pričamo uključujući i to da se dužnosnike obavještava da upogonjavanjem sustava korisničkog pretinca pristaju na elektroničku dostavu, pa svih ovih problema o kojima ste vi govorili nema. I nije povjerenstvo izumilo toplu vodu, kao što niti sad ministar uprave ne otkriva kao Kolumbo Ameriku, to su sve mehanizmi koji su već postojali od ranije, dakle mi danas nismo napravili apsolutno nikakav revolucionarni iskorak, dapače kaskamo za onim što je već moglo biti upogonjeno davnih, davnih, davnih dana. A ono što nam nedostaje kako bi se eventualno ostvarile prednosti za naše građane je to da se digitalizacija iskoristi za sustav preglednosti i ujednačenosti sudske prakse.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Benčić.
Slažem se da zaista izuzetno kasnimo sa digitalizacijom javnog sektora općenito, a da je upravo digitalizacija primjerice i dostupnost sudskih odluka trebala biti jedan od ključnih, ključnih elemenata povećanja transparentnosti rada sudova, pa onda i osnova za unaprjeđenje tog rada, pa onda i osnova za ujednačavanje sudske prakse diljem, diljem zemlje. Isto tako to se tiče naravno i upravnog sudovanja koji je dio sada redovnih sudova. I isto tako neki mehanizmi koji su mogli davno povećati transparentnost rada državne uprave od toga da vi možete pratit gdje vam je koji dokument, koja osoba vam je zadužena, koliko nešto kasni, mislim to su alati koji postoje godinama i da trebali smo ih odavno implementirati. Dapače, imali smo i zbilja velika značajna sredstva iz tehničke pomoći EU kojima se, kojima se to moglo, moglo financirati. Nažalost, idemo to tek danas.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice, ja se neću referirati na onaj dio, mislim da će to ministar odgovoriti, u vezi tehničkih rješenja u samim institucija, ali ću podsjetit na svoju raspravu, ne znam dal ste slušali moju raspravu ili niste. Bez obzira na to da li ćemo tamo na onom dokumentu osobu koja predaje svoje dokumente upozoriti da će dobivati digitalnim putem, zamolio sam ministra da osim onog puša koji će gurati informacije o tome da je stigla poruka na neki drugi mail da se još omogući da se ta ista informacija odnosno poruka pošalje na SMS s obzirom da će na 3 mjesta dobiti informaciju o tome, znači dobit će na mail koji je dakle nazovimo tako službeni odnosno koji mu daje država, koji ne kontrolira svakodnevno, dobit će ga na privatni mail koji koristi svakodnevno i dobit će ga na telefon koji je u džepu. Tako da smatramo da bismo sa takvim stvarima trebali ići dalje s prijedlozima kako da čovjeka upozorimo da je dobio dokument.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić.
Pa dobro da, puš poruke jesu svakako nekakvo dostupno tehničko rješenje. Naravno, to će ovisiti i o građanima da li će htjeti dat svoj broj telefona ili svoj privatni mail, moraju svakako imati pravo da ga daju ili ne daju, to ne može i mora bit uvjet. Al htjela sam se vratit na još jednu stvar koju, koju sam htjela reć oko, oko pristupa digitalizaciji. Mi s jedne strane, što je dobro, idemo u omogućavanje digitalizacije javne uprave. Međutim, s druge strane, ja moram podsjetit da je infrastruktura, oprema koju naša pojedina državna tijela imaju katastrofalno loša. Dakle, vi imate policijske postaje u kojoj, odite pa pogledajte na kakvim kompjuterima rade, zdravstveni radnici na kakvim kompjuterima rade, dakle, od, od te osnovne infrastrukture, kvalitete Internet veze itd.. Dakle i mi imamo još ono probleme koji bi trebali spadati u '90.-te, najkasnije početak 2000., tako da nekad se i malo bojim kad ono stavljamo motor od Porschea u Fiću.
Hvala. Slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici. Završno je izlaganje pa ću probati sublimirati ono najvažnije što vezano za ova dva zakona imam za reći. Iako to nije izričito naglašeno nigdje, ali mislim da većina nas intuitivno osjeća da izmjene ZUP-a i ZUS-a koje su sada predložene imaju veze sa pokušajem da se ubrza proces obnove i da se olakša građanima komunikacija sa javnopravnim tijelima i da se olakša međusobna komunikacija između različitih javnopravnih tijela pa je valjda to razlog zašto većina oporbe ima takav benevolentan stav prema ovakvim prijedlozima iz reda vladajućih i zašto je interes za ovu raspravu relativno slab. I kao što sam u prvoj svojoj replici rekla načelno nije problem ovakve izmjene podržati, probleme je nešto drugo, problem je baš to što mi imamo pretjerano benevolentan stav prema vrlo površno odrađenom poslu. I zadatak oporbe nije da pohvali ono što je dobro, zadatak oporbe je da ukaže na ono što je loše, a pogotovo da ukaže na ono čega u pojedinom zakonu nema, a trebalo bi tamo biti. I ponovno se vraćam na činjenicu da je prethodni Zakon o općem upravnom postupku donijet još 2010.g. dakle nakon 11 godina, nakon što se vidjelo u praksi što sve nedostaje, što nam je u sustavu manjkavo, naš ministar pred HS dolazi sa ovako polovičnim rješenjima i to je ono na što sam željela ukazati. A gdje su ti problemi? Pa problemi su u rokovima. Dakle, ako govorimo o tome da će ova digitalizacija procesa smanjiti nekakve koruptivne radnje koje su u upravnim tijelima često događaju, to je zabluda, kao što niti liste čekanja nisu zapravo pretjerano pomogle građanima u dostupnosti zdravstvene zaštite. Kada govorimo o kvaliteti što upravnih postupaka, a onda i upravnih sporova zapravo se sve svodi na meritum na sadržaj onoga o čemu je odlučivano i kako je o tome odlučeno, o tome je u svom programu govorio jako puno kandidat Dobronić i to je razlog zašto ga toliko podržavam. Mi cijelo vrijeme gubimo iz vida suštinu, a suština je ta, uvaženi ministre, da će brojni upravni postupci u nekoj fazi doć u fazu upravnih sporova. Mi na upravnim sudovima imamo jedan veliki problem, a to je da u onim pitanjima koji su politički osjetljiva predmeti i nadalje dolaze probranim sucima koji se usude promijeniti ustaljenu, dobro uhodanu sudsku praksu kao što je to bila situacija sa predmetima iz domene Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, dakle redom predmeta koji su se ticali predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, njegovih ministara iz afere Borg, Milana Bandića i sličnih koruptivnih polena. Dakle, tu smo imali situaciju da su probrani suci dakle jedna garnitura sudaca odlučila promijeniti svoj stav, svoju dosadašnju praksu pa utvrditi da povjerenstvo koje se zove Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa više o tome nema što za reć, dakle utvrđivanje sukoba interesa više nije nadležnost tog upravnog tijela. Na tom istom sudu postoje i drugi suci koji su se s jedne strane ogradili od takve prakse, štoviše imamo sutkinju koja je javno istupila i rekla je zapravo da osjeća duboku nelagodu jer nije istina da iza presude o rezanju ovlasti povjerenstva cijeli Visoki upravni sud. I činjenica je da Visoki upravni sud nije proveo opću sjednicu svih sudaca koja se trebala održati kako bi uopće do promjene prakse tog suda smjelo i moglo doći. I ponovno izmjene zakona ni na koji način ne adresiraju i ne vide ovaj problem, još je veći problem što osim mene nitko od saborskih zastupnika ne vidi ovaj problem. A najveći problem je da bi uopće došli do ove faze upravnog sudovanja moramo provesti upravni postupak. E pa tu je tek problem što međusobno različita državna tijela ne osjećaju obavezu koja doduše piše u zakonu da drugom tijelu dostave podatke i dokumentaciju koju je netko od njih s razlogom u okviru svog djelokruga rada i nadležnosti tražio. I država koja nije u stanju uvesti red, koja nije u stanju uvesti odgovornost svih koji se usude nekom drugom tijelu nešto uskratiti, dakle mi imamo situaciju da policija i MUP ne dostavlja dokumentaciju pučkoj pravobraniteljici i nikom ništa [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] Sve dok nema sankcija nema ni pravne države.
Sljedeći klub zastupnika završno SDP u ime SDP govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Ja neću braniti Vladu Andreja Plenkovića ali moramo reći da su stvari koje se sada dešavaju pozitivne stvari. Naime, nije Vlada Andreja Plenkovića zaslužna za to što se provodi informatizacija u nekim tijelima državne uprave. Informatizacija se u ovoj državi provodi od prvog dana kada je ta država nastala. Neke smo informacijske sustave radili od nule, neke smo imali na pola, recimo porezni sustav je postojao u jednom dijelu pa smo ga samo nadograđivali, ali recimo carinski sustav smo morali izraditi od nule jer nije bilo ničega. I ono što se gradilo sve te silne godine na to su se potrošile milijarde i drago mi je se ti sustavi dograđuju, da se zamjenjuju sa novim sustavima koji su … novim tehnologijama i da ćemo ako je točno ono što piše u dokumentaciji, ako je točno što je rekao ministar imati zapravo od nove godine 1. siječnja 2022. imat ćemo jedan novi sustav za … dokumentacije koji će biti temeljen na zapravo najnovijim tehnologijama koje su … ove godine, još je u povojima ali to je na pomolu. Neki se sustavi još nisu niti kupili, nisu se još niti nabavili koje ćemo koristiti od 1.1.2022. I to moramo pohvaliti, moramo pohvaliti rad na tom dijelu jer ono što je rekla kolegica Orešković ako želimo imati transparentne sustave to ćemo postići najprije digitalizacijom. Ako ćemo imati digitalizirani kompletan sustav, kompletan poslovni sustav, ako ćemo imati pristup do sustava pojedinih sudova da možemo vidjeti u kojem statusu je naš predmet, ako možemo doznati koji sudac na njemu radi, kakve su promjene na tom predmetu imat ćemo veću transparentnost i moći ćemo bolje i kvalitetnije raditi i mi kao građani ćemo imati bolju uslugu. I zato ja osobno i mi kao Klub SDP-a pozdravljamo ovo rješenje i podržat ćemo to rješenje s time da opet apeliram na ministra da ono što smo rekli da bi bilo dobro da se stavi u taj sustav, da se sustav poboljša, da se osigura da će oni koji to trebaju vidjeti stvarno i vidjeti, da će oni koji trebaju pročitati dokumente te dokumente stvarno i pročitati da to onda stvarno i ugradimo. To nije nešto revolucionarno ali se koristi, danas takva tehnologija nije skupa, a našim će građanima značiti puno više. Evo, hvala lijepa.
Hvala, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.