Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi da prije nego što podnesem … [[Govornik se ne razumije.]] izvješće o Prijedlogu proračuna za 2007. godinu ispričam predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera koji je imao namjeru kao predsjednik Vlade obratiti se ovom Visokom domu i predstaviti proračun za 2007. godinu no zbog unaprijed već zakazanog termina za otvaranje jednog od najvažnijih infrastrukturnih objekata u Republici Hrvatskoj koji su napravljeni u zadnjih nekoliko godina, a sigurno možemo reći uz trafostanicu Ernestinovo jedan od najvažnijih energetskih objekata a to je magistralni plinovod Fažana-Zagreb. Zato njegova isprika i molba da to uvažite pa mi onda dozvolite da ja kao ministar financija u ime Vlade Republike Hrvatske obrazložim Prijedlog proračuna za 2007. godinu. Proračuna koji dolazi u trenutku kad je po prvi puta Republika Hrvatska završila uspješno jedan «stand by» aranžman. Sa 15.11.2006. godine definitivno Republika Hrvatska je uspješno završila svoj zadnji «stand by» aranžman i to je na određeni način priznanje međunarodnih financijskih institucija kako ovoj Vladi a tako i Republici Hrvatskoj. Dakle proračun, Prijedlog proračuna za 2007. godinu predstavlja temelj za ostvarivanje ključnih odrednica Vladine politike i to kroz ulaganje u ravnomjernost i regionalni razvoj, poticanje poduzetništva i poslovnog okruženja, ulaganje u obrazovanje i znanost, jača socijalna pravednost, pripreme za članstvo u Europskoj uniji i poticanje održivog gospodarskog rasta i očuvanje stabilnosti. Da bi se sve ovo moglo ostvariti moraju se stvoriti i nekakvi preduvjeti. Prije svega bih želio naglasiti da ovaj Proračun je definitivno uspostavljanje državne riznice. Povećana transparentnost javnih financija i definitivno su eliminirana sva, sve parafiskalne transakcije i povećano je redovito izvješćivanje o stanju javnih financija. Dozvolite mi da kažem nekoliko makroekonomskih pokazatelja kao okruženje u kojem je nastao prijedlog ovog Proračuna za 2007. godinu, a isto tako i predviđanja makroekonomskih kretanja u 2007. godini kao podloga za temelj u kojem smatramo da će ovaj Proračun biti izvršen. Prije svega očekujemo da će gospodarski rast, a svi pokazatelji za 10 mjeseci to govore u 2006. biti negdje oko 4,6% a u srednjeročnom razdoblju da će prijeći 5% i to prvenstveno temeljimo na nastavku provođenja ključnih strukturnih reformi, ulaganja u infrastrukturu, investicijama privatnog sektora i naravno pozitivnim efektima u procesu pristupanja Europskoj uniji. Također treba naglasiti da je ove godine imamo zabilježenu najnižu stopu nezaposlenosti u zadnjih 10 godina neovisno da li u njoj govorimo u postocima mjereno tradicionalnim načinom koji izvještava Državni zavod za statistiku, da je ta stopa 15,7% ili ako govorimo o … [[Govornik se ne razumije.]] stopi nezaposlenosti koja je bila u prvih 6 mjeseci 11,8%. I najniža je u proteklih 10 godina. Također želim reći da je jedan od ključnih ciljeva ove Vlade a to je usporavanje rasta ukupnog inozemnog duga je postignut. On nije zaustavljen ali njegov međugodišnji rast je usporen u odnosu na prethodna razdoblja tako da je u srpnju inozemni dug smanjen za 274 milijuna EUR-a. 392 milijuna EUR-a zabilježeno je u kolovozu, a međugodišnji rast duga je usporen sa 13,2% u lipnju na 12,2% u srpnju. Također treba reći da je država dala svoj doprinos u smanjenju zapravo i fiskalnog, u usporavanju rasta vanjskog duga smanjenjem fiskalnog deficita te zaduživanjem na domaćem financijskom tržištu čime se potiče i produbljivanje domaćeg financijskog tržišta i to je razlog zašto danas država može bez problema na domaćem financijskom tržištu financirati sve svoje transakcije. To je razlog zašto danas se na hrvatskoj burzi bez problema odvija i uvrštavanje naftne kompanije INA-e na «EPO», to je razlog zašto su i ostale transakcije na hrvatskom financijskom tržištu obavljene na najbolji i najkvalitetniji način. Također treba reći da je inozemni dug države u 2006. godini za prvih 9 mjeseci smanjen 474 milijuna EUR-a i kad pogledate podatak u Državnom proračunu koliko je predviđeno sredstava za kamate na poziciji Ministarstva financija za dugove koji su dignuti iz prethodnih godina i njihov međugodišnji rast onda ćete vidjeti da dospjele obveze po starim kreditima koji su refinancirani ove godine su izvršeni po daleko povoljnijim uvjetima nego što je to bilo njihovo prijašnje zaduženje jer praktički imamo neznatni rast sredstava potrebnih za financiranje kamata. Također se udio ukupni države u inozemnom dugu smanjio sa 28,5% u srpnju prethodne godine na 24,2% u srpnju ove godine. Dakle to samo potvrđuje ovu tezu koliko je bila dobra, ispravna odluka Vlade da sve svoje potrebe financira na domaćem financijskom tržištu. I ovdje bih želio naglasiti, jer često se provlači teza da država na takav način posredno tjera banke da se zadužuju vani da bi kupovale vrijednosne papire Republike Hrvatske na domaćem tržištu. To naprosto nije točno. Kad pogleda tko su kupci vrijednosnih papira koje izdaje Republika Hrvatska onda ćete vidjeti da tu najmanje kupuju poslovne banke, nego da to kupuju institucionalni investitori. Dakle, ta teza da država se ne zadužuje, ali zbog toga što njene obveznice kupuju poslovne banke one se zadužuju naprosto, ne stoji naprosto, nije točna. Dakle država je sa dvije odluke. Jedna snažna fiskalna prilagodba, to je smanjenje deficita. A druga je odluka da se deficit financira na domaćem tržištu itekako utjecala sa mjerama fiskalne politike na usporavanje rasta vanjskog duga. Također ono što želim istaknuti, što je u prijedlogu ovog proračuna se vidi, a to je nastavak snažne, fiskalne konsolidacije. Dakle mi smo u tri godine uspjeli deficit smanjiti sa 6,2 na 3%. I ono što želim ovdje otvoreno reći, deficit proračuna za 2006. će sigurno biti 3% i odgovorno tvrdim da nema nikakvih skrivenih, nikakvih parafiskalnih financiranja i da nema niti jednog rashoda koji bi sutra netko mogao reći i uvrstiti da to nije deficit. I moram također reći s obzirom da je ovo jedna izuzetno stručna kategorija, često poprima i političke note da je to sve po metodologiji, po Zakonu o proračunu koji je donesen prije ove Vlade, dakle 2003. godine. Određene priče da neki navodno nešto duguju, dobili ste prijedlog proračuna i vidite što čini konsolidirani proračun Republike Hrvatske, što čini proračun središnje države. Pa ne možemo reći da neko trgovačko društvo koje je u vlasništvu Republike Hrvatske da njegove obveze itd. treba staviti u proračun. Jer to naprosto niti po jednoj metodologiji koju koriste zemlje Europske unije ili bilo koja druga ne stoji i ne može se govoriti o tome. Dakle, uspjeli smo, da, u tri godine smanjiti deficit sa 6,2 na 3%. Uspjeli smo uspostaviti Državnu riznicu, uspjeli smo eliminirati parafiskalna financiranja. Pa pogledajte u ovoj brošuri koju smo izdali, ako želimo proračun približiti svim građanima Republike Hrvatske samo primjer koliko je u Proračunu 203. bilo sredstava za Hrvatske željeznice, ako koliko je u proračunima 2004., 20005., 2006. i 2007. pa će vam onda biti jasno kako i na koji način su se neke stvari financirale. Također predviđa se smanjenje deficita u 2007. godini na 2,8%, a udio duga opće države u bruto domaćem proračunu se počinje, pardon, se počinje smanjivati i očekujemo da u 2009. doći ispod 40% udjela u bruto domaćem proizvodu. A planirani deficit od 2,8 bruto domaćeg proizvoda u 2007. godini znači drugu godinu za redom ispunjavanja uvjeta, kriterija iz Masstrichta za ulazak u Europsku monetarnu uniju. I kad netko kaže bi sa povećanim deficitom ili zašto se ide u ovako snažnu fiskalnu prilagodbu trebalo financirati određene projekte ja takvim poručujem jasno da je deficit vrlo opasna stvar, i ako se ne drži pod kontrolom ono može imati izuzetno negativne i nesagledive posljedice za svaku zemlju, pa tako i za Republiku Hrvatsku. Na kraju krajeva kad pogleda zadnje obrazloženje koje je dala vodeća rejting agencija japanska za povećanje kreditnog rejtinga Republike Hrvatske onda su oni upravo naveli ovo o čemu sam ja sad govorio. I zato sva naša politička prepucavanja uvjeravajući jedno druge da je deficit ovakav ili onakav, da nije izvršena fiskalna konsolidacija, onda se postavlja pitanje zar su sve te međunarodne kreditne rejting agencije slijepe, zar one ne znaju svoj posao i na temelju čega oni donose ovakvu odluku. A na kraju krajeva i uvjeti pod kojima trgovačka društva, prije svega misli na autocestu Zagreb-Rijeka Hrvatske autoceste i Vlade Republike Hrvatske može dobiti sredstva danas na financijskom tržištu jasno ukazuju da su ovi pokazatelji točni. Jer da ovo nije ovako onda sigurno se pod ovakvim uvjetima ne bi mogli zadužiti. Dakle, što predlažemo u Proračunu 2007. godine što se tiče deficita. Predlažemo da deficit središnje države ostane na nivou 1,7%, da deficit izvan proračunskih fondova, tu prije svega mislim na Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste bude 0,8%, a da 50 najvećih jedinica lokalne samouprave koji se računaju u konsolidirani deficit države imaju deficit, dozvoljeni deficit u sljedećoj godini od 0,3% i to sve skupa kad zbrojimo to je deficit opće države u iznosu od 2,8% državnog proračuna. Prihodi državnog proračuna u 2007. godini rastu za 8,6 milijardi kuna u odnosu na rebalansirani proračuna 2006. godine. Ovdje moram reći da ovih 8,6 milijardi kuna su prihodi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, ali ne govorim o onom dijelu doprinosa koji već 5 godina u proračunu nego govorim samo o onom dijelu sredstava koji je služio Hrvatskom zavodu za zdravstvo, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje isključivo za tehničko funkcioniranje. Tako da i dio tih novaca i ovih 8,6 milijardi kuna. Rast proračunskih prihoda u 2007. određen je dakle očekivanom dinamikom gospodarskog rasta, povećanjem investicijskih aktivnosti u Republici Hrvatskoj, ali nadamo se ravnomjerno u svim hrvatskim regijama. Ono što želim posebno istaknuti da također želimo nastaviti u 2007. zahvatiti dio kolača sive ekonomije. Dakle još boljim nadzorom poreznih obveznika, boljom i kvalitetnijom naplatom prihoda državnog proračuna očekujemo dakle da ćemo udio sive ekonomije u bruto domaćem proizvodu smanjiti. Na kraju krajeva naplata prihoda od 10,5% u prvih 11 i pol mjeseci, zapravo 10 i pol mjeseci ove godine što je najveći međugodišnji rast uopće u Hrvatskoj prihoda jasno pokazuje da uz gospodarske aktivnosti koje imaju efekta u državnom proračunu, to se može vidjeti po određenim fiskalnim prihodima koji su mogu biti nekakve referentne veličine za procjenu gospodarskih aktivnosti. Također se može vidjeti da je efekat drugačijeg načina organiziranja, drugačije brige oko prikupljanja prihoda državnog proračuna dao rezultate, dakle da u 11 mjeseci ove godine imamo 10,5% veće prihode nego što je to bilo u 2006. godini. Također povećanjem zaposlenosti koja će utjecati na bolje uplate poreza na dohodak i doprinosa te razvojem ekonomskih aktivnosti poslovanja poduzeća u 2006. koja će utjecati na rast prihoda u 2007. godini. I kao što ste vidjeli iz prijedloga državnog proračuna, dakle planiraju se prihodi od 103 milijarde kuna. Najveći dio prihoda se planira od poreza na dodanu vrijednost 37 milijardi kuna, od doprinosa 36 milijardi kuna, od poreza na dobit i onog dijela decentraliziranog poreza na dohodak dakle koji će se kasnije transferirati prema jedinicama lokalne samouprave i kao Fond za izravnanje 9 milijardi kuna i trošarine od 9 milijardi kuna i to možemo reći da su 4 najizdašnija prihoda državnog proračuna. Ono što smo rekli i kad smo proračun za 2007. godinu nazvali za ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske u ovoj knjižici koju smo analitički pokušali razraditi i upozoriti na određene projekte koji se financiraju iz državnog proračuna, jasno se odažavaju ciljevi vladine politike, a to je prije svega poticanje poduzetništva i poslovnog okruženja, stvaranje pozitivnog poslovnog okruženja i jačanje malog i srednjeg poduzetništva, ulaganje u znanost i obrazovanje. Proračun znanosti i obrazovanja raste ove godine 9,3% ili u četiri godine mandata ove Vlade je porastao 33,7% ili sa 7,8 milijardi na 10,4 milijarde ili nominalno kada pogledate 2,6 milijardi je proračun znanosti porastao u četiri godine mandata ove Vlade, ali ne 2,6 milijardi na nekakvih 20 ili 30 milijardi nego na 7,6 milijardi koliko je bilo u proračunu 2003. godine. Proračun 2007. za znanost i obrazovanje predviđa 10,4 milijarde ili četverogodišnji rast u 33,7% ili međugodišnji rast od 9,3%. Ulaganje u regionalni razvoj kroz pravedniju raspodjelu poreznih prihoda i izravne doprinose središnje države u regionalnom razvoju bez obzira kakve kritike bile na Zakon o financiranju jedinica područne i lokalne samouprave, na takav način će se direktno iz državnog proračuna s osnova udjela poreza na dohodak transferirati prema jedinicama lokalne samouprave 300 milijuna kuna. Za poduzetništvo se predviđa povećanje sredstava u sljedećoj godini 300 milijuna kuna i tu bi posebno htio naznačiti subvencije u poljoprivredi koje sa milijardu i 660 milijuna u 2003. rastu na dvije milijarde i 459 milijuna u 2007. godini i to je porast od 800 milijuna kuna ili porast od 50% u odnosu na 2003. godinu. Ono što sam govorio oko znanosti i obrazovanja. Visoko obrazovanje je imalo proračun 2003. milijardu i 667, danas ima proračun 2 milijarde i 379 milijuna. Odgoj i obrazovanje je imao proračun 5 milijardi i 70 milijuna, danas ima proračun 6 milijardi i 700 milijuna ili ako pogledamo samo odgoj i obrazovanje ima međugodišnji rast proračuna 2007. u odnosu na 2006. 10,1% sredstava. Dakle kroz sredstva koja su ustupljena otocima, koja su ustupljena područjima od posebne državne skrbi, sredstva koja se ulažu u obnovu razvoja vodoopskrbnog sustava i ostali regionalni programi su povećani projekti ti za ravnomjerniji i regionalni razvoj Republike Hrvatske, prije svega hrvatskih otoka i područja od posebne državne skrbi u odnosu na proračun prošle godine za 946 milijuna kuna ili sa milijardu i 80 milijuna koliko je bilo u proračunu 2006. na 2 milijarde kuna u proračunu 2007. godine i to je povećanje ako gledamo postotno 87% ili ako gledamo nominalno 946 milijuna kuna. Također ono što bih želio naglasiti, što karakterizira ovaj proračun, a to je socijalna osjetljivost, jer jačanjem socijalne pravednosti je jedan od ključnih ciljeva ekonomske politike, a ono se prije svega postiže prema politici ove Vlade, a to je nacionalna populacijska politika, pa tako sredstva za dječji doplatak gdje se po prvi puta povećava osnovica se povećava za 325 milijuna, porodiljne naknade za 165 milijuna, a besplatni udžbenici će se po prvi puta financirati iz proračuna 2007. godine sa 240 milijuna kuna, s tim da želim naglasiti da po prvi puta nakon 95. ili 96. godine kada je Hrvatska imala jednu godinu besplatne učenike ćemo doći u situaciju da će besplatne učenike dobiti učenici i roditelji sa područja gdje su primanja daleko manja, gdje je socijalni moment daleko izraženiji jer na žalost sada imamo situaciju da bogate jedinice lokalne samouprave financiraju i sufinanciraju nabavku školskih udžbenika učenicima i njihovim roditeljima. Međutim ovom odlukom Vlade od sljedeće godine svi osnovnoškolsci će dobiti besplatne udžbenike bez obzira na snagu njihovih jedinica lokalne samouprave. Također će srednjoškolsci dobiti besplatne domove i besplatni đački prijevoz. Ono što u ovom proračunu nikako ne treba zanemariti i to je nešto o čemu svi trebamo voditi brige i računa, to je financijska provedba predpristupnih programa i pomoći Europske unije. Ja moram reći da tijela državna, ministarstva su izuzetno kvalitetno provela proces za dobivanje akreditacije za sva tri predpristupna fonda, no sada je na nama svima da poduzetnicima i poljoprivrednicima omogućimo da sa kvalitetnim programima dođemo u fazu da iskoristimo čim više bespovratnih sredstava predpristupnog fonda, jer nemojmo zaboraviti svaki euro koji dobijemo iz predpristupnog fonda su bespovratna sredstva koja su praktički direktna pomoć u i u strukturnim promjenama, a isto tako i u razvoju Republike Hrvatske. I želja nam je i cilj da dođemo do iskorištenosti od 90% ili ako smo mogli CARDS program 2003. koji se provodi zadnje tri godine iskoristiti sa praktički 97,7% onda ne vidim razloga ako se svi potrudimo da iskorištenje i sredstava predpristupnih fonda Europske unije ne bude na jednom izuzetno visokom postotku iz razloga što imamo i pozitivnih i negativnih primjera od zemalja koje su postale članice Europske unije prije dvije godine. Da su neke koje su bile dobro pripremljene imale vrlo visoku stopu iskoristivosti, a one koje to nisu imale, relativno nisku stopu iskoristivosti. Dakle dame i gospodo, ovo je Prijedlog proračuna za 2007. godinu. Uz proračunske stavke koje su predviđene u ovom proračunu uz smjernice projekta javnog i privatnog partnerstva. Mislim da je Vlada i zakonodavno a i financijski stvorila uvjete za ravnomjerni i bolji razvoj Republike Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravljam netočni navod ministra Šukera koji je utvrdio da je deficit za 2003. godinu 6,4%. Deficit za 2003. godinu je 5%, a to možemo očitati i samim dokumentnima vezano uz Prijedlog proračuna s obzirom da se 2003. godina uvijek označava sa jednom točkicom. Ta točkica ili zvjezdica je samo politički obračun gospode iz Vlade sa brojkama iz 2003. godine. Možemo reći da smanjenje sa 5 na 3% je također doprinos fiskalnoj disciplini i, ja bi rekao, bitci za smanjenja deficita ali govoriti nečistim jezikom, govoriti različitim kriterijima, govoriti neutemeljenim brojkama je zaista nešto što si ministar ne bi trebao dozvoliti, pogotovo što su postojećim dokumentima 5% je uvijek bio za 2003.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Netočna je tvrdnja ministra Šukera da nema parafiskalnoj financiranja. Bilo ga je i bit će ga. Prije svega u povratku duga umirovljenicima. Za prvu tranšu Vlada se zadužila pa je onda pitanje tko je zapravo dužan umirovljenicima? Banka kao što Vlada tvrdi ili država? Ako je država onda je to trebalo prikazati i kroz proračune. Za drugu tranšu je prodana imovina samih umirovljenika. Uzeli su od njih, prodali su da bi dijelu umirovljenika vratili. U ovom proračunu ne vidimo povrat duga umirovljenika, prema tome, ako će taj dug biti nastavljan vraćat, ako će to Vlada nastaviti vraćati onda će to morati biti parafiskalno jer toga ovdje u ovom proračunu nema. Prema tome, tvrdnja ministra Šukera da nema parafiskalnog financiranja je potpuno netočna.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Hvala predsjedniče. Stalno potezanje nekakvog deficita iz 2003. godine od 6,2 pa se kaže 6,3 sinoć, itd., nema puno smisla čak ni za Vladu HDZ-a više nakon 3, 4 godine isto kao što ne bi imalo smisla da ja sad kažem da je 2000. godine u dubiozama bilo 3 puta više nego 2000. Ali želim ovdje ispraviti barem jednu sljedeću, vrlo jednostavnu činjenicu. Ona je zapravo iz čiste proste aritmetike proizlazi. Lani je u ljeto Državni zavod za statistiku objavio definitivne podatke o rastu društvenog proizvoda. U 2003. godini rast je bio 5,3, a ne 4,3. U 2000. bio je 5,6, a ne 5,2. Usput, vi planirate 5% rasta dostići tek eventualno 2009. Pazite, ako je to službeni podatak onda u sve koeficijente koji se iz toga izvode ulaze ti podaci. Ako je društveni bruto proizvod rastao četvrtinu brže u prirastu onda taj račun samo aritmetički ispravite. Onda nije ovo 6,2 nego je znatno manje.
Četvrti ispravak, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ispravit ću ovu tvrdnju ministra kako on odgovorno tvrdi da nema neplaćenih obveza iz proračuna. Naime, njega demantiraju izviđači radova koji je mogu fakturirati izvedene radove na autocestama, osim što eventualno interno sa svojim kooperantima vrše fakturiranja. Dakle, nema isplate u cijelosti poljoprivrednih poticaja jer u proračunu nisu osigurana dovoljna sredstva pa i sam ministar Čobanković kaže da je isplaćeno svega 75% poticaja za pšenicu. Sjetimo se, jedan bivši ministar je rekao da nema nikakvih neplaćenih računa iz proračuna da bi se tada utvrdilo 9 milijardi duga.
Sljedeći ispravak, poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Ispravljam navod ministra Šukera da u ovom proračunu su značajno povećana sredstva za obrazovanje i znanost i tehnologiju. Naime, sredstva u udjelu proračuna su i dalje na razini od 8,9% kao što je bilo prije jer ministar kad je govorio o povećanju proračuna za obrazovanje, zaboravio je reći da od 2003. godine je proračun iznosio 80 milijardi, da je sada 110 milijardi. Da udio proračuna za obrazovanje i znanost se u sveukupnom državnom proračunu iz godine u godinu smanjuje. Ministre, da je tako kao što vi pričate danas prosvjetari ne bi štrajkali i vama ne bi uspjelo ono što nikome do sad nije uspjelo, a to je da ujedinite ali apsolutno sve obrazovne i znanstvene sindikate. Ujedno zaboravljate reći da je kumulativno inflacija rasla 16%, itd., itd.
I poštovani zastupnik Božidar Pankretić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Pa gospodin ministar je rekao da se dug ne prenosi. Mislim da je to netočan navod jer i on zna, to je gospodin državni tajnik Kovačević kada smo imali raspravu, 70% proračuna za poljoprivredu je potrošeno u prvih 6 mjeseci. Ovo što je sada isplaćeno do 10., 11. mjeseca objektivno će ostati za isplatiti gotovo preko 800 milijuna kuna. Mogu to reći, kapitalna ulaganja nisu isplaćivana 6 mjeseci, ostat će za isplatiti kompletno stočarstvo, ostati će za isplatiti ratarske kulture, prvenstveno kukuruz, zadnja 3 mjeseca mlijeka i to je puno više od onih optužbi koje su bile onda iz 2003. na 4. i znači puno iznad. Prema tome, dug se prenosi i treba ga revalorizirati jer bi bilo vrlo loše da se slučajno ne isplati u idućoj godini. Znamo kakva bi to katastrofa bila.
Gospođe i gospodo zastupnici, nekoliko obavijesti. Za ovu raspravu je prijavilo se 7 klubova zastupnika i 41 zastupnik i zastupnica. Ide 42., klub da. Dobro. Još nije isteklo vrijeme za prijavu, još nije isteklo vrijeme. Drugo, danas bi raspravu vodili do 13 i 30 pa stanku napravili do 15 sati a onda od 15 do 22 sata. U četvrtak, sutra, bi nastavili jasno raspravu, s time da se amandmani na Prijedlog proračuna i Zakon o izvršenju državnog proračuna mogu podnositi zaključno do 15 sati u petak, 24. Petak 24. do 15 sati, a inače raspravu o amandmanima na proračun i o samom proračunu glasovanje bi obavili 1. prosinca, 1.12. Dakle, da protekne onaj potrebni i rok od najmanje tri dana, puna tri dana ne računajući rokove kada rasprava se zaključuje ni onaj dan kada počinje tako da ima dovoljno vremena i za predaju amandmana i za pripremu za raspravu o amandmanima i o proračunu za glasovanje. Izvjestitelji radnih tijela Odbor za zakonodavstvo, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Florijan Boras. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 82. sjednici 21. studenog 2006. godine raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s prijedlozima projekcije proračuna za 2008. i 2009. kao i prijedlozima financijskih planova s prijedlozima projekcije za 2008. i 2009., a koje je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. studenog 2006. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. Istodobno Odbor predlaže da Hrvatski sabor dade suglasnost na financijske planove za 2007. godinu i to hrvatskih voda, hrvatskih autocesta, hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Istodobno, Odbor predlaže Hrvatskom saboru donijeti sljedeći zaključak: ovlašćuje se stručna služba Sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu i financijskih planova prije njihove objave u "Narodnim novinama". Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministri, kolegice i kolege. Zaključci ovog Odbora su lakši nego oni prije, ali kako je riječ o godišnjem proračunu dopustite da vas ipak izvijestim o stavovima Odbora. Izvješće sadržava proračun za 2007. i prijedlog projekcije za 2008. i 2009. kao i prijedloge za hrvatske vode itd. da ne brojim ovih osam točaka već koje sadržavaju. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 61. sjednici održanoj 21. studenog 2006. Prijedlog državnog proračuna za 2007. s prijedlogom projekcija proračuna za 2008. i 2009., te je predsjedniku Sabora podnijela Vlada aktom od 14. studenog 2006. godine. Uvodno je predstavnik Vlade RH istakao da se u Državnom proračunu za 2007. planira prikupiti 103 milijarde 489 milijuna prihoda poslovanja što predstavlja povećanje od 8,4% u usporedbi s projektiranom, projiciranom veličinom prihoda za 2006. godinu. Najveći dio prihoda odnosi se na porezne prihode koji činu 56,9% ukupnih prihoda. Navedeno povećanje nešto je više od prosjeka rasta u prethodnim godinama pored ostalog i iz razloga što su prihodi državnog proračuna uvećani za iznos prihoda Fondova socijalnog osiguranja koji je od 1. siječnja 2007. ulaze u sustav državne riznice, odnosno obuhvat državnog proračuna. Prihodi poslovanja Državnog proračuna za 2008. projicirane su u iznosu od 110 milijardi 400 milijuna, a za 2009. u iznosu od 117 542 milijuna. Ukupni planirani rashodi Državnog proračuna za 2007. iznose 108 milijardi 86 milijuna, a čine ih rashodi poslovanja u iznosu od 103. Rashodi za nabavku nefinancijske imovine u iznosu od 3 milijarde 285 milijuna, dani zajmovi u iznosu od 999 milijuna kuna umanjeni za povrate od 291 milijun kuna i udjele u glavnici koji se planiraju u iznos od 232 milijuna kuna. Sukladno projekcijama za 2008. i 2009. ukupni bi rashodi državnog proračuna ostvarili rast od 6 i pol posto tako da se ukupni rashodi za 2008. u iznosu od 115 milijardi 385, a za 2009. 122,835 milijuna kuna izraženo sukladno GFS-u, metodologiji itd. Sukladno planiranim prihodima, rashodima Državnog proračuna u 2007. deficit državnog proračuna iznosit će oko 4 i pol milijarde, jer je pisano pa ga ne čitam, odnosno 1,7% GDP-a čime će se osigurati ostvarenje deficita konsolidirane opće države na razini od 2,8% GDP-a. U 2008. i 2009. deficit državnog proračuna će se dodatno smanjiti na 1,6% bruto domaćeg proizvoda. Nakon uvodnog izlaganja bilo je rasprava i evo dvije tako da kažem uvjetno suprotstavljena stava. Prvo je sindikat dao sljedeće primjedbe. U prijedlogu Državnog proračuna RH za 2007. i prijedlozima projekcija za naredne dvije godine nisu osigurana primjerena sredstva za realizaciju reforme javne uprave čiji je cilj uspostavu učinkovite javne uprave koja se temelji na stručnosti i političkoj nepristranosti. Naime, predložena financijska sredstva za plaće u državnoj upravi i javnim službama su nedostatne i demotivirajuće, prouzročit će da li odliv kvalitetno i visoko obrazovanih kadrova. I drugo, na osnovi procjene broja korisnika smanjena su sredstva za naknade za nezaposlene, a sadašnji iznos od tisuću kuna najviše naknade zasigurno ne jamče ostvarivanje posrednog cilja socijalne pravednosti, misli se na tu skupinu. Planirani rast je rast sredstava za mirovinu od 6,7% u odnosu na prethodnu godinu, ali je sredstvo za izjednačavanje mirovina novih umirovljenika kojih su mirovine od 1.1.'99. S mirovinom starih umirovljenika nisu osigurana u ovom proračunu što će prouzročiti prema iznijetom mišljenju dalje povećanje siromaštva te kategorije. I idući stav, makroekonomski pokazatelji ukazuju na ubrzanje realnog rasta bruto domaćeg proizvoda na 4,6% u 2006. i 2007. te smanjenje inflacije koja se za 2007. planira na razini od 3,2%. Takva očekivanja rezultat su pored ostalog rasta industrijske proizvodnje, trgovine na malo i građevinske aktivnosti. Očekivani ekonomski rast i pad stope inflacije u narednom razdoblju stvorili su osnov za planiranje ovog Državnog proračuna u iznosu od 108 milijardi 86 milijuna uz napomenu da su u tom iznosu uključeni i fondovi socijalnog osiguranja, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatski zavod za zapošljavanje. Prema iznijetom mišljenju predložene stavke Državnog proračuna RH-a za 2007. godinu realno su planirane i osigurat će funkcioniranje države u narednom razdoblju. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 6 glasova za, 2 protiv odlučio Hrvatskom saboru predložit donošenje Državnog proračuna za 2007. i da ne čitam ovih idućih 8 odluka koje su u uvodu iznešene. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za turizam, predsjednik odbora, poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora razmotrio je na 36. sjednici odbora održanoj 21. studenog 2006. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s projekcijama proračuna 2008.-2009. godinu koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. studenog 2006. godine. Odbor za turizam razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s projekcijom proračuna za 2008.-2009., na temelju članka 140 Poslovnika Hrvatskoga sabora kao zainteresirano radno tijelo Hrvatskog sabora i na temelju članka 69. Poslovnika Hrvatskog sabora u dijelu koji se odnosi na financiranje aktivnosti u turizmu. U provedenoj raspravi članovi odbora dali su potporu povećanju planiranih sredstava za povećanje konkurentnosti turističkog tržišta. Za razvoj malog i srednjeg poduzetništva u turizmu posebeno poticaja za uspjeh isto tako je istaknuta važnost poticajima za razvoj ruralnog turizma te stavljanje kulturne baštine u funkciju turizma. Predsjednik odbora u raspravi je osobito istaknuo i zaostatak projekta "Hrvatski proizvod za hrvatski turizam" odnosno mjere i poticaj za razvoj i plasman domaćih autohtonih proizvoda koji bi trebali obogatiti turističku ponudu, polučiti dobre gospodarske efekte ali i sudjelovat u oblikovanju hrvatskog gospodarskog imidža. Nakon sadržajne rasprave Odbor za turizam Hrvatskoga sabora većinom je glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu s projekcijom proračuna za 2008. i 2009. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, predsjednik odbora, poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Odbor za poljoprivredu i šumarstvo raspravio je na 46. sjednici Prijedlog državnog proračuna za 2006. sa projekcijama 2008.-2009. godinu. Odbor je proveo raspravu kao zainteresirano radno tijelo. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika Ministarstva financija, Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva, odbor je širom raspravom obuhvatio onaj dio Prijedloga državnog proračuna za 2007. godinu koji se odnosi na njegov djelokrug rada. U raspravi je u prijedlogu državnog proračuna koji se odnosi na poljoprivredu ocijenjeno dobrim što su sredstva za istu povećana u odnosu na 2006. godinu cca. za 15%. Međutim, neki članovi odbora su u raspravi ukazali na problem dinamike trošenja proračunskih sredstava za određene namjene u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. To se u prvom redu odnosi na sredstva namijenjena potporama u poljoprivredi. Naime, izneseno je da je u prvih šest mjeseci 2006. godine potrošeno cca. 70% sredstava predviđenih za potpore u poljoprivredi. Da se investicijske potpore odnosno potpore za kapitalna ulaganja već pola godine ne isplaćuju te da vjerojatno neće biti dovoljno sredstava za isplatu svih poticajnih kultura u 2006. godini i da će se ta obveza prebaciti u narednu godinu. Stoga je izraženo mišljenje da ukoliko za pojedine kulture isplate poticaj u maksimalnom iznosu kao što je to npr. učinjeno za pšenicu može doći do strukturnih poremećaja. U tom slučaju za druge kulture za koje korisnici isto imaju pravo na poticaje stavljaju se u podređen položaj budući sredstva za isplatu poticaja za iste više nema. Tako je iznesen podatak da je strukturalni … [[Govornik se ne razumije.]] očitovao kod uljarica jer je njihova zasijanost smanjena za cca. 30%. U raspravi izneseno je načelno mišljenje kako je bilo isplativije i za poljoprivredu efikasnije da se potiče puno manji broj kultura. Skrenuta je pozornost da su potrebe skore reforme sustava potpora u poljoprivredi i to na način kako je to riješeno u zemljama Europske unije tj. uvođenjem potpora po obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Iako se u Prijedlogu državnog proračuna za 2007. godinu predviđa neznatno povećanje sredstava za voćarstvo za neke članove odbora je upitno da li će ista biti dovoljna za potrebu operativnog programa podizanja višegodišnjih nasada. Također je predloženo da bi se trebalo predvidjeti sredstva za izgradnju zgrade Zavoda za voćarstvo kako je to učinjeno za Zavod za zaštitu bilja. Na temelju provedene rasprave Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora većinom glasova je odlučio podržati donošenje proračuna za 2007. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, predsjednik odbora, poštovani zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 82. sjednici održanoj 21. studenog 2006. raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu u dijelu koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane, Ureda vijeće za nacionalnu sigurnost i Sigurnosno obavještajne agencije koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske. Predstavnik Vlade u svom izlaganju iznio je makro ekonomske okvire za donošenje ovogodišnjeg proračuna, glavne ciljeve proračuna te strukturu i procjenu kretanja javnih raspravi. Istaknuo je kako se Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu temelji na pozitivnim makro ekonomskim pokazateljima za 2006. godinu te projekciju makro ekonomskih indikatora za naredno razdoblje. U nastavku predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane, Sigurnosno obavještajnih agencija, Sigurnosno obavještajna agencija i Vojno sigurnosno obavještajna agencija i Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost pojedinačno su obrazloženi planirane proračunske stavke te se izjasnile da su predviđena sredstva dostatna za izvršenje svih zakonom utvrđeni poslovi i aktivnosti u sljedećoj 2007. godini. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno u dijelu koji se odnosi na unutarnje i sigurnosne poslove te poslove obrane odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša? Odbor za informiranje, informatizaciju i medije? Odbor za ratne veterane [[Upadica: Nema ga.]] Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, predsjednik odbora, poštovani zastupnik Marko Turić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministre! Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na 63. sjednici odbora održanoj 21. studenog 2006. godine raspravio je raspravio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s Prijedlogom projekcija proračuna za 2008. i 2009. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. studenog 2006. godine. Uvodno obrazloženje podnijela je predstavnica predlagatelja. Veći dio rasprave koja je uslijedila provedena je u dijelu proračuna koji se odnosi na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva i pripadajućih zavoda. U raspravi je istaknuto da je i kod ovog proračuna vidljivo naznačena socijalna osjetljivost jer se izdvajanja za zdravstvo i socijalnu skrb iz godine u godinu povećavaju pa je tako taj iznos za 2007. godinu povećan za više od 9%. Ovako osiguranim sredstvima, mišljenje je članova odbora, nastavit će se započete kapitalne investicije a osigurano je i otvaranje novih. Zanavljanje medicinske opreme, podizanje dostupnosti specijalističkim pregledima, brže dijagnosticiranje bolesti i smanjenje liste čekanja doprinijet će podizanju kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga. U programu jedinstvene politike za osobe sa invaliditetom povećana su predviđena sredstva oko 16% što će svakako imati za posljedicu poboljšanje zdravstvene zaštite osoba sa invaliditetom i osposobljavanje zdravstvenih djelatnika za rješavanje problema vezanih uz rad s osobama s invaliditetom. Članovi odbora izrazili su zadovoljstvo činjenicom da su znatno povećana sredstva za osiguranje mobilnosti, pristupačnosti osobama s invaliditetom a posebno što ove mjere predviđaju otklanjanje arhitektonskih barijera radi osiguranja dostupnosti zdravstvene zaštite. Član odbora izrazio je bojazan da sredstvima predviđenim za rad Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i dalje neće moći biti riješeni financijski problemi bolnica i dugotrajnost njihovog dugovanja dobavljačima. Nakon kraće rasprave članovi odbora su većinom glasova uz jedan glas protiv odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu.
Hvala. Odbor za pomorstvo, promet i veze predsjednica poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege! Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora na 54. sjednici održanoj 21. studenog 2006. godine raspravio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu sa prijedlogom projekcija proračuna za 2008. i 2009. godinu. Odbor je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. sa prijedlogom projekcija proračuna za 2008. i 2009. razmotrio kao zainteresirano radno tijelo sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Uvodno izlaganja dao je predstavnik predlagatelja koji je naglasio da je karakteristika proračuna za 2007. godinu potpuna operativnost državne riznice. Također je naglasio da je povećanje proračuna za 2007. godinu od 8,8 milijardi kuna u odnosu na 2006. godinu rezultat fiskalne discipline unapređenjem sustava riznice, obuhvata fonda socijalnog osiguranja u državni proračun kao i učinkovitijeg prikupljanja prihoda. Predlagatelj se posebno osvrnuo na područje iz nadležnosti djelokruga odbora i naglasio da je u odnosu na proračun iz 2006. godine na razdjelu 0,65 Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka u dijelu koji se odnosi na nadležnost odbora planirano povećanje u iznosu od 210 milijuna kuna te posebno 54 milijuna koji su planirani za Agenciju za plovne putove u unutarnjim vodama, te cirka 5 milijuna za Vijeće za poštanske usluge. Istaknuto je također da će se tvrtka Croatia Airlines za letove u domaćem prometu prvi puta subvencionirati u iznosu od 70 milijuna kuna. U raspravi su izražena mišljenja da treba brže pristupiti realizaciji programa posebno na razvoju unutarnje plovidbe kako nas ne bi u tome pretekle susjedne zemlje. Modernizacija Hrvatskih željeznica te modernizacija i razvoj luka od državnog je interesa a sve u cilju bolje povezanosti bržeg prijevoza roba i putnika i povećanja prometa. Nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora većinom glasova 7 za, 1 protiv i 1 suzdržan odlučio je predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu sa projekcijom proračuna za 2008. i 2009. u tekstu u kojem ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. Odbor za useljeništvo poštovana zastupnica predsjednica Zdenka Babić-Petričević. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo! Odbor za useljeništvo Hrvatskoga sabora razmotrio je na 26. sjednici 21. studenog ove godine Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2008. i 2009. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je razmotrio stavke proračuna iz djelokruga Odbora za useljeništvo a koje se odnose poglavito na sredstva određena za Hrvate u Bosni i Hercegovini, useljenike u Republiku Hrvatsku, hrvatske nacionalne manjine u susjednim zemljama i hrvatske građane koji rade i žive u inozemstvu. Predstavnik predlagatelja predstavio je prijedlog ovogodišnjeg državnog proračuna u cjelini. Istakao je da on pokazuje kako su osigurana makro-ekonomska stabilnost, rast BDP-a od 4,5% ove godine a predviđa se da će povećanje BDP-a za 2009. iznositi 5%. Fiskalno prilagođavanje nije išlo na uštrb, nego naprotiv na povećanje prava te je kao dokaz svojoj tvrdnji naveo aktivne mjere populacijske politike čiji su pozitivni rezultati već vidljivi. Naglasio je značajnije smanjivanje zaduživanja u inozemstvu. Odbor je izrazio zadovoljstvo što Vlada Republike Hrvatske nastavlja skrbiti Hrvate u Bosni i Hercegovini sredstvima određenim za zdravstvo, znanost, kulturne ustanove, izdavačku djelatnost, informiranje putem radija i televizije, stipendiranje studenata i drugo. Predloženo je u stavci pri Ministarstvu kulture 13 milijuna i 200 tisuća kuna za Međunarodni program Hrvatskog radija "Glas Hrvatske". Da li je u ovu stavku uključeno emitiranje 1. programa Hrvatskog radija na kratkom valu što je vrlo važno. Ukazali su da je pomoć Hrvatima izvan Republike Hrvatske veća od iskazane u prijedlogu proračuna te naveli da je bolnica u Mostaru dobila dodatna 3 milijuna kuna, Hrvati u Češkoj su dobili svoj dom a hrvatskim nacionalnim manjinama se pomaže financiranje izdavanja časopisa a pomažu se njihovi dolasci u Republiku Hrvatsku i financiraju se projekti upućeni putem Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Pomoć Hrvatima izvan Republike Hrvatske nalazi se u stavkama u kojima se ta pomoć vidljivo i navodi. Članovi odbora smatraju nedostatnim sredstvima određenim za Hrvaticu maticu useljenika te su odlučili zatražiti od ministra kulture da za projekte Hrvatske matice iseljenika se povećaju sredstva s obzirom na prihvaćene projekte "Hrvatski iseljenički leksikon" i "Antologija hrvatske književnosti u inozemstvu.". Predsjednica odbora je informirala članove odbora o vrlo teškim uvjetima u kojima žive Hrvati, prognanici u Čapljini. Zahtijevat ćemo od resornog ministarstva da se još ove godine, odnosno sljedeće godine riješi stambenog zbrinjavanje 126 obitelji koji žive u prognaničkom naselju. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za, 2 suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu s projekcijom proračuna za 2008. i 2009. godinu.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Klub Hrvatske stranke prava neće i ne može podržati ovaj prijedlog državnog proračuna jer je riječ o prije svega početno predizbornom proračunu pa opet na kraju o predizbornom proračunu koji u biti dodatno uvodi Hrvatsku u novi dužničko-ropski odnos. Naime, ako samo uzmemo '93. do danas red veličine državnog proračuna koji je '93. iznosio negdje oko 29 milijardi kuna, '98. negdje oko 45 milijardi kuna, sad smo došli do 108 milijardi kuna, znači ovo je najviši proračun koji je do sad je predložen u Hrvatskom saboru i koji se predlaže da ovaj Hrvatski sabor donese. Naime, očito je da se sve ovo vrijeme događa ono što je vrlo loše za Hrvatsku, vrlo loše za budućnost Hrvatske jer se svi ti proračuni prije svega temelje na čemu, temelje se na zaduženju kako unutarnjem tako se temelje i na vanjskom zaduženju i rasprodaji obiteljskoga blaga. Prodali smo HT, sad je INA u prodaji. Ostaje nam još mogućnost prodati HEP i ovaj sustav. I što nakon toga? Što nakon toga? Na koji način ćemo moći krpati i pokrivati državni s jedne strane? Nećemo imati više što prodavati. A nećemo se moći ni zaduživati jer nam neće davati kredite. Svaki dan mi zastupnici u Hrvatskom saboru saznajemo ili da je Vlada napravilo dodatno zaduženje, milijardu i pol kuna, ili da se izdaju obveznice, vrijednosni papiri, bilo da je riječ o javnim poduzećima ali to su sve nova zaduženja Hrvatske, budućnosti Hrvatske. I kakva je zbilja, kakva je sad, kakvi su gospodarski drugi trendovi u ovom trenutku u Hrvatskoj najbolje će vam reći podaci za prvih 9 mjeseci ove godine, znači službeni koji govore o odnosu uvoza, izvoza. Nama je deficit u odnosu uvoza-izvoza, odnosno mi uvoz pokrivamo samo sa 48%. 48% to su službeni podaci ovi zadnji. Ne znam da li su frizirano ali tako sam ih čitao. E, ali je 5,9 milijardi kuna nama deficit. 5,9 milijardi kuna, ali eura, 5,9 milijardi eura je nama, a govorimo o turizmu. Za turizam smo mi samo u 6. mjesecu za potrebe turizma uvezli hrane i drugih proizvoda u iznosu od 655 milijuna eura. Kaže ministar gospodarski rast, rast bruto domaćeg proizvoda. Budimo realni i svjesni, nama gospodarski rast se ne zasniva na novoj vrijednosti, novostvorenoj vrijednosti. Nama se gospodarski rast, odnosno rast bruto domaćeg proizvoda temelji prije svega na potrošnji, na novom zaduživanju. Na potrošnji na novom zaduživanju. U ovome trenutku prema zadnjim podacima ekonomskih analitičara Hrvatska ukupno gledamo znači kad se uzmu svi dugovi je dužna preko 50 milijardi dolara. Tu ubrajamo i dug i same države, građana, ali građani su dio države znamo šta državu čine. Osim teritorija čine vlasti i građani. Znači ako se uzmu i kamate i sve ostalo, a trend je takav da bi negdje 2012., 2013. ukupan dug sa ovakvom politikom mogao iznositi 146 milijardi dolara. 146 milijardi dolara. Znači ušli smo totalno bez, mi dan danas nemamo gospodarske strategije razvoja Hrvatske. A svakim danom sve više gubimo šansu imati gospodarsku strategiju razvoja Hrvatske. Zašto? Prodali smo HT, prodajemo INA-u, prodat ćemo HEP. Nemamo više svoje banke i na temelju čega ćemo raditi gospodarski razvitak. Kakvu strategiju možemo kad nemamo ni jednog čimbenika, čvrstoga koji će predstavljati zamašnjak i mogućnost za stvaranje znači nove vrijednosti koja će biti u funkciji razvoja Hrvatske. Sama činjenica da smo u zadnjih par godina imamo otvorenih prema podacima do kojih smo mi u klubu Hrvatske stranke prava došli negdje oko 14 tisuća novih radnih mjesta govori vam dovoljno kakva je gospodarska situacija. Koliko imamo, naši inovatori, izumitelji dobivaju priznanja i na domaćim i na natjecanjima svjetskima? Je li jedna od tih inovacija u gospodarstvu zaživjela nije. Zašto? Zato što nama gospodarstvo propada. Nama gospodarstvo propada. Nemamo domaće banke koja će takva, nemamo gospodarske strategije razvoja koja će kao takva omogućiti ono što Hrvatska ima, iskoristiti potencijale jer na ovaj način kupuje se samo vrijeme, a naplata će doći već za dvije, tri godine. imat ćemo samo vlade koje će otplaćivati kamate. Nećemo, ući ćemo u situaciju da više ništa sustavno na ovome području nećemo moći napraviti. Sama činjenica, recimo, vidimo sad oko dionica INA-e to ne vodi, hrvatska banka neka Poštanska banka vodi, stranka banka. I ona recimo znači koristi ono što bi trebali imati mi domaću banku. Mi smo predlagali bili i 2003., 2004. čak mislim da je ministar i rekao da ako se hoće imati učinkoviti pravi gospodarski razvitak, znači ako se hoće davati mogućnost razvitka kako poduzetništva maloga i srednjega, moramo imati svoju banku koja će biti zamašna. Koja će u tome dijelu služiti. Nažalost vidimo i sami da se tu ništa nije napravilo. Znamo i sami kako su nam banke u stranim rukama. Znamo i sami da se u sanaciju banaka trošio čak i novac iz Mirovinskog fonda, negdje preko 22 milijarde, prema onome kuna što govore analitičari. Znamo i sami da je sa prodajom bankama strancima svi depoziti koje su te banke imale, to je nešto iznosilo preko 100 milijardi dolara. To je izneseno van iz Hrvatske. Znamo i sami kakva nam je situacija. Kaže se, koliki je po glavi stanovnika nacionalni dohodak. Recimo uzmimo pitanje Zagreba. Govori se negdje od 15 do 17 tisuća dolara, ali to ne ostaje u Zagrebu. Sve se to iznosi van iz Zagreba. Iz Hrvatske se iznosi van. Ne ostaje tu da se daje mogućnost za otvaranje novoga razvoja, za otvaranje hrvatskoga razvoja, za otvaranje hrvatske budućnosti. Prema tome ako mi nemamo gospodarske strategije razvitka. Ako nije temeljena na pravim postulatima nema se mogućnosti jednoga dana opće sastaviti proračun i doći će u situaciju da će se morati nova vlast za 3, 4 godine ako se to ne napravi morat će kresati prava. Morat ćemo, dovest ćemo cijelu zemlju u kolaps. Znači nemojmo graditi budućnost odnosno nemojmo uskraćivati budućnost našoj djeci. Nemojmo novima naraštajima uskraćivati budućnost jer se, jer ovaj proračun donosimo na temelju novih zaduženja, na temelju nove rasprodaje Hrvatske, a više se skoro neće imati šta rasprodati. Znači ovo je temeljno stajalište i zbog toga Klub Hrvatske stranke prava ne može podržati ovaj Proračun, a u pojedinačnoj raspravi ćemo šire govoriti i o pitanju oružanih snaga i o pitanju policije i drugih dijelova koji su bitni za funkcioniranje cjelokupnog sustava u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Netočno je reći da je rast proračuna uvjetovan isključivo zaduživanjem jer samo površnim gledanjem ovog Proračuna, ja nemam vremena ispravljati sve ostalo, se vidi dakle da od samo, od 68% raste porez na dobit. Neću reći da je to samo zbog novog Zakona o izvršenju proračuna. To je i zbog povećane dobiti koju su ostvarili oni koji su potaknuli gospodarski rast. Ova Vlada je dakle u svom mandatu od 2003. povećala proračun za skoro 30 milijardi, 29 milijardi i to rezultira i pokazuje da se na svim onim poljima gdje smo htjeli potaknuo rast i razvoj i da se kroz ubiranje povećanih poreza vidi ta ekonomska aktivnost. A da troškovi rastu za 8% poena manje. To znači da se ta, taj, te škare smanjuju u korist dakle i smanjenog debalansa proračuna i smanjenog zaduživanja. Ova Vlada je po prvi puta dakle krenula na jednu disciplinu kod poreznih obveznika, na zadiranje u sivu ekonomiju, na povećanom prikupljanju poreznih prihoda. I to je svakom površnom ekonomistu jasno. Ja molim da gospodin Kovačević dakle i to ima u obziru kad bude razgovarao u pojedinačnoj raspravi o proračunu. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnik Kovačević je u svom izlaganju naveo: «Vlada ovim Proračunom od 103 milijarde kuna uvodi Republiku Hrvatsku u dužničko ropski odnos. To je jako, jako teška, teška kvalifikacija i naravno taj navod nije, nije točan. Gospodin zastupnik da je detaljno pročitao proračun vidio bi da je proračun, obuhvaćeni su i socijalni doprinosi u iznosu od 36 milijardi kuna. Osim toga Vlada predlaže smanjenje državnog proračuna. Vlada također predlaže niz mjera gospodarskog i drugog razvitka. Prema tome upravo ono sve što je suprotno od izrečenog u izjavi gospodina Pere Kovačevića.
Treći ispravak poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Veli gospodin Kovačević što je netočno: «Klub HSP-a neće i ne može podržati ovaj Prijedlog državnog proračuna jer nas vodi u novo dužničko ropstvo.» To u jednoj rečenici su, evo samo u jednoj rečenici dva netočna navoda. Prvi, ovaj što je sad i kolega Širac rekao. Ne može se govoriti o nekakvom dužničkom ropstvu. A drugi, nije točno da zbog toga nećete podržati proračun. Točno je da nećete podržati proračun zbog toga jer je vaš predsjednik jučer izjavio: «Ostane li Glavaš u pritvoru HSP neće podržati proračun.»
Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić, sljedeći ispravak.
Poštovani gospodine predsjedniče, pa zastupnik Kovačević je stvarno rekao da Hrvatska s tim dolazi na ropski položaj što naprosto nije točan. Dobrim iščitavanjem ovog Proračuna se pokazuje, ustvari proračun pokazuje da Hrvatska, da se hrvatsko gospodarstvo razvija. Pokazuje se dobre, dobri makroekonomski pokazatelji, stabilnost privređivanja, stabilnost valute, dobar kreditni rejting Hrvatske, konsolidirane financije. Dakle sve suprotno od onoga što je gospodin Kovačević tvrdio.
I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega KOvačević tvrdi da sve što se ovdje zaradi da se iznese van što apsolutno nije točno. Kolega je zaboravio duge repove na granici kada su Hrvati iznosili van sve što su imali, a uvozili tamo sav onaj bofl koji su mogli kupiti. Prema tom masa novaca ostaje i danas ovdje. Međutim mislim da kolega ipak nije trebao toliko mračnih, crnih predviđanja da bi opravdao zapravo svoje glasovanje za nešto što je bilo najavljeno u osvetničkom stilu ranije.
Klub HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Što je bila kolega Kovačeviću? Povreda Poslovnika.
Pa normalno da je bila povreda Poslovnika jer govori nešto što ja uopće nisam govorio. I molim vas da vi ukažete da ne vrijeđa kolega. Ako ste vi strpali Glavaša u tamnicu nemojte nas vrijeđati.
Nemojte… Poštovani zastupnik Željko Pecek. Klub HSS-a.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Ako je bivši ministar Škegro ostao poznat po tome da je uveo PDV sadašnji ministar Šuker ostati će poznati po tome što je prvi ostvario proračun od preko 100 milijardi kuna i što je u četverogodišnjem razdoblju odnosno mandatu kroz njegove ruke prošlo oko ili preko 50 milijardi EUR-a. Što se dogodilo od Škegre do Šukera osim činjenica da proračun raste znatno više od rasta bruto društvenog proizvoda i kako se uvijek tvrdi da je on socijalni i razvojni? Kako je zapravo utrošeno tih 50 milijardi eura i koje ciljeve smo ostvarili kroz takvu proračunsku politiku, a koje nismo ostvarili. Ono što je potpuno sigurno da se nije promijenilo da je temeljni koncept na kojemu počiva stabilizacijski program iz 93. godine koji se tu provodi i obrazlažemo ga vječito kako je glavni cilj održati makroekonomsku stabilnost i održivi gospodarski rast makar je meni zapravo nepoznato što znači to održivi gospodarski rast. Prilikom svake rasprave o proračunu do sada u ovom mandatu Vlade, HSS traži da promijenimo takvu makroekonomsku politiku i podržimo drugačije razvojne ciljeve koji će biti u funkciji rasta proizvodnje, zapošljavanja i izvoza. Pri tome govorimo kako je neophodno ostvariti veće stope rasta od 3, 4%, posebno ukoliko promatramo i sve više zabrinjavajući rast vanjskog duga koji je u zadnjih nekoliko godina rastao po stopi 3 do 4 puta više od rasta BDP-a. To što slušamo kako je rast vanjskog duga usporen i kako se u tome smanjuje uloga države ne ostavlja nas optimističnim jer smo svjesni činjenice kako nas i najmanji globalni poremećaj u svijetu može dovesti u ozbiljnu dužničku krizu. Kreditna ekspanzija omogućavala je rast domaće potražnje i potrošnje koja se svodila previše na kupovinu dobara proizvedenih u inozemstvu. Postaje čak i upitno hoćemo li moći zbog disproporcije u rastu bruto društvenog proizvoda i ino zaduženja servisirati kamate, a kamoli glavnicu duga. Zabrinjavajuće je da smo dovedeni u situaciju da moramo trošiti supstancu. Svjesni smo činjenice kako je država u posljednjih godinu dana smanjila svoje učešće u vanjskom dugu, ali on je i dalje zabrinjavajuće visok i zbog njegovog servisiranja ograničavamo razvoj. Daljnje ograničenje u razvoju smo si zadali i kod ciljanog deficita državnog proračuna od 2,8%. Jesmo li to učinili da bi se svidjeli nekomu vani pa i sami sebi ili smo mogli postupiti kao i neke druge zemlje koje su bile u sličnoj situaciji i hrabro se odlučile za nešto viši deficit koji je definiran kriterijima mastrihta. Naš proračun potpuno sigurno može podnijeti i veći deficit, međutim u tome slučaju on ne smije biti predizborni kao ovaj već mora podržavati reforme i razvoj i ne smije biti usmjeren u potrošnju. Ulaganje većeg deficita u razvoj već kratkoročno može donijeti dobre rezultate, međutim za te ambicije mi moramo letvicu podići i nešto više i moramo težiti stopi rasta BDP-a negdje između 6 do 8% što HSS evo već četiri godine za redom ponavlja. Želimo li to i imamo li spoznaje kako je neophodan takav postupak ili jednostavnije uklopiti se u neke kalupe i braniti se činjenicom, to su pravila ponašanja koja vrijede u Europi. Postoji li scenario, simulacija za veći razvoj uz veći proračunski manjak od onog kojeg kao poželjnog proklamira Europa barem u ovom razdoblju kada nam nije poznat datum ulaska u Europsku uniju. U Europi i u našoj bližoj okolini možemo pronaći ovakovih izuzetaka i to uspješnih izuzetaka. Znamo li mi za njih, jesmo li spremni izučiti ih i primijeniti tuđa dobra iskustva pogotovo sada kada bi i mogli povući neke samostalne poteze jer su nam olabavljene uzde Međunarodnog monetarnog fonda. Možemo li gospodarski rast zasnivati na ambicioznosti i na efektima koji proizlaze iz domaće potrošnje, a ne izvoza proizvodnje i zapošljavanja. Još uvijek imamo previsok uvoz i previsok deficit u platnoj bilanci. Iduće godine će rast BDP-a biti zasnovan na domaćoj potrošnji i to kako javnog sektora uglavnom kroz infrastrukturu tako i stanovništva, ali ne kvalitetnih investicija. Ino ulaganja u Hrvatsku su se uglavnom dogodila u djelatnosti čija se aktivnost događa na domaćem tržištu, do nedavno u bankarski sektor, a zadnje vrijeme u trgovinu. Ta ulaganja svakako nisu usmjerena u jačanje izvoznih potencijala Hrvatske. Svjesni smo činjenice kako se prepreka rastu izvoza ne mogu riješiti preko noći da budu prepoznate i rješavane i kroz proračunsku politiku, e upravo za to se zalažemo. Hrvatska nije jedina zemlja koja se našla u škarama platnog bilančnog deficita i previsoke vanjske ali i unutarnje zaduženosti. Međutim Hrvatska je zemlja koja kroz ovaj proračun nema ambicije početi rješavati nagomilane probleme. Ciljevi ovog proračuna su kao što smo čuli, regionalni razvoj, tu prije svega želim komentirati promjene poreza na dobit gdje dajemo lokalnoj samoupravi navodno 800 milijuna kuna, ali ako oduzmemo 500 milijuna kuna bez kojih ostaje Zagreb, znači u regionalni razvoj negdje oko 300 milijuna kuna novih novaca. Drugi cilj je stvaranje društva znanja. Očito ćemo stvarati društvo znanja bez profesora i nastavnika koji su sutra u štrajku i stvarat ćemo društvo znanja da imamo na jednog profesora 300 studenata umjesto 30 kao što to zahtijeva Bolonja. Provodit ćemo i populacijsku politiku na način da rodiljama dižemo naknadu za 63 kune i doplatak dižemo za 34 kune. Za infrastrukturne projekte uložit ćemo doduše 1,7 milijardi kuna više, ali taj razvoj će biti neravnomjeran jer neka područja u Hrvatskoj su u potpunosti zapostavljena. Što se tiče jamstvene kartice koju smo dobili zapravo u vidu programa ove Vlade, prvo je bilo smanjenje poreza. Varijanta smanjenja poreza kroz manji PDV i kroz provođenje porezne reforme. Svjedoci smo da se to evo u četverogodišnjem mandatu nije, a i neće dogoditi jer to ovaj proračun ne predviđa. Elemenat gospodarskog rasta u jamstvenoj kartici je već komentiran jer niti jedne godine nismo ostvarili rast veći od 5%. Zaposlenost, treći elemenat u jamstvenoj kartici je skoro na istom nivou kao i prije dvije godine. Standard, tu naravno mislimo na standard građana dovoljno nam govori podatak ako su se ti građani zadužili kod banaka za 10 milijardi eura kako bi mogli normalno živjeti u Hrvatskoj. I završni elemenat iz jamstvene kartice je ulazak u Europsku uniju. Mi danas, a vjerojatno i sutra nećemo znati ne samo koji je to datum nego i koja je to godina, tako da to je komentar jamstvene kartice. Interesantno je kada govorimo o socijalnoj osjetljivosti da promatramo što ove socijalne naknade zapravo znače jer iznosi socijalne pomoći onima kojima najviše treba u Hrvatskoj su preniski. Apsolutna granica siromaštva je negdje oko 4 dolara po osobi na dan, a naša socijalna pomoć za one kojima najviše treba iznosi oko 2,2 dolara ili duplo manje. Zbog toga u Hrvatskoj 18% građana što je uopće poznato, živi skoro u potpunom siromaštvu. Političari nemaju nikakvu odgovornost za dana obećanja kroz proračunske projekcije pogotovo u izbornoj godini, a istovremeno birači ne mogu znati jesu li te pozicije objektivne i jesu li to najbolja rješenja jer naravno, većina uopće ne poznaje javne financije. Ili Vlada nema pravih spoznaja o najaktualnijim problemima ili nema želje ih rješavati pogotovo na način kako je to obećala biračima. Ne možemo se hvaliti velikim proračuna kao dokaznicom za provođenje uspješna politike. Hvaliti se može ostvarenjem većeg gospodarskog rasta od rasta proračuna, a prema svemu sudeći to nije predmet ovog proračuna kao niti očekivanja u bliskoj budućnosti na osnovu vođenja ovakove ekonomske politike, kao što nije bio predmet ni svih ovih proračuna u mandatu ove Vlade. HSS u zadnje vrijeme puno govori o zaštiti nacionalnih interesa. Ja bih ovaj puta spomenuo iskustva zemalja u tranziciji. Interesantno je da su bile uspješnije one zemlje koje su prodale manje svoje imovine, one su ostvarile i veći gospodarski rast. Pred nama je kao što vidimo u naznakama iz proračuna prodaja INA-e, prodaja HT-a, Elektroprivrede, prodali smo Plivu, ali istovremeno su umirovljenici sami riješili i vratili sebi svoj dug. Novih umirovljenika u ovom proračunu nema, eventualno ćemo osnovati neki novi fond iz kojeg će oni nekad možda dobiti mirovine, ali pretpostavljam da ćemo taj fond puniti sa postojećim portfeljom iz mirovinskog fonda, odnosno prava umirovljenika. Nešto o potrošnji proračuna koji je navodno transparentan pokušat ću elaborirati pomoću dva primjera. Primjer prvi. Prije 60 dana postavio sam pitanje ministru poljoprivrede koji će trošiti u ovom proračunu 2 i pol milijarde kuna, znači jedan od većih korisnika u ovom proračunu. Pitanje je glasilo kojih 100 korisnika u Hrvatskoj najvećih prima poticaje? Jednostavno pitanje. Da izvuče najvećih 100 u 2005. i 2006. godini. Nakon 2 mjeseca ministar mi odgovara kako ne može dati odgovor jer to sistem ne omogućava. Gospodine ministre, kakav je to sistem kod vašega kolege i kako nama zapravo funkcionira Državna riznica ako ne možemo dobiti odgovor na jednostavno pitanje kojih je 100 najvećih korisnika poticaja u poljoprivredi u Hrvatskoj? Primjer drugi. Virovitička županija je u prošloj i ovoj godini iz proračuna dobila 2 puta po 3 milijuna kuna za izgradnju nove bolnice kojim se trebala financirati projektna dokumentacija. Novac je i prošle godine i ove godine potrošen nenamjenski. U mandatu ove Vlade ta bolnica je trebala biti građevinski gotova, a evo očito nemamo projekat, a niti ćemo ga imati. Moje pitanje je treba li davati novac onima koji ga ne znaju utrošiti, odnosno kada ga troše, troše ga nenamjenski. Potpuno sigurno ne bi to trebalo. A kome ga treba davati? Onima koji će ga znati iskoristiti za potrebne iskorake u funkciji rasta od preko 5% uz povećanje zaposlenosti, uz povećanje proizvodnje, uz povećanje izvoza. Ovaj proračun nažalost nije u toj funkciji. Žalosno je što nije niti u funkciji povrata duga novim umirovljenicima jer oni na to čekaju već 6 godina. On znači nije niti dovoljno socijalno osjetljiv. Zbog toga mi u Klubu HSS-a ćemo glasovati protiv ovakvog proračuna. Hvala lijepa.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvo, poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Da, ispravila bih, gospodine predsjedniče, kolegu Peceka kad je rekao da je temeljni koncept ovog proračuna isti kao što je prije i bio. Ja tvrdim da je to netočan podatak jer je to nebo i zemlja od onoga prije. Dakle, sasma su prekinute neke stvari koje su se događale da se nije znalo tko pije tko plaća. Uveden je sasma novi sustav Državne jedinstvene riznice, proširen je obuhvat proračuna tako da čak vlastiti prihodi korisnika idu u proračun, svi prihodi po propisima posebnima. Dakle, od 2007. tu su uključeni Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, za zdravstveno osiguranje, Zavod za zapošljavanje. Dakle, prestalo se sa onom praksom da se drže u bankama novci dok se istovremeno država zaduživala. Jasno i glasno se vidi nosioc troška, vidi se mjesto troška i vidi se i vrijeme troška. Mislim, to je nešto sasma drugo nego što je bilo prije. Da ne govorim o pravednoj raspodjeli poreznih prihoda koji će utjecati na jednakomjeran razvoj regija i da su ipak najveća izdvajanja u obrazovanje i ministarstvo koje se time bavi. Dakle, to će sve rezultirati jednim sasma drugačijim i načinom vođenja proračuna, a i akcijama, odnosno rezultatima u državi. Hvala lijepa.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa bilo je doista puno netočnih navoda kolege Peceka. Pokušat ću ispraviti barem nekolicinu njih. Naime, govoreći o infrastrukturnim projektima rekao je da su neka područja Hrvatske zapostavljena. To nije točno. Postoje prioriteti ali sasvim sigurno niti jedno područje Republike Hrvatske nije zapostavljeno. Dalje, govoreći o deficitu, rekao je da je ovo riječ o predizbornom proračunu, međutim, kolega, da smo doista htjeli napraviti predizborni proračun kakav ste vi napravili onda bi deficit bio 6,3% i onda bi se financiralo ono što vi danas nama predbacujete, ali što mi ne radimo jer će ovaj deficit biti na razini 3% prema kriterijima europskim. Dalje, rekli ste da je ovo navodno transparentan. Nije on navodno transparentan, on je transparentan zato što su svi izdaci i Hrvatskih cesta, i autocesta, i voda, svi su ovdje i svi su vidljivi i zna se gdje se troši novac za razliku od vašeg vremena kad se nije znalo gdje se troši novac i zbog čega i jest narastao deficit na 6,3%.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa gospodin Matušić i ini ispravljaju dojmove. Ispravljaju dojmove, a ne ono što sam ja rekao, a istovremeno za to troše 3 puta više vremena od onoga što im Poslovnik dozvoljava. Pa molim vas da ih opomenete. Ako se žele javiti za raspravu pa će dobiti repliku i moći ćemo replicirati. A ovako kukavički ispravljati navod kojega nije bilo mislim da je loše.
Radi se o navodu, vi ste iznijeli jednu tvrdnju, zastupnik je tu tvrdnju osporavao sa svojim obrazloženjem i svojim razlozima kao što i vi osporavate kada ste u drugoj situaciji na isti način to osporavate i to je … … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Kajin, što vas zanima? Što vas zanima? I poštovani zastupnik Marko Širac, sljedeći ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnik i kolega Pecek naveo je niz netočnih navoda. Ja ću pokušati ispraviti samo jedan, a koji je glasio: "ovaj proračun je predizborni, ne potiče razvoj". Naravno da je to netočan navod koji se može pobiti sa niz tvrdnji. Na prvom mjestu u ovom proračunu osigurana su znatna sredstva za poticanje gospodarskog razvoja za poticanje izgradnje infrastrukture, za poticanje znanosti i za razvoj niz drugih djelatnosti koje se mogu financirati iz državnog prorčuna.
Sljedeći ispravak, poštovana zastupnika Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Pecek je rekao, citiram: "Očito ćemo stvarati društvo znanja bez profesora." Nećemo, kolega Pecek. I u ovom proračunu je osigurano su sredstva za novo zapošljavanje, a želim podsjetiti sve nas da u dvije godine je zaposleno u sustavu obrazovanja 4 tisuće 256 novih radnih mjesta i to je vrlo važno da više od tisuću novih znanstvenih novaka, a to znači da mislimo o društvu znanja i da mislimo da treba ulagati u obrazovanje.
Kolega Pecek, izvolite.
Ja se ispričavam gospodine predsjedniče, ali ni u jednom momentu ja nisam govorio o zapošljavanju, ja sam rekao da će profesori biti u štrajku u godini kada mi najviše ulažemo u znanje. Dozvoljavate kolegici da ispravlja ono što zbilja nisam rekao, kao i gospodinu Šircu. Pa mi smo u predizbornoj godini … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Kolega Pecek, ja čujem izvrsno je, vi ste rekli obrazovanje znanje bez profesora. To ste rekli, pa to nema, pa to zastupnica ispravlja netočni navod. Nema povrede Poslovnika. Pa nemojmo ići na osporavanje nečega kad smo svi čuli na vlastite uši. I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović, ispravak netočnog navoda.
Pa evo ja moram u uvodu reći da stvarno je kratko vrijeme da bi se ispravili svi ovi netočni navodi, a replika ne ide ovdje to znamo po Poslovniku. Naime, evo kolega tvrdi, kolega Pecek tvrdi da najmanji globalni poremećaj nas može dovesti u dužničku krizu. Nije točno. Nafta, poskupljenje nafte je bio veliki globalni poremećaj, preživjeli smo. Zatim govori također da izvan duga opće države također će nas uništiti što nije točno ako pogledamo da je štednja zapravo rekordna, znači blago rečeno dug je pokriven štednjom. Dalje govori o uvjetima rada visokog školstva neperspektivni itd. Treba reći da visoko školstvo ima indeks 139% u odnosu na 2003. kada je gospodin bio ministar. I konačno obrušio se na kraju netočno na Ministarstvo poljoprivrede da nije u stanju za dva mjeseca dati podatke. Gospodo vi u četiri godine niste dali podatke o 200 najbogatijih obitelji, a hvalili ste se da ih imate u džepu sve.
I poštovani zastupnik Andrija Hebrang, ispravak netočnog navoda.
Štovani kolega Pecek ili nije slušao ministra Šukera ili je čitao proračun za 2003. Toliko netočnih navoda, ja ću koliko mi vrijeme dozvoli kolega Pecek, ali citiram, rekao je citiram: "Zaposlenost je kao prije tri godine." Nije točno. Nezaposlenost pada po stopi od 1% godišnje, a po Europskoj uniji, po njihovim procjenama će 2008. ako nastavimo ovim tempom doći do 10% i time ćemo se uklopiti u tranzicijske zemlje koje su u ovoj fazi razvoja u kojoj je Hrvatska. Zatim da krediti građana rastu 10 milijardi godišnje. Krediti građana ukupno iznose 78 milijardi kuna, a štednja građana 81 milijardu kuna, prema tome to nije zabrinjavajuća svota. Zatim je rekao da je državni proračun nejasno pisan. Citiram: "Birači ne poznaju financije." Zato Ministarstvo financija po prvi puta izdala vrlo jednostavnu knjižicu, a može se naći i na web stranici. Ja sam šutio dok ste vi govorili. A može se naći i na web stranici Ministarstva financija gdje je vrlo jednostavno grafički i brojkama prikazana kvaliteta ovog Proračuna. Zbog crvene lampice još samo jedno. Kaže prodali ste HT i "Plivu", a niste vratili dug. HT ste u većinskom vlasništvu prodali vi, a "Plivu" ste bez znanja javnosti protuzakonito i protuustavno otuđili državi njezin strateški broj dionica. Hvala.
Predsjednik Odbora za pravosuđe Emil Tomljanović odgađa sjednicu Odbora za pravosuđe zakazanu za 22. studenoga u 13 i 30 na 24. studenoga, petak u 9 sati. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Ovo je zadnji proračun ove Vlade u ovom mandatnom ciklusu. Oni koji su dosad bili protiv poput IDS-a to će i ostati, a kolicioni partneri HDZ-a logično je da će podržati Vladu, no nema mi ovdje Kovačevića, samo da primijetim da ruke HSP-a nisu ni potrebne. A zašto nisu potrebne? Jer smo tamo 2001. ili 2002. izmijenili Zakon o proračunu ili naš Poslovnik i za izglasavanje proračuna od tada je dovoljna obična većina od 39 ruku i to je sramota, ali znam to se više neće promijeniti. Bilo koja polemika u proračunu kojega može de facto usvojiti radni stol je time izlišna. No ipak idemo redom. 2006. proračun bez vanproračunskih fondova Hrvatske ceste, autoceste, vode zapošljavanje iznosio je 98,8 milijardi kuna. 2007. iznosit će 108 milijardi kuna. Očigledno je da se ništa ne želi prepustiti slučaju. Izbori su za godinu dana, 72% proračuna ide za plaće za socijalu mirovine, razvoja de facto poticanog proračunom nema onda ne čudi da je hrvatski gospodarski rast među najnižima u srednjoj i istočnoj Europi. Niži rast ima samo Mađarska pa opet ne čudi što se svaki drugi dan demonstranti okupljaju ispred mađarskog Parlamenta. Pred našim zbog Zakona o zabrani okupljanja to se eto ni teoretski ne može dogoditi. Rast u bruto društvenom proizvodu 2007. Bugarska 5,6%, Mađarska 2,4%, Rumunjska 5,1%, Srbija 5,5%, Slovačka 7,5%, Hrvatska svega 4,4%. Ja ću također dati naglasak znači na socijalu, osobno smatram da izdvajanja za nove umirovljenike je trebalo osigurati, a za siromašne, plaća u zdravstvu, školstvu, upravi mogle su biti i veće. Netko će reći ma kud veća kada 72% proračunskog novca ide za plaće, za mirovinu, odnosno socijalu. Može, samo se treba početi raditi u ovoj zemlji, a i ljude treba pustiti da rade, a ne da jedina logika bude što manje radiš to ti je bolje, odnosno da se sve u Hrvatskoj isplati samo raditi ne. Gospodo, proračun jasno ima dobrih, ima loših strana. Dobra je po meni smanjenje ovog proračunskog deficita na 2,8%. Država u tom deficitu sudjeluje sa 1,7% izvanproračunski fondovi, opet državni 0,8%, lokalna samouprava sa 0,3%. To je znači 7,3 milijarde kuna kao i 2006., ali u cirka 10 milijardi kuna većem proračunu, to nije ove godine 3,5 nego to će biti ili iduće 2,8%. Međutim, ovdje želim podvući jedan podatak. U Hrvatskoj na dan 31.6.2006. imali smo 37 tisuća blokiranih obrta i obveze su im premašivale 4 milijarde i 300 milijuna kuna. Njih 30 tisuća obrta a sada vjerojatno i 35 tisuća obrta u blokadi je dužem od 360 dana i gotovo da bih ustvrdio da je mali obrtnik u goroj poziciji i od radnika koji rade i kod njih jer npr. u brodogradnji koja je strateška grana ali koja bruto društveni proizvod 2006. opterećuje sa 3 a možda i 4% vis a vis onih sanacija, netko će uvijek pomoći dok ovim malim ljudima nitko ne misli pomoći. Pa je tako brodogradnja pred 2 mjeseca ili proračun brodogradnji pred 2 mjeseca je doznačio 4,2 milijarde kuna, "Brodosplitu" milijardu 700, "3. maju" iz Rijeke milijardu 700, "Kraljevici" 220, "Brodotrogiru" 640 milijuna kuna. Jasno "Uljaniku" 0 kuna. Za brodogradnju ove godine ide 428 milijuna kuna ili 43,7 milijuna kuna manje nego 2006., ne računajući spomenutih 4 milijarde 200 milijuna kuna. No ne bih to čak ni spominjao da danas u "Novom listu glasa" odnosno "Glasu Istre" nisam pročitao naslove "Spajaju se pulski i riječki škver", "Preseljenje riječke tvornice motora", "Kraljevica pred gašenjem ili gradnjom vojnih brodova". Nevjerojatno kome te nebuloze naprosto padaju na um. S druge strane, reći ću i ovo. Meni je dosta foskula. Mi ćemo riješiti mirovine, zdravstvo, školstvo, socijalu a da se ne kaže od koga ćemo uzeti i tko, koliko izdvaja u taj proračun. Ja sam spomenuo ovdje pulski "Uljanik" koji je dobio znači za sanaciju 0 kuna a sada ću reći i to da će nove umirovljenike zdravstvo, invalide itd., riješiti prije svega oni koji rade. Točnije krajevi koji najviše izdvajaju u proračun pa shodno tome quazi politikom ravnomjernog razvoja koja se sada eto uvodi ili se vodi već 15.-tak godina može se samo ubiti kravu muzaru. Točno, nisu svi prostori u Hrvatskoj u istoj poziciji. Istra može ove 2007. a mogli smo to reći i 2006. ustvrditi da danas imamo manje nezaposlenih nego predratne '90. ili '89., da imamo više radnih mjesta nego predratne '89., da imamo gospodarsku razmjenu 3 puta veću nego predratne '89., ili '90., a kako to izgleda ja ću usporediti uvoz-izvoz sa Županijom primorsko-goranskom. Županija istarska ima izvoz 2005. 952 milijuna dolara, Primorsko-goranska svega 403. Uvoz milijardu 082 u Istri, uvoz u Primorsko-goranskoj 789. Ili robna razmjena Istre je negdje oko 2 milijarde 034 milijuna kuna, Primorsko-goranske gotovo 50% manje pa je tako i izvoz po stanovniku u Istri 5 hiljada, u Primorsko-goranskoj 2 hiljade dolara. Znači, ako želite riješiti umirovljenike ili zdravstvo onda recite riješit ćemo, ali udio ove ili one regije u tome je toliki i toliko. A onda čitam koji će projekte Vlada pratiti u Istarskoj županiji. Nešto je sigurno novca rezervirano i izvan proračunskim fondovima. Neka cestica, možda neka kanalizacija ali Županija istarska dobija: dogradnju osnovne škole "Barban" 120 tisuća kuna, sportska dvorana "Vrsar" 100 tisuća kuna, srednja talijanska škola "Pula" 6 milijuna kuna, to je dobro jer je Prodijeva Vlada Talijanskoj uniji odlučila uskratiti 6 milijuna eura, dvorana u Rovinju financira se sa 15 milijuna kuna, to je vjerojatno nadomjestak za novi Zakon o financiranju lokalne samouprave kojim Rovinj 2007. gubi točno 29 milijuna 931 tisuću 632 kuna i 78 lipa. Uvjerljivo najviše u Hrvatskoj. Istina, Zagreb gubi 530 milijuna kuna ali to je 7% njihovog proračuna a Rovinj gubi 24% svog proračuna. Inače 35 jedinica lokalne samouprave u Istri dobijaju, njih 6 gubi cca. nekih 45 milijuna kuna, najviše jasno Rovinj 29,9 milijuna kuna, Županija istarska gubi 7 i pol milijuna kuna, Umag 2 i pol milijuna kuna itd. Druge županije sve redom dobivaju ali za Županiju istarsku i proračun od 210 milijuna kuna gubitak od 7 i pol milijuna kuna je puno. A za Rovinj 30 milijuna kuna to je gotovo bankrot. Sa druge strane gradonačelnici Pule, Poreča, Labina, Buzeta, Pazina pretpostavljam Rijeke, Zadra, Šibenika, Osijeka itd., apsolutno su za ovaj zakon. Međutim, kako taj problem kako bih ja rekao metropolizacije riješit? Prije svega, demetropolizacijom, seljenjem nekog ministarstva izvan Zagreba i pravičnom preraspodjelom između države i lokalne samouprave gdje se treba zahvatiti i u PDV. Opća bolnica "Pula" dobiva 13 milijuna kuna, dom u Motovunu milijun i 300. Rijeka tj. Primorsko-goranska županija prošla je slično ali tu će se nešto više raditi ceste, za KBC Rijeke ide 30 milijuna kuna, Kliniku za ortopediju "Lovran" 9 milijuna 800, dvorana u Bakar gdje je HDZ dobio izbore 5 milijuna kuna. Znači, druga karakteristika proračuna se ogleda u logici "podjednakih šansi" ali samo za one sredine gdje su moji na vlasti. Praćenje projekta u Hercegovini tradicionalno je dobro, što ne čudi. Spomenuo sam i slučaj Talijanske unije, čudi da je zagrebački gradonačelnik na 15. godišnjicu formiranja Herceg Bosne bio na skupu u Grudama. Treće, ono što je najbitnije. '94. godine proračun je iznosio 22,5 milijardi kuna plus 30% izvan proračunski fondovi. '95. 29 milijardi plus 30%, '96. 30,5 milijardi plus 30%, '98. 42 milijarde, '99. 49 milijardi, 2000. 51 milijardu, 2000. 58. milijardi kuna, tu ulaze penzije, 2002. 73 milijarde, tu ulaze uz mirovine troškovi zdravstva, 2003. 80 milijardi kuna, 2004. 86, 2005. 90,8 milijardi, 2006. 98 milijardi, 2007. 108 milijardi kuna plus 8 do 9% izvan proračunskih fondovi, ceste, vode itd. HDZ je proračun povećao sa 86,2 milijarde kuna na 108 milijardi kuna ili za 22 milijarde kuna. Ili državni je proračun od '94. godine do 2007. narastao sa 22,5 milijardi kuna na 108 milijardi kuna znači za 86,5 milijardi kuna dok je s druge strane bruto društveni proizvod Republike Hrvatske sa 92 milijarde kuna iz one '94. narastao na 250 milijardi kuna 2006. godine ili za 138 milijardi kuna. Dakle, proračun je rastao u trinaest godina za 4,65 puta a bruto društveni proizvod za svega 2,7 puta. Pametnom dosta i to govori da Hrvatska ima ili ćemo imati problem. Trošimo svaku drugu kunu, nitko nije zadovoljan, no rješenje je jednostavno, omogućiti ljudima da rade. Rekoh, 72% ide za zdravstvo, za plaće, za socijalu. 20,4 milijarde kuna, 9,4% više za socijalu i zdravstvo zajedno, 25,4 milijarde kuna 7% više za plaće, 30,2 milijarde kuna 6% više za mirovine. Ali ako proračun raste 2007. za 8,8% ili dvostruko od bruto društvenog proizvoda to je onda 8,8 milijardi kuna više nego 2006. Primarno je bilo ne samo kupovati socijalni mir nego riješiti ove nove umirovljenike njih 400 tisuća puta 500 kuna mjesečno jednako 200 milijuna mjesečno, godišnje negdje oko 2,5 milijuna. I jasno, zdravstvo. Proračun im raste za svega 5,2% znači bolnicama i opet imam dojam da će stajati opće bolnice koje bi bilo vrijeme da ih država preuzme u cijelosti pa neka ih vodi jer nije logično da o njima brinu županije čiji su proračuni manji od godišnjih prihoda općih bolnica. Cijeli sustav tih općih bolnica je pred rasulom a mi se igramo s onim što nam mora biti nasvetije a to je zdravlje ljudi. Zanimljivo da su braniteljske invalidske mirovine u tri godine porasle za 10 tisuća korisnika. Pretpostavljam, tu smo negdje na brojci od 40 tisuća a još treba riješiti pozitivno ili negativno 32 tisuće zahtjeva branitelja za status invalida. Ponavljam, condicio sine qua non su jasno mirovine novih umirovljenika, zdravstvo, plaće, invalidnine. Jasno, mnogi će nabrajati kao što to čine niz drugih socijalnih kategorija koje ne tretira ovaj proračun. Od milijun i 400 tisuća zaposlenih 20 tisuća prima plaću ispod najniže u iznosu od manje od tisuću 715 kuna neto, najnižu prima 21 tisuća 776 zaposlenih a nešto višu od najniže ili nižu od prosječne prima više od polovice zaposlenih ili 701 tisuća 257 ljudi prije svega zbog apsurdnih davanja. Kod umirovljenika čak 97,02% ima mirovinu ispod prosječne plaće, 60% oko tisuću 850 kuna a ostale iz pristojnosti ovdje ne treba spominjati ali vrijeme je da se pošalje narodu poruka da što se bude dulje radilo to će biti veća mirovina. Europa, to znamo, ne trebamo se uvijek rukovoditi njome, odriče se dijela socijalnih prava na račun gospodarskog rasta. Ja sam protiv te logike, ali ovaj oblik davanja približava se onome kojega naš rast više neće moći financirati. I zato, kada ja govorim da se u ovoj zemlji sve isplati samo raditi ne i da najbolje prolaze oni koji najmanje rade to možete shvatiti kako želite ali mislim da nije daleko od istine, jer da nije tako ne bi Hrvatska tek ove ili prošle godine dostigla rast bruto društvenog proizvoda iz '90. Jasno, rat je u tome bio najveći krivac, napad na ex Jugoslaviju kad smo izgubili jednu godinu '99. također itd. Pozdravljam besplatne udžbenike, mjere osnivanja obitelji sa djecom, rastu najniži doplatci ali složit ćemo se svi da je proračun izborni, da Vlada ovdje ovim proračunom ne eksperimentira, kupuje socijalni mir a sa 8,8 milijardi kuna to je očigledno moguće. I ako se nove umirovljenike riješi iz postojeće imovine to je isto moguće socijalni mir u idućoj godini će biti izvjestan pa će se vjerojatno rebalansom rješavati i status zaposlenih u školstvu koji su najavili za ove dane te svoje štrajkove. Za kraj još možda samo jedna teza gospodina Lovrinčevića da na 10 uloženih kuna u Hrvatskoj 3 kune su se izgubile zbog korupcije i loše uprave. Ovo korupcije možda ne ali loše uprave zasigurno da zbog kompliciranosti zakona, stalnih izmjena zakona, izdavanja dokumenata koji traju u nedogled. I samo ovdje kada bi nešto učinili mislim da bi pokrenuli u pravom smislu te riječi ovu zemlju.
Hvala. Za proračun glasujete ili ne?
Ako niste čuli gospodine predsjedniče IDS je protiv proračuna.
Nije moguće. Nemoguće, ali istinito. Imamo pet ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Očito se opet radi o čitanju nekog drugog proračuna. Naime, kaže gospodin Kajin da nema razvoja poticanog u ovom proračunu. Nemam vremena, samo ću napomenuti da izvoz, poticaj izvoza je povećan za 136%, poduzetnička infrastruktura 3,5%. Dodajmo tome Fond za regionalni razvoj, poticaji poljoprivrede u tri godine su veći za 650 milijuna kuna itd. Drugo, kaže pred našim parlamentom nema kolona kao pred mađarskim zbog Zakona o zabrani okupljanja. Ne gospodine Kajin, da ste vi nastavili sa vašim deficitom proračunom danas bi bili tamo gdje je Mađarska minus 10,2%. Ne treba vam valjda objašnjavati šta to znači i zašto su redovi. Kaže dalje da je državni proračun odnosno da je naš proračun puno slabiji i da je naš nacionalni dohodak puno slabiji od tranzicijskih zemalja pa uspoređuje zemlje koje nisu imale osam godina srpske agresije, zemlje koje nisu godišnje davale 5 do 7 kao mi prošle godine milijardi kuna za obnovu. To je ona vaša razlika o kojoj govorite da se negdje izgubila, ali ne znate da je bio rat, mogli ste bar gledati televiziju. Nadalje, kaže da je najstrašnije prošao mali obrtnik i poduzetnik. Mali poduzetnik je prošle godine prvi pozitivno poslovao. 300% je veća dobit malih poduzetnika prošle prema pretprošloj godini a broj zaposlenih se popeo sa 105 na 138 tisuća u malom poduzetništvu itd.
Hvala. Drugi ispravak poštovana zastupnica Irena Ahel.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo u nizu tih netočnih navoda što je gospodin Kajin ovdje iznio od možebitnog spajanja brodogradilišta Kraljevica, Uljanika itd. što uopće nema veze sa ovim proračunom ja ću se skoncentrirati samo na jedan konkretan slučaj. Gospodine Kajin, rekli ste da se radi sportska dvorana u Bakru odnosno da se u nju ulaže 5 milijuna kuna zato što je tamo HDZ na vlasti. To naprosto nije točno. Ta sportska dvorana je odavno trebala biti izgrađena i pitanje je zašto bivša vlast u Bakru nije omogućila da se ta dvorana gradi odnosno zašto nisu bili sposobni i prikupili svu potrebnu dokumentaciju. To je pitanje.
Treći ispravak poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala, gospodine predsjedniče. Pa evo, u ovoj renesansi pesimizma u Hrvata čuli smo pored ostalog da mali obrtnik je u težoj situaciji nego radnik koji radi kod njega. Pa, normalno u nedostatku imovinskih kartica to može biti tako ali je isto tako i točno da zapravo imamo bezbroj firmi bogatih vlasnika a siromašnih firmi.
Sljedeći je poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je rekao netočno da ovaj proračun ne potiče gospodarski razvoj. Pa netočno kolega. Doista je pitanje jeste vi pročitali dio koji se odnosi na poticanje gospodarstva? Pa nikad nije bilo više poticaja za hrvatsko gospodarstvo nego što je ovaj proračun za 2007. predviđen. Druga stvar, također ste rekli da Vlada ovim proračunom kupuje socijalni mir u predizbornoj godini. Netočno. Netočno. Vlada ovim proračunom provodi program koji je zacrtala na početku. Prema tome ne kupuje nikakav socijalni mir. Jednostavno vraćamo sva, vratili smo sva ona prava i povećavamo zapravo socijalna prava jer je to naš program a ne predizborna godina.
I poštovani zastupnik Ivan Vučić, ispravak netočnog navoda.
Pa ispravljam netočan navod gospodina Kajina uvažene kolege kad je rekao da ova Vlada se kod doznačivanja sredstava jedinicama lokalne samouprave rukovodi politikom. To naprosto nije točno pa je kod spominjanja sportske dvorane Bakar rekao da je to zbog toga što je pobijedio HDZ. Mislim da ga je ispravila gospođa Irena, a evo ja dolazim iz županije gdje je hvala Bogu HDZ na vlasti svih ovih 15 godina pa znamo da u, nažalost u Istri nije. Pa ja bih se sa vama zamijenio za proračun za narednu godinu sa Karlovačkom i Istarskom županijom. Pa, to samo zbog toga da kažemo koliko evo ova Vlada se vodi političkom voljom kod dodjele sredstava. Dakle to naprosto nije istina nego se vodi smjerom ravnomjernog razvoja što je zagarantirano i hrvatskim Ustavom.
Hvala. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati. Klub zastupnika nacionalnih manjina, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Pa nakon nje Klub PGS-a SBHS-a i NBS-a poštovani zastupnik Nikola Ivaniš i Željko Pavlic. Nastavljamo sa sjednicom. U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, predstavnici Vlade. Klub nacionalnih manjina proučio je pažljivo proračun za 2007. godinu i trebali bismo biti zadovoljni što je proračun rastao za 9 milijardi kuna, kao i prethodnih godina. Nažalost, rast proračuna nije posljedica rasta proizvodnje, nije čak niti posljedica povećanja poreza, smanjenja socijalnih prava ili stezanja remena već prije svega naraslih potreba, pa time i naraslih rashoda koji se povećavaju brže od nominalnog rasta bruto društvenog proizvoda. Proračun se puni i pokreće Hrvatsku nažalost na krilima državne i osobne potrošnje, cvjetanju uvoza i priliva stranog kapitala. Budući da je državna potrošnja rasla porezi se nisu mogli smanjivati ali pozitivno ocjenjujemo oživljavanje financijske policije koja kontrolom sive ekonomije zasigurno smanjuje rad na crno i pomaže puniti proračun. 70% novca ići će na plaće zaposlenih u državnom i javnom sektoru, socijali i mirovine. Iako su gotovo sva ukupna proračunska izdvajanja za različita socijalna primanja povećana za nekoliko postotaka povećanje će osjetiti samo korisnici iz Nacionalne populacijske politike, znači korisnici dječjeg doplatka, porodiljnih naknada, opreme za novorođenčad i da ih ne nabrajam dalje. No budući da se očekuje porast korisnika ovih sredstava upitan je porast pojedinačnih primanja. Izdaci za mirovine planirani su s više od 30 milijardi i rečeno je da će stići pratiti potreban rast. No ono što klub nacionalnih manjina smatra pomalo ajde nedopustivim jeste da i za iduću godinu nismo pronašli sredstva za izjednačavanje novih umirovljenika, odnosno njihovih primanja. Jer razlike i do 600 kuna za prosječne mirovine od tisuću i 800 kuna zasigurno su drastične i mislim da smo ozbiljnije o tome trebali povesti računa, jer smo već prošle godine pri donošenju proračuna upravo isto tako upozorili da je to jedina kategorija o kojoj se ne razgovara i koju ne želimo obeštetiti. Proračuna za obrazovanje i znanost prvi puta prekoračio je 10 milijardi kuna, tj. 10,44 milijarde s povećanjem od 9,3%, svakako sa najvećim rastom stavaka namijenjenih rastu standarda zaposlenih u obrazovanju te konačno dočekali smo i besplatne udžbenike za osnovnoškolce i za prve razrede srednje škole koji će od iduće godine postati obvezna, za što e se izdvojiti zaista relativno velika sredstva od 240 milijuna, a vjerujem da će to obradovati prije svega roditelje i na taj način smanjiti jesenski udar na porodični budžet. No što o tom proračunu misle oni koji provode programe obrazovanja i znanstvene programe upravo nam govori današnji štrajk prije svega zaposlenih u srednjim školama, a najavljenim osnovnim školama. I zaista teško je očekivati procvat i baziranje Hrvatske na znanju bez stimuliranih i zadovoljnih nositelja provedbe. Za izgradnju škola izdvaja se isto 80 milijuna, što je opet dosta, a s druge strane daleko od potreba, pa sa i eventualnom novom preraspodjelom poreza i povećanim decentraliziranim sredstvima daleko smo od stvarnih potreba, jer normalno tu se pojavljuje i gradnja svakako športskih dvorana koje mnoge naše osnovne škole još uvijek nemaju niti na papiru. Mogu li zadovoljiti potrebe 20,5 milijardi kuna s čime će raspolagati Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi? Hoće li kapitalne investicije, tj. izgradnja i dogradnja novih bolničkih kapaciteta i nova oprema smanjiti liste čekanja? To je pitanje koje postavljamo jednako pred sve. Za izvornu zdravstvenu zaštitu povećavaju se sredstva za 500 milijuna kuna, odnosno trebalo bi se utrošiti 16,1 milijardu. Hoće li zahvaljujući tom planu prestati se gomilati dugovi u zdravstvu i hoće li i liječnicima i pacijentima biti lakše, više uputnica, manje čekanja? I konačno hoće li se sa onim planiranim sredstvima za novo zapošljavanje konačno početi rješavati i deficit medicinskog osoblja tamo gdje je on konačno izražen. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva dobiva respektabilnih 14,63% više u 2007. godini, odnosno dobiva 3,31 milijardu kuna. Potpore u poljoprivredi koje iznose 2,33 milijarde rastu sa 9% su relativno visoke i ne možemo više reći da su one nedovoljne. One danas dosežu europsku razinu, a ono o čemu ovdje trebamo razgovarati su upravo efekti tih poticaja, njihovo usmjeravanje na resurse koje Hrvatskoj nedostaju ili pak koje imaju sigurno tržište u izvozu. A svakako ovdje bi trebalo razgovarati i o dinamici isplate upravo tih poticaja. Svaštarska politika poticaja nije doprinijela poboljšanju niti kvantitete, a niti kvalitete poljoprivrednih proizvoda. Istovremeno naši sitni proizvođači i dalje su razjedinjeni. Nemamo kvalitetnih, strukovnih poveznih institucija, pa evo čak i korištenje sredstava iz predpristupnih fondova konkretno iz SAPARD-a zbog takve strukture poljoprivrednog gospodarstva postalo je upitno. Stoga pozdravljamo prvi puta proračunske poticaje ustroju udruga proizvođača. Iako smatramo da milijun 500 tisuća kuna je premalo i zasigurno to neće povećati njihovu konkurentnost. Za razliku od toga istovremeno za razvoj konkurentnosti drvnog sektora izdvaja se 42,8 milijuna kuna ili indeks tisuću 712. Iako šumski resursi su 95% u rukama Hrvatskih šuma za razliku od 80% usitnjenog poljoprivrednog gospodarstva koje bi zaslužilo i trebalo najmanje tolika sredstva. Isto se odnosi i na formiranje Agrarne komore gdje su šumari uspjeli formirati Agrarnu komoru koja da li ima više posla ili bi agrarna sa stanjem poljoprivrede zasigurno da bismo trebali procijeniti i stimulirati da konačno i agrarna komora proradi. Iako 2006. nisu sufinancirani programi tehnološkog unapređenja prehrambene industrije, povratak ove pozicije samo govori o tome da smo bili u pravu kada smo tvrdili da nema razvoja poljoprivrede bez kvalitetne prehrambene i prerađivačke industrije. Jedino gotov proizvod i priznati brend može biti kvalitetan izvozni proizvod. Budući da imamo poljoprivrednog potencijala za prehraniti 20 milijuna stanovnika, zasigurno je to resurs o kojem bi trebalo voditi ipak više računa. Još jedna pozicija proračuna Ministarstva poljoprivrede izaziva posebnu pozornost, a to je program uređenje zemljišta koji se povećao sa 500 tisuća kuna iz 2006. na 10,98 milijuna ili indeks 2 tisuće 196. Konačno smo shvatili da s posjedom od nepuna tri hektara nemamo šta tražiti u Europskoj uniji i da na takvim posjedima nije moguće uvesti profitabilnu i konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju baziranu kako na novim tehnologijama tako i na dostignutoj razini znanja na koje se pozivamo. Za ostvarivanje i zaštitu prava i sloboda nacionalnih manjina izdvaja se 11,86% više, odnosno za iduću godinu planira se izdvojiti 35 milijuna kuna. Za rad više od 260 udruga nacionalnih manjina u kojima se njeguje kulturna baština 19 organiziranih manjina bit će izdvojeno 10% sredstava ili ukupno 32,7% od gore navedenog iznosa. Na oko velika sredstva za kulturno stvaralaštvo i manifestacije nacionalnih manjina, no s obzirom da ista pokrivaju i tisak i izdavaštvo teško da će sredstva biti dostatna kako bi svaka manjina izdala barem jedan mjesečnik na svom jeziku. Raspodjela ovih sredstava obavlja Savjet za nacionalne manjine uz prethodne konzultacije i razgovore sa svim podnositeljima programskih zahtjeva unutar pojedine nacionalne manjine, a na isti način se provjeravaju i verificiraju izvješća ostvarenim programima i utrošenim sredstvima i to je dobar primjer demokratske raspodjele ali i transparentnog pregleda utroška sredstava poreskih obveznika. Osim ovih sredstava za kulturne potrebe nismo u potpunosti zadovoljni sredstvima koja su namijenjena obrazovanju naših mladih pripadnika kako u predškolskim i školskim institucijama tako i onim izvanškolskim institucijama koje se posebno osnivaju za Rome. Nekoliko kapitalnih objekata poput osnovnih škola, školskih športskih dvorana, društvenih domova i seoske infrastrukture čeka isto pomoć državnog proračuna, jer jedinice lokalne samouprave manjinske potrebe ne prepoznaju i na žalost ne podržavaju. Budući da smo mi zastupnici iz kluba Nacionalnih manjina isključivo izabrani od nacionalnih manjina, da su sredstva za kulturnu autonomiju povećana u prosječnim granicama rasta gledaju ostale troškove, uz nekoliko amandmana klub Nacionalnih manjina će podržati ovaj proračun. Hvala lijepo.
Hvala. U 15,12 je isteklo vrijeme za prijavu u raspravi u trajanju od 10 minuta po ovoj točci dnevnoga reda. Za Klub zastupnika PGS-a SBHS-a MDS-a, poštovani zastupnici Nikola Ivaniš i Željko Pavlic. Prvi poštovani zastupnik Nikola Ivaniš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Stav kluba regionalnih stranaka PGS-a SBHS-a i MDS-a o Proračunu za 2007. godinu razlikuje se od onoga što je u uvodnome govoreći načelno o proračunu kazao ministar Šuker i to razlikuje se prije svega u tome što iz primarno onog kuta gledanja za koji smo mi zainteresirani mi ne držimo da je točno to da se ovim proračunom stvaraju uvjeti za ravnomjeran razvoj svih dijelova Hrvatske, odnosno mi ne smatramo da je točna konstatacija da se ovim proračunom stvaraju uvjeti za regionalni razvoj i da proračun ima karakteristiku da je regionalan. Proračun se donosi u godini u kojoj je u više navrata od strane Vlade i od strane premijera ozbiljno rečeno da se misli učiniti značajni iskorak i u reformi lokalne samouprave pa i u reformi sustava financiranja lokalne samouprave. Isto tako tijekom godine date su i još neke najave i očekujući ovaj proračun nas je prije svega zanimalo da li će se kroz ovaj proračun te najave i ostvarivati. Tu su nas prije svega zanimale tri točke, pitanje dakle financiranje lokalne samouprave, drugo što je nas zanimalo je pitanje odnosa proračuna i politike Vlade prema umirovljenicima koji su u mirovinu stupili nakon 1.1.2000. godine te odnos prema zdravstvu i četvrto, odnos prema brodogradnji. Analizirajući ove četiri stvari u odnosu na rješenje u proračunu mi smo konstatirali sljedeće: Zahvatima u 2006. godini paketom zakona, a onda sada i kroz ovaj proračun vidljivo je da je za 2007. godinu Vlada nije stvorila okvir, okvir sustava financiranja zdravstva kojim će se kronični deficit zdravstva koji konstantno postoji svake godine iznosi negdje oko 2,5 milijarde, rješavati. Prema tome mi držimo da u tom dijelu ta naša očekivanja definitivno nisu ispunjena. Kada su u pitanju novi umirovljenici nakon 1. siječnja 2000. godine koji danas niti krivi niti dužni dobivaju mirovine manje za 7 do 25% u odnosu na umirovljenike koji su pod istim uvjetima išli u mirovinu prije 1.1.2000. o njima se je u zadnje vrijeme dosta pričalo, spominjani su zakonski projekti, postojala je određena utakmica tko će ponuditi bolja rješenja kako da se oni efikasno i na vrijeme obeštete da se ne bi kumulirao prema njima dug, odnosno minus. Međutim to isto tako ostaje otvoreno i u ovom proačunu nema naznaka na koji će se rješavati, a naravno da izjave tipa formiranja novog fonda koje se daju dnevno i u hodu ne možemo uzeti u obzir i smatrati ih kao nešto s čim netko misli riješiti taj problem. Kada je u pitanju lokalna samouprava, ja ću ponoviti tezu da se u kontinuitetu godina spominje ozbiljna reforma sustava lokalne i regionalne samouprave u sklopu toga i sustava financiranja lokalne i regionalne samouprave te da se u tom području i ove godine dosta toga najavljivalo. Od svega toga svjetlo dana ugledao je prošlotjedni prijedlog zakona kojim se mijenjaju odnosi u raspodjeli poreza na dohodak i poreza na dobit koji preraspodjeljuju tih 800 milijuna oko cijelih se lokalna samouprava posvađala sa Zagrebom ili Zagreb sa ostalima. A ustvari ponuđen je model gdje netko malo više dobiva, ali beznačajno, gdje netko malo gubi isto tako ne na razini izrazito značajnoga, gdje većina ostaje na istome, a najnerazvijeniji će smanjiti proračune, s obzirom na strukturu na koji način pune proračune sa ovim mjerama to će otprilike biti tako. Mi ocjenjujemo da situacija u kojoj se stvorila klima da ostala lokalna i regionalna samouprava treba uzeti Zagrebu da bi se ona razvijala je apsolutno neprihvatljiva. Jednostavno nije čak ni u metodološkom smislu dobra. Radi se o vrlo jednostavnoj stvari. Mi uporno kao što, ja najčešće govorim u zdravstvu i kažem ne ulazimo u to da sustavno riješimo sustav financiranja zdravstva, tako nećemo otvoreno govoriti i o tome kako se raspodjeljuje ukupni financijski kapacitet ove zemlje. I kada bismo o tome govorili onda bismo rekli da smo bez premca danas mi najcentralističkija država. Možda je to donedavno bio Portugal ali je reformama zadnjih godina se je to promijenilo. Bila je to i Slovenija koja je to lani i ove godine počela mijenjati, bila je to i Slovačka, ali sada je to Hrvatska bez konkurencije. A to otprilike izgleda na sljedeći način. Odnos država, lokalna i regionalna samouprava, u Europi se kreće od minimalnim 23% lokalnoj i regionalnoj samoupravi, a 77% državi, što ima određeni broj zemalja. Preko najvećeg broja zemalja u kojima lokalna samouprava i regionalna raspolaže sa 30% ukupnog fiskalnog kapaciteta, a država sa 70, a postoji određeni broj zemalja u kojima 40% sredstava je onih s kojima neposredno kao izvornim prihodima upravlja lokalna i regionalna samouprava. Spremajući se i za raspravu i o proračunu, a spremajući u konačni i politički program regionalnih stranaka za iduću godinu i za parlamentarne izbore konzultirali smo se od Fakulteta političkih nauka, Ekonomskog instituta do Instituta za javne financije, nekoliko ozbiljnih stručnjaka nam je ovih dana skrenulo pažnju da se trend odnosa ovih postotaka u Hrvatskoj pogoršava i ono što se u zadnje vrijeme od Instituta za javne financije može iščitati je da lokalne i regionalna, dakle, županijska samouprava u Hrvatskoj danas raspolaže samo sa 7%. Nategnutih 7%. Mi smo lani govorili o 10, govorili smo prije o 12, a od tih 7 3,5% ide Zagrebu i 3,5 se dijeli na 533 općine, grada i 20 županija. E pa u svemu tome izmjene i dopune kojim se mijenja raspodjela poreza na dohodak i poreza na dobit definitivno ne mogu biti nešto o čemu vrijedi ozbiljnije trošiti truda. U konačnici, 800 milijuna na 600 subjekata kada bi se raspodijelilo ovako ili onako ne može donijeti potrebne promjene. Dakle, mi trebamo višestruke promjene u prilog lokalne i regionalne samouprave. Za to ne postoji niti volja, za to ne postoji niti politička kritička masa. To je meni potpuno jasno. Nama u regionalnim strankama je to kristalno jasno, ali mi mislimo da se o tome mora govoriti. Jer sa ovim omjerom 93% državi, 7% lokalnoj i regionalnoj samoupravi, mi u vrijeme kad pokušavamo ući u Europsku uniju na tu temu imamo antieuropsku politiku jer to je antieuropska politika. Tako europske zemlje ne raspoređuju novce u svojim državama. I u vezi toga još bih jedan primjer naveo. Ovih dana jako puno spominjani porez na dobit se na različite načine dijeli u zemljama Europske unije. Pa npr. postoje zemlje koje su jako dobro sređene, organizirane i posebno su poznate po tome što do svojih javnih financija drže jako puno. To je valjda Republika Austrija, a u tim zemljama postoje oblici rente kojima se financira lokalna i regionalna samouprava na način da se ukupni iznos poreza na dobit u određenom postotku odvaja, dijeli po broju stanovnika i onda pripada poglavarini, lokalnoj i regionalnoj samoupravi. I onda je to pravična raspodjela jednog dijela poreza na dobit. Prema tome, ja ne kažem da to mora biti tako ali mi moramo otvoriti raspravu o suštinskim promjenama, a ovo je definitivno razina kozmetike, razina onoga što se može pričati i u predizborno doba kao nešto što je načinilo i što je dovelo do revolucionarnih promjena. Četvrta stvar koju sam rekao zbog čega mi ne gledamo dobro na ovaj proračun jeste status brodogradnje. Dozvolite da o tome kažem nekoliko riječi pa bi s time i završio. U javnosti je definitivno stvorena percepcija o tome da je brodogradnja samo potrošač i da troši porezne novce poreznih obveznika, građana Republike Hrvatske. Međutim, o tome postoje različita mišljenja i različiti izračuni. Zadnju studiju koju su za hrvatsku Vladu radili stranci, naši brodograđevni stručnjaci u značajnom dijelu odbacuju. Postoje ozbiljne analize i ozbiljni izračuni. Poznati ekonomisti tvrde, onoliko koliko ulaže u brodogradnju trenutno se državi vraća jednako. To tvrdi jedan od stručnjaka sa Ekonomskog instituta Hrvatske u Zagrebu. Drugi, profesor Lovrinčević o famoznim subvencijama kaže vrlo jasno, čovjek koji vodi Katedru za financije. On kaže da ne postoji u svijetu brodogradnja koja opstoji bez subvencije, bilo da je subvencija vidljiva ili nije vidljiva. A mi smo u svijetlu restrukturiranja brodogradnje se opredijelili da kroz ne znam koje vrijeme nema subvencije u brodogradnji. Možda smo se onda opredijelili da nemamo brodogradnju ili da nemamo brod kao zadnji globalni proizvod koji ova zemlja ima ili koji ovaj narod ima. A recimo studija koja je 2005. napravljena i koja je projekcirala hrvatsku brodogradnju 2005. i 2018. je računajući multiplikaciju i efekt onoga što sva industrija kao radi s brodogradnjom uplaćuje državi u državni proračun ta studija kazuje da bi u 10 godina za ulaganje u brodogradnju koje je potrebno da bi se redovno financirala proizvodnja i da nema kašnjenja da bi Hrvatska država bila u plusu 8,2 milijarde. Pa mislimo da su sve te opcije u svakom slučaju barem u pravu i mogu dobiti pravo na raspravu, a ne da se brodograđevnoj industriji, brodogradnji presudi ovako kako joj se presuđuje u javnosti i kroz medije. Mislimo da to nije dobro, mislimo da to nije u redu. O subvencijama u brodogradnji, odnosno o tom problemu sa ovim što se u ovom proračunu spominje ozbiljnije ne može biti govora. Eto, to su sve razlozi zbog kojih mi mislimo da u ta 3 ili 4 suštinska područja proračun ne odgovara onome za što se mi 15 godina na hrvatskoj političkoj sceni kao redovne stranke zalažemo u borimo i mi ga nećemo podržati. Hvala lijepo.
Hvala. U nastavku rasprave, poštovani zastupnik Željko Pavlic u ime kluba. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, predstavnici ministarstva, poštovane dame i gospodo. Dopustite samo još dakle nekoliko riječi o ovom problemu. Dakle, mi kao regionalne stranke posebno smo osjetljivi na položaj regija u Republici Hrvatskoj, a ovo je možda i prilika dakle da upozorimo na to da smo svjedoci zapravo jednog suprotnog procesa u Republici Hrvatskoj, da u Republici Hrvatskoj ne idemo putem regionalizacije, ne idemo putem decentralizacije nego upravo suprotno, idemo putem centralizacije, idemo putem daljnje edatizacije Republike Hrvatske. To po nama nije dobro, naš je generalni stav da bi upravo regije i niže jedinice lokalne samouprave morale biti te koje vode računa o standardu i svim potrebima svojih građana i to u što sve većoj mjeri. Na žalost to sada nije slučaj. Slučaj je dakle da imamo postupak da je Republika Hrvatska država sa jako snažnom dakle državom, a to se prvenstveno dakle simbolično ogleda i u ovom našem proračunu u kojem Republika Hrvatska, dakle Vlada Republike Hrvatske, njezina ministarstva raspolažu sa ogromnom veličinom proračunskih sredstava, čuli smo već i ovdje dakle da je samo negdje više od 7% tih sredstava pod kontrolom naših općina, gradova i županija. Za razliku od toga još 1997. bio je drugačiji raspored ne puno bitnije drugačiji, ali ipak nešto u korist dakle jedinica lokalnih samouprava. Onda su te jedinice sudjelovale sa 11,5% ukupnim proračunskim sredstvima, Grad Zagreb sudjelovao je sa 5,7%, a država je bila sa 82%. Danas je država ta koja raspolaže sa više od 90% ukupnih proračunskih sredstava. Mi to stvarno dakle ne možemo podržati, naš je stav da se ide u reformu dakle porezne politike i da se to dakle mijenja u onim odnosima kao što je to govorio kolega Ivaniš. Ono što na što bi još htjeli upozoriti dakle na to da bi regije te morale biti koje bi bile nositelji gospodarskog razvoja. Kao primjer bih tu naveo položaj tekstilne i obućarske u Republici Hrvatskoj. Dakle, to je industrija koja je koncentrirana, slično kao i kod brodogradnje. Dakle, u jednom kraju naše Republike, u sjeverozapadnom kraju mi vrlo dobro znamo koji su problemi dakle u toj grani industrije i što bi trebalo poduzeti da se to promijeni. Na žalost naše županije, gradovi i općine nemaju nikakvih instrumenata da se to napravi, a država jednostavno neće jer ona iz svojih udobnih fotelja ovdje u Zagrebu to neće zapravo ni vidjeti, a vjerujem da bi naše regije, općine i gradovi imali tu mogućnost, oni bi sigurno intervenirali. Na ovakav način i dakle primjenom poreza na dohodak doći ćemo u situaciju da će uz državu jačati samo neki gradovi u Republici Hrvatskoj, neće biti situacije da će imati Grad Zagreb mnogo takvih, a na uštrb onih malih sredina koji su i sada bile zapostavljene i opet ćemo biti svjedoci depopulacije upravo tih nerazvijenih sredina što bismo svakako trebali i morati izbjeći. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, štovani predstavnici Vlade, dame i gospodo. Vrlo ne bih iskazao ovu sigurnost koju je iskazao kolega Kajin da je ovo naš posljednji proračun, odnosno proračun koji donosi ova Vlada i koji će ova kompozicija Sabora usvojiti jer koliko je meni poznato izbori bi se mogli dogoditi i početkom 2008. godine. To što kažem to je malo vjerojatno, ali tako da ne bih ovako žurio s ovim optimističnim ili ovim ne znam već kakvim konstatacijama kao što je to iskazao kolega Kajin. Mislim, nadalje uopće nije bitno tko će glasati za ovaj proračun, da li glasati ili ne glasati jer zapravo ovaj naš Hrvatski sabor je jedno neponovljivo mjesto gdje se proračun može donijeti sa 25% glasova plus jedan glas. U svim drugim općinama, gradovima, županijama za takvo što je potrebno 50% plus jedan. To je prije nekoliko godina očito netko želio da izbjegne upravo onaj i donošenje proračuna ima jedan politički naboj i konflikt pa smo eto smo ušli, očito ova Vlada to nije željela tu praksu mijenjati tako da činjenica da će HSLS glasati za ovaj proračun zapravo gotovo da ne znači apsolutno ništa kada je to moguće doista donese samo jedan klub. Tako da i one ucjene da li će netko glasati ili neće prvo su zapravo promašene, druge su vrlo upitne iz jednostavnoga razloga zbog toga što nitko nema mandat da neku lokalnu samoupravu, neki prostor upravo zbog toga što u određenim političkim razgovorima osjeća navodni pritisak da zapravo da ucjenjuje da li će ta sredina ili neće dobiti određena sredstva iz države. Tako kažem sve skupa mi zapravo imamo pred sobom jedan proračun koji se bitnije ne razlikuje od proračuna koji smo donosili u proteklih ja od '92. godine, a evo recimo ako možda ipak malo slabije pamtim sigurno zadnjih 10-tak proračuna su ipak bili uglavnom slične i istovjetne strukture, osim te blage činjenice da se je zapravo neznatno ili znatnije povećava pa onda možemo upravo vidjeti da li, odnosno kako se država tu pokazuje kao da li dobar ili malo bolji ili malo lošiji, odnosno ili malo bolji gospodar. Ono što je zapravo nama vrlo važno iz kluba HSLS-a, a to je upravo inzistiranje na ovome … [[Govornik se ne razumije.]] razvoju Republike Hrvatske. Ovo mi gotovo kao mantru ponavljamo već od '92. godine kako sjedimo u ovom Parlamentu, mi smo svjesni da postoji bogat, odnosno da i za nas i za otprilike u Hrvatskoj vrijedi bogati sjever i siromašni jug. Razlozi za upravo tu podjelu na nešto što je bogatije dijelove Republike Hrvatske i siromašnije su uvjetovani i nekim povijesnim razlozima, a moguće i političkim, ali ono svakako da je dodatna činjenica točka na i bila upravo i ovaj rat koji se je odvijao, koji smo imali tamo početkom 90-tih godina kada svi prostori nisu jednako stradavali i dobro je da nisu svi jednako stradavali, da je doista bilo prostora koji nisu trpjeli ratna razaranja recimo kao što je trpjela istočna Hrvatska, pa tako su i onda bogati prostori recimo kao što je to vukovarsko područje, osječko područje, pa i Baranja su zapravo preko noći postale siromašna područja. I ono što smo mi uvijek inzistirali kako bi doista gotovo anticipirajući određene i političke procese i politička kretanja a to je da doista mudra Vlada, a jedan od mehanizama na koji Vlada pokazuje svoju mudrost je upravo kroz državni proračun, da pokuša voditi jednu selektivnu politiku i gdje će na pravi način valorizirati činjenicu da se neki prostori stjecajem ne svoje krivnje nisu mogli razvijati ravnomjerno. I meni je potpuno jasno da je to relativno lako reći ali očito je kao što i sami znate iz onoga teniskoga, teniske terminologije brake point i nije tako lako učiniti i onda poneki puta se doista ovako radi po nekoj inerciji. Ja sam prošle godine u ovom Parlamentu bio, imao prilično problema sa zastupnicima iz jedne stranke kada sam branio onaj proračun zbog toga što mi se učinilo da je proračun za 2006. godinu po prvi puta nešto značajnije valorizirao prostor istočne Hrvatske. Sada bi trebalo izvršiti analizu i ja kao zastupnik i nemam uvid da li sve ono što je na neki način bilo predviđeno, da li je to i utrošeno ali svakako da i dalje moram govoriti da istočna Hrvatska još uvijek nije zapravo uhvatila ritam sa onim ostalim dijelovima Hrvatske. Treba se samo podsjetiti na način kako su zapravo prošle banke u onim prostorima, da samo spominjem "Gradsku banku", "Županijsku banku" pa i "Slavonsku banku", kako ne znam imate one kapitalne investicije u infrastrukturi, da su na neki način ti prostori bili zakinuti. Svakako da do '98. godine niste ni mogli očekivati da se gradi koridor 5C iz jednostavnog razloga što je određeni prostor još uvijek bio pod, nije bio, bio jest dio Hrvatske ali nije bio pod našom ustavno pravnom ingerencijama ali ili ne znam niste mogli razvijati kanal Sava-Drava-Dunav, da su to sve stvari koje su, zapravo nas čeka neka bolja vremena. Ali čini mi se sad, ipak nakon 15.-tak godina da strpljenje građana ipak pomalo onako curi i da bi, upravo zato i ja apeliramo na mudrost i odgovornost Vlade da doista pokuša vidjeti da se i tamo događaju pozitivni, prije svega gospodarski procesi koji onda prije svega zadržavaju građane na tom području. Zadržavaju ih, na neki način nude ono što je vrlo važno, to je budućnost. Nude perspektivu. I kažem, vrlo je opasna tendencija ne znam da Zagreb prosječno raste za jedan Vukovar godišnje a da zapravo ovi prostori upravo kažem koji su prije rata bili bogati danas nepovratno siromaše. Ono što uvijek je, u teoriji što je opasno a teorija odnosno a kroz teoriju nas uči i praksa da ono što je siromašno postaje još siromašnije a ono što je bogato postaje bogatijem iako kažemo u tom hrvatskom, pardon u europskim razmjerima to i nije neko osobito bogatstvo. I onda se stvaraju te nepotrebne netrpeljivosti na relaciji ne znam Osijek-Zagreb, ili ne znam Split-Zagreb ili Rijeka-Zagreb i mislimo da to nije dobro ako imamo jednu jasnu strategiju da o Hrvatskoj prije svega mislimo kao jednu jedinstvenu cjelinu u kojoj postoji upravo i ta različitost koja bi nas trebala i veseliti. Ili ne znam, da se sav život upravo, sav život da se stjera u ta 3 ili 4 grada. Upravo zbog tih razloga vrlo je važno o čemu su i kolege ispred mene govorile, upravo da doista taj život u tim malim jedinicama lokalne samouprave mora postati atraktivan, mora postojati zapravo opipljivi razlozi zašto bi oni tamo željeli živjeti. Ako će ostati živjeti onda doista im se moraju ponuditi oni manje-više svi oni sadržaji koji pripadaju jednom normalnome životu. I zato ova rasprava isto koja ide, koja je pokrenuta prošli tjedan još uvijek traje. To je ta raspodjela poreza na dobit, zapravo još uvijek pokazuje kako su oni isključivo vode političkim odnosno barataju se upravo ti politički artiljerija a vrlo malo oni doista argumenti da li jest netko nešto dobivao nešto na što nije imao pravo, da li se sada zapravo ili se sada radi neka korekcija koja svakako nije savršena ali gdje bi morali inzistirati upravo na toj korekciji da tamo nema smisla da ako netko zarađuje u mjestu "x" a da se ne znam porez na dobit se ubire negdje drugdje. To su kažem sve vrlo, to onda, to su vrlo važne stvari koje kažem ne smijemo ih ovako lomiti preko ovih političkoga diskursa nego upravo bilo bi, ja bi bio puno zadovoljniji i sretniji kada bi se to događalo kroz jednu argumentiranu raspravu gdje bi nas doista onda ova sila argumenata uvjerila da se nešto pod hitno mora dogoditi. Doista ne bih volio da je Hrvatska precentralizirana zemlja jer ja sam uvijek ponavljao da Zagreb nikad u svojoj povijesti nije imao, nije značio ono što je recimo značio Pariz za Francusku, nit' je bio srce i mozak Hrvatske. Da je Hrvatska imala jedan sasvim drugačiji povijesni razvoj i upravo na taj način mogli bi taj trend europizacije za koji se eto deklarativno zalažemo, mogli bi upravo pokazati na tome. Pa eto, prošli tjedan smo raspravljali o toj populacijskoj politici pa smo upravo došli do tog jednog velikog pitanja da li mi jesmo ili nismo moderna nacija? Po nekim našim ipak izjavama koje nas otkrivaju pokazujemo koliko smo još uvijek zapravo na neki način zapleteni u prošlost. Ali eto ta populacijska odnosno ta drugačija demografska politika upravo je moguće voditi i ako se proračun na neki način drugačije distribuira. Isto također mi se deklarativno zalažemo za društvo znanja. Evo suočavamo, ne znam danas ili sutra ili ovih dana će početi štrajk prosvjete. Ja sam se mogu prisjetiti da tamo iz kraja '80. godina, iz onih kažemo vremena, upravo da usporedimo da je plaća profesora na srednjoj školi bila približno jednaka gotovo u ondašnji dinar sa plaćom suca na općinskom sudu. U međuvremenu je došlo do drastičnih razlika. To je vrlo jedna isto opasna tendencija jel' uzmite samo zapravo za primjer recimo jednu Njemačku i onda možda tražite, kad bi tražili motive, razloge zašto je recimo Njemačka danas jedna od najrazvijenih zemalja? Upravo zbog toga što su Nijemci odavno shvatili da inzistiranje na dobro plaćenom učitelju, nastavniku, profesoru je zapravo temelj budućega razvoja njihove zemlje. I bojim se da zapravo tu činjenicu mi smo smetnuli sa uma pa da upravo ovoga momenta obrazovanje i ovo osnovno i srednje školsko i predškolsko i ovo visoko da je itekako bitno zaostaje za nekim drugim segmentima našega ovoga, ipak bitno i još uvijek relativno siromašnoga društva. Tu mislim da bi nešto trebalo učiniti i mislim da to i ljudi koji rade marno u prosvjeti i to već godinama da zapravo zaslužuju jednu valorizaciju njihovoga položaja. Isto također, neki puta radimo, vršimo palijativne mjere a to je ideja besplatnih udžbenika. Mislim da tu također postoji prostor da se naprave kriteriji jer doista postoje ljudi koji mogu bez nekih većih problema osigurati svojoj djeci udžbenike a upravo da ta uranilovka ili politika jednakih želudaca doista nema razloga da vrijedi baš na svim segmentima. Drugi cilj … [[Govornik se ne razumije.]] je kako se kaže je izražavanje razine socijalnih prava što bi trebalo Hrvatsku svrstati u red socijalnih država. Međutim, razina postojećih socijalnih prava i ako … [[Govornik se ne razumije.]] predstavlja veliko financijsko opterećenje ipak nije dostatna da bi se osigurao kvalitetan život korisnicima tih prava. U tom smislu trebalo bi po našem mišljenju utvrđivanje proračuna izraditi mogućnost eventualnih uvećanja stavki koje se odnose na pojedina prava. Tako na primjer, treba pokušati još više uvećati sredstva za dječji doplatak i roditeljske naknade. Time bi se zasigurno poduprlo ostvarivanje ciljeva nacionalne demografske politike a bilo bi također više nego dobro izdvojiti i dodatna sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja te brige za osobe s posebnim potrebama, zaštitu obitelji, djece i mladeži. Upravo te slabe subjekte, o njima također treba voditi itekako računa. Zapošljavanje, isto otvara se taj veliki problem upravo činjenica da je veliki dio tih naših banaka zapravo odnosno najveći dio naših banaka u stranim rukama. To već isto kao mantru ponavljamo, upravo interes ovoga stranoga kapitala je samo izvlačenje profita a nikako ne baš otvaranje novih radnih mjesta i mislimo da upravo u zapošljavanju moramo pronalaziti neke druge moduse kako bismo taj veliki, zapravo gorući, možda i najveći problem u Hrvatskoj uspjeli razriješiti. Isto također, što će biti sa novim umirovljenicima, da li je taj kraj 2007. godine znači kad se ulazi upravo pred izbore da je to tajming za njihovo rješavanje, njihov broj je velik, to je negdje oko 320 tisuća. Ovi su barem, stari su imali stav Ustavnoga suda, ovi novi imaju zapravo samo obećanje i tu se također po našem mišljenju nešto treba iskoristiti. O problemima u zdravstvu mislim da je kolega Ivaniš vrlo kompetentno govorio a ono što bismo, što se nama čini u Klubu HSLS-a da doista postoji to je prostor a to je još uvijek nakon petnaest, šesnaest godina uspostave neovisne i demokratske Hrvatske. Mi zapravo još nemamo inventar, nemamo katalog popisa sve naše imovine i mislimo da je to krajnje vrijeme. I mi smo to kad smo govorili o izvještaju izvršenja državnog proračuna za ovu godinu, za prvo polugodište upravo rekli da je krajnje vrijeme da se izvrši taj jedan popis sve te imovine koja bi itekako mogla biti upravo za ove nužne reforme obrazovanja pravosuđa, zdravstvenu i tu bi se mogla pronaći itekakva sredstva pa čak ni onda zaduženje po našem mišljenju, barem na neki način izračuni pokazuju ne bi bilo nužno. Ali još samo da kažem, budući da doista nije bitno kako će se glasati klub HSLS-a će ipak glasati za ovaj proračun. Hvala.
To smo htjeli čuti. Inače, u pogledu ove objekcije koje je kolega Kramarić naznačio zašto se proračun donosi sa ovakvom većinom može biti donijet sa 39 glasova. To je zato zbog toga što je to tako utvrđeno u Ustavu jer Ustav kaže da ako Ustavom nije drugačije određeno Hrvatski sabor donosi odluke većinom glasova ukoliko je na sjednici nazočna većina zastupnika. I ta odredba Ustava je i od devedesete godine i ostala je nepromijenjena i u ranijim izmjenama Ustava i u ranijim člancima Ustava gdje je utvrđeno da se određenom većinom donose određeni zakoni. To je bilo u Ustavu i prije devedesete, i u Ustavu SR Hrvatske i u poslovnicima onog Sabora i ovog Sabora, i nitko to nije mijenjao. Za Klub HNS-a poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite!
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Evo, proračun pogotovo zadnji proračun u mandatu ove hrvatske Vlade je prilika da se ocijene i rezultati ukupnoga vladanja pa ja ću naravno i o tome nešto reći, ali najprije bih načelno rekao nešto o prihodima i rashodima ovoga proračuna i ovim pitanjima o kojima smo razgovarali proteklih dana a to je pitanje decentralizacije odnosno samo fiktivne decentralizacije jer stvarne decentralizacije u Hrvatskoj nažalost još nema. Dakle, porez na dohodak koji se ovdje smanjuje naravno ako se uspoređuje sa porezom na dobit koji je naravno znatno izdašniji porez, u ovom času je to svakako tako. Odnos tih dvaju poreza je takav da država zapravo dobija milijardu kuna, prema tome država nema nikakvog gubitka. Ona gubi oko 2 milijarde poreza na dohodak ali zato dobija pune 3 milijarde zbog rasta poreza na dobit. Prema tome, ako se doista željelo ići prema nekakvoj decentralizaciji onda bi država trebala koristiti neke druge mehanizme a ne ove koje je koristila. Hrvatska narodna stranka liberalnim demokratima je predlagala da i porez na imovinu također bude porez koji će pripasti jedinicama lokalne samouprave i sa pola milijarde koliko taj porez iznosi za 2007. godinu to bi išlo prema nekim naznakama povećanja prihoda jedinica lokalne samouprave pa bi i država a ne samo grad Zagreb ponijela dio toga tereta. Ovo sa gradom Zagrebom je potpuno krivi pristup, to naravno moram reći. Logika izjednačavanja ili uvođenja promjena u bilo koji sustav je taj da se nikome ako je to ikako moguće ne ukida. Gradu Zagrebu se ukida oko 600 milijuna kuna, oni kažu i više, blizu 8 stotina milijuna kuna i pitanje je da li će grad Zagreb moći funkcionirati na način kako je funkcionira do sada ne ulazeći da li baš je svaka stavka u politici grada Zagreba opravdana, ja sam tamo oporbeni vijećnik, ali mislim da ovo nije dobar pristup jer država bi da ima stvarne volje za decentralizaciju trebala zapravo otpustiti porez na imovinu i tako sa nekakvih pola milijarde kuna sudjelovati u toj preraspodjeli financijskog kolača. Država to nije učinila i zapravo konačnica svih njenih ustupanja, ustupanja poreza na dohodak odnosno jednog njegovoga dijela je ta da će ona od ta dva poreza imati milijardu kuna više nego prošle godine. Prema tome, o kakvoj decentralizaciji možemo govoriti. Što se rashoda tiče vidljivo je naravno da raste potrošnja i po tome je ovo doista predizborni proračun, proračun glasajte za nas a poslije ćete vidjeti što će se dogoditi. Rastu dakle plaće. Plaće rastu po stopi od 111%, doduše govori se da su to fondovi zdravstveni, mirovinski, za zapošljavanje pa je rast plaća od 7% što isto naravno nije mali rast plaća ako vidimo da neke aktivne stavke od ovoga proračuna zapravo ne rastu ili stagniraju. Tako u ovom proračunu rastu troškovi promidžbe, dakle ono što spada u usluge za punih 163% što je ogroman iznos rasta toga, a jednako tako i intelektualne i osobne usluge za iznos od 131% odnosno 31% kako hoćete, što je isto veliki rast i radi se o velikim iznosima novca koji dostižu negdje oko milijardu kuna. Prema tome radi se o rastu potrošnje, a poslije ću pokazati da one stavke proračuna koje bi mogle biti element ili poluge razvoja ostaju iste, odnosno vrlo blago rastu pa se može reći da stagniraju. Tako primjerice ministarstva koja troše puno novca, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo vanjskih poslova, ne znam zašto ono, Ministarstvo obrane to mi je donekle jasno jer smo donijeli dugoročni plan razvoja Oružanih snaga, Ministarstvo obitelji, branitelja, generacijske solidarnosti. Ta ministarstva rastu sa dvocifrenim brojkama. Rast prihoda tih ministarstava i rashoda tih ministarstava, dakle među najvećim potrošačima novca u Republici Hrvatskoj je dvocifrene brojke, dakle 10 i više posto. Istovremeno oni segmenti koji bi mogli biti elementi i poluge razvoja, one ili rastu vrlo sporo ili pak padaju kao što je Ministarstvo gospodarstva raste za svega 4,21%, a gospodarstvo i poduzetništvo u tom ministarstvu sa svega 100,2 90, odnosno 100,3%. Dakle ministarstva koja troše rastu za 10 i više posto, a ministarstva koja bi trebala omogućiti proizvodnju i razvoj, rastu za 1, 2 ili 3% i po tome je ovo predizborni proračun čija je poruka kao što sam rekao, glasujte za nas a poslije ćete vidjeti što će se dogoditi jer to naravno može biti samo kratkoročni dobitak, jer ako nema ulaganja u razvoj onda naravno dugoročno ne može biti dobitka za bilo koga. Pogotovo su zanimljive one stavke koje se tiču obrazovanja, znanosti i onoga što je eksplicite namjena razvoja. Fond za razvoj i zapošljavanje pada na 60% od svoga prošlogodišnjega iznosa i to doista nije lako razumjeti, a fond za regionalni razvoj kojim se tako dičimo i gdje imamo tako puno problema, naime dičimo se potrebom regionalnog razvoja jer znamo da su pojedini dijelovi Hrvatske 17 puta manje razvijeni nego neki drugi dijelovi Hrvatske. Taj Fond za regionalni razvoj ne raste sa 10% nego raste samo sa 1,06%. Znanstvenoistraživačka djelatnost o kojoj tako puno govorimo, govorimo o Hrvatskoj i društvu znanja raste za 1,27% a posebno ću se osvrnuti na priče o velikom rastu izdvajanja za obrazovanje i znanost, pa se govori kako se Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa govori kako je to nevjerojatan rast da od 2003. godine na 2007. godinu rast novca za Ministarstvo obrazovanja i znanost, dakle za obrazovanje i znanost je nevjerojatnih 38%. Međutim, ako pratite kako je rastao državni budžet kroz to razdoblje, dakle 2004., 2005., 2006. i za 2007. godinu, onda ćete vidjeti da je udio proračuna Ministarstva obrazovanja, znanosti športa u ukupnom proračunu zapravo blago padao, a nije rastao. Dakle jednako toliko tih fascinantnih, nevjerojatnih 38% je raslo i ukupni proračun. Prema tome za te četiri godine udio obrazovanja i znanosti u ukupnom proračunu Republike Hrvatske je blago padao a nije rastao i to se vrlo jasno može vidjeti po godišnjim rastovima proračuna toga ministarstva i godišnjim rastovima budžeta Republike Hrvatske. I o kakvom onda mi možemo govoriti društvu znanja i kako možemo govoriti o tome da je to naša temeljna, temeljni cilj, temeljno određenje koje će nam onda donijeti boljitak. Mi znamo da u tom odnosu bitno zaostajemo, da su izdvajanja u Hrvatskoj za obrazovanje i znanost znatno ispod zemalja kojima bi se htjeli približiti, primjerice Finska ili Irska, a mi već četiri godine u tom smislu stojimo na istome mjestu, tapkamo i netko se zadovoljava time da ministar kaže kako je to nevjerojatan rast od 38% zaboravljajući ili skrivajući da u relativnom smislu nema rasta nego je to blagi pad. I nešto o plaćama prosvjetnih djelatnika. Hrvatska narodna stranka u potpunosti podupire zahtjeve sindikata za povećanjem plaća od 20% zato što je apsolutno nedopustivo da su plaće prosvjetnih djelatnika, dakle onih ljudi koji moraju imati po zakonu visoku ili višu spremu za 14% manje od hrvatskoga prosjeka i za 23% manje od prosjeka zaposlenih u privredi, a znamo da hrvatski prosjek nije prosjek visoke i više školske spreme i kako u takvim okolnostima sa povećanim zahtjevima na nastavnike imamo vrlo teške materijalne uvjete rada, imamo pretrpane učionice, imamo veliki broj škola u tri smjene, imamo vrlo zahtjevne, a stihijske dobro nepripremljene reforme, hrvatski nacionalni obrazovni standard. Imamo državnu maturu u koju se isto ušlo stihijski, kako možemo očekivati da ćemo sa rastom plaća od 6% koji je manji nego prosječan rast plaća u Hrvatskoj, da ćemo na tom polju postići nekakav pomak. I zato smatram da bi elementarno što bi trebalo učiniti, to je zahtjev trenutka, to je plod svih onoga što se dogodilo protekle tri godine pa još i poslije toga, ja tu ne dodam straničarski ili usko ideološki, ali činjenica je da je danas plaća prosvjetnih djelatnika, ljudi sa visokom i višom školskom spremom za 14% ispod prosjeka plaće u ovoj zemlji. I što onda možemo očekivati? Prema tome to su stvari za koje smatram da apsolutno su loše postavljene u ovom proračunu i ako bi, dakle negdje trebalo doći do pomaka, onda bi trebalo doći na ovim područjima razvoj i zapošljavanje, regionalni razvoj, znanstvenoistraživačka djelatnost i obrazovanje, a na sva ta područja ne samo ove godine dakle za proračun za iduću 2007. godinu nego zadnjih 4 godine stalno smo svjedoci stagnacije a nema nikakovih ozbiljnijih pomaka u tom smislu. I na kraju dva pokazatelja koja potvrđuju ovo o čemu ja govorim, koji su najsigurniji pokazatelji razvoja i rasta u nekoj zemlji? Rast zaposlenosti s jedne strane i rast izvoza s druge strane. Sve ostalo može biti interpretirano ili ne na krivi odnosno pravi način. Ali ta dva podatka, rast zaposlenosti odnosno nezaposlenost u nekoj zemlji i izvoz odnosno pokrivenost uvoza izvozom su činjenice koje je nemoguće osporavati, a ta dva podatka ovdje se naravno u ovom, ovim obrazloženjima govori kako je to veliki pomak. Ali zapravo se radi o minimalnom pomaku u protekle 4 godine. Broj nezaposlenih se u Hrvatskoj u protekle 3 godine dakle vjerojatno će se taj vrlo, vrlo spori trend nastaviti i iduće godine se smanjio za desetak, dvadesetak tisuća. Dakle onaj, onaj trend koji je postao u prvim godinama 2000. godine pa do 2003. godine od pedesetak tisuća nije nastavljen. Broj nezaposlenih u Hrvatskoj u protekle tri godine smanjen je za desetak tisuća ovisno o tome na koji način se ta metodologija i ovisno naravno o dobu godine kada se ti podaci obznanjuju, ali to je to. Jednako tako pokrivenost uvoza izvozom zatečena prije 3 godine nije bila sjajna, to treba reći. Bila je nekako 46, 47%. Danas je oko 48%. Dakle nema tu pomaka. To su stvarni rezultati rada ove Vlade. Ovaj proračun će naravno u tom smislu donijeti samo još usporavanje rasta jer ovo je proračun potrošnje a nije proračun rasta i razvoja i to su razlozi kolegice i kolege, gospodine ministre zašto Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke neće podržati ovaj proračun. Hvala lijepa.
Hvala. Sedam ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovani kolega zastupnik je rekao nekoliko točnih, netočnih navoda pa koliko stignem. Prvo, kritizira zašto Ministarstvo branitelja, međugeneracijske solidarnosti raste dvocifreno? Zato kolega što daje novac za one koji su ovu državu stvorili. Skrb za branitelje raste za 11,5% na 5 milijardi. Zapošljavanje branitelja za 14%. Ja bih dao još i puno više. Trajna prava branitelja rastu na 876 milijuna ili plus 11,7%. Nadam se da vas to ne smeta. Nadalje, to isto Ministarstvo brine i za naš pomladak pa je doplatak za djecu porastao na 1,7 milijardi ili dvocifreno također 23,7%. Ja mislim da su to dobre strane proračuna, a ne loše. Istovremeno je netočno da one stavke koje potiču poduzetništvo rastu samo 2%. Netočno je zato jer treba zbrojiti sve ono što potiče. Ne samo direktno ono što ulazi u poduzetničke zone. Ono što ulazi u poduzetničke kredite kao subvencija. Nego treba i Fond za regionalni razvoj i ono što su poticaji poljoprivrede i tako dalje. Kad se to zbroji onda se vidi da je uravnotežen proračun između investicija i socijalnog dijela.
Drugi, povreda Poslovnika poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče kolega zastupnik Hebrang je povrijedio Poslovnik, članak 214. jer on nije ispravio moj netočan navod nego je obrazlagao navod koji sam ja izrekao. Ja sam rekao da ministarstva koja troše, da njihov, da je njihov rast dvocifreni. On se složio s time da je dvocifreni i obrazlagao je zašto je to tako. To nije ispravak netočnog navoda nego polemika koja je na trenutke imala i neke naznake ideološkog dociranja što ja naravno u potpunosti odbacujem.
Ne slažem se da se radi, da se ne radi o ispravku netočnog navoda jer vi ste iznosili određene tvrdnje. Zastupnik Hebrang je te tvrdnje osporavao i obrazlagao razloge zašto, uslijed kojih osporava te tvrdnje. To je rasprava o osporavanju dio tvrdnji. Vi pledirate da je tvrdnja vaša točna, a zastupnik da osporava da je to netočno. Dakle ne radi se o povredi Poslovnika. Drugi ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik Radoš naveo je netočno da je porez na dobit veći porez nego što je porez na dohodak. Ja ću samo evo iz jedne informacije Ministarstva financija reći podatak pa neka se informira zastupnik. Realizacija poreza na dohodak u 2007. godini biti će oko 10 milijardi kuna, 9,9, a realizacija poreza na dobit znači zajedno onako po starom zakonu kako su ga ubirale i jedinice lokalne uprave i samouprave i država biti će negdje oko 7,7 milijardi kuna. Stoga je gospodin zastupnik netočno naveo. Isto tako i stvarni rad Vlade koji je ocijenio na kraju kroz ocjenu proračuna kojeg neće donijeti Hrvatska narodna stranka ja mislim da je najbolji odgovor da je od početka rada ove Vlade upravo disciplinom ubiranja i poreznih prihoda, a i disciplinom trošenja sredstava ukupni gabariti proračuna su povećani za gotovo 28 milijardi kuna.
Treći ispravak poštovani zastupnik Franjo Arapović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravio bih jedan od navoda. Kada je gospodin zastupnik izjavio da je, da je zaustavljen razvoj u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa i ulaganje. Ako je ukupni rast državi bio 31%, ulaganja u državu a u Ministarstvu je do sada povuklo 33,66% iliti ga 2 milijuna i 619 tisuća kuna. To je 2 milijarde i 619 milijuna kuna. A da bi to mogli napraviti, reći ću vam samo jedan navod da je u periodu od 2000. do 2003. godine u Ministarstvu nađen minus potraživanja od milijardu i 200 milijuna kuna. A da je Ministarstvo 40 tisuća nagodbi potpisalo za smjenski rad, to samo minusi koji su nađeni u periodu od 2000. godine do 2003. I da je … [[Govornik se ne razumije.]] 2006. godine isplatilo 320 milijuna, 8 kuna sve minuse da bi sveli na jedan prihvatljivi nivo danas.
I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa evo kolega u svom žaru napominje da imamo veliki broj škola koje rade u tri smjene što apsolutno nije točno. Imamo nažalost, nažalost nije točno. Imamo veliki broj škola sa nedovoljno učenika ali vrlo mali broj škole koje rade u tri smjene. U Zagrebačkoj županiji slučaj je samo u Dugom Selu što se i tamo moglo drugom organizacijom doći. U Gradu Zagrebu isto nažalost vrlo, vrlo malo tog ima. Prema tom to je stvarno krivi navod. Drugo, govori kolega da ova država ne brine za školstvo što nije točno. Ova država je pokrila sve dugove nastale u srednjim školama i zatvorene račune zahvaljujući vašem nepoštivanju kolektivnih ugovora. I treće, visoka znanost u toj nebrizi sudjeluje u razdoblju od 2003. do sad sa 46% povećanja, više od 46%. Ja se nadam da će sljedeći proračun biti još značajniji.
I sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Pa evo, govoreći o plaćama prosvjetnih radnika zastupnik je iskazao veliku skrb i složio se s njihovim zahtjevom za 20 postotnim povećanjem rekavši pri tome, citiram: "Da na to ne gleda stranački niti politikanski.", što je netočno. Jer samo ću ga podsjetiti da je vlada u kojoj je on bio ministar 2000. godine tim istim prosvjetnim radnicima smanjila plaće za 14%.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Kajo Bućan.
Netočan je navod kolege zastupnika koji je rekao da nas citira na svim tim područjima gdje je došlo do stagnacije, a ne do poboljšanja i razvoja. Pa u tome kontekstu spominje i obrazovanje i znanost. Osim onoga što su ispravile kolege u vezi povećanja proračuna za visoko obrazovanje iz sredstava za povećanje plaća demantira ga i izdvojena sredstva dok 800 milijuna kuna za kapitalna ulaganja u sveučilišne kampuse u Zagrebu, Rijeci, Splitu, Osijeku, Dubrovniku i Mostaru, te 700 novih subvencija stambenih kredita mladim znanstvenicima i 50 postotno povećanje sredstava razno raznom opremom u osnovnim i srednjim školama.
I poštovana zastupnica Ruža lelić, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, evo kolege su već ispravile neke navode koje sam mislila pa ću se ja onda osvrnuti na ovaj jedan navod što je kolega rekao da nema povećanja kada je u pitanju, nema pomaka kada je u pitanju regionalni razvoj. Ja bih htjela reći, evo iz podataka je vidljivo da u 2007. godini izdvaja se milijardu i 194 milijuna za razne projekte regionalnog razvoja, što je za 548 milijuna više nego 2006. godine, a 5 puta više nego 2003. godine. A kada je u pitanju briga za školstvo onda zaista kakva to briga nije postojala kada se nisu isplaćivale niti one božićnice, jubilarne nagrade i to je ostavljeno duga od milijardu i 200 milijuna kuna. A sada evo kolege su rekle koliko je to, da se radi i o sufinanciranju i stambenih kredita, o prijevozu, sufinanciranju međumjesnog prijevoza u besplatnim udžbenicima i niz drugih stvari što se sada ne može sve ni istaknuti. To znači pokazuje zaista brigu za obrazovanje i školstvo u cjelini.
Hvala. I za klub SDP-a, poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ulazimo u posljednju godinu mandata Vlade Ive Sanadera i pred nama se nalazi dokument koji nam govori kako će Vlada i HDZ pokušati u izbornoj godini biračima sakriti činjenice i Vladinoj neefikasnosti, u vođenju gospodarske politike, činjenice o neuspješnom vođenju politike razvoja, izgubljenoj utrci za sigurne izvore energije, napuštanju projekata modernizacije željeznice, modernizacije rafinerija, dobro organizirane poljoprivrede i proizvodnje hrane koja je mogla biti konkurentna na europskom tržištu. Veličina državnog proračuna od preko 108 milijardi kuna pokazuje da u 4 godine je ogromno porastao iznos državne potrošnje i da je prihod rastao za preko 28 milijardi kuna. Rezultat je to značajne visoke inflacije u posljednjim godinama, među najvišima u Europi, povećanje nekih poreza, trošarina, nameta te ukidanje poreznih olakšica građanima koji su bili uredni porezni obveznici. Samo radi napomene, podsjećam, visoki vodni doprinos, opterećenje gospodarstva oko zbrinjavanja otpada, participacije i trošarine u zdravstvu. Neefikasna hrvatska Vlada pod vodstvom Ive Sanadera u posljednje tri godine vođena izvornom parolom "Pokrenimo Hrvatsku" uspjela je zakasniti u izgradnju magistralnog plinovoda Pula-Karlovac i to samo dvije godina, za oprostiti. Time učiniti Hrvatsku ovisnom o uvoznom plinu, ugroziti opskrbu Hrvatske zbog sukoba oko cijena ruskoga plina, zaustaviti razvoj distribucijske mreže plina umanjiti izvozni potencijal petrokemijske industrije i to zaustavljanjem proizvodnje uvijek u zimskom razdoblju. Broj dva, uspjela je zaboraviti modernizaciju rafinerija u Sisku i Rijeci. Umjesto da 2007. izbornu godinu dočekamo kao godinu modernih rafinerija INA-e s ogromnim količinama izvoza derivata i to kvalitete Eura 5 ulazimo u godinu velikog uvoza derivata, a svjedočimo i najvećem rekordno vanjsko-trgovinskom deficitu od skoro 11 milijardi dolara. Naravno, tada je dobit u INA-i. A svjedočimo da su u godinama najvećih poslovnih uspjeha naftnih kompanija u svijetu dokazujemo kao zemlja visokih cijena derivata i loših poslovnih rezultata nacionalne kompanije. Ulazimo u izbornu godinu sa vladinim pričama o modernizaciji rafinerijama tek oko 2011. godine. I INA zato tuži novinare koji su se usudili reći da je Super benzin smeće i da ga više nemaju ni gdje izvoziti. To je u biti ono što se razumijete, pritiskati novinare ako ne kažu, ako kažu istinu. Tri, zaustaviti posebna ulaganja u modernizaciju željeznica. A ne pokrenuti razvoj i modernizaciju željeznica. Pune dvije godine hvalili su neuspješnu upravu, stvarali uvjete nesigurnosti u željezničkom prijevozu, nesigurnosti zaposlenih u HŽ-u, ali i mnogim tvrtkama vezanim uz poslovanje Hrvatskih željeznica. Ali eto, dolazi proračun 2007. koji u izbornoj godini govori o modernizaciji željezničke infrastrukture, ne Hrvatskih željeznica. Željezničke infrastrukture. Ulaže se u pruge. A za koje to željeznice? Za koje to željezničare? Vjerujte, željezničare Hrvatskih željeznica sigurno ne. Oni su trenutno ostavljeni sa problemima restrukturiranja i otpuštanja radnika. U izbornoj godini istina otvara se i priča u medijima o modernizaciji željeznica ali sa završetkom oko 2015. godine. Hrvatska Vlada uspjela je i Hrvatsku brodogradnju kao perjanicu izvoza Hrvatske potpuno zaboraviti. Nagomilani problemi u poslovanju, nagomilani neplaćeni računi, zaboravljeni procesi restrukturiranja i modernizacije izuzev časnog izuzetka, "Uljanika" koji je to učinio daleko ranije i bez Vlade. Plaćanje obaveze za strane konzultante ali njihova rješenja neće se primijeniti u 2007. godini. Pa nećemo valjda u izbornoj godini govoriti o lošim potezima Vlade i o lošim vijestima. Pa dosta je što će u 2007. godini plaćati se dospjele obveze koje neće moći izvršavati brodogradilište pa će to biti plaćeno iz državnog proračuna. Naša Vlada ionako misli da imamo dovoljno veliki izvoz pa se onda i ne moramo brinuti oko brodogradnje. Brodogradilišta u izbornoj godini ostaju sa dugovima, strukturnim problemima i predstavljaju veliku neizvjesnost za zaposlene i kooperante. Vlada je uspjela za poljoprivredu u toku proteklih proračuna ispisati i velike iznose subvencija, ali u isto vrijeme ta Vlada nije ih isplaćivala. To što seljaci ne vide brojke u proračunu nego pitaju za obećane novce to je znak njihove nestrpljivosti i nerazumijevanja hrvatske Vlade pa ih je premijer Sanader svake godine pozivao na dodatne edukacije u Kabinet. Naravno, rezultati takvih poticaja brojkama a ne novcima rezultat je pad ukupne biljne proizvodnje od preko 8,7% u prošloj godini, a vjerujemo da ni ova neće biti puno bolja. Rezultat manjeg rada na zemlji, enormniji uvoz hrane u posljednjim godinama, a posebno 2006. Ali imamo jednu pozitivnu posljedicu ovakvog poticanja poljoprivreda. Niti jedna država Europske unije ne boji se hrvatske poljoprivrede i nema komplikacija sa pregovorima sa Europskom unijom. Oni ne osjećaju strah od konkurentnosti naše poljoprivrede već vide izazov za povećanje svog izvoza u Hrvatsku koja je to samo efikasnost Vlade Republike u pregovorima sa Komisijom Europske unije. Naravno, nakon ovakvih uspjeha pod navodnicima, u pokretanju hrvatskog gospodarstva evidentne su i rezultate ovakve neefikasnosti. Pa pokušajmo navesti samo neke od rezultata s kojima ulazimo u 2007. proračunsku godinu. Stopa rasta gospodarstva za protekle 3 godine u prosjeku neće proći 4%. Daleko manje nego ostvarenje 2002., 2003. i najniža stopa rasta u Europi. Drugo, većim vanjskim dugom Hrvatske i to preko 27 milijardi eura kao rezultat najvećih deficita robne razmjene s inozemstvom i povećanom potrošnjom vezanom za uvoz. Do kraja mandata građani Hrvatske će biti barem dvostruko više zaduženi nego na početku preuzimanja mandata. Ipak ocjenjujemo da je najveći neuspjeh na području zapošljavanja. Borba da se građani Hrvatske sami svojim radom izbore za bolji standard u protekle 3 godine nije niti započele. Broj zaposlenih u odnosu na 2003. već je po nama oko 15 tisuća ljudi. I to većinom zaposlenih u državnim javnim službama, a proračun 2007. pokazuje da borba za nova radna mjesta nije u programu vladajućih. Povećana nelikvidnost izazvana zbog neplaćanja obveza u zdravstvu, željeznici, brodogradnji, neisplata obveza prema građevinskim tvrtkama za radove u cestogradnji pogoršala je i uvjete poslovanja. Ali efikasnost hrvatske Vlade posebno su osjetili građani Hrvatske. Zaposleni osim što ne svjedoče novim radnim mjestima bilježe i najniži rast plaća, rast od samo 1% realne plaće najniži je od vremena završetka agresije na Hrvatsku. Stagnacija plaća najgori je način plaćanja računa za neefikasnost Vlade. Umirovljenici su prošli i gore od zaposlenih. Neefikasnost Vlade plaćaju s realnim padom mirovina. Umirovljenici sa svojim mirovinama iz mjeseca u mjesec mogu kupiti manje hrane za preživljavanje, a život im je iz godine u godinu teži. U posljednje 3 godine ponovno zaostaju za prosječnom plaćom. Mirovina, to je riječ koja plaši zaposlene na kraju radnog vijeka. Novi umirovljenici teško mogu zamisliti preživljavanje od mirovine koja zaostaje i do 40% u odnosu na stare mirovine. Nastavak mirovinske reforme nije bio na dnevnom redu u posljednje 3 godine, sjednica Vlade Republike Hrvatske, tako da i sadašnji radnici koji su još daleko od mirovine moraju se zamisliti o svojoj budućnosti kao umirovljenici. U 2007. godini i sa predloženim proračunom ne vidimo rješenje navedenih problema. Ostaju samo obećanja premijera da će ih potražiti van proračuna. Zar je to transparentni proračun i realno iskazani deficit. Dakle, opet bez strategije, bez vizije, samo obećanje jer se jednostavno želite dopasti javnosti. Ali vjerujte, dobra vlast koji puta donosi i teške nepopularne odluke. I radnicima i umirovljenicima manje plaće i manje mirovine, ali zato poklon Vlade Republike Hrvatske kroz dodatne troškove zdravstvene zaštite. Zdravstvena reforma donijela je smjenu ravnatelja, zaustavljanje ulaganja u modernizaciju zdravstva i povećane gubitke u zdravstvu. Gubitci od preko 6 milijardi rezultiraju neplaćanjem lijekova i više od 400 dana. Prenošenje troškova liječenja na trgovačka društva i uvođenjem taksi i participacije na građane Republike Hrvatske. Ukratko, sve skuplja zdravstvena zaštita koju plaćaju građani Hrvatske, ali i nadalje bespomoćno zdravstvo. I mladi osjećaju Proračun 2007. Zašto? Netragom su nestali poticaji za mlade poduzetnike, poduzetnike početnike i brojne druge stavke mladih. Jamstvenom karticom premijer je jamčio mi mlade nećemo odvesti u budućnost bez nade, a što imamo u Proračunu 2007.? Raspodjelu, podjelu samo nekima, ulagivanje biračima, a mladima ostavljamo rasprodanu i osiromašenu državnu blagajnu. Mladima možda preostaje samo nada bez budućnosti. Kada bi Vlada Republike željela vidjeti građane kojima stagniraju plaće, realno padaju mirovine, građen kojima inflacija smanjuje kupovnu moć, kada bi Vlada Republike Hrvatske vidjela probleme gospodarstva, probleme seljaka, poduzetnika, teškoće u zdravstvu i kada bi Vladi Republike Hrvatske bio cilj odvesti mlade u budućnost Proračun 2007. bio bi složen tako da se popravi stanje koje je rezultiralo trogodišnjom neefikasnošću Vlade. Povećanje proračuna od skoro 9 milijardi bilo bi usmjereno u razvoj, nova radna mjesta, mirovinski sustav, zdravstveni sustav, mlade i obrazovanje. Ogroman proračun od preko 108 milijardi kuna troši se u povećanim izdacima za troškove većeg broja zaposlenih u administraciji i javnim službama, u troškovima namijenjen za politička obećanja u izbornim godinama. Netransparentni iznosi za projekte u željeznici, lokalnoj samoupravi, poticanju poduzetnika iznosi su koji ukazuju na moguća izborna obećanja. Politički rečeno u 2007. godini Vlada ne omogućuje građanima sigurnost radnih mjesta, zadovoljstvo da osobnim radom osiguraju sigurniju egzistenciju svojoj obitelji, Vlada pred nas dostavlja proračun kako trošenje sredstava stvoriti ovisnike o Vladi. Pa čak i promjenom Zakona o financiranju lokalne samouprave očekivala se daljnja decentralizacija sredstava sa ciljem da se ojačaju jedinice lokalne samouprave. Na žalost iz teksta zakona proizlazi da će se izvršiti samo preraspodjela zajedničkih poreza u kojem bolje prolazi centralna država. Nema daljnjeg spuštanja prihoda na jedinice lokalne samouprave. Svjedočimo preraspodjeli koji nekim jedinicama lokalne samoupravu povećavaju prihode, ali i nadalje nisu u mogućnosti te iste jedinice značajnije uložiti u razvoj gospodarstva i radna mjesta te sigurnost svojih građana gdje će samo smanjiti broj svojih dolazaka na Markov trg pred vrata Vlada. U isto vrijeme Vlada oduzima nekim jedinicama lokalne samouprave i dio prihoda umanjuje im tim razvojne projekte i prisiljava da se i oni priključe u dolasku na Markov trg. Novim zakonom povećali smo broj onih koji će u svojim programima razmišljati čekajući pred vratima premijera i ministrima. Vlada se pobrinula da osim građana ovisnika ima i lokalnu samoupravu. To kao i sve što smo do sada u ime kluba iznijeli pokazuje kako je opasno i ubrzano kretanje ka novoj centralizaciji. Pa da završim, centralizacija je problem korupcije i bitka protiv korupcije sa centralizacijom je nemoguća. Iz svega iznesenog klub SDP-a neće podržati prijedlog Državnog proračuna za 2007.
Hvala. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Anto Bagarić. Ispravak navoda.
Gospodine predsjedniče, evo u nizu krivih navoda ispravit ću jedan, a potkrijepiti ću ga i argumentima, prije svega brojkama. Uvaženi zastupnik Linić rekao je da u mandatu ove Vlade nije ulagano u Hrvatske željeznice. Podsjetit ću proračunska stavka u kojoj jesu i Hrvatske željeznice i zračni promet i riječni promet i luke itd. 2003. godine bila je 2 milijarde i 154 milijuna kuna. Prijedlogom u 2007. u proračunu su 4 milijarde i 219 milijuna kuna, znači gotovo dvostruko više. Da ne objašnjavam svaku godinu sukcesivno su rasla ova sredstva upravo na modernizaciji i ulaganju u željeznice.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Linić tvrdi uspjela je ova Vlada zaustaviti modernizaciju rafinerije i ponovno isti "spin" efekt. Naime, kolega zaboravlja da je upravo ona Vlada bezrazložno poklonila molu pravo odlučivanja na modernizaciji rafinerija. Ja ne znam zašto se to odgađa, ali to bezbroj puta već ovdje imamo. Dalje, govori o stagnaciji plaća. Ma, nije točno. Povećana potrošnja upravo govori suprotno uz uredno otplaćivanje kredita. Rekordna štednja, veliki interes za kupnju dionica INA-e, a stagnacija plaća bila je jasna u ovim javnim službama tamo gdje ste vi drastično to smanjili. I treći navod među bezbrojnima, veli ovo je zadnja godina Vlada Ive Sanadera. Ma ljudi pamte sličnu retoriku iz kraja '99. godine, a zatim demonstraciju nesloge, nemoći, neefikasnosti vaše Vlade. Hvala.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Također u nizu netočnih navoda citirat ću da ne bi bilo poslije sumnje doslovno sljedeći krivi navod: "Nitko u Europskoj uniji se ne boji hrvatske poljoprivrede." Pa naravno jer se je prema hrvatskoj poljoprivredi 4 godine vodila potpuno negativna politika. U ovom proračunu podsjećam Ministarstvo poljoprivrede ima 3,3 milijarde ili 14,6% više nego prošle godine. Potpora poljoprivrednicima i ribarstvu je plus 9%, ruralni razvitak 50 milijuna ili plus 67%, subvencija poljoprivrednicima, obrtnicima, malom i srednjem poduzetništvu, poljoprivredi 130 milijuna ili plus 44,4%. Dakle, ova Vlada je pokazala da će se u budućnosti Europska unija bojati hrvatskog poljoprivrednika. I samo još za zdravstvo, citiram: "Povećani su gubici na 6 milijardi." Netočno. Hrvatska gospodarska komora, zadnje izvješće sve bolnice duguju dobavljačima ukupno milijardu 141 milijun kuna, to je posljedica racionalizacije i nastavka investicije u modernu tehnologiju. Hvala.
Sljedeći ispravak, poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Linić je rekao evo da su povećani gubici u zdravstvu što je evo prof. Hebrang iznio što sam mislila reći. Također je rekao da je zdravstvena zaštita sve skuplja što apsolutno nije točno jer su učinjeni mnogi bitni pomaci. Recimo samo u 2007. godini 200 milijuna je predviđeno za posebno skupe lijekove koji će sada postati dostupniji i olakšano njihovo korištenje. Da kažemo isto podizanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga u 2007. godini predviđa se 323 milijuna, zatim za specijalizacije 35 milijuna, za pripravnički staž to je nas itekako mučilo u zdravstvenim ustanovama 90 milijuna i mogla bih nabrajati još puno toga. Također je rekao da plaće nisu rasle, a dobro se sjećamo bivše Vlade kada je smanjena plaća za 20 do 25% i nama u zdravstvu smanjila tako da se nismo narednih četiri godine oporavili od takvih mjera i brige za zdravstvo.
Hvala. Poštovani zastupnik Jure Bitunjac, sljedeći ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Linić je rekao jednu seriju netočnih navoda, ja ću samo se osvrnuti na dva. Jedan je vezan s … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskog gospodarstva, a drugi sa brigom ove Vlade o mladima. Kad je riječ o prvom nije točno da ova Vlada svojom fiskalnom i gospodarskom politikom generira nezaposlenost. Naime, vi niste pogledali osnovne pokazatelje i kad usporedite 2002., 2003. godinu sa sadašnjom vidite da je tada bio prosjek oko 26, 27 tisuća insolventnih pravnih osoba, a danas je to negdje oko 21 tisuću, 21 tisuću i 500. Također i broj zaposlenih daleko je bio veći 2003. godine i to za nekoliko tisuća koji su radili u insolventnim pravnim osobama, a što se tiče brige za mladih ova je Vlada sigurno tu napravila jedan značajan i veliki iskorak i po pitanju kad je riječ obrazovanja mladih HNOS, zatim uvođenja državne mature, osnivanjem novih veleučilišta, sveučilišta u Puli, donošenjem Zakona o športu i gradnjom serije dvorana kako školskih tako i gradskih dvorana kojima je hrvatska Vlada davala potporu iz proračuna. Hvala lijepo.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa bilo bi katastrofalno živjeti u ovakvoj državi kako je vidi gospodin Linić. Međutim, ja bih kao ministar u Vladi Republike Hrvatske zamolio uvaženog zastupnika da komentara što se tiče INA-e koji su netočni, suzdrži se dok je u fazi uvrštavanje INA-e na APO. Jer gospodin Linić kao bivši potpredsjednik Vlade i predsjednik nadzornog odbora, normalno da njegova svaka izjava ima težinu i mislim da nije dobro u trenutcima kad se svi borimo da dionice INA-e na svjetskom tržištu prođu čim bolje, da ih obezvrjeđujemo na ovakav način. To je moja molba kao ministra i kao čovjeka jer gospodine zastupniče, vi kao bivši potpredsjednik Vlade i predsjednik nadzornog odbora i danas zastupnik ima, vaša riječ ima itekakvu težinu i sigurno da vaše izjave o INA-e u trenutku kad se vrši uvrštavanje na APO ima itekakvu težinu i, mislim da nisu, ne idu nikako ka onome cilju koji želimo svi postići a to je čim bolja cijena INA-e. No, imamo pravo svako gledati na situaciju kao što ima, samo nemojmo onda reći kad se radi o meni na jedan drugačiji način jer kad bi mjerili deficit na ovakav način kao što je danas gospodin zastupnik diskutirao onda bi deficit u nekim prošlim godinama bio daleko veći. No, ja pozivam gospodina zastupnika da jedan dan dođe k meni na kavu pa da se nas dvojica sjednemo, pa da raščistimo neke stvari jer ovoga mislim da nema smisla, mislim da ćemo to onda daleko jednostavnije i lakše napraviti. No, dvije stvari bih želio svakako reći. U proračunu 2003. za Hrvatske željeznice je bilo predviđeno milijardu i 200 milijuna kuna. I sa milijardu i 200 milijuna kuna su se mogla napraviti čuda. Ove godine u proračunu 2 milijarde 900 milijuna i sa 2 milijarde 900 milijuna se ne može napraviti ništa. Vrlo čudna matematika. Poljoprivreda. Subvencije 2004. milijardu i 600 milijuna, fenomenalno visoko. 2007. 2 milijarde i 700 i sad ova Vlada koja ima skoro milijardu kuna veće namijenjena sredstva za subvenciju u poljoprivredi ne vodi brigu o poljoprivredi, ne subvencionira poljoprivredu a istovremeno ona koja je imala za trećinu manja sredstva je to vodila brigu. I druga stvar kad već govorimo i izbornim, neizbornim programima podsjetio bih vas sve koji ste bili u ovom Saboru 2003. i donošenja proračuna. Na samo izglasavanje je došao amandman Vlade od 600 milijuna. Za strukturne reforme u poljoprivredi s tim obavezom kad se usvajao taj amandman a to je bio ultimatum HSS-a da podrži proračun rečeno je da će Hrvatski sabor dobiti izvješće o utrošku tih 600 milijuna. Nikada ovaj Visoki dom nije raspravio o tih 600 milijuna strukturnih reformi u poljoprivredi. I koje su to strukturne reforme provedene u poljoprivredi? Ali je nekoliko mjeseci prije izbora isplaćeno 400 milijuna za nekakve štete zbog suše itd. Toliko o transparentnosti javnosti proračuna. Međutim, ja ipak mislim da se više može napraviti za 2 milijarde 600 nego za milijardu i 600 i da se daleko više može investirati u Hrvatskim željeznicama za 2 milijarde 900 nego za milijardu i 200. Reći da inflacija u Hrvatskoj koja je u ovom trenutku na godišnjoj razini 3% najveća u Europi je u najmanju ruku smiješna. Hrvatska već godinama ima najnižu stopu inflacije u Europi. Hrvatska je u zadnjih nekoliko mjeseci imala povećanu inflaciju ali ne kao posljedica loše politike ili krivih gospodarskih poteza ove Vlade nego zbog poremećaja na svjetskom tržištu nafte na što nažalost ne može niti ova niti bilo koja druga Vlada utjecati. I druga stvar ono što sam rekao i opet ću ponoviti. Neki veliki gradovi u Hrvatskoj su podigli komunalne naknade za 30%. Pa ne možete reći ako nekoliko gradova koji pokrivaju milijun i pol stanovnika, koji pokrivaju 70% gospodarstva Hrvatske dignu komunalnu naknadu za 30% da to nema utjecanja na inflatorna kretanja. To naprosto nije istina. I to je nešto što stoji. I ja uopće ne bih rekao da ti gradonačelnici vjerojatno u svojim analizama su imali opravdana razloge zašto su to napravili. Na kraju krajeva oni su i odgovorni za vođenje tih gradova i ja ih uopće nemam namjeru prigovarati nego govorim samo o inflaciji o 3,2% koliko je u ovom trenutku u Hrvatskoj. Međutim, radi hrvatske javnosti i radi zastupnika rast troškova života u 10. mjesecu je bio nula. Znate zašto? Zato što se stabiliziralo naftno tržište. Rast troškova u 10. mjesecu je bio nula. Ali doći pa reći da je inflacija u Hrvatskoj među najvećima mislim da u najmanju ruku je smiješno i netočno na kraju krajeva. Rast prihoda od državnog proračuna rezultat je inflacije. Gospodo, vi ste imali skoro identičnu inflaciju kao što ju mi imamo danas. Rast prihoda u proračunu je sad 10,4% a to je bio samo san o kojem ste vi samo mogli sanjati dok ste vi bili na vlasti. To je posljedica određenih mjera koje su poduzete u prikupljanju državnih prihoda, u ustroju Državne riznice, u ustroju službi koje rade taj posao. Porezne olakšice. Koje je to porezne olakšice ukinula ova Vlada da one značajnije utječu na prihod u državnom proračunu? Druga stvar, što se tiče prihoda državnog proračuna. Da li gospodarstvo koje je u katastrofičnom stanju po gledanjima nekih, da li građani koji su po gledanju kluba SDP-a krajnje osiromašeni mogu puniti državni proračun na godišnjoj razini 10,5% više nego što je to bilo lani? Da li to može napraviti gospodarstvo koje ne funkcionira i da li to mogu napraviti građani koji nemaju nekakav standard? Ne mogu, jer 10,5% je posljedica određenih gospodarskih kretanja. Ja se mogu složiti sa kritikama kolega iz kluba SDP-a, međutim isto tako treba priznat neke stvari koje su evidentne. Koje su evidentne. Riznica je stvar političke volje. Ništa drugo. Ja ne kažem da kolega Crkvenac i žao mi je što ga nema ovdje nije želio uspostaviti Državnu riznicu. Ja bi bio nepošten kad bi to rekao. I to nikad nisam rekao i to nikad neću reć'. Međutim, nije bilo političke volje da se ona ustroji. Točno znamo zašto. Jer raspodjela političkog kolača i interesa u bivšoj koalicijskoj Vladi je bila jasna. I zato kolega Crkvenac nije niti došao u poziciju da osnuje Državnu riznicu. Mi danas imamo osnovanu Državnu riznicu. Nema više stotina žiro računa na kojima se nalazi nekoliko stotina milijuna kuna. I to ne može sad netko reći je, to nije istina. Svatko to može otići provjeriti. Isto tako, lako je reći korupcija. Međutim, postavlja se jedno pitanje. Da li onaj koji ima jedan jedinstveni račun, koji ima ustrojenu unutarnju kontrolu i unutarnju reviziju potiče korupciju ili onaj 'ko je imao na stotine računa nije imao unutarnju reviziju i nije imao unutarnju kontrolu. Ali reći da se događa korupcija isto tako uz to promijenjeni Zakon o javnoj nabavi i sasvim drugačije i transparentno vođena javna nabava, to su sve uvjeti za sprječavanje mogućnosti korupcije u državnoj upravi ili javnim financijama. Ali to je nešto kolege što jedni drugima trebamo priznati što smo napravili a isto tako i upozoravati što nije dobro da se to ispravi jer proces uvođenja reda u javne financije je jedan dugoročan proces koji nikada ne prestaje. On uvijek mora se dodatno nagrađivati i nadograđivati, ali doći sa tvrdnjom da je netransparentno nešto ovako u proračunu gdje je sve transparentno, gdje je sve na web stranicama, pa čak smo se potrudili da napravi tu knjižicu. Ona može imati tisuću kritika. Ja ne kažem da je ona dobra ili bilo kakva. Ali smo se potrudili napraviti jedan dokument i zastupnicima i svima da im bude lakše raspravljati o proračunu. Pa gospodine Liniću, vi dobro znate da u vrijeme vašeg mandata je prestao izlaziti, vidio sam da ga je kolegica Zgrebec čitala i gledala mjesečnik Ministarstva financija koji koristi ljudima koji se bave financijama da dođu do određenih pokazatelja. Ja to kao saborski zastupnik nisam mogao jer vi to mjesečno izvješće niste izdavali. Zašto, ako je sve bilo tako transparentno i javno? A vi danas imate mjesečno izvješće i imate ovu publikaciju koja je napravljena u cilju da pokušamo te svoje javne financije prezentirati na jedan drugačiji način prema građanima ali ne kao dokumenat koji će biti od ovog ili od onog ministra nego možda sutra još jedan kvalitetniji i bolji dokumenat koji će biti rezultat rada i Vlade i Sabora. I na kraju krajeva, svima nam je u interesu da javno, jasno i transparentno prezentiramo javne financije. Da li smo u tome uspjeli, to će procijeniti netko drugi. Ja ne kažem da taj dokumenat nije mogao biti deset puta bolji, dapače. Uvijek da ga netko drugi radi može biti bolji. Druga stvar, govoriti o tome da brodogradnja, Hrvatske željeznice su u deficitu države nemojte se ljutiti ali u najmanju ruku je smiješno. Brodogradnja po ničemu nemaju veze sa deficitom i nelikvidnošću države. Država uredno plati sva jamstva koja brodogradilišta ne mogu platiti i koja dođu na naplatu u državni proračun. Dakle, država je izvršila svoju obavezu. Isto tako, država uredno daje jamstva brodogradilištima za podizanje … [[Govornik se ne razumije.]] normalno funkcioniranje. Jedno pitanje, vi govorite o programu restrukturiranja hrvatske brodogradnje, a vi četiri godine niste ni pokušali napraviti taj program. Da ste ga vi počeli raditi mi bi ga vjerojatno nastavili i završili. I neću biti zločest, mogao bih ja sada otvoriti priču i "Viktora Lenca" i jamstava i svega, međutim to jednostavno ne želim. Ne želim iz razloga što je brodogradnja prevažna gospodarska grana i na makro i na mikro reonima. Previše o njoj ovise i gradovi i županije koje se nalaze na tom području da bi na jedan takav način raspravljali o tome.
Zahvaljujem ministre. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Linić.
Ispravljam netočni navod ministra da je za modernizaciju željeznica bila osigurana milijarda i 400 milijuna. Izgleda da je zaboravio da su bila osigurana zakonska sredstva iz trošarina na gorivo. Prema tome, ministre vi ste odustali odustajući od tog zakona. Isto tako, nisu gradonačelnici krivi za povećanu inflaciju. Ne, mi ovdje. Vodni doprinos je najveće opterećenje koje su osjetili i građani Hrvatske i gospodarstvo i debelo ga ugradili u svoje cijene, samo to nećemo da shvatimo da mi jednostavno treniramo ne samo cijena. Isto bih htio reći o brodogradnji. Žalosno je da u četvrtoj … [[Govornik se ne razumije.]] mandata netko veli vi ste krivi što prije četiri odnosno osam godina niste započeli. Četiri godine je bilo dovoljno jer je sanirana brodogradnja u periodu bivše koalicijske Vlade a ovdje se četiri godine nije htjela provesti restrukturiranje. Ali nema veze, drugi puta recite da trebate osam godina. I htio bih reći da prihvaćam poziv ministra za kavu daleko rađe nego da mi se dobacuje iz klupe lažljivac.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stazić.
Posve je netočan navod ministra Šukera da bi bilo kakve izjave zastupnika Linića obezvrijeđivale dionice INA-e. Dionice INA-e može obezvrijediti loš rad Uprave INA-e, može ih obezvrijediti katastrofalan rad nadzornog odbora koji kontrolira upravu ako ta kontrola nije onakva kakvu je ministar Vukelić obavljao u BrodoSplitu i loša politika Vlade koja nije osigurala obnovu rafinerija i uvođenje novih tehnologija jer bi samo to podiglo vrijednost INA-e a ne nekakve izjave bilo kojeg zastupnika u ovom domu.
Ministar Šuker nije rekao da dionice INA-e padaju zbog istupa uvaženog zastupnika Linića već da se suzdrži. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije, nije to rekao. Nemojte ispravljati nešto što nije rečeno. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Leko.
Hvala lijepa. Ne znam odakle se gospodin ministar koristi podacima ali sasvim sigurno ne iznosi ovdje podatke od nezavisne ekonomske institucije. Da to čini onda ne bi netočno ustvrdio kako je inflacija u mandatu ove Vlade ista inflaciji prethodne Vlade. Naime, Ekonomski institut Republike Hrvatske tvrdi da je inflacija u mandatu ove Vlade tri puta veća od prethodne Vlade.
Zahvaljujem. Riječ ima u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice Šime Prtenjača.
Hvala lijepo. Pa evo, ja ću u ime kluba HDZ-a ne osvrčući i uzimajući za pravo svima da imaju svoje stavove i ocjene o prijedlogu ovog proračuna pokušati iznijeti pozitivne strane gledanja na taj proračun kao i smjernica koje se nude uz taj proračun. Svakako uvažavajući činjenicu da je ovo najvažniji financijski akt tijekom ove godine i čak ne pokušavajući razmišljati o onima koji su nagađali i prije nego je pripremljen prijedlog da će biti ovakav ili onakav Vlada je pokušala ocijeniti gospodarska kretanja unutar države makro-ekonomsko okruženje i obveze koje ima iz tog proračuna i na taj način pokušati složiti proračun koji će zadovoljiti sve te potrebe, ali temeljem mogućnosti. Prvo, želim istaći da Hrvatska živi u makro-ekonomskom okruženju i da to makro-ekonomsko okruženje svakako uzajamno utječe i na određena kretanja unutar Hrvatske. Tako navodim podatak da u euro zoni se procjenjuje da će gospodarski rast u ovoj godini biti oko 2,4%. Gospodarski je rast ponavljamo oko 2,4%. Za inflaciju se procjenjuje da će biti oko 2,3% u toj EURO zoni. Nezaposlenost da će biti negdje oko 9%. Procjena je da će u ovoj godini, pardon idućoj godini doći do gospodarske stagnacije u Sjedinjenim Državama i ono što je posebno za Hrvatsku interesantno u Njemačkoj. U Njemačkoj već od 1. siječnja stupa na snagu njihov novi PDV koji će biti od 16, stopi od 16 na 19%, a kako je Njemačka jedna od značajnijih trgovačkih partnera Hrvatske u Europi onda je jasno da će ta gospodarska kretanja imati posljedica i na kretanja kod nas. I nedavno kad sam izlagao ovdje ocjenu kretanja odnosno izvješće o polugodišnjim kretanjima sam istakao i danas još jedanput ističem da najveća i najbrža stopa gospodarskog rasta u ovom trenutku u svijetu je Kina. A da Kina samo negativno utječe na gospodarska kretanja u Hrvatskoj, a nikako pozitivno. Evo to su kretanja i određene korelacije koje ću pokušati kasnije u idućem izlaganju. Isto tako u tom okruženju valja istaći da je i ove godine, a i nedavno jedna nezavisna financijska japanska agencija dala još ocjenu poboljšanog financijskog rejtinga Hrvatske što je nastavak ocjene iz svijeta a tome može se doprinijeti vjerojatno i ocjena i završetak mandata «stand by» MMF-a odnosno «stand by» aranžmana. Ovo je prvi put da ove godine zapravo završavamo i taj aranžman a to znači da su neovisni svjetski stručnjaci, a temeljem toga je priprema Europske komisije ocijenili da Hrvatska dobro upravlja javnim sredstvima i da je sama u mogućnosti u idućem vremenu to i provoditi. Naravno da će se budno pratiti kretanje u Hrvatskoj pa tako je bilo pokušaja već i u Europi da se ocijeni da li će ovaj upravo proračun izmaći sad toj kontroli «stand by» aranžmana koji je završio prije utvrđivanja Prijedloga ovoga proračuna i prije eventualno kontrole koju će Europska komisija uspostaviti Hrvatskoj. Prijedlog ovog proračuna ukazuje da on nije imao tu namjeru. Prema tome da će Hrvatska poštivati povjerenje koje su joj do sada pokazali vanjski subjekti. Kako je uz ovaj proračun … [[Govornik se ne razumije.]] a vezano je naravno uvijek uz Prijedlog proračuna se donose i prateći drugi zakoni jer je potreban instrumentarij za realizaciju postavljenih ciljeva samo jednu napomenu ću vezati uz prethodni zakon jer je već inkorporiran, ugrađen u ovaj proračun Zakon o financiranju lokalne uprave i samouprave, isto tako i oko vanproračunskih fondova jer se oni u pravilu financiraju ili najvećim dijelom financiraju iz proračuna, kratko kazati okvir ciljeva za iduće dvije godine koje želi postići ova Vlada odnosno ambicije koje time želi realizirati. Prvo, konstatira se da je temeljem već i sada utvrđenog kretanja unutar države pa i u studenom sada gospodarska kretanja koja imaju, pokazuju stabilan rast. I temeljem toga, samo ću tri sektora navesti koja bitno utječu i značajno utječu na tu makroekonomsku stabilnost a onda kasnije i na ove pokazatelje koji su unutar tor proračuna. Prvo, nastavlja se i dalje industrijski rast vrlo stabilan, i to prerađivačka industrija koja je kod nas najvažnija uz sezonski utjecaj brodogradnje koji ima u ovoj godini i moguće tijekom godina, nadajući se naravno da će ta brodogradnja i dalje imati pozitivan trend na industrijsku proizvodnju kod nas. Drugo, promet na malo također raste stabilno i gospodarska, građevinska gospodarska aktivnost koja je treći temelj iako evo kraj studenog još uvijek pokazuje značajne tendencije rasta. Prema tome potvrđuju procjenu rasta koji ću kasnije iznijesti da je on realno i definiran. Dakle makroekonomska stabilnost ovim se na neki način potvrđuje i može sigurno prognozirati u idućem vremenu isto tako. Gospodarski rast temeljem ovakvih kretanja i procjena kretanja u vanjskom okruženju i kretanja na domaćem tržištu procjenjujemo i dalje da će gospodarski rast ove godine vrtjeti se negdje oko 4,6 i sa sigurnošću već možemo prognozirati, a u idućoj godini da on može biti, u idućim godinama negdje oko 5% što čini značajan doprinos i mogućnost da ovaj proračun može apsorbirati one obveze koje u rashodnoj strani proizlaze. Isto tako fiskalna prilagodba, ona je zapravo na neki način pa dovršena ili privedena kraju. Završena neće biti nikad jer je uvijek potrebno unapređivati takvu fiskalnu prilagodbu. Također predviđa se i već sad možemo potvrditi postupni pad rashoda opće države, ali i naplatu prihoda opće države. Pa je to onaj odgovor kod povećanja prihoda da on proizlazi zapravo iz gospodarske stabilnosti i s druge strane iz pojačanih ili povećanih prihoda koji su ili temeljem uvođenja kontrole, pojačane kontrole dali već sada rezultate. Dakle na taj način rast će i dalje prihodi države od jedne i od druge aktivnosti, ali naravno i od drugih. Javni dug države postupno treba, cilj je smanjivati i kada on dostigne određenu razinu nadamo se da bi mogli već u iduće dvije godine postići u razinu negdje oko 44% GDP-a. I postupno smanjenje vanjskog duga, e sad vanjski dug vrlo kratko ću prokomentirati opet. Naravno svi smo osjetljivi na njega, ali taj vanjski dug prvo sada po redoslijedu čine ostali takozvani. To su firme i svi ostali koji dolaze. Iza toga dolaze banke, na trećem mjestu dolazi država. Vanjski dug nažalost možda čine tri ili četiri skupine najjače, najsnažnije skupine uz ostalo skupine proizvoda ili takvog utjecaja na taj dug. U prvom redu svi znamo da je zapravo izvršena bih rekao potpuna liberalizacija uvoza roba široke potrošnje otvaranjem robnih lanaca. Evo i ovih dana čitav niz robnih lanaca se otvara. To je tako kako je i vjerojatno ni ova ni buduća ni bilo koja druga vlada neće moći, a posebno jer su pregovori s Europom u tijeku, neće moći bitno utjecati na to. Druga skupina uvoz nafte i naftnih derivata, a znamo što oni čine ukupno a kroz njih i utjecaj dijelom uvežene inflacije i što oni čine kroz utjecaj u financijskom smislu, a jednako tako onda kasnije vidimo da i izvoz nafte i naftnih derivata također čini značajnu stavku. Prema tome valjda nešto i ostane od toga. Treća skupina iznimno značajna, koja li, ispričavam se, uvoz evo navest ću jer ovih dana neki podaci su objavljeni uvoz automobila. Ne ulaze sad u brojke jer bih vjerojatno mogao pogriješiti ali kažu siječanj, studeni već sada čini mi se 66 tisuća i 500 automobila do sada uveženi. Prognoza da do kraja godine će ta skupina uvoza koji je čisti uvoz, nemamo nikakvog nažalost učešća u tom proizvodu koji će činiti vjerojatno rekordnu godinu 70, čini mi se i dvije, tri tisuće koliko li bilo 2003. dakle da bi mogli sada parirati. Možemo li zabraniti građanima da uvoze automobile itd. A vidjet ćemo na efekt trošarina koji po toj osnovi proizlaze. Prema tome to su te skupine proizvoda. I na četvrtu čini mi se dolaze skupinu proizvoda radni strojevi koje možemo reći ekonomski gledano su najpozitivnije kretanje. Ali evo, sve ovi vanjski utjecaji i potražnja, a i bankarstvo naravno kroz taj instrumentarij utječe na takvu potražnju na domaćem tržištu. Tako narasla potražnju naravno s druge strane potiče i onaj dio potražnje osim automobila i ovih strojeva koje ne možemo sami proizvoditi. Prema tome, to su kretanja koja utječu na vanjsku trgovinu. Izvoz postupno raste nešto brže od uvoza, ali cilj je i ove godine, a posebno u prognozu one dvije godine da se uslugama kompenzira onaj negativni efekt tog uvoza koji se na takav način ostvaruje jer je sigurno da u kratkom vremenu ne možemo parirati robnim uvozom, odnosno težnjom i ekonomskim mjerama da taj uvoz bude što većim postotkom pokriven robama u, i izvozu. Ali naravno robama i uslugama. I sada na kratko o godišnjim ciljevima. Ravnomjerno, … [[Govornik se ne razumije.]] se čuli i ponavljam namjeru Vlade ravnomjerni regionalni razvoj, a kratko povezujem bypass i ovaj Zakon o financiranju lokalne uprave i samouprave. Sam osobno mislim različito ili na druge načine od toga. Ali polazimo od činjenica da Hrvatska u vremena je imala različitim vremenima imala različite i različite ciljeve u fazi stvaranja ovih 15, 16 godina i zato je morala svake godine ili svakog određenog razdoblja prilagođavati ostale mjere da bi to ostvarila. Ako u ovome trenutku, čini mi se, opet se neću igrati postotka, ali preko 80% potrošnje proračuna je unaprijed potrošeno. Sa svim pozicijama koje taj proračun čini. A on je i dug koji ulazi i mirovine i socijala i plaće i sve ono što unaprijed ne možemo isključiti, a niti prevaliti na lokalnu samoupravu. U ovome trenutku sigurno ne. Prema tome, dok imao visoko učešće unaprijed izvršene raspodjele u strukturi nacionalnog dohotka onda taj dio instrumentarija mora biti prilagođen tako. I s druge strane, ove priče tko je kome uzeo. Pa valjda i prethode i prethodnih godina netko tada donio taj zakon i njime nešto dao. Ali samo jedna digresija koju si uzimam za pravo kazati, a znam vrlo dobro kako se ranije vršio obračun prije rata, po poslovnim jedinicama i postaviti samo jednu dilemu, a to je zapravo i odgovor na ovu tezu. Pa je li u redu npr. preko mobitela svi jednako plaćamo impulse u cijeloj Hrvatskoj pa da se ta dobit izvrši ovdje. Ili je u redu da se npr. u Urinju ili Sisku u rafinerijama proizvodi ili ne znam gdi dalje proizvodi dio dobiti i dobit, pa da se ta dobit uplaćuje ovdje. Ja smatram da nije. Ali isto tako da je ovo prva faza pokušaja decentralizacije i da je trebamo i moramo nastaviti neovisno o tome tko će ju nastaviti u tom dijelu dalje. Na tome u ovom smislu prihod je koja država po ovoj godini po osnovi dobiti. A dobit ukazuje da raste i gospodarstvo, da nije samo efekt oslobađanja poreza na dobit, nego da raste gospodarstvo, raste zaposlenost. Anketirana nezaposlenost prema podacima dostupnim ovih dana kaže da je negdje 11,7%, najniža u zadnjih 10 godina. A valjda nezaposlenost raste i jednim dijelom od gospodarskih aktivnosti kao što rastu i ovi prihodi. Prema tome sve su to pokazatelji koji jasno ukazuju da ovaj proračun i ova Vlada postavlja potpuno čvrste ciljeve koje sa sigurnošću može ostvariti i samo kod prihoda pokazatelj da se iz poreznih prihoda čine gotovo 56, 57% čini mi se čine ti prihoda. A kad se gleda po strukturi jasno da se kompenzira dohodak i dobit, a sve ovo ostalo čini realni rast koji mislimo da se u tom razdoblju može ostvariti. Kod PDV-a i trošarina je ostala tendencija dalje se ostavlja ista. Prema tome ovo opet korelacija automobili kaže 4,6%, a prije čini mi se srpanj 2004. kad smo donosili odluke o novim trošarinama bio strah kako će se kretati na tom području. Pa evo, sve te tendencije ukazuju na to da će se prihodi po ovome osnovu i da nisu napumpane radi nikakvih izbora, da se realno hoće ostvariti, a da na rashodovnoj strani već unaprijed zadani izdaci koje sam ranije naveio i koje ne želim ponavljati, možda samo u relativnim iznosima da unaprijed također potvrđuju da najveći dio tih izdataka kroz povrat duga, umirovljenike, plaće i ostalo su fiksno unaprijed izdani i kroz povećanu socijalu. A ovo se posebno može vidjeti kroz pomoć obiteljima itd., branitelji, obitelji i ostalo Vlada ostvaruje svoje obećane ciljeve. Jedan na kraju razlog za koji ja držim i mi skupa iz HDZ-a pa isto tako može demantirati sve skeptike pa reći pa nije ovo izborni proračun. Da je on izborni onda bi u njega bili inkorporirani i tzv. novi umirovljenici, ali Vlada uvjeren sam će naći tijekom ove godine rješenje i za njih kao što je nađeno i za ove prethodne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Riječ ima uvaženi zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Na početku smo i bilo je ovdje i priče o inflaciji u Republici Hrvatskoj pa ne možemo ne priznati i odati priznanje prijašnjoj Vladi Ivice Račana da je imala najnižu inflaciju u novijoj povijesti hrvatske države. Nemojmo zaboraviti, 2002. ta je inflacija bila 1,7%, 2003. 1,8%, prošle godine 3,3% i sa rastom očekuje se da će blizu 4% biti inflacija ove godine. Upravo zbog toga kada je i govorio predstavnik kluba HDZ-a kako ova Vlada i prema socijalno osjetljivim kategorijama ispunjava svoja nekakva predizborna obećanja i da se ide njima u prilog ne mogu se složiti do kraja. Zadnji puta je osnovica za obračun svih socijalnih davanja mijenjanja 2001. godine i ona je tada, tada je podignuta sa 350 na 400 kuna. Ja sam namjerno govorio kolika je bila inflacija ovih godina. Ne zaboravimo 2001. je bila 3,8%. Ako pogledamo da je upravo ova osnovica iz 2001. godine onaj temelj da se najsiromašnijim slojevima građana hrvatskoga društva za obračun svih socijalnih davanja znači ta osnovica od 400 kuna. Mene zanima i postavljam pitanje ako je ovo relativno rastrošan proračun, ako je preko 9 milijardi veći kako da hrvatska Vlada zajedno sa svojim koalicijskim partnerima nije išla na povećanje osnovice za obračun svih socijalnih davanja. Je li to ta socijalna osjetljivost o kojoj se govori? Evo ja ću dati nekoliko primjera. Primjerice pomoć za uzdržavanje. Kod pomoći za izdržavanje ona se daje osobama ili građanima u Hrvatskoj koji su bez ikakvih prihoda ili sa prihodima koji su manji od utvrđenih prava. Primjerice osoba koja živi sama i nema nikakvih prihoda, ima pravo na pomoć za uzdržavanje u iznosu od 100% osnovice, odnosno 400 kuna mjesečno. Obitelj sa četiri člana od koje su dvoje školske djece ima pravo na osnovicu od 340% što iznosi tisuću 360 kuna mjesečno, a ako imaju nekakav prihod, onda se on za taj prihod se i ta osnovica umanjuje. Vlada je u ovom prijedlogu proračuna dala da je to 490 milijuna kuna. Po mom dubokom uvjerenju s obzirom na sve ono što je bilo ranijih godina to je nedovoljno. Jer na koji način ćete me uvjeriti da se prati inflacija posljednjih godina sa tom osnovicom. Kada bi se pratila inflacija onda bi osnovica trebala biti negdje oko 470 kuna. Isto tako doplatak za pomoć i njegu. Ona je predviđena sa 324 milijuna kuna, a znamo da pravo na tuđu njegu i pomoć imaju osobe koje su jednostavno radno nesposobne zbog teškog zdravstvenog stanja, nepokretnosti i odlaska na hemodijalizu i sl. i trebaju pomoć druge osobe u punom opsegu i opet ta pomoć iznosi 100% osnovice, odnosno 400 kuna. Ako je to djelimična potreba recimo 70%-tni invalid, onda se to uzima 70% tog iznosa, 280 kuna. Ja sad pitam gospodine ministre i vas osobno, je li to dovoljan novac da se nekome pruži puna njega. Vlada je isto tako predvidjela 324 milijuna kuna, a pogledajte koliko je to u odnosu na izvršenje proračuna za 2005. godinu. Ako pogledamo još i ranije godine opet smo svjesni da se ne prati inflacija u ovoj državi. Prema tome na koji način smatrate da ćete izvršiti obećanja o socijalnoj osjetljivosti? Prava riječ isto tako o osobnim invalidninama. Znamo da pravo na osobnu invalidninu imaju teže tjelesne ili mentalno oštećene osobe ili osobe sa trajnim promjenama u zdravstvenom stanju, a čija je bolest ili oštećenje nastalo prije 18 godine. Osobna invalidnina iznosi 250% osnovice, odnosno tisuću kuna. E sada ja pitam vas, ako već imamo preko 9,5 milijardi povećani proračun, ako smo oprostili nogometnim klubovima od 750 milijuna kuna ili neka bude samo taj iznos, kako to da ne možemo naći povećanje za ovu najosjetljiviju kategoriju hrvatskih građana. Ako bi neka od tih osoba bila smještena u nekoj od ustanova kojima je vlasnik država, onda bi se za nju plaćalo između 5 i 7 tisuća kuna. Najčešće brigu o ovakvim osobama koje su teški invalidi koji imaju povećane potrebe i sam sam bio sudionik jednog okruglog stola u Varaždinu, gdje su upravo roditelji takvih teških invalida nepokretnih koji imaju potrebe za dodatnim lijekovima, za specijalnim pelenama, različitim pomagalima i svu ljubav i novce koje ulažu ti roditelji u to, tih tisuću kuna je kap u moru. Pitam vas zašto se ne povećava onda barem ta osnovica, barem za iznos inflacije ako ne i nešto više. Jer ti roditelji državi štede velike iznose novca jer razlika između tisuću kuna i 5 ili 7 tisuća kuna je daleko u financijskom smislu nemjerljiva, a da ne pričamo o skrbi i ljubavi roditelja prema toj svojoj vlastitoj djeci. A svi pričamo o natalitetu, demografskoj politici, međutim kada u ovakvim stvarima to možemo pokazati onda od toga ništa. Znamo da su u odnosu na tu 2001. godinu i mi snosimo dio odgovornosti za to, međutim svima onima koji kada dođemo na plaće prosvjetara mi smo gospodo izbore izgubili koncem 2003. godine, ali tri godine mandata vam je prošlo, zašto niste našli načina da to izjednačite i da poboljšate položaj profesora i svih ostalih. Primjerice imamo isto tako da zbog niskog cenzusa koji imamo, znači ove niske osnovice koje Vlada namjerno ne podiže, a iz prijedloga proračuna i prijedloga o izvršenju proračuna se ne vidi i kani li to napraviti, najrazličitiji slojevi najsiromašnijih građana u ovom društvu gube pravo na pomoć zbog toga što su u proteklom razdoblju razumljivo i plaće pa jednim dijelom i mirovine porasle. Međutim evo ja ću dati opet primjer. Ako pravo na pomoć i njegu u kući ne mogu ostvariti osobe čiji je prihod po članu obitelji veći od 300% osnovice, znači tisuću i 200 kuna, znači umirovljenik koji je samac, koji sam živi, koji ima svoj vlastiti stan, koji mora platiti sve ono što treba od stanarine ili nešto vezano, struje, vode treba cijeli mjesec i nešto pojesti, treba se i grijati, treba i vjerojatno se i obući, on zbog ovog niskog cenzusa jednostavno ne može dobiti nikakvu socijalnu pomoć u ovoj državi. Prema tome cenzusi su niski, zašto Vlada u prijedlogu proračuna jasno ne kaže za koliko će ih podići. Isto tako je stvar u udomiteljskim obiteljima. Ja ću vam samo reći da se isto tako i naknada za udomitelje, odnosno za one koji moraju ići u udomiteljske obitelji, to su najčešće djeca, ali ima i odraslih, veže opet uz ovu osnovicu od 400 kuna. Za dijete predškolskog uzrasta znači 360% osnovice, to je tisuću 440 kuna. Smatrate li gospodine ministre i vi u Vladi, da je to dovoljno da netko uzme djecu i da može osim svojih, da ih uzdržava kako treba. Sasvim sigurno da nije. Za nepokretne osobe to je 480% ili tisuću 760 kuna. Međutim to je o socijali. Međutim moramo pošteno reći da ja u ovom prijedlogu proračuna ne vidim neke stvari koje je Vlada obećavala. Ja bih volio da me netko ispravi, ali govorilo se o kanalu Dunav-Sava. Ja njega nigdje u ovom proračunu ne vidim, ja bih volio čuti koji su razlozi da ga nema u proračunu. To je velik infrastrukturni projekt, sasvim sigurno trebalo bi ga biti. Nisam zadovoljan ni izdvojenim novcima za područje od posebne državne skrbi, za brdsko-planinska područja, usput budi rečeno gospodo gdje je novi Zakon o područjima od posebnog državnog interesa koji ste 2004. godine odmah na početku mandata tako najavljivali ili smatrate da se područje od posebne državne skrbi su toliko razvila da to više ne treba. Primjerice idu određeni državni dužnosnici i po Varaždinskoj županiji pa obećavaju svega i svačega, evo jedna od najnovijih stvari je da će se preseliti i izgraditi novi okružni zatvor u Varaždinu. Obećanje očito ludom radovanje jer pretočeno u državni proračun o tome niti slovca niti riječi. Ja bih volio čuti i po kojim kriterijima i Varaždinska i Krapinsko-zagorska i Zadarska županija nisu nikakvu pomoć dobile, sve ostale županije jesu. I na kraju o plaćama prosvjetara. Možete gospodo govoriti što ste napravili kad ste bili na vlasti, ali na kraju našeg mandata prosvjetari su imali veće plaće nego početkom 2000. godine, otprilike čini mi se 13 do 14%. Međutim zašto te plaće i dalje zaostaju? Ministar govori o društvu znanja kada to treba pretočiti i u plaće prosvjetara, to je nedovoljno. Predlaže se povećanje plaća prosvjetarima kao i svim ostalim državnim službenicima. Na koji način će i kada oni taj zaostatak dostići. Očito da cilj ove Vlade nije njima povećati isto kao što i novi umirovljenici dobit će kada dobiju. Da su ozbiljne namjere to bi bilo već sada u proračunu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine poptredsjedniče. Pa evo, kolega je rekao da se za osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu ne povećavaju sredstva što nije točno. Evo vidimo da su se sredstva recimo za doplatak, pomoć i njegu povećava, indeks je povećanje 156,67 u odnosu na 2003. godinu, a isto tako i osobna invalidnina povećana je za skoro 30%. Moramo reći kada je govoreno ovdje o sredstvima što sigurno ne smatram da je to dovoljno i da nas može zadovoljavati, ali ipak sredstva su rasla. Zatim da se ta sredstva troše za pelene i druge stvari, rekla bi da se takva prava ostvaruju preko sustava zdravstvene zaštite. Isto tako, za podizanje kvaliteta dostupnosti socijalne skrbi predviđeno je 59 milijuna kuna tako da ipak napredak postoji. Sada, da li možemo s time biti zadovoljni više ili manje, to je drugo.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, izvolite.
Pozivam se na članak 209. i 214. jer ja nisam govorio da nema povećanja nego imamo povećanje koje ne slijedi inflaciju od 2001. godine. Ako računate kolika je inflacije od 2001. do danas onda bi Vlada trebala, da ima ozbiljne namjere, ići sa povećanjem osnovice …
Zahvaljujem.
… koja ne bi bila 400 kuna nego vjerojatno 470 kuna.
Zahvaljujem. Smatram da nije povrijeđen članak ni 209. ni 214. Replika, uvažena zastupnica Lugarić.
Poštovani kolega Korenika, govoreći o plaćama prosvjetara onda ste spomenuli kada je i kako tko povećavao ili nije povećavao plaće, šta je bilo za bivše ili one Vlade. Mislim da je bitno reći, istaknuti jednu vrlo jasnu činjenicu. Na početku mandata ove Vlade plaće prosvjetara su bile za 97 kuna veće od prosječne plaće u državi. Danas su plaće prosvjetara za 150 kuna manje od prosječnih plaća u državi. I upravo u tome se ogleda neuspjeh ove Vlade koja nije ni na koji način taj već smanjeni jaz koji je napravljen u prethodnim razdobljima uspjela nastaviti nego je kontinuiranim smanjenjem sredstava za obrazovanje, znanost pa tako i za plaće prosvjetara, jaz između prosvjetarskih plaća, odnosno plaća učitelja i nastavnika zapravo samo još više povećala u odnosu na ostale javne službe. Podaci usporedbe sa prosječnom plaćom u državi u gospodarstvu su, mislim, katastrofalni. Bolje o tome niti ne govoriti što je još poraznije za ovu Vladu ako znamo da su prosvjetari svi visoko obrazovani i da u strukturi toga kad gledamo prosjek je preko 90% VSS-a, a ne mogu se usporediti niti sa SSS prosječnom plaćom. Tako da nije stvar ove ili one Vlade nego stvar je u tome da zaista nikada do sada nije bilo da su plaće prosvjetara ispod prosječne plaće u državi. To se dogodilo samo i jedino ovoj, isključivo ovoj Vladi.
Odgovor na repliku.
Pa ne mogu ne složit se sa kolegicom Lugarić pogotovo što je i moja supruga prosvjetna radnica. Uzmimo npr. da je zadnji podatak Državnog zavoda za statistiku da je prosječno isplaćena plaća u Hrvatskoj 4 tisuće 450 kuna. I prema tome, ako se nudi povećanje plaća 5% po najnovijim informacijama i 6% prosvjetarima, ali i svim ostalima u javnim službama, ja samo mogu postaviti pitanje i sebi i vama, kolege. Na koji način i do kada Vlada misli da može ispraviti tu nepravdu prema prosvjetnim radnicima i da će oni sustići ostale prema kvalifikacijskoj strukturi u sustavu onih koji dobivaju plaće ili koji se alimentiraju iz državnoga proračuna? to očito nisu ozbiljne namjere, da jesu onda bi se vjerojatno prema prosvjetnim radnicima te plaće brže isplaćivale i išle bi bržom dinamikom nego prema ostalima. Nažalost, to nije tako. A kad već stalno pričamo o društvu znanja, a ministar o tome vrlo rado voli pričati, pa nek zaviri malo u osnovne i srednje škole da imaju li za krede, imaju li za onaj sav pribor koji je vezan. Prema tome, i entuzijazam prosvjetnih radnika ima kratki vijek trajanja. Oni rade u teškim uvjetima samo je pitanje želi li to netko u Zagrebu vidjeti ili ne.
Zahvaljujem. Riječ ima ministar financija, gospodin Šuker. Izvoli.
Pa gledajte, nezgodno je licitirati sa primanjima koje dobivaju živi ljudi. Danas je početak štrajka prosvjetara međutim činjenice su da su plaće u svim državnim i javnim službama smanjene u prvoj polovici 2000. godine. Smanjenje su temeljem potpisa Sporazuma sa MMF-om kad se obavezalo da će se smanjiti osnovica 10%. Činjenica je da također tim Sporazumom se obavezalo da se neće isplatiti regres i božićnice i da su ostale neisplaćene regres i božićnice i da danas imamo nekoliko tisuća i desetaka tisuća tužbi prosvjetnih radnika. Činjenica da je potpisan ugovor u kojem je stajala odredba da će se isplatiti smjenski rad, a nije se isplaćivao smjenski rad. Činjenica da je potpisano kolektivnom ugovoru dodatak na plaću na ime vjernosti u službi 4, 6, 8 i 10, također što se nije isplaćivalo. I s toga osnova postoje tužbe prosvjetnih radnika od skoro milijardu kuna koje su proteklih godina isplaćivane iz državnog proračuna zadnje 2, 3 godine. Dakle, da ta sredstva su isplaćivana onda vjerojatno bi danas i bila drugačije situacija sa plaća prosvjetnih radnika. No kažem, to je zgodno politički koristiti, međutim podaci su relevantni i možete ih provjeriti. Vi od 2000. do 2003. godine niste nijedanput povisili plaću prosvjetnim radnicima. Dapače, smanjili ste im i niste isplaćivali obveze po kolektivnom ugovoru.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Antunović.
Pa netočan je navod ministra Šukera da su se plaće 2000. smanjivale zbog dogovora sa MMF-om ili nekakvih preuzetih obaveza sa MMF-om. Ne, naprosto stanje financija u Hrvatskoj državi naslijeđeno od prethodne HDZ-ove vlasti je bilo takvo da nije bilo drugog načina nego provoditi čitav niz restrikcija da bi se vratili stari dugovi, da bi se spasilo ono preostalo još malo funkcioniranja gospodarstva kojem je država bila dužna milijune. I zbog toga se je nažalost [[Upadica: Milijarde.]] Milijarde. Zbog toga se je moralo ići u čitav niz restrikcija jer drugog izlaza naprosto nije bilo. I MMF sa tim nema apsolutno nikakve veze, pri čemu je taj prosjek plaća i tako smanjen, bio kad je riječ o prosvjetarima iznad prosječne plaće u Hrvatskoj a danas je zahvaljujući svim naporima ove Vlade taj isti prosjek plaća …
Zahvaljujem.
… ispod prosjeka … [[Govornica se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Lugarić.
Netočan je navod da od 2000. do 2003. godine niti jednom nisu povećane plaće. Upravo 2001. i nakon rasprave ovdje u Hrvatskom saboru su povećane plaće prosvjetarima u odnosu na sve ove ostale kad je uveden novi sustav obračuna plaća za prosvjetare, kada je ono zaostajanje od 5% sa plusom od 13% u Proračunu za 2002. poizjednačeno. … [[Upadica se ne razumije.]] Od vaše Vlade.
Zahvaljujem. Molim vas, nemojte razgovarati, dobacivati se. Riječ ima uvaženi zastupnik Mršić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, cijenjeni kolegice i kolege. Doista je pohvalno da je ministarstvo se odlučilo napraviti jednu popularnu publikaciju o proračunu za 2007. godinu, međutim možda bi bilo dobro da ste ipak pričekali da se usvoji proračun u Hrvatskom saboru jer po ovoj publikaciji ispada da je državni proračun usvojen, a ako ste već anticipirali ta buduća događanja onda možda je trebalo dopisati jednu rečenicu na zadnju stranu da je podnesen veliki broj amandmana, ali da Vlada nije prihvatila niti jedan amandman. Ali evo i vidjeli smo na ovoj publikaciji da je proračun za 2007. godinu ustvari proračun za ravnomjerniji razvoj Hrvatske. To možemo iščitavati na različite načine pa možemo recimo reći da je i to priznanje da se Hrvatska do sada nije ravnomjerno razvijala jer se razvoj Hrvatske temeljio na tome da je 90% poreznog novca odlazilo u kabinet premijera, a svega 10% je ostajalo jedinicama lokalne samouprave što znači da nije bila baš dobra redistribucija tih 90% novca koje je odlazilo u ured premijera jer nije bila dobra i nije bio ravnomjerni razvoj Hrvatske. Da sada čak i ovo što vi nazivate fiktivnom decentralizacijom će tome voditi nije nikao ili ne može biti točno jer bilo bi doista apsurdno da sa 200, 300, 500 pa i 600 milijona kuna se može osigurati ravnomjerni razvoj Hrvatske. Ali evo dozvolite mi da ja progovorim nekoliko riječi o tome kako je taj ravnomjerni razvoj Hrvatske utjecao na regiju iz koje ja dolazim. Dozvolite mi isto tako da govorim o sve četiri godine jer se i ova publikacija poziva na komparira 2003. do 2007. pa moram reći sljedeće. Dakle da za uopće za razvoj da je preduvjet infrastruktura. Na žalost ja dolazim iz Podravine gdje smo apsolutno prometno izolirani jer najlošija trenutno državna cesta u Republici Hrvatskoj je cesta koja vodi od Vrbovca do Koprivnice i cesta koja vodi od Varaždina do Virovitice. To su dvije i cesta koja vodi od Vrbovca do Bjelovara i od Bjelovara do Virovitice, odnosno do Đurđevca. To su najlošije državne ceste u Republici Hrvatskoj. Bio je plan da se one naprave u profilu brze ceste u mandatu ove Vlade. Od toga nema ništa. Bio je plan da se prvo napravi remont pruge na koridoru 5-B od Križevaca do Botova i da se paralelno s tim sagradi drugi kolosijek pruge od Dugog Sela do Botova i s druge strane od Karlovca do Duge Rese, odnosno dalje nizinska pruga prema Rijeci. Od toga nema ništa. Nema ništa niti čak od … [[Govornik se ne razumije.]] pružnih prijelaza jer imati jedan katastrofalni pružni prijelaz u centru Križevaca gdje državna cesta se u nivou križa vrlo visoke frekvencije prometa sa nekoliko kolosijeka željeznice ni to čak nije napravljeno do sada niti je planirano u proračunu za sljedeću godinu. Kad govorimo o transparentnosti proračuna onda ne mogu ja, a niti nitko od vas iščitati da li će se i kada graditi brza cesta Gradec-Bjelovar, Gradec-Križevci-Koprivnica i bez obzira što visoki dužnosnici i HDZ-a i Vlade objašnjavaju da će se to početi graditi sljedeće godine i to po principu metar za metar, metar prema Koprivnici, metar prema Bjelovaru i ako ćemo taj tempo imati onda smo za 500 godina u Koprivnici. Dakle, nema u dokumentima Vlade te ceste gospodo jer je predviđeno 400 milijona kuna u Hrvatskim cestama za izgradnju brzih cesta u Republici Hrvatskoj u sljedećoj godini i sljedećim godinama, a samo za jedan odvojak te ceste, dakle Gradec-Bjelovar je potrebno 400, za dionicu Gradec-Koprivnica je potrebno negdje oko 450 milijona, a u dokumentu koji se zove plan građenja i održavanja javnih cesta u Republici Hrvatskoj koji je donijela Vlada Republike Hrvatske na Božić 2004. godine te brze ceste se ne spominju. Prema tome, oni koji to obećavaju ili neka promijene te programske dokumente ili neka prestanu stvarati iluziju kod građana o tome da će se te brze ceste graditi. I tako ćemo mi ponovno čekati 2012. godinu da bi imali normalnu cestu iz Koprivnice do bilo čega drugoga. Još veći apsurd je sa podravskom magistralom jer umjesto da se nastavilo tamo gdje se 2003. godine dočekalo i papiri, a papiri su se dočekali da smo imali studiju trase i da se nastavilo projektirati, napraviti idejni projekt i glavni projekt, a tada su Hrvatske ceste to imale kao prvi prioritet u brzim cestama i danas smo mogli imati već početak gradnje brze ceste, odnosno podravske magistrale Vlada donosi odluku da se ide izraditi studija isplativosti brze podravske magistrale što znači da netko uopće misli da to ne treba graditi. Nego šta ćemo se voziti kroz naselja? Kroz centre grada ćemo se voziti po tom dijelu? Ako mi to nećemo sagraditi, a očito nećemo do 2015. sagradit će Mađari uz Dravu, s one strane Drave čime ćemo mi ostati naprosto malo selo, jer neće biti povezanosti uz Dravu niti Varaždina, Čakovca, Koprivnice, Virovitice, Našica, Osijeka, dolje za Vukovar, nego će se voziti tranzit taj kroz Mađarsku, a mi ćemo ostati naprosto u profilu brze ceste, sad nam se nudi … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se radi samo o proširenju državnih cesta. Što se tiče pruge situacija je katastrofalna gospodo. Imali smo dva puta velika dva intervjua ministra mega ministarstva o ney dealu Hrvatske da bi danas bili na situaciji da će tek 2010. biti završen remont dionice Križevci-Botovo, ne da će biti napravljen drugi kolosijek, ne da će biti napravljena nizinska pruga, nego tek će biti napravljen remont na dionici Križevci-Botovo. Tu se vozi na jednom zavoju koji se zove "Lepavinski zavoj" jel', 40 kilometara je brzina i uz to što je 40 kilometara brzina vlakova na toj dionici ta dionica je najprofitabilnija pruga u Republici Hrvatskoj i mi nemamo snage staviti nešto novaca u proračun da se tu ubrzano napravi remont u željezničkoj stanici Križevci gdje smo stali 2003. godine i remont do Botova da napravimo prohodnost i da hitro krenemo u izgradnju drugog kolosijeka. Ako to ne napravimo, napravit će to Mađari sa Slovencima i ne samo da ćemo izgubiti tu radna mjesta, izgubit ćemo koridor i izgubit ćemo to da će se odlaziti ponovno u luku Kopar a ne u luku Rijeka. Drugo, drugi su … [[Govornik se ne razumije.]] da se želi ulagati u obrazovanje. Gospodo, ova Vlada nije sagradila niti jednu jedinu školu u Koprivničko-križevačkoj županiji. Niti jednu školu. Nije dala novac niti za jednu školu u Koprivničko-križevačkoj županiji. Mi sada gradimo jednu srednju školu po projektu partnerstva privatnog i javnog. Ni za to nismo u sljedećem proračunu dobili novac za otplatu anuiteta korištenja te škole. Imamo 15 škola bez školskih dvorana. Imamo jedan učenički studentski dom u Križevcima koji je u katastrofalnom stanju. Nije niti jedan, jedna soba studentskog ili učeničkog doma napravljena u 4 godine niti je u planu za 2007., 2008., 2009. godinu. 7., 8. i, 9. godinu. Mi nismo dobili odobrenje za stručne suradnike u osnovnim školama, da imamo psihologe, pedagoge, za strane jezike nismo dobili odobrenje da bi mogli imati u 4. razredu učenje stranih jezika. To je ulaganje u obrazovanje. U ravnomjerni regionalni razvoj. E sad, naravno da dolazi tu do problema ali pazite mi već 4 godine tražimo da se sagradi Palača pravde u Koprivnici. Nema je u ovom proračunu iako mi je ministar na rebalansu rekao da je 2 milijuna koliko sam ja tražio malo. Ja sam očekivao da će sad izvorno biti barem jedno 20. Nema. Velika, velika nula. Nema niti stavke. Nema čak niti stavke da se dogradi zatvor u Bjelovaru jer ljudi čekaju 2 godine da uopće mogu otići u zatvor u Bjelovaru koji pokriva 3 županije. Dakle, niti za to nema čak novaca u ovome. Jedino za što ima novaca i što je ova Vlada…
Zahvaljujem.
Evo dozvolite mi rečenicu samo da ako mogu…
Završite. Ima puno, ima 56. Svakom minuta to je… Izvolite završite.
Ne, hvala. Neću završiti.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ne bih ispravljao sve ove netočne navode koje je kolega Mršić iznio jer se puno podataka može nać' i u ovom proračunu i u dokumentima koji su njemu prethodili. Ali bih ispravio netočan navod da je HDZ odnosno da je ova Vlada tiskala knjižicu i da je prikazala kako je proračun već usvojen. Kolega, meni je drago da ste se vi poslužili ovom knjižicom ali je očito niste dobro čitali pa niste vidjeli da tu piše prijedlog 2007. To je značajna razlika jer nešto što je prijedlog znači da još nije usvojeno. Prema tome, sasvim jasno da ste netočno naveli to što ste naveli. Nemojte biti nekorektni, barem iznesite ono što ste pročitali.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Korenika.
Pa, za sve ovo što ste vi kolega iznijeli govori o tome da je ovo potrošački proračun jer puno projekata o kojima kad idu državni dužnosnici po terenu pričaju priče ali kad ga treba pretočiti u državni proračun jednostavno ga nema. Pri tome je područje sjeverozapadne Hrvatske koje stalno kotira kao jako razvijeno ustvari, jako potisnuto u drugi plan. Evo, ja ću sad dati primjer. Brza cesta od Varaždina prema Ivancu i Lepoglavi i prema državnoj granici u Macelju nema je niti u tragovima ovdje. Ovdje se isto tako priča. Isto tako… … [[Upadica se ne čuje.]] Isto tako kad govorimo o prugama. Pa i pruga od hrvatsko-mađarske granice pa preko Kotoribe, Čakovca, Varaždina prema Zaprešiću koja bi trebala biti rezervni koridor 5B koridora, ovdje nje nema nigdje, niti u tragovima. Priča se o razvoju regionalnih pruga, o razvoju lokalnih pruga, novaca u proračunu ako ga prolistate jednostavno nema. Pa tko tu koga vara? Tko tu kome šta priča? Prema tome, očito je da puno projekata će biti na papiru koji će biti u stilu drži vodu dok majstori odu, ali njihovih tragova nema. Evo, ja ću ponovo postaviti gdje je kanal Dunav-Sava o kojem se tako puno govori? Nema ga. Prema tome, očito je da se radi o potrošačkom, o pričama, međutim pri tome je sasvim sigurno cijela sjeverozapadna Hrvatska uskraćena i u školstvu jer kad se uzme koje se primjerice škole rade na području Varaždinske županije o tom se isto tako može pričati. Gradovi, općina i županija ulaze u javno privatno partnerstvo ali su samo neki povlašteni da im država gradi škole. Zašto, pitam se?
Odgovor na repliku.
Pa ja ću se doista složiti sa vama u vašoj tezi kolega Korenika. Ovdje se radi dakle da niti jedan od kapitalnih projekata koji bi trebao imati za cilj ne lokalni razvoj, pitanje samo jednog grada ili jedne županije nego regionalni a prometna infrastruktura je najključnija od toga nema podršku u ovom proračunu a najkatastrofalnije je to da Podravska magistrala, o njoj tek Vlada razmišlja. Bi li ju trebalo uopće graditi ili ne? I ono drugo što se govori o ovoj decentralizaciji da će se evo svi dobiti a mali tek neki izgubiti pa se govori o 3 ili 33 grada. Dozvolite mi tek nekoliko rečenica o Koprivnici i o tome da smo se evo 30 ili 40 godina odricali da bi se "Podravka" sagradila i da smo bili spremni uvijek žrtvovati se za to da se grade nove tvornice i moji roditelji i roditelji drugih građana. I sada netko donosi odluku da dobit ide u Zagreb. Da ništa od toga Koprivnica nema što se 40 ili 50 godina smo odricali da se "Podravka" gradi. A ova teza o tome da nije stvorena dobit u Koprivnici nego je stvorena u Hrvatskoj. Pa gospodo, "Podravka" posluje na području cijeloga svijeta. Dobit je stvorena i u Mađarskoj. Pa šta po toj tezi bi dio dobiti trebao ostati i u Mađarskoj jer je tamo stvorena? Ili ju trebamo svu dovući u Hrvatsku i dogovoriti kako ćemo ju podijeliti? Ali ne mogu biti kažnjeni oni koji su se godinama odricali da bi u njihovim gradovima nastajala velika poduzeća i sada smo kažnjeni. Nažalost, "Podravka" je posljednjih 5 godina imala tzv. preneseni porezni gubitak, nije plaćala dobit i sad kad će ju početi plaćati sad će to vrhnje pobrati država. I Koprivnica za razliku od teze koje se iznose sljedeće godine je moguće na nuli, a u 2008. godini će izgubiti dobrih 15 milijuna kuna poreza na dobit.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Vesna Škulić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege! Zamislite situaciju da ste roditelj djeteta s invaliditetom i da ćete uspjeli priječi sve prepreke koje vam je društvo nametnulo i uspjeli ga toliko integrirati da nakon vrtića ide u školu i da se bavi sportom. Zamislite sebe kao roditelja da svom djetetu želite omogućiti njegov izbor međutim, država vas kažnjava. Pogledajte ispred sebe, pogledajte gospodina ministar ali gospodin ministar nije trenutno ovdje, i vidjet ćete čovjeka iz Vlade koji je zajedno s ostalim članovima Vlade odmah na početku svog mandata ukinuo pravo na oslobađanje od PDV-a na uvoz automobila a vi kao roditelj ne odustajete. Međutim, ni to nije dovoljno jer morate paziti na veličinu vozila jer u manja vozila invalidska kolica ne stanu pa tako kupnjom većeg vozila plaćate veći porez. Sada zamislite da se gospodin ministar i gospoda u Vladi nijednom nisu oglasili i obrazložili zašto ne žele po istim kriterijima oslobađati plaćanje PDV-a na uvoz automobila kao invalidima Domovinskog rata. No ni i dalje ne odustajete i želite ići vlakom, ali u vlak ne možete ući. Želite ići autobusom ali ne možete ući niti u autobus. I tada vas sustav zaustavlja. Sustav, to ste vi gospodo u Vladi i vi ovdje, moji kolege koji podižući ruku podržavate takav sustav. Prisiljeni ste staviti svoje dijete u dom. Sada zamislite sebe kako ostavljate vaše dijete bez vašeg nadzora uz dužno poštovanje svim zaposlenima u domovima Hrvatske da pohađa školu koju ne voli, usmjeravaju ga u zanimanje koje nije više konkurentno na tržištu rada. Međutim, vi kao roditelj bez obzira što vas je sustav toliko puta iznevjerio ustrajete u namjeri da vaše dijete završi školu jer u Hrvatskoj postoji Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju i Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Ako ste malo upućeniji roditelj onda znate da je taj fond osnovan prije dvije i pol godine i računate, super baš dobro, moje dijete će po nekom od kriterija da li putem prilagodbe radnog mjesta, samozapošljavanja ili putem kvotnog zapošljavanja dobiti posao. Netko vas laže. Netko fiktivno prikazuje sredstva u proračunu za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Vlada laže. Nema, ne postoji 37 milijuna kuna za zapošljavanje osoba s invaliditetom niti su postojala a neće ih biti niti u 2007. godini. Nitko se do sada u ove dvije i pol godine nije zaposlio preko tog fonda. Pa zašto bi i vaše dijete? Nažalost, nitko do sada nije niti odgovarao zbog toga. Vaše dijete će ući u tužnu statistiku, ući će u onih 48% koji nemaju radnog iskustva ili još goru brojku od 78% koji su u evidenciji nezaposlenih dulje od jedne godine. Vaše dijete bez obzira što ima ime i prezime, što je rehabilitirano vaše dijete koje želi raditi će biti jedno od broja 5 tisuća 649 osoba s invaliditetom koji su na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Vaše dijete i vi produžujete vaš daljnji diskriminacijski pakao. Međutim, možda su se neki od vas sjetili da prevare sustav i svoje dijete ispišete iz škole prije navršene 18. godine života da bi ostvarilo pravo na osobnu invalidninu. Mislite da ste prevarili državu? Niste. Prevarili ste sebe. Prema novom Zakonu o zdravstvenom osiguranju vas vaše dijete hrani jer osobna invalidnina i ostala socijalna davanja ulaze u imovinski cenzus a ni vi ne radite jer ste morali ostati kod kuće da biste brinuli o vašem djetetu. Onda se poput spasitelja pojavi preko 6 milijuna kuna za programe podrške za socijalno osnaživanje obitelji, mladih i djece s invaliditetom na stavci Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Tu se uspijeva ubaciti stavka naknade građanima u kućanstvu i novcu na kojoj stoji 40 tisuća kuna. Ne trebam vam objašnjavati da je sav novac od tih preko 6 milijuna uglavnom za plaću i rad, intelektualne usluge i usluge telefona. U najboljem slučaju, četrdeset obitelji može dobiti jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od tisuću kuna, pa vam se pojavi afirmacija prava i unapređivanje politike za osobe s invaliditetom a ja vas vraćam na početak rasprave da vaše dijete ako je s invaliditetom nema ista prava kao druga djeca u ovoj zemlji. Onda dalje, Povjerenstvo Vlade za osobe s invaliditetom. I vi se zainteresirate za to tijelo i što ono radi. I kad pogledate sastav povjerenstva shvatite da se u članstvu povjerenstva nalaze nažalost i neki umrli članovi jer web stranica nije ažuriranja preko dvije godine. A to povjerenstvo nije u tri godine prema Saboru uputilo niti jedan zakonski prijedlog što mu je inače jedna od osnovnih zadaća, ali to nije učinila niti Vlada niti jedno ministarstvo. Svjesni smo činjenice da se povjerenstva osnivaju samo kao paravan za nerad, međutim Vlada i ministarstva su ti koji bi trebali upućivati zakonske prijedloge koji bi išli u korist osoba s invaliditetom. U posljednje tri godine nijedan zakon nije donesen u korist osoba s invaliditetom, međutim nije kriva Vlada već građani. Prema članku jednih današnjih novina građani su ti koji bi trebali paziti na poštivanje zakonskih propisa i prava osoba s invaliditetom, barem tako kaže potpredsjednica Vlade. Ako uzmemo u obzir da se osobama s invaliditetom u prihode uračunavaju sva primanja pa i osobna invalidnina da plaćaju PDV na uvoz automobila, da je smanjena participacija kod nabave ortopedskih i drugih pomagala i drugo, onda nije teško shvatiti od kuda novac za slijedeću godinu. Za sve ove projekte koje je Vlada namijenila osobama s invaliditetom ionako ih neće provesti već će sredstva samo prebaciti u slijedeću godinu. Neosporno je da su ministarstva raspisivala natječaj za udruge civilnog društva i da su tim udrugama odobravana sredstva za projekte, ali zašto se na popisima odobrenih projekata uporno pojavljuju iste udruge. Kada malo bolje razmislim ministarstva ne mogu nazvati drugačije doli bankom. Zašto bankom? Pa kako drugačije nazvati instituciju u kojoj se većina posla svede na transakcije sredstava iz državnog proračuna i dobitaka igara na sreću. Vi ste očito doslovno shvatili pojam decentralizacije. Decentralizacija ne znači potpuno prepustiti realizaciju udrugama civilnog društva tako da ih se financira i to bez adekvatne revizije. Decentralizacija znači suradnju, partnerski odnos s udrugama osoba s invaliditetom ali ministarstva trebaju nešto i osmisliti i provesti jer je ta razina jamstva da će osobe s invaliditetom s područja cijele države time biti obuhvaćeno a kada implementaciju vrše udruge onda je prostor ograničen ili na njene članove ili na područje rada udruga. Ovim ste proračunom udarili na sportaše s invaliditetom, skoro ste za dva milijuna smanjili poticanje bavljenja športom osoba s invaliditetom. Također, uz silna obećanja, uz zanos uspjeha gluhih rukometaša gospođa Kosor je nudila brda i doline i za njihove potrebe predvidjela milijun kuna u godini kada idu na 16. zimske olimpijske igre gluhih na kojima će Hrvatsku predstavljati šest gluhih sportaša u ski disciplinama. Osim njih uz njih će biti trener, vođe ekipa, medicinsko osoblje, tumač, odnosno 11 osoba a oni nisu mađioničari. Toliko o projektima osnaživanja osoba s invaliditetom. Na kraju, kada sam pogledala ovaj proračun po stavkama koje se odnose na osobe s invaliditetom malo me začudila činjenica zašto u ove protekle tri godine nije donesen nijedan zakon za osobe s invaliditetom, zašto fond nije radio, zašto mjere iz nacionalne strategije nisu realizirane, zašto nijednom Vladinom odlukom u ove tri godine nije došlo do izjednačavanja prava osoba svih osoba s invaliditetom bez obzira na mjesto, vrijeme i način stjecanja invaliditeta. Zašto su lagano ukidana neka prava i zašto odjednom sada u ovoj izbornoj godini će biti sve realizirano? Pitam vas, hoće li se razlika u socijalnim pravima 1:17 trenutno u korist invalida iz Domovinskog rata ne izjednačiti ali donekle umanjiti da li su osigurana sredstva ne za godinu dana nego za sljedećih 5 godina za uvođenje osobnog asistenta za sve one kojima je potreban, a ne nekolicine na nivou pilot projekta. Da li ćete vratiti pravo na oslobađanje od PDV-a na uvoz automobila? Da li ćete omogućiti pristup vrtićima, školama, bolnicama, sportskim terenima svim građanima ove zemlje poštujući načelo jednakih mogućnosti? Da li ćete u sljedećoj godini kada potpisujemo UN-ovu Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom zagarantirati razinu prava osobama s invaliditetom ne samo na deklarativnoj razini u izbornoj godini razbacujući se pilot projektima. Ovim proračunom ne prosipate maglu već je proizvodite. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Lucija Čikeš. Uključite se, uključite se.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ma gospođo, draga kolegice, ja razumijem vaše ogorčenje. Ja razumijem da uvijek nije dovoljno. Ispravila bih sve ovo što ste naveli jer naprosto nije točno. Sve stavku po stavku koja ste navela kao da se na nijednom polju ništa ne događa. Vi to dobro znate da tako nije i ja neću ovdje upotrijebiti onu riječ koju ste vi upotrijebili za Vladu da Vlada laže. Ja bih rekla da ste vi svoj nastup iskoristili jednostavno za iznošenje čitavog niza neistina koji zaista nemaju nikakvog temelja.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa teško je se koncentrirati na raspravu o državnom proračunu kad nemate iluziju da možete bilo šta promijeniti. A sasvim sigurno nijedan prijedlog od oporbe neće biti usvojen bez obzira koliko je dobar i koliko je realan. Ali rasprava o državnom proračunu nije rasprava samo o jednom dokumentu. To je rasprava o vladinoj politici uvijek u cijelom mandatu i na to sada protestiram. Naime da bi rasprava o proračunu i gospodarskoj politici Vlade mogla biti korektna, zasnovana na pokazateljima, makroekonomskim pokazateljima koji nisu iz rukava Vlade nego iz nezavisne institucije i da nisu selektivni nego što treba prikazati kao podatke u cjelini kako bi se mogli znati trendovi i uspjesi i neuspjesi Vlade u cijelom mandatu te te uspjehe i neuspjehe uspoređivati sa mogućim, mogućim sličnim državama u okruženju i u zemljama Europske unije i sa onim što se obećavalo. Ništa od toga mi ne možemo učiniti. Naime trebalo bi dati podatke za BDP od 2003. do 2007. Industrijsku proizvodnju na početku i na kraju, indeks potrošačkih cijena na početku i na kraju, trgovinu na malo realno, stopu nezaposlenosti na početku i na kraju mandata, broj registriranih nezaposlenih na početku i na kraju ovog proračuna. Broj zaposlenih, prosječni tečaj EUR-a i hrvatske kune, prosječni tečaj dolara i hrvatske kune. Zašto? Jer s time državne pričuve i Hrvatska barata kad govori o izvozu, o pričuvama, o dugu. Uvoz roba godišnji i na razini, na razini mandata, vanjski dug u dolarima i u EUR-ima, međunarodne pričuve i ukupni iznos kredita i tako dalje. Jesmo li mi dobili te podatke? Nismo. Nismo. Zato je moguće da u hrvatskom Parlamentu možemo razgovarati i ispravljati netočne navode bez obzira koga ćemo citirati. Kad je to tako onda ću ja iznijeti svoju ocjenu. Moje je mišljenje da u gospodarskoj politici HDZ-ove Vlade nema nikakvih koncepcijskih promjena od 1993. godine kad je donesen stabilizacijski plan i tako ta Vlada u svojem gospodarskom programu, bilo tko da je bio u sastavu Vlade ima za cilj zaštititi stečene pozicije osoba koje su sudjelovale u privatizaciji. Svaka HDZ-ova Vlada je to napravila. Ako mislimo da je, da je, da je politika i statistika ispred ljudi kako bi to neki rekli u ovom Saboru onda ja vas lijepo molim da pogledamo stvari na ovaj način. Već 10 godina i više govorimo: «oko 300 tisuća nezaposlenih hrvatskih građana.» 10 i više godina govorimo «oko 300 tisuća nezaposlenih hrvatskih građana». S time nijedna vlada ako nije joj to prioritet ne može sebe nazivati socijalno osjetljivom vladom. Jer ovi ljudi koji su nezaposleni nemaju vremena niti mogu uvažavati statistiku ovakvu ili onakvu. Šta još moramo uočiti kod ove Vlade posebno osim konstante u nezaposlenosti? Umirovljenici. Pa gospodo draga tzv. novi umirovljenici zamjenjuju problem tzv. starih umirovljenika i to u drastičnijem obliku. Oni zaostaju, zaostaju za prosječnom mirovinom odnosno plaćom drastično. I u ovom proračunu u gospodarskoj politici mi se zadovoljavamo s time da će to Vlada riješiti. Bianko povjerenje. Obrazovanje i školstvo. Ova Vlada proglašava društvo znanja, izvrsnosti, a u proračunu u relativno, u relativnom iznosu zaostaje izdvajanje za znanost i obrazovanje. O kojim onda prioritetima govorimo? Državna uprava. Uvjet za ulazak u Europsku uniju je da državna uprava mora biti efikasnija, politički neovisna, prilagodljiva, elastična, smanjena, profesionalna i da djeluje u skladu sa zakonom odnosno da izvršava zakonito svoju funkciju. Pa čak i saborski odbor konstatira da u proračunu nema ni riječi o reformi državne uprave niti problemu državne uprave za ulazak u Europsku uniju. Odbor Hrvatskog sabora to konstatira. A hrvatska Vlada kaže da je orijentirana na ulazak u Europsku uniju. Kako onda taj, tu diskrepanciju, taj raskorak od proklamirane izjave Vlade do stvarnog iznosa u prijedlogu proračuna? Kako se to zove u narodu? Treba li o tome reći? Pa ne treba. Ne treba reći. Šta je sa državnim projektima? Infrastrukturnim projektima koji svaka država radi kako bi osigurala napredak, odnosno konkurentsku sposobnost svojeg gospodarstva i društva u cjelini za tržište Europske unije i svjetsko tržište? Sad se možemo sporiti koja je Vlada kriva, ali Hrvatske željeznice nisu osposobljene za ulazak u konkurenciju Europske unije. Nisu osposobljene. I nema od toga ništa. Za sada od toga nema ništa. A rokovi za ulazak u Europsku uniju mi bi htjeli da se skraćuju. Plin. A svi mi znamo kad je bilo riječi da će plin doći do Karlovca. Opet nema ništa. … [[Upadica se ne čuje.]] Odlično, super, građani su zadovoljni. Pa ja sam radostan. Ali sa zakašnjenjem dvije godine. … [[Upadica se ne čuje.]] Nema šanse. Europa sebe naziva prostorom slobode, sigurnosti i pravde. To je u dokumentima Europske unije. Možete vi protestirati protiv toga ali pročitajte dokumente Europske unije. To je prostor slobode, sigurnosti i pravde. Je li hrvatska država, odnosno ova Vlada osigurala sredstva za reformu državne uprave koji je uvjet za ulazak u tu Europsku uniju? Nije. Hoćemo li u Europsku uniju sa mirovinama koje zaostaju ne znam ni ja od proklamiranih kao u početku mandata 50% od prosječne plaće sad su na 36, 37% od prosječne plaće. Je li to priprema Hrvatske za Europsku uniju? Nije. Nisam ja demagog. Onda nazovite svoje kolege koji su napravili zaključak pa kaže, u prijedlogu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. u prijedlozima projekcija za naredne dvije godine nisu osigurana primjerena sredstva za realizaciju reforme javne uprave čiji su ciljevi itd. postavljeni. Obratite se svojim kolegama. Hvala na kvalifikaciji. Osjećaj je moj, a ja vam ga nudim pa ga vi provjerite. U Hrvatskoj se nastavlja podjela na dvije Hrvatske ovakvim prijedlogom Državnog proračuna. Jedna Hrvatska je formalna, zadovoljna statistikom i pozicijom, a druga Hrvatska je tiha, šuti i nezadovoljna svojom pozicijom i nema utjecaja. U tu drugu spadaju i umirovljenici i prosvjetni radnici koji danas počinju štrajkati. Prema tome, trebalo bi reći otprilike opet ljudi su ispred politike, ljudi su ispred statistike. Ako ne budemo odgovorni i spremni na ozbiljne reforme bez čuvanja pozicija bilo stranačkih ili lobija koji utiču nećemo osposobiti Hrvatsku za ulazak u Europsku uniju onako kako bismo mogli i kako bi osigurali bolji život građana Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Zubović. Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravo bih gospodina Leku da je, da plinifikacija nije završena. Upravo je danas otvorena, otvoren plinovod od bušotine u Jadranskom moru do Karlovca. Rekli ste da je prije dvije godine trebala biti. Firma Plin Acro je trebala početi raditi plinovod istina prije nekoliko godina. Tek onda kad smo smijenili upravu koju ste bi postavili, a to je bilo prošle godine, je krenula plinifiakcija i u roku od godine dana se je napravilo 497 kilometara plinovoda. I danas plin teče plinovodom iz Jadranskog mora. A zašto nije napravljena, zašto nije prije napravljen plinovod to možemo pitati one koji su imali koristi od potpisivanja ugovora za transport plina preko Italije i Slovenije do Hrvatske.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Caparin.
Hvala lijepa. Ispravila bih kolegu koji uporno govori kako ova Vlada ne ulaže u sustav obrazovanja. Pa ću mu samo iznesti neke činjenice. Povećanje ulaganja u visoko obrazovanje u razdoblju od 2003. do 2007. iznosi oko 743 milijuna kuna, ili 46,4%. Povećanje proračuna za visoko obrazovanje u razdoblju od 2003. do 2007. iznosi 46,4%, dakle 743 milijuna kuna. Osigurana su sredstva za povećanje plaća zaposlenih u sustav obrazovanja i znanosti u iznosu od 447 milijuna kuna. Osigurana sredstva za potrebno zapošljavanje u osnovnom i srednjem školstvu 300 novih razvojnih radnih mjesta u visokom obrazovanju te 500 mjesta za znanstvene novake u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Za sljedeću godinu osigurana su sredstva za 700 novih subvencija i stambenih kredita mladim znanstvenicima, itd. da više ne nabrajam. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege i ministar ma gdje bio. Mi danas raspravljamo u jednoj tako komornoj atmosferi o najvažnijem aktu Republike Hrvatske za 2007. godinu. I umjesto da smo u uvodnom izlaganju čuli koja će to biti politika Vlade za 2007. godinu, koji su prioriteti Vlade u 2007. godini, kako ćemo se u 2007. godini pripremati za pregovore sa Europskom unijom dobili smo nekoliko suhoparnih potaka koje smo mogli pročitati iz samog državnog proračuna. Ja bih ga ocijenila kao vreću darova puno šarenih paketa, a kad skinete papir sa tih paketa onda zapravo vidite što ostaje. 108 milijardi kuna u proračunu koji je povećan za oko 9 milijardi kuna u odnosu na godinu ranije, tko će dobiti, a tko će izgubiti, odnosno možemo iščitati kako to Vlada u svom zadnjem proračunu za, u ovome mandatu pravi prioritete, odnosno kako će ona ciljanim grupama osigurati određena sredstva u izbornoj godini. Hoće li biti npr. zadovoljni što od tih 9 milijardi kuna nisu dobili povećanje učitelji i nastavnici za svoje plaće kako bi se smanjila razlika, njihova razlika plaća u odnosu na prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Da je problem u prosvjeti i plaćama prosvjetara velik, ja bih to ilustrirala činjenicom da po prvi puta u gotovo 100%-tnom broju štrajkaju međimurski prosvjetari koji su se uvijek suzdržavali od takvih ekstremnih poteza. Što će biti sa umirovljenicima? Pa za njih je osigurano u proračunu rast mirovina od svega 5%. Ako u to uključite usklađivanje mirovina redovno, godišnje i novi umirovljenici koji će otići u 2007. godine u mirovinu, bojim se da neće biti nikakvog povećanja, da će to biti ponovo smanjenje mirovina. Nema ni govora o novim umirovljenicima koji su ušli u mirovinu nakon 99. godine čija je prosječna mirovina oko tisuću i 500 kuna i 500 kuna manja od onih koji su otišli ranije. Obećanje da će se to riješiti 2007. godine izvan proračuna, govori da proračun nije transparentan, jer ovo nisu jednokratne naknade. Ako se želi izjednačiti mirovina tzv. starih i novih umirovljenika, ona mora biti kontinuirana dok god radnici idu u mirovinu po zakonu, postojećem Zakonu o solidarnom. Zatim hoće li biti zadovoljni oni koji su nezaposleni, koji primaju naknadu na Zavodu za zapošljavanje koja se nije povećala od 2002. godine i ne planira se ni sada povećati. Hoće li biti zadovoljne majke koje su na porodiljskom i dobiti će svega 63 kune kao što je to izračunao kolega Pecek ili obitelji koje će za dječji doplatak dobiti 34 kune veći. Svaka kuna je dobro došla obiteljima, ali to nije nešto s čime bi se trebalo na velika zvona hvaliti. Nema ovdje niti sredstava za pokriće gubitaka u zdravstvu. Naše opće bolnice grcaju u dugovima i mnoge su pred kolapsom i pred blokadom žiro računa. Bolesnici dodatno će osigurati plaćanjem administrativne takse i doplate lijekova gotovo 400 milijuna kuna dodatnih u proračunu. Govori se o ujednačavanju razvoja hrvatskih regija. Ja ću reći na tri moje susjedne županije kako je to u ovom proračunu učinjeno. Krapinsko-zagorska županija će dobiti iz Fonda za regionalni razvoj koji bi morao biti pokretač razvoja nešto više od 3 milijuna kuna i 9 milijuna kuna za regionalni vodovod što je inače i obveza države. Varaždinska županija iz tog istog fonda milijun i 800 tisuća jako će se razvit i Međimurska županija 2 milijuna 367 tisuća kuna, ali će dobiti neki sitni transfer koji će ići prema našim općinama od 2 milijuna i 450 tisuća kuna. Ako je to za ove tri županije koje inače su na začelju po plaćama, po prosječnim plaćama u Hrvatskoj onda zaista ne možemo govoriti o nikakvom ujednačavanju razvoja hrvatskih regija. Što je s gospodarskim rastom kada se planira rast tek u 2009. godini nešto više od 5%, a to smo imali i 2002. i 2003. godine. Zapošljavanje, u tri godine zaposlili smo 16 tisuća 887 novozaposlenih i nešto smo smanjili kontigent nezaposlenih za 14 tisuća. Htjela bih reći nekoliko rečenica oko najosjetljivijeg područja koje će nam se pojaviti u pregovorima s Europskom unijom, a to je poljoprivreda. Statistički iskazano 14% povećanje u Ministarstvu poljoprivrede, ali pokušajmo to analizirati. Zaposliti će se stotinjak kaže, novih radnika uglavnom kroz … nadzor i u Agenciji za plaćanje. Dobro je došlo da formiramo, odnosno izgrađujemo infrastrukturu preko koje će se moći realizirati određeni programi, posebno Agenciju za plaćanje pa se onda nadam da će poljoprivrednici znati za koju kulturu i za koje razdoblje i koju visinu poticaja dobivaju, jer bi to ta agencija zapravo trebala raditi. Ali pogledajmo koje su potpore u poljoprivredi i ribarstvu. Povećavaju se za 9%, ali kada idete po stavkama onda za poljoprivredu koja je mahom tekuća proizvodnja, 2%. To je ljudi realni pad ovih sredstava, mi smo unatoč tome što potičemo i biljnu i stočarsku proizvodnju imali u biljnoj proizvodnji pad za gotovo 9% u prošloj godini, a najosjetljiviji sektor u poljoprivredi kad sutra uđemo u Europsku uniju, dakle seoska poljoprivredna domaćinstva za čak 14%. Investicijske potpore u poljoprivredi i ribarstvu 130 milijuna kuna. Veliko povećanje od 44%. Ali poštovane kolegice i kolege, to su vam dvije do tri tajkunske vile ovdje u Zagrebu i ako time mislimo razvijati poljoprivredu i imati velike investicijske projekte onda to zaista je žalosno. U ribarstvu se smanjuje poticaji za sufinanciranje modernizacija ribarske flote za čak 48%. Izdvaja se 18 milijuna kuna. Znamo kolik osu naši ribari se bore zapravo sa stranom konkurencijom i da tu doživljavaju zapravo poraz da se s njima ne mogu nositi. O velikom projektu navodnjavanja o kojemu se govorilo 2004. godine da bi ona trebala biti na razini izgradnje autoceste u Hrvatskoj, do sada gotovo ništa. Sada se planira ukupno kroz Hrvatske vode i kroz proračun oko 90 milijuna kuna, ali se u obrazloženju kaže da je to projekt do 2020. godine, a koji će se ozbiljnije početi realizirati 2008. To neće raditi ova Vlada nego neka druga Vlada bez obzira kojeg političkog predznaka. I da kažem na kraju, često svjedočimo da Vlada nešto predloži, Sabor to izglasa, a kada to treba primijeniti onda se vratimo na početak. I epilog oko svega toga. Jamstvena kartica je povijest jer smo pred izborima. Za slabe rezultate kriva je uglavnom bivša Vlada. To je alibi za svaki neuspjeh koji ova Vlada ne postiže, a uskoro će i ova Vlada biti bivša, a HDZ će krenuti u nove pobjede. Hvala vam lijepa.
Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravila bi kolegicu koja uporno govori kako ova Vlada ne brine o umirovljenicima, a kako je brinula vaša Vlada koja je govorila da nije ništa dužna, a ova Vlada ipak vraća dug umirovljenicima, a u 2007. godine u proračunu izdvaja, iznosi se povećanje izdvajanja za mirovine od 6,1%. Vlada brine o umirovljenicima i rast mirovina nije mali. 25% u odnosu na 2003. godinu što je više od ukupnog rasta rashoda proračuna koji je 21%. A ni novi umirovljenici neće ostati nezbrinuti. Osmišljava se model i novi zakonski okvir za bolji status novih umirovljenika. A što se tiče dječjeg doplatka, to najbolje vi znate koji ste ukidali rodiljne dopuste i rodiljne naknade, a ono što ova Vlada čini predočeno je u populacijskoj politici.
Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegica je ispravila neke navode koje sam i sama mislila pa ću se ja osvrnuti na druge. Kolegica kaže da su bolnice grcaju gubitcima i prijeti im blokada. Istina, nitko nije riješio ni druge zemlje u svijetu pitanje zdravstva da ne grca u problemima. Ali ipak treba reći da u odnosu na 2003. godinu su se sredstva za zdravstvo povećala 50% ili 6,8 milijardi kuna. Kada je u pitanju, isto tako, dječji doplatak i rodiljne naknade ne znam odakle hrabrosti govoriti o rodiljnim naknadama kad znamo tko se prvi okomio na rodiljne naknade i tko se okomio na dužinu rodiljnog dopusta. A sada se predviđa povećanje rodiljnih naknada za 11,6 ili 165 milijuna i povećanje dječjeg doplatka za 23,6% ili 320 milijuna. Zatim govoreno je i u poljoprivredi da ne postoji nikakvo povećanje kada su u pitanju naknade, a istina je da ulaganje u poljoprivredu, obrt da je na 2 i pol milijarde kuna.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Slavko Linić.
Gospodine potpredsjedniče, u svojoj raspravi pokušat ću se zadržati najviše na prioritetu koji sam smatrao da je trebao razriješiti Prijedlog proračuna za 2007. godinu. To su umirovljenici i želim tu dat nešto širu elaboraciju. HDZ 3 godine objašnjava kako vodi politiku pozitivnu prema problemu umirovljenika i mora mu se priznati osobno vraćanje duga je rješenje koje je dala HDZ-ova Vlada i prihvatila HDZ-ova vlast. Prema tome, pojedinačno vraćanje duga. Pojedinačno. Ali sa tim se stavom i ono što je najvažnije, tisuću drugih problema u mirovinskom sustavu je otvoreno u posljednje 3 godine. Za to odgovornost snosi HDZ-ova većina. Za probleme u mirovinskom sustavu. Koji je prvi problem? Prvi problem zato što obmanjujući javnost htjeli su reći ništa prije nije vraćeno. Pa zbog tog ništa zaboravilo se na znakoviti skok i porast mirovina u mandatu koalicijske Vlade koji je i skočio na račun povrata duga. Ne individualno već svim umirovljenicima. Zaboravilo se također na rješenje da 100 kuna plus 6% ostaje u mirovini za vijeke. Što znači, stari umirovljenici u svojem primanju imaju zauvijek dio mirovina koji se odnosi na povrat duga. I naravno, što se dogodi? Dogodi se razlika između novih i starih umirovljenika. Jer novi umirovljenici nemaju niti skokoviti iznos vezano za nekadašnji povrat niti imaju 100 kuna plus 6% i nastaju razlike između starih i novih umirovljenika. To je podatak koji je tako jasan svima, barem u posljednje 2 godine. Ali Vlada ne želi prepoznati problem, ona ne želi rješavati problem. A želimo istaknuti da problem novih umirovljenika će isto tako zauvijek ostati, zauvijek. I moramo ga trajno riješiti ne jednokratno jer to nisu dugovi. Ne, to su obveze jer stari umirovljenici to zauvijek imaju u svojim mirovinama, moraju dobiti i novi umirovljenici. I to je prioritet i obveza Vlade da pokuša riješiti. I zato dio nas smatra enormno visok proračun od 108 milijardi. Sveukupno u zadnje 4 godine 28 milijardi više, a nismo riješili niti one koji su već u mirovini. Ne brine nas podatak da rapidno padamo u odnosu na prosjek plaća i to je razlog zašto onda imamo realni pad mirovina. Znači, statistički podaci, evidentni podaci, želimo istaći da je mirovinski sustav problematičan, želimo reći da umirovljenike moramo rješavati, ali temeljno pitanje visine mirovine za nove umirovljenike nema rješenja. Nema ga ni u Proračunu za 2007. Priča o tome da će se vanproračunski riješiti su apsurd jer rješenje treba biti trajno, zauvijek. To nije jednokratno rješenje poput povrata duga. Nije. Ali to nije jedini problem mirovinskog sustava. Imamo još jedan problem mirovinskog sustava. Današnji radnik neće dobiti mirovinu temeljem propisa o generacijskoj solidarnosti. On štedi za svoju mirovinu. Koliko to štedi? 5% svoje plaće. Da li se netko upustio u računicu koja će mu to mirovina biti od te njegove osobne štednje? Da li je netko to izračunao? Još gore nego novi umirovljenici. Još gore. Prema tome, da li je Vlada bila obvezna ove posljednje 3 godine krenuti i drugi proces mirovinske reforme, a to znači povećati udio za radnika koji štedi. Povećati udio doprinosa za novi mirovinski sustav. Da trebala je, a zašto nije? A naravno, problem tranzicijskog troška. I što možemo zaključiti sa posljednjom godinom mandata HDZ-a? Mirovina, mirovinski sustav, problem umirovljenika nije problem ove Vlade i to je ono čime se nikako ne možemo složiti. I ne može se ovakav neuspjeh, ovakav nerad pravdati samo time da se vratio osobno dug umirovljenicima. Ne, ne može, ovakve propuste, ne može ovakav problem koji trajno ostaje na visoku razinu potrošnje, trajno će ostati problem mirovina i to je ostavljeno za neka druga vremena. I pravda se samo isplatom osobnog duga. To je veliki neuspjeh HDZ-ove Vlade. A da ne ostanem samo na umirovljenicima iako smatram da je to najteže pitanje koje uopće u 4 godine, pretpostavljam da ni iduću godinu nećemo, nismo uspjeli otvoriti u Hrvatskom saboru. Ja bih par riječi o brodogradnji. Znate, žalosno je kad se netko pravda bivša Vlada, bivša Vlada. U brodogradnji bivša Vlada je zatekla rasulo, navoze bez brodova, nije bilo ugovora, štrajkove radnika, nije bilo isplata plaće. A nećemo govoriti o tome. Ne. Mi govorimo bivša koalicijska Vlada je 8 milijardi potrošila za sanaciju. 8 milijardi i popunila knjigu narudžbi. I krenula ja bih rekao sa jasnim porukama, želimo ulagati u brodogradnju. Što imamo danas, 3 godine nakon naše Vlade? Što imamo u zadnjoj godini mandata? Ne vidimo novce za potrebne poteze u restrukturiranju i modernizaciji. Dapače, svjesni smo da plaćene studije inozemnim stručnjacima neće biti provedene u 2007. Neće biti, jer su to negativne poruke. Jer su to poruke koje nitko neće poslati u izbornoj godini. Što znači još jedna teška godina. Još jedna godina neizvjesnosti za brodogradnju, za radnike u brodogradnji a naravno i sve kooperante te iste brodograđevne industrije. Znači mi nemamo jasnu poruku da brodogradnja će i nadalje ostati grana sa najvećim potencijalom u izvozu izuzimajući turizam. Par riječi možda i o plinu kao energentu u Republici Hrvatskoj. Da, na dva moja pitanja u ove tri godine predsjednik Vlade je priznao da nisu na vrijeme smijenili nesposobnu upravu i da su odgovorne što 2004. plin nije potekao iz hrvatskog podmorja, iz Jadranskog podmorja prema Hrvatskoj i osigurao stabilne izvore energetike. Dapače, da nije bilo ruske krize početkom ove godine ni danas ne bi svjedočili otvaranju kojeg je danas ipak premijer i proveo. Da, to su odgovori Ive Sanadera sa ove govornice. To su njegovi odgovori na moja pitanja. I znate o uspješnim i neuspješnim direktorima. Prvim danom vašeg mandata mogli ste ga smijeniti ako ste ocijenili da je neuspješan. A to ste vrlo uspješno učinili sa Drempetićem koji nije htio provoditi vašu politiku zaustavljanja modernizacije razvoja Hrvatskih … [[Govornik se ne razumije.]] Isti dan ste ga smijenili. U prvih mjesec dana vašeg mandata. To ste mogli i sa čovjekom koji je vodio … [[Govornik se ne razumije.]] A zašto niste? Pa on je slušao vašu ideju, ne treba ulagati u plin, ne treba graditi plinovod. I tek kad ste vidjeli da nestaje plina Europi, da cijela Europa priča o plinu onda ste krenuli proces smjenjivanja. A postoji još nešto. Govorimo i o naftnom plinu koji u Hrvatskoj kompletnije izvezen u inozemstvo sa čudnim firmama. A hrvatska industrija nema plina. I to industrija, petrokemijska koja izvozi, koja bi mogla dostići brodogradnju u izvozu. Ali nema hrvatskog plina za nju. Nema. Nažalost nacionalni odbor nije odradio svoj posao u INA-i. I to je destabilizacija izvora energije u Hrvatskoj i ja bih rekao otežavanje poslovanja za hrvatske izvoznike.
Zahvaljujem.
I to je razlog zašto nam proračun onda ovako loše izgleda.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Doista je bilo interesantno slušati ovaj javni istup kolege Linića a moram ga ispravit, puno je netočnih navoda rekao pa ću ispraviti neke. Naime, rekao je da je ova Vlada rekla da ne treba ulagati u plin i plinifikaciju. To je naprosto netočno. To je naprosto netočno. Jer je to dokazala ovih posljednjih godinu dana kad je itekako brzo napravila ne zbog ruske krize. Zbog toga što moramo koristiti svoje resurse. A vaš je interes bio, vaš da koristite neke druge u transportu tog istog plina i da netko zarađuje na tome. To je bio vaš interes i vaša politika. Naša politika je rezultirala tim da je danas taj plinovod otvoren. Govorite o brodogradilištu. U vašim ugovorima koje ste potpisali koliko po brodu se stvara duga temeljem tih istih ugovora? Jeste li napravili tu analizu? I da vas podsjetim na vaše ulaganje u brodogradilišta, da vas prisjetim "Viktora Lenca". Možda je to najbolji primjer, najbolja ilustracija vaše politike prema tome. A i puno je takvih sličnih primjera ali da se sad doista ne vraćamo…
Zahvaljujem.
Idemo se okrenuti prema budućnosti i proračunu za 2007.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Linić.
Pa povrijeđen je članak 109. i 115. Poslovnika jel ako govorimo o…
Je, je. Povrijeđen je članak 109. i 114.
209.
Izvolite, da čujem.
Jer ako govorimo brodogradnji onda je to čista replika, pa onda ću se ja koristiti, zloupotrebljavati ovu… … [[Upadica se ne čuje.]] Dozvolite. Očekujući vašu kaznu…
Ne možete očekivati kaznu…
Da zahvaljujući ulaganjima u brodogradilište "Viktor Lenac"…
Kad ću vas ja sad prekinuti jer ne možete dobiti riječ…
… [[Govornik se ne razumije.]]
Smirite, smirite strasti. Ne možete dobit riječ…
Radnici u brodogradilištu zahvaljujući tim sredstvima…
Oduzimam vam riječ! 500 radnih mjesta.
Lažu. Koji je vaš problem ovdje?
Uvaženi zastupniče Linić! Gdje se isključuje? [[Upadica: Još će nas početi tuči.]] Izvolite uvaženi zastupniče Linić sjest, oduzimam vam riječ i dodjeljujem opomenu.
500 radnika u "Lencu"…
Ne znam ja što… Da, da, da.
… [[Govornik se ne razumije.]]
A što bi ja sad trebao? Zvati stražu da vas sjedne. Izvolite sjesti, oduzeo sam vam riječ, dobili ste opomenu.
… [[Govornik se ne razumije.]] 500 radnika a 3 godine …
Tiše. Tiše. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo, ajmo idemo da smirimo malo strasti. Uvaženi zastupnik Linić je zaradio opomenu. Idemo dalje. Riječ ima uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Bilo je u prethodnoj raspravi riječ o smjenama pa ću u biti na taj način započeti svoju raspravu o današnjem proračunu na neki način nastavljajući se na raspravu kolegice Vesne Škulić kada je postavila pitanje vezano oko Fonda za profesionalnu rehabilitaciju zapošljavanje osoba sa invaliditetom, prijedlog proračuna 37 milijona kuna predviđeno za 2007. godinu i kada je iznijela točan podatak da od svih onih novaca koji su bili za ovu godinu, a to je 37 milijona također nije zaposlena niti jedna osoba sa invaliditetom, ali vrijedi podsjetiti sve nas ovdje da je ova Vlada početkom 2004. godine smijenila tadašnjeg ravnatelja tek ustrojenog Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom i molim vas imenovala novog ravnatelja znate kada? U 9. mjesecu ove godine. Dvije i pol godine taj Fond ustvari nije radio i dvije i pol godine kroz sve proračune do sada provlačili su se milijoni predviđeni za zapošljavanje invaliditeta, a da nitko na kraju svake godine nije rekao kamo su otišli ti ubiti neutrošeni milijoni. Ovaj proračun za 2007. godinu je izborni, točno onakav kakav je i bilo za očekivati, programiran prema određenim kategorijama i na način na koji vladajuća stranka, to je njeno valjda pravo očekuje ustvari da će dobiti glasova pa se tako uporno govori već mjesec dana kako se brine u ovoj državi o rodiljama, kako se brine o obitelji, o djeci, o braniteljima, umirovljenicima itd., itd. Ali ipak bez obzira što su to već neki rekli treba još jedanput ponoviti. Rodiljne naknade se povećavaju za 63 kune, dječji doplatak za 34 kune, molim vas to je dio proklamirane nove nacionalne populacijske politike kroz koju se predviđa i 500 kuna za svako treće i četvrto dijete, a pri tome se ne želi kazati da je u Hrvatskoj problem drugo dijete ustvari. Kako omogućiti roditeljima i koje su to olakšice i povlastice da se odluče na drugo dijete? U tome je problem, a da ne kažem i sve veći broj onih obitelji koje se ne odlučuju niti na prvo dijete. O tome u novoj nacionalnoj politici, ali bome niti u ovom državnom proračunu naravno da nema niti riječi. Kad se govori o povećanim sredstvima za branitelje molim vas lijepo ipak treba onda kazati da su ta sredstva uvećana točno onoliko koliko se očekuje novih korisnika, jer npr. od početka ove Vlade broj korisnika braniteljskih invalidskih mirovina porastao je za otprilike 10 tisuća, a očekuje se i daljnji porast gospodo zato što je ukupno dano 32 tisuće zahtjeva za priznavanje statusa invalida. Kad govorimo o izdvajanjima za mirovine. Točno je, netko je tu isto rekao nekakvih 6% je predviđeno povećanje o ukupnoj masi, ali se pri tome onda prešućuje onaj drugi dio da se kaže da je to predviđeno za redovna šestomjesečna usklađivanje s porastom troškova života kao i za mirovine onih koji će tek sljedeće godine otići u mirovinu. O onim po problematici kako ih svi zovemo novih umirovljenika naravno da u ovom državnom proračunu nema niti riječi jer izgleda da to za ovu Vladu nije problem. I kad govorimo o standardu umirovljenika onda ipak treba vas podsjetiti da je krajem 2003. godine udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u Hrvatskoj iznosio 45%, a da je ova Vlada uspjela ove godine to zamislite smanjiti na ispod 40%, a to znači negdje 39,7% i to je vaše povećanje mirovina. Ono o čemu ova Vlada na kraju nije govorila i ne govori jer je državna tajnica Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi rekla da bi tih nekakvih 600 milijona kuna o kojima se govorilo prije nekoliko mjeseci bilo prevelik udar i ne bi državni proračun izdržao. Radi se o onoj stvari, točno onoj socijali, najvećoj socijali. Kolegice i kolege u Hrvatskoj je siromašno prema svim pokazateljima oko 730 tisuća građana. Socijalnu pomoć od 400 kuna za koju ova Vlada nije našla sredstva da se poveća prima 250 tisuća građana, 94% njih to im je jedini prihod tih 400 kuna. 20% starijih od 60 godina nema mirovinskih primanja, 70 tisuća umirovljenika mjesečno prima manje od 500 kuna. Kolegice i kolege nakon usvajanja vi ćete sigurno usvojiti ovakav proračun, sve ove brojke ostat će iste takve jer za te potrebe ova Vlada nije našla za shodno da vidi može li se na neki način nešto povećati. Kad govorimo o problematici zapošljavanja koliko je zaposlenih, koliko nezaposlenih naravno zadnji pokazatelj koji, može se vidjeti na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje govori kako je krajem 10. mjeseca nezaposlenih bilo 289 tisuća 881 što je povećanje naravno u odnosu na 2 mjeseca prethodna jer su završili sezonski poslovi i veći je priliv. Ali ovako želim upozoriti na dvije brojke. 2003. godine ukupno zaposlenih u Hrvatskoj je bilo milijon i 430 tisuća. Iz 9. mjeseca ove godine ta brojka iznosi milijon 446 tisuća 300. Drugim riječima to znači da ste u ove tri godine vaše vladavine uspjeli čak zaposliti otprilike 16 tisuća 300 osoba, od toga ste gro zaposlili u državnoj upravi, a kad pogledate stavke u proračunu koje se odnose na programe zapošljavanja ja moram ovako reći Fond za razvoj i zapošljavanje ostao je na ovim stavkama bez 150 milijona kuna. Ja sam tražila po proračunu misleći ajde doći odgovor, ima drugih programa iz kojih se potiče novo zapošljavanje. Ja moram kazati da nisam uspjela zbrojiti nikako tih 150 milijona kuna. I sad se ja pitam zbog čega je za ovoliki iznos smanjen ta sredstva u Fondu za razvoj i zapošljavanje. Jedino u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje ste dodali 5 milijona kuna i to zbog nove nacionalne strategije o zapošljavanju Roma. Na ovaj način sa ovakvim tempom vašeg zapošljavanja bojim se da ćemo i prije 6. mjeseca doći u situaciju da govorimo o rebalansu proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa slušajući ove sve i rasprave sa desne strane rekli bi sutra ide potop svijeta i Hrvatske će nestati, a na sreću uopće nije tako. Rečeno je također da za ovu Vladu nisu problem novi umirovljenici što nije točno. Jasno, i premijer i odgovorni je rečeno da će se u ovoj godini do kraja godine pronaći odgovarajuće rješenje. Također se želi umanjiti sva ova politika o braniteljima što doista ne stoji. Ako samo krenemo o ukupnim primanjima branitelja povećanje je znači za 71% ukupna prava branitelja u novčanom u odnosu na 2003. godinu, 71% povećanje. Znači, samo mirovine su povećane za milijardu 854 tisuće a nije istina da se povećava broj branitelja ali ne broj umirovljenika branitelja, korisnika mirovina. Prema tome, želi se ovdje iskrivljivanjem podataka steći se do krivog zaključka. Hvala.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Caparin.
Hvala lijepa. Ispravila bih kolegicu što se tiče ovih doplataka. Kao da smo zaboravili na populacijsku politiku. Za doplatke povećanje se, za izdvajanje za dječji doplatak je povećano 23,6%, povećanje rodiljnih naknada je za 11,6%. Što se tiče doplatka za djecu uvode se tri dohodovna razreda temeljem kojih bi se određivao mjesečni iznos doplatka po djetetu i sukladno predloženom ovisno o dohotku po članu kućanstva najniži iznos doplatka iznosio bi oko 200 kuna a najviši oko 300 kuna. Nakon 12 godina prvi puta se uvodi povećanje pomoći za opremu novorođenog djeteta koje umjesto tisuću 360 kuna sada iznosi 70% proračunske osnovice, dakle 2 tisuće i 300 kuna. Osiguravaju se besplatni udžbenici za djecu osnovne škole i prvog razreda srednje škole. A što se tiče branitelja jako dobro se sjećamo prošle Vlade kada je ukidala stečena prava branitelja i znamo kako su se ponašali prema njima, a 2003. godine za branitelje je bilo 3 milijuna 220 tisuća kuna a prijedlog je 2007. 5 milijuna i 500 tisuća kuna. 5 milijardi, oprostite.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Davorko Vidović.
Poštovani gospodine ministre, potpredsjedniče Sabora i ostale kolege! Pa složio bih se zapravo sa jednom konstatacijom koja je malo čas izrečena da je teško pronaći pravu motivaciju za raspravu o proračunu kada se unaprijed zna da se ništa od toga čuti neće a kamoli da će se od toga nešto i uvažiti. Naprosto, ostaje nam da ocjenjujemo ne samo pojedine stavke nego da ocjenjujemo i politiku ove Vlade isčitavajući ono što je razvidno iz brojaka koje su nam podastrte u prijedlogu proračuna za iduću godinu. Sa žaljenjem moram konstatirati da taj proračun pokazuje da u njemu nema mjesta među prioritetima niti kad je riječ o mladim građanima ove zemlje, niti kad je riječ o starim građanima ove zemlje, niti o nezaposlenima, niti je ovdje briga ovoga proračuna razvoj, ravnomjerni regionalni razvoj, razvoj siromašnijeg dijela Hrvatske za intervencijom i za pomoću države jer se sami očigledno bez te pomoći ne mogu u nekakvom … [[Govornik se ne razumije.]] sustavu izvući iz siromaštva i bijede u koju su potonuli ti dijelovi. Evo samo nekoliko ilustracija za ovo o čemu govorim. Uzmimo mlade i djecu. Sad smo vidjeli jednu zanimljivu akrobacija je izvedena u argumentaciji koju je kolegica Caparin izvela vjerno zapravo čitajući podatke a ne uvažavajući nešto drugo. Naime, doplatak za djecu. Istina, u ovoj godini se planira utrošiti, pustimo mi sada razrede itd., milijardu i 700 milijuna kuna. A gospođa Caparin ne kaže da je milijardu i 700 milijuna kuna bilo utrošeno za dječje doplatke i prije tri i pol godine, a 2001. čak 2 milijarde i 400 milijuna kuna. Ako nemamo tu relaciju spram podataka onda teško možemo donositi valjane zaključke. Dakle, ništa se za dječji doplatak u toj velikoj populacijskoj politici dati ništa više niti jedna lipa. Imate provedba Nacionalnog programa djelovanja za mlade. Donijeli, raspravljali, razgovarali, kleli se u to koliko su nam lani važni, donijeli koliko sto i jednu mjeru, sto deset mjera, raspodijelili ih itd. Znate što je na poziciji, koliko se nalazi provedba Nacionalnog programa za mlade? 39 tisuća kuna. Nevjerojatno, ja sam mislio da je štamparska greška. Pa nema toga novca, nema. Ili, opet kako se može čarobirati brojkama. Potpora za programe usmjerene djeci i mladima. 2005. godine, čitam iz proračuna, s 15 milijuna 733, 2006. 9 milijuna 230 a za iduću godinu spektakularno povećanje od 23% na 11 570. A ne kaže se da je tih 11 570 manje nego što je bilo prije dvije godine kad je riječ o tim potporama itd. kad je riječ o ovoj populaciji djece. Što se događa sa starima? Povećanje milijardu 243 milijuna i 200 tisuća kuna, spektakularno, veliko, ogromni novci. Međutim, ministar Šuker vi dobro znate da je to dostatno samo da se nastavi kontinuitet padanja mirovina. To je dostatno da one nastave padati stabilno kao što su padale i do sada jer tih milijun i 243 milijuna jamče da će mirovine zaostajati dalje u odnosu na plaće. One govore da će one padati u odnosu na rast bruto društvenog proizvoda. One, taj iznos jamči da će one padati u odnosu na očekivanu inflaciju i da tih 3 i po posto pa kad se uzmu još i novi umirovljenici koji dolaze dakle definitivno to znači umirovljenici dobit ćete manje u idućoj godini. A ispada kao daje se veliko povećanje. Drugo pitanje kad je riječ o starima, pa govori se ovih dana dosta o tome. Pa zato što je sad trenutak. Pa 336 tisuća novih umirovljenika ostavit ćemo još godinu dana. Kaže potpredsjednik Polančec neki dan, pa veli «Negdje u desetom mjesecu iduće godine bi možda nešto se i dalo tu napraviti.» Hajte molim vas. Za kompletno rješavanje pronašli smo model, ponudili smo ga u ovaj Sabor. Vlada ga može prihvatiti. Problem nikakvih radnih grupa molim vas. Kakve grupe, kakvi fondovi, kakva imovina, kakvi bakarači! Treba stabilno osigurati da se riješi problem i njih i onih koji će dolaziti u godinama dok ne počne živjeti taj drugi, treći stup i tako dalje. To je problem kojeg moramo riješiti. Hoće ova Vlada, hoćemo mi to iza toga, svejedno. Krenimo odmah u to. Mi to moramo, mi to moramo napraviti. A da ne kažem nitko to više danas ne spominje što je sa jamstvenim karticama, ugovorima? Sjetite se oslobodit ćemo umirovljenike televizijske pretplate. Tko to više spominje? Dovest ćemo mirovine na 50% prosječne plaće. Pa kad smo govorili: «Nemojte ljudi bili neozbiljni.» Da bi se to dogodilo vi biste morali pored ovih milijardu i 243 još 8 ili 9 milijardi odmah iskeširati a zna se da to nije, nije realna priča. To nije ozbiljno. Ali nije, nije problem u tome što to nije ozbiljno nego je problem što se to, o tome govori, što se tako nešto obećaje, što se potpisuje i što se pravi s oproštenjem bedaste upravo naše, naše građane za koje se misle da će tako nešto, da će tako nešto moći pokriti. Švicarsku formulu ste obećali promijeniti. Pa promijenili pa povukli. Pa kad se govorilo: «Ljudi malo dajte razmislite. Bar da ste ju korigirali. Ima načina. Ništa se u tom smislu nije dogodilo. I od 44% u prosječnoj plaći mirovina pala na 39% i padat će, padat će i dalje. Sljedeće, zapošljavanje. Molim vas pa ako novine o tome ne pišu, ako sindikati šute pa ne znači da problem nije prisutan. 800 milijuna kuna je išlo, zahtjevne mjere, zahtjevnu politiku, aktivne mjere zapošljavanje 2003. godine. 800 milijuna. A sada se planira 350 milijuna. Pa šta smo mi to tako spektakularno smanjili nezaposlenost i kako je odjedanput taj problem postao minoran za zemlju u kojoj radi 40% aktivnoga stanovništa. A Europa ima 60, a tendira preko 70 ako hoće prema Lisabonu biti konkurentna u odnosu na Ameriku i tako dalje. A mi samozadovoljni govorimo: «16 tisuća ljudi smo u tri godine povećali broj radnih mjesta.» Ma ajte molim vas, pa budimo ozbiljni. Pa neka dolaze izbori, pa ne smijemo takve, ovaj, i rekoh, približavam se kraju, nerazvijeni. Zamislite Sisačko-Moslavačka županije 2005. dobila 3 milijuna 996 kuna a sada 770 tisuća kuna manje. Razvila se, razvila se Kostajnica, Kostajnica u kojoj je gradonačelnik HDZ-a bio 2005. milijun 874, 2006. 591 tisuću, a 2007. 180 tisuća kuna. Pa šta je zaboga? Pa o čemu je tu riječ? Ili ja to stvarno ne razumijem. Šta je motiv umjesto, pa ne može se dignuti Dvor, Kostajnica, Majur, Kukuruzari, govorim o onome što je moja bliska okruženje. Ne može se dignuti u centraliziranom sustavu ako država ne nalazi da je to uopće potrebno napraviti i sa ovakvim smiješnim iznosima ide sa potporama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa zaista evo ja ne znam kakva je to matematika ali sigurno nije točna. Kaže: «Ovoliki iznos se isplaćivao i prije 2004. godine.» Pa ako se za vrijeme koalicijske vlasti 15 tisuća i 500 je rođeno manje djece. 15 tisuća i 500. To je više nego jedna Županja. Ako je temelj bilo 40% proračunske osnovice kojom to onda matematikom može biti da se isti broj, da se isto sredstava potrošilo, a iz ove tablice se jasno vidi da to i nije tako. Hvala.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Caparin.
Pa ja bih isto ispravila kolegu da se potrošilo isto sredstava prošle godine, prethodnih godina kao sada. Mislim, ako govorimo o brojkama i činjenicama onda to zaista nije točno. Pogledajte, dječji doplatak, porodiljne naknade u 2003. godini iznosi dvije i pol milijarde kuna. Ako to idete u 2007. godinu onda je to 3 i pol milijarde kuna. Dakle izdvajanje za populacijsku politiku ako ćemo u globalu 2007. godine iznosi 730 milijuna kuna više nego 2006, godine. Ili čak za milijardu kuna više u odnosu na 2003. godinu [[Upadica: Ispravak netočnog]] A brojke same po sebi govore.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Čikeš.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Vidoviću, ja zaista cijenim poznavanje socijalne politike, osobno koliko ju poznate. Međutim dozvolit ćete da kad ste provodili tu politiku niste se baš pokazali uspješnim. I večerašnji vaš navod da je Vlada pokazala pravo umijeće, ovaj mi se izraz strašno sviđa, čarobirati brojkama u iznošenju programa za mlade, za stare i nemoćne, za umirovljenike. Ja bih baš rekla da je upravo vaše ovo večerašnje izlaganje pravo čarobiranje brojkama.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Šolić [[Upadica: Ispravak netočnog navoda sam rekla.]]
Hvala lijepa. Evo ispravit ću i ja još jednom gospodina zastupnika Vidovića kada je govorio da ova Vlada nije ništa dala više nego Vlada 2003. za djecu. Gospodine Vidoviću vi kao da ste imali Proračun iz 2003. pa iščitavate sve ove stavke koje ste danas u svojoj raspravi rekli. Ja ću vas još jedanput podsjetiti da je ova Vlada i Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti kada je bila na raspravi ovdje populacijska politika i ovdje jasno ugrađeno je u ovom Prijedlogu proračuna za 2007. da u odnosu na 2003. da je za milijardu kuna više predloženo u Proračunu u 2007. godini. I ne možete baratati sa nekim činjenicama koje apsolutno ne stoje u 2007. godini. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Roksandić. Ne možete imati, ovo je ispravak netočnog navoda. Pa kako.
Na kraju svoje rasprave kolega Vidović je spomenuo Sisačko-moslavačku županiju i tekuće pomoći unutar opće države na razinu Ministarstva financija pa ne znam jesmo isto pročitali. Ja vidim da Sisačko-moslavačka županija u planu za 2007. ima dobiti 3 milijuna 192 tisuće 981 da ne nabrajam sve ove gradove i općine koje ste spomenuli jer moram vas podsjetiti da ne dobivaju oni ništa manje. 2003. godine u ljeto, to si rekao, u ljeto te iste općine su bile blokirane, ljudi nisu mogli dobiti plaće, ljudi nisu imali za osnovne materijalne troškove, zbog toga što im je uzeto za povrat poreza iz dohotka. Sada to plaća država umjesto ovih jedinica i još one dobiju onoliko koliko je prema izračunu povrata poreza. To je ono što je točno.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, predstavnici Vlade. U najmanju ruku ovdje bi se moglo shvatiti koliko je matematika, ja sam uvijek mislila jedna egzaktna znanost međutim na proračunu se najbolje vidi da je matematika i nije baš tako egzaktna. Jer se stvari mogu vrlo različito interpretirati. No međutim u svakom slučaju proračun je veći 8,8 milijardi kuna. Proračun kaže se nije niti razvojan niti socijalan, on se ovaj put naziva proračun za ravnomjerniji razvoj Hrvatske. Vrlo zgodna, zgodan slogan. Međutim, kako se radi o izbornoj godini ova Vlada se naročito potrudila da po uzoru na neke znane nam gradonačelnike dopadne se što većoj glasačkoj masi te se pod nazivom decentralizacije odlučila za preraspodjelu sredstava čim je većini općine i gradova ponešto pogodovala, dok je međutim dosta jako zakinut Grad Zagreb. Nije ni razvojan, nije niti socijalan. Proračun je ravnomjeran za razvoj zbog tzv. financijske decentralizacije. Radi se međutim o preraspodjeli, ali ne i o decentralizaciji, jer decentralizacija bi bila kad bi se sredstva jedinice lokalne samouprave povećala na račun smanjenja sredstava centralne države. Ovdje se financiraju jedinice lokalne samouprave, povećava na račun 34 gradova u Hrvatskoj odnosno ponajviše na račun Grada Zagreba. Neovisno o tome što kao zastupnica u Skupštini Grada Zagreba mislim o načinu gospodarenja sa resursima i politikom Grada Zagreba principijelno nije u redu da se smjernice za izradu proračuna ne spominju mogućnost izmjene poreznih zakona. HNS je predlagao prošle godine u 12. mjesecu u svom prijedlogu Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave jedan puno znatno ravnomjernije raspoređivanje zajedničkih prihoda i inače iako su prijedlozi dosta slični naš prijedlog je išao za time da se porez od dohotka, udio općina, odnosno grada u porezu ide 50%, da županijama ide 18,6%, da Gradu Zagrebu ide 68,6% i da udio pozicije za pomoć i izravnanja za decentralizirane funkcije bude 21%. Fond, neprihvatljivo je da se Fond za izravnanja koji služi kao pomoć slabijim općinama, područjima od posebne skrbi, brdsko-planinskim područjima itd. da se alimentira iz poreza jedinica lokalne samouprave, a da se ne alimentira iz centralne države. Bilo bi poštenije da se u ovom slučaju kada da se porez na dobit slijeva u državu da se i taj Fond za poravnanje alimentira iz tada poreza na dobit. No naravno za to treba promijeniti zakonsku regulativu. Smanjenje tog izdvajanja za decentralizirane funkcije recimo sa 21 na 15% kada bi smanjili to financiranje što nije za očekivanje u ovoj predizbornoj godini ostavilo bi barem 6% više gradovima koji su na apsolutnom gubitku, što bi konkretno u Gradu Zagrebu povećalo porez od dohotka sa 67 na 73%, te bi se uz to smanjio veliki financijski šok koji se za Grad Zagreb dogodio. Isto tako i za održavanje poreza od prodaje nekretnina jedinicama samouprave i regionalne samouprave naročito u Gradu Zagrebu znatno bi ublažio udar na lokalni budžet. Našim projekcijama, prema našem prijedlogu HNS-ovom prijedlogu od prošle godine na takvom načinu preraspodjele Grad Zagreb je izgubio ne 700 milijuna nego svega 300 milijuna. Osnovne manjkavosti koje bi se načelne naravni reći za ovaj proračun je to se ne ubire, da se porezi ovdje ne ubiru od proizvodnje već uglavnom od trgovine. Ovo je proračun potrošnje, to nije proračun proizvodnje, dakle nema gospodarskog rasta, nema nikakve proizvodnje, nema novih kreativnih radnih mjesta, već uglavnom se svodi na usluge i trgovinu. U proračunu nema također nikakve riječi o izjednačavanju mirovina starih i novih umirovljenika, iako je to ogromna populacija potpuno nepravedno uskraćena za svoj teško stečeni novac kroz 40 godina rada. A kako bi se i mogao povećati kad nema gospodarskog povećanja. Samo primjera radi, mirovine starosne i prijevremene starosne mirovine broj ljudi koji je pišao '99. godine u mirovinu, dakle danas imamo takvih ljudi 536 tisuća, njihova prosječna mirovina je tada iznosila, iznosi danas 2 tisuće 40 kuna. Umirovljenici koji su išli u penziju, u mirovinu, između '99. i 2005. godine dobivaju danas prosječno tisuću 650 kuna mirovinu. A isti ti umirovljenici koji su otišli u mirovinu 2005. godine dobivaju svega tisuću 220 kuna. Gospodo, to je jedna vrlo, vrlo osjetljiva tema i mislim da ste barem u ovoj predizbornoj godini morali naći načina da o tome progovorite, a ne tek za sljedeću godinu za 10. mjeseci. Mislim da to u najmanju ruku nije korektno prema našim građanima. Isto tako bih malo željela i komentirati smanjivanje deficita o kojem se govori da je smanjen na 3% odnosno s tendencijom na 2,8. To je vrlo upitno jer je uvođenjem Fondova za mirovinsko osiguranje, zdravstveno, od Fondova zapošljavanje stvari otprilike svode na to da smo preuzeli dugove. Pa smo tako kod bolnica preuzeli dugove dobavljačima od milijardu i pol kuna. Što se tiče lijekova dugujemo milijardu kuna dobavljačima lijekova, plaćanje na 240 dana. Što je zajedno milijardi i pol i milijarda zajedno čini dvije i pol milijarde, barem za sad u ovoj matematici. Što se tiče mirovina, ove godine je isplaćena prva tranša za dugove prema starim umirovljenicima od milijardu i 200 i do kraja ove godine bi trebalo isplatiti još milijardu i 200. To podmirujemo prodajom "Plive". Pitanje moje glasi: Iz čega ćemo podmiriti sljedeće godine? Što ćemo to prodati da možemo podmiri taj dug od novih 2,5 milijarde koje je za pokrivanje dugova starih umirovljenika. Što se tiče brodogradnje imamo mislim 500 milijuna dolara tzv. jamstava ili 3 milijarde kuna. Što se tiče brodogradnje to je čisti i direktni deficit jer to nije kredit niti jamstvo već je to nepovratna pomoć jer brodogradnja nikad ništa nije vratila do sada pa neće vratiti niti sada. Sve što ide iz kapitalnih prihoda je deficit. I kada samo ovo zbrojimo i tome dopunimo još nedopuštanje građevinarima da situiraju svoje situacije i da šalju na naplatu po maniri koja je poznata još iz perioda pripreme prošlog proračuna, a o tome vam svjedoče uglavnom svi građevinari na cestama ili autocestama, tada možemo govoriti ustvari o deficitu od 6%. Dakle ne gospodo ne radi se o smanjenju deficita nego se samo radi o zamračenju načina prikazivanja deficita i to je ta relativna znanost koja se zove matematika. I napokon možda još par riječi što meni moram priznati nije jasno. Ako će se u sljedećoj godini uprihoditi u centralni proračun sredstva iz poreza na dobit, iz kojih će se sredstava vraćati povrat, vršiti povrat uplaćenih avansa za porez na dohodak i u 2006. godini? Jer u ovim proračunima ovdje iz poreza na dohodak se stvaraju samo sredstva za Fond za poravnanje. Iz kojih, to su vrlo namjenska sredstva. Iz kojih sredstava će se vršiti porez, povrat poreza po avansima iz 2006. godine? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, evo kolegica veli: "tu je jako zakinut Grad Zagreb". Pa Grad Zagreb uopće nije zakinut. Grad Zagreb je 10 godina ili više, 15, dobivao sredstva koja mu uopće ne pripadaju, porez na dobit i neka bude jako sretan što ne postoji mogućnost da ga svi oni koji su izgubili ta sredstva, tuže i traže povrat za 10, 15 godina.
Hoću vam unaprijed dati opomenu ili što? … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde povreda Poslovnika, da čujem.
… [[Govornik naknadno uključen.]] 209. i 214. iz razloga jer ovo nije bio moj navod.
Nije povrijeđen članak 214. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali budući da sam kavalir, nema opomene. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica je rekla da se ovim proračunom zapravo ulaže u potrošnju, a ne u gospodarstvo i gospodarski razvoj i ne u proizvodnju ste rekli nego u potrošnju. Pa da bih vas ispravio, evo samo nekoliko podataka. U 2007. godini iznosi poticaja za malo i srednje poduzetništvo, ja se nadam da i to smatrate proizvodnjom. Bit će gotovo trostruko povećana. Kada govorimo o poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvitku onda treba reći da će sustav potpora poljoprivrednicima, ribarima, hrvatskom selu koje se sastoji od poticaja proizvodnje, potpora dohotku, kapitalnih ulaganja i mjera ruralnog razvitka, biti izdvojeno 2 milijarde i 459 milijuna kuna što je 10% više u odnosu na 2006. a za 47,8% više u odnosu na vašu 2003. godinu. 47,8% vašu, vi ste bili u Vladi, HNS je bio u Vladi o kojoj govorim.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Uvažena zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Iako je prijedlog proračuna velik, moja rasprava o njemu će biti relativno kratka. Ministar financija i kolege iz vladajuće većine kažu da je ovaj proračun socijalno osjetljiv, transparentan, poticajan i razvojan. Međutim, teško se složiti s tim ako tu socijalnu osjetljivost, transparentnost, poticajnost i razvoj ne možete iščitati iz proračunskih stavki koje su svedene uglavnom pod zajedničku kapu iz koje će onda Vlada dijeliti prema tko zna kojim kriterijima, ko' zna kojom dinamikom i ko' zna kojim aršinima. Hoće li to biti prema predizbornim potrebama HDZ-a ili prema stvarnim potrebama korisnika, odgovor se nameće sam. U ovom prijedlogu za iduću godinu, uspjela sam pronaći samo 11 aktivnosti i projekata iz Primorsko-goranske i 7 iz Istarske županije koji se poimenice mogu locirati u proračunu. Podsjećam da se radi isključivo o ranije preuzetim obavezama, dakle od novih investicija i razvojnih projekata nema ničega. Cijeli komad kolača iz ovog proračuna za ove dvije županije može se svesti na nekakvih 400 milijuna kuna što je manje od pola posto ukupne proračunske mase. Gdje se tu očituje regionalni razvoj i decentralizacija države? Čitav niz projekata ostao je nepokriven. Spomenut ću samo zračnu luku Rijeka i riječku obilaznicu koja je spojnica autoceste Rijeka-Zagreb i autoceste Rupa-Rijeka-Žuta Lokva. Nasuprot tome oko 6 milijardi kuna svedeno je na 20-tak proračunskih stavki iz kojih nitko nezna koliko kome pripada. Radi se o decentraliziranim funkcijama, regionalnom razvoju, brodogradnji i brodarstvu, prometu, turizmu, obrazovanju, zdravstvu i socijalnoj skrbi. Želim se posebno osvrnuti na glavu sporta u Ministarstvu znanosti i obrazovanja i sporta. Za potrebe programa javnih potreba u sportu, odnosno Hrvatski olimpijski odbor predviđeno je oko 72 milijuna kuna što je 3 milijuna kuna manje nego 2005. godine. Za ovu godinu je bar u obrazloženju proračuna bilo navedeno kolika su izvorna proračunska sredstva za sport, a kolika su sredstva iz igara na sreću pa je bilo vidljivo da su ona na razini 30 milijuna kuna već 7 godina. No, kako sam o tome nešto rekla i prilikom rasprave o proračunu prošle godine, sada čak ni u obrazloženju proračuna ne piše koliko se iz proračunskih sredstava stvarno izdvaja za sport. Ako se prisjetimo da je za ovu godinu bio planiran približno isti iznos koji je rebalansom polovinom godine smanjen za gotovo 10 milijuna, realno je očekivati da će se slično dogoditi i ove godine. Kako je ovaj prijedlog za gotovo 10 milijardi veći od ovogodišnjeg proračuna, jasno je da su ulaganja u sport ponovo drastično smanjena. Tako nam ni novi Zakon o sportu ne može pomoći da bi se stanje popravilo. Ne znam nadalje, zašto su napušteni projekti obnove i izgradnje sportskih objekata, prevencije nasilja u školama sportom, poticaji sporta u vrtićima i učeničkim domovima, sportski programi prevencije ovisnosti i programi standarda za izgradnju sportskih objekata. Za sljedeće poticajne, tzv. poticajne programe osigurani su samo simbolični iznosi. Zašto kažem tzv.? Pa jednostavno zato što sa 200 hiljada kuna za ravnopravnost spolova u sportu, sa 200 hiljada za razvoj sporta na otocima, sa 400 hiljada kuna za sport na sveučilištima i veleučilištima doista nije moguće napraviti apsolutno ništa. Možda nekoliko kompleta majica. Pitam se čemu su ti programi uopće uvršteni u proračun kad su ove godine jednostavno preskočeni, a ovim iznosima se doista ništa neće i ne može učiniti ni iduće godine. U Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi podsjetiti ću samo na programe borbe protiv zaraze HIV-om, odnosno protiv AIDS-a gdje su sredstva na razini 4 milijuna kuna smanjena u odnosu na ovu godinu za otprilike 47%. U okviru ovih programa napušteni su projekti edukacije o HIV-u i AIDS-u u srednjim školama, pristupa testiranju i konzultacijama o HIV-u i AIDS-u, psihosocijalna pomoć oboljelima od HIV-a i AIDS-a te smanjivanje rizičnog ponašanja u rizičnoj populaciji. Postavljam pitanje zašto? Vjerojatno kao i na prethodna pitanja na to neću dobiti odgovor. Namjerno ovdje nisam govorila i neću govoriti o detaljima pojedinih stavki, postotcima povećanja ili smanjenja iz prometa gospodarstva, lokalnih zajednica i drugih područja jer smo o tome već dosta čuli i vjerojatno ćemo još čuti. Ali unatoč tome što vjerojatno nijedan amandman neće biti prihvaćen kao ni u dosadašnjoj praksi donošenja proračuna, kolege i ja podnijeli smo niz amandmana kako bi njima pokušali ispraviti stanje pojedinih stavki koje se odnose na Primorsko-goransku i Istarsku županiju iz područja prometa, obrazovanja, zdravstva i ekologije. No o njima ćemo nešto više kad budemo raspravljali o amandmanima. No kako sam već rekla, s obzirom da prema dosadašnjoj praksi amandmani vjerojatno neće biti prihvaćeni ni ja neću moći podržati ovakav proračun. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Jagoda Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Već smo zapravo navikli iz svih ovih godina da se obično kad se predstavlja proračun da se za njega kaže da je razvojan i socijalan. Međutim, evo, ove godine se otišlo i korak dalje pa je Proračun za iduću godinu dobio i novi epitet pa se za njega kaže da je to ulaganje u hrvatsku budućnost. Naravno da je lijepo razmišljati i maštati o budućnosti ali ne može se razmišljati o budućnosti a da se pri tome ignorira sadašnje stanje u kojem se Hrvatska nalazi. U tom slučaju će planiranje budućnosti biti apsolutno nerealno, a sadašnje stanje da je stopa rasta gospodarstva ispod 5%, planirani rast bruto društvenog proizvoda je 4,6%, a u isto vrijeme se predviđa da će inflacija biti negdje između 3 i 3,5%. Pa kad se onda oduzme inflacija od BDP-a dođemo do zaključka da zapravo i nemamo rast bruto društvenog proizvoda. Nadalje, činjenice govore da vanjski dug raste, ne može se zaustaviti administrativnim mjerama jer je potrošnja veća od proizvodnje. Nije došlo do promjene strukture gospodarstva pa samim tim neće doći niti do promjene strukture prihoda. Na temelju tih činjenica onda treba planirati i Proračun za 2007. godinu a isto tako i ulaganje u budućnost. Evo jedan primjer koji govori u prilog tvrdnji da je Vlada prilikom planiranja proračuna zaboravila ove činjenice o kojima sam govorila. Proračunom za 2007. godinu smanjuju se naknade za nezaposlene jer Vlada optimistično očekuje manji broj korisnika novčanih naknada za nezaposlene u odnosu na ovu godinu. pa je tako za naknade za nezaposlene u Proračunu za iduću godinu planirano 74,9 milijuna kuna manje nego ove godine. Smanjuju se i sredstva za pripremu nezaposlenih za zapošljavanje i samozapošljavanje. Nije mi jasno na temelju kojih pokazatelja Vlada pretpostavlja značajnije smanjenje nezaposlenosti u idućoj godini kada po tom pitanju nisu napravljeni značajniji pomaci u ove 3 godine rada Vlade. Svima nam je jasno da se nezaposlenost može smanjiti prvenstveno snažnim pokretanjem gospodarstva, a ja u ovom Prijedlogu proračuna koji je pred nama ne vidim neke projekte kojima bi se trebao dati novi zamah gospodarstvu. Kada govorimo o nezaposlenosti ima još jedan podatak koji sam po sebi dovoljno govori kako se ovaj proračun planirao. Pa su tako sredstva koja su namijenjena za materijalnu pravnu zaštitu nezaposlenih u 2007. godini smanjena u odnosu na 2006. godinu za 7%, a onda u projekciji za naredno razdoblje ponovno rastu. I to u 2008. godini za 12,6%, a u 2009. za 2,5% u odnosu na 2008. godinu. Znači, Vlada predviđa smanjenje nezaposlenosti upravo u 2007. godini pa će za tu godinu trebati i manje sredstava za potrebu materijalno pravne zaštite nezaposlenih. Onda će nezaposlenost opet početi rasti. Moramo se zapitati što će se to desiti u 2007. godini što će nam donijeti ovako pozitivna kretanja kada je nezaposlenost, ta boljka hrvatskog društva, u pitanju. Kao da je ova Vlada našla neku čarobnu formulu koja će nažalost trajati samo jedno ljeto, odnosno jednu godinu. Jasno nam je svima da se ta čarobna formula zovu parlamentarni izbori pa je građanima potrebno nabaviti ružičaste naočale da kroz njih gledaju u budućnost i da pri tome zaborave na stvarnost koja nas okružuje. Da je ovaj proračun u službi predstojećih parlamentarnih izbora govori i podatak da se Vlada u idućoj godini odlučila na veću potrošnju kako bi se dodvorila što je moguće širem sloju građana. Rashodi za 2007. godinu povećani su u odnosu na dosadašnje razdoblje za 8,8%, a u godinama koje slijede, znači 2008. i 2009., rast proračunskih rashoda trebao bi se opet usporiti na nekih 6,5%. Nije sporno to što se Vlada odlučila na povećanju potrošnju kako bi privukla glasače već je sporno na što se troši. Sporno je što se ne troši na zdravstveni sustav koji je, blago rečeno, u vrlo teškom stanju. Opterećen je financijskim dubiozama, sporno je što se ne ulaže u mirovinski sustav kako bi se riješio problem novih umirovljenika koji sve više zaostaju za tzv. starim umirovljenicima. Sporno je to što se ne troši na povećanje plaća. Iako su gotovo sva proračunska izdavanja za različita socijalna primanja u 2007. godini povećana za nekoliko postotaka građani će stvarno povećanje osjetiti samo u mjerama iz nacionalne populacijske politike. Unatoč najavama da će se ozbiljno krenuti u suzbijanje siromaštva proračunske stavke za socijalne namjene ostale su iste izuzmemo li redovna povećanja zbog većeg broja očekivanih korisnika. Očito je da zbog velikih ulaganja u populacijsku politiku za socijalna davanja nije ostalo dovoljno novaca, a podsjetila bih da su analize Svjetske banke jasno utvrdile da su s jedne strane izdvajanja za socijalne naknade u Hrvatskoj previsoka, a da su iznosi socijalne pomoći siromašnima, znači onima kojima je pomoć stvarno i najpotrebnija neprihvatljivo niski. Prema izračunima Svjetske banke Hrvatska izdvaja 4,1% BDP-a za ukupna socijalna davanja što bi trebalo smanjiti na 3,5%, a istovremeno za socijalnu pomoć izdvajamo tek 0,26% BDP-a dok je prosjek zemalja Europske unije sedam puta veći. Zbog toga se najavljivalo kako će se za 100 kuna povećati osnovica za socijalna davanja koja od 2000. godine iznosi 400 kuna. Osnovica je fiksna i ne ovisi o porastu troškova života. Apsolutnom granicom siromaštva smatraju se 4,3 dolara po osobi dnevno, a naša socijalna pomoć jedva pokriva 2,2 dolara dnevno. Osim toga na temelju osnovice izračunavaju se i sva ostala prava pa bi s porastom osnovice porasla sva primanja najsiromašnijima i socijalno osjetljivim skupinama čime bi konačno mogla početi padati stopa od 18% građana koji su u riziku od siromaštva. Nepovećanje osnovice za socijalna davanja najviše osim siromašnih pogađa i osobe sa invaliditetom. Za njih pa čak i u ovako rastrošnom proračunu očito nema novaca. Vlada se u 2007. godini orijentirala na minimalno povećanje materijalnih prava koja neće bitno utjecati na obiteljski budžet, a koja u ukupnoj proračunskoj masi ipak predstavlja i znatna izdavanja. Tako će npr. minimalna porodiljna naknada biti povećana za 63 kune što je dostatno za jedva pola paketa dječjih pelena, a mjesečni dječji doplatak povećat će se za 34 kune, a državu će to zapravo koštati oko pola milijarde kuna. Ponavljam još jednom što sam maloprije rekla ako se Vlada u izbornoj godini odlučila na povećanu potrošnju neka joj bude, ali bitno je na što se troši, a nisam sigurna da su kriteriji dobro izabrani barem kada je u pitanju standard građana, a osnovna zadaća svake Vlade je da zapravo građanima osigura pristojan standard za normalan život. Deset minuta je prekratko vrijeme da bi se čovjek mogao osvrnuti malo na detaljnije na stavke proračuna, ali ipak moram se osvrnuti na nešto što mi je zapravo upalo u oči, na stranicama Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi pojavila se nova stavka koju prije nismo imali, a to je naknada štete po sudskim presudama. Samo po sebi to ne bi bilo ništa neobično, ali upada u oči da se na 2007. godinu planira za naknadu štete po sudskim presudama potrošiti milijon 673 tisuće kuna, a onda u projekciji za 2008. godinu ta se stavka povećava za čak 698%, odnosno doseže 11 milijona 673 tisuće kuna, da bi u 2009. godini cifra rasla i dosegnula 14 milijona 347 tisuća i 811 kuna. Zbog čega tako zaista drastično povećanje sredstava koja se planiraju utrošiti za naknadu štete po sudskim presudama? Da li to znači da je Vlada na taj način zapravo indirektno priznala da je naš zdravstveni sustav u lošem stanju pa zbog toga u narednom razdoblju očekuju znatno veći broj tužbi građana koji nisu zadovoljni pruženim uslugama ili koji su zbog loše opremljenosti naših zdravstvenih ustanova pretrpjeli značajnije oštećenje svog zdravlja? Ovo je zapravo najbolja potvrda moje tvrdnje koju sam izrekla na početku svog izlaganja potrošnja da, ali ako se Vlada već za nju odlučila pri tom je ključno pitanje na što se troši? I još samo na kraju kad već govorim o Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi ne mogu a da se ne dotaknem i moje Splitsko-dalmatinske županije koju smo isticali kao županiju koja je u nezavidnom položaju kada je u pitanju dostupnost i organiziranost pružanja zdravstvenih usluga jer za cijelo to područje imamo samo jednu kliničku bolnicu i na potezu od Splita do Dubrovnika više nemamo ni jednu bolničku ustanovu i zbog toga smatram da bi u Kliničku bolnicu Split trebalo ulagati što više kako bi njena opremljenost i po pitanju kadrova i opreme bila što bolja jer se u postojećim uvjetima jedino na taj način u toj županiji može poboljšati nivo i kvaliteta pružanja zdravstvene zaštite i zbog toga ne mogu prihvatiti smanjenje planiranih sredstava u 2007. za 55%. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović. Nije u dvorani. Gubi pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Ljubica Brdarić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Proračun koji imam u ruci ne mogu nego nazvati shoping proračunom. Pa što je to kolegice i kolege ovim proračunom odlučila kupiti naša Vlada i naš premijer? Odlučili su kupiti malo socijalnog mira i novi mandat. Kolegice i kolege to je jedna sasvim legitimna i normalna želja i tu nema ništa sporno, ali nameće mi se pitanje ukoliko se taj scenarij doista i ostvari što će to značiti za građane Republike Hrvatske? Bojim se ne baš puno toga dobrog poučeni iskustvom ove protekle tri godine. To bi moglo značiti da ćemo još jedan mandat slušati kako je za našu nesposobnost, neefikasnost i nemogućnost rješavanja problema kriva koalicijska Vlada Ivice Račana, a kad nam se. Jako lijepo od vas što me podržavate. Hvala. Kad vam se poneki put i uspjeh omakne vi ćete to naravno dati na sva zvona, mi ćemo se i tim malim uspjesima radovati, ali gledajući stanje u kojem se sad nalazimo, a u novinama ste danas mogli vidjeti da ispod praga siromaštva u ovoj državi živi 11% njenih građana, da imamo 20-tak posto ljudi starije dobi koji nemaju nikakvih primanja, da je veliki broj onih koji žive samo sa 4 stotine kuna pomoći onda ne možemo govoriti o pokretanju Hrvatske, o dobrom standardu i o dobrom životu u ovoj državi. Kolegice i kolege, neki žive više nego dobro. Ali, oni nisu ni umirovljenici. Doduše neki jesu umirovljeni generali ali velika većina nisu umirovljenici, nisu radnici, nisu mladi a nisu ni žene. To su sretnici koji su u pretvorbi i privatizaciji bili ne pametni i sposobni nego podobni u pravo vrijeme na pravom mjestu. I sad snosimo posljedice svega toga. Slavonija iz koje dolazim žrtva je bila u ratnim stradanjima ali jednako tako i u pretvorbi i privatizaciji. I ona daleko zaostaje za razvijenijim dijelovima Hrvatske. Ni ovim proračunom nažalost, to se neće promijeniti. Kažu Hrvatska je pokrenuta. Ali onda se pitam kao što se pitaju i sindikati obrazovanja može li se reći da je Hrvatska pokrenuta ako plaćama pada kupovna moć? I zaista nešto tu nije logično. A znamo i što. Nema razvoja, nema gospodarskog rasta, nema zapošljavanja i novih radnih mjesta. I ovo jest potrošački proračun. Premijer i Vlada odlučili su se zahvaljujući "Pliva-i", "INA-i", "THT-u" igrati Djeda mraza. I to je lijepo. Samo se pitam što će se dogoditi kad dani darivanja tj. blagdanski dani prođu, kad dođe do otrežnjenja i nađemo se tamo gdje jesmo a to je u ozbiljnoj situaciji. Dospjet će na naplatu neka potraživanja koja se sad baš puno i ne spominju, trebat će ljudima omogućiti konzumaciju datih prava, pitanje je od kud i kako? Ili se možda misli ukoliko se ne uspije to će svakako biti problem i obveza neke buduće Vlade pa što nas briga. Obećanja ionako ništa ne koštaju i neće biti prva koja nisu ispunjena. Narod je naučio. Poneki put svjesno prihvatite kao istinu ono što znate da se zapravo neće realizirati jer je to ono što biste voljeli čuti. Pa jako dobro zvuči priča koja bi trebala potaknuti mlade Hrvate i Hrvatice i ostale građane Republike Hrvatske na rađanje. Ali kad to prevedete u novčani iznos pa dobijete 34 ili 63 kune ja moram priznati da to nije iznos koji bi mogao motivirati bilo koga na bilo što. Budimo ozbiljni. Dužnost ove pa i svake druge Vlade jest osigurati pristojan život svojim građanima i ne od njih raditi ovisnike o proračunu nego im omogućiti posao od kojega bi oni i njihove obitelji mogli dobro živjeti ne očekujući milostinju i pomoć države. Ovim proračunom ni to se neće dogoditi. Netko je u raspravi spomenuo čvrstoću ciljeva ove Vlade i HDZ-a. Jedina čvrstoća ciljeva koju ja primjećujem jest čvrsti cilj kupnje novoga mandata. To je evidentno. Ja se nadam da će naši građani koji možda baš i ne čitaju proračun ali iskustvom vlastite kože osjećaju posljedice prošlog proračuna pa će i ovoga budućeg i svakog narednog najbolje moći procijeniti tko u ovoj sabornici govori zaista istinu a tko govori ono što bi misli da bi neki voljeli čuti. Nema gospodo regionalnog razvoja. To je očigledno. Nema ni iskrenog zalaganja za obrazovanje. Mi jesmo mali narod brojčano i jedini način kojim bismo mi mogli biti konkurentni u svijetu a to su mnogi naši znanstvenici i dokazali da jesmo sposobni su pismenost i znanje. Znanost. A sindikati iz obrazovanja ovako kažu: manju prosječnu plaću od obrazovanja u zemlji imaju samo trgovci, ribari, ratari i konobari. Ako svedete sveučilišnog profesora ili profesora u osnovnoj ili srednjoj školi na ovu razinu time pokazujete što zapravo mislite o 7% svojim visoko obrazovanih građana. Što zaista najiskrenije mislite? Gospodo, profesori su dobili nove obveze, profesori danas u školi dobivaju i batine što u naše vrijeme nije bio slučaj. Svi se sjećamo napisa iz tiska kako se razmišlja o tome da će na nekim fakultetima nastava biti i nedjeljom zbog prebukiranih kapaciteta zbog loše opreme, nedostatka prostora itd. Mnoge nam škole nemaju sportskih dvorana. Jako mnogo njih nema informatičke opreme a mi smo u 21. stoljeću i kunemo se u znanost i pismenost, u kulturnu baštinu, tradiciju, o tome kako smo veliki i kako zaslužujemo jednako pravno mjesto među takvima. Hoćemo onoga dana kad naša izdvajanja za obrazovanja zaista budu veća, kada se tim ljudima zaista kroz materijalna davanja i uvjete rada pokaže da ih se smatra važnim za budućnost ove zemlje i hoćemo onoga trenutka kad budemo u prilici zaista živjeti od rada a socijalnim davanjima pomagati one koji su u takvom stanju ili starijoj dobi da raditi ne mogu i da se o njima nema tko skrbiti. Ja mislim s ovom Vladom da ćemo to čekati jako dugo. Ukoliko prosjek zapošljavanja bude 15., 16 tisuća ljudi na 3 godine nije teško izračunati koliko bi zapravo mandata bilo potrebno da se riješi onih 300 tisuća nezaposlenih. Bojim se da si ne možemo dozvoliti luksuz tako dugog čekanja. Ni mi ne možemo, ni naša djeca ne mogu i ne zaslužuju to. Oni zaslužuju odgovornu, efikasnu Vladu koja će probleme rješavati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Stazić. … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite. Replika, uvaženi potpredsjednik Doma.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice! Ne samo da ovaj proračun nije razvojni nego je on u suprotnosti sa programima i zakonom utvrđenim pravima i obavezama u mnogim područjima u odnosu na ono što predlaže materijalno financijska sredstva za izvršenje tih zakona. I to je vrlo ozbiljno pitanje. Od programa brige za mlade, preko pitanja programa ravnopravnosti spolova, populacijske politike do zakonskih obaveza koje su se spustile na jedinice lokalne samouprave, organizacije i društva sa javnim ovlastima a da u isto vrijeme nisu osigurana sredstva za izvršenje tih obaveza. I to je pitanje problema decentralizacije. Drugo, što bih htio također spomenuti u ovoj svojoj replici. Moram vam reći da se s ovim proračunom bez obzira što on pokušava ugraditi socijalnu komponentu socijalna komponenta zapravo bitno ne poboljšava u odnosu na socijalno najugroženije građane Republike Hrvatske koji su socijalno u teškoj situaciji poglavito umirovljenike i nezaposlene a onda zapravo i radnike sa najnižim primanjima u radno intenzivnim djelatnostima koje zapravo imaju niske plaće nego će se te razlike između tih slojeva i bogatih slojeva u Republici Hrvatskoj rapidno povećavati s jedne strane. I s druge strane, prosječna ne samo plaća da neće pratiti dovoljan rast cijene troškova, cijene prosječne košarice za prosječnu obitelj nego za ove potlačene će se zapravo rapidno smanjivati. I u takvoj situaciji ne samo da se neće poboljšati postojeće stanje nego će se postojeće stanje socijalno daljnje raslojavati čime će se izazvati zapravo dodatne socijalne tenzije i napetosti. Treće, nema dvojbe da se pokušalo zapravo kroz izmjenu poreznog sustava vezano za porez na dobit i porez na dohodak osigurati pokušaj decentralizacije regionalnog razvoja ali ja bih htio podsjetiti da to ni izbliza primjerice neće riješiti kroz povećanje ne znam gradova i općina ili za dvanaest županija od čega 6,4% proračunskih sredstava da će se ta pitanja riješiti. To će zapravo tu zaostalost ovih perifernih županija još više povećati u odnosu na razvijene dijelove Republike Hrvatske.
Zahvaljujem, uz opasku da uvažena zastupnica nije govorila o poreznom sustavu. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Nisam ja vidio. Ako se ja okrenem tamo pa vi dignete, pa budite dobri još jednom da ja vidim. Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Arloviću, mi se slažemo vjerodostojnost u nekoj namjeri se dokazuje spremnošću da se ista i financira. A što se ostatka priče tiče mene naša Vlada vrlo često podsjeća na Super Hika a koji su nekada čitali Alana Forda znaju da je to jedan junak koji je imao običaj otimati od siromašnih a dijeliti bogatima, što ne bi trebalo činiti nego obratiti pozornost na one zaista potrebite.
Nemojte u svojim istupima vrijeđati Vladu Republike Hrvatske. Drugi put ću vam dodijeliti opomenu. Dajte se zadržite na razini rasprave o državnom proračunu i dostojanstva Hrvatskoga sabora. Riječ ima uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Krenimo od naziva ovoga proračuna. Vlada ga je nazvala proračun ravnomjernog razvoja. Trebalo bi ga nazvati proračunom centralne obmane. Krenimo najprije od ovoga ravnomjernoga i razvoja čime se zapravo želi reći da će ovaj proračun omogućiti ravnomjeran razvoj jedinica lokalne samouprave. U ovaj proračun uključeni su efekti jednoga drugog zakona, Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave koji još nije izglasan a pitanje je da li će i biti izglasan. Jer, da bi bio izglasan mora dobiti 77 glasova. Pitanje je da li će ih dobiti. To je zakon kojim se zadire u prava jedinica lokalne samouprave. No, sada je jedno pitanje da li će dobiti i običnu većinu s obzirom da je HSP čini se ipak otkazao poslušnost Vladi nakon što ga je HDZ namagarčio u ovoj igri oko Glavaša.
Zastupniče, ja vas molim. Nemojte odmah na početku. Dozvolite da ja kao predsjedatelj nešto rečem. Molim vas lijepo da ne vrijeđate nijednu stranku i parlamentarnu i vanparlamentarne i nemojte odmah na početku svog govora izazivati nepodnošljivost u ovome Saboru. Molim vas lijepo da ne vrijeđate Hrvatsku demokratsku zajednicu da je namagarčila Hrvatsku stranku prava.
Da, ne znamo sad u tom odnosu.
Ako to kažete što vam se suflira dobit ćete opomenu.
Ne znam tko bi se trebao osjetiti uvrijeđenim. Vratimo se dakle proračunu. Kao što sam rekao u njega su ugrađeni efekti zakona koji nije donesen što je manje-više neshvatljivo. Što će biti sa proračunom ako zakon ne prođe? A ovdje se predviđa porast poreza na prihode od poreza na dobit za 3 milijarde i 100 milijuna. Jesu li ovih 3 milijarde i 100 milijuna rezultat povećane proizvodnje, gospodarskoga rasta u ovoj zemlji? Nisu. Oni su rezultat toga da sada u centralnu blagajnu kod ministra Šukera ide ono što je nekad pripadalo jedinicama lokalne i regionalne samouprave. To sada država uzima sebi. O kakvoj se zapravo decentralizaciji radi govori drugi podatak, da je prihod od poreza na dohodak će biti manji za milijardu i 900 milijuna. Znači, tamo više 3 milijarde i 100, ovdje manje milijardu i 900, razlika milijardu i 200 milijuna. Toliko Vlada uzima u ovom proračunu jedinicama lokalne samouprave, i to se onda zove decentralizacija. Tako se i ovaj proračun zove iz potpuno nepoznatih razloga proračun ravnomjernog razvoja. Kad govorimo, ovaj proračun osim toga nije transparentan a tepa mu se i da je transparentan. Zašto? Ne vidimo u njemu vanproračunske izdatke. Ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao toga ovdje nema. A nije da nema. Bilo je, ima i bit će. Kod povratka duga umirovljenicima taj novac nismo vidjeli u proračunu za 2006. godinu a u toj godini, u ovoj godini su vraćene dvije tranše. Za prvu se Vlada zadužila kod Hrvatske poštanske banke. E sada, banka se vjerojatno zadužila vani. E sada, ja pitam tko je bio dužan umirovljenicima, Hrvatska poštanska banka ili Vlada? Tko vraća dug? Jer, ako je Hrvatska poštanska banka bila dužna umirovljenicima onda to stvarno ne može ući ni u kakve proračune. Banka dužna, banka vraća i šta to ima veze s proračunom? Ali ako je Vlada bila dužna Republika Hrvatska e onda se to kroz proračun ipak draga moja gospodo mora vidjeti ili su to i vanproračunski izdaci. Što znači da je proračun netransparentan, da u njemu ne piše sve. Za drugu tranšu uzelo se umirovljenicima njihove dionice PLIVA-e iz jednog fonda pa su se preselile u drugi fond koji je opet nazvan umirovljenički. Uzelo se umirovljenicima iz jednog džepa pa im se stavilo u drugi. Uzelo se svim umirovljenicima iz džepa a vratilo samo nekima. To je taj hokus-pokus. Tako se to radi da bi se sebe prikazalo efikasnim, djelotvornim, brižnim za umirovljenike a zapravo ih se na najjednostavnije rečeno zapravo ih se prevarilo. Uzelo se njihovo da bi se dalo njima. Da su umirovljenici loše prošli govori realni pad mirovina. Realni pad. Mirovine rastu ispod inflacije i od mirovina se ne može živjeti. Umirovljenici si sami pomoći ne mogu. Oni niti se mogu vratiti u svijet rada niti mogu se neke honorarno zapošljavati. To su stari ljudi, nemoćni. Oni moraju moći živjeti od svojih mirovina. U ovom Proračunu ne vidi se kako će umirovljenici bolje živjeti. Neće. Neće živjeti bolje. Svakim danom žive sve lošije. I to samo, to je sad samo redovno ono usklađivanje mirovina koji im ne nudi ništa dobroga. Međutim još je jedan veliki problem. Razlika između starih i novih umirovljenika, ni tog rješenja ne vidimo u ovom Proračunu. Čujemo, čitamo po novinama, čujemo od premijera, od zamjenice premijera, potpredsjednice Vlade da Vlada razmišlja o nekom modelu koji će eventualno … [[Govornik se ne razumije.]] Pa tri godine ste imali za razmišljanje. Vrijeme razmišljanja je prošlo. U zadnjoj godini mandata se mora pokazati što ste domislili, što ste to smislili? Jer ako još godinu dana budete razmišljali kako riješiti taj problem onda će on evidentno za mandata ove Vlade ostati neriješen. Ne vidi se iz ovoga proračuna kako će građani povećati svoj standard jer su stope predviđenog rasta preniske. Preniske da bi mogle, da bi osigurale građanima bolji život. Ne vidi se iz ovog proračuna kako će se riješiti gorući problem Hrvatske, visoka nezaposlenost? Jer su stope gospodarskog rasta preniske. Ako je taj rast ispod 5% nema novih radnih mjesta. Nema ih. Ne vidi se iz ovog proračuna što učiniti sa prosvjetarima. Evo, stupili su vam u štrajk. Pogađate se s njima za 5 ili 6% a zaostaju 14% Ne vidi se iz ovog proračuna da li će nam djecu učiti frustrirani, potplaćeni ljudi ili će, ili ova Vlada stvarno nekog vraga razmišlja o tome da podigne nivo, da podigne standard tih plaća tih učitelja da mogu svoj posao obavljati u miru i zadovoljni. Ne vidi se iz ovog proračuna kako riješiti goruće probleme u zdravstvu? Kako skratiti, smanjiti liste čekanja? Jer su te liste čekanja izvor korupcije u zdravstvu. Uglavnom građani od ove Vlade već tri godine slušaju obećanja, obećanja, obećanja, obećanja. A danas su saznali nešto i o tome tko im ta obećanja daje. Osoba koja je i na svoj položaj u stranci došla prevarom. … [[Upadica se ne razumije.]]
Uvaženi zastupniče dodjeljujem vam opomenu zbog, zbog povrede članka 214. Riječ ima, replika, replika potpredsjednik Doma.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolega Staziću. Pa ne samo da društveni brutoproizvod ne može osigurati povećanje zaposlenosti nego se projekcijom proračuna predviđa da će on tek u 2009. doseći stopu od 5%. Dakle ni 2009. neće doseći stopu koja je bila 2003. godine od 5,3%. A takva stopa unatoč relativnom porastu nacionalnog bruto proizvoda i nacionalnog dohotka i malog porasta standarda ne može osigurati ni minimalno praćenje rasta gospodarskih subjekata u srednjoj i razvijenoj Europi, zapadnoj Europi kojoj se mi želimo priključiti, a još manje da uspostavi standard naših građana koji će biti kompatibilni tako s njom. Pa će naši građani i kao potrošači i kao socijalni subjekti i kao gospodarski radni subjekti biti potpuno inferiorni u odnosu na zemlje u kojima se želimo priključiti. To je prvo što bi trebalo u svakom slučaju naglasiti. Drugo što treba naglasiti, ako nema povećanja stope rasta nema otvaranja novih radnih mjesta. Nema novog zapošljavanja nego je zapravo, zapošljavanje će pratiti svijet prirodnog odliva zaposlenih kroz odlaske u mirovine ili odlaske na zapošljavanje izvan Republike Hrvatske u zemlje srednje i zapadne i zapadne zemlje Europske unije. Treće što isto tako valja uočiti u svemu tome. Nerast, nedovoljan rast nacionalnog bruto proizvoda ne može osigurati nova investiciona sredstva koja će usvajati nove … [[Govornik se ne razumije.]] tehnologije koje će omogućavati usvajanje suvremene podjele rada koja je karakteristična za zapadnu Europu da bi bila dominantnija u Republici Hrvatskoj. I u tom pogledu će naše gospodarstvo sve više i više biti u sluganskom odnosu u odnosu na razvijeno gospodarstvo zapadnog svijeta. Prema tome ovaj proračun ne samo da nije razvojni niti kompatibilan sa tendencijama europskog svijeta. On je potrošački u odnosu na pokušaj zadovoljavanja određenih grupa, socijalnih grupa koje bi mogle na sljedećim izborima glasati za vladajuću koaliciju ali u isto vrijeme on nije čak ni dovoljno socijalan u odnosu na potrebe socijalno ugroženog stanovništva Republike Hrvatske a kamoli da je razvojan … [[Govornik se ne razumije.]] razvoj ukupnog gospodarstva [[Upadica: Zahvaljujemm.]] u Republici Hrvatskoj koji mora dati određene rezultate radi razvoja svih nas.
Zahvaljujem, odgovor, replika uvažene zastupnice Zgrebec.
Hvala. Kolega Staziću vi kažete da u proračunu nema svih izdataka i navodite onda isplatu duga umirovljenicima za prvu godinu koja iznosi dvije milijarde i 400 milijuna kuna. Tu se domislilo da se to isplati iz Umirovljeničkog fonda. I to donekle eto možda bismo i mogli prihvatiti. Ali problem je što u proračunu za 2006. godinu pa onda vjerojatno ni za 2007. godinu će se to tako isto prenositi. Nema ni faktura, a kamo li plaćanja radova za ceste, nema dovoljno sredstava za isplatu za tekuću proizvodnju, za subvencije za poljoprivredne proizvode pa tako ni pšenica nije isplaćena niti potpore u dohotku u cijelosti, itd. Ostaju dugovi bolnica, pogotovo županijskih bolnica koje su negdje pred blokadom žiro računa. A kad bi se sve to unijelo u proračun onda on ne bi iznosio 2,8% deficit, ne bi mogao biti rast bruto proizvoda sa samo 4,6% uz inflaciju od 3,2%. Pa onda recimo jednog dana slično kao što je to sadašnja Vlada stavila zvjezdicu iz 2003. godine. Možda će jedna Vlada staviti zvjezdicu i na deficit iz 2007. godine.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Replicirajući mi kolegice Zgrebec govorite o dugovima u zdravstvu, o tome da bolnice duguju dobavljačima za lijekove, da HZZO također duguje dobavljačima i da se tu rađa jedan ciklus zapravo opće nelikvidnosti. Nedavno je, 15. je stupilo na snagu zakon sa ovom A i B listom. Danas su mi rekli liječnici kako to izgleda u praksi, u bolnicama. Pacijent vam leži u krevetu, onda liječnik je dužan doći do njega i pitati hoćete li da vam prepišem, da vam da lijek sa B liste. Onda ova kaže hoću. Onda mu on da lijek i nosi mu fakturu, nosi mu račun. Onda ovaj to mora platiti, jer ne može dobiti lijek dok ne platite. E onda pitanje, pitaju se liječnici šta će raditi sa nepokretnim pacijentima ili onima koji su npr. intubirani. On ne može ni govoriti, on ima, on je intubiran. To je doseg velike zdravstvene reforme. To pokazuje kako ova Vlada efikasno zadire u zdravstvo i kako rješava nagomilane probleme u zdravstvu. Tako da rađa, stvara opći kaos, jedan cirkus maksimus kojemu će se još ljudi ovdje godinama smijati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Pero Kovačević. Nije u dvorani, gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Slaven Letica. Gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Naime, ja u raspravljajući o proračunu neću o rashodovnoj strani. Meni je žao što u dvorani nema u ovom trenutku ministra Šukera. Nego ću učiniti maksimum napora da pomognem ministru i Vladi u onom dijelu proračuna koja je prihodovna strana. Naime, za moju raspravu ponukala me je stavka u proračunu koja se zove "Unapređenje naplate poreznih prihoda u sklopu financijske policije" za koju je planirano za iduću godinu 26 milijuna 981 tisuću i 910 kuna. Naime, smatram da je izuzetno dobro da se u Državnom proračunu osiguravaju sredstva za modernizaciju, unapređenje sustava koji će dovesti do toga da se porez što više naplaćuje i da imamo što manje sive ekonomije. Gledajući prihodovnu stranu proračuna, a posebice onaj dio u koji se odnosi na porez na dohodak i prijedlogom zakona neki kažu o decentralizaciji, a drugi o preraspodjeli poreznih prihoda, ukupno planirani porez na dohodak neće prijeći oko 7 milijardi, 7 i pol. Ne znam zašto je tako skromno planiran porez na dohodak kad je prošle godine ostvarenje toga poreza u 2005. bilo negdje oko 6 milijardi 800. za prvih 10 mjeseci ove godine ministar Šuker reče neki dan da je ostvareno preko 8 milijardi. Pogledao sam malo propise koji bi mogli doprinijeti većem prihodu o proračunu, a da se ne povećava ni jedan porez, da se ne izmišlja ni jedan novi porez nego da sukladno postojećim zakonskim propisima dođemo do što većih poreznih prihoda. Pa sam tako pogledao Zakon o obveznim odnosima, Zakon o kamatama i Zakon o porezu na dohodak. Naime to su tri propisa koji reguliraju jednu vrstu djelatnosti za koju u Hrvatskoj ne treba izvršiti nikakvu registraciju niti otvoriti tvrtku niti registrirati obrt. I potpuno je legitimno baviti se djelatnošću kojom ostvarujete dohodak od kapitala. Građani ove države takvu djelatnost i ljude koji se time bave zovu kamatari, zelenaši, lihvari. U različitim dijelovima Hrvatske koriste se različiti interesi. I doista jeste istina, je istina da Zakon o obveznim odnosima, da Zakon o kamatama regulira ugovorni odnos dva građanina, da jedan drugome posuđuje novac, da za to ima pravo obračunati kamata koja je lemitirana, ali i Zakon o porezu na dohodak tako stečeni dohodak zove dohotkom od kapitala, odnosno primici od potraživanja po zajmovima. I svi ti kamatari koji se bave posuđivanjem novaca građanima na kraju godine bi trebali podnijeti poreznu prijavu, prijaviti stečeni dohodak i na to platiti porez na dohodak. Svakodnevno smo svjedoci nemilih priča u hrvatskoj javnosti kako prolaze oni koji su ušli u vjerovnički, dužničko-vjerovnički odnos sa tom vrstom djelatnostima. Jer da bi se izbjegla ili zaobišla ona odredba o maksimalnoj kamati onda se u ugovoru već umjetno povećava glavnica da bi se sakrile lihvarske kamate. Saznao sam i to da policija ne može napraviti gotovo ništa jer se ta vrst djelatnosti odvija najčešće u kafićima, sajmovima, tržnicama, u privatnim stanovima, kućama. Ne radi se o prijavljenoj djelatnosti, ne postoji nikakva osnova da bilo tko što napravi, a da država nema evidenciju građana koja se bavi takvom vrstom djelatnošću. Interesantno je kako smo efikasni kada kao država donašamo propise koje uvjete državljani Republike Hrvatske moraju ispuniti da bi bili dimnjačari, obućari, novinari, slobodni novinari, izdavači knjiga, slastičari, pomorci, i za svaku tu djelatnost i profesiju ako ulazi na tržište donijeli smo niz propisa i podzakonskih propisa i svaka inspekcijska služba nadležna je za nadzor, kontrolu i sankciju. Ali ako se netko bavi posuđivanjem novaca i stječe dohodak na taj način, njega nitko ne kontrolira, njega nitko ne nadzire jer nema osnova, on nema djelatnost, on nije poslovni čovjek. Oni nije ni obrtnik, ni zanatlija, niti gospodarstvenik, nije ni uslužna djelatnost, nije ništa. Dakle radi se o legalnoj djelatnosti koja se odvija u zoni sumraka. Sudbina mnogih ljudi, mnogih obitelji je takova da su ostajali bez cjelokupne imovine kada su na to ušli. Sudbina mnogih obitelji je takva da smo zapravo ostali zarobljeni u jednom takvom odnosu. Ja bih želio da ovih 29 milijuna kuna koje proračun predviđa da će država utrošiti u poboljšanje sustava naplata poreza bude racionalno iskorišten i pomoći Ministarstvu financija i ministru jer rekao sam da policija tvrdi da ne može izvršiti nadzor jer se radi o djelatnošću, aktivnošću građana za koju … [[Ne razumije se.]] a da ni jedna druga inspekcija ne može njih nadzirati. Ja sam u toku jučerašnjeg dana samo ovdje u blizini zgrade Sabora u Zagrebu na stupovima i zgradama pronašao 20-tak oglasa kamatara koji građanima ove države nude različite vrste kredita i pozajmica. Nema ni jedne adrese ni imena, ali postoje brojevi telefona. S obzirom na iznose kredita, tobože kredita kojega oni nude, s obzirom na broj korisnika, ja pretpostavljam i kamata koje se tamo okreću, da se ovdje ostvaruje dohodak i kada bi se on oporezivao po postojećim stopama koje imamo u Zakonu o porezu na dohodak, da bi državni prihod proračuna samo s tog naslova mogao iznositi oko pola milijarde kuna. Dakle ponavljam, samo s tog naslova prihodi bi mogli iznašati oko pola milijarde kuna. Meni nije poznato i ne znam, zato i pitam, gospodine ministre da li zaista je točno da se ova djelatnost i aktivnost građana ne oporezuje, da oni ne plaćaju porez ili je problem u tome što se do njih ne može doći jer nisu nigdje evidentirani. Ja neću sada ovdje navoditi niz primjera obitelji koje su ovdje u Zagrebu ili bilo kojem drugom gradu Hrvatske propali upravo zbog toga, ali želeći dati doprinos vama i vašem ministarstvu, odnosno Financijskoj policiji da unaprijedi sustav naplate poreza bez povećanja poreza, uvođenje novih poreza, naprosto naplatite ono što po sadašnjem zakonu i obaveznim odnosima i Zakonom o kamatama i Zakonu o porezu na dohodak čini mi se da se radi o članku 30. upravo Porezna policija krene tragom jedne te aktivnosti i da naplaćuje porez. Želim vjerovati, ja ne znam tko je na čelu Financijske policije, da temeljem telefonskih brojeva i ovih oglasa je zaista moguće u kratkom vremenu izvršiti uvid u njihovo poslovanje, eventualno podnešenih prijava, obračunatog i naplaćenog poreza na dohodak kamatara, velim neki ih zovu lihvara, zelenaša i na ostalim djelatnostima. Želim vjerovati i to da iduće godine i idućih godina i takva vrst djelatnosti poslovanja u ovoj državi neće biti van sustava nadzora, da se nećemo moći izgovarati na činjenicu da s obzirom da nisu registrirali svoju djelatnost, inspekcijski nadzor nije moguć i očito samo Financijska policija može pokucati na vrata. Vrata ne znam, znam brojeve telefona pa vas molim da to predate, da barem ovih desetak istraže i da dobijemo informaciju koliko su oni poreza platili u ovoj godini. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Zgrebec.
Ako sam vas ja kolega Lesar dobro razumjela, vi ste u početku svoga izlaganja rekli da policija ne može otkriti osobe koje se bave takvim kreditiranjem, odnosno kamatarenjem. Međutim kasnije ste i sami rekli da to nije točno, kad bi bilo volje i policija i Financijska policija i Porezna uprava, kad bi se samo inspektori prošetali uz panoe gdje su oglasi, uz tramvajske stanice, gdje su ti oglasi uz stupove, mogli bi doći do telefonskih brojeva i iza toga naravno do osoba koje se bave ovim biznisom.
Replika, uvaženi potpredsjednik Doma.
Gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar, spomenuli ste problem decentralizacije. Ja mislim da ovo pitanje što se sada preraspodjelom dohotka i kompenzacijom poreza na dohodak praktički dešava, ne možemo nazvati decentralizacijom nego zapravo samo preraspodjelom. Osim toga zašto ne bismo koristili službene termine koje upotrebljava predlagatelj Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, da se radi o kompenzaciji poreza i da se radi o preraspodjeli. To je broj jedan. Broj dva. Zašto to nije decentralizacija? Zato što to još nije dovoljno spuštena sredstva koja su srazmjerna obvezama koja su prenešena na jedinice lokalne i regionalne samouprave i da bi se mogle isfinancirati. Broj tri. Ne može se prihvatiti decentralizacija koja ide na štetu trećeg, a da u isto vrijeme to nije zapravo spuštanje iz izvornih sredstava koja pripadaju državnom proračunu na jedinice lokalne samouprave. Šta se radi o trećem? Radi se o Gradu Zagrebu i u tom kontekstu treba podsjetiti, ako su se prihodi Grada Zagreba osobito kroz izmjenu zakona, načina financiranja vezano za Zakon o porezu na dobit i porezu na dohodak, bitno smanjuju, onda se trebalo srazmjerno ustavnoj naredbi smanjiti obveze Grada Zagreba promjenom zakona vezano za obaveze Grada Zagreba s jedne strane i s druge strane, još uvijek nećemo da otvorimo jedno vrlo važno pitanje, Grad Zagreb nije samo glavni grad nego je on i servis kao glavni grad centralne državne vlasti. Postavlja se pitanje cijene koštanja, čitavog niza materijalnih i inih usluga koje između ostaloga Grad Zagreb pruža i centralnoj vlasti, a da Centralna vlast zapravo u tome ne participira u financiranju. Prema tome, ni u tom kontekstu se teško može govoriti o decentralizaciji a kamoli o regionalnom razvoju. Mi smo tek pred pitanjem kada treba otvoriti koncept regionalnog razvoja i kada treba definitivno otvoriti pitanje decentralizacije, dekoncentracije države, ali spuštanjem ovlasti sa države i uskraćujući državi izvorna sredstva financiranja koje ona pribavlja kroz poreznu i inu politiku na toj razini i spuštajući je na lokalnu i regionalnu razinu da bi zapravo naše jedinice lokalne i regionalne samouprave mogle obaviti onu funkciju koja im je namijenjena u sustavu lokalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavlic. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine ministre, članovi Vlade, kolegice i kolege. Već u raspravi u ime Kluba nacionalnih manjina dotakla sam se sredstava namijenjenih njegovanju kulturne baštine, kulturnog stvaralaštva, nacionalnih manjina međutim pripadnici nacionalnih manjina u svakodnevnom životu svakako participiraju u društvenom, socijalnom, gospodarskom segmentu života i svakako ih zanima i kako ćemo imati školstvo, zdravstvo, socijalnu skrb, ali i poljoprivredu i gospodarstvo. Govoreći o školstvu ovdje je već bilo dosta govora koliko smo zadovoljni ili koliko smo nezadovoljni brzinom gradnje. Ja moram reći da kada su u pitanju institucije, školske institucije koje prije svega su ili u koje idu djeca pripadnika nacionalnih manjina da ne možemo biti potpuno zadovoljni jer osim ozbiljnih investicija koje su bile u tijeku 95., 98. kada su nam svesrdno pomagali matične države, prije svega Češka i Slovačka u izgradnji osnovne škole u Daruvaru, osnovne škole u Josipovcu, zatim u Končanici gdje su te države participirale sa 50% mi nismo ovih godina imali ozbiljnije investicije u području gdje žive manjine. Moram reći da zaista sam zadovoljna što će konačno vapaj Jelisavca uroditi plodom i da će ta škola dobiti dvoranu ali jednako tako i učenici i škole u Hercegovcu, i škole u Končanici zaslužuju da imaju tjelesni odgoj za to u primjerenim uvjetima, a ne samo u nekim drugim školama. Stoga mislim da ćemo morati razmišljati da budući da tu izostaje potpora jedinica lokalne uprave, budući da one smatraju da manjinski problem nije problem jedinica lokalne samouprave, očito ćemo morati više participirati iz državnog proračuna. Vrlo neozbiljan pristup je i predškolskom odgoju iako mnogi će reći da predškolski odgoj zaista ne spada u temu državnog proračunaj jer predškolski odgoj financiraju jedinice lokalne samouprave. Moram reći da manjinske vrtiće ipak sufinancira i državni proračun, za što smo zahvalni, ali nažalost pojavljuje se na terenu sve veća nebriga za manjinske vrtiće jer oni su uglavnom malog kapaciteta. Najveći je recimo sa 125-ero djece i tu jednostavno ne postoji podrška jedinica lokalne samouprave. Tu dolazi do pritiska kako na smanjenje broja djece tako i na održavanje i na zapošljavanje u takvim manjinskim vrtićima. Što znači da teško je razgovarati o manjinskom školstvu, o znanju i dogradnji suvremenog sustava ukoliko ne budemo i u tom predškolskom segmentu odradili svoje, a da ne kažem koliko se to održava na natalitetnu politiku i nacionalni program. Neću ovdje govoriti o infrastrukturi, o autocestama jer zasigurno podržavamo svaki projekat, svaku gradnju, svaki kilometar ceste, no pored autocesta svakako bismo voljeli vidjeti i brzu cestu Virovitica-Daruvar-Kutina, odnosno Virovitica-Okučani, a normalno i kada govorimo o modernizaciji pruga, trebati potaknuti da bi zasigurno veću pažnju trebala zaslužiti i pruga Žabno-Bjelovar, ali mislim da se na tom segmentu također radi. Ono što uvijek s velikom pažnjom analiziram, to je pitanje poljoprivrede i danas sam već ovdje govoreći u ime kluba rekla da su sredstva za poticaje od 2,30 milijarde zaista velika sredstva. Međutim, želim upozoriti da bi sigurno već došlo vrijeme da se potpora koja se tretira kao potpora dohotku nekomercijalnih poljoprivrednih gospodarstva zaista trebala prebaciti da li u socijalu, čemu sam manje sklona, ali svakako da bi trebalo razmišljati o starosnoj mirovini ili nacionalnoj mirovini. Jer evo, sredstva iz godine u godinu rastu za gotovo 25% i za iduću godinu planira se upravo za potporu dohotku nekomercijalnih poljoprivrednih gospodarstava koja su prije svega staračka gospodarstva izdvajanje 90 milijuna, a 90 milijuna kada bi se uložilo u neke poljoprivredne projekte zaista nije malo. Dobro je da investicijska potpora poljoprivrednim projektima raste za 44% i nadam se da uz SAPHARD programe pa i strane donacije naša poljoprivreda neće čak ni moći apsorbirati sva sredstva, budući da i nemamo dovoljno kvalitetnih programa. Ali mislim da tu pomalo snosi krivicu i Ministarstvo poljoprivrede koja je ograničilo područja u kojima se mogu, odnosno koja se mogu kandidirati za program sredstava SAPHARD-a i normalno da u tom segmentu sada i nema dovoljno kvalitetnih programa. Edukacija u poljoprivredi i ribarstvu, pozicija koja se smanjuje. Malo je nelogično u vrijeme kada je pred nama donošenje Zakona o stočarstvu koji predviđa jednim člankom i obveznu edukaciju onih koji rade u stočarstvu i koji bi, koji za sada su zaista na stupnju edukacije osnovne škole, a da bi mogli participirati i u programima, ali u novim tehnologijama od njih će se tražiti određeno više znanje. Mi ćemo ih zakonom obvezati da oni moraju se educirati ali sredstva za edukaciju u poljoprivredi nažalost smanjujemo. Jednako tako bilo bi dobro da nam ministar obrazloži smanjenje pozicije za ravnateljstvo za tržišnu i strukturnu potporu. Uvijek smo smatrali da su to rezerve na neki način koje mogu kvalitetno pratiti prometovanje poljoprivrednim proizvodima budući da Hrvatska ipak nema kvalitetne burze, da mogu uskakati u određene intervencije, kada na tržištu imamo suvišak ili deficit poljoprivrednih proizvoda. Nažalost, vidimo iz godine u godinu, tu se sredstva smanjuju i bojim se da ulaganjem u razvoj stočarstva, prije svega u govedarstvo, u svinjogojstvo gdje zaista je potrebna su ta ulaganja i pozdravljam njihovo povećanje. Ali ulaganjem upravo u te proizvodnje koje nažalost pokazuju uvijek i velike oscilacije na tržištu može nam se upravo dogoditi da stvorimo probleme, a nepostojanje sredstava upravo u ravnateljstvo za tržišnu i strukturnu potporu može biti od presudne važnosti za funkcioniranje tog segmenta poljoprivreda i trženja poljoprivrednih proizvoda. Kada sam govorila da zaista je dobro da se povećavaju sredstva kako za govedarsku proizvodnju tako i za svinjogojsku budući da ni jednog ni drugog mesa nemamo dovoljno zasigurno da su to dobri programi, međutim moram reći da gradnjom tih farmi nismo dovoljno učinili i nismo predvidjeli programe gospodarenje upravo organskim otpadom kojeg će te farme stvarati i mislim da bi proračun paralelno sa sredstvima za izgradnju takvih farmi morao odmah imati i praktički definirano zbrinjavanje tih organskih otpada koji na žalost čine velike probleme u cijeloj Europi, ali s druge strane Europa ih rješava, Europa potiče tako zbrinjavanje i mislim da uz farme takvi programi su trebali ići. I na kraju bih molila još jedno pojašnjenje, odnosno zanimljivo je kako se pojedine stavke tumače i kad se u njih uđe ja vjerujem da ministar možda ne može detaljno na to odgovoriti, ali analizirat ću jednu zanimljivu stavku koja mi je zapela za oko, a bojim se da je takvih stavka u proračunu dosta koje prolaze mimo nas a da prođu nezapaženo. Program, radi se o Ministarstvu poljoprivrede pod p 1177 gospodarenja i zaštita šuma i lovišta gdje je na toj poziciji 10 milijona 418 tisuća i u obrazloženju stoji između ostaloga da će se sredstva koristiti za naknadu štete u divljačima u lovištima koja nisu pod ugovorom, no na žalost za naknadu tih šteta izdvaja se svega 350 tisuća kuna, ali onda stoji da će se veliki novci koristiti za invertarizaciju šumskih resursa, o informaciji o stanju šuma za potrebe šumarske politike, zaštite okoliša, zaštite prirode gdje se izdvaja gotovo 6 i pol milijona pod istom pozicijom, od toga za intelektualne usluge 800 tisuća itd. To bi bilo sve u redu kada bi naše šume bile privatne, kada bi se željelo nešto učiniti. Nemojmo zaboraviti da ponovim onu brojku koju sam danas rekla da je 95% šuma danas u javnoj tvrci ili državnoj tvrtci Hrvatske šume, da oni imaju zaposlenike koje rade i na ekologiji i na zaštiti okoliša, zaštiti prirode, a da ne kažem koji trebaju raditi i šumarske gospodarske osnove, prema tome ne vidim da se ovdje na toj poziciji mogu izdvajati tako velika sredstva. Takvih pozicija gdje se vrlo često pod jednim naslovom kriju sredstva koja na žalost je teško opravdati, mislim da ima dosta i da bi ubuduće trebalo ipak da te pojedine pozicije budu kvalitetnije obrazložene, jer kažem ako je temelj naknadu štete od divljači, a od 10 milijona 400 tisuća samo 350 se usmjerava u tom pravcu kažem i u invertarizaciji praktički ako oni za to imaju stručne službe ne vidim da bi se za to trebalo izdvajati na ovaj način iz proračuna. Hvala lijepa.
Replika, poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče, kratko ću. Kolegice Čuhnil vama sam se javila u repliku, rekli ste da ste jednim dijelom zadovoljni ovim proračunom, ali s obzirom na odnos lokalne uprave i samouprave da ćete morati još više tražiti iz državnoga proračuna pa ću vam ja iščitati samo ove stavke, a to je ostvarivanje i zaštita prava i sloboda nacionalnih manjina 35 milijuna i 283 tisuće i 506 kuna. Te raspodjele idu na opremanje i stručnu službu Savjeta za nacionalne manjine, ostvarivanje i utvrđivanje politike itd., poslovanje Ureda za nacionalne manjine, program za nacionalne manjine, program za Rome, nacionalni program za Rome itd., itd. Nikada u životu pojedinca, pa tako ni jedne zajednice nismo zadovoljni sa onoliko koliko imamo i ja ovo ne želim usporediti sa stavkom koja je u proračunu određena za hrvatsku nacionalnu manjinu u europskim zemljama, a mogu vam dokazati osim jedne nacionalne manjine u Hrvatske moliških Hrvata po broju ima više nego svih drugih, a vi učinite sve da u raspodjeli sredstava prema nacionalnim manjinama u Republici Hrvatskoj jedna nacionalna manjina ne igra posebnu ulogu, pa po ničemu nema na to pravo.
Poštovani zastupnik Antun Vujić. Pa je, ali pločicu treba. Ajde, izvolite.
Kolegica govori o tome da nacionalne manjine dobivaju 35 milijona. Ja sam i rekla da 260 udruga dobiva za njegovanje kulturne baštine 35 milijuna kuna, da su oni zadovoljni, da zasigurno participiraju kvalitetno u tome i teško je uspoređivati to i ne želim ulaziti koliko će Hrvatska dati svojoj manjini vani jer ipak manjine u Hrvatskoj doprinose ovom proračunu. No, ja kad sam govorila o nezadovoljstvu onda sam govorila upravo o nezadovoljstvu pristupu izgradnje školskih objekata i pristupu predškolskom odgoju koji na žalost radi se o malim vrtićima, vrtićima sa manjinskim predznakom gdje se radi na dva jezika i ti vrtići pošto su mali ja sam i rekla da se participiraju čak iz djelomično iz proračuna na čemu sam zahvalna, ali da jedinice lokalne samouprave na žalost vrlo loše se odnose prema takvim manjinskim vrtićima, najčešće prijetnjom, integracijom sa drugim vrtićima itd. Upravo je prednost tih vrtića što educiraju i pripremaju djecu i to uvijek govorim dvojezično jer ne bi bilo dobro da djeca polazeći osnovnu školu ne znaju i hrvatski i manjinski jezik i upravu zbog toga dajemo prednost manjinskim vrtićima i dajemo mogućnosti da takvi vrtići postoje i mislim da ovdje moramo tražiti podršku upravo državnog proračuna, veće zalaganje, jer ponavljam jedinice lokalne samouprave se mačehinski odnose.
Hvala. Poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prvo moram reći gospodine predsjedniče da mi je drago da ovo što ću reći će biti pod tako kažem egidom vašeg predsjednikovanja i da je moj kolega koji je govorio dosta kritički dobio opomenu, a budući da ću i ja govoriti vrlo kritički o proračunu kulture nadam se da je neću dobiti. U tom smislu mislim da vi imate znatno šire sposobnosti. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste bili, šteta što niste pratili, ali tu se izricala opomena na neke istine, pa ću ja tako reći također neke istine. Prvo ovako, sjajna je stvar i izuzetno podržavam povećanje proračuna Ministarstva kulture jer je odlično da je konačno dosegnuo razinu koju je imao u odnosu na proračun 2003. godine. Konačno. Dakle, računica je vrlo jednostavna. Konačno je dosegnuo nominalno, realno je još nije dosegnuo. Dakle, od 877 milijuna došli smo do milijardu i 8 milijuna što je zapravo 203 milijuna napretka. U tih 203 milijuna napretka prvo trebalo bi obračunati 36% porasta proračuna. Kada bi se od tih 200 milijuna oduzimalo 36% mislim da vam neće biti teško računati koliko bi to iznosilo. Reći ću vam da je budžet Ministarstva kulture 2003. iznosio 666 milijuna. To je nešto ispod 666 milijuna u odnosu na procente koji su važeći. No, to bi bilo odlično da je to samo tako. Ipak nakon 3 godine, 3 godine propadanja toga proračuna sada se ipak stvar malo popravila. Međutim, nažalost u tih 200 milijuna porasta sredstava Ministarstva kulture kriju se sljedeće stavke. Krije se 80 milijuna kuna od rente planiranih. Spomenička renta je definirana bila kao nešto što će pratiti proporcionalno povećavanje proračuna ne bi li se na najdeficitarnijem području osiguralo još dodatna sredstva za ono što treba učiniti jer je Hrvatska kao dakle, kulturna zemlja koja ima izuzetne kulturne resurse i koja te resurse već godinama nedovoljno valorizira, niti ih ne uspijeva staviti u pogon ovdje najdeficitarnija. Uz prirodne resurse ovo su nam najvažniji resursi i to je onaj identitet koji je nama bitan. Dakle ovako. U to što je sada poraslo je od tih 200 milijuna je 80 milijuna rente koja je trebala biti izdvojeno i preko proračunskih sredstava. U tome je 27 milijuna kredita Europske banke za razvoj za jedan konkretan projekt koji se odnosi samo na taj projekt, koji je plan i koji nema nikakve veze sa proračunom odnosno jeste da su to sve proračunska sredstva ali nema veze sa većim sredstvima u području kulture. To su naprosto sredstva koja se tamo daju, koja će biti realizirana ako budu jer su to samo planovi. U tome je porast od nekakvih 30.-tak milijuna koji se odnose na nešto na prirodnu, to je ovaj dio Ministarstva kulture koji ide sa prirodom a isto tako na porast od 100 zaposlenih u Ministarstvu kulture, 100 novo zaposlenih u Ministarstvu kulture. Ja ću iskreno reći, u moje vrijeme sam ja mislio da bi trebalo jedno 30.-tak novo zaposlenih a da bi dakako bilo jako dobro jedno 20.-tak, 30.-tak možda od onog postojećeg kapaciteta … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, sada je 100 novo zaposlenih. Kad se sve to sabere zapravo mi smo potpuno potrošili ovu veliku sumu od 200 milijuna koje je trebalo ići u Ministarstvo kulture i koje sada figurira kao nekakvo povećanje sredstava za Ministarstvo kulture. Povećali su se obujmi, stvoreni su da tako kažem novi resursi za sredstva, ti su resursi trebali služiti za dodatak na proračunska sredstva. Ona se sada iskazuju kao proračunska sredstva i zapravo u ukupnom imamo manje nego što smo imali. Molim ovo što ću pročitati nisu moji podaci koje sam ja izmislio. To su podaci Ministarstva kulture. 2003. godine imali smo za zaštitu kulturnih spomenika, zaštitu kulturne baštine 145 milijuna, 2004. 135 milijuna, 2005. 117 milijuna. Molim vas, od 145 pali smo na 117 pa smo u 2006. imali 128 milijuna da bi sada naglo skočili na 254 milijuna a objasnio sam vam od čega su ta 254 milijuna i kako ona nastaju. To znači da smo mi u ovom periodu izgubili negdje oko 150 milijuna a sada smo porasli za sredstva koja su trebala biti preko budžetskih sredstava. Ovako. Tu bi moglo se ići od stavke do stavke. Inače se priča kako je budžet kulturni rastao za 20 i nešto posto itd. Da, on je rastao. On se odnosi na novo zaposlene u administraciji, on se odnosi na nove konzervatorske i ne znam koje odjele. Ne znam, da li ste to pratili, sada ćemo imati mnoštvo konzervatorskih odjela. Mogu vam reći jedan novoosnovani je upravo takav u jednom mjestu pored Splita, da ga ne imenujem jer tamo žive i naši krasni i pristojni ljudi pa da ne bi mislili da se to na njih odnosi. Dakle, tamo je sada osnovan jedan novi konzervatorski odjel. Za pročelnika toga odjela je postavljena osoba koja čak ne udovoljava niti formalnim uvjetima natječaja. Konzervatorska služba i zaštita kulturne baštine je nešto šta mora biti pod zaštitom države i pod nadzorom države strašno strogo jer je inače pad u lokalne ralje koje kakvih da tako kažem neodgovornih pritisaka izuzetno jak. Mi samo dakle tu imali manje sredstava a sredstva koja smo na ovaj način dobili ćemo trošiti za ne za osposobljavanje konzervatorske službe nego ćemo trošiti za nove oblike i za nove odjele konzervatorske, za nove pročelnike od kojih dakle već prvi koji je došao otprilike ima ovaj oblik o kojem sam rekao. To je dosta sve skupa tužno i žalosno i dakle ne može se govoriti da kulturni proračun napreduje ali se može govoriti o prikrivanju stvarnih stavki i o jednom čudnom ponašanju Ministarstva kulture u kontekstu dakle onoga što se prezentira kao proračun i kao da tako kažem verifikacija onoga o čemu se radi. Mi znamo da je Vlada nakon što smo mi svojedobno da tako kažem imali strašne restrikcije da bi bilo šta promijenili u budžetu, onda je to popuštalo pa su onda rebalansi obuhvaćali sve manje i manje, na kraju se da tako kažem nekakvim unutarnjim aktima mijenjaju proračunske stavke. Nedavno smo imali prilike vidjeti jednu raspravu između eto nažalost mene i sadašnjeg ministra u kojem je on tvrdio da je 52 milijuna i 400 kuna više od 54 milijuna i 200 tisuća kuna. To se završilo tako i sada moram reći ovom Saboru a i javnosti da to dobro čuje da se naknadno i to sada falsificirao već postojeći plan Ministarstva kulture koji je upravo sadržavao cifru od 52 milijuna i 400 na još za 2 milijuna više. Dakle, kako se može plan osim rebalansom mijenjati? Imamo masu stavki u kojima nam nije jasno što je što? Imamo stavke koje ću samo spomenuti i neću sada ih navesti zato što nemam dovoljno dokumenata ali imam dovoljno indicija da postoje znatna sredstva koja se troše ne samo neplanski nego u nekim sektorima za koje se … [[Govornik se ne razumije.]] Vlada izuzetno trudila da budu transparentno postavljeni. Odnosi se na financiranja neka u Bosni i Hercegovini i koji nigdje nisam vidio u proračunu. Nigdje ih nisam vidio. Gdje nigdje nisam vidio nikakvu realizaciju niti da tako kažem dokumentaciju kako su se oni dijelili gdje znamo da su ranije ugovore zamijenile puke odluke Vlade ali to će očito još biti priča i za javnost i još to ćemo morati još da tako kažem mnoge stvari koje ne možemo riješiti u ovim raspravama koje idu u 8 i pol navečer bez dakle prisustva javnosti u odnosu na javnost koja inače dobro prati ove sve stvari i gdje mnogi znaju o čemu se radi. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja ću samo dva kriva navoda ispraviti, neću imati za ostalo vremena ali ću to učiniti u replici. Ovako, gospodine bivši ministre, izvršenje Ministarstva kulture u 2003. je bilo 641 milijun 729 tisuća i 661. Rekli ste da će konačno sada u ovoj godini ova Vlada i ovo Ministarstvo kulture doseći vaše izvršenje. Kako to mislite da će se dogoditi kad je prijedlog za 2007. godinu preko, prelazi milijardu? Nemoguće. A što se tiče falsificiranja vi ste upravo sada falsificirali jedan podatak kad ste govorili o zaštiti radova na spomenicima. Zadnja godina koalicijske Vlade je potrošila za tu djelatnost ne onu svotu koju ste vi rekli nego svotu koju smo mi iščitali iz vašeg izvršenja proračuna u toj godini a to je 114 milijuna za razliku od ove Vlade i ovog Ministarstva kulture koje je u 2006. utrošilo 172 milijuna a u 2007. planira 254 milijuna. Dakle, vi ste falsificirali ove podatke jer mi baratamo sa vašim izvršenjem.
Replika isto poštovana zastupnica Jagoda Majska-Martinčević.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ja ću umjesto bilo kakvog govora samo pročitati neke cifre. Govorit ću o posljednjoj godini koalicijske Vlade i Ministarstvu kulture i o prijedlogu za 2007. Mirovinsko i zdravstveno osiguranje umjetnika je u 2003. iznosilo 12 milijuna, u 2006. je iznosilo 41 milijun a predviđeno je sada u 2007. 44,8. Međunarodna kulturna suradnja zadnja godina koalicijske Vlade 12,5 milijuna a naša zadnja godina ove Vlade predviđa 15,4. Investicije i investicijsko održavanje vaša zadnja godina 73 milijuna, naša zadnja godina 179 milijuna. Nadam se da kolege prate istine radi. Ustanove kulture, vaša zadnja godina 2003. 143 milijuna zarez 3, naša zadnja godina 178,3. Arhivski programi vaša zadnja godina 4 milijuna 600, naša zadnja godina 6 milijuna 600. Muzejsko-galerijska djelatnost zadnja godina koalicijske Vlade je 16 milijuna zarez 8 iznosila, naša će iznositi 22 milijuna zarez 4. Kazališno-glazbeni programi u vašoj zadnjoj godini 34 milijuna, u našoj zadnjoj godini 39 milijuna. Književno izdavaštvo i knjižnice u vašoj zadnjoj godini 54 milijuna, u našoj 61,5. I zaštitni radovi na spomenici, sad dobro slušajte kolege ove cifre, u 2003. godini 114 a u našoj zadnjoj godini 254. Zadnja stavka film i kinematografija u vašoj zadnjoj godini 35 milijuna, u našoj 39. I zašto sam ove podatke iznijela? Zato jer ste na odboru danas a i sad ste pokušali to reći da je to konačno nekakav pomak u četiri godine naše Vlade a ja sam sad pokazala koliko ste vi napravili do vaše četvrte posljednje godine. Što se tiče izdavaštva ponovit ću ono što je vrlo bitno.
Molim.
Dobro, javit ću se još.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Antun Vujić.
Uvažena gospođa Jagoda Martinčević prvo ne zna čitati proračun u jednoj elementarnoj stvari da sam ja govorio o 36 … [[Govornik se ne razumije.]] proračuna u odnosu na ono razdoblje, a da ovo sve što ste vi rekli je tako neznatan porast da sami ti podaci koje ste iznosili su katastrofalni i zapravo govore obratno od onoga što vi želite. Međutim, čini mi se da i vaši ti podaci od koga ste ih dobili da baš nisu sasvim točni jer kao što se već dogodilo da su kod vas bili u ovom ministarstvu 54 milijuna manje od 52 milijuna tako ću vam ja sada pročitati podatak toga ministarstva gdje vi kažete da je u 2003. godini dano 114 milijuna za zaštitu a dano je 145, 123 950 tisuća i 370 za nepokretne spomenike i 21 milijun 130 kuna i 767 kuna zapravo zajednički to daje iznos od 145. Gospođo Martinčević, budući da je već dosta poznato bilo, to se i sada vidjelo na ovim eklatantnim podacima o tome da je dakle to ministarstvo gdje može 52 biti više od 54 tako to sada i kod vas izgleda. Drugo, spomenuli ste jednu stvar koja je vrlo neugodna i koja je zapravo jedini dug koji je ikada napravljen i ikome prenesen u Ministarstvo kulture. Vi govorite o porastu da tako kažem davanja za mirovinsko i socijalno za samostalne umjetnike. Je li vi znate gospođo Martinčević da prvi čin koji je morala Vlada 2000. napraviti bilo je 8 milijuna neplaćenog duga a to je jedino stvari dug jer to dakle nije ugovorena obaveza, to nije muzej suvremene umjetnosti, to nije nešto što smo mi obećali da ćemo napraviti nego nešto što smo trebali platiti. Formirali smo samostalne umjetnike a onda ih nismo plaćali. I tako kako su vam ti podaci tako su vam i svi ostali podaci na vašu žalost, ali na žalost i na žalost kulturne javnosti u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici! Pa evo, cijeli dan raspravljamo o proračunu Republike Hrvatske što nije ni čudo jer je to uistinu temeljni dokumenat. To je akt iz kojeg je vidljivo kako Vlada planira i šta planira raditi u svojoj zadnjoj godini mandata. Istina je da je ovaj proračun odnosno da su sredstva za četiri godine proračunskih porasla za 20 milijardi kuna, međutim sada se postavlja pitanje tko je to osjetio. Tko je osjetio za ove četiri godine da su proračunska sredstva porasla za 28 milijardi kuna. Prema ispitivanju javnog mišljenja, prema ispitivanju građana čak 64% građana kaže da danas živi lošije nego što je živjelo prije. Ovaj porast proračuna pa ni ovaj ove godine koji se povećava za 8 milijardi kuna nisu osjetili ni umirovljenici i danas je o umirovljenicima bilo jako puno riječi jer umirovljenici 31.12.2003. godine su imali prosječnu mirovinu 44,71% u odnosu na prosječnu plaću Republike Hrvatske a sada imaju 39%. O novim umirovljenicima također neću govoriti jer je rečeno, dovoljno je rečeno i istina je da ovaj proračun ne predviđa sredstva za ispravljanje reformskih nepravdi koje su nanešene umirovljenicima. Ovo povećanje proračuna i proračunskih sredstava nisu osjetili a niti će osjetiti nezaposleni jer kroz 4 godine uspjelo se otvoriti 16 tisuća novih radnih mjesta što je uistinu nedovoljno. Da li je ovo povećanje proračunskih sredstava osjetilo zdravstvo? Govorimo o reformi zdravstva a od sve te reforme dobili smo uvođenje participacije i dobili smo liste za lijekove, dobili smo nepodmirene račune bolnica, medicinsko osoblje veli da se bolnice i zdravstvo nalazi u vrlo teškom, vrlo teškom stanju. Da li su ovo povećanje proračunskih sredstava osjetili građani koji imaju kategoriju socijalnih slučajeva? Pa nisu. Naknada, socijalna naknada je ostala ista i ostala je nepromijenjena. Putem sredstava javnog priopćavanja a i danas ovdje interesantno od kolega zastupnika iz pozicije koji ne brane ovaj proračun i ne žele nas uvjeriti u njegovu pravednost, razvojnost i ne znam šta sve ne, ali se vrlo žestoko ukazuje na dječje doplatke, na porodiljsku naknadu i na taj način se želi dokazati kako će populacijska politika biti ostvarena i zaboravljaju da populacijska politika se ne sastoji samo od novog rađanja. Međutim istina je da je od svih tih hvalospjeva dječji doplatak veći samo za 34 kune. Da je porodiljska naknada veća samo za 63 kune. Želi nas se danas ovdje uvjeriti da je ovaj proračun usmjeren na izjednačavanje regionalnog, ujednačavanje do regionalnog, ujednačavanje razvoja Republike Hrvatske. To naprosto nije točno. To je zgodna rečenica, to je zgodna rečenica jer hrvatski narod se javno izjasnio da smatra da je Republika Hrvatska regionalno neujednačeno razvijena, a to nije smatranje na temelju nekih podataka koji nisu dostupni. O tome nam govore statistički podaci. Pa evo kad smo kod upravo tog regionalnog razvoja onda moramo reći da Fond za regionalni razvoj bilježi 1% više sredstava nego prošle godine. Međutim kad pogledamo strukturu rashoda tih sredstava onda ćemo vidjeti da primjerice Brodsko-Posavska županija iz Fonda za regionalni razvoj dobit će 68% od realiziranih sredstava u 2005. godini. Požeška županija dobit će 72%. Virovitička 72, Vukovarska 60%. I što je vrlo interesantno jedino Osječko-Baranjska županija dobit će više sredstava nego što je dobila u 2005. godini. Nakon današnjeg dana mislim da je potpuno jasno zbog čega samo Osječko-Baranjska županija? Da bi se amortiziralo ono što sam najavila da će se dogoditi onda kad je danas glavni nositelj ideje regionalizma sjedio u vladajućoj stranci, a ja sam tada rekla i ministru financija i premijeru Sanaderu da će takovom politikom dovesti do pokreta za regiju što će biti samo uvod u autonomiju, a ja nisam autonomaš. Dakle iz proračuna Republike Hrvatske mora se vidjeti i kako će se realizirati sve one nacionalne strategije koje smo mi usvajali. I danas kad promatram ovaj proračun onda imam mirnu dušu i mirno srce što sam bila vrlo kritična prema tim strategijama, što sam ukazivala na to da je to popis lijepih želja a da stvarna politička volja ne stoji i stoga da bi se te nacionalne strategije realizirale i ostvarivale. Pa evo primjera mi smo usvojili izmjene odnosno novu strategiju zamislite usuglašeno sa Europskom unijom, Strategija borbe protiv zloporabe opojnih droga. Kad smo prije mjesec dana raspravljali o izvješću, o zloporabi opojnih droga u tom izvješću je izrijekom bilo napisano da mjere iz akcijskog programa i nacionalne strategije nisu provedene iz razloga jer nije, nisu bila osigurana sredstva u proračunu Republike Hrvatske. Sada i nadalje uz sve ono uvjeravanje kako je, s čim se ja slažem, u to me nitko ne treba uvjeravati. Droga je uistinu karcinom današnjeg društva, ona razara društvo. Od obitelji do vrha države. Da ne govorim o tome koliko se novaca okreće u tome narko svijetu međutim vrlo interesantno jedino Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga bilježi pad proračunskih sredstava u odnosu na realizirana sredstva 2005. godine. E sad se dakako ja moram pitati ako se sredstva namijenjena Uredu za suzbijanje zlouporabe opojnih droga smanjuju kolika je zapravo volja da se stane tom zlu na kraj? Očito da te političke volje nema i mi ćemo kod ponovnog izvješća ne samo ovog Ureda nego i svih drugih morati konstatirati da smo u Nacionalnoj strategiji iskazali dobru volju ali realizacije te dobre volje nema. Nadalje, svojedobno smo usvojili Strategiju o zaštiti potrošača. Donijeli smo Zakon o zaštiti potrošača. Hvalili smo se da usklađujemo svoje zakonodavstvo sa sredstvima, sa zakonodavstvom Europske unije. I tada sam rekla: «Ne, ne treba nama Zakon o zaštiti potrošača zbog Europske unije nego taj nam zakon treba zbog naših građana.». Međutim niti ovaj Proračun ne osigurava sredstva ni za provedbu nacionalnih programa za zaštitu potrošača niti jačanje zaštite. Ovaj proračun dakle ne, nije socijalno osjetljiv. Ne vodi ujednačavanju ekonomskog razvoja Republike Hrvatske. Ne osigurava nova radna mjesta što dokazuje, sami materijali koji govore o tome da će tek u 2009. godini ubrzanje gospodarskog rasta postići stopu od 5%. Ali i taj proračun osim toga u drugim stavkama što je nepravedno neracionalno je nerazborito podijeljen ima u sebi niz apsurdna, pa između ostalog evo navodim jedan apsurd. Ima jedna stavka koja kaže izrada prijedloga novog Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva i zato se osigurava 200 tisuća kuna. Kakav ćemo mi to zakon, kakve ćemo mi to izmjene donijeti da ne naglašavamo o tome da je bivše Ministarstvo malog obrta, malog i srednjeg poduzetništva zakonske prijedloge izrađivalo besplatno i ovom Saboru je dostavljalo besplatno napravljene zakonske prijedloge. Mi koji sjedimo u Hrvatskom saboru vidjet ćemo da zakonskih prijedloga koje smo dobili od Vlade Republike Hrvatske nema i nije ih ni bilo, a možda je i sreća da ih nema i da ih nije bilo jer upravo ovaj proračun govori da se radi o potpuno bezidejnoj Vladi Republike Hrvatske, uvjerena sam u zadnjem mandatu.
Hvala. Poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predstavnice Vlade, iako ovdje nema niti jednog, a ima, ispričavam se, ministre Šuker, sjedite tu sa zastupnicima. Ispričavam se. Poštovani ministre financija. Žao mi je što tu nema ni jednog …
Teško je uočljiv.
Da, da, prebacio se u zastupnike. Bit će da misli da je, da mu je vrijeme da opet ode u zastupnike, sam se svrsto. No, šalu na stranu. Mislim da je vrlo važno da raspravljamo o državnom proračunu. Žalosti me činjenica da raspravljamo kao što je to rekla kolegica Zgrebec u prilično komornoj atmosferi, da niti jedan jedini zastupnik iz HDZ-a ili iz vladajuće većine uz umirovljenika u ovom proračunu uopće do sada nije ni na koji način raspravljalo u pojedinačnoj raspravi. Do sada je postalo uvrijeđeno da do ove Vlade niti jedan amandman, niti jedan prijedlog oporbe koji dođe, jer vladajući ne daju iz nekih meni potpuno nepoznatih razloga amandmane da proračun ne bude prihvaćen i mislim da se radi o još jednom podcjenjivanju Parlamenta od strane Vlade, jer bez obzira na sve ipak ovaj Parlament bi trebao donositi proračun. No kad raspravljamo o državnom proračunu onda obično svi ističemo da se radi o najvažnijem dokumentu koji se može donijeti u raspravi u Hrvatskom saboru upravo stoga što se u proračunu, ali samo i isključivo jedino u proračunu vrlo jasno vide programski prioriteti, aktivnosti koja će Vlada poduzimati u sljedećoj godini. Iz ovog prijedloga proračuna je jasno i to su neki prije mene već istakli, iduće godine su parlamentarni izbori i ovo je jedan tipičan predizborno rastrošni proračun. Ekipa iz Vlade troši, potpuno neodgovorno dijeli novce skupinama koje su joj predizborno iz ovih ili onih razloga zanimljive. Najnovije akvizicije u tom smislu su ove mjere populacijske politike. Da se ne bi krivo shvatilo da se potpuno dobro razumijemo, ja nisam ni na koji način protiv potpomaganja onima kojima pomoć treba, ali niti najbogatije društvo se ne dozvoljavaju i ne mogu si dozvoliti neke luksuze koje si mi u Hrvatskoj dozvoljavamo. I kako to drugo onda okarakterizirati nego kao predizbornu kupnju koja je politički jako jeftina ali je za ovu državu dugoročno jako skupa. Jer ako ćemo razmišljati malo unaprijed ja vas pitam od kud nama novci za ne znam 5 ili 10 godina da sva ta obećanja i sve te stvorene obveze poplaćamo. Prodali smo Plivu, prodali smo HT, sad se prodaje INA, govorka se o prodaji HEP-a. I što onda kad sve prodamo? Situacija postaje još dramatičnija do nekakvih čak i ekstremnih razmjera kad znamo da istovremeno nemamo niti planirano niti se provodi niti približno toliko razvojnih, infrastrukturnih projekata. No postaje sve očitije kako će te probleme koje je stvorila ova Vlada rješavati ipak neka druga Vlada. Kao što smo do sada to već više puta istaknuli lijepe riječi i planove one, sva obećanja Vlade treba opravdati i opredmetiti upravo prilikom donošenja državnog proračuna. Ja pitam je li ovaj državni proračun u skladu sa izrečenim deklaracijama, posebno one da se ovdje radi o društvu znanja. Vlada tvrdi da je u ovom proračunu napravljen značajan iskorak u povećanju sredstava za obrazovanje i znanost i da se konačno krećemo ka društvu znanja. Već je i po dosadašnjoj raspravi koja je bila danas tijekom dana i laiku jasno da se radi ovdje o prilično dosta pijara i o prilično dosta prikrivanja činjenica. Ja se nadam da nikome pametnome danas U Hrvatskoj nije, ne pada na pamet dovoditi u pitanje činjenicu loše kvalifikacijske strukture stanovništva i da je negdje zadaća svih nas popravljati tu lošu kvalifikacijsku strukturu, odnosno osposobljavati ljude za složene procese i proizvodnju novih vrijednosti koje se temelje na kompanijama utemeljenim na znanju i stvaranju društva znanja. Taj stav deklarira i hrvatska Vlada. No Vlada osim deklariranja ima obvezu donositi konkretne odluke i testira vlastitu vjerodostojnost upravo na proračunu. Obzirom na to i sukladno tome, obzirom na Hrvatska zaostajanja u financiranju znanosti i obrazovanja mislim da je bilo potrebno uložiti dodatne financijske napore kako bi se počelo dostizati članice Europske unije. Opće je poznato kako rast proračuna od najmanje 15% godišnje možda može dovesti Hrvatsku 2015. godine tek do one stope izdvajanja za obrazovanje i znanost koje su europske države prakticirale 2002. godine. Kao prilog u toj tezi Slovenija je 2004. godine povećala proračun za znanost za 24%, a za tehnologiju za čak 67%. Kako je to u Hrvatskoj? Točno je da proračun za obrazovanje, znanost i sport raste za 9%, odnosno za 866 milijuna kuna. Na što je, ja sam išla gledati na što je tih 866 milijuna kuna otišlo, mislim uvjetno rečeno otišlo. Kad se to izanalizira ispada da je 200 milijuna kuna otišlo na plaće u osnovnim školama, ovih 5%, 100 milijuna na plaće u srednjim školama, 100 milijuna kuna na plaće u visokom školstvu. Na to bi se trebalo nadodati još 100 milijuna ovih redovnih troškova ovog računa naprosto u samom sustavu. 240 milijuna kuna su besplatni udžbenici, dakle ono stvarno novo povećanje koje bi trebalo biti taj iskorak o kojem se govori imamo oko 200 milijuna, to je negdje oko 1 i pol do 2%. Jedan dio tog iznosa novopovećanog je otišao na ove sve silne nove agencije koje smo poosnivali u ministarstvu čini, iz ovog resora, ima ih 4 s tim se apsolutno slažem te stvari treba maknuti iz ministarstva u specijalizirane agencije. Ali onda usput pitam za kolik je ljudi, odnosno novaca smanjena administracija u Ministarstvu obrazovanja, znanosti i športa, obzirom da neke poslove koje je radilo ministarstvo sad ministarstvo odnosno većinu tih poslova više se u ministarstvu uopće ne radi. Dakle stvarno povećanje je prosvjetnog budžeta između jedan i pol do 2%, što umanjeno za rast i za inflaciju, za gospodarski rat i inflaciju bi značilo realno pad. No, međutim od ove Vlade ništa novo, tome smo svjedočili svim ovim dosadašnjim proračunima koji su se ticali obrazovanja i znanosti. I mislim da ova situacija oko plaća koje ću kasnije nešto reći to prilično vjerno oslikava. I čitali su nam danas ovdje kolege iz HDZ-a podatke, šalabahtere neke koje su im vjerojatno stručnjaci iz Vlade servirali oko toga šta je bilo 2003., šta je to danas. Ja bih vas sada molila ako ćete sada to ponovo iščitavati ili ako imate to namjeru opet čitati, da onda se također istakne da je proračun ukupni državni 2003. godine bio 80 milijardi kuna, da je sada 110 milijardi. Dakle radi se o povećanju 35% i ako hoćemo uspoređivati stavke onda ove stavke iz 2007. moramo umanjiti za 35% ili ove druge pak uvećati za 35% i onda bi došli do stvarnih brojki. No, međutim, te brojke ovdje kolege iz HDZ-a nitko ne govori zato što te brojke naprosto i ta računica onda neće biti povoljna. Jedva bi se skupilo povećanje od 10% u tri godine. Ja sam računala po svim ovim projektima u Ministarstvu obrazovanja, niti jedan ne prolazi 10% sumarno skupa u sve tri godine. O kakvom povećanju onda to pričamo? No, međutim, poštovane kolegice i kolege, naše građane, učitelje, nastavnike, ne zanimaju ni moja matematika, ne zanima ni HDZ-ova matematika, ne zanima ni Primorčeva matematika, ni Šukerova matematika, njih zanima što oni mogu kupiti za svoju plaću. Prosvjetari su izračunali da za svoju plaću mogu u dućanu kupiti 7% manje stvari nego što su stvari kupili kad je počeo mandat ove Vlade i to je za Hrvatsku pogubno. Puno se priča ovdje o štrajku, pričalo se o zaostajanjima plaća, ja ću sa na to nadodati da danas manju plaću prosvjetara imaju samo trgovci, ribarci, ratari i konobari. … [[Upadica se ne čuje.]] Trgovci, ribari, ratari i konobari prosječnoj plaći govorimo o učiteljima o VSS struci. O nekim detaljima ću više govoriti kada će biti rasprava po amandmanima, ali sada samo jedan detalj. Mislim da se mi moramo strateški opredijeliti što mi to zapravo u ovoj državi hoćemo. Mi za sprečavanje nasilja u školama koji je veliki problem, izdvajamo milijun i 200 tisuća kuna. Za sve škole u Republici Hrvatskoj, osnovno i srednje i za cijelu godinu. Za drugi kongres hrvatskih znanstvenika koji traje dva dana, izdvajamo 2 milijuna kuna. Ja ne kažem da ne treba izdvojiti za jedan takav kongres, ali za taj jedan kongres od dva dana izdvajamo 80% više novaca nego što izdvajamo za sprečavanje nasilja u svim osnovnim i srednjim školama u Republici Hrvatskoj. Ili na primjer, za izradu pedagoškog standarda koji je ključan dokument, u srednjem školstvu milijun kuna, a dva milijuna kuna da naučimo djecu u osnovnoj školi voziti bicikl. Djeca trebaju naučiti voziti bicikl, ali mislim da moramo odrediti ipak pojedine prioritete. Ja naravno neću podržati ovaj proračun, u njemu nema nikakvih novih i reformskih procesa i mislim da ako želimo stići druge, ako želimo ići u zemlju znanja da moramo trčimo, mi ne samo da trčimo nego vrlo polako koračamo i to našu zemlju vodi unazad, a mislim da to ne smije biti strateško opredjeljenje niti jedne hrvatske Vlade, niti jednog zastupnika ni zastupnice ovdje u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Pa dva ću netočna navoda ispraviti. Kao prvo ako ste mislili na papire koje sam ja donijela i čitala kolegice Lugarić, to nisu šalabahteri to su službeni podaci Ministarstva kulture do kojih ste i vi mogli doći da ste se htjeli potruditi. Ali s obzirom da vama ništa ne valja, što ćete ići u to ministarstvo. Drugo, među zanimanjima koje ste nabrojali da imaju takvu i takvu, dakle koja bi još imala samo manju plaću, sasvim ste pogriješili. Ja ću vam reći da akademska glumica koja je završila dakle sve moguće škole, kao prvu plaću ima 3 tisuće 400 u nacionalnom kazalištu. Da mladi akademski glazbenici koji su učili violinu da bi uopće mogli početi svirati u jednom ansamblu, a sviraju od svoje 6 do 24 kad se zapošljavaju, započinju također sa nekakvih 2,5 do 3 tisuće. Nije to baš tako kako ste govorili o ne znam čistačima, smetlarima itd. Ali s obzirom da vam ništa ne valja, ja pretpostavljam da ni ovo što sam vam sad rekla, a što je sasvim sigurno točno, da neće koristiti.
Poštovani zastupnik Ante Markov. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Također gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Nema ga. Gubi pravo na riječ isto kao i poštovani zastupnik Luka Roić kojega nema. I poštovani zastupnik Zdenko Koračević, a i poštovani zastupnik Jakša Marasović zajedno sa zastupnikom Zvonimirom Sabatijem i gospodinom zastupnikom Čačijom i također zajedno sa zastupnikom poštovanim Markom Crkvencom i Miljenkom Dorićem pa tek preostaje još jedan jedini zastupnik, a to je poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Inače ovo moje čekanje da govorim o proračunu oštećen moj osobni proračun, jer su mi upravo javili da mi je netko auto razbio ispred Sabora. Nenamjerno, a netko se … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali evo, ja bih počeo na jedan neobičan način ovo samo usput. Evo ja bih želio pohvaliti ministra Šukera kao opozicioni zastupnik zbog jedne stvari, evo šta je tu s nama ostao do kraja jer često smo imali situacija koje nisu dobre, da ministri ne ostanu do kraja točke koju oni na neki način brane. Zaista ne bih duljio, uostalom evo na kraju svega ovoga, samo bih htio reći kad bi se hrvatsko društvo razvijalo onom brzinom kojom raste naš proračun i to gledajući period od 1994. do danas, onda bi zaista mi bili zemlja sretnih ljudi. Naime taj proračun je u ovom periodu od 1994. do 2006. narastao od 23 milijarde na 108 milijardi kuna što je 4,65 puta. Na žalost bruto društveni proizvod je u istom periodu narastao sa 92 milijarde na 250 milijardi kuna, a to je 2,7 puta. I ovaj proračun veći je evo za 9 milijardi nego onaj prethodni i kao što su mnogi primijetili raste dosta velikom brzinom. Ja bih samo nekoliko stvari nabrojio za koje smatram da nisu dobre u njemu. Već je netko i spominjao tu, često govorimo o brodogradnji. Spominje se brodogradnja često kod hrvatskih političara, zaklinjemo se u to kako je to jedini pravi hrvatski proizvod koji donosi veliku količinu živog novca bez obzira na subvencije koje država daje, to ima određene prednosti, ali evo vidimo da u proračunu koji je narastao za 9 milijardi kuna, poticanje brodogradnje pada. Isto je tako zanimljivo da pada poticanje male brodogradnje pa je tako za 10 milijuna kuna taj dio manji nego što je bio u lanjskom proračunu. Ono što me posebno čudi jer čini mi se da ne iziskuje veliki novac, to je malo predviđenih sredstava za sprječavanje širenja morske alge, kaulerpa, ima ih nekoliko vrsta u Jadranu. Znamo da ta alga se širi veoma brzo, da de facto ubija životu u Jadranskom podmorju. Pojavila se i u, na Hvaru, evo sada je zadnje na Kornatima i ministar kulture u čijem resoru je to je obećao, to je neki dan izjavio, oko 900 tisuća kuna da bi se ovdje saniralo to, na Kornatima u nacionalnom parku. Ali vidite, u proračunu je, ustvari u onoj stavci "sprječavanje širenja morske alge, kaulerpa" u Jadranu osigurano je nula kuna. Ali imamo malo dalje sprječavanje širenja invazivnih vrsta pa pretpostavljam da su tu i ove alge. Tu je predviđeno milijun kuna. Ali pošto je ministar obećao 900 tisuća kuna samo za Kornate ostat će 100 tisuća za sve ostalo. A znamo da je podmorje ugroženo ne samo na Kornatima i čini mi se da je ovo dosta velik problem, a zaista se nekako evo tu štedi, di se možda ne bi trebalo štediti. Nije u pitanju nikakva politička nego opća stvar zaštite našeg podmorja što će biti itekako dramatično za one koji će doći iza nas ukoliko se ova alga nastavi širiti na način kako se sad širi. Zatim imamo poticanje sufinanciranja i moderniziranja ribarske flote. To sa 30, gotovo 35 milijuna u prošlom proračunu sada pada na 18 milijuna. Ne vidim razloga za to ako uzmemo u obzir također sve ono što govorimo oko potreba modernizacije ribarske flote i uopće položaja ribara kod nas. Isto tako nije mi baš jasno zašto se smanjuju sredstva za vodoopskrbu Jadranskih otoka. Sa 12 milijuna na 10 milijuna u ovom proračunu, dakle, u odnosu na lanjski, a vidite upravo prostorni planovi koji se sada donose, o kojima ima također govora na ovaj ili onaj način, predviđaju recimo na našim otocima, uzmimo na Braču 2 golf terena. To je apsolutno sadašnja, ako se takvi planovi prihvate i ide se na izgradnju takvih terena, sadašnje rješenje vodoopskrbom neće biti dostatno za te golf terene koji donose jednu specifičnu klijentelu koja je bogata i poželjna, ali iziskuje upravo dosta velike količine vode. Pošto se radi o specifičnom, dakle, slučaju da se radi o otocima čini mi se da smo morali misliti na to da uskladimo i takve potrebe za gradnju takvih sadržaja, ako već ulaze to u prostorne planove županijske i sa ovih što država predviđa. Jer županija nema neka sredstva, oni su na neki način i najsiromašniji kad gledamo u toj podjeli kolača. Nešto što meni osobno nije jasno pa očekujem da će mi netko objasniti, ne znam kad. Ali vidite, kad se radi o Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, imamo jednu stavku, stručni ispiti i druge aktivnosti ovlašćivanja fizičkih i pravnih osoba. One u odnosu na prošlu godinu rastu sa 680 tisuća na 42 milijuna kuna. Mislim, jednostavno, možda se puno polaže ti ispiti, ne znam ja, ovlaštenih fizičkih i pravnih osoba, ali volio bih da netko objasni jer je dramatično, mislim nevjerojatno velik rast. A istovremeno evo nema za alge, za sprječavanje širenja tih algi koje su pogubne, nema evo vidimo ni da, po meni se čini i oko vode da je problem, itd. Zatim imamo još jednu stavku koja je zanimljiva u istom ministarstvu. To su naknade za rad predstavničkih i izvršnih tijela povjerenstava i slično. Tako se zove stavka. Meni je ovo nerazumljivo, recimo. 2006. godine to je bilo 480 tisuća kuna, sada je 41 milijun i 400 tisuća kuna. Mislim, 41 milijun i 400 tisuća kuna to vam je porast od 41 milijun za naknade, za rad predstavničkih i izvršnih tijela, povjerenstava i slično unutar Ministarstva zaštite okoliša, itd. Mislim, jednostavno, evo, ovako nije mi jasno. Isto tako mislim i to s obzirom na stanje na našim otocima i bogatstvo tih proračuna sa tih sredina, da se trebaju osigurati sredstva za planove područja posebnih obilježja. Tu se misli nešto poput recimo šta su Pakleni ili Paklenski otoci, kako tko zove, Modra špilja i tome slično. Mislim da o tome moramo voditi računa. I na kraju bi, ustvari, vidim da nije ušla, nigdje ja nisam mogao nać ribarsku luku i veletržnicu u Komiži. Komiža je najribarskije mjesto na našem Jadranu. Ima 60 profesionalnih ribara, 120 porodica živi na ovaj ili onaj način uz tu vrstu djelatnosti. Akvatorij Komiže čini 17% morskog prostora Hrvatskog Jadrana i toga nema, iako je bilo predviđeno makar prema onome što je u javnosti izašlo. Čini mi se da je bilo predviđeno nekakvih 70 milijuna kuna, a znam da je bilo i u planovima županijskim. Sada to nema u prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije, ali mislim da bi država tu trebala pomoći, da bi trebala jer vidim da ima za neke druge luke. Ja se nadam da to nije zbog privatizacije "Neptuna" i to što tom novom budućem ili sadašnjem vlasniku smeta bavljenje ribarenjem autohtonog življa. I bilo bi mi drago da ministar Kalmeta da nije rekao da će tek 2015. godine željeznica između Splita i Zagreba voziti 3 i po sata. Tko živ tko mrtav dotle. Čini mi se to je jedno desetljeće skoro, da je to puno pa evo ja ga molim da to malo brže napravi. Neke bivše ideje o modernizaciji predviđale su to za 4 godini. Eto, hvala.
Koliko ferata ide?
A evo, ići će. Sad ide jedno 6, 7 sati, kako kad
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivica Klem.
Poštovani gospodine predsjedniče, ne mogu se složiti sa tvrdnjom uvaženog zastupnika Jurjevića da na žalost raste proračun Republike Hrvatske. Ja ću naglasiti da sam ja sretan kao zastupnik Hrvatske demokratske zajednice da proračun Republike Hrvatske raste, a posebno ću biti sretan kad se udvostruči u odnosu na ono što je danas, već je zasigurno i standard svih hrvatskih građana biti dvostruko veći nego što je danas. Hvala lijepa.
Ovo je više izljev sreće, a manje ispravak nesreće. Za Klub zastupnika nacionalnih manjina, 5 minutna rasprava, poštovani zastupnik Nikola Mak. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Završni osvrt ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Pa mislim da ne treba izazivati daljnje rasprave, proračun kao proračun, uvijek svatko ga vidi na svoj način. Dakle, hvala svima na raspravi i na onima koji su ga hvalili i na onim koji su kritizirali, ali ipak mislim da ima određenih pomaka koji su kvalitativno dobro bez obzira koja političkoj boji pripadali jer što je dobro dobro, a što ne valja ne valja. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. Prvo rasprava o glasovanju i glasovanje o amandmanima. Rasprava o tekstu Prijedloga proračuna je završena. Prelazimo na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanje o podnesenim amandmanima. O podnesenim amandmanima izjašnjava se predlagatelj. Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana a njegov govor ne može trajati dulje od 2 minute. Sukladno članku 166. imamo nekoliko amandmana Vlade prije podnijeti poslije roka pa trebamo glasovati da li će se raspravljati i glasovati o tim amandmanima. Dajem na glasovanje prijedlog da se o tim amandmanima raspravlja i glasuje o amandmanima Vlade koji su donijeti nakon isteka roka. Tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 89 za, 21 protiv i o ovim amandmanima ovih 5 amandmana Vlade ćemo raspraviti i glasovati. Idemo prvo na amandmane Vlade. Amandman jedan. Ministar Šuker. Izvolite!
Cijenjeni gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Amandmanom jedan Vlada samo nomotehnički predlaže da se promjeni naziv. Dakle, umjesto Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu i Projekciju 2008. i 2009. predlažemo da glasi Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu sastoji se od i onda dalje tekst ide kao što je predloženo.
Hvala. Otvaram raspravu u kojoj mogu sudjelovati samo predstavnici klubova. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman jedan. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Jednoglasno sa 112 glasova za usvojen amandman 1. Amandman 2.
Amandman 2. Vlada predlaže iz čisto kao tehnički zbog toga da bi se mogao provesti amandman 5.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 2. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 105 za, 7 protiv usvojen je amandman 2. Amandman 3.?
Amandman 3. je posljedica promjene amandmana 1., dakle u nazivu i predlažemo da se naziv usuglasi sa usvojenim amandmanom 1. Vlade Republike Hrvatske.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 3. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 106 za i 7 protiv i amandman 3. usvojen. Amandman 4.?
Amandman 4. je potreban zbog amandmana 5. iz razloga što se mijenjaju rashodi poslovanja i rashodi za nabavu nefinancijske imovine. Dakle, da bi se mogao provesti tehnički amandman 5.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 4. Tko je za? Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 90 za i 24 protiv usvojen je amandman 4. I amandman 5.?
Amandman 5. predlaže nekoliko promjena u razdjelu 02-021 Vlada Republike Hrvatske Savez za nacionalne manjine. Predlažemo da se iznos od 32 milijuna i 700 tisuća kuna poveća za 2 milijuna 300 tisuća kuna, dakle da bi ukupan iznos bio 35 milijuna kuna a smanjenje predlažemo sa pozicije Ministarstva financija iz rashoda za izdavanje vrijednosnih papira. Dakle, predlažemo da se taj iznos poveća za 2 milijuna i 300 tisuća kuna.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 5. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 85 za, 29 protiv usvojen je amandman 5. Sa Vladinim amandmanima smo završili. Hvala, ministre. Idemo sada na tablicu. Prvo, Klub zastupnika nacionalnih manjina. … [[Upadica se ne čuje.]] Amandman povučen. Drugo, zastupnika Zlatka Koračevića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se ovaj problem riješiti preko PHARE programa Europske komisije a u sklopu projekta poboljšanje uvjeta života Roma u Republici Hrvatskoj.
Zastupnik Koračević. Izvolite!
Hvala lijepo. U naselju Strmec živi cirka 200 romskih obitelji. Prošle godine, prošlogodišnji proračun isto sam dao amandman za uređenje tog naselja, u naselju se nije dogodilo ništa a moram naglasiti da to naselje koje je inače u općini Petrijanec bez osnovnih elementarnih uvjeta, bez pitke vode, bez struje s obzirom na nigdje u proračunu nismo imali prilike vidjeti da je to naselje uključeno. Zato tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3. zastupnika Mate Arlovića i Ljubice Brdarić.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da su predložena sredstva dovoljna. Ona imaju međugodišnji rast u ukupnom iznosu od 14% a sredstva na području zaštite, promicanja i poštivanja ljudskih prava su povećana 17% u odnosu na prošlu godinu.
Potpredsjednik zastupnik Arlović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Točni su podaci koje ste izložili, međutim točna je i činjenica da sa svakim novim zakonom kojim se reguliraju ljudska prava i slobode povećavaju se obveze udruga koje se bave zaštitom i promicanjem ljudskih prava i sloboda i u tom pogledu smatramo da je neophodno potrebno povećati i sredstva države koja bi omogućila rad ovih udruga. Ja bih samo htio podsjetiti da već na ovoj sjednici imamo dva zakona kao što je Zakon o volonterstvu, Zakon o azilu koji otvara i nove mogućnosti i nove poslove za naše udruge s jedne strane. I s druge strane, radom ovih udruga postaje sve transparentnije naše društvo čime se otvara prostor za daljnje zapravo suzbijanje svih oblika manipulacije uključivo naravno i mogući oblici mita i korupcije, zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3. zastupnika Mate Arlovića i Ljubice Brdarić.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da su predložena sredstva dovoljna. Ona imaju međugodišnji rast u ukupnom iznosu od 14% a sredstva na području zaštite, promicanja i poštivanja ljudskih prava su povećana 17% u odnosu na prošlu godinu.
Potpredsjednik zastupnik Arlović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Točni su podaci koje ste izložili, međutim točna je i činjenica da sa svakim novim zakonom kojim se reguliraju ljudska prava i slobode povećavaju se obveze udruga koje se bave zaštitom i promicanjem ljudskih prava i sloboda i u tom pogledu smatramo da je neophodno potrebno povećati i sredstva države koja bi omogućila rad ovih udruga. Ja bih samo htio podsjetiti da već na ovoj sjednici imamo dva zakona kao što je Zakon o volonterstvu, Zakon o azilu koji otvara i nove mogućnosti i nove poslove za naše udruge s jedne strane. I s druge strane, radom ovih udruga postaje sve transparentnije naše društvo čime se otvara prostor za daljnje zapravo suzbijanje svih oblika manipulacije uključivo naravno i mogući oblici mita i korupcije, zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. također zastupnika Mate Arlovića i Ljubice Brdarić.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Jedan je što smatramo da su osigurana dovoljna sredstva a drugo što se predlaže da se skinu sredstva sa pozicije ministarstva koje je također jedan od nositelja provedbe medijske kampanje suzbijanja zlouporabe opojnih droga.
Zastupnik potpredsjednik Arlović.
Mi smo dakako predložili da se skine sa ove pozicije ovoga ministarstva ali nemamo ništa protiv ako nađe ministar financija i Vlada i drugu poziciju sa kojih će se uzeti ovi novci a ostaviti postojećem ministarstvu s kojim smo mi predložili ove novce. Prema tome to nikako ne može biti razlog da se odbija amandman. Razlog za prihvaćanje amandmana leži u činjenici da pošast ovisnosti u Republici Hrvatskoj vezano za upotrebu i zloupotrebu opojnih droga je sve veća i veća, da je sve veći i veći broj mladih ljudi koji su postali ovisnici. Koji nažalost su ne samo u situaciji da ih se treba zaštititi nego ih treba liječiti kako u ustanovama za privremeno lišavanje slobode tako i izvan ustanova i u takvoj situaciji je sasvim jasno da ova sredstva od 250 tisuća kuna za promidžbu borbe protiv ovisnosti nisu dostatna. Mi smo ovdje stajalište stavili i težište stavili na zloupotrebu opojnih droga s obzirom da imamo takvu stavku. Ali se zapravo radi o borbi protiv svih oblika ovisnosti uključivo i ovisnosti od cigareta i ovisnosti od alkoholnih pića. Zbog toga smatramo da jednostavno je nemoguće s ovim novcima zadovoljiti ove potrebe i bilo bi dobro da se ovaj amandman zapravo prihvati. Tražimo glasanje. Ili da se tokom preraspodjele, tokom iduće godine iz proračuna izdvoje ova sredstva. Radi se o zaštiti jednih od temeljnih vrijednosti najmlađih kategorija našeg društva.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5. Kluba zastupnika IDS-a?
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da sredstva predviđena za Ured državne uprave će biti dostatna, a ovdje se predviđa jedan potpuno novi program koji se treba riješiti sukladno programu rješavanja tog problema na nivou cijele države. I mislim da ne bi bilo dobro ovako parcijalno izdvajati i rješavati samo jedan problem. … [[Upadica: Ništa vas ne čujemo.]]
Ne može se čuti kada, kada zastupnici, jedan dio zastupnika neprestano neće se držati reda. Klub, IDS. Izvolite.
Odustajemo, odustajemo.
Amandman 5. povučen. Idemo na poziciju Ministarstva financija. 6. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su u Konačnom prijedlogu državnog proračuna planirana sredstva na navedenoj poziciji dostatna za decentralizirane funkcije školstva, zdravstva, socijalne skrbi i vatrogastva.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Također su ta sredstva izmjenom Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave dodatno povećana sa povećanim učešćem u porezu na dohodak jedinica lokalne samouprave.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja sam evo četvrti put podnio ovaj amandman da se povećaju decentralizirana sredstva. Prethodna tri puta ste me uvjeravali da će biti dostatna sredstva koja ste planirali i odbili amandmane. I onda ste u rebalansu proračuna došli na stavke koje sam ja predlagao. Evo ja i četvrti put predlažem jer smatram da neće biti dostatna sredstva. Vidjet ćemo za godinu dana tko će biti u pravu. Tri puta sam bio ja. Vidjet ćemo tko će i 4. put biti, a sada tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 7. zastupnika Nenada Stazića? [[Upadica: Skoro.]]
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da će ova sredstva koja su predložena biti dostatna. Druga stvar, neprihvatljivo nam je da se sredstva skidaju sa pozicije koja su regulirana zakonskom, zakonom a sve na temelju sporazuma o posebnim odnosima između Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine sa ciljem programa poticanja transparentne međudržavne suradnje kroz financiranje zdravstva i kulturnog života Hrvata u Bosni i Hercegovini. Dakle predlaže se da se skine sa te pozicije da bi se dalo na poziciju poticaja kulture Hrvata u drugim zemljama. Mislim da i jednu i drugu poziciju trebamo nastojati da osnažimo, a ne da jednu smanjujemo na štetu jednih Hrvata da bi dali nacionalnoj hrvatskoj manjini u drugoj zemlji dodatna sredstva.
Zastupnik Nenad Stazić.
Pa ministre ja se ne mogu vama načuditi. Hrvati ne žive samo u Bosni i Hercegovini. Hrvati žive i u drugim državama. Imamo u Vojvodini velik broj Hrvata. Vi kažete da … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] Primjetan je strašan disbalans između sredstava koja se šalju u Bosnu i Hercegovinu, u federaciju, 27 milijuna i 300 tisuća kuna za pomoć Hrvatima u Bosni i Hercegovini. To je potrebno, treba im pomagati dakako, ali treba pomagati i drugim Hrvatima. I gledajte ovaj iznos koji sam ja predložio, 2 milijuna kuna toliko je davala Račanova Vlada. Pa kad je to Račanova Vlada mogla davati a vi ste Vlada koja se navodno brine o svim Hrvatima. I treba se brinuti o svim Hrvatima. Pa dajte bar toliko koliko je dala Račanova Vlada za Hrvate u Vojvodini. Evo bar toliko milostivi budite prema njima. Ja, ja ne mogu, ja ne mogu doći k sebi da vi ovakav jedan amandman [[Upadice se ne razumiju.]] Dakle ja ne mogu doći k sebi da ovakav amandman odbijate. Ja vas molim da vi to još jedanput [[Upadice se ne razumiju.]] [[Upadica: Mir!]] Ja sam, ja sam, ja sam uvjeren da ako, da je ovdje posrijedi zabuna. Vi ako to još jedanput razmotrite ja sam uvjeren da ćete vi taj amandman prihvatiti. Jer za Boga miloga pa moramo se brinuti i o tim ljudima. Pa ne možemo sad njihov kulturni razvoj, pomoć njima u kulturi zanemariti i brinuti se samo o Hrvatima u Federaciji. Dajte ministre.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 8. zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara?
Vlada ne prihvaća. Mislim da trebaju jedinice lokalne i područne i regionalne samouprave i država poticati poljoprivrednike da zajedno uz program najefikasnije osiguranje od elementarnih nepogoda je osiguranje usjeva kod osiguravajućih društava. Dakle smatramo da kroz taj program trebamo rješavati taj problem i na takav način će poljoprivrednici dobiti najkvalitetniju i najveću odštetu.
Hvala. Zastupnika nema, podnositelja amandmana. Dajem na glasovanje ovaj amandman. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana?
Pa ne možemo prihvatiti zato što se jedanput predlaže da se ova pozicija smanji, drugi put se predlaže da se podigne pa onda nam nije jasno u kojem smjeru treba ići?
Potpredsjednik Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre vi ste ideju prihvatili. Već godinama ova tri zastupnika stalno predlažu amandmane po kojima se trebaju povećati sredstva za obrazovanje, kulturu i znanost i zdravstvo u Federaciji Bosne i Hercegovine i ovaj puta u ovom proračunu je to predviđeno ali sukladno samo sa sporazumom između Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine. Mi smatramo da bi ta sredstva trebalo dodatno povećati barem do one razine koja se stvarno daje u Bosni i Hercegovini da bi ta, ta sredstva bila potpuno transparentna i razvidna i da bi mogla biti valjana kontrola vezano za njihov utrošak i vezano za njihovo distribuiranje. I zbog toga mi predlažemo da se ova sredstva sa 27 milijuna i 300 tisuća kuna povećaju na 35 milijuna i 300 tisuća kuna jer su ona zapravo nužno potrebna da se ove aktivnosti u Federaciji Bosne i Hercegovine podignu na ajde da tako kažemo minimalnu potrebnu razinu za zadovoljavanje potreba u oblasti obrazovanja, kulture, znanosti i zdravstva u federaciji Bosne i Hercegovine osobito u hrvatskom … [[Govornik se ne razumije.]] Zbog toga tražimo da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. isto zastupnika Arlović, Brdarić, Gavran.
9. ili 10. pardon?
10., 10. Da.
Vlada ne prihvaća iz razloga što grad Ilok dobiva sredstva temeljem Zakona o područjima posebne državne skrbi, da se država odrekla sto postotnog udjela u porezu na dohodak u korist tog grada i na kraju krajeva temelj Zakona o izvršenju proračuna umjesto jedinica sa područja posebne državne skrbi povrat poreza na dohodak građani koji podnesu s tog područja se vrši iz državnog proračuna i to su sredstva koja se ne vide u državnom proračunu, a to su znatna sredstva koja se usmjeravaju prema jedinicama lokalne samouprave. I kad se zbroje s ovim sredstvima koja su dana temeljem fiskalnih kapaciteta jedinica lokalne samouprave smatramo da te jedinice dobivaju dostatnu pomoć.
Potpredsjednik Arlović.
To bi bilo izvrsno kada bi zaposlenost u Iloku, Vukovaru i mnogim drugim područjima, gradovima i općinama naših područja koja se smatraju nerazvijenim ili se smatraju područjima od posebne državne skrbi bila stopa zaposlenosti barem kao prosječna stopa u Republici Hrvatskoj. Na žalost, u ovim mjestima je stopa nezaposlenosti često puta i do 30% kao što je to na području zapravo Vukovarsko-srijemske županije kojoj pripada i Grad Ilok. I zbog toga i taj amandman kao i slijedeći amandman za Grad Vukovar nije dostatno samo dati oslobađanja vezano za poreze na dohodak, nego je neophodno potrebno i direktno osigurati dodatna sredstva za financiranje rada tih jedinica lokalne samouprave osobito zadovoljavanje zajedničkih potreba na tom prostoru i iz jednostavnog razloga jer iz prihoda koji ostvaruju ti gradovi nije moguće postići onu razinu koju zapravo zakonom je obaveza da se ostvari u svim jedinicama lokalne samouprave na području Republike Hrvatske vezano za zadovoljavanje minimalnih potreba i interesa naših građana. Zbog toga ostajemo kod ovog amandmana i predlažemo da se o njemu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Jedanaesti istih zastupnika.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga s tim da treba napomenuti da će Grad Vukovar dobiti, dakle poduzetnici Grada Vukovara temeljem Zakona o gradu Vukovaru dodatnih četrdesetak milijuna kuna u 2007. godini uz dakle sve ono što mu pripada temeljem Zakona o područjima posebne državne skrbi i temeljem onoga prava koja ostvaruje temeljem Zakona o izvršenju državnog proračuna.
Potpredsjednik Arlović.
Raduje ova vijest da će Grad Vukovar dobiti daljnjih četrdesetak milijuna kuna s obzirom na poticaj razvoja poduzetništva. Ali isto tako smatramo da su nužno potrebna i ova sredstva. Imali smo sada prilike kada smo išli obilježavati godišnjicu pada Vukovara vidjeti da na žalost u Vukovaru još nisu ni raščišćene sve ruševine koje bi omogućile da bi se mogla omogućiti obnova ili ako se nije moguća obnova postojećih objekata da se na tim prostorima zapravo sukladno prostornim planovima nastavi izgradnja drugih objekata i drugih sadržaja koji su neophodno potrebni za zadovoljavanje interesa i potreba građana Grada Vukovara i naravno daljnji razvoj Grada Vukovara. Zbog toga bi ipak ostali kod ovog amandmana i tražili da se o njemu glasa, jer dodatnih milijun i 500 000 kuna su zapravo relativno mala sredstva ali bi jako obradovali Vukovarce kada bi ih dobili. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dvanaesti zastupnika Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvaća jer sukladno kriterijima za dodjelu sredstava iz državnog proračuna Varaždinska županija i jedinice sa područja Varaždinske županije imaju snažniji fiskalni kapacitet od onoga koji je predviđen tim kriterijima i stoga nisu dobila sredstva, a ona koja imaju status brdsko-planinskih imaju po drugom kriteriju pomoć.
Zastupnik Korenika.
Unatoč tome što vas gospodine ministre slabije čujem moram reći da je upravo začuđujuće da od pomoći u jedinicama regionalne samouprave samo tri jedinice regionalne samouprave ove godine, odnosno za slijedeću godinu nisu predviđene da dobiju pomoć. To su Varaždinska, Krapinsko-zagorska i Zadarska županija. I tijekom rasprave ja sam molio da se kažu jasno kriteriji kako to da Varaždinska i Krapinsko-zagorska županija to je moja izborna jedinica ne dobivaju, pa i Zadarska na kraju krajeva. Ako smatrate da je Varaždinska županija razvijenija ima jači fiskalni kapacitet primjerice od nekih drugih, to je žalosno upravo zbog toga što i Varaždinska županija ima i treću skupinu jedinica koje spadaju pod treću skupinu od posebne državne skrbi, jedinice lokalne samouprave koje spadaju pod brdsko-planinsko područje, pa i pogranično područje i nije mi jasno na temelju kojih elemenata vi odbijate dati pomoć Varaždinskoj županiji. Molim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Trinaesti amandman također zastupnika Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga kao i onaj prethodni, a htio bih napomenuti da temeljem Zakona o izvršenju državnog proračuna povrat poreza na dohodak za područja na brdsko-planinska područja se vrši iz državnog proračuna, a ne iz proračuna jedinica lokalne samouprave i to su sredstva koja se ne vide ovdje u proračunu, a sigurno da osnažuje proračun jedinica lokalne samouprave, a ponavljam za pomoć iz proračuna su ipak bitni, najbitniji fiskalni kapaciteti jedinica lokalne samouprave.
Zastupnik Korenika.
Hvala lijepa. Inače je ministar jako glasan i dobro ga se čuje, ali kad treba davati ova objašnjenja onda je nekako dosta tih i samozatajan. Molim izjašnjavanje jer mi još uvijek gospodin ministar ni za prethodni niti za ovaj amandman nije rekao jasni kriterij i očito meni je jasno da postoje ratom pogođene županije koje su jače pogođene i da im treba pomoći. Ali onda mi molim vas objasnite kako to da ostale županije dobivaju, a upravo ove dvije sjeverozapadne Hrvatske ne dobivaju. Mislim da su vam kriteriji dosta šuplji i molim da se izjasnimo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četrnaesti zastupnika Zvonimira Sabatija, Miroslava Čačije i Ivana Kolara.
On je apsolviran praktički u amandmanu trinaest. Odbijen, iz istih razloga se odbija. Ne?
Zastupnik Sabati izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naravno, ja neću govoriti ono o čemu je govorio kolega Korenika. Ja ću samo dati još dodatni argument. Naime, 2006. godine upravo iz tih pozicija iz Fonda za regionalni razvoj pomoć županiji je iznosila 9 milijuna 108 609, pa smanjena na 30 283. Međutim, ukinuta je i dotacija koja je 2006. godine iznosila 3 milijuna 881 333 kuna. Tako da je sveukupno ostvareno za gotovo 9 milijuna kuna Krapinsko-zagorskoj županiji. Svakako da je malo neobično i ta činjenica što doista samo te tri županije nisu dobile pomoć iz Fonda za regionalni razvoj tako da bih volio da se ovaj cijeli Dom izjasni o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Petnaesti zastupnica Dragica Zgrebec.
Vlada ne prihvaća iz istih razloga s tim da bih htio napomenuti da su kriteriji jasno definirani člankom 35. Zakona o izvršenju državnog proračuna.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ja ću također ponoviti da je čudno kako Krapinsko-zagorska županija ima takav fiskalni potencijal da nije mogla ući u ove kriterije da bi mogla dobiti transfer iz državnog proračuna. Naime, već je kolega Sabati rekao da je tu došlo do velikog smanjenja, dakle ukidanja transfera a istovremeno i smanjenja sa devet, preko devet milijuna na tri milijuna i dvjesto sredstava iz Fonda za regionalni razvoj. Ako se zna da se ti transferi trebaju zapravo u sedamdset postotnom iznosu prenijeti na općine i gradove i poznajući strukturu općina i gradova u Krapinsko-zagorskoj županiji i njihov fiskalni potencijal ali i za infrastrukturu koja je u vrlo lošem stanju i koja se zapravo obnavljala i povećavala upravo iz ovih sredstava. Zaista je nezamislivo da se takvo amandmani ne prihvaćaju, odnosno da Vlada sama nije predložila ne samo ukidanje nego i povećanje transfera u odnosu na godinu ranije, s obzirom na povećanje proračuna od preko 8%. Pa molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 16. zastupnici Mato Arlović i zastupnica Ljubica Brdarić.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što će Zadar i Zadarska županija kroz ministarstva i državna poduzeća ove godine dobiti ulaganja negdje oko 870 milijuna kuna.
Potpredsjednik Arlović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Mi smo ovdje predložili amandman o kojem se traže dopunska sredstva za ulaganje u 8 županija, i to redom, Ličko-senjska županija, Virovitičko-podravska županija, Požeško-slavonska županija, Brodsko-posavska županija, Zadarska županija, Osječko-baranjska županija, Šibensko-kninska, Vukovarsko-srijemska. Malo je iznad prosjeka ovih prosjeka Zadarska županija, a inače sve ove ostale županije spadaju u ljestvicu najnerazvijenijih područja Republike Hrvatske i koja su sada polako počela svoju tešku situaciju zapravo razvijati i izvaditi ako smijemo tako reći iz krize i ostvarivati pozitivnu stopu rasta i razvoja. Međutim, činjenica je i to da ta pozitivna stopa rasta i razvoja nije ni takva da bi mogla zaustaviti razliku između najrazvijenijih područja Republike Hrvatske i tih županija, nego se ta razlika još uvijek povećava, na štetu ovih županija, a u korist drugih razvijenijih dijelova Republike Hrvatske. I treće, decentralizacija koju smo mi započeli, pa izmjenom Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave zapravo nije decentralizacija nego preraspodjela sredstava i kompenzacija vezano za drugačije uređenje Poreza na dohodak koji je vezan uz Grad Zagreb. Ostaje četvrto pitanje, daleko važnije, a to je da čak i neke ustupke kroz porezni sustav koji se omogućuju ovih županijama teško moguće realizirati iz jednostavnog razloga jer se ne ostvaruje niti takva dobit niti takav dohodak gdje bi takvi ustupci iz poreza na dohodak i poreza na dobit vezano za porezne obveznike bilo od velike koristi. Peto, zbog toga je neophodno potrebno osigurati dodatna sredstva ulaganja ne samo kroz poduzetničke zone i kroz razvoj poduzetništva, nego i jedinicama lokalne, odnosno u ovom slučaju regionalne samouprave koja bi omogućila njima da zajedno sa tim sredstvima zapravo aktiviraju proizvodnje i ine prirodne resurse za daljnji rast i razvoj. Zbog toga predlažemo u cilju daljnje decentralizacije i jednakomjernog i jednakopravnog razvoja Republike Hrvatske ova sredstva za ove županije, jer bi to bio mali korak ka daljnjoj decentralizaciji Republike Hrvatske. Predlažemo da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 17. zastupnici Zvonimir Sabati i Ivan Kolar.
Vlada ne prihvaća iz razloga što kriteriji za dodjelu sredstava su definirani člankom 35. Zakona o izvršenju državnog proračuna.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Ne, ne, nema njih, nema zastupnika, nema predlagatelja, nema drugi [[Upadica: Kak, a ja?]] A je, pardon. Izvolite. Da, da. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, ne, izvolite, izvolite.
Hvala lijepa što ste mi ipak ukazali ovdje. Naime, govorio sam maloprije o Krapinsko-zagorskoj županiji. Jednako tako to se odnosi i na Varaždinsku županiju. Doista je neobično da samo 3 županije nisu dobile nikakvu pomoć lokalne i područne samouprave. Svi znamo da Varaždinska županija se često puta valorizira po naglom gospodarskom razvoju. Međutim ako se gledaju prosječne plaće koje imaju zaposleni ljudi u Varaždinskoj županiji onda se vidi da su te prosječne plaće gotovo pri dnu prosjeka Republike Hrvatske. I to sigurno mora biti jedno od kriterija da se i osigura dodatna sredstva Varaždinskoj županiji. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 18. zastupnica Milanka Opačić.
Vlada ne prihvaća. Dakle kriteriji su određeni člankom 35. s tim da moram ovdje javno napomenuti da se Požeška županija sama dovela u vrlo tešku situaciju jer je donesla 4 protuzakonite odluke o zaduživanju.
Zastupnica Opačić. Izvolite.
Pa ja sam gospodine ministre moram priznati malo iznenađena ovim vašim odgovorom da se Požeška županija dovela u protu, tešku situaciju zbog protuzakonite 4 odluke. Mislim, koliko je meni poznato i hrvatskoj javnosti, Požeška županija dovedena je u tešku situaciju zahvaljujući bivšem županu i njegovom protuzakonitom zaduživanju. Jednako tako je poznato da ste vi javno rekli da ćete pomoći Požeškoj županiji. Nažalost niste pomogli i ja vas ovim amandmanom tražim 162 milijuna kuna koji bi kada bi se platili dugovi Županijskih cesta Požeške županije i dakle ostatak dugova dakle Požeška županija mogla normalno funkcionirati. To više što je riječ o županiji koja je doista po svim kriterijima pala na zadnje mjesto, dakle i po socijalnim uvjetima … [[Govornica se isključila, ne čuje se.]] apsolutno je riječ o županiji koja je u vrlo teškim uvjetima. I ja vas još jedanputa molim pomozite Požeškoj županiji i prihvatite ovaj amandman. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na poziciju Ministarstva unutarnjih poslova. Državni tajnik Ivica Buconjić. Amandman 19. zastupnici Mate Arlović i Mate Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Zgrada Policijske uprave u Brodsko-posavske će se početi graditi iduće godine kroz model javno-privatnog partnerstva ili kroz operativni leasing.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, meni je drago, a naročito javnosti Brodsko-posavske županije ukoliko će zgrada Policijske uprave doista biti građena, počet graditi se i vjerojatno izgrađena tijekom idućih godina. Ako je vjerovati ono što ste rekli povlačim amandman. Ali očekujemo da počnu radovi da se osiguraju sredstva. Hvala.
Amandman povučen. Hvala. 20. Vesna Škare-Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ministarstvo planira raditi 5 policijskih uprava i 19 policijskih postaja kroz ovaj model kao što sam rekao u prethodnom amandmanu kroz privatno-javno partnerstvo ili kroz operativni leasing.
Zastupnice nema. Tko je za ovaj amandman? Nije prošao. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, potpredsjednica ministrica Jadranka Kosor. Zastupnici Ivica Pančić i Mato Gavran. Amandman 21.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Odnosi se na podršku programima za zatočene i nestale. Mi smatramo na temelju izvršenja proračuna za prvih 8 odnosno 9 mjeseci ove godine da su ova sredstva viša nego dostatna.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, za razliku od vas mi smatramo suprotno. Tražili smo minimalno povećanje sredstava od svega dodatnih milijun kuna kako bismo ovo iznimno osjetljivo pitanje, a riječ je o traženju zatočenih i nestalih što prije riješili. No, ukidanjem vladinog ureda očito je da je smanjen i intenzitet ovih aktivnosti. Ova sredstva su doista minimalna i trebalo bi pomoći boljem i kvalitetnijem radu nadležne uprave kad već niste prihvatili naše prijedloge da ostane vladin Ured za zatočene i nestale. Ja sa žaljenjem konstatiram da ostajete kod svog prijedloga ili stava. Još jednom vas pozivam da promijenite odluku i stoga tražim glasovanje. Tražim potporu prije svega kolega iz redova HDZ-a.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 22, također istih zastupnika.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime nije točno da su poslovi oko traženja zatočenih i nestali posustali, dapače ja ću ovdje iznijeti podatak, evo obrazlažući zašto Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Da smo u proteklom razdoblju, dakle u mandatu ove Vlade obavili više od 260 probnih iskapanja, da smo pronašli osam masovnih grobnica, dakle 6 u proteklom razdoblju i dvije upravo nedavno na području Plitvičkih jezera. Prema tome ova sredstva koja se ovdje spominju odnose se upravo na troškove dnevnica i naknadama sudionicima u procesu ekshumacije i provedbu sporazuma s Međunarodnom komisijom za nestale osobe. Prema tome iznos od gotovo 7 milijuna kuna jest prema svim našim procjenama dostatan.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice iz vaših usta smo niz puta čuli da je jedan od najvećih prioriteta vaše Vlade, saznavanje istine o zatočenim i nestalim. Od Domovinskog rata proteklo je 15 godina, na žalost sve što više vrijeme odmiče, sve je manja vjerojatnost da ćemo saznati pravu istinu o mnogim našim suborcima, mnogim civilnim žrtvama Domovinskog rata. Mislim da je najveća tragedija svih obitelji kad ne znaju nakon toliko godina iščekivanja i traganja gdje im se nalaze najmiliji. Vi ste osigurali sredstva na razini ove godine. Mi smatramo da s protekom vremena treba doista intenzivirati ove aktivnosti i zbog toga smo tražili povećanje ovih sredstava od simboličnih 2 milijuna kuna što je za ovaj proračun nebitan, ne utječe bitnije na ukupan iznos i zbog toga naprosto apeliramo zbog svih onih koji svakodnevno strepe kad će dočekati istinu o svojim najmilijim, da još jednom razmislite i poduprete ovaj naš prijedlog. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23, također istih zastupnika.
Gospodine predsjedniče Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se naime o poziciji jednokratna prava iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji gdje smo predvidjeli iznos od 26 milijuna 175 tisuća kuna. Ova su sredstva dakle namijenjena za jednokratna prava. Ja ću podsjetiti da smo upravo s ovih pozicija i u ovoj godini kupili automobile za 100%-tne invalide prve skupine, ukupno u mandatu 301 automobil. Podsjećam da smo kupili automobile za 100%-tne invalide prve skupine koji su imali to pravo i po prijašnjem zakonu, ali prijašnja Vlada tu obvezu nije htjela ispuniti. Dakle mi smo ispunili obvezu i isto tako ta se pozicija koristi među ostalim i za tzv. jednokratne novčane pomoći hrvatskim braniteljima. Do sada ih je dobilo 909 u ovom mandatu. Podsjećam da ta institucija jednokratnih prava zapravo nije u prošlom mandatu niti predviđena i da primjerice u tu svrhu tek odlukom ministra 2001. godine osigurano 150 tisuća kuna, odnosno isplaćeno, a evo mi predviđamo za sljedeću godinu 26 milijuna 175 tisuća kuna.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa vidite gospođo ministrice, doista je nelogično da na kraju mandata pominjete što je radila bivša Vlada. Vjerojatno će se vrlo brzo dogoditi da će neka nova Vlada po istoj metodi reći i vama. Nelogično je, ja se nadam da zaštita digniteta Domovinskog rata ne ostaje samo na deklarativnim izričajima već na stvarno učinjenim. Ovo je doista vrlo osjetljivo područje, vrlo teško područje i kad je riječ i o ovim planiranim sredstvima nelogično je da se za ovu godinu planiraju sredstva u iznosu 26 milijuna kuna dok je 2005. godine taj iznos bio 35 milijuna kuna. Ne vidimo razloga za takvo smanjenje, drastično smanjenje. Po našem sudu ovo najbolje potvrđuje voluntaristički pristup planiranju proračuna jer je nelogično da se u 2009. godini ponovo ta sredstva planiraju u iznosu od 32 milijuna kuna. Upravo iz tih razloga, nastojeći i pomoći našim suborcima, hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji ja tražim glasovanje, ali i stvarni odnos prema velikim problemima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24 amandman, također istih zastupnika.
Gospodine predsjedniče Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime radi se o tome da smo osigurali za sljedeću godinu 2 milijuna i 900 tisuća kuna za nabavu ortopedskih i ostalih medicinskih pomagala. Naravno da smo ove projekcije radili na temelju izvršenja proračuna za ovu godinu, odnosno nabavu ortopedskih i ostalih medicinskih pomagala za hrvatske ratne vojne invalide uglavnom prve skupine 100%-tnog tjelesnog oštećenja pa evo moram zastupnika podsjetiti jer će vjerojatno uspoređivati ponovo, da primjerice 2001. godine, odnosno 2000. godine za ovu namjenu nije potrošena ni jedna kuna. Vlada smatra da je ovo dostatan iznos i ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Vidite gospođo ministrice gledajući stalno u retrovizor ne vidimo kamo idemo. Nelogično je da ponovo se pozivate na 2001. godinu, ovdje je riječ o proračunu za 2007. godinu i logično je da sa svakim danom živimo kvalitetnije i bolje svi mi, pa tako i invalidi Domovinskog rata. Jedino što im uz svakodnevno suosjećanje možemo stvarno pomoći je to da osiguramo dostatna financijska sredstva kako bi najteži invalidi imali najkvalitetnija ortopedska pomagala i kako bi na koncu što kvalitetnije proživjeli ostatak života. Oni su nesebično dali sebe, a mi vas pozivamo da ne gledate na aktivnosti prošle Vlade, već da djelatno potvrdite kamo vi vodite nas, cijelu državu, ali i sve invalide. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 25. istih zastupnika.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se o rehabilitaciji hrvatskih vojnih invalida u zdravstvenim lječilištima gdje smo predvidjeli iznos od milijun kuna kao i prošlih godina. Naime, ovo je proračunska pozicija koju smo uveli tek u ovoj Vladi, ta mogućnost i ta aktivnost nije predviđena prije Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji 2005. godine. Moram reći da je, evo i u prvoj polovici ove godine na ovaj način se rehabilitiralo 18 hrvatskih ratnih vojnih invalida u bolnici u Krapinskim toplicama, zatim 13 u specijalnoj bolnici za medicinsku rehabilitaciju Varaždinske toplice, 62 u Daruvarskim toplicama. Naravno, program za ovu godinu nije dovršen. Dakle, sasvim dostatna sredstva prema broju invalida koji se javljaju za ovaj program, dakle, korištene medicinske rehabilitacije u zdravstvenim lječilištima.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. U svakodnevnom razgovoru sa mnogim suborcima, invalidima ja dobivam drugačiju informaciju i to je bio motiv zbog kojeg smo kolega Pančić i ja, ali držim da takav osjećaj vlada bar u našem klubu, a vjerujem i u ostalim samo to ne smiju pokazati. Sa ovim ili ovakvom količinom zaštita naših suboraca ne možemo biti zadovoljni. Nisu zadovoljni niti oni na koje se ovaj plan i odnosi, za rehabilitaciju … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ja bih volio kolega Đakiću da smognete snage štiteći i predstavljajući najveću populaciju da podržite ovaj Prijedlog. Milijun kuna za rehabilitaciju za cijelu godinu na tako veliki broj naših invalidnih suboraca je ne samo nedostatno već smiješno. Potrebe su daleko veće, na koncu to svakodnevno …
Nije točno.
… uočavamo …
Ne, nije točno.
To svakodnevno uočavamo. Ja vas molim da bar na ovaj način kad ne možemo na drugi pomognemo da svi oni koji su u takvoj poziciji, koji trebaju nužnu rehabilitaciju da dobiju i optimalna financijska sredstva. Ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman sljedeći, to je 26., istih zastupnika.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća amandman zastupnika Ivice Pančića i Mate Gavrana. Radi se naime o poziciji predviđenoj za zapošljavanje hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. To je tzv. ciljana skupina. Ova Vlada od početka mandata svake godine povećava sredstva za zapošljavanje za 5 milijuna kuna. Prošle godine je to bilo, odnosno u 2006., 35 milijuna. Ove godine, dakle, 2007. u proračunu za 2007. pojačavamo tu poziciju za 5 milijuna kuna. Dakle, ukupno za zapošljavanje hrvatskih branitelja 40 milijuna kuna. Moram podsjetiti također da smo do sada u manje od 3 godine zaposlili više od 5 tisuća hrvatskih branitelja, da je osnovano oko 120 zadruga hrvatskih branitelja uz potporu ministarstva i da se zapošljavanje tretira kao jedan od najvažnijih programa i Vlade, ali naravno i resornoga ministarstva. Ja ću također naravno usporediti, mi danas imamo 5 mjera. Bilo je do 2004. 3, a što se tiče sredstava, evo želim reći, u 2007. 40 milijuna kuna, a primjerice u 2001. 8 milijuna i 453 tisuće kuna od čega je 5 milijuna 160 tisuća kuna usmjereno na Hrvatski zavod za zapošljavanje. Toliko o zapošljavanju hrvatskih branitelja, dakle, Vlada smatra da su ovo dostatna sredstva jer ih povećava i ne prihvaćamo ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa vidite, gospođo ministrice, 2001. godine ako se ne varam, proračun, državni proračun je bio 50 milijardi kuna. Ove godine planiramo ga za iduću godinu realizirati sa 108 milijardi kuna. To je 100 i nešto posto povećanje, a takovo povećanje nije vidljivo na ovom razdjelu. Na koncu, svi napori koje ste činili nisu polučili željeni rezultat bar kad je u pitanju zapošljavanje hrvatskih branitelja, jedne najosjetljivije populacije. Nažalost, zbog obrazovne strukture, zbog njihove kvalifikacione strukture, mnogi po ovim principa nikad neće doći ponovo u sferu rada. Dok smo ratovali neki su jamili tvornice, neki su jamili radna mjesta. Jedino što možemo pripomoći da ponovo vratimo naše suborce u sferu rada je da osiguramo dostatna financijska sredstva. Po našem sudu ovaj plan nije dostatan i po ovoj liniji narastanja mnogi naši suborci doista nikad neće doći u poziciju da ponovo rade svojim znanjem, svojim marom, svojim trudom sebi i svojoj obitelji osiguravaju kvalitetnije uvjete života i rada. Ja ne mogu naprosto shvatiti toliko bešćutnost kad je u pitanju ovdje …
Ma nemojte molim vas vrijeđati. Pa molim vas predsjedniče, pa …
… vraćanje ponovo u sferu rada i tražim …
Bešćutnost? Pa molim vas, pa nemojte nas vrijeđati. Nemojte.
Molim. Molim. Treba raspravljati tako da se ne izaziva nekog drugoga. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne povlađuje, ali ne izaziva.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja se zahvaljujem svima onima koji mi pomažu da ne čuju, ali ja ću dovoljno glasno govoriti bar ovdje da ova lijeva strana meni dobro čuje što govorim.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman?
Tražim glasovanje.
Nije dobio potrebnu većinu. 27., također zastupnika Ivice Pančića i Mate Gavrana.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Mi smo 2005. godine donijeli novi Nacionalni program psihosocijalne i zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskoga rata. Na novi način ustrojili smo i PSP centre u Hrvatskoj. Dakle, obveza je prema zakonu svih jedinica lokalne uprave, odnosno samouprave osigurati prostor. Moram reći da to nije svugdje tako. Primjerice velikih problema imamo u Zagrebu sa osiguravanjem takvoga prostora jer Grad Zagreb ne reagira, no unatoč tome mi ostvarujemo svoje programe. Evo u prvih nekoliko mjeseci ove godine naši obučeni ljudi koji rade u našim PSP centrima obavili su 148 tisuća 285 intervencija, dakle u svim slučajevima kad hrvatski branitelji ili članovi njihovih obitelji imaju potrebu za savjetom, za intervencijom, za pomoći, prema tome taj program se nastavlja i naravno da i iznos koji smo predvidjeli to je gotovo 13 milijuna kuna samo za program psihosocijalne pomoći dostatan i naravno da nećemo prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa meni je posebno drago gospođo ministrice da se nastavlja sa ovim aktivnostima, pružanjem nužne psihosocijalne pomoći svima onima kojima je ona nužna. Drago mi je u ime svih onih koji su konzumirali ove usluge, a njih ste rekli da je 148 tisuća, da im je omogućeno da bar na lakše načine prebrode sve probleme sa kojima su suočeni i traume iz Domovinskog rata. No, nelogično je da planirana sredstva ostaju na razini prošle godine, odnosno ove godine, a znamo da centri za psihosocijalnu pomoć na razini svih naših županija gotovo nisu ekipirani sa potrebnim stručnjacima niti su adekvatno opremljeni. Uvažavajući činjenicu da evo sve veći je broj oboljelih od PTSP-a smatramo ova sredstva nedostatnim i zato smo tražili svega 2 milijuna i 100 tisuća kuna povećanja što smatramo da je dostatno da u ovoj godini linija narastanja bude optimalna i da u minimumu zadovoljimo sve veće potrebe mnogih boraca Domovinskog rata. Ja vas još jednom molim kad već ne možemo u sferi rada, u sferi zapošljavanja osigurati dostatna sredstva da bar osiguramo u ovom drugom smislu kako bi što lakše dočekali svjetliju budućnost. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 28. amandman, također zastupnika Pančića i Gavrana.
Gospodine predsjedniče, Vlada neće prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva koja smo predvidjeli za obilježavanje mjesta masovnih grobnica iz Domovinskoga rata od 2 milijuna 205 tisuća kuna dostatna za naše planove i programe. Naime, sljedeće godine planiramo obilježiti nekoliko mjesta masovnih grobnica, primjerice u Slunju, Kostrićima, … [[Govornik se ne razumije.]] , Strmačka itd. Naravno da su to često puta na žalost komplicirani procesi i poslovi zbog toga što se radi i o problemima oko izvlaštenja zemljišta itd., itd. Međutim, budući da smo plan za obilježavanje mjesta masovnih grobnica mi napravili za četiri godine, dakle držimo se toga plana i mi ćemo u sljedećoj godini sa ovim iznosom od 2 milijuna 205 tisuća kuna naravno obilježiti dostojno mjesta koja smo planirali. Reći ću radi usporedbe primjerice da je u 2002. obilježeno samo jedno mjesto masovne grobnice, pri kraju mandata prošle Vlade naravno nešto više, ali to smo sve platili 2004. godine. Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa bilo bi čudno kad bi Vlada prihvatila bar jedan od ovih amandmana. Ovo je jedno od najosjetljivijih područja. Uvodno smo čuli, a svi znamo da na žalost još veliki broj masovnih grobnica nije niti otkriven. Hodeći ovim intenzitetom obilježavanja masovnih grobnica trebat će nam jedno 100 godina da obilježimo sve masovne grobnice. Na žalost Vlada i u ovom prijedlogu proračuna smanjuje sredstva u odnosu na 2005. godinu što znači da će najveći broj masovnih grobnica i dalje ostati neobilježen, a i oni koji su konačno spoznali gdje su skončali tragično njihovi najmiliji i dalje će čekati milost ove Vlade, a ja se nadam ne dugo. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se politici za mlade u iznosu 2 milijuna 943 tisuće kuna. To je i prema izvršenju dosadašnjeg proračuna, odnosno dosadašnjih proračuna dostatno, ali naravno želim istaknuti da se provedba različitih mjera iz nacionalnog programa djelovanja za mlade obavlja i kroz druga ministarstva, rekla bih sva ministarstva, prema tome ne radi se samo o poziciji u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnica Marija Lugarić.
Mogu li samo čuti obrazloženje za ovaj drugi dio amandmana za promjenu naziva stavki.
Izvolite.
Dala sam obrazloženje.
Nema polemike.
Dobro nema polemike, ali nisam dobila obrazloženje na potpuni amandman. Dakle, moj amandman se sastoji od dva dijela. Jer je to kao prvo jako nepristojno i govori o vama. Dakle, prvo je netočno i niste dobro proučili proračun, ali nacionalni program djelovanja za mlade se ne spominje, ali u niti jednom jedinom ministarstvu, nigdje ga nema. To je prvo. Drugo, ne spominje se niti u vašem ministarstvu u kojem se jednoglasnom odlukom ovog Hrvatskog sabora zaduženi se brinuti za provedbu. Treće, prema operativnom programu nacionalnog programa djelovanja za mlade koji je donesen krajem prošle godine potrebno je osigurati između 5 do 7 milijuna kuna svake godine. Kako se iznosi za nacionalne programe nalaze po drugim ministarstvima onda je očito za vas koji ste nadležni za koordinaciju provedbe da ovih 2 milijuna 900 tisuća kuna koje ste predložili neće biti dovoljno. I treće ja sam predložila da se stavka samo promijeni naziv "politika za mlade" u "provedba nacionalnog programa djelovanja za mlade" obzirom da vi vrlo dvojbeno shvaćate taj pojam politika za mlade pa ste mi jednom prilikom objašnjavali kako nabavka računala za obitelji s osmero i više djece također spada u politiku za mlade i neke brojne druge stvari, naprosto da se nazovu stvari pravim imenom i da se više ne šire ovdje neistine. Ja molim glasanje stoga.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 30. zastupnika Ivice Pančića i Mate Gavrana.
Gospodine predsjedniče, Vlada neće prihvatiti ovaj amandman. Naime, radi se o provedbi mjera obiteljske i populacijske politike gdje smo predvidjeli iznos od 4 milijuna 585 tisuća kuna. Međutim, naravno svakome je jasno, vjerujem da i u Hrvatskom saboru budući da ste vjerujem proučili proračun da što se tiče nacionalne populacijske politike, dakle novog dokumenta koji je predložila Vlada usvojio Sabor Vlada predviđa i 200 milijuna kuna za doplatak za djecu dodatnih i 239 milijuna, odnosno nešto više za dodatne rodiljne naknad Prema tome, to su sve uz 240 milijuna koji su predviđeni za besplatne knjige na pozicijama Ministarstva znanosti i obrazovanja sredstva koja se predviđaju za provedbu mjera obiteljske i populacijske politike. Dakle, ovih 4 milijuna 585 tisuća kojih smo tu dodatno predvidjeli naravno nije sve. Prema tome, iz svih tih razloga Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, mi smo svi svjesni da je ovaj proračun za 2007. godinu veći za 13%. To su poprilična sredstva no na ovoj stavci uvažavajući svo obrazloženje koje ste dali, nama je naprosto neshvatljivo da je proračunska stavka predviđena manja u odnosu na 2005. godinu. Budući da se po našem sudu na ovom planu ništa nije promijenilo tijekom ovih proteklih godina ovaj prijedlog bi se mogao iščitati kao određeno odustajanje ili zastajanje u provedbi aktivne populacijske politike. No, to najbolje govori o kursu kojim idemo. Ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31. zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, struktura ove aktivnosti utvrđena je od strane Ministarstva financija. Budući da se sredstva dodjeljuju putem natječaja nije moguće točno unaprijed predvidjeti i znati broj kvalitetnih projekata. Iznos planiranih sredstava, najava ove aktivnosti za 2007. godinu dostatan je za provođenje planiranih programa.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovana ministrice i potpredsjednice! Nisam rekla da sredstva nisu dostatna. Ja donekle mogu razumit da vi odbijate amandmane kojima se traži povećanje ali ovdje uopće ne tražim povećanje nikakvih sredstava. Ja samo ovdje želim da se sredstva nazovu imenom za koja to jesu. Dva su motiva. Prvo, mi smo dakle tu raspodjelu već imali do prije 2 godine u svakom hrvatskom proračunu. I drugi argument je stoga šta je pravobraniteljica za djecu tražila da se točno zna koja su sredstva za djecu da se može dati izvješća isto kao i mi prema "youth" programu. I ovim zahtjevima od europske komisije trebamo točno znati koja su nam sredstva za mlade. Ja se slažem da vi to raspodijelite ne nužno ovako kako sam ja predložila nego naprosto da znamo šta je za šta i koliko sredstava izdvajamo za programe za djecu i za mlade jer su to traženja i od UN-a i od drugih međunarodnih institucija prema Hrvatskoj. A s druge strane argument da se to ne može tako mislim ne stoji jer je tako bilo i tako postoji u brojnim drugim ministarstvima razdvojeno. Ja bih stvarno molila da se ovaj amandman prihvati jer tu se niti traži povećanje sredstava niti ništa, nego naprosto da znamo koliko novaca raspolaže se za pojedine projekte kako bi se ujedno vidjeli i prioriteti. Mislim ako pričamo o transparentnom proračunu onda mislim da se svi morate složit sa ovim amandmanom. Ponavlja, tim više što se ne traži povećanje financijskih sredstava. Ja se nadam da ste se predomislili.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32. zastupnik Ivica Pančić i Mato Gavran.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, radi se o poziciji Projekti za višečlane obitelji iznos milijun 430 tisuća kuna. Želim reći da smo brigu o višečlanim obiteljima pokrenuli kao poseban projekt u okviru Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Upravi za obitelj naravno 2004. godine. U okviru toga mi smo osiguravali besplatne knjige za učenike osnovnih i srednjih škola iz obitelji sa osmero i više djece. Budući da smo evo, za sljedeću godinu predvidjeli besplatne knjige za sve učenike koji su obuhvaćeni obvezatnim školovanjem taj velik dio toga iznosa neće biti utrošen za nabavu knjiga nego za potporu za druge projekte. Među ostalim primjerice reći ću i jednu Udrugu "8 plus". Ima ih nekoliko koje se skrbe o obiteljima sa osmero i više djece. Ima i onih koji se skrbe za obitelji sa četvero djece. Ali evo, ta udruga koja evo i sada je financirana iz ovih projekata dobiva od 2003. potporu. Ponavljam i želim reći da evo u radu prošle Vlade te udruge odnosno ti projekti nisu također dobivali ni kune pa onda Vlada ne može prihvatit ovaj amandman jer su sredstva koja su predviđena dostatna za naš projekt.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa vidite gospođo ministrice, puno je projekata pokrenuto za vrijeme vaše Vlade. No, efekte tih mjera najbolje znaju oni kojih se to neposredno i tiče. Jedna od mjera koju često volite isticati su upravo i projekti za višečlane obitelji. Iznos od milijun i 430 tisuća kuna je samo simboličke prirode i po našem sudu a po sudu svih korisnika je više nego nedostatan. Ovdje se deklarativno i prigodničarski govori o velikoj brizi i o toj populaciji no stvarno te brige nema ili je nema dostatno. Upravo iz tih razloga, želeći vjerovati da Vlada ne posustaje i ne odustaje od načelne politike koju i deklarativno zagovara cijelo vrijeme još jednom vas pozivamo da razmislite o ovom prijedlogu. Riječ je doista o simboličnim sredstvima a za višečlane obitelji će itekako biti od koristi. Na koncu to je na tragu i priziva da se poveća populacijska politika i da se višečlanim obiteljima u punom smislu riječi ali i stvarno olakša svakodnevni život. Ja vas molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 33. zastupnika Ivice Pančića i Mate Gavrana.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Vlada je za unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji pokrenula niz novih i velikih projekata. Velik dio toga će se vidjet i u 2007. godini od izmjene zakonodavstva do osiguranja sustavnog odnosno modela sustavnog financiranja pogotovo udruga odnosno skloništa koja se bave žrtvama nasilja. Želim spomenuti da smo i u ovoj godini u Akcijskom planu zapošljavanja primjerice pokrenuli i potpuno novi plan vezan za zapošljavanje žena žrtava nasilja tako da naša briga o žrtvama nasilja ide također kroz nekoliko pozicija odnosno kroz nekoliko ministarstava. A što se tiče brige oko udruga, oko kuća koje se skrbe za žene žrtve nasilja evo, mogu spomenuti Autonomnu žensku kuću u Zagrebu koja bi se sasvim sigurno ugasila da nije bilo i dodatnih intervencija i Vlade i u ovoj i u prošloj godini. Prema tome, Vlada pokazuje i iz sredstava tekuće zalihe dakle, intervenira uvijek kad je to nužno i kad je to potrebno. Ali što se tiče problema sa Autonomnom ženskom kućom u Zagrebu odnosno prostora želim podsjetiti da se upravo ta udruga našla u nezavidnoj situaciji zato što su gradske vlasti objavile adresu te udruge odnosno te autonomne ženske kuće i evo, do današnjeg dana od tada se nije našlo adekvatno rješenje a Vlada je uskočila, intervenira i dodatno uz pozicije u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti ponavljam i iz sredstava tekuće zalihe. Prema tome, ići ćemo s tim projektima i u slijedećoj godini budite uvjereni i Vlada dakako ne prihvaća vaš amandman.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa posebno raduje spoznaja da Vlada sve ove nove projekte koje pokreće u ovoj predizbornoj godini planira financijski potkrijepiti sa milijun i 525 tisuća kuna. Meni je drago da pomažete gradu Zagrebu i sigurnoj kući u Zagrebu ali Zagreb na sreću nije imao rat pa niti takove posljedice rata koje su ostavile žestoke tragove na onim područjima gdje je rat bjesnio. Nažalost, nasilje u obitelji je svakodnevna pojava i sve više eskalira. Iznos od milijun i 525 tisuća kuna, gospođo ministrice, je više nego nedostatan za bilo kakav ozbiljniji projekt ali u nacrtu, u idejnom rješenju a gdje u stvarnoj provedbi. I na ovaj način možda najbolje potvrđujete stvarnu brigu o Domovinskom ratu, brigu o zaštiti žrtava nasilja ili o žrtvama nasilja. Najbolje govorite o zaštiti i digniteta Domovinskog rata, ponavljam jer niti jedan od ovih jedanaest amandmana koji su imali simboličke iznose nažalost ne želite prihvatiti. Najbolje će sud o tome donijeti naši sugrađani. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva 34. amandman zastupnik Marin Jurjević. Državni tajnik Vladimir Vranković. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su aktivnosti poticanja male brodogradnje sa sredstvima osigurana prema ugovoru o dinamici izgradnje brodova. Što se tiče aktivnosti subvencija brodogradnje sredstva su također planirana prema dinamici … [[Govornik se ne razumije.]] brodova a sredstva za sanaciju i restrukturiranje su osigurana putem kreditnih linija.
Zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine državni tajniče, ja prosto ne mogu vjerovati. Možda ste se vi zabunili, jer ne mogu vjerovati daje Vlada odbila ovaj amandman s obzirom na važnost hrvatske brodogradnje i razvoj male brodogradnje i s obzirom na deklariranost Vlade prema pomaganju brodogradnje. A vidite, iskazani negativni poslovni rezultati u brodogradnji su rezultat prije svega rada loših očajnih uprava i očajnih nadzornih odbora koji su donosili katastrofalne i štetne odluke po rad tih škveroa a u korist nekih pojedinaca. Za mene bi bilo logično da Vlada koja nije prišla rekonstrukciji radi izborne godine valjda sada osigura da ti škverovi normalno funkcioniraju, da normalno funkcioniraju tim više što je ustvari brod jedini naš globalni proizvod koji najviše participira u doljevu deviza. Ukoliko se ovako nastavi bojim se da će hrvatska brodogradnja biti uništena, Vlada snosi odgovornost za to, ništa ne poduzima i čini mi se da ovakvim odnosom prema brodogradnji ustvari pokazuje kakav je pravi odnos i prema onima koji tamo rade a uvjeravam vas jedan veliki dio ljudi uz more živi od toga. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 35. Kluba zastupnika IDS-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Također se ne prihvaća iz razloga što su aktivnosti subvencija brodogradnje sredstva planirana u iznosu od 382 milijuna i 200 tisuća kuna dostatna da prati dinamiku izgradnje brodova. Znači, dio potreban za sanaciju i restrukturiranje brodogradnje osiguran je putem kreditnih linija za što su izdana državna jamstva.
Zastupnik Damir Kajin.
Pa, razumljivo da nismo zadovoljni ovim objašnjenjem, no činjenica je da je ove godine Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva osiguralo 398 milijuna kuna za te aktivnosti na području brodogradnje. To je negdje oko 50 milijuna kuna manje nego prošle godine a zasigurno će biti veća gospodarska aktivnost u gradnji brodova nego što je to bilo ove 2006. godine pa onda smatramo da bi trebalo tu stavku dignuti za 2007. na razinu stavke iz 2006. kada se nota bene brodogradnju usmjerilo i 4,2 milijarde kuna, milijardu i 700 milijuna kuna u Rijeku, milijardu i 700 milijuna kuna u Split, 220 milijuna u Kraljevicu, 640 milijuna kuna BrodoTrogiru. Nažalost, Uljanik od svega toga nije dobio niti jedne kune. Znači, što mi tražimo? Da se subvencije u 2007. zadrže na razini subvencije iz 2006. jer u protivnom državni tajniče naći ćemo se svi zajedno u problemu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 36. zastupnice Dragice Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća budući da su sredstva za poduzetničke zone, poticanje poduzetničkih infrastruktura osigurana u iznosu od 88 milijuna kuna i obuhvaća sve županije odnosno poduzetničke zone. U 2006. godini za područje Međimurske županije za poduzetničke zone dodijeljena su sredstva u iznosu od 5 milijuna i 514 tisuća kuna. Prema tome, može se očekivati i daljnja ulaganja u poduzetničke zone u Međimurskoj županiji.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ja sam očekivala ovako obrazloženje. Međutim namjerno sam napisala ovaj amandman koji se odnos od 10 milijuna kuna odnosi na Međimursku županiju upravo stoga što se ova Vlada ne odnosi jednako prema svim lokalnim i regionalnim jedinicama, ona se ne ponaša kao hrvatska Vlada nego kao Vlada HDZ-a i u ovoj izbornoj godini mi smo svjesni da će u onim krajevima odnosno onim općinama i gradovima u kojima HDZ ne participira u vlasti biti zakinuti i to je bio razlog što sam pisala ovakav amandman, pa molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37. amandman zastupnika Miroslava Korenike.
Hvala, gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz istih razloga koje sam prije naveo. Samo da dodam da u 2006. godini za područje Varaždinske županije za poduzetničke zone dodijeljena su sredstva u iznosu od 7 milijuna i 270 tisuća kuna. Prema tome, može se očekivati daljnja ulaganja u istu županiju.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Moram reći da imam osjećaj da u hrvatskoj Vladi vladaju predrasude prema Varaždinskoj županiji a samo da napomenem. Prosječna plaća u našoj županiji je oko 25% niža nego u ostalim dijelovima Hrvatske. Oko 12% su niže prosječne mirovine nego u ostalim dijelovima Hrvatske. Prevladava radno aktivno gospodarstvo, tekstil, koža, obuća i drugo prerađivačka industrija i nekoliko je projekata gospodarskih zona trenutno u fazi realizacije. Bez pomoći države neće se ostvariti ništa. Međutim ako to bude ovisilo o nekakvom činovniku u Zagrebu koji je često puta stranački orijentiran ništa od toga. Upravo zbog toga sam i tražio, zbog gradova Ivanca, Ludbrega, Novoga Marofa, općina poput Martijanca, Kneginca, Sraćinca ali vidim da očito nema želje i da se želi voluntaristički nastupati. Upravo zbog toga molim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 38. zastupnika Zlatka KOračevića?
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se također ne prihvaća iz istih razloga koje sam prije naveo. Samo još jedan dodatak. U 2006. godini za poduzetničku zonu Ludbreg dodijeljena su sredstva u iznosu od 425 tisuća kuna. Znači zajedno još jedanput ponavljam u Varaždinskoj županiji 7 milijuna i 270 tisuća kuna … … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica: Izvolite. Mir, molim vas!]] I prema tome može se očekivati i daljnje ulaganje u poduzetničku zonu Međimurske županije.
Zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Jedan ispravak državnom tajniku. Amandman se odnosi na Varaždinsku županiju pa [[Upadica: Varaždinsku, da, pardon, na Varaždinsku.]] vjerojatno ste mislili na Varaždinsku. Pa gledajte za poduzetničku zonu Ludbreg imao sam amandman i za proračun na 2006. Iznos je bio 2 milijuna što u svakom slučaju nije dostatno za tu poduzetničku zonu. Evo sami ste rekli da je dato 400 tisuća a u obrazloženju ministra na moj amandman za 2006. bilo je rečeno da je u cijelosti se sastoji ili nalazi u poziciji. 2 milijuna i 400 tisuća je velika razlika. Vjerujem, ne da vjerujem nego sigurno će se to ista ta priča desiti i ove godine pa tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 39. zastupnika Šime Lučina?
Hvala gospodine predsjedniče. Evo isto je obrazloženje. Samo dodatak, u 2006. godini za područje Splitsko-Dalmatinske županije, za poduzetničke zone dodijeljena su sredstva u iznosu od 4 milijuna i 820 tisuća kuna. Znači ide se istim tempom i očekivati je da će se u 2007. prijaviti dotičnoj zoni i da će dobiti određena sredstva.
Zastupnik Šime Lučin.
Ja to sve skupa razumijem ali mi nije jedna druga stvar jasna. Obzirom da se na takav način kako Hrvatska nije ravnomjerno razvijena tako ni pojedine regije, subregije nisu isto razvijene. Ako uzmete situaciju Sinja i Sinjske krajine i aktualnog stanja gospodarstva sada u Sinju mislim da je Vlada trebala voditi računa o tome da se zapravo financiranjem, ovakvim tipa financiranja dakle poduzetničkih zona treba nešto napraviti i na ravnomjernijem, na ravnomjernijem razvoju. Dakle ako uzmete tu zonu u Buzovcu ona je, ono što se može reći dakle prostor investicija, projekt koji život znači ne samo za Sinj nego i za Sinjsku krajinu. Obzirom da su i neki pregovori, razgovori vođeni i obzirom da su u Sinju dobili i neke garancije da će nešto biti ali međutim nigdje to nema napisano. Ono što su moje kolege prije rekle ja se nadam da to zapravo nije opet ona klasična priča kako u Sinju nije HDZ na vlasti onda njima ne trebaju novci i nek se nađu, i nek se snađu sami. Molim glasati.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 40. zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo isti, isto obrazloženje. Amandman se ne prihvača. Za zonu Ivanec je u ovoj 2006. godini dano 500 tisuća kuna. Ukupno županiji Varaždinskoj 7 milijuna kuna i znači i nastavlja se dalje istom dinamikom i u 2007. godini.
Zastupnik KOračević.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine državni tajniče iz Proračuna poučeni sa iskustvom iz, sa proračuna 2006. nije vidljivo da će poduzetnička zona u Ivancu biti podržana sa milijun i 600 tisuća kuna. Ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 41. zastupnika Ante Markova.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje s tim da je u Zadarskoj županiji za poduzetničke zone dodijeljena su sredstva u iznosu od 7 milijuna 400 tisuća kuna. A što se tiče općine Galovac nažalost … [[Govornik se ne razumije.]] u 2006. godini uopće nije podnijelo zahtjev i odobrenje. Nadamo se da će pripremiti sve potrebne papire i upućujemo ih da se jave na natječaj koji će biti objavljen u 2007. godini.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče općina Galovac je kao što je poznato jedna od najsiromašnijih općina sa najmanjim proračunom vjerojatno ne samo u Zadarskoj županiji nego i šire i uistinu i njih, i njih ova činjenica da porez na dohodak će ostati jedinicama lokalne samouprave neće ama baš u ničemu moći zadovoljiti jer oni naprosto toga nemaju. Znači podizanje poduzetničke zone je jedini način da ta općina i ti ljudi koji tamo žive na neki način postanu jedna normalna sredina i da pokušaju da i oni participiraju u tome, u činjenici da će porez na dohodak biti ostavljen lokalnoj samoupravi. Prema tome oni su se kandidirali ali do sada nisu nikada dobili nikakva sredstva niti od države niti od županije i mislim da je vrijeme bez obzira što vi ne možete ili niste prihvatili ovaj amandman da se povede računa o općini Galovac i o tima ljudima i ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Marija Lugarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je na aktivnost i poticanje ciljnih skupina upravo osigurano 5 milijuna kuna za poduzetnike početnike, poduzetništvo žena i mladih.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ako je tomu tako zašto to onda tako ne piše? Naime iz godine u godinu sredstva za poticanje poduzetništva kod poduzetnika početnika i kod mladih poduzetnika se smanjuju samo zato što ste sve zakukuljili i zamumuljili u jednu sumarnu stavku koja se zove poticanje ciljnih skupina društva. Isto vrijedi i za poticanje poduzetništva žena. I možete vi pričati što god hoćete ali tu piše nešto drugo. I zato kako bi se osigurala sredstva za poduzetnike početnike i mlade poduzetnike i žene poduzetnice obzirom da ne tražim nikakva nova sredstva. Onda molim da se samo to tako i napiše u Proračunu. I tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43. Klub zastupnika SDP-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. … [[Govornik se ne razumije.]] na aktivnosti 1264 mirovina i mirovinska primanja predlaže se povećanje za milijardu, milijardu i 352 milijuna kuna što bi predstavljalo povećanje od oko 5,10% bez navođenja razloga za takvo povećanje. Sredstva planirana za navedenu aktivnost povećana su u odnosu na 2006. godinu u skladu sa projekcijama rashoda Državnog proračuna za srednjoročno razdoblje a na prijedlog amandmana nije moguće niti odgovoriti nego se odbija kao neutemeljen s obzirom na to da prijedlog niti ne sadrži eventualno obrazloženje predloženog povećanja.
Zastupnik Davorko Vidović.
Moram reći da sam stvarno začuđen ovakvim obrazloženjem. Tim više što u Hrvatskoj državi u ovom trenutku gospodine državni tajniče 336 tisuća ljudi umirovljenika imaju za isti staž, isti rad, iste uplate do 1000 kuna niže mirovine od svojih kolega koji su otišli u mirovinu ranije. I vi to ne prepoznajete kao problem i tvrdite da je potrebno dodatno još obrazlagati u odnosu na ovo što se u amandmanu traži. Za tih 336 000 umirovljenika postoji rješenje. Prijedlog zakona smo vam dali. Model smo dali koji je napravljen temeljem kvalitetnih analiza izračuna i novac za to postoji. Jedan i pol posto smo rekli skinite sa svake pozicije ili napravite deficit. Mi smo ispod mastriških kriterija. Napravite deficit. Riješite problem umirovljenika u ovoj zemlji. Možete to napraviti, ali to ne želite.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 44. Klub zastupnika SDP-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Prijedlog da se na aktivnosti ostala mirovinska primanja su tjelesna oštećenja i tuđa pomoć i njega iza tuđe pomoći i njege doda riječ i božićnica, a sredstva povećaju za 150 milijuna kuna na ime božićnice odbija se kao neutemeljen. Naime, pravo na božićnicu korisnicima mirovinskih primanja za slijedeću proračunsku godinu nije uređeno posebnim zakonom koji uređuje isplatu božićnice na teret državnog proračuna niti se sredstva za isplatu božićnice osiguravaju iz prihoda državnog proračuna. Institut božićnice osigurat će se isplatom u 2006. godini putem sredstava kapitalnog fonda, a ne iz državnog proračuna.
Zastupnik Davorko Vidović.
Ja mislim da je obrazloženje koje ste dali znak zapravo katastrofalne odluke i ja sam uvjeren da kolete kada saznaju o čemu se radi. Riječ je o božićnici koje nema za iduću godinu. Ove godine je imamo. Tražimo da uđe u proračun. Nikakvi kapitalni fondovi. Ove godine ima, iduće nema. Ljudi znate što to znači? To znači da priznajete da riječ o triku, predizbornom triku, o davanju koje je jednokratno, a ne trajnom pravu za koje se mi zauzimamo. Dakle, da nađe svoje mjesto u proračunu za ovu i za sve iduće godine koje dolaze. Mirovine su sastavni dio radnih aktivnosti. Ako se isplaćuju radnicima mogu se isplaćivati umirovljenicima. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Idemo na poziciju Ministarstva kulture. Zastupnica Milanka Opačić. Ministar Božo Biškupić. Amandman 45. zastupnice Milanke Opačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne prihvaća se. Niz godina Ministarstvo kulture financira obnovu zgrada u kojemu je smješten gradski muzej Požega, a nastavak obnove temeljem Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi programe razmatra i predlaže Vijeće za kulturna dobra.
Zastupnica Milanka Opačić.
Pa gledajte, vi ste ovaj proračun promovirali kao proračun koji ide na ravnomjerni razvoj Hrvatske. Ja bih rekla da to baš nije tako na slučaju Požete i Požeške županije. Naime, ja mislim da je trebalo izdvojiti dodatna sredstva za Gradski muzej Požega to više što smo neki dan sudjelovali pri promociji jednog filam o kulturnoj baštini Slavonije, gdje je dobar dio materijala, dakle kulturne baštine upravo snimljen u Požegi. Prema tome, ukoliko se ne bude ulagalo u Gradski muzej Požega mislim da možda za koju godinu više nećemo se moći dičiti kulturnom baštinom Požege i Slavonije. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 46. zastupnice Milanke Opačić.
Ne prihvaća se. Rekonstrukciju i sanaciju Gradske knjižnice u Požegi kao i svih objekata kulture značajnijih objekata u Požegi Ministarstvo kulture financijski prati niz godina iz svoje nadležnosti, a temeljem Zakona o knjižnicama čak i redovito financira i programne nabave, matičnu djelatnost knjižice, a u nastavku obnove i temeljem Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi razmatra i predlaže Povjerenstvo za investicije.
Zastupnica Milanka Opačić.
Pa ovo je već treći amandman koji je odbijen kada je u pitanju Požega i Požeška županija i mogu samo zaključiti da je ta jedna županija neželjeno čedo ove Vlade i da naprosto niti jedna lipa neće otići niti u jedan projekt Požege i Požeško-slavonske županije prvenstveno dakle u korist njezinih građana. Meni je žao zbog toga što ste odbili amandman o ulaganju u knjižnicu Grada Požege i jedino što mi preostaje apelirati na savjest svih onih zastupnika koji dolaze iz Slavonije i Baranje i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Jelena Pavičić Vukičević, Marija Lugarić, Ivo Josipović, Nenad Stazić, Gordana Sobol.
Ne prihvaća se. Grad Zagreb je potpisivanjem Sporazuma o izgradnji zgrade Muzeja suvremene umjetnosti preuzeo obvezu sufinanciranja izgradnje muzeja.
Zastupnik Nenad Stazić.
E da moj ministre! Zagreb je preuzeo obavezu sufinanciranja izgradnje Muzeja suvremene umjetnosti zajedno sa Vladom Republike Hrvatske. Vlada je sklopila sa Zagrebom Ugovor o sufinanciranju, a onda mu je uzela 800 milijuna kuna i prenijela to u državni proračun. Znači, prvo se vi dogovorite sa Zagrebom da ćete zajedno nešto raditi, a onda tom Zagrebu uzmete 800 milijuna kuna. Ne Zagrebu, Zagrepčanima! E sad, kad ste im već uzeli 800 milijuna kuna, pa vratite im 30 milijuna kuna. Ne vratite njima, nego uložite u izgradnju Muzeja suvremene umjetnosti, jer ovako to je državni projekt. Pa nije to projekt samo Zagreba, jer ovako pitanje kad će taj muzej biti završen i da li će uopće biti završen. Ili objasnite kulturnoj javnosti Hrvatske da vi taj muzej nećete. Uzeli ste novce za taj muzej. Druge novce ne date. Znači, muzej vam ne treba. Nećete. Pa dajte sazovite press konferenciju u ministarstvu i recite ja kao ministar kulture se protivim izgradnji Muzeja suvremene umjetnosti u Hrvatskoj i ne dam za to novce i dok sam ja ministar i dok je ova Vlada na vlasti muzeja biti neće. To recite. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala vam. Nije dobio potrebnu većinu. 48. zastupnik Ante Markov.
Ne prihvaća se. Program sanacije kina … [[Govornik se ne razumije.]] prijavljen je već na poziv za predlaganje programa javnih potreba za 2007. i bit će razmatran u okviru redovnih programa Ministarstva kulture.
Zastupnik Markov.
Hvala lijepa. Da, ali on je prijavljen već dvije godine čini mi se na pozicijama Ministarstva kulture. Radi se o zgradi koja je bila u praktičnoj prenamijenjena u više namjensku zgradu u kojoj bi se odvijale više razine i više vrsta kulturnih aktivnosti i djelatnosti. Radi se o otoku koji naprosto zahtijeva takve kulturne sadržaje. Mislim da se radi o sredstvima koja su inicijalna sredstva jer bi drugi dio sredstava osigurala vlastita sredstva od strane općine i mislim da bi ta sredstva trebala naći svoje mjesto u projekciji za 2007. godinu jer nema nikakvih razloga da se to ne dogodi. No, pošto se ne prihvaća molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 49. zastupnika Marina Jurjevića.
Ne prihvaća. Ministarstvo kulture nadležno je jedino za zaštićena područja. Predviđena sredstva od milijun kuna s pozicije ministarstva su dostatna.
Zastupnik Jurjević.
Poštovani gospodine ministre u ovoj stavci predviđeno je 0 kuna, a to se nalazi u vašem ministarstvu. Napomenuo bih da je alga caulerpa najveće zlo za podmorje Jadrana, naročito dvije vrste caulerpa tacifolia i caulerpa racemosa. Isto tako htio bih napomenuti da je ovom pošasti zahvaćeno podmorje u Cavtatu, Dubrovniku, Mljetu, u Paklenim otocima, dakle području Hvara, Pelješca, Barbatski kanal, Rab, Malinska, Kornatski otoci, dakle dva nacionalna parka Mljet i Kornatski otoci. To je ova alga koja raste tako da uništava sve živo, sve organizme jer raste u gustim naseljima. Evo Rab je uspio to nešto napraviti suzbiti, ali zaista, ako se nastavi ona, stigla je iz Crvenog mora u Jadran, ako se ovo nastavi zaista prijeti opasnost da kompletno podmorje Jadrana, hrvatskog Jadrana bude uništeno. Meni je nerazumljivo, neshvatljivo da je ovdje 0 kuna, ima ona stavka od milijun kuna, to je sljedeći amandman. Zaista je malo. Ništa, ništa. Vi to dobro znate da smo time odustali od zaštite hrvatskog podmorja, hrvatskog Jadrana što je popriličan zločin u odnosu na ono što se može desiti. A sredstva koja ja predlažem, 15 milijuna u svemu ovome su kap u moru, u bukvalnom smislu, u Jadrankom moru. Predlažem glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 50. također zastupnika Marina Jurjevića.
Ne prihvaća se. S obzirom na sadašnje znanstvene i stručne spoznaje vezano za invazivnu vrstu caulerpa te njezinu rasprostranjenost na Jadranu, a budući da Ministarstvo kulture surađuje i u ovoj godini isto tako odvojilo sredstva s Institutom za oceanografiju i ribarstvo u Splitu, a budući da Ministarstvo kulture je nadležno jedino za zaštićena područja smatramo da su osigurana sredstva na poziciji dostatna.
Zastupnik Jurjević.
Ja moram kazati da to mene čudi da kažete da su to dostatna sredstva. To zvuči kao izvjesna vrsta cinizma u odnosu na opasnost koja prijeti. To nije nikakva politička stvar. Ovo je nešto drugo sasvim. Zaista se radi o problemu koji je problem svih ljudi koji žive ne samo uz obalu, na obali, na otocima, nego u Hrvatskoj da se zaštiti naše podmorje. Znamo šta znači turizam, znamo šta znači ribarstvo, znamo šta znači naše more. Pomognite Oceanografskom institutu u Splitu da mu date nešto više od milijun kuna. Ako to niste vi, pa vi ste ministar, ne znam, dogovorite se u Vladi, utječite na premijera, napravite nešto. Ali kad se sve zbroji što je dano, dano je milijun kuna. To je zaista, nemam pojma. To je toliko nevjerojatno da je bolje da ništa niste dali. Evo, zahtijevam glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 51. zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se. Ministarstvo kulture nije zaprimilo prijedlog navedenog programa o osnivanju Muzeja rudarskog u Murskom Središću jer takvo u svakom slučaju potrebno je prethodno mišljenje Hrvatskog muzejskog vijeća, ali i svih uvjeta ispunjenih Zakonom o muzejima da bi se prišlo izgradnji muzeja.
Zastupnica Dagica Zgrebec.
Grad Mursko Središće je grad u svojoj dugoj povijesti i rudarski grad, crpila se i nafta, kopao se ugljen i danas se upravo želi da se kroz Muzej rudarstva zapravo sačuvaju podaci o toj prošlosti grada i njegove okolice. U ovom trenutku možda još nije dat zahtjev ali se planira u idućoj godini to učiniti, s obzirom da se planira urediti dva rudarska separatora u muzejski prostor, a u tom smislu već su učinjeni i potrebne radnje i očekujemo da u 2007. godini se i Ministarstvo u to uključi jer je to i povijest zapravo rudarstva Hrvatske. Ja bih ipak tražila da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 52. zastupnici Jelena Pavičić Vukičević, Marija Lugarić, Ivo Josipović, Nenad Stazić i Gordana Sobol.
Ne prihvaća se. Temeljem Zakona o kazalištu obveza je grada kao suosnivača financiranje Hrvatskog narodnog kazališta u iznosu od 49%.
Zastupnik Nenad Stazić.
To mi ministre svi znamo da je obaveza Zagreba sufinancirati HNK prema ugovoru sa Vladom. Ali znamo i to ministre da je cijeli iznos poreza na prihod od porezna na dobit preseljen u Šukerevu blagajnu, direktno u proračun. Pa je Zagreb ostao bez 800 milijuna kuna. Pa od čega onda sad financira HNK? Od čega? Pa nije HNK gradsko kazalište. Osnivač HNK-a je Republike Hrvatska. I kad se ugovor sklapao postojali su jedni uvjeti poslovanja Grada Zagreb, on je imao nekakve zajamčene prihode. Sad kad se taj ugovor treba ispunjavati vi ste njemu prihode maknuli. I odbijanjem ovog amandmana vi doista dovodite u pitanje mogućnost daljnjeg djelovanja Hrvatskog narodnog kazališta u Zagrebu. Vi ako Grad Zagreb ne bude imao, vjerojatno neće imati ne novce, HNK neće moći raditi. Ja sam siguran da će svi poklonici kazališta u ovom Saboru, gospođa Jagoda Majska Martinčević, profesor Selen glasati za ovaj amandman i omogućiti da HNK dobije sredstva da može dalje raditi. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Kip grčkoga atlete kao što vjerojatno znate nađen je između otočića Veleovog Jule i otočića Kozjak u akvatoriju Lošinja i po svim pravilima on pripada da ga se trajno smjesti kad se, jasno, za to osiguraju uvjeti na području grada Lošinja. Grad Lošinj je osigurao vrlo vrijednu i atraktivnu zgradu u samom centru Lošinja. U tijeku je ishođenje potrebite dokumentacije da bi se to preuredilo u muzej apoksiomena. Međutim, eto, vidimo da u Ministarstvu kulture postoje još dvojbe oko toga gdje ga treba smjestiti. Nedopustivo je da se on ne smjesti u gradu Lošinju. On na mjestu gdje je pronađen, ne predstavlja samo kulturno dobro od neprocjenjive svjetske vrijednosti, jer kao što znamo takvih kipova u svijetu ima 8 i takav muzej predstavlja za grad Lošinj gospodarski objekat, vrlo vrijedan gospodarski objekat, vredniji od nekakvog hotela ili od nekakove druge tvornice. Tu bi se svakako onda razvio kulturni turizam, a što to za hrvatske otoke znači gdje je prisutna depopulacija stanovništva, odljev, gdje nema zaposlenja itd. ne treba posebno naglašavati. A propos toga znam da u objašnjenju državnog proračuna se predvidjela sredstva za uređenje ovakvog muzeja u gradu Zadru. Pa zar to nije isto također malo dvojbeno, odnosno zar to nije simptomatično u objašnjenju zašto ne prihvaćate ovakav amandman. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 57, zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Ne prihvaća se. Temeljem Zakona o vijećima, Hrvatsko vijeće za kulturna dobra razmatra i razrađuje listu prioriteta i predlaže i za financiranje. Stari Grad u Sisku, arheološka nalazišta grada Siska na dugogodišnjoj su i stalnoj skrbi Ministarstva kulture i ne postoje nikakvi razlozi da tako ne bude i u budućnosti.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, ja vas samo podsjećam s obzirom na listu prioriteta koje ste naveli, na sjednicu Vlade održane u Sisku 26.10.2006. godine gdje ste jasno kao Vlada obećali uređenje i izgradnju Velikog kaptola, Starog grada i arheološkog nalazišta u gradu Sisku. Ovaj proračun, ovaj prijedlog proračuna je netransparentan. Tih lokacija ovdje nema. Prema tome, tražim glasanje na ovaj moj prijedlog amandmana budući da ništa od toga niste stavili, iako je to za vas kako ste sami rekli usmeno, prioritet.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 58, zastupnik Šime Lučin.
Ne prihvaća se temeljem Zakona o Vijećima programa, razmatra Hrvatsko vijeće za kulturna dobra, izrađuje liste prioriteta kulturnih dobara i predlaže ih ministarstvu. Time za ovaj spomenik je još i nužno prethodno izraditi i dokumentaciju, odredit mu namjenu.
Zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja se plašim dok vi to sve ne izradite da se taj spomenik kulture, dakle riječ je o tvrđavi Svetog Nikole u šibenskom akvatoriju, da se to, da se ne sruši. Ja normalno nisam očekivao da ćete ovaj amandman prihvatiti obzirom da smo jučer čuli od ministra Šukera da neće biti usvojen ni jedan amandman. Ja donekle i mogu prihvatiti da ministar Šuker kreira financijsku i gospodarsku politiku, ali nikako ne mogu prihvatiti da ministar Šuker određuje i utvrđuje kulturnu politiku.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59, zastupnici Mato Arlović i Mato Gavran.
Ne prihvaća se. Temeljem Zakona o Vijećima, programe razmatra Hrvatsko kulturno vijeće i odobrava ih. Ali ovaj isti objekt već se i nalazi na listi financiranja Ministarstva kulture.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ovo je sedmi puta da tražim nužna sredstva za sanaciju ove crkve koja je stara 231 godinu. Ona se nalazi na svega 8 kilometara zapadno od centra grada Broda. Na sreću općina Sibinj nije bila obuhvaćena neposredno ratnim događanjima, ali ta crkva, njena unutrašnjost naročito izgleda kao da se u njoj neposredno vodio i 2. svjetski rat i Domovinski zajedno. U njoj neposredno nije više moguće obavljati vjerske obrede. U pitanju su u punom smislu riječi ugroženost svih onih koji u toj crkvi borave. Otpadaju dijelovi stropova i ja vas pozivam gospodine ministre da nužno ili hitno dođete i osobno posjetite tu crkvu, da se žurno osiguraju sredstva. Gospodin predsjednik Sabora tu crkvu iznimno dobro poznaje, po sedmi puta ponavljam, i ja vas molim ako ste već osigurali sredstva i ako se nešto tamo radi da pojačate ta sredstva. Ako bi kažete da će tako biti ja ću povući amandman. U protivnom tražim glasovanje.
Amandman povučen. 62. … … [[Upadica se ne razumije.]] Molim, ne možemo uvjetno i nema rasprave. Vi znate. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nema, ministre [[Upadica: Dakle, očekujem da će …]] glasovati. Tko je za ovaj amandman? Ne može tako, amandman odbijen. Klub zastupnika IDS-a, 60.
Ne prihvaća se. Temeljem Zakona o vijećima programe razmatra Hrvatskog vijeće za kulturna dobra, određuje listu prioriteta kulturnih dobara.
Zastupnik Damir Kajin.
Ovim amandmanima tražimo 300 tisuća kuna za uređenje zgrade Matije Blačića Ilirika u Labinu. Inače, Matija Blačić Ilirik rođen 3.3.1520. u Labinu, umro 1575. u Frankfurtu, blisku suradnik Luthera i ideolog protestantskog pokreta. Jedan sigurno od najplodnijih pisaca tog vremena. Pisac monumentalne Madreburške centurije, napisao je "Katalog svjedoka istine", a svakako možda ključno djelo mu je "Ključ svetog pisma". On je zasigurno znači uz te, uz naše nobelovce Ružičku, Preloga, Mohorovića, ne znam Andrića, Permana Dalmatina, također iz Istre, jedna od najmarkantnijih figura sa hrvatskih prostora. I Kovačevića. Znači, nakon što je Dobriva zasluženo dobio sveučilište u Puli smatramo da bi bilo isto tako zasluženo da Blačiću se barem, pod navodnicima, uredi njegova spomen kuća ili rodna kuća i da u tome uz lokalnu samoupravu participira sa određenim financijskim sredstvima i nadležno ministarstvo. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61., Klub IDS-a.
Ne prihvaća se. Iniciranje svih dodatnih radova proizlazi iz izmijenjenog rješenja o prethodnom odobrenju dužnosti investitora sukladno članku 46. Zakona, stavak 1. Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.
Valter Drandić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Ja mislim kad govorim o ovoj temi da treba Pulu ipak sagledavati na jedan drukčiji način. Naime, Pula je grad koji kompletna starogradska jezgra gdje god malo zagrebete uvjetuje se od strane konzervatora da se izvedu arheološka istraživanja, što često puta možda i nije opravdano. Reći ću vam zadnji primjer da upravo sada želimo promijeniti dotrajale ploče nogostupa ispred Arene pa se i to uvjetuje arheološkim istraživanjima. Ja bi vas molio da možda ipak konzervatorski odjel vašeg ministarstva prema Puli odredi nekakvu mjeru kada će se ta istraživanja raditi, a kada ne jer u protivnom to jako, jako opterećuje grad u smislu da mi praktički ništa u gradu ne možemo urediti, a da ne potrošimo ogroman novac na arheološka istraživanja. Ona su opravdana, svi smo za to, ali možda treba ponekad vidjeti kada je to stvarno opravdano, kad se rade veliki zahvati ili da li je opravdano kad se rade manji zahvati. Kod trga Forum su se samo preslagivale ploče i bili smo prisiljeni raditi kompletno arheološko istraživanje cijelog trga što je jako povećalo ovu investiciju, a da vam ne kažem da nažalost ovih dana kad bi trebali na tom trgu dočekati Novu godinu imamo najave da nam konzervatorski odjel neće to dozvoliti. Ja vas molim da intervenirate, da pomognete u tom dijelu i da se ovaj odnos razriješi. Ovdje bi bilo pravedno ja mislim da država ipak sudjeluje malo u ovim troškovima jer su znatno povećali ovu investiciju pa ipak tražim glasovanje. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62. također Kluba IDS-a.
Ne prihvaća se. Znanstveno-istraživačka djelatnost zvjezdarnice nije u nadležnosti ministarstva kulture.
Zastupnik Damir Kajin.
Ja ne znam u čijoj je nadležnosti ali znam da je u 30 godina ta zvjezdarnica otkrila preko tisuću 500 nebeskih tijela, točnije asteroida. Otkrili su i jednu zvijezdu. Mnogi asteroidi imaju ili nose u svemiru naziv po hrvatskim gradovima, hrvatskim regijama i usuđujem se reći da u Europi nema značajnije zvjezdarnice od ove i Istri, odnosno nema, možda ima značajnije, ali nema zvjezdarnice koja je otkrila više asteroida od ove u Istri u Vižnjanu. Da priča bude naprosto fantastična, sami su napravili teleskop tamo 1976. godine, ovaj zadnji su im darovali Talijani, međutim treba ga staviti na neki način u funkciju. Financira ih Županija istarska, općina Vižnjan, Grad Poreč, a čini mi se da im je jedino Vlada gospodina Mateše svojedobno tamo negdje 99. ili 98. donirala ondašnjih 100 tisuća maraka, odnosno iznos od 360 tisuća kuna. Mi smo razgovarali, gospodine ministre, pred nekoliko dana, obećali ste između redaka da ćete pomoći ovoj zvjezdarnici, držim vas za riječ, ali ipak da ne bi uskratili mogućnost zastupnicima da glasaju o ovom amandmanu tražim glasanje evo iskreno.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63., zastupnica Dragica Zgrebec.
Ne prihvaća se. Ministarstvo kulture sustavno podržava obnovu domova kulture pa tako i Međimurskoj županiji, i u Međimurskoj čak i pojačano. Sve prijavljene programe razmotrit će nadležno vijeće, povjerenstvo za investicije i donijet će odluku.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Unatoč ovakvom obećanju, ministre, ja ću tražiti da se glasa o ovom amandmanu iz sljedećih razloga. Sustavno i 2004. i 2005. i 2006. ja sam dobivala isti odgovor, a na ovoj poziciji od 5 milijuna kuna specificirala sam 3 takva doma kulture u Murskom Središću, u općini Straholinec i naselju Žiškovec u Gradu Čakovcu. Naime za njih, za sva tri ova objekta izrađena je projektna dokumentacija, a za dom kulture u … [[Govornik se ne razumije.]] Središću je još 2003. godine država sufinancirala izradu projekta jer je to jedan veliki zahvat. Dakle, oni se sustavno javljaju svake godine i ne mogu dobiti sredstva, a kod donošenja proračuna uvijek dobivamo isti odgovor. Vi ste ministre neki dan bili u posjetu našoj županiji, obećali ste i sufinanciranje obnova crkava i društvenih domova, na žalost ove tri godine nismo baš bili zadovoljni sufinanciranjem iz državnog proračuna pa kao što sam rekla tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 64. zastupnik Ante Markov.
Ne prihvaća se temeljem Zakona o vijećima, programe razmatra Hrvatsko vijeće za kulturna dobra, izrađuje listu prioriteta, predlaže i programe kulturnih dobara.
Zastupnik Markov.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre pa mislim da je povijesni lokalitet … [[Govornik se ne razumije.]] i izgradnja kolonije koja je već dobrim dijelom realizirana jedna od prioritetnih kazao bih možda i najvažnijih temelja na kojima Općina Galovac pokušava na neki način stvoriti vlastiti identitet i mislim da to vrijedno nalazište u svakom slučaju treba pokušati aktivirati, a likovna kolonija koja je već počela sa radom unatrag tri, četiri godine je već dala izuzetne rezultate i gotovo je to postalo jedno veliko okupljalište svih likovnih stvaratelja koji su na neki način već dali svoj veliki doprinos oživljavanju kulture tog prostora i mislim da bi bilo dobro kao što ste i sami rekli da se iznađu sredstva i ja mislim da bimo mogli povući amandman pod uvjetom da vi ostanete kod toga da bi se sredstva mogla iznaći za to i da bi se taj lokalitet u ovoj 2007. godini mogao na neki način oživjeti i evo vjerujem da će mještani Galovca biti zadovoljni da se to realizira i u tom smislu ćemo povući amandman.
Je li amandman povučen? Amandman povučen. Hvala lijepo. Idemo na poziciju Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Ministar Petar Čobanković. Amandman 65. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za osnivanje poljoprivredne komore dostatna su u planiranom iznosu prijedloga proračuna.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Sredstva nisu dostatna za formiranje poljoprivredne komore. Gospodine ministre, zakonska obveza je osnivanje poljoprivredne komore. Vi znate da se to već čeka jako dugo vremena. Prijedlog Hrvatske seljačke stranke je prošao u prvom čitanju, no međutim ne znamo iz kojih razloga je sada sve zaustavljeno i stoji. Imamo neka pusta obećanja da će se to pokrenuti, da će se napraviti, da će u toku ove godine doći na čitanje, no međutim osim jednog ili dva sastanka nije više bilo nikakvog sastanka povjerenstva, a s obzirom na iznos od 500 tisuća kuna smatramo da to neće biti dovoljno da pokretanje poljoprivredne komore, stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 66. zastupnika Božidara Pankretića i Ivana Kolara.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva za ovu aktivnost za 2007. godinu znatno su veća u odnosu na tekuću godinu i povećanje iznosi 66%.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Pa ne bih ponavljao da sredstva nisu dostatna, možda čak i budu dostatna, ali je žalosno što u ovom dijelu vrlo važnog segmenta koji se odnosi na ruralni razvitak možda i nećemo sva sredstva potrošiti, a nećemo ih potrošiti kao što nismo ni ove godine iz razloga što nema programa koji idu u smjeru ruralnog razvitka. Gospodine ministre i vama je jasno da u ovom dijelu je budućnost na koji način ulagati sredstva u poljoprivredu. Ruralni razvitak koji danas u Europskoj uniji kada gledamo u odnosu na direktne poticaje gotovo je više zastupljen, skoro 60-tak posto u odnosu na direktne poticaje model u kojem smjeru moramo ići. Bojim se da ovim tempom i ovim sredstvima to nećemo moći, prema tome tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći također zastupnik Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva su znatno veća i svake godine se povećavaju sukladno proračunskim mogućnostima Vlade i ministarstva.
Ministar Božidar Pankretić, zastupnik.
Da, točno je da se sredstva povećavaju. U ovoj godini je potpuno onaj identičan iznos kojeg smo mi prošle godine gotovo u lipu preložili u amandmanu. Vidim da nas slušate, ali sa malim zaostatkom. Trebali bi nas poslušati da budete i prihvatite ovaj amandman kojeg smo ovdje stavili jer je i vama jasno s obzirom na neisplaćenost svih onih poticaja koje je trebalo u ovoj godini isplatiti da sredstva koja se predviđaju u dijelu proračuna za direktna plaćanja neće biti dovoljna. Prenosi se preveliki dio sredstava za iduću godinu, gotovo dostiže po nekim navodima, ja ne mogu reći koji je točno do milijardu kuna. Mislimo da to sa sredstvima od milijardu 912 milijuna kuna neće biti dostatno i još će se povećavati taj dug, ove godine u stočarstvu gotovo nije ništa isplaćeno osim onog prvog malog dijela, ali je veliki dio ostao za isplatiti. Vi znate da još nije isplaćena niti pšenica u potpunosti i neke druge ratarske kulture, sve se to bude evidentno s obzirom da novaca nema jer više za ovu godinu gotovo da i neće ići isplate, prenosi se tri, četiri mjeseca mlijeka u iduću godinu, neće biti dovoljno sredstava, a vi ostavljate ovakvu stavku. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman također zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva za investicijsku potporu u 2007. godini veća su od realiziranih sredstava u 2006. godini za 44,4%.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Pohvaljujem to što su sredstva veća, ali gospodine ministre to su nedostatna sredstva i vi znate da nakon 6. mjeseca ove godine gotovo da više se i ne saziva Povjerenstvo za odobravanje investicijskih ulaganja jer se bojite uopće potpisivati jer je zaostatak tako velik. Ovo je odlična mjera, stvarno ona ide izuzetno dobrim tijekom, no međutim nedovoljno je sredstava na njoj. Ljudi na poljoprivredi se odlučuju za investicije što je dobro jer bez tehnološkog napretka nema mogućnosti da imamo konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju. Žao mi je jer će ovo pokazati se u idućoj godini da će sredstva biti nedostatna stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći 70. amandman istih zastupnika. … [[Upadica se ne razumije.]] 69. amandman.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Unutar ove pozicije osigurana su sredstva za pojedine intervencije na tržištu za skupine poljoprivrednih proizvoda koji u nekom razdoblju iduće godine mogu zahtijevati uskladbu proizvodnje i potražnje na domaćem tržištu.
Zastupnik Božidar Pankeretić.
Povlačim amandman.
Povučen amandman. Hvala. 70. isti zastupnici.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će predviđena sredstva za 2007. godinu biti dovoljna za provođenje ove aktivnosti.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Pa da, mislim šteta ministre ovoga što tako kratko to objašnjavate. Radi se o pretprisutnim fondovima o SAPHARD-u, o čemu mi jako puno pričamo kada treba reći da nema domaćih sredstava. Pa onda kažemo ma evo sad su tu pretprisutni fondovi. Bit će tu novaca. Prije 2 godine se govorilo o 25 milijuna kuna, 25 milijuna eura. Sve će to doći. Do današnjeg dana gotovo da imamo 2-3 programa koja su opće prošla u tom dijelu i uopće se novac ne poteže. Žalosno je što će biti možda dovoljno novaca na toj stavci jer bi trebala biti sva potrošena i znatno povećana kao što stoji u prijedlogu HSS-a. Glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 71. istih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje kao i za amandman 70. Ovdje se radi o međunarodnoj komponenti i sukladno raspisanim natječajima koji su u tijeku i realizaciji projekata jer isplata iz ovog fonda ide po završenim projektima za 2007. godinu. Ovo će biti dostatna sredstva.
Amandman povučen. 72. Kluba zastupnika IDS-a. … [[Upadica se ne čuje.]]
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za izgradnju veletržnice u Rijeci osigurana su u okviru proračunske pozicije Projekt izgradnje ribarskih veletržnica. Što znači da … [[Govornik se ne razumije.]]
… [[Govornik se ne razumije.]] pa IDS.
IDS? Pa dobro, pa pitam za kim ja prihvaćam. Meni ne …
Meni je jako žao što nije precizirano za koje veletržnice kada znamo da je u Rijeci sagrađena prva ribarska luka i gdje je ta ribarska luka financirana iz sredstava europskih fondova, grada Rijeke i Primorsko-goranske županije. Ovo bi bio samo sljed gdje bi se uvelo reda u tržište ribe i mislim da je to sada prva veletržnica koja bi se stavila u funkciju. I mislim da bi trebalo decidirano pisati da je to za veletržnicu u Rijeci. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 73. Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva u ovolikom iznosu ne bi se mogla u 2007. godini utrošiti iz prostog razloga da bi se prišlo izgradnji veletržnice mora se osigurati lokacija, projektiranje, projektna dokumentacija i sve što je potrebito i ova sredstva koja su predviđena su dostatna.
Zastupnik Božidar Pankretić. Pardon, Željko Pecek.
Klub, klub HSS-a. Pa gospodine ministre, interesantan je vaš odgovor. Znači, niste radili 3 godine, niste pripremili projekat pa ne možemo izdvojiti više novaca za veletržnicu. Evo, 50 milijardi eura smo potrošili državnog proračuna, nismo uspjeli napraviti očito niti projektnu dokumentaciju za veletržnicu. Jesmo li mi jadranska zemlja, ne želimo proglasiti ZERP, ne želimo izgraditi veletržnicu ribom a zapravo na koji način smo onda jadranski orijentirana zemlja. Ja predlažem upravo obratno, da pokušate u ove 3 godine nerada nadoknaditi i u ovoj godini ishoditi dokumentaciju i utrošiti novac koji je očito trebao biti utrošen za taj dio ukoliko tvrdimo da smo pomorsko orijentirana zemlja.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 74. zastupnik Marin Jurjević.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva koja su predviđena na ovoj poziciji bit će dovoljna za realizaciju ove aktivnosti.
Zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine ministre, ova sredstva su manja nego što ste bili predvidili u lanjskom proračunu. Ja bih želio upozoriti na konkurenciju talijanske ribarske flote koja raspolaže sa modernijim, većim, jačim brodovima. Vi znate što se tu dešava. Često se spominju ribari, često su vam puna usta toga kako ih treba pomagati a evo ipak se ta sredstva smanjuju. I ja predlažem da država potakne većim sredstvima sufinanciranje modernizacije ribarske flote jer je to u interesu ne samo njih nego svih u Hrvatskoj. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 75. Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća sa sličnim objašnjenjem kao i za prethodni amandman. Vlada i Ministarstvo poljoprivrede su svoje obveze u 2006. godini izmirile a predviđena sredstva su za nove aktivnosti, za nove projekte izgradnje ribolovne flote.
Zastupnik Željko Pecek u ime kluba HSS-a.
Pa da, i ovo je interesantno objašnjenje. Želimo izgraditi ribarsku flotu kako bi se ona pripremila za Europsku uniju a za to u proračunu ćemo izdvojiti iduće godine 18 milijuna kuna. Znači, moći ćemo napraviti 18 čamaca umjesto 50.-tak, 100 ribarskih brodova koliko bi ih trebali odnosno već smo ih trebali izgraditi u prošloj i pretprošloj godini. Mi smo predložili da povećamo poziciju sa 18 milijuna kuna na 33 što nije neko preveliko povećanje ali i to se odbija. Gospodine ministre, sa 18 milijuna kuna zapravo ništa nećemo moći izgraditi i naši ribari nisu spremni za konkurenciju koja vlada na Jadranu. Naši ribari očekuju proglašenje ZERP-a ali naravno očekuju i da se mogu nositi sa konkurencijom kada za 2, 3 godine dođemo u Europsku uniju. Ova pozicija od 18 milijuna kuna u potpunosti to ne osigurava i ja vas molim da se razmotri ovo minimalno povećanje sa 18 na 33 milijuna kuna na modernizaciju ribarske flote. U izgradnji je 10.-tak ribarskih brodica. Ja mislim da je to katastrofalno nakon 3 godine provođenja tog programa da niti jedna ribarska brodica nije gotova. Pokušajmo barem u zadnjoj godini mandata nešto više napraviti.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 76. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede će novim Prijedlogom zakona o poticajima povećati poticaje za proizvodnju uljane repice koja će biti izvan lanca ljudske prehrane ili ti za proizvodnju biodizela.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, uvaženi ministre! Prije svega, dozvolite mi da izrazim zadovoljstvo da se napokon ova stavka pojavljuje u našem proračunu. Već godinama predlažem da se izdvoje posebna sredstva za poticaj za proizvodnju biodiesela u ratarstvu i prerađivačkoj industriji. Sada smo predvidjeli prvi puta 10 milijuna. Sami kažete da se priprema Zakon o poticajima koji bi trebao osigurati zapravo pravnu osnovu za dodjelu ovih sredstava, ali tih 10 milijuna kuna jednostavno s obzirom na postojeći kapacitet u Ozlju i tvornicu koja se gradi na svu sreću na području Vukovara, za koju ste vi zapravo položili kamen temeljac, zatim pitanje stavljanja u funkciju poljoprivrednih površina koje se uopće ne koriste za proizvodnju, sadnju i proizvodnju uljane repice itd. je sasvim jasno da tih 10 milijuna nije dostatno, da bi trebalo puno više. Mi predlažemo za sada kao inicijalna sredstva da se to poveća na 21 milijun kuna i da praktički makar u prvom dijelu do rebalansa proračuna osiguramo sredstva za provođenje ovog zakona kojeg najavljujete koji bi trebao doći. To je prvo. I drugo, znate radi se o sirovini koja će biti osnov za prerađivačku industriju, koja će otvarati nova radna mjesta i zapošljavanje, zatim sirovini koja će stvoriti proizvod sutra koji je konkurentan na našem tržištu i koji može biti izvozni proizvod Republike Hrvatske. Prema tome, radi se o kvalitetnom ulaganju i zbog toga nijedno povećanje iz proračunskog ulaganja zapravo nije prekomjerno i bilo bi dobro da se ovaj amandman prihvati, zbog toga molim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 77. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva na ovim pozicijama u odnosu na tekuću godinu su udvostručena.
Zastupnik Božidar Pankretić.
To što su sredstva udvostručena ne znači da će biti dovoljna jer ustvari se radi tu, morali ste to reći, o hladnjačama. Vi znate da se planira zajednička izgradnja hladnjače u Velikoj Gorici zajedno sa Zagrebačkom županijom a da u Hrvatskoj ukupno imamo nedovoljne kapacitete jer ove hladnjače koje su izgrađene nisu dovoljne. Iz tih razloga smatram da ovo povećanje za 2 milijuna kuna bi bilo dostatno da se može krenuti još u neke investicije a svi znate da bez hladnjače voćarstvo je sigurno u hendikepiranoj situaciji jer nemaju gdje čuvati primjerice svoje jabuke a onda je to problem jer onda na tržište dolaze uvozne jabuke i mislim da u tom dijelu ova 2 milijuna bi trebalo svakako dobiti pa zato tražim glasovanje jer će sigurno to biti sada izglasano.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 78. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Sličan amandman kao i prethodni, uz napomenu da je u zadnje dvije godine izgrađeno 19 tisuća tona skladišnog prostora u … [[Govornik se ne razumije.]] hladnjačama što je jedan i pol puta više nego što je bilo do početka 2004. godine. Znači, dinamika izgradnje hladnjače je zadovoljavajuća.
Potpredsjednik Arlović. Izvolite!
Ne radi se samo o hladnjačama nažalost. Radi se i o drugim tehničko-tehnološkim inovacijama i potrebama koje neophodno potrebno ugraditi u prehrambeno-prerađivačku industriju Republike Hrvatske a osobito na područjima koja su ratom zahvaćena bila područja, na područjima kao što su periferna područja Republike Hrvatske, Dalmatinsko zaleđe, Lika i Kordun, zatim Gorski kotar a da ne govorimo o istočnoj Slavoniji i zapadnom Srijemu i Baranji. Ja bih htio podsjetiti između ostaloga da smo mi napravili nove izmjene Zakona o stočarstvu, da imamo novi Zakon o zaštiti životinja, da imamo novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hrani i u svim tim zakonima propisujemo nove obaveze kako za proizvođače hrane tako i za one koji se bave prehrambenom industrijom i u tom pogledu sasvim je sigurno da poticajna sredstva koja bi trebala biti nije tamo problem nedostatka volje, kod svih ovih poduzetnika, poljoprivrednika,obrtnika itd. postoji velika volja, svi žele imati suvremenu proizvodnju, svi se žele usuglasiti sa Europskom unijom i stvoriti uvjete da imaju što manje uloženog truda, što manje uloženih sredstava, što kvalitetnije i naravno po opsegu obimnije proizvode s kojim će biti konkurent na tržištu. Ali, ono što sada nedostaje, nedostaje novac. Ova sredstva koja su predviđena ona jesu inicijalna 10 milijuna kuna ali su po nama nedostatna i ovih 20 milijuna koje mi predlažemo je također premalo u odnosu na potrebe koje su prisutne. Dakle, ne radi se samo o hladnjačama i zbog toga mi tražimo da se glasa bez obzira što sam svjestan da amandman neće proći, ali će ostati rasprava o tome i ja vjerujem da će do slijedećeg rebalansa resorno ministarstvo pritisnuto i zahtjevima sa terena od proizvođača razmotriti takvu mogućnost pa će onda vjerojatno kod rebalansa doći do novog povećanja izdvajanja za ovu namjenu. Hvala lijepa. Glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 79. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Planiraju sredstva odgovaraju interesu iskazanom od strane nadležnih županija i krajnjih korisnika. Planirana sredstva se još povećavaju za udio županije krajnjih korisnika kao i za sredstva iz Hrvatskih voda.
Zastupnik Božidar Pankretić. … [[Upadica se ne čuje.]] Povučen je amandman. Hvala. 80. amandman zastupnica Vesna Škare-Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva namijenjena za uspostavu katastra citrusa i maslinika dostatna su u planiranom iznosu prijedloga proračuna.
Zastupnica Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani gospodine ministre, vi ste za uspostavu katastra citrusa i maslinika predvidjeli iznos od 107 tisuća kuna. Za usporedbu, za vinogradarski katastar previđeno je milijun i pol kuna. 107 tisuća kuna zasigurno poštovani ministre nisu dostatna sredstva za ozbiljnu, govorim o ozbiljnoj strategiji razvoja maslinarstva u Hrvatskoj. Vi ste ovo ljeto uvjeravali maslinare da imate stvarno strategiju razvoja maslinarstva i da ćete uspostaviti maslinarski katastar. 107 tisuća kuna, s tim ne možete uspostaviti ništa. Demokratski centar je predložio Zakon o maslinarstvu i uljarstvu, predložio cijeli niz instituta kojima se na ozbiljan način razvija strategija maslinarstva i uljarstva ako mislimo s tim konkurirati u Europskoj uniji a to je iz svih vaših izlaganja evidentno. Onda je doista neprihvatljivo da vi predlažete samo 107 tisuća kuna što samo pokazuje da uopće niste imali namjeru u idućoj godini razviti katastar citrusa i maslinika. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 81. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom, ali i planirani iznos će biti dostatan za aktivnosti koje su predviđene programom za 2007. godinu.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Sredstva možda budu dostatna ali ovdje se radi o programu uređenja zemljišta. Bez uređenog zemljišta, bez poljoprivrednih površina osnov nema nikakve poljoprivrede. 10 milijuna 980 tisuća i 600 kuna bit će nedovoljno ako želimo napraviti bitni iskorak. I ovo povećanje za 5, 4 milijuna kuna zasigurno bi tome pripomoglo. Žao mi je što nemate razumijevanja za to. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Povećanje iznosa nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom stavki unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gledajte, neovisno o tome je li dovoljno u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom ili nije, ali je činjenica da ta preraspodjela nije dostatna. Pazite, pitanje uređenja zemljišta, pitanje podizanja njenoga boniteta, pitanje njene ekonomske u svrhovite kod iskorištavanja i naravno ekološke zaštite je i ustavno-pravno zajamčeno da mora se voditi računa o interesima Republike Hrvatske. Ova sredstva koja su ovdje predviđena nisu dostatna ni da kvalitetno uređenje kanalske mreže odvodnje i navodnjavanja, a kamoli uspostave boniteta kroz rastresanje i mogu drenažu poljoprivrednog zemljišta na tom prostoru. Vi, a posebice naglašavamo da to nije dostatno ni za podizanje kvalitete, iskorištava zemljišta u državnom vlasništvu, a kamoli kod poticaja proizvođača, poljoprivrednih proizvođača. Zbog toga predlažemo da se ipak o ovom amandmanu glasa
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 83. zastupnik Zlatko Koračević.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će ovaj projekt biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave, ali u ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijsko tehničke dokumentacije za ishodovanje građevinski … [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnik Zlatko Koračević.
Gospodine ministre taj projekat je u tijeku. I s obzirom da u prijašnjim proračunima je ta pozicija bila i na taj način se je i formirao projekt. Radi se o pograničnom području, radi se o negdje 200 domaćinstava uz samu granicu sa Slovenijom. Ja molim zbog sigurnosti nastavka ovog projekta molim da se glasa o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 84. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić, Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što sukladno zaključku Vlade i potpisanom višegodišnjem sporazumu o sufinanciranju programa sredstva će se osigurati putem plana upravljanja vodama Hrvatskih voda te ostalih potpisnika kod navedenog sporazuma.
Potpredsjednik Arlović. Izvolite.
S obzirom na izloženo od strane ministra očigledno je da sa sporazumom predviđa dostatna sredstva, ne samo ovih proračunom nego i sporazumom vezano za Hrvatske vode i u tom pogledu mi povlačimo amandman, jer je sasvim jasno da ako se radi o proračunskim sredstvima i sredstvima koja će trebati osigurati Hrvatske vode na temelju izjave ministra da je to dostatno za financiranje ovog regionalnog vodovoda u Hrvatskom zagorju.
Hvala. Amandman povučen. 85. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić, Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. I sukladno potpisanom višegodišnjem Sporazumu o sufinanciranju programa sredstva će se osigurati putem plana upravljanja vodama Hrvatskih voda te ostalih potpisnika Sporazuma za sve planirane objekte za koje je pripremljeno investicijsko tehnička dokumentacija, te ishodovana građevna dozvola.
Potpredsjednik Arlović.
S obzirom da su sredstva osigurana, a nama je najvažnije da izgradnja vodoopskrbnog regionalnog vodovoda Gorski Kotar se nastavi, da ljudi na tom području od posebnog državnog interesa što prije dobiju kvalitetnu vodu. Naravno nije najbitnije da to mora biti samo iz proračuna, može biti iz proračuna Hrvatskih voda. I u tom pogledu zadovoljni smo s obrazloženjem gospodina ministra. Povlačimo amandman. Važno je da se izgrađuje ovaj regionalni vodovod.
Hvala. Amandman povučen. Amandman zastupnika Zlatka Koračevića, 86.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će daljnje financiranje ići sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave.
I zastupnik Zlatko Koračević.
Pa isto kao i prethodni amandman vezano na Brezovu goru. Radi se o višegodišnjem, o projektu kroz financiranje u više godina. U proračunu za 2007. ta stavka je 0. S obzirom da i sve ostale moguće pozicije za Varaždinsku županiju su nula. Ja tražim da se glasa o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 87. zastupnice Jagode Martić.
Amandman se ne prihvaća. Projekt će biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave u ovisnosti o stupnju pripremljene investicijsko-tehnološke dokumentacije.
Zastupnica Jagoda Martić.
Hvala lijepa predsjedniče. Ma naime ovaj amandman se odnosi zapravo na realizaciju projekta vodospreme Makar. To je vodosprema odnosno projekt koji izuzetno bitan za rješenje problema vodoopskrbe ne samo Grada Makarske nego i pripadajućih naselja, znači naselja Makar, Puharić i Veliko brdo. Problem koji je zadnjih postaje sve izraženiji, naročito u ljetnim mjesecima ne trebam napominjati da je to turističko područje i što voda znači za uspješan razvoj turizma. Napominjem ono što je vrlo bitno da je za, da je kompletna dokumentacija zapravo gotovo, odnosno da je za izgradnju ovih objekata izdana građevna dozvola i Grad Makarska sudjeluje u realizaciji sa milijun i 500 tisuća kuna. Prema tome ako Makarska iz svog proračuna može izdvojiti ta sredstva ne vidim razloga da se što prije isto tako i u državnom proračunu ne osiguraju tražena sredstva koliko sam tražila 2 milijuna i 600 tisuća kuna koliko se procjenjuje da bi trebalo biti dovoljno. I zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 88. zastupnica Ivana Posavec Krivec i zastupnik Božidar Pankretić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će osim ovim sredstvima koji su predviđeni u proračunu ministarstva projekt biti financiran i sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Naime ministre i pri donošenju prošlog proračuna sredstva su bila u istom iznosu osigurana za magistralni regionalni vodovod Moslavačka posavina sa istim iznosom kao i ove godine. Niti prošle godine nije bilo sporno da je riječ o prioritetnom programu i Hrvatskih voda i lokalne, odnosno regionalne samouprave. No međutim možemo svjedočiti kako unatoč svim pripremama, svim suglasnostima radovi na ovom projektu nisu započeli tijekom 2006. godine. Ja vjerujem evo ovome što ste vi rekli. Vjerujem da će radovi započeti, da će sredstva biti dostatna. I u tom smislu povlačim ovaj amandman.
Hvala. Amandman povučen. 89. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća iz razloga već utvrđene preraspodjele sredstava na stavkama Ministarstva.
Zastupnik Šime Lučin.
Moram ovdje kazati da se ne snalazim u ovakvim obrazloženjima. Ali gospodine ministre kad je riječ o raspodjelama jel' vi to meni možete pojasniti? To znači da će se početi rješavati problem pitke vode u zaleđu Šibenske županije odnosno u zagorskom dijelu Šibenske i dijelu zagorskom dijelu Splitsko-Dalmatinske. Jer ako ni jedan amandman nije ili je folklor ili naroda, narodna predaja ovaj sigurno to nije jer je riječ o rješavanju pitke vode. Molio bih glasanje iz jednostavnog razloga jer ne znam što ste mi rekli zbog čega je ovaj amandman odbijen?
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 90. zastupnika Ante Markova.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će ovaj projekt biti financiran planom upravljanja Hrvatskih voda i iz sredstava Hrvatskih voda i po mogućnosti lokalne samouprave.
Zastupnik Ante Markov.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre ako sam vas uspio dobro shvatiti onda će ova pozicija biti realizirana, ova će pozicija biti realizirana kroz projekte Hrvatskih voda i drugih izvora financiranja. Praktično bi se dogodilo ono što je za općinu Lišane i cijeli taj kraj najbitnije, a to je da od Benkovca do Lišana dobije se vodoopskrbni sustav koji bi zadovoljio potrebe tog kraja koji je tako blizu a tako daleko od te vode. Ja držim da će tako i biti kako ste vi kazali i u to, povlačim amandman.
Hvala lijepo. Amandman 90. povučen. 91. zastupice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će dio građevina sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda naselja Čakovec, Nedelišće, Novo selo, Rok i Donji Kraljevac bit će financirani u okviru plana upravljanja vodama za 2007. godinu Hrvatskih voda u iznosu od 14 milijuna kuna sukladno potpisanom sporazumu i to sredstvima državnog proračuna razdjelom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, razdjela Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka i sredstvima Hrvatskih voda te lokalne samouprave.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala. Ja sam zapravo ovim amandmanom tražila za druga područja sufinanciranje. Dakle za općinu Pribislavec, Strahoninec, Goričan, Kotoribu. Mi ubrzano u našoj županiji gradimo kanalizacijsku mrežu odnosno sustav i kanalizacijski kolektorske mreže i sustav pročišćavanja. Na našem području su i dva vodocrpilišta i potrebno je zaista zaštititi vode posebno one, one dijelove uz crpilišta. Recimo Pribislavec je odnosno Strahoninec je jedna od tih općina koja se nalazi na tom vodozaštitnom području, a do sada nije dobila ni jednu kunu niti iz Hrvatskih voda niti iz državnog proračuna. Ja znam da smo mi kao županija komunalno bolje opremljeni od drugih krajeva ali to ne znači da trebamo biti kažnjeni i da građani moraju sami u cijelosti financirati komunalnu infrastrukturu pa uz, unatoč ovom vašem obrazloženju ja tražim da se glasa o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 92. zastupnika Šime Lučina.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će projekt vodoopskrbe biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave u ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te ishođenim građevnim dozvolama. Što se tiče odvodnje sufinanciranje izgradnje objekata, sustava odvodnje, otpadnih voda Šibenik je planirano u trogodišnjem planu upravljanja vodama Hrvatskih voda.
Zastupnik Šime Lučin.
Povlačim amandman.
Amandman povućen. Hvala. 93. također zastupnika Šime Lučina.
Amandman se ne prihvaća sa vrlo sličnim objašnjenjima kao i prethodni.
Zastupnik Šime Lučin? Povućen. Hvala. 94. zastupnik Željko Pavlic.
Amandman se ne prihvaća sa obrazloženjem istim kao i što je bilo za amandman 91.
Zastupnik Željko Pavlic.
Ja mislim dakle da ovaj amandman tj. projekt odvodnje, pročiščaća dakle i cijelog sustava pročišćavanja otpadnih voda u Međimurju pogotovo u jednom njegovom dijelu mora naći mjesto u proračunu Republike Hrvatske. Riječ je o velikom projektu vrijednom nekoliko stotina milijuna kuna a sami smo i svjedoci da se Republika Hrvatska već do sada čak i zadužila, uzela je određene kredite od međunarodnih institucija kako bi napravila takve sustave odvodnje u nekim drugim krajevima Hrvatske. Pošto nije osigurano dakle financiranje sustava odvodnje u ovom dijelu Međimurja, govorim dakle o općinama od Goričana, Donjeg Kraljevca, Preloga, Svete Marije, Donje Dubrave, Kotoribe, Donjeg Vidovca. Dakle ja molim da se glasa o ovom amandmanu kako bi se što prije zaštitile vode u Međimurju. Tu prvenstveno mislim na vode rijeka Drave i Mure tj. ušće rijeke Mure u rijeku Dravu kao vrijedan prirodni rezervat, a isto tako da se zaštiti najvrijednije prirodno bogatstvo koje Međimurje ima a to je pitka voda koja se nalazi u njegovom podzemlju. Prema tome ja molim da se glasa o ovom proračunu. Da se ovaj projekt izvede u što skorijem roku. Glasanje o amandmanu molim.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 85. zastupnika Zlatka Koračevića?
Amandman se ne prihvaća iz razloga što nema potrebe da se prihvati jer će … /Smijeh./ … jer će ovaj projekt biti financiran po ishodovanju projektno-tehničke dokumentacije kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama. Zato nema potrebe ovdje osigurati sredstva.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo, hvala lijepo ministru. Uz takvo, uz takvo značajno i jezgrovito objašnjenje povlačim amandman.
Amandman povučen. 96. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što nije u skladu sa određenom preraspodjelom i [[Upadica: Zastupnik]] I radit ćemo u ovoj godini za stvaranje pretpostavke da projekt može ići. Jer to je osnova.
Zastupnik Zvonimir Mršić [[Upadica: Stvar je u 2007.-oj.]]
Ali ministre ja ne znam jeste vi pročitali moj amandman?
Jesam.
Jeste? Dakle prvo, amandmani se pišu baš zbog toga da se promijeni utvrđena preraspodjela jer ako pišete amandman da ne poremetite utvrđenu preraspodjelu onda nema ni amandmana. Onda je to proračun. Drugo, ja sam ovdje napisao amandman da se poveća sa 38 milijuna na 100 milijuna kuna sredstva za zaštitu voda i mora. Ove godine nema dovoljno novaca za potpisane ugovore i projekte za izgradnju uređaja za pročišćavanje, a 38 milijuna kuna sasvim sigurno slijedeće godine neće biti dostatno za ono što je Vlada i Hrvatske vode su preuzele. To je jedno i drugo. Koliko ste vi rekli da će se financirati iz Hrvatskih voda. Hrvatske vode bi trebali imati jedno 15, 20 milijardi kuna proračuna koliko je obećano da će se iz Hrvatskih voda financirati. Zato vas ja molim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 97. Zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran i zastupnica Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su ova sredstva planirana ne više na pozicijama Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, nego na razdjelima Državnog hidrometeorološkog zavoda na proračunskoj poziciji, umjetno djelovanje na vrijeme.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine ministre. To smo pročitali i na stranici 306, 16 milijuna i 380 000 kuna je planirano za ovu poziciju, odnosno za ove aktivnosti. Kako mi smatramo da su to nedostatna sredstva i na ovoj poziciji obrane od tuče u poljoprivredi u okviru vašeg ministarstva predložili smo da se taj iznos poveća za 25 tisuća kuna, 25 milijuna kuna iz razloga što znamo kakove su posljedice od tuče naročito na višegodišnjim nasadima. One su neprocjenjive, a istovremeno znamo da naši poljoprivrednici, naši voćari, vinogradari nisu u stanju osigurati dostatna sredstva da bi mogle osigurati s jedne strane svoje usjeve i nasade, svoju imovinu, a isto tako nisu u stanju niti nabaviti druga zaštitna sredstva od mreža itd. za istu namjenu. Ono što nas posebno zabrinjava ovdje odustajanje od primjene zakona koji regulira ovaj problem i s druge strane naprosto nedopustivo je da ministarstvo na ovakav način podupire sve aktivnosti u poljoprivredi. Jedina tvornica koja proizvodi protu tučne rakete alatnice “Đure Đakovića“ što je znak da i u ovom slučaju ako ne u cijelosti onda u znatnoj mjeri će i ta proizvodnja biti uskraćena. Ja vas molim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 98. zastupnici Mato Arlović i zastupnica Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga moram kazati što nema potrebe jer su ta sredstva predviđena planom upravljanja Hrvatskih voda i ona su znatno, znatno veća od predloženih sredstava na poziciji proračuna Ministarstva kako je predloženo u amandmanu. Iz tih razloga se amandman ne prihvaća jer je mali.
Nema ih. Glasovanje. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 99. zastupnici Božidar Pankretić i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za aktivnosti Agencije za hranu, planirana sredstva za 2007. godinu u odnosu na sredstva u tekućoj godini znatno veća i moći će zadovoljiti sve potrebe koje nisu male i obveze pred agencijom za hranu vezano za procjenu rizika sigurnosti hrane.
Tko je za ovaj amandman? Možete ako želite.
Zahvaljujem. Ovo je posljednji amandman pa dozvolite gospodine predsjedniče. Pa ja sam na početku kada je krenuo gospodin ministar stvarno očekivao da će prihvatiti ovaj amandman. Ali ja bih molio da budemo ozbiljni oko ove teme jer se radi o Agenciji za hranu. Ja mislim da je svima valjda jasno uloga Agencije za hranu, a s obzirom naročito jer je to jedini ja bih rekao legalni mogući mehanizam s kojim možemo zaustaviti enormni rast gotovo koji će i ove godine dosegnuti skoro dvije milijarde dolara. Prema tome, Agenciju za hranu možemo kontrolirati na legalan način da se u Hrvatsku ne uvoze različiti proizvodi koji ne zadovoljavaju kvalitetu koju bi trebali. Imamo puno poslova u Agenciji. To što je Agencija samo preseljena u Osijek, a nisu napravljene institucije, laboratoriji, akreditacije i sve ono što je potrebno. Ova sredstva ovdje nisu dovoljna da se to napravi i ja bih vas molio da o tome glasujemo jer ćemo imati dodatnih problema.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre. Idemo na slijedeću poziciju. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Ministar Božidar Kalmeta, izvolite. Amandman 100. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za deniveliranje uključena u financijske planove Hrvatskih cesta.
Zastupnik Mršić.
To naprosto nije točno gospodine ministre zato jer ste ove godine imali ta sredstva predviđena u razdjelu svog ministarstva, a u financijskom planu Hrvatskih cesta nema stavke denivelacije željezničkih cesta ni prijelaza. Ja vas želim podsjetiti da je ove godine na neobilježenim prijelazima preko pruge poginulo 11 osoba. Da je svega 19 milijuna ove godine utrošeno na denivelaciju željezničko-cestovnih prijelaza, da u našoj županiji nije niti jedan dovršen, a ovo je jedan od ključnih prijelaza zato jer se radi o prijelazu državne ceste preko pruge koji je označen samo branikom i svjetlećim signalom. Dakle, nije deniveliran i to je možda jedan od rijetkih prijelaza državne ceste preko pruge jer nije izvršena denivelacija. … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] a produljite mi vrijeme? Obećano je prošle godine na proračunu da će ove godine biti to napravljeno. U odgovoru na zastupničko pitanje ste mi obećali da će ove godine se početi raditi. Ne da se nije počelo raditi, nego nema uopće u proračunu za slijedeću godinu denivelacija željezničko-cestovnih prijelaza u Republici Hrvatskoj, niti je u planu Hrvatskih željeznica, niti u planu Hrvatskih cesta. I ovdje doista se s jedne strane govori o tome da će se napraviti zaštita građana i željezničara, a s druge strane se te stavke u državnom proračunu naprosto brišu u korist ne znam koga i čega. Molim da se o ovome glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 101, zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. … [[Upadica se ne čuje.]] Zato jer sanacija praonice teretnih vozila u Botovu će raditi Hrvatske željeznice ili slijednici poduzeća Hrvatskih željeznica, jedno od četiri poduzeća.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ali ministre to je u suprotnosti sa zaključkom Vlade sa sjednice održane u Koprivnici gdje je bilo rečeno da će tijekom ove godine iz razdjela Ministarstva mora i turizma, odnosno Ministarstva za zaštitu okoliša započeti sanacija praonice vagona Botovo. Ona ne da nije započela, još nije čak niti završena studija kako će se ta sanacija obaviti, a najnovije su ideje da uopće ne treba više to niti sanirati jer se vagoni tamo ne peru. Iz godine u godinu ste pričali o tome kako će se to početi raditi. Sada govorite o tome da će se to raditi iz sredstava Hrvatskih željeznica ili poduzeća slijednica Hrvatskih željeznica. To je u suprotnosti sa zaključkom Vlade Republike Hrvatske sa sjednice održane u Koprivnici i ja vas molim da se o tome glasa. Da li vladajuća većina podupire Vladu ili ne?
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 102, zastupnika Valtera Poropata.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je u proračunu za 2007. godinu su predviđena sredstva za navedeni projekt u dijelu pozicije A570219 pod nazivom "sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnje i nadgradnje … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] na području županije i iz toga će se to financirati.
Zastupnik Valter Poropat.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi ministre, eto prihvaćam ovaj vaš prijedlog i povlačim amandman.
Amandman povučen. Hvala. 103, također zastupnika Valtera Poropata.
Taj amandman se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao u prethodnom amandmanu.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Problem rekonstrukcije Luka Brestova je već više godina aktualan i vi jako dobro znate s obzirom da smo više puta o tome razgovarali da je upravo Luka Brestova jedina poveznica kopna sa otocima Cres i Lošinj i znate u kakvom je stanju cesta od Labina do same Brestove da se jednostavno u tom smislu ne može više tolerirati. Vi znate da su kolone ljeti duže i od 5 kilometara i da bi se rekonstrukcijom ove luke sigurno doprinijelo tome da bi u tu luku mogli pristajati veći trajekti da bi se smanjile kolone i samim time poboljšala komunikacija sa otokom Cresom i Lošinjom pa vas molim da ipak o ovome amandmanu glasamo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 104, zastupnici Antun Peruško, Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što nema potrebe da se prihvati jer će se iduće godine iz pozicije sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnja i nadgradnja … [[Ne razumije se.]] promet na području financirati izgradnja ribarskih luka jasno sukladno pripremljenosti i gotovosti prostorno-planske dokumentacije.
Zastupnik Anton Peruško.
Gospodine ministre Republika Hrvatska ima pod svojom jurisdikcijom 55 tisuća kvadratnih kilometara morskih prostranstava dakako uključujući tu i teritorijalno more i zaštićeni ekološko-ribolovni pojas, a nalazimo se pri dnu potrošnje ribe među zemljama Europe. U pretvorbi i privatizaciji uništili smo ribarsku industriju, rade svega tri tvornice. U ZERP-u od procijenjene bio mase ribe, naši brodovi ulove svega oko 5% tih količina i ukoliko sustavno ne pristupimo programu vezano za ribarstvo koji uključluje i modernizaciju postojeće flote i izgradnju nove ribarske flote i veletržnice i ribarske luke nema šanse da uspijemo u ovom projektu. Luka Umag je luka koja je podesna za prihvat ribarskih brodova i tu je velika koncentracija i zato sam ja tražio, međutim i ovaj put ću vam pokloniti povjerenje, rekli ste decidirano da naredne godine iz tog programa, i ja ću prihvatiti vaše obrazloženje i povući amandman. Hvala.
Hvala. Amandman povučen. 105, ista skupina zastupnika.
Mi ovaj projekt podržavamo. Mi smo uputili gradu Puli i Istarskoj županiji u kojem se izrazila spremnost za sudjelovanjem u financiranju ovog projekta. Sada je u pripremi jedan tripartitni sporazum nakon čega bi se to i financiralo.
Poštovani zastupnik Anton Peruško.
Gospodine ministre svi znamo da je lukobran Pula ključni infrastrukturni objekat u zaštiti grada Pule i svih nižih dijelova grada, da je izgrađen 910. godine, da nikad nije dovršen. Ovo je četvrta godina da ja tražim amandman, podnosim amandman da bi došlo do realizacije ovog projekta. Prošle godine sam izrazio svoje zadovoljstvo vašim odgovorom na moje pitanje, jer ste rekli da ste svjesni ozbiljnosti problema i da će se gradnja, rekonstrukcija vršiti i uz pomoć međunarodnih kredita. Ja sam povjerovao, evo poklonit ću još jedanput povjerenje i držim vas za riječ za ovo što ste pred hrvatskom javnošću rekli i želim vjerovati da će konačno ovaj projekta startati. Hvala lijepa. Povlačim.
Hvala lijepa. Amandman povučen. 106 amandman, zastupnik Marin Jurjević.
Amandman ne možemo na žalost prihvatiti jer su već dvije godine za redom bila sredstva predviđena za ovaj projekt o kojem vi ovdje govorite. Međutim problem je u tome što nije riješeno prostorno-planska dokumentacija. Čim se to riješi u taj projekt će se krenuti.
Zastupnik Marin Jurjević.
Hvala gospodine ministre. I moje su informacije takve da ministarstvo ovo podržava pa sam utoliko više začuđen što se dešava na razini županije. I zaista u planskim dokumentima je izostavljena ribarska luka u Komiži, iako je bila nekada. Obrazloženja koja dolaze sa razine županije su neistinita. Dakle od gospodina koji rukovodi zavodom, gospodina Mrčića koji rukovodi zavodom za planiranje, koji kaže da grad Komiža to odbija. Ne, i grad Komiža i poglavarstvo toga grada i vi to dobro znate, to traže i ušlo je u njihove planove. Radi se o zaista specifičnom mjestu u gradu kako god hoćete, najribarskije možda na Jadranu, gdje oko 120 familija živi od ribarenja, to je 17% jadranskog akvatorija. Ja apeliram na Vladu, nemam drugog načina, da ona zbog toga što su moje informacije da postoji dobra volja na toj razini, izvrši pritisak na one koji po meni opstruiraju i Vladu i žitelje Komiže i jednostavno rade sve da ne dođe do onoga što svi želimo, pa evo i vi i ja. Pa zbog toga ne znam uopće šta da vam kažem. Ovo je jedna vrsta moga javnog prosvjeda zbog ponašanja na razini županije u odnosu na ono što je interes svih nas, a posebno žitelja tamo. Pa ja ipak molim da glasamo za ovo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 107. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Nema ga potrebe prihvatiti jer su sredstva planirana u okviru pozicije osuvremenjivanja … [[Govornik se ne razumije.]] infrastrukture planirala je već za izgradnju pruge i modernizaciju na Koridoru 5B.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
To nije točno što vi govorite, ministre, zato jer su to na drugoj dionici Koridora 5B. Ja govorim o izgradnju drugog kolosijeka pruge Dugo Selo-Križevci-Koprivnica-Botovo. Vi ste mi dva puta u odgovoru na zastupničko pitanje rekli da će to početi raditi ove, odnosno sljedeće godine iz državnog proračuna. Za to nema novaca u državnom proračunu …
Ima, ima.
Nema, nema novaca za to u državnom proračunu osim ako se neće napraviti prve dvije šine. Ako se misli raditi ozbiljno pruga onda treba barem jedno 300 milijuna da bi se u jednoj godini nešto ozbiljno radilo. Ja tražim da se o ovome amandmanu glasa zato jer vidim da će i ostali amandmani biti odbijeni i opet ćemo ostati jedno slijepo crijevo prometno u Hrvatskoj.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 108. zastupnika Marina Jurjevića.
Ovaj amandman također ne prihvaćamo. Razlog je taj što nema toliki broj naručenih brodova u hrvatskim brodogradilištima koji se predviđaju u gradnji u 2007. godini te nije potrebna veća potpora od ove koja je predviđena u državnom proračunu.
Zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine ministre, s obzirom da resorno ministarstvo, to doduše nije vaše nego Ministarstva gospodarstva je smanjilo subvencije hrvatskim brodogradilištima, šta mislim da je nedopustivo u situaciju u kojoj se ona nalaze i zbog toga što su loše uprave i loši nadzorni odbori pa Vlada snosi odgovornost. Ajde recimo da je ovo bio jedna mala lukavost i pokušaj da makar vi na ovaj način stimulirajući se da se u tim škverovima od hrvatskih brodara brodovi na ovaj način pomognete i dignete sa ovih 30 milijuna na 70 milijuna potpora koje su nužne škverovima, da one ne bi došle do toga da na kraju krajeva ne samo ne budu sutra konkurentni kad uđemo u Europsku uniju nego i da prije toga jednostavno nestanu. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 89., zastupnici Biserka Perman, Slavko Linić, Antun Peruško, Zdenko Antešić i Gordana Sobol.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka u 2005. godini još u suradnji sa lokalnom upravom Rab, s lučkom … [[Govornik se ne razumije.]] Rab, ispričavam se, rekonstruirali i dogradili luku Lopar kao preduvjet za uspostavu nove trajektne linije. Prema tome, nema potrebe za prihvaćanjem ovog amandmana.
Zastupnik Zdenko Antešić.
To, gospodine ministre, nije točno što ste rekli. Zapravo to je izgradila lučka uprava, ministarstvo je sufinanciralo prvu fazu proširenja luke Lopar i potrebno je da bi se uspostavila državna trajektna linija između luke Valdiska i luke Lopara. Potrebno je napraviti i drugu fazu za sigurno pristajanje velikih potrebnih brodova koji će biti, koji će prometovati na toj liniji. Stoga smatram da su ova sredstva neophodna za izgradnju druge faze i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 110. amandman, istih skupine zastupnika.
Amandman ne prihvaćamo jer je Ministarstvo skupa sa lučkom upravom Senj i Gradom Rabom odlučilo graditi novu trajektnu luku za otok Rab koja će biti smještena u sadašnjoj luci Štinica i za koju je dobivena građevinska dozvola. Gradnja, završetak ove nove luke Štinica planirano je u 2007. godini skupa sa spojenom cestom.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa, ukoliko će to biti u 2007. po ovim riječima kojim ste vi rekli …
Hoće, hoće.
… napravljeno, povlačim amandman.
Amandman povučen. Hvala lijepa. 111, iste skupine zastupnika. Amandman ne prihvaćamo jer je Ministarstvo u suradnji sa lučkom upravom Cres osiguralo sredstva u iznosu od 5 milijuna 450 tisuća kuna za projekt dogradnje luke Meran na otoku Cresu koja je u tijeku. I to je planirano u prvoj polovici 20074. godine. Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Ne slažem se sa obrazloženjem. Niste spomenuli, uopće niste spomenuli luku Valbiska koja je zapravo glavna luka koja bi trebala biti glavna luka za prometno povezivanje otoka Cresa, Lošinja, Raba, Krka međusobno i svih njih prema Rijeci. I zapravo ona postaje glavna trajektna luka za Kvarnersko područje. Stoga su ova sredstva neophodna. Koliko znam, dokumentacija je pri kraju, ova sredstva su neophodna za izgradnju te luke jer bez proširenja još jednog gata, odnosno dovršenja te luke i pristupne ceste koja vodi prema mostu ne možemo govoriti o nekom prometnom povezivanju jer u ljeti to je zapravo nastaje začepljenje na tom dijelu i ne može se uspostaviti taj kvalitetniji prometni koridor. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 112., iste skupine zastupnika.
Ovaj amandman nema potrebe, ne prihvaćamo iz razloga što će ovo biti realizirano već u prvoj polovici 2007. godine. A to je u skladu i sa zahtjevom lučke uprave Mali Lošinj.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Povlačim amandman.
Amandman povučen. 113., iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer lučka uprava Mali Lošinj priprema građevinsku dokumentaciju, izgradnju nove luke za otok … [[Govornik se ne razumije.]] u uvalu Mrtvaška i trenutno stanje dokumentacije garantira mogućnost izgradnje u 2007. godini. Dakle, dokumentacija čim bude spremna idemo to graditi.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Luka Mrtvaška nalazi se na najjužnijoj uvali otoka Lošinja i ona bi trebala biti glavna luka za povezivanje otoka Lošinja, posebno Cresa, prema Zadru, prema otoku Rabu, a naročito je važna za otok Ilovik. Aktivnosti u pripremi dokumentacije su odmakle toliko daleko da se može iduće godine pristupiti izgradnji, te stoga mislim da ovo obrazloženje nije u redu i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 114. iste skupine zastupnika.
Amandman ne prihvaćamo jer luka Osor nije u funkciji prometnog povezivanja otoka s kopnom i međusobno tako da je ona u nadležnosti lučke uprave Mali Lošinj.
Zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Naime, pristanišni gat luke Osor potrebno je dovesti u prijašnje, odnosno upotrebljivo stanje kako bi se omogućio prihvat brodova za što je do 2009. godine ukupno potrebno svega 630 hiljada kuna iz državnog proračuna od čega u 2007. godini 210 hiljada kuna što smatram da je zbilja jedan minoran iznos za proračun, a daje veliki značaj upravo tom zahvatu kako bi se to pristanište dovelo u upotrebljivo stanje pa ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 115. iste skupine zastupnika.
Amandman se na žalost ne prihvaća. Predmetni projekt nije u skupini prioriteta koji ćemo imati u 2007. godini, ali će zasigurno biti u skupini prioriteta koji će biti za 2008. godinu.
Zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Ako je doista tako i ako se doista planira u 2008. godini zahvat na ovom projektu, onda bih ja povukla amandman.
Amandman povučen. Hvala. 116. iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što luka Martinšica na otoku Cresu za koje je nadležno lučka uprava Cres nema potrebnu građevinsku dokumentaciju. Čim bude građevinska dokumentacija spremna i gotova mi ćemo ići u taj posao.
Zastupnica Biserka Perman.
Naime, radi ostvarenja kvalitetnije pomorske veze i optimalnih veza za brzobrodsku liniju u luci Martinšica na Cresu potrebno je rekonstruirati i produžiti pristanišni gat. Što se tiče potrebne dokumentacije građevinsku dozvolu lučka uprava Cres očekuju u siječnju 2007. godine, dakle za nekih mjesec do dva dana, a ukupna potrebna sredstva u iznosu od 5 hiljada kuna od čega 3 i pol, 5 milijona kuna od čega 3 i pol milijuna iz državnog proračuna u sljedeće tri godine mislim da je doista neveliki iznos za dakle milijun kuna u 2007. godini kako bi se paralelno sa ishodovanim dozvolama moglo započeti i sa gradnjom. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 117. iste skupine zastupnica i zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što lučka uprava Cres priprema građevinsku dokumentaciju. Mi vjerujemo da će s obzirom na stanje pripremljenosti građevinske dokumentacije to biti moguće realizirati u 2007. godini.
Zastupnica Biserka Perman.
Pa ako je tako kako gospodin ministar kaže onda povlačim amandman.
Amandman povučen. Hvala. 118. iste skupine zastupnika.
118. amandman se ne prihvaća jer sredstva su osigurana za, sredstva su planirana u 2007. godini.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Moram priznati da uopće nisam čuo gospodina ministra, odnosno njegovo obrazloženje pa bih molio ako može ponoviti, uopće ga nisam čuo.
Recite ministre.
U državnom proračunu još ranijih godina pa tako i u ovom proračunu … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] projekt regionalne otočne zračne luke u Republici Hrvatskoj te se na istom planiraju sredstva koja se koriste za sufinanciranje izrade studije i projektne dokumentacije za regionalnih mreža aerodroma kao i … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] Osigurana sredstva dostatna su dakle i za aktivnosti planirane u 2007. godini.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Hvala lijepa. Ako to znači da je projektiranje, odnosno izrada projektno-tehničke dokumentacije za zračnu luku Rab putem ovih, ovog obrazloženja gospodina ministra ušla u državni proračun ja u tom slučaju povlačim amandman.
Amandman povučen. 119. iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao kod prethodnog amandmana.
Zastupnica Biserka Perman.
Naime, kako bi se aerodrom Grobnik mogao dignuti do nivoa regionalnog županijskog aerodroma do 2009. godine u opremanje je potrebno uložiti ukupno 2 milijuna i 250 hiljada kuna od čega iz lokalnih proračuna milijun 250 hiljada, iz državnog milijun. S obzirom da se radi o projektu u tri godine u 2007. godini bi bio potreban iznos od 3 hiljade kuna što mislim da je doista simboličan iznos, a značio bi veliki iskorak u ostvarenju ovog projekta. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 120. iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer smo mi planirali sredstva u visini 32 milijuna kuna za sve zračne luke u Republici Hrvatskoj i držimo da su ta sredstva dostatna za sve ono što planiramo napraviti u 2007. godini.
Zastupnica Biserka Perman.
Pa u ovoj godini u zračnoj luci Rijeka ostvaren promet od 150 hiljada putnika što je za 30% više u odnosu na isto razdoblje 2005. godine dok se u sljedećoj godini planira ostvariti promet od 230 hiljada putnika. Da bi se ovaj promet zrakoplova i putnika mogao realizirati nužno je povećati sigurnost zračne luke i opremiti je za opsluživanje povećanog prometa zrakoplova i putnika. Infrastruktura, oprema i uređaji su većinom stari preko 30 godina tehnički i tehnološki zastarjeli i zaista su na granici pouzdanosti pa više ne ispunjavaju postojeće stroge standarde sigurnosti zračnog prometa i opsluživanja zrakoplova i putnika. Zato su neophodni hitni zahvati u procijenjenom iznosu koji zračna luka doista nije mogla, nije u mogućnosti osigurati iz vlastitih prihoda jer 70% zračnog prometa čine tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] avio prijevoznici pa je potrebna intervencija iz državnog proračuna, a u tom smislu je i naš župan uputio molbu na ministra pa vjerujem da taj projekt zaista ima svoju opravdanost s obzirom na stanje zračne luke Rijeka i on je zaista treba postati aktivni čimbenik u razvoju turizma i gospodarstva, čitave sjevernojadranske regije što na ovaj način doista neće biti moguće, stoga ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer je su sredstva od visine 3 milijuna i 500 tisuća kuna dostatna za sve planirane aktivnosti na športskim zračnim lukama te držimo da nije potrebno njihovo povećanje.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Kaže ministar da je planirano dostatno sredstava, ali nije rekao je li u tim sredstvima planirano i za ovu sportsku zračnu luku u Krapinsko-zagorskoj županiji. Naime, tu je otkupljeno zemljište za izgradnju sportske zračne luke, u tijeku je postupak ishođenja projektne dokumentacije, glavni projekt za građevinsku dozvolu će biti početkom 2007. godine. Osigurano je negdje oko 3 milijuna 850 tisuća kuna od čega mislim za projekat je potrebno toliko sredstava. 500 tisuća će osigurati županija, osigurava u svom proračunu. Daljnjih milijun 850 lokalne jedinice i računa se na milijun i pol tisuća kuna iz državnog proračuna. A ja sam uvjerena da će i kolega Jarnjak glasati za ovaj amandman.
Već je tu on.
Jesam.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 122. Zastupnik … [[Govornik se ne razumije.]]
Ovaj amandman ne prihvaćamo. Obrazloženje isto kao u prethodnom amandmanu.
Zastupnik Sabati Zvonimir. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Naravno radi se o istoj tematici kao što je i kolegice Zgrebec maloprije obrazlagala. Radi se doista o Krapinsko-zagorskom aerodromu koji je faktički pred završetkom otkupa zemljišta i ishođenjem projektne dokumentacije. Županija je osigurala sredstva u svom proračunu. Gradovi i općine također. Međutim, to je sve skupa nedostatno i doista ne vidim razloga zbog čega ne bi tih milijun i pol kuna koliko treba ovdje se osiguralo u državnom proračunu. Samim time bi i dodatna frekvencija putnika i robe koja se očekuje otvaranjem tog aerodroma mogla učiniti i prosperitetniji za Krapinsko-zagorsku županiju. Pa molim glasovanje o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 123. Zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer su sredstva u 2007. godini odnosno za 2007. godinu dostatna za ove aktivnosti.
Zastupnik Šime Lučin.
Obzirom da ja to nisam uspio vidjeti u proračunu ja bih molio glasovanje iz jednostavnog razloga jer ovaj projekt jer je Zlarin jedan od rijetkih otoka koji nema heliodrom a znam što pogotovo u zimskom vremenu znači taj problem odnosno povezanost i posebno u hitnim slučajevima. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 124. Kluba zastupnika IDS-a.
Taj amandman ne prihvaćamo, obrazloženje isto kao u amandmanu 120.
Valter Poropat, poštovani zastupnik.
Uvaženi gospodine ministre! Zračna luka Rijeka je toliko važan objekt i na svu sreću iz godine u godinu ima sve veći promet i ja vjerujem da ovako skromna sredstva kako smo mi ovim amandmanom predvidjeli od 10 milijuna kuna bio bi dovoljan samo za pokrpati one rupe da tako kažem da bi zračna luka Rijeka bila takva kakva ona barem djelomično zaslužuje, pa vas molim da glasujemo za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 125. Zastupnici Jelena Pavičić Vukičević, Marija Lugarić, … [[Govornik se ne razumije.]] , Nenad Stazić i Gordana Sobol.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što smo mi na pozicijama planiranih 20 milijuna kuna za početak realizacije izgradnje novog putničkog terminala na zračnoj luci Zagreb i ta sredstva su dostatna za 2007. godinu.
Zastupnik Nenad Stazić.
To je jako zanimljivo ministre. Vi sklopite ugovor kao što ste rekli sa Gradom Zagrebom da ćete pola-pola financirati zajednički obnovu zračne luke Zagreb. I taj ugovor predstavlja volju, slobodnu volju dvije strane. Ali onda vi jednostrano kao Vlada i kao parlamentarna većina onoj drugoj strani koja bi to trebala u polovici financirat uzmete 800 milijuna kuna. Pa kako će oni to sada financirati? A zračna luka Zagreb nije zračna luka koju koriste samo Zagrepčani. Pa tu slijeću međunarodne delegacije, tu premijer sa te zračne luke odlazi na svoja putovanja, na koncu iz te zračne luke vi kao ministar odlazite. Ta zračna luka je od nacionalnog interesa i od interesa cijele republike. Nema ove obnove ministre, ako država ne preuzme svoju obavezu kada ste Zagrebu oteli 800 milijuna kuna da pomognete da se barem kapitalni objekti izgrade. Neće ih biti ministre. Nema ih od čega biti. 800 milijuna kuna fali. Oni su završili direktno kod ministra Šukera. Pa od tih 800 milijuna kuna, pa nek' 20 bar izdvoji za ovu zračnu luku Zagreb, Zagreb metropolu Hrvatske, glavni grad svih Hrvata kako ste mu tepali. Potrebna je obnova te zračne luke. Dajte, smilujte se. Smilujte se prema Zagrepčanima.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 126. Zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] Mi nismo niti … [[Govornik se ne razumije.]] niti itko od nas tražio da bi, nit smo zaprimili bilo kakav zahtjev ili projekt za financiranje ovako jedne zračne luke.
Zastupnik Šime Lučin.
Obzirom da ovaj aerodrom nije nova priča već nekih 20.-tak godina se o njemu priča, obzirom da su u ranijem sazivu i kolege iz HDZ-a zastupnici također tražili sredstva za ovaj aerodrom i prema mojim informacijama postoji određena dokumentacija, ali bi sa cijelom pričom trebalo počet. Ja jednostavno molim da se napokon za Šibenik i Šibensku županiju nešto napravi jer ako pogledate proračun vidjet ćete da vam postoji različit odnos prema Šibenskoj županiji u odnosu na Zadarsku. Pa barem kolege simbolično iz te županije neka dignu ruku iako amandman znam da neće proći. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 127. Mato Arlović, Ljubica Brdarić.
Pa ovaj amandman se ne prihvaća. O njemu smo prije razgovarali kod amandmana 120. dakle, obrazloženje isto kao kod amandmana 120. a to je se ta sredstva nalaze u okviru onih 35 milijuna predviđenih za sve zračne luke.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine ministre, ali radi se o prije svega zračnoj luci koja je namijenjena za teretni prijevoz. Radi se o zračnoj luci koja treba biti polazna, izvozna luka poljoprivredno prehrambenih proizvoda iz Slavonije i Baranje. To je broj jedan. Broj dva, iz onih sredstava, od onih 35 milijuna jasno je da se ovaj dio neće moći napraviti i neće po prioritetu doći na red s obzirom na putne zračne luke putničkog zračnog transporta. Prema tome, sasvim je jasno da ovo pitanje, osim toga ne radi se o nekakvim velikim novcima. Radi se o 2 milijuna i 600 tisuća kuna i ja osobno očekivao sam u najmanju ruku ako već zbog politike se ne može prihvatiti privremeni amandman da kažete da ćete preraspodjelu u ministarstvu osigurati novce i to riješiti, jer je to pitanje koje visi već par godina, vezano za funkcionalno djelovanje i zračne luke u Osijeku. Stvarno mislim nema rezona da se to ne riješi što prije, bar u idućoj godini [[Upadica: Slažem se.]] Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 128. Zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što je ovo već u državnom proračunu i što će izgradnja i nadogradnja tog pristaništa početi u drugoj polovici 2007. godine. Ne može prije iz razloga što se priprema projektno-tehnička dokumentacija.
Zastupnik Šime Lučin.
Pa, ja bih zahvalio ali isto bih molio glasovanje, iz jednostavnog razloga. Ja sam jako skeptičan za sve projekte koji počimaju u drugoj polovini 2007. godine.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 129. zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer to mora financirati ovlaštenik koncesije a ne država.
Zastupnik Šime Lučin.
Povlačim.
Povučen. 130. zastupnik Ante Markov.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer za svaku novu liniju potrebno je raspisati natječaj sukladno Zakonu o prijevozu u linijskom, pomorskom, obalnom pomorskom prometu s pretpostavkom da koncesionar toj liniji nabavi odnosno ponudi odgovarajući brod. Ako se pak radi o izletničkim brodovima onda su tu osigurana sredstva, to znate, u državnom proračunu za obnovu izletničke flote i ostvaruju se u cijelosti prema zahtjevima privatnih brodara.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, … [[Govornik se ne razumije.]] skupina je jedina otočna skupina na Jadranu gdje ima stanovnika koji stalno imaju mjesto prebivališta tamo, koji nemaju ama baš nikakvu poveznicu sa kopnom ni sa obalom. Znači, to je jedina otočna skupina koja broji preko 200 otoka na kojima ima stanovništva koje stalno živi i postojao je načelan dogovor da se u suradnji lokalne samouprave i središnje vlasti napravi određena linija koja bi povezivala kornatsko otočje sa kopnom odnosno sa onim dijelovima koji su potrebni da se povežu. Zbog toga mi nije jasno da se na tim pozicijama ne mogu naći sredstva kojima bi se na neki način makar prišlo realizaciji rješenja tog problema koji je gorući jer kažem pokriva jednu otočnu skupinu koja je značajna ne samo po tome što predstavlja turistički izazov nego i po činjenici što tamo žive i pokušavaju se održati ljudi, stanovnici koji su ustvari ne samo vlasnici tih otoka nego i predstavljaju zadnji otpor da ti otoci nestanu u valu naše klasične hrvatske prodaje i da više umjesto da budu naši hrvatski da dođu pod ruke onih koji će više ponuditi. Prema tome, uspostava upravo te linije je pružanje ruku i vlasnicima lokalnoj samoupravi ali i jedan ozbiljan nacionalni potez kojim se želi doprinjeti da se ti otoci ne samo zaštite nego da se i zaštite ljudi na tim otocima. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 131. zastupnice Vesne Škare Ožbolt.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je i sjednicom Vlade u Sisku takva odluka donesena, dakle osigurat će sredstva s pozicija Hrvatskih cesta za realizaciju tog projekta.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 132. zastupnici Biserka Perman, Slavko Linić, Anton Peruško, Zdenko Antešić i Gordana Sobol.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer je on u nadležnosti Županijske uprave za ceste Primorsko-goranske županije. Slijedom toga on će se i urediti sredstvima iz plana i programa županijske uprave za ceste.
Zastupnica Biserka Perman.
Nažalost, županijska uprava za ceste naprosto nema sredstava za uređenje ove prometnice a projekt se odnosi na ovu dionicu Križišće-Melnice u dužini od 4,5 kilometra u Primorsko-goranskoj županiji koji da bi se povećala sigurnost prometa i omogućilo bolje povezivanje naselja i uspostavile nove autobusne linije nužno je sanirati oštećenja i proširiti ovu cestu a radove bi trebalo provesti u slijedeće tri godine i njihova ukupna vrijednosti iznosi 13 milijuna kuna od čega je iz državnog proračuna nužno 3 milijuna a u 2007. milijun kuna jer jednostavno taj dio županijska uprava za ceste naprosto ne može pokriti. Ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 133. zastupnik Zdenko Antešić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti ovakav kao što je napisan iz razloga što je dio projekata je već u četverogodišnjem planu a dio jednostavno će biti u slijedećem četverogodišnjem planu Hrvatskih cesta. Radi se o prevelikim iznosima.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Kad bi to bilo tako kako vi gospodine ministre govorite ja bi ovaj amandman povukao, međutim to nije tako. Cesta D-100 Rozina-Lošinj je izrađena u jednom vrlo malom dijelu a ona je u stanju da je po njoj voziti pravi horor. Ne znam da li ste kad se provozali tom prometnicom, posebno obilaznica Vranskog jezera koje je zaštićena zona vezano za snabdijevanje pitkom vodom. Dakle, tamo su lani prestali nekakvi radovi i nema naznake da će ići dalje. Prometnica Valbiska-Krčki most o njoj smo prije govorili, ona je usko grlo za uspostavljanje tog prometnog koridora. Cesta Lopar-Mišnjak već je pet godina u programu izgradnje otočkih prometnica, međutim evo po njoj se već tri, četiri godine prčka, ne da radi nego prčka nešto i svakako zahtijeva ozbiljnu rekonstrukciju a o cesti Stinica D-8, za spoj ceste D-8 prema Stinici govorili ste u obrazloženju amandmana vezano uz izgradnju luke Stinica, međutim tu bojim se da sredstva koja su osigurana o tome smo govorili i prošle godine i pretprošle godine, međutim opet nema od toga ništa. Dakle, molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 134. zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman ne prihvaćamo iz razloga što je projekt kopno-otok Čiovo, most kopno-otok Čiovo je u programu Hrvatskih cesta 5., 8., pripreme se intenzivno vrše i zasigurno će započeti realizacija tog vrlo važnog projekta.
Zastupnik Šime Lučin.
Gospodine ministre, ja sam na stavkama pokušao iskopati i što sam našao, zapravo nisam našao ni kune ono čini mi se pola milijuna kuna za ovaj projekt. Vi ste u šestom mjesecu gospodinu Nenadiću kad vas je pitao što je s ovim projektom, gospodin Nenadić je jako lijepo govorio o zaštiti povijesne jezgre grada Trogira, o prometnoj povezanosti i problemu, vi ste mu tada rekli da će izgradnja mosta početi 2007. godine. Obzirom da ja nisam našao koliko sam se trudio u svim stavkama proračuna novce potrebne da taj projekt počne ja bih vas molio ipak da bude glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 135. zastupnik Šime Lučin.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je taj projekt također u nadležnosti Hrvatskih cesta i on će se realizirati sredstvima Hrvatskih cesta.
Zastupnik Šime Lučin.
Ovaj projekt, dakle riječ je o cestama, o nekoliko pravaca na otoku Pagu, zaobilaznici i mostu koji spaja staru gradsku, staru gradsku jezgru sa prostorom gdje su skladišta soli, bio je prije 4 godine u Državnom proračunu i tada izrađena cjelokupna projektna dokumentacija. Nažalost stanje tih cesta je takvo da zahtijeva hitnu rekonstrukciju. Posebno most koji treba izgraditi novi. I obzirom da ni u ovom slučaju nisam uspio naći te stavke molio bih glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 136. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran i Ljubica Brdarić.
Ovaj amandman nema potrebe prihvati, mi ga ne prihvaćamo iz razloga što smo sa vodstvo Slavonskog Broda i županije praktički sve definirali, a to znači da izgradnja istočne vezne ceste u Slavonskom Brodu odnosno produžetka Svačićeve ulice sa južno … [[Govornik se ne razumije.]] Gradiške u nadležnosti Hrvatskih cesta, i to će raditi Hrvatske ceste. Izgradnja spoja industrijske zone Đaković i carinske uprave na mrežu državnih cesta je u nadležnosti lokalne samouprave ali i to smo se dogovorili da će se tu, i tu uključiti Hrvatske ceste skupa sa Županijskom upravom za ceste i lokalnom samoupravom i financirati taj projekt.
Zastupnik Mato Gavran.
Dobro. Ako sam shvatio gospodine ministre sve ove ceste koje smo tražili su već predviđene Proračunom i očekujemo da će biti [[Upadica: Jesu.]] izvršene iduće godine i povlačim amandman. Hvala.
Amandman povučen. Hvala. 137. zastupnik Šime LUčin.
Amandman se ne prihvaća jer je, jer je to sve planirano i realizirat će se kroz program … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskih cesta tako da nema potrebe prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnik Šime Lučin? Povućen. Hvala. 138. zastupnik Anton Peruško.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje: priprema i izgradnja obilaznice Barbana na pravcu državne ceste D-66 u nadležnosti Hrvatskih cesta. Ista će se realizirati kroz program Hrvatskih cesta a u skladu sa člankom 9. Zakona o javnim cestama.
Zastupnik Anton Peruško.
A teško se razumije ali htio bih ukazati na jedan ozbiljan problem, problem ove, to nije nikakva državna cesta i niti to sliči na državnu cestu. Evo neka to kažu zastupnici iz Istre. Tu je Brbanac, kolega Meden pa zna kako tamo kamioni moraju ići u rikverc da bi s jedne državne ceste uključili se na drugu, a da pri tom ne oštete s jedne strane društveni dom, a s druge strane ovu crkvicu. Ja nisam u potpunosti vas razumio. Slabo se čuje. Ovdje je jedan tipfeler, nisam tražio 100 milijuna nego 10 milijuna a bio bih zadovoljan i sa milijonom za ovu godinu samo da se taj program realizira. Obzirom da nisam totalno razumio što ste rekli, čini mi se nekakvo obećanje je pa tražim glasovanje.
Molim glasovati. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 139. zastupnica Jagoda Martić.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što on nije realiziran odnosno početak realizacije nije počeo zbog neusklađenosti prostornog plana grada i idejnog rješenja čiju izradu su naručile Hrvatske ceste. S obzirom da je nedavno donesen novi prostorni plan Hrvatske ceste će dalje krenuti u realizaciju ovog projekta.
Zastupnica Jagoda Martić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa upravo naime tu se radi o rješenju ulaza, istočnog ulaza u grad Makarsku koji je jako problematičan. To se zapravo radi o rekonstrukciji raskrižja državnih cesta D-8, znači Jadranske magistrale i D-512 Makarska ravša sa županijskom cestom Ž-6198. To je raskrižje gdje se naročito u toku ljetnih mjeseci stvaraju velike gužve i to i iz pravca Splita i iz pravca Dubrovnika i ono što je zanimljivo da je to zapravo već 2002. su bila predviđena sredstva za rješenje ovog problema odnosno za rekonstrukciju tog raskrižja ali upravo ono što ste i vi rekli zbog nepostojanja planske dokumentacije znači u tadašnjem važećem prostornom planu tog raskrižja nije bilo. Taj se projekt nije izrealizirao i ja sam u 7. mjesecu prošle godine postavila pitanje vašem Ministarstvu da li se od tog projekta odustalo? Vi ste mi u svom odgovoru izričito rekli da Hrvatske ceste nisu odustale od namjeravanog zahvata u prostoru te će istom pristupiti u skladu s novim prostornim planom grada Makarske odmah po njegovu donošenju. I sami ste rekli prostorni plan grada Makarske je donesen 7. listopada 2006. godine i u njemu je ucrtan koridor prometnog raskrižja. Prema tome smatram s obzirom da tek nam 2007. godina dolazi da je nužno da ovo uđe u program. Ja sam gledala stavke i u proračun i u, Hrvatskih cesta. Ovaj projekt nisam našla. I zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 140. zastupnik Nenad Stazić.
Nažalost ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su za upravljanje županijskom cestom nadležna, nadležne županijske uprave za ceste. Tako i u ovom slučaju je nadležna županijska uprava za ceste Primorsko-Goranske županije. Ali u njihovim planovima to je i oni će sanirati i rekonstruirati tu cestu.
Zastupnik Nenad Stazić.
Evo vidite ministre. Vi ste ovaj proračun nazvali proračunom ravnomjernog razvoja. I sad pogledajte vi kako se to ravnomjerno razvija Hrvatska da vi za komadić ceste od 4 i po kilometra ne želite izdvojiti milijun kuna. U proračunu koji je rastao 9 milijardi kuna. Milijun kuna nema za jednu cestu. Vi kažete: «To će županijska uprava za ceste Primorsko-Goranske županije.» Pa i vi i ja znamo da tamo novaca nema. Nema. 800 milijuna kuna je završilo na centralnom računu kod ministra Šukera. To je rezultat decentralizacije i ravnomjernog razvoja Hrvatske i kad smo upozoravali i sad upozoravamo nema razvoja, nema. Vidite da 4 i po kilometra ceste neće napraviti. Neće se napraviti jer županijska uprava nema tih novaca a vi ne date da tih milijun kuna od tih 9 milijardi koliko vam je proračun narastao, od 800 milijuna kuna koje ste uzeli Gradu Zagrebu ne date za 4 i po kilometra ceste. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman zastupnika Nenada Stazića.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je izgradnja već započela i ona će se realizirati dalje po predviđenom planu.
Zastupnik Nenad Stazić.
Evo, Sveta Nedjelja je jedna od onih mjesta koje će loše proći po ovom novom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave. I sad tu treba komadić zaobilaznice, 3 i pol milijuna kuna. Svetoj Nedelji su novci uzeti ali sad kad treba ravnomjerno razvijati Svetu Nedelju i obilaznicu onda novaca nema. Nema. Uzelo se, a ne da se. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer se projekt realizirati kroz program i plan Hrvatskih cesta, a sa pripremama se već započelo.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Obećanje je potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske kolege Polančeca da će sljedeće godine početi graditi brza cesta Gradec-Koprivnica-Gola. Budući, i to metar prema Koprivnici, metar prema Bjelovaru od granica, jel. Budući da nema te ceste u programu od gradnje i odražavanja javnih cesta, Hrvatskih cesta od 2005. do 2009., budući da toga nema u državnom proračunu postavlja se pitanje kako će se to graditi. Još uvijek nema niti lokacijske dozvole, a kamoli da imamo građevinski dozvolu, da imamo riješene imovinsko-pravne odnose, a bilo bi dobro da imamo proračunsku stavku. Dakle nema ceste niti za Koprivnicu, niti za Bjelovar sljedeće godine bez obzira što o tome govorio potpredsjednik Vlade. Meni je žao što potpredsjednik Vlade jedno govori u javnosti, a drugačije glasa na sjednicama Vlade. Ali ja bi molio da se ovaj Sabor izjasni o tome da li će i u narednom razdoblju, a ove 4 godine nije ništa napravljeno Podravina ostati slijepo prometno crijevo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 144. Kluba zastupnika IDS-a. Molim? [[Upadica: 143.]] 143. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Priprema izgradnja brze ceste Stara Gradiška-Okučani-Pkarac-Veliki Zdenci-Virovitica-Terezino polje realizirat će se u skladu sa narednim programom Hrvatskih cesta tako da ga nema potrebe prihvaćati.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ministre, treba pročitati program građenja i održavanje javnih cesta u Republici Hrvatskoj koji je prihvaćen na sjednici Vlade 23. prosinca 2004. godine za razdoblje od 2005. do 2009. godine. Tamo točno pišu dionice koje će se graditi. Nažalost ne može čak niti stavkom koja je predviđena u proračunu Hrvatskih cesta, a ona je negdje oko 400 milijuna kuna godišnje za izgradnju brzih cesta ostvarit se taj plan. A ovdje je na sjednici Vlade u Požegi 2004. godine rečeno da će ovo biti već 2006. godine u izgradnji, a ne da će tek početi pripremni radovi u 2007. godini, a potpuno je izvjesno da ni sljedeće godine osim u predizbornoj kampanji vjerojatno neće biti ništa napravljeno. Pa bi ja molio da se o ovome glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 144. Kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Jer je modernizacija državne ceste Buzet-Roč-Lepoglav je u programima i planovima Hrvatskih cesta.
Zastupnik Damir Kajin.
Ako je u programima Hrvatskih cesta mene to raduje. Već ove godine trebalo je započeti sa modernizacijom jednoga dijela te ceste od Buzeta prema Roču odnosno prema Lupoglavu. Ali želim napomenuti da je to jedna od najnesigurnijih cesta u Istri sa najviše crnih točaka, cesta koja je u najlošijem stanju možda od postojećih u Istri, ako izuzmemo onu sramotu od … [[Govornik se ne razumije.]] do tunela Učke. Utoliko mislim da sa ovih 10 milijuna kuna moglo bi se nešto napraviti. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 145. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Jer je modernizacija rekonstrukcije izgradnja državne ceste na potezu Cres-Lošinj u planovima i provest će se sukladno tim planovima koje imaju Hrvatske ceste.
Zastupnik Damir Kajin.
Pa mene raduje da je također i cesta Cres-Lošinj u planovima Hrvatskih cesta. Međutim ona je u katastrofalnom stanju. Razvoja turizma na našim otocima bez suvremenih prometnica nema i utoliko držim kada bi se proračunski osiguralo tih 20 milijuna kuna da bi se znatno pripomoglo razvoju i jednog i drugog otoka, odnosno hrvatskog turizma u cjelini. I u toliko molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 146. istog kluba.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Jer su pripreme za dogradnju drugog kolnika su već počele.
Zastupnik Damir Kajin.
Da. Ovdje je riječ o proširenju gradske zaobilaznice u Puli. Tu mi predlažemo da se u proračunu osigura 30 milijuna kuna imajući na umu da Županija istarska je u državnom proračunu zastupljena sa svega 42 milijuna kuna, a radi se o to nasušnoj potrebi građana Medulina, Pule i tamo okolnih mjesta, odnosno radi se o jednoj turističkoj cesti. Pogotovo ljeti tamo je nesnosan promet. Onda molim da se o tome glasa.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 147. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Jer se i ova rekonstrukcija mosta preko kanala u dolini Raše nalazi u programima Hrvatskih cesta.
Zastupnik Valter Poropat.
Poštovani gospodine ministre. Ovo što se je desilo na mostu koji prelazi obuhvatni kanal broj 2 u Raši desilo je prije nekih 2 tjedna. To je nešto stvarno nešto posebno teška situacija s obzirom da je zabranjen promet pred sam, preko jednog kolničkog traka, a potpuno je zabranjen promet za kamione. Samim time ovdje nastaju velike gužve i veliki problemi sa opskrbom i sa svim ostalim što državna cesta Rijeka-Pula, dakle magistrala mora na kraju krajeva imati. Međutim, evo želim reći da je evo jutros me nazvao gospodin Vivoda, član Uprave Hrvatskih cesta iz ureda gospodina Bobana i obećano mi je da je to u fazi hitnog rješenja jer je stanje na toj cesti vrlo, vrlo kritično. Hvala lijepa, povlačim ovaj amandman.
Amandman povučen. Hvala. 148. kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman se ne prihvaća. A obrazloženje je kao u prethodnom amandmanu.
Zastupnik Damir Kajin.
Hvala gospodine ministre. Međutim, ja razumijem, sve je u programima Hrvatskih cesta. Ali nikako da se ti programi Hrvatskih cesta počmu i ostvarivati. Ovaj amandman koji se tiče modernizacije ceste Marčana – Prodol s naglaskom na zaobilaznicu oko Barbana u hitnoj mjeri bi riješio upravo situaciju u tom dijelu Istre gdje morate imati na umu da se tamo nalazi u Raši nekoliko kapitalnih i za hrvatske prilike gospodarskih subjekata prije svega s naglaskom na holcim, da mnogi kamioni prometuju kroz najuže gradsko središte Barbana i utoliko držim da bi u što je moguće kraćem roku trebalo započeti s gradnjom te zaobilaznice i razumljivo tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 149. Kluba zastupnika IDS-a. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i prošlo i kao u članku, amandmanu 146.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Mi vjerujemo da razumijete prioritet ovog čvorišta. Radi se o izlasku ipsilona u Pulu i vjerujemo da će se kroz određene programe ovo riješiti. Pula ulazi pogotovo sada sa završetkom istarskog ipsilona u ogromne prometne probleme koje već i do sad ima i koje grad jednostavno sam ne može riješiti. Radi se o državnim cestama i ne radi se samo o Gradu Puli, nego o području cijele južne Istre te stoga ja molim da imate razumijevanje u svim programima kako bi se ovi problemi riješili i povlačim ovaj amandman.
Hvala. Amandman povučen. 150. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća. Mala Huba – Buzet. Obrazloženje je kao i u prethodnom amandmanu. Dakle, nalazi se u programu Hrvatskih cesta i nema potrebe ići s novom stavkom od 10 milijuna kuna.
Zastupnik Damir Kajin.
Pa da, za izgradnju zaobilaznice Mala Huba Crnegla u Buzetu mi predlažemo da se osigura u proračunu 10 milijuna kuna. Treba samo naglasiti da je Buzet pogranično mjesto, da je to de facto ulaz u Republiku Hrvatsku. Jedna od kapitalnih prometnica kojim se povezuje sjever i jug Istre, odnosno od graničnih prijelaza preko Buzeta Rijeka i konačno imajmo na umu činjenicu da se u hrvatsku cestogradnju iz godine u godinu ulažu milijarde i milijarde kuna, a da Istra do dana današnjeg de facto nije dobila niti jedan ne kilometar, metar auto-cesta. Predlažemo da se podrži ovaj amandman temeljem kojeg bi se osiguralo za ovu zaobilaznicu u Buzetu 10 milijuna kuna i molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 151. istog kluba.
Ovaj amandman također ne prihvaćamo i nema potrebe prihvatiti jer je državna cesta na potezu Ponte Porton do čvora Nova Vas nešto što će se raditi. Naime, već je dobivena i građevinska dozvola. Prema tome, projekt je krenuo.
Zastupnik Damir Kajin.
Da, poštovani gospodine ministre razumijem ovo obrazloženje. Radi se znači o amandmanu koji tangira dio ceste od Ponte Portona prema Novoj Vasi. Time će se zasigurno skratiti tridesetak, možda četrdesetak minuta kuna, ovaj minuta vožnje od Novigrada ili Umaga do Rijeke. Znam što se radi na toj prometnici. Točno je da je građevinska dozvola u tijeku ishođenja. Ona još uvijek nije dobivena kao što je ovdje rečeno, ali povlačimo amandman i držimo ljude u Hrvatskim cestama za riječ da će se u narednoj 2007. započeti s gradnjom ove prometnice.
Amandman povučen. 152. zastupnika Zlatka Koračevića.
Ne možemo prihvatiti iz razloga što je program CEB-5 već definiran i nije moguće raditi dopune ili izmjene sadržaja predmetne odluke. Tako da na žalost moramo amandman odbiti.
Zastupnik Zlatko Koračević.
Pa, samo da ukratko kažem da naselje Remetinec u Gradu Novi Marof ima tristo dvadesetoro djece. Sto pedesetoro djece putuje u školu u Novi Marof. Priča je koja je vjerojatno slična mnogim dijelovima države. Činjenica da je Varaždinska županija samostalno krenula u izgradnju i dogradnju školskog prostora i izgradnju 15 sportskih dvorana kroz javno privatno partnerstvo. Činjenica da je Varaždinska županija osigurala besplatni prijevoz srednjoškolaca, a istovremeno i činjenica da u državnom proračunu za 2007. Varaždinske županije potpuno isključena. Ja molim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 153. zastupnici Mato Arlović i zastupnica Ljubica Brdarić.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je za ovaj projekt a to je dogradnja drugog kolnika na južnoj obilaznici Osijeka već ishođena lokacijska dozvola i on će realizirati u skladu sa planovima Hrvatskih cesta.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Ja bih samo volio da napokon se realizira. Ovo iz godine u godinu, svaki puta već je ishođena građevinska dozvola, gotove su projektna dokumentacija, predviđeno je u planu izgradnje cesta. Ali, … [[Govornik se ne razumije.]] kolnika južne obilaznice Grada Osijeka nema, a radi se o cesti ili dijelu ceste koja je najopterećenija po prometnim vozilima u Republici Hrvatskoj i koja izaziva ne samo prometnu gužvu nego i veoma, veoma opasne prometne događaje koji su opasni po život ljudi i zdravlja naravno ljudi i između ostaloga izaziva veliki dio prometnih nesreća koje završavaju tragično. I zbog toga ovdje imamo odgovornost kada je u pitanju sigurnost na cestama. Najviše, prometa na cestama najviše upravo zbog nedostatne i neodgovarajuće ceste, a ne toliko u vozilima i vozačima i molim vas da onda što prije pristupite realizaciji, pa ako je točno ovo što ste rekli nema druge nego ćemo probati kontrolirati da se to i realizira, a mi ćemo povući amandman.
Hvala. Amandman povučen. 154. Zvonimir Sabati, Miroslav Čačija, Ivan Kolar.
Amandman 154. ne prihvaćamo i nema ga potrebe prihvatiti. Radi se naime o sanaciji klizišta na području Krapinsko-zagorske županije. Mi smo čim se to dogodilo izašli na teren skupa sa Hrvatskim cestama. Hrvatske ceste su snimile situaciju. Naručile projektnu dokumentaciju bez koje se ne može to sanirati, a prije toga je raspisan natječaj. Dakle, kompletna projektna dokumentacija sanacija klizišta je napravljena. Ovih dana se raspisuje i natječaj za sanaciju tih klizišta. Prema tome, nema potrebe ovdje ići sa amandmanom i tražiti 32 milijuna kuna kad je već to sve skupa praktički pred realizacijom.
Zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, sve je ovo lijepo rečeno. S obzirom da toga fakat nema u proračunu ja ne znam da li će to biti i sve sanirano što je tamo kiša, obilna kiša koja je bila ove godine napravila. Prijedlog je doista da se osiguraju sredstva od 32 milijuna kuna. Ja ne znam da li su ta sredstva uopće i planirana. Međutim ako je u pitanju samo dokumentacija, ako je u pitanju početak radova to onda ove nadolazeće godine neće biti sanirano pa ja ipak predlažem da se o tom amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 155, zastupnik Ante Markov.
Ovaj amandman se ne prihvaća i gospodin zastupnik zna da je tu problem, veliki problem imovinsko-pravni i treba vremena da se to pitanje riješi. Kada se taj problem imovinsko-pravni riješi, tada će se i pristupiti realizaciji tog projekta.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine ministre točno je da postoji imovinski dio problema, dio dokumentacije na toj cesti D121 kroz mjesto Tisno koje prolazi je jedini dio ukupne državne ceste koji je i sa sigurnog aspekta, sa aspekta protočnosti prometa, sa aspekta razvoja turizma upravo neka dio ceste koji zaustavlja normalni protok ljudi i robe ne samo tijekom turističke sezone nego i tijekom cijele godine. Općina je uložila sredstva u izradu dijela dokumentacije, napravila je dio potpornog zida, osigurala je i rješavanje dijela koji se odnosi na imovinsko-pravne odnose i mislim da nema nikakvog razloga da Hrvatske ceste ne pristupe izradi ovog drugog dijela u smislu toga da se počne sa realizacijom ceste, odnosno da ona bude u onom dijelu prigotovljena do početka turističke sezone kako bi se moglo na neki način i taj dio ceste staviti u onu funkciju u kojoj naše ceste i trebaju biti. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 156, amandman je odbijen. Identičan. Idemo na 157, zastupnik Ante Markov.
Ovaj amandman ne prihvaćamo i čekamo da se … [[Ne razumije se.]] Murtera, za taj projekt sanacije i realizacije druge fazne obnove obale u Murteru bude predloženo stare općine Murter i ako zadovolji kriterije, a nema razloga da ne zadovolji mi ćemo ga uvrstiti u okviru pozicije razvoj jadranskih otoka već u sljedećoj godini.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče i gospodine ministre, upravo taj dio je riješen detaljnim planom uređenja koji je prije nekoliko dana i aktiviran, znači da je u skladu sa zakonom su se stekle sve okolnosti da se može pristupiti realizaciji i evo ja držim da vi kao ministar se potvrdili da će u slučaju da postoje svi dokumenti da se taj projekt realizira da će oni početi sa svojom realizacijom te da će se završiti i na taj način upotpuniti jednu obalnu liniju koja je jako bitna za mještane i za razvoj turizma i evo ja vam se zahvaljujem na taj način i povlačim.
Hvala. Amandman povučen. 158, Klub zastupnika HSS-a.
Ovaj amandman odbijamo jer nije predviđena pozicija u proračunu hrvatskih … [[Ne razumije se.]] turizam. Taj je projekt završen. Mi otvaramo sljedeće novi projekt, a to je projekt izrade višegodišnjeg projekta turističke … [[Ne razumije se.]] bilance koji će se sukladno praksi drugih … [[Ne razumije se.]] mjeriti, s kojim će se mjeriti istinski doista doprinos turizmu u stvaranju GDP-a … [[Ne razumije se.]] na ukupan razvoj nacionalnog gospodarstva. Takva bilanca dati će zasigurno i podloge za mjere ekonomske politike koje će se poduzimati u pravcu i poljoprivredne proizvodnje, ali i drugih gospodarskih grana.
Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre pa projekt "Hrvatski proizvod za hrvatski turizam" je nastao na neki način kao reakcija upravo ovoga Doma kad smo raspravljali u više navrata o Prijedlogu zakona o poticanju domaće proizvodnje za plasman u turizmu. Vlada je tada kao upravo u obrazloženju zašto neće prihvatiti takav oblik potpore domaćem gospodarstvu najavila projekt "Hrvatski proizvod za hrvatski turizam" i taj projekt je i institut za turizam u svom obrazloženju napravio kao projekt koji je prezentiran prije nekih 7-8 mjeseci hrvatskoj javnosti, saborskim zastupnicima, članovima odbora i uistinu mislim da nema potrebe ili mislim da bi trebalo uistinu iznaći sredstava na poziciji tog projekta, jer taj projekt naprosto ako mu ne damo financijska sredstva neće moći krenuti, nećemo moći stvoriti hrvatski proizvod za hrvatski turizam ako ne osiguramo određene pozicije, odnosno ako ministarstvo u okviru svojih sredstava ne preraspodijeli određena sredstva za ovaj projekt. Ja držim da je ovo ključan projekt. Mi stalno u Parlamentu raspravljamo o tome kako podići domaću proizvodnju, kako otvoriti nova radna mjesta, kako od hrvatskog proizvoda stvoriti brend koji će biti prepoznatljiv i ne samo u Hrvatskoj nego i u svijetu i onda znate sve lijepo napišemo i onda na kraju ne realiziramo. Mogli smo u ovaj projekt staviti makar pet milijuna kuna da stvorimo poticaj za mali neki razvoj pa bi iduće godine zasigurno napravili mnogo više. Glasujmo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 159, zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Nema potrebe ovaj amandman prihvaćati, mi ga ne prihvaćamo iz razloga što su već planirana sredstva za projekt izgradnje luke Slavonski Brod, odnosno za izgradnju … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] u luci Slavonski Brod na pozicijama proračuna gradnja i održavanje lučke građevine u lukama unutrašnjih voda od državnog značaja.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Ugodno je čuti gospodine ministre da su planirana sredstva dostatna za sve ono što mi očekujemo da se od luke Brod učini. Naime ona bi trebala biti nositelj gospodarskog razvoja grada Broda, Brodsko-posavske županije, ali usuđujem se reći i znatnog dijela Slavonije. Izgradnjom istočne vezne ceste koju ste obećali da će biti iduće godine, stvoriti će se sve pretpostavke za brži razvoj i ove luke. Na taj način i bržeg zapošljavanja velikog broja nezaposlenih sa područja Brodsko-posavske županije koji trenutno 16 tisuća od toga u gradu Brodu polovica. Ja vas molim da sredstva koja ste planirali maksimalno ubrzamo, ako je moguće i pojačamo kako bi ova luka i svi oni koji planiraju doći u luku što prije došli u poziciju da mogu početi raditi. Ako sam dobro shvatio i otprilike po, ja ih nisam iščitao iz proračuna, naprosto te pozicije nisam vidio, u Kumletuvu je, ne znam koliko je sredstava predviđeno za luku Brod, iz vašeg se dade zaključiti da će biti dostatno za sve ove projekte, ako je tako ja povlačim amandman.
Amandman povučen. 160, Klub zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća jer smo mi u 2007. godini planirali i započinjemo s poticajem seoskog turizma temeljem programa kreditiranja seoskog turizma koji se planira sa subvencioniranjem kamatnih stopa. Prema tome, već smo to planirali i osigurali sredstva.
Zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala gospodine predsjedniče. Moram reći da usprkos optimizmu koji ministar ovdje iznosi pred nama da je već započeto. Ja ne gajim baš to uvjerenje. Naime, svi mi kad govorimo o pružanju usluga, turističkih usluga i kad govorimo o razvoju sela i kad govorimo o populacijskoj politici, itd., da malo se govori o stvarnom seoskom turizmu i upravo iz tih razloga volio bih da i u proračunu stoji ta stavka da bi se mogli planirati, seoska gospodarstva mogla planirati određeni svoj razvoj. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 161., zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer ćemo ta sredstva koja se duguju stanarima u Vukovaru zbog neplaćanja pričuve na …
161, ministre.
Ispričavam se. Ovaj amandman se ne prihvaća također jer smo mi za 23% povećali sredstva u odnosu na prošlu godinu za pomoć Hrvatima u BIH i oni sad iznose 27 milijuna kuna. Dakle, 23% više nego prošle godine i u budućnosti ćemo to povećavati itekako.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Dakako da sam ja zadovoljan da su se povećala solidarna sredstva kojima Republika Hrvatska pomaže ubrzani povratak Hrvata u Bosni i Hercegovini. Ne samo njih nego i drugih osoba koje su raseljeni iz Bosne i Hercegovine i nalaze se kao izbjeglice u Republici Hrvatskoj. Međutim, smatram da je ovo nedostatna sredstva, radi se o svega 27 milijuna kuna, a radi se zapravo o strateškim interesima s obzirom, između ostaloga i na pitanja koja se trebaju uređivati sada i promjenom Ustava unutar Bosne i Hercegovine, ali i pripremama završne faze, jedne od završnih faza zapravo, položaj međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini. Zbog toga mi moramo učiniti puno, puno više da omogućimo ubrzani povratak ljudi u svoje domove i da im se omogući mirno posjedovanje svojeg vlasništva i … [[Zbog predsjedničkog zvona govornik se ne razumije.]] u Bosni i Hercegovini. Mi smo predložili relativno malo povećanje u odnosu na ovo što je već planirano. Predložili smo da to bude svega još novih 8 milijuna kuna, dakle, 35 milijuna kuna, što u biti kada se podijeli na Hercegovinu, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] županiju, zatim kad se na srednju Bosnu podijeli, na Bosansku Posavinu onda je to zapravo vrlo malo u odnosu na ogromne potrebe koje su vezane za obnovu tog prostora i ogromnu razrušenost koja se tamo dogodila. Zbog toga tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 162., iste skupine …
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka tijekom 2004. godine temeljem Zakona o područjima od posebne državne skrbi, s korisnicima stambenog zbrinjavanja zaključilo ugovore i zaključit će do kraja godine sve ugovore o najmu stanova. Nakon toga slijedi i prodaja tih objekata, a onda ćemo kao što je ovdje bilo i u jednom odgovoru na zastupničko pitanje i kazano, tu najamninu uključiti u onu masu sredstava koje će korisnici kreditom otplaćivati prilikom kupnje svojih objekata u kojima žive, a iz toga će se onda i podmiriti nastala dugovanja stanara, ovo što vi pitate u Vukovaru zbog neplaćanja pričuve.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, upravo zbog odgovora koji smo dobili na postavljeno zastupničko pitanje tijekom ove godine, a i ovako kako je sada obrazloženo predložili smo ovaj amandman i ostat ćemo kod njega, tražit ćemo glasovanje. Naime, radi se o tome da pričuvu po Zakonu trebaju plaćati vlasnici stanova, a ne zaštićeni najmoprimci koji se nalaze u tim stanovima. Nažalost, naši najmoprimci povratnici, radi se o protjeranim osobama koje su se vratile nazad u Vukovar na svoje područje, u svoj grad, dobili su rješenja po kojima bi morali plaćati najamninu, odnosno pričuvu uz najamninu. Dakle, posebno najamninu plus pričuvu za stanove koji su u vlasništvu države. E sad je odgovor da će se naći rješenje jer će se kod prodaje zapravo u cijenu koju će platiti ponovo kupci tih stanova uračunati i pričuva zaostala koju će oni također morati platiti.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Ja mislim da bi bilo rješenje eventualno da kod te prodaje država preuzme, da će umanjiti za iznos te cijene pričuve cijenu stanova pa da tako obešteti zapravo te najmoprimce. Jer ovako kako ste vi rekli, to jednostavno ne ide i zbog toga ja tražim da se glasa o ovom amandmanu, a još je važnije da smo imali ovu priliku raspraviti o ovom problemu zbog sutrašnjeg rješenja kad se ugovorom budu rješavali … [[Govornik se ne razumije.]]
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I 163. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer ingerencija nije u Ministarstvu za more, turizam, prometa i razvitka nego je nadležnost Ministarstva hrvatskih branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti.
Valter Drandić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Mi smo ovaj amandman uputili, jasno, nadajući se da će potaknuti da se iznađe rješenje za jedan veliki problem koji postoji u Puli. Problem koji ima preko 10-ak obitelji aktivnih i djelatnika u Ministarstvu obrane, branitelja koji su prije mnogo, mnogo, mnogo godina naseljeni privremeno u turističko naselje u Puli, bivši kamp Lovine koji je potpuno izvan funkcije, a ti ljudi žive jednim životom koji je daleko od ljudskog, da tako kažem. Žive u totalno neljudskim uvjetima, u drvenim bungalovima sa velikom opasnošću. Nedavno je struja stresla djecu, u međuvremenu su se u tom naselju rađala djeca. Opasno je da se dese bolesti i Grad Pula želi riješiti taj problem. Mi smo kontaktirali i neke, jedan dio tog problema uspjeli riješiti sa potpredsjednicom Vlade gospođom Kosor, međutim ostalo je puno ljudi koje treba riješiti. Oni jednostavno tamo više ne mogu živjeti. Ja ovdje apeliram ne toliko na ministra Kalmetu nego na Vladu, na potpredsjednicu Vlade gospođu Kosor, na Ministarstvo obrane, ali i na vas, gospodine ministre, da probate zajedno iznaći rješenje za te ljude. Potrebno je izgraditi 5, 6 stanova da se oni isele iz tog kampa. Ima tamo puno ljudi koji, jasno, nemaju te potrebe, koji su tamo radi nekih drugih razloga kako bi se konačno taj problem riješio i kako bi ti ljudi mogli početi dostojno živjeti. To su hrvatski branitelji, djelatni časnici i dočasnici Hrvatske vojske koji su nakon puno godina … [[Govornik se ne razumije.]] života zaslužili da žive dostojno. Ja ovaj amandman mogu i povući jer znam da neće proći, međutim cilj i intencija je bila da vas potaknemo kao Vladu da zajedno sa gradom Pula, sa županijom konačno nakon dugo godina iznađemo rješenje za te ljude, a to je prostor koji je inače predviđen za razvoj turizma i jedan od glavnih razvojnih resursa grada Pule i Istre. Povlačim amandman. Hvala lijepa.
Hvala. Amandman povučen. Idemo još tri amandmana na poziciji Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva pa ćemo onda napraviti stanku. Državni tajnik ministarstva. Amandman 164. Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što smatramo da je ovaj iznos od 3 milijona 190 tisuća kuna za pomoć jedinicama lokalne samouprave sasvim dovoljan da ovo iz razloga što je do sada sa stanjem 27.11. ove godine završeno 499 prostornih planova, 57 planova u završnoj fazi i ovaj iznos će biti sasvim dovoljan za ove koji su u završnoj fazi da im se pomogne pri izvedbi planova.
Zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala gospodine predsjedniče. Ovdje se ne radi o tome da bi trebalo pomoći oko izrade prostornih planova prije svega naravno, ovdje se prije svega radi o tome da je neselektivnim postupanjem Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u Općini Rogoznica prouzročena velika šteta vlasnicima privatnih objekata i kompletnom stanovništvu jer između ostalog zaustavljen i kompletan gospodarski rast navedene općine. Upravo zbog toga bi se tim sredstvima izvršila nužna sanacija … [[Govornik se ne razumije.]] i pomno aktivirali gospodarski potencijali općine. Ne radi se o prostornom planu, nego o sanaciji štete koja je učinjena, a znamo svi skupa čime, tako da ako ne prihvaćate predlažem glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 165. amandman zastupnika Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća. Sanacija odlagališta HRIPE na Murteru je u tijeku, financira se iz sredstava Fonda za zaštitu okoliša. Naime Fond i općina su sklopili ugovor na iznos od 9 milijona 682 tisuće i 700 kuna za sanaciju. Do sad je isplaćeno 543 tisuće kuna za tu sanaciju za projektnu dokumentaciju. Što općina bude brže radila i provodila te radove i … [[Govornik se ne razumije.]] situacije fondu i nakon kontrole fonda će se sredstva daljnja isplatiti, prema tome sredstva za tu sanaciju postoje. Stvar je u samoj općini da što urednije izvršava svoje obveze.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 166. zastupnici Biserka Perman, Slavko Linić, Antun Peruško, Zdenko Antešić i Gordana Sobol.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Ministarstvo zaštite okoliša ne osigurava sredstva u svom proračunu za izgradnju centralnih zona za gospodarenje otpadom već su ta sredstva osigurana u razdjelu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost pa je tako u tom razdjelu za Marišćinu planirano 30 milijona i 500 tisuća kuna s time da ćemo dodatna sredstva tražiti putem programa EU fondova, IPA-e isto kao što je ove godine znate putem ISPA-e osigurano za … [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnica Biserka Perman.
Naime, Primorsko-goranska županija je među prvima krenula s projektom izgradnje centralne zone za gospodarenje otpadom te će uskoro početi i radovi na predmetnoj zoni Marišćina. Ističemo da se projekt uklapa u strategiju gospodarenja otpadom Republike Hrvatske koju je Hrvatski sabor donio na sjednici održanoj 14. listopada 2005. godine, a u ovoj godini Primorsko-goranska županija nije dobila sredstva iz predpristupnog programa ISPA što zato očekujemo tijekom 2007. godine. Kako bi se mogla zatvoriti financijska konstrukcija na izgradnji centralne zone za gospodarenje otpadom tražimo da se u Državnom proračunu za 2007. godinu osigura dodatnih 70 milijuna kuna za predmetni projekt kako ne bi opet prošli kao prošle godine, odnosno da je iz predviđenih predpristupnih programa naprosto nije bilo od svega toga ništa. Pa evo ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Sad ćemo prekinuti i nastaviti u 14 i 30. Prevalili smo već preko polovice smo prevalili. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa na redu u 14 i 30. Idemo na raspravu o zastupnicima o amandmanima na državni proračun Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. … [[Upadica se ne čuje.]] A to smo već prošli. Da. Ostalo je ovdje. Ministarstvo obrazovanja, znanosti i športa. Ministre izvolite! Zastupnica Marija Lugarić, amandman 167.
Amandman se ne prihvaća jer je navedeni iznos dovoljan za predviđene aktivnosti u sklopu Programa prevencije za 2007. godinu.
Poštovani ministre! Vi kažete da je ovaj predloženi iznos od milijun i 259 tisuća i 850 kuna dovoljan za prevenciju nasilja u školama, u osnovnim i srednjim školama u Hrvatskoj zona aktivnosti koju ste vi predvidjeli. Obzirom na sve veći porast nasilja u školama ja mislim da te aktivnosti nisu dostatne. Stoga treba uvesti nove aktivnosti, onda koštaju više novaca kako bi nasilja u školama bilo sve manje. Meni je malo nerazumno da za uređenje zgrade ministarstva vašeg ulažete 5,1 milijun kuna a za prevenciju nasilja u svim osnovnim i srednjim školama u Hrvatskoj samo milijun i 200 tisuća kuna. I gospodine predsjedniče ja bih molila glasanje, ali prije glasanja da se utvrdi kvorum obzirom da je izašao kolega Kovačević a da nas je s njim bilo 77. Hvala.
Dobro. Proračunajte! 76. Moramo čekati sljedećega. Hvala. Sada imamo kvorum, osim ako se ne bude kasnije malo izgubio. Ministre, izvolite! E sada, da. Ostalo je na glasovanju za ovaj amandman. Tko je za ovaj amandman? Jedan. Nije dobio potrebnu većinu. 2. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća jer je navedeni iznos prema nama dovoljan za sve aktivnosti.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, slično kao i zadnji puta. Ja ne mogu vjerovati da vi za poticanje programa rada s darovitim učenicima izdvajate milijun i 122 tisuće 500 kuna dok za na primjer održavanje informacijske infrastrukture u vašem ministarstvu imate 4,3 milijuna kuna. Uspjesi darovitih učenika na natjecanjima, primali ste ih ceremonijalno i vi i ostali dužnosnici u zemlji, govore da vaši programi nisu dostatni obzirom da su njihovi roditelji davali novce da oni otputuju na natjecanja itd. Prema tome, vaše obrazloženje da predložena sredstva su dosta za vaše planirane programe govori samo o tome da ne želite uvoditi nikakve nove programe niti uvoditi bilo kakve … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Ja bi molila kolege ovdje iz HDZ-a da ne gase mikrofone.
Nemojte referirati jer vi ne znate tko vam je ugasio, nemojte da vam je HDZ ugasio.
Dobro, iz većine koja podupire Vladu.
To ne znate tko vam je ugasio, možda ste sami ugasili.
Pa s rukama u zraku teško.
A moguće je i to. Vidite da igrate sa prstićima, i to je moguće.
Dobro. Meni se ništa ovdje ne pričinjava ako se možda vama nešto pričinjava.
Dami ne gasiti. Ništa se meni ne pričinjava. Damu ne gasiti.
Zahvaljujem na apelu zastupnicima da mi ne gase mikrofon. Dakle, ja bih voljela da se sredstva za poticanje rada s darovitim učenicima povećaju jer očito ovi programi do sada nisu bili dostatni. To kao što sam rekla pokazuju i svi dosadašnji rezultati i donekle vam se čudim da vi koji uvijek govorite da treba poticati izvrsnost, da treba poticati ta mala žarišta dobrih i sjajnih učenika zapravo stavljamo ta sredstva iz godine u godinu na istim razinama a da gotovo četiri puta više izdvajate za uređenje vlastite zgrade, za održavanje informacijskog sustava u vašem ministarstvu itd. Meni je to malo nelogično. Stoga bi ja molila glasanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Jedan glas. Nije dobio potrebnu većinu. 3. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Od 1992. godine ministarstvo sustavno oprema osnovno školske knjižnice, ove godine smo osigurali 4 milijuna i zbog toga se amandman ne prihvaća kako glasi.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine ministre, 2004. godine planirano je i potrošeno 6 milijuna kuna za nabavku knjiga u knjižnicama. 2005. ste ukinuli tu poslije stavku i nije nabavljena niti jedna knjiga i onda ste 2006. planirali 4 milijuna kuna. Obzirom da 2005. nije ništa bilo planirano za nabavku knjiga u knjižnicama ja sam očekivala da će ta sredstva biti barem na razini koja su bila 2004. i onih godina ranije a vi ste ta sredstva čak i smanjili. Ja mislim da to nije dobro, da treba podržavati na neki način knjigu i ovo u svakom slučaju neće biti dovoljno. Tražim glasanje i prije glasanja bih samo molila provjeru kvoruma obzirom da mi se čini da je jedan zastupnik izašao.
Provjera kvoruma. 177, imamo kvorum. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Jedan. Nije dobio potrebnu većinu.
Gospodine predsjedniče, kolega Furio Radin je izašao, i sad ne znam kako 177. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ispričavam se, ja smijem po poslovniku izjaviti prigovor na rezultate glasanja. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Mir, molim vas.
Ja ispričavam, ja temeljem poslovnika mogu izraziti prigovor na rezultate glasanja i izjavljujem ga. I molim ponovljeno glasanje obzirom da imam sumnju u kvorum jer bilo nas je 177 u dvorani, izašao je kolega Furio Radin. Nije mi jasno kako nas je ostalo isti broj.
Dobro. U redu. To ćemo provjeriti, imate pravo na to. Ja ću u skladu sa poslovnikom i vašim traženjem tome udovoljiti. Utvrdimo molim kvorum? 77. Idemo dalje. Amandman 171. zastupnice Marije Lugarić. 170. Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Prekidamo malo glasovanje dok se ne skupi kvorum, sad je kvorum izgubljen. Dajem na glasovanje amandman Kluba zastupnika nacionalnih manjina.
Odbija se.
Nije dobio potrebnu većinu zastupnice Marije Lugarić. Da. Recite ministre, izvolite.
Je, je. Razlog je, razlog je bio povećana su sredstva, molim?
Ministre izvolite govoriti.
Znači rekli smo da se amandman ne prihvaća iz razloga što su u Prijedlogu proračuna za 2007. godinu osigurana povećana sredstva od 30 tisuća kuna [[Upadica: Pa ministre očito sredstva]]
Kolegice Čuhnil taj smo amandman već raspravili malo prije.
Pa nismo, raspravljali smo o njezinom i ja sam se javila. Nismo, nismo [[Upadica: Nismo, nismo.]] Nismo predsjedniče. Nije, nije.
Nije?
Ne, nije predsjedniče. Pa ja upravo želim ministru odgovoriti da nažalost sredstva nisu dovoljna i svake godine na to upozoravamo od kad je donijet Zakon o obrazovanju nacionalnih odnosno u škole nacionalnih manjina. Jer radi se o tome da nema udžbenika, prema tome ne može se ni konzumirati pravo obrazovanja djece pripadnika nacionalnih manjina. Mi smo upravo predlagali da se smanje sredstva budući da su planirana velika sredstva za udžbenike da će djeca imati besplatne udžbenike da se s te pozicije smanji i prebaci na udžbenike manjina kako bi se konačno prevelo nešto udžbenika i kako bi djeca nacionalnih manjina isto imala iz čega učiti jer nažalost ne mogu koristiti udžbenike iz matičnih zemalja budući da nisu usklađeni programi, a s druge strane mi nismo preveli do sada niti jedan udžbenik. Pa stoga molim da zaista uvažite i molim glasovanje.
Da, u pravu ste, da. Radi ove, radi ove kakafonije je došlo do nesporazuma. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 171. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća.
Hvala [[Upadica: Nema je.]] [[Upadice se ne razumiju.]] Mir, molim vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Tko je za ovaj amandman? Nitko. Nije dobio potrebnu većinu. 172. zastupnice Marije Lugarić. Povreda Poslovnika zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine predsjedniče u prošloj raspravi je povrijeđen Poslovnik obzirom da ministar nije dao obrazloženje zašto odbija … … [[Upadica se ne razumije.]] odbija amandman. … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] samo da se …
Ostavite vi, ja upravljam sjednicom. Nemojte dodavati, nikakva nije povreda Poslovnika. Hvala lijepa. Idemo dalje. Amandman 70, 172. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća budući da je predloženi iznos u skladu sa planiranim programom.
Zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Ja bih voljela gospodine ministre da kad odbijate moj amandman date nekakvo obrazloženje zašto ga odbijate i iz kojih razloga jer to je negdje i po našem Poslovniku i sukladno dobroj praksi u ovom Parlamentu. Naime ja sam predložila da se povećaju sredstva za stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja i nastavnika u srednjim školama. Obzirom da ste vi predložili samo 5 milijuna, samo 4 milijuna 400 tisuća kuna. Obzirom na ove sve nove projekte o kojima govorite ta sredstva za usavršavanje se nisu povećala već godinama. Čak smo ih 2005. smanjili nekoliko puta, a obzirom da kažem sve novine ili barem novine o kojima vi govorite potrebno dodatno ulagati u edukaciju učitelja kako bi oni mogli dobro voditi sam proces i biti upoznati s novinama. Mislim da nije u redu da za obrazovanje učitelja izdvajate manje nego za uređenje vaše vlastite zgrade Ministarstva. Ja stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 173. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća jer je planirana sredstva 3 i 600, 3 milijuna i 600 dostatna za planirani opseg obnavljanja literature.
Zastupnica Marija Lugarić.
2004. godine planirali smo i potrošili 5,37 milijuna kuna za nabavku knjiga u srednjoškolskim knjižnicama. 2005. ste posve ukinuli vašom voljom sredstva za nabavku školskih knjižnica lektirom i stručnom literaturom. Ja s obzirom na tu činjenicu predlažem da sredstva za opremanje knjižnica stručnom literaturom i obveznim knjigama vratimo na razinu iz 2004. godinu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 174. zastupnice Zdenke Čuhnil.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što obje pozicije o kojima govorimo prema nama imaju dovoljno novca. Međutim imamo i novca Svjetske banke koji je predviđen za nabavku nastavne didaktičke opreme negdje otprilike oko 2 milijuna i 600 za 2007. godinu.
Zastupnica Zdenka Čuhnil.
Pa hvala lijepa gospodine ministre. Ja sam ovdje tražila sredstva isključivo za predškolski odgoj i to tamo gdje je vrtić opremljen sredstvima Češke Republike. Nažalost radi se o maloj općini koja nema, koja ima negdje proračun milijun 500 i ne može održavati takav vrtić. Meni je žao što ovdje nema dopredsjednice Vlade odnosno ministrice branitelja i međugeneracijske solidarnosti gdje upravo puno govorimo o pronatalitetnoj politici gdje nažalost istovremeno ne govorimo o brizi o predškolskom odgoju. Prepustili smo to jedinicama lokalne samouprave gdje nam se događa da gradonačelnici koji su za to odgovorni u svakom drugom mandatu kupuju auta, smanjuju sredstva vrtićima i znači ne da samo ne grade vrtiće već i postojećima smanjuju sredstva, zatvaraju ih. I onda još kad tome dodamo i ovakve vrtiće koji su manjinski vrtići, koji nemaju sredstva i uz pomoć kažem matične države nije u mogućnosti da se održi rad takvog vrtića, a koji je neophodan opet upravo za savladavanje jezika. Nemojmo da nam se dogodi ono što se događa sa romskom djecom da moramo u potpunosti financirati te vrtiće ukoliko ne pomognemo a budu se ovi postojeći zatvorili. Tražim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 175. zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. Nije dobio potrebnu većinu. 176. zastupnici Anton Peruško, Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Amandman se ne prihvaća obzirom o vrlo jasnom zakonu iz 2001. godine koji govori o decentraliziranoj funkciji osnovnog školstva i financiranju.
Zastupnik Anton Peruško.
Hvala. Hvala gospodine ministre. Ja sam svjestan činjenice o kojoj ste i vi odbijajući ovaj amandman rekli međutim postoji program Vlade radi uklanjanja barijera za invalidne osobe a u školu Veruda u Puli sa područja grada Pule, grada 70 tisuća stanovnika polazi najveći broj djece. Obavljeni su i razgovori u vašem Ministarstvu. Dana su i obećanja i bilo bi u redu da se ovaj amandman prihvati i zato molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 177. ista skupina zastupnika.
Odbija se iz istog razloga kao i prethodni.
Poštovana zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Naime uvođenjem hrvatskog nacionalnog obrazovnog sustava pokrenute su promjene u osnovnom školstvu za koje je potrebno osigurati i odgovarajuće prostorne kapacitete. Zato je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta izvijestilo Primorsko-goransku županiju kao osnivača i nositelja financiranja decentraliziranih funkcija, o mogućnosti prijave sufinanciranja kapitalnih projekata u osnovnim i srednjim školama iz sredstava državnog proračuna. Pored osnovnog uvjeta da će se ulaganjem u prijavljene i kapitalne projekte smanjiti broj smjena u školi Upravni odjel za školstvo Primorsko-goranske županije je vodio računa i o broju učenika, opravdanosti ulaganja, mogućnosti gradnje prema urbanističkom planu, osiguranosti infrastrukture, pripremljenosti projektne dokumentacije kao i mogućnosti uključivanja jedinica lokalne samouprave kroz pripremu i sufinanciranje projekata. Navedenim projektima uz sudjelovanje države, županije i lokalnih jedinica do 2009. godine osigurali bi se osnovni uvjeti za rad škola u jednoj smjeni i kvalitetnije odvijanje nastave tjelesne i zdravstvene kulture za ukupno 2100 učenika. Pri izradi prijedloga ulaganja uz uvjet smjenskog rada škole poštivane su i odrednice i smjernice rada Primorsko-goranske županije u smislu regionalnog pristupa poticanja jednolikog razvoja svih područja županije kao i povećanja standarda u školstvu u manjim sredinama. Slijedom navedenog predlažemo da se iz državnog proračuna sufinanciraju kapitalne investicije u ovim školama u navedenim iznosima pa ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 178. iste grupe.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni.
Zastupnik Anton Peruško.
Hvala lijepa gospodine ministre. Eto, pokušavam već treću godinu za redom ukazati na probleme Grada Pazina kao središta županije. Proklamirali smo ga kao središte županije, ali nikako da ga dovedemo na nivo središta županije. U pitanju je školska sportska dvorana za preko 2000 učenika i molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 179. zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni uz napomenu da je za kapitalne investicije gotovo 11 i pol milijuna kuna povećan novac u odnosu na 2006. godinu tako da prostora ima.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja bih molio samo pojašnjenje. Ja nisam čuo zašto ste prethodni odbacili.
Poštivamo zakon 2001. godine. Nema potrebe.
Ministre, ministre.
Molim vas pa to ne može biti nikako razlog da ovaj odbacujete zato što ste i prethodni odbacili. Ali dozvolite da kažem nekoliko riječi. Dakle, radi se, zastupnici ne moraju čučati nigdje kolega potpredsjedniče. Znate, nigdje zastupnici ne čuče. Zastupnici reprezentiraju.
Mir molim vas! Mir molim vas!
Netko se opet igra sa mikrofonom ne? Dakle, radi se o školi koja nema pitku vodu u objektu i koja nema sanitarni čvor u objektu u osnovnoj školi u Legradu, a ja vas ministre pitam kako se u toj osnovnoj školi može provoditi HNOS. Mi smo županija u kojoj se ne gradi niti jedna škola državnim novcem. Jedina županija u kojoj država nije u četiri godine sagradila niti jednu školu. Ovdje se radi … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Pa netko se igra predsjedniče sa ovim! Igra se netko sa prstičima.
Trenutak jedan. Hoćemo li mi prekinuti ovu raspravu pa onemogućiti izglasavanje proračuna ili ne? Izvolite nastaviti.
Dakle, ja vas pitam kako se u toj školi može provoditi HNOS? Da li doista s jedne strane govorimo o jednosmjenskoj nastavi i svemirskim uvjetima, a u drugoj školi nemamo novaca ja sam tražio milijun kuna da se dovede pitka voda učenicima u školu i da imaju sanitarni čvor u školi, a vi meni govorite o nekakvim decentraliziranim sredstvima. Pa gdje je odgovornost ministra [[Upadica Primorac: Što je s njom bilo do sada s tom školom?]]
Kolega ministre, molim vas! Gospodine ministre!
Gdje je odgovornost ministra i ministarstva za stanje u toj školi. Ovo je četvrti put da ja taj amandman dajem da se u četiri godine u 40 silnih milijardi … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Pa dobro! Mir molim vas!
Pa ne možemo tako predsjedniče!
Izvolite nastavite.
Dakle, radi se o tome naprosto da u četiri godine se nije moglo naći milijun kuna da se toj djeci dovede pitka voda, a … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Dobro. Molim zastupnike da ne dobacuju jer ja ću prekinuti sjednicu! Dame i gospodo ja ću prekinuti sjednicu! Na prvo ubacivanje ja ću prekinuti sjednicu da se oni smire, oni koji se trebaju smiriti.
Oprostite pa ne možemo tako stalno prekidati rečenicu. Ne mogu dovršiti od argumenata. Ja znam da je to teško prihvatiti da neka škola nema vodu i sanitarni čvor i da se uz to 10 milijardi ne može naći milijun kuna, ali o.k. Molim vas dajte glasajte o tome da vidimo kakvo je raspoloženje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dovoljan broj glasova dobio. Amandman 180. Zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljan broj glasova. 181. zastupnici Milanka Opačić, Ivana Posavec Krivec, Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća.
Kratko obrazloženje ministre.
Obrazloženje je zbog toga što ova Vlada poštivati zakon, a zakon donesen 2001. godine kaže da se centralna država ne može financirati gradnju škola.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ministre, meni je žao što država ne može financirati škole kako vi kažete po zakonu, ali mi onda nije jasno zašto u nekim sredinama je to slučaj. Znači, biramo sredine u kojima će država financirati škole, gradnju škola i sredine u kojima to neće. Meni je žao što ja moram danas ovdje reći kako je moj amandman usmjeren i ovaj i ovaj koji iza njega dolazi usmjeren prema Svetoj Nedjelji, školama, područnim školama kojima je istekao vijek trajanja, montažnim objektima, objektima koji su predviđeni za rušenje, objektima za koje je nužna nova izgradnja i da su to uvjeti u 21. stoljeću u Hrvatskoj kako vi volite reći zemlji znanja, državi koja bi trebala njegovati znanje i doprinijeti tome da razvijamo obrazovni sustav u takvim školama naša djeca pohađaju osnovnu školu i kasnije nastavljaju u tako derutnim školama srednje obrazovanje. Ja vas molim da o ovom amandmanu glasujemo jer one nikako nije, vaše obrazloženje nikako neće doprinijeti ravnomjernom razvoju Hrvatske što vi predviđate proračunom za 2007. godinu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 182. amandman iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje napominjem da je ova kapitalna investicija predložena za financiranje iz programa EIB 2 i rezultati se čekaju, u naredna dva, tri mjeseca.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Pa onda. Zahvaljujem predsjedniče. Pa onda u vjeri da će barem ovaj amandman, odnosno barem ovaj program ući u EIB projekt ja povlačim amandman.
Hvala. Amandman 182. povučen. Amandman 183 ista skupina zastupnika i zastupnica.
Amandman se ne prihvaća. A opet dodatno obrazloženje, ovaj projekt je prijavljen na zajam Međunarodne banke. Unutar dva naredna mjeseca ćemo znati koji su projekti prošli.
Zastupnik … … [[Upadica se ne čuje.]] Povučen 183. 184 zastupnici Ivana Posavec Krivec i Božidar Pankretić.
Amandman se ne prihvaća.
Molim?
Obrazloženje je isto kao prethodni. Znači prijavljen je na projekt Svjetske banke.
Kad će se znati rezultati?
U naredna dva mjeseca [[Upadica: Povlačim.]]
Amandman povučen. 185. zastupnici Božidar Pankretić, Ivana Posavec Krivec.
Amandman se ne prihvaća. Opet poštivajući Zakon o osnovnom školstvu iz 2001. godine.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Pa ja ipak molim da o ovom amandmanu glasujemo jer je jednako tako riječ o područnoj škola koja radi u iznimno lošim uvjetima i nužno je za odražavanje nastave prema programu i planu izgradnja sportske dvorane.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. 186. iste zastupnika i zastupnice.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao u prethodnom amandmanu.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Osnovna škola "Milke Trnine" u Križu o kojoj je ovdje riječ je objekt koji je izgrađen prije velikog broja godina. To je škola koja je pred završetkom izgradnje trodjelne dvorane. Financijska sredstva su osigurana u iznosu od 16 milijuna kuna, sa 50% županija, 50% općina. Upravo kroz izgradnju te sportske dvorane postignuti su uvjeti da uz dodatna sredstva škola prijeđe u jednosmjenski rad jer su osigurane prostorije od 6 novih učionica, što bi djeci osiguralo jednosmjenski rad. Obzirom na ono za što se zalažemo svi zajedno, a to je bolji uvjeti u školama ja vas molim da još jednom razmotrite ovaj amandman, jer to bi bila prva škola u Zagrebačkoj županiji koja bi mogla već u sljedećoj godini provoditi jednosmjenski rad. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 187. istih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, ali postoji dodatno obrazloženje da je prijavljen na kredit Svjetske banke, opet rezultati dva i pol mjeseca.
Amandman povučen. Hvala lijepa, 187. 188. iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća zbog Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Ne mogu prihvatiti da u nekim sredinama ponovno se na račun državnog proračuna financira izgradnja školskih objekata, a da to ponovno nije slučaj u Zagrebačkoj županiji. Obzirom da se zalažemo za ravnomjerni razvoj Hrvatske i za jednake uvjete za svu djecu u školama molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. 189. isti zastupnici.
Amandman se ne prihvaća. Razlog kao i ranije.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Uz isto obrazloženje molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. 190. zastupnici.
Amandman se ne prihvaća …
Samo malo da ja pročitam amandman. Marija Lugarić, Ivana Posavec Krivec i Božidar Pankretić.
Amandman se ne prihvaća uz napomenu da je prijavljen na EIB 2 projekt.
Zastupnica Ivana Posavec Krivec.
E vidite, nekako sam još mogla prihvatiti da svi ovi dosadašnji amandmani nisu prihvaćeni. No međutim dolazimo do jedne škole koja je specifična u Hrvatskoj. Riječ je o najvećoj školi po broju učenika. Ona ima tisuću 511 učenika u 55 razrednih odjeljenja. To je škola koja je punila novinske stupce protekle godine. To je škola u kojoj djeca nastavu pohađaju u 4 smjene. To je škola u kojoj se dio nastave događa u zgradi Hrvatske vojske gdje je izdvojeno 8 razreda. Riječ je o školi gdje o prostoru, o gradu Dugom selu gdje je nužno izgraditi novu školu u što kraćem vremenskom periodu. Naime, osigurano je zemljište, osigurana su sredstva, tražili smo pomoć da što prije realiziramo taj projekt obzirom da je takav prirodni prirast u Dugom selu da onog trenutka kad će ova škola biti izgrađena bit će potreba za novom školom. To je osnovni razlog zbog kojeg ja apeliram da uistinu u ovom programu uvrstite prostor za izgradnju ove škole. I ako mi date riječ da će tako biti povlačim amandman.
Da ili ne?
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. 191. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 192. isti zastupnik.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 193. zastupnik Miroslav Korenika.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 194. zastupnici Antun Peruško, Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Ispričavam se. Amandman se ne prihvaća.
Obrazložite jer je zastupnik ovdje i predlagatelj.
Obrazloženje. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštivanje Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine.
Zastupnik Antun Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre radi se o područnoj školi Osnovne škole "Mate Balota" iz Buja. Znači radi se o činjenici zadržavanja djece na tim našim selima kraj Buja. A podsjetio bih vas da je Vlada Republike Hrvatske održala sjednicu u Poreču prvi put u Istarskoj županiji 7. studenog i u jednom dnevnom listu od 8. studenog gdje na sjednici Vlade sam bio prisutan piše doslovce, naposljetku Vlada je s pola milijuna kuna iz ovogodišnjeg proračuna i još toliko i sljedećeg odlučila pomoći sanaciju i opremanje Područne škole "Kaštel" koja djeluje u sastavu bujske Osnovne škole "Mato Balota".
Iz tekuće pričuve.
Jel možete ponoviti?
Ne, ne može se ponoviti.
Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu.
Ali molio bih da se malo glasnije govori, ja zaista nisam, možda bi povukao da sam čuo obrazloženje.
195. zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća. Opet poštivajući Zakon o osnovnom školstvu iz 2001. godine.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Prema Zakonu o osnovnom školstvu iz 2001. godine ne bi u ovom proračunu smjela pisati niti jedna škola, ali imamo ih cijeli niz koji piše. Ja sam podnio amandman da se dodjele dodatna sredstva koja mogu biti u konačnici ne i ovako nego kroz decentralizirana sredstva da se riješi pitanje izgradnje sportsko-školske dvorane na području Koprivničko-križevačke županije. Na žalost, 15 škola na području te županije nema uopće sportske dvorane, dakle ne može se govoriti ne o jednoj svjetskoj … ne o nekim drugim principima nego naprosto nemaju gdje tjelesni odgoj obavljati i doista evo četvrti put tražim da se poveća. Na žalost Koprivničko-križevačka županija u protekle tri godine čak ni decentralizirana sredstva nije dobila povećano kao što su neke druge županije dobile, a kao što je najava za sljedeću godinu neće dobiti čak ni decentralizirana sredstva za prvi PTP projekt u Hrvatskoj. Dakle bit će u opasnosti da neće moći čak niti te obaveze izdržavati. Doista je žalosno da od 110 milijardi kuna koliko ima u proračunu se ne može naći 10 milijuna za dvorane u Koprivničko-križevačkoj županiji. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 196, zastupnik Miroslav Korenika.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za financiranje ugovornih obaveza, da podsjetim radi se o tri milijuna kuna koja su usklađena sa terminom i planom i mogućnošću izvođenja radova.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa. Gospodine ministre čini mi se da ipak niste u pravu. Ovdje se radi o djeci s posebnim potrebama i to ne samo iz Varaždinske županije nego jednim dijelom iz Koprivničko-križevačke, Međimurske pa i Krapinsko-zagorske. Čini mi se da nema dovoljno osjetljivosti upravo za pitanje djece s posebnim potrebama i zašto razvlačiti nešto u dvije godine što se može napraviti u sljedećoj godini. Svi uvjeti i preduvjeti su napravljeni, prema tome mislim da bi trebalo pokazati više osjetljivosti za takvu djecu i upravo zbog toga molim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. 197, Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća, ali je kao obrazloženje prijavljen na Svjetsku banku i rezultati će se znati za dva mjeseca.
Zastupnik Valter Drandić.
Zahvaljujem se i vjerujem da će ovaj projekt uspješno biti realiziran i povlačim amandman. Amandman 197 povučen. 198, istog kluba.
Amandman se ne prihvaća iz razloga izmjene i dopune Zakona o srednjem školstvu iz 2001. godine gdje decentralizirane funkcije srednjeg školstva financiraju županije ili Grad Zagreb.
Zastupnik Valter Poropat.
Gospodine ministre, srednje Ugostiteljska škola u Umagu je potreba. Vi znate da je veliki deficit u kadrovima ono što proizlazi iz ugostiteljske škole, to su kuhari, konobari, ljudi koji nam svake godine na svu sreću sve više trebaju i to su ustvari u konačnosti ljudi koje mi danas već uvozimo iz drugih zemalja. Prema tome sigurno da bi bilo dobro da se o ovome dobro razmisli i da se prihvati jedan skromni prijedlog kakav je klub IDS-a dao, pa molim glasovati.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 199, zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 200, zastupnik Miroslav Korenika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje: Planirana sredstva su dostatna za financiranje ugovorenih obaveza na ovom projektu tijekom 2007. godine.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Činjenica da se radi o osnovnoj školi u kojoj idu i djeca Roma, znači nacionalne manjine koja baš u Republici Hrvatskoj nemaju najčešće najbolje uvjete za obrazovanje. Upravo zbog toga čini mi se da bi trebalo pokazati malo više osjetljivosti baš zbog svih događanja uz Rome koji su bili na području sjeverozapadne Hrvatske tijekom proteklih godina i smatram da ne treba razvlačiti dvije godine ono što se može napraviti u jednoj i upravo zbog toga molim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 201, zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i ranije, Zakon iz 2001. godine.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ali ministre vi ne govorite u potpunosti točno zato jer će ministarstvo u ovoj godini i u sljedećoj godini i ako iz ničeg drugog, a ono iz kredita Svjetske banke i iz EIB2 financirati izgradnju školskih i sportskih objekata suprotno tom zakonu na koji se vi pozivate. Jer ako je točno da se sve financira kroz decentralizirane funkcije, onda ministarstvo ne može činiti ovo o čemu vi govorite. Ako je točno to o čemu govorite, onda zašto niste, jer je ovo četvrti puta da taj amandman podnosim, povećali decentralizirana sredstva za izgradnju ove područne škole. Radi se o školi gdje je građevinski inspektor zabranio da se odvija nastava. Prema tome ako je točno da samo kroz decentralizirane funkcije, pa zašto niste povećali decentralizirane funkcije za toliko, jer upravo Vlada donosi tzv. minimalne standarde gdje propisuje koliko će koji grad, odnosno županija dobiti tih sredstava. Dakle vrtimo se u krug. Rekli smo to je u nadležnosti grada ili županije, a s druge strane ne povećavate sredstva. Zato ja tražim da se ipak o ovom glasa.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 202, zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća, usprkos činjenici da smo u zadnje četiri godine povećali decentralizirana sredstva oko 350 milijuna kuna. Moramo poštivati zakon iz 2001. godine.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Povećali ste decentralizirana sredstva vašeg ministarstva, ali ja vam ponavljam da Koprivničko-križevačka županija je dobivala povećanje decentraliziranih sredstava za investicije i investicijsko održavanje za osnovne škole onima kojima je županija osnivač ispod prosjeka drugih županija. Prema tome kada kažete da se povećao proračun za 8 milijardi, to ne znači da će se sagraditi ova škola i ponovno vam govorim o tome, da i nakon 2001. godine ministarstvo izravno je investitor u brojne školske i sportske objekte uključujući i dva nova projekta, to je EIB2 koji već godinu dana stoji donošenje odluke, odnosno kredit Svjetske banke koje će isto tako biti financiran iz ministarstva suprotno ovome što vi govorite i ja tražim glasanje o ovome.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 203, zastupnica Zdenka Čuhnil.
Amandman se ne prihvaća. Razlog kao i prethodni, ali jedna napomena. Da dok je obveza financiranja kapitalnih projekata u osnovnom školstvu bila obveza središnje države, ova škola je rekonstruirana i dograđena iz sredstava državnog proračuna.
Zastupnica Zdenka Čuhnil.
Hvala lijepa ministre. U pravu ste, međutim ovdje se radi o športskoj dvorani i prema tome danas smo jako puno razgovarali koliko će se investirati u ruralne prostore kako ne bi došlo do depopulacije i kako zaista bismo zadržali stanovništvo pa prema tome i jedan od uvjeta da zadržimo stanovništvo i da djeci damo jednake uvjete je i izgradnja športske dvorane u Hercegovcu. To nije velika škola u odnosu na Dugo Selo, to je škola sa 250 učenika, ali u jednom selu danas imate 250 učenika. To je jako velika škola i zaista je nužno da i takve sredine dobiju športske dvorane, a ne da djeca imaju tjelesnu kulturu u 60 kvadrata. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 204., zastupnik Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni. Poštivanje Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine.
Zastupnik Nenad Stazić.
Ministre, radi se o osnovnoj školi u Kastvu. Treba im 5 milijuna i 400 kuna u 2007. godini da bi izgradili športsku dvoranu i preuredili zgradu. Osnovnu školu "Milan Brozović". Bez ovih sredstava oni taj posao jednostavno neće moći obaviti. Stvar je vrlo jednostavna. Da li vi smatrate da u Kastvu djeca ne trebaju imati sportsku dvoranu, da ne trebaju imati uređenu školu, pa zbog toga odbijate ovaj amandman? Ili ste vi uistinu kao što to se u ovom proračunu govori za ravnomjeran razvoj Hrvatske, za to da sva djeca u Hrvatskoj, gdje god je to moguće, imaju sportsku dvoranu, pa u tih 9 milijardi kuna budžeta niste našli 5 milijuna i 400 tisuća niste našli za shodno da to dodijelite za ovu športsku dvoranu ove osnovne škole u Kastvu. U Kastvu doduše HDZ dugo, vjerojatno nikad, nije imao vlast a vjerojatno nikad i neće. Ali, ali pustimo se mi politike. Ovdje se radi o djeci, o njihovom pravu da imaju športsku dvoranu. Pa vas ja, gospodine ministre, molim da vi ovo svoje obrazloženje prerazmotrite i da prihvatite ovaj amandman u interesu te djece. Hvala vam.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 205, također zastupnika Nenada Stazića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnik Nenad Stazić.
Ti vam razlozi nisu valjani ministre. Ti vam razlozi nisu valjani. To je nekakva puka isprika. Rezultat ovog vašeg obrazloženja da škola u Delnicama neće moći dograditi tavanski prostor. U Osnovnoj školi "Ivan Goran Kovačić". E sad, vi možete reći ovako lapidarno, ne prihvaća se amandman iz razloga kao i prethodni, možete tražiti ne znam kakve isprike. Ali kome ćete vi sad te isprike uputiti? Meni, ovom Saboru ili toj djeci u Delnicama? Oni od tih vaših isprika nemaju ali apsolutno ništa. Ni od ovih vaših obrazloženja. Njima treba 2 milijuna i 550 tisuća kuna da obnove tu školu u interesu te djece. Zbog te djece tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 206., zastupnik Antun Kapraljević.
Amandman se ne prihvaća iz razloga decentralizacije Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine uz napomenu da dok je bila obveza države financirati, da je ova škola financirana i u cijelosti izgrađena i jednim dijelom obnovljena.
Zastupnik Antun Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovakav odgovor sam i očekivao i zato ne obraćam se vama ministre nego draga djeco Đurđenovca i susjednih naselja. Tužna priča o vašoj športskoj dvorani se nastavlja. Počela je prije 8 godina kad je predsjednik Sabora položio kamen temeljac, stavljena je vaša dvorana od krov, međutim u međuvremenu su vaši roditelji glasovali za neke druge i sad se vas kažnjava za to što su oni svoj glas dali nekim drugima. Ova gospoda su u međuvremenu oprostila nogometnim klubovima 80 sportskih dvorana kao što je vaša i oni vam danas poručuju da vas vole, ali novce ne daju. Tražim da se glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 207., zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni amandman.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Radi se o osnovnoj školi Orehovica koju pohađa preko 50% Romske nacionalnosti. Njihova sadašnja škola ne zadovoljava ni minimalne standarde u školstvu, provodi se kroz tu školu i nacionalni program za Rome. Organiziran je srednjoškolski odgoj. Prije, 2 godine prije polaska u školu započeta je izgradnja nove zgrade. U rujnu kad je Vlada zasjedala u Čakovcu položen je kamen temeljac. Djeca su se i roditelji radovali da će ta škola biti uskoro završena, a ja se bojim da ćete u kampanji 2007. iskopati taj kamen temeljac pa vas molim da glasamo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 208. zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća i isti odgovor kao za prethodni. Meni su čak isti amandmani.
Nisu isti. Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Taj amandman se odnosi na istu školu, osnovnu školu Orehovica, ali traži više sredstava. Isto tako apeliram, dakle, da se i za ovaj projekt kao i za one iza odvoje sredstva iz državnog proračuna jer u Međimurju smo započeli projekt i nastojat ćemo ga završiti, projekt jednosmjenske nastave. Sam ministar je podržao taj projekt, ali taj projekt u cijelom svom obimu ne može pasti na leđa samo jedinica lokalne uprave, naših građana, naših općina, gradova i županija pa je itekako potrebna pomoć države. Evo, ja isto apeliram dakle da se država unatoč svemu uključi u ovaj i sve sljedeće projekte koji su navedeni … [[Govornik se ne razumije.]] Pa tražim podršku, tj., tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. 209., zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ovdje se radi o školi Pribislavec u kojoj također većinu djece koja polazi tu školu čine Romska djeca. Škola radi u Kaštelu Feštetić, također u neadekvatnim uvjetima. Za takvu djecu treba osigurati i dodatne programe. Općina i županija osigurala su i građevinsko zemljište, osigurani su, odnosno izrađeni su i projekti i zaista bi se država morala uključiti u izgradnju ove škole i to nisu odgovori da je sve isto bez obzira na koju školu se odnosi i na djecu koju pohađaju dotične škole, pa molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 210. zastupnik Željko Pavlic.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni. Radi se o istom objektu, ali drugačijem iznosu.
Zastupnik Željko Pavlic.
Predlažem da se, dakle da se za izgradnju osnovne škole Pribislavec odredi 4 milijona kuna u državnom proračunu jer to ne bi bio izuzetak jer imamo dakle istih ili sličnih stavaka u proračunu od prije nekoliko godina i u ovom proračunu to je osnovna škola Kotoriba npr., osnovna škola Petrijanec koje su iz istih razloga dobile potrebna sredstva. Mislim da osnovna škola dakle u Pribislavcu isto zaslužuje da ima mjesto u državnom proračunu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 211. zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Nakon izmjene i dopune Zakona o osnovnoškolstvu iz 2001. godine uz napomenu da su ipak značajno dignuta sredstva u odnosu na 2006. decentralizirana za kapitalne investicije.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Sredstva nisu bitno povećana u odnosu na 2003. godinu jer su godišnje rasla po stopi koja je bila manja nego što je rastao ukupni državni proračun, prema tome ne možete to tvrditi, ali ovo je specifični amandman jer se odnosi na izgradnju školske dvorane škole "Ivan Goran Kovačić" u Svetom Jurju Na Bregu kojim učenicima, roditeljima i građanima tadašnji predsjednik HDZ-a 2003. godine u kampanji obećao u cijelosti financirati izgradnju ove škole. Ovdje vidimo nakon tri godine mandata, četvrtoga proračuna da zapravo ni riječ ni pisano slovo predsjednika HDZ-a, a danas premijera ne vrijede, pa ja ipak molim da glasamo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 212. amandman zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća. Radi se o istom objektu, različitom iznosu, opet razlog kao i prethodni poštivajući Zakon o osnovnoškolstvu iz 2001. godine.
Zastupnik Željko Pavlic.
Općina Sveti Jurij Na Bregu dakle u Međimurskoj županiji ima zbilja nizak proračun i s obzirom dakle na troškove koje ima, na brojna naselja dakle koje čine tu općinu na nizak proračun dakle mislim da bez pomoći države one zapravo nikad neće moći imati sportsku dvoranu, pa tu molim dakle da zastupnike da podrže ovaj, molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 213. zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Radi se o sportskoj dvorani u osnovnoj školi Strahoninec, škola nema sportsku dvoranu, to je općina koja je 2001. godine naslijedila dug od sedam godišnjih proračuna i zaista nije u stanju sufinancirati izgradnju ove škole, odnosno ove sportske dvorane, velike su potrebe za sportskim dvoranama pri školama u Međimurskoj županiji i to se ne može pokriti iz decentraliziranih sredstava, a odbijanje Vlade da sufinancira projekte u školstvu tamo gdje polaze djeca romske nacionalnosti što bi bila obveza onda naravno uskraćuju se sredstva ovakvim projektima u općinama koje nemaju dovoljno financijskih sredstava da i same ozbiljnije participiraju u financiranju. Molim da glasamo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 214. zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća. Isti objekt kao i prethodni amandman, ali isti razlog neprihvaćen.
Zastupnik Željko Pavlic.
Općina Strahoninec čak je jedno vrijeme bila zbog određenih dakle obaveza i u blokadi. Znači da svojim trenutnim proračunom nikako ne može ostvariti taj projekt od 10-tak milijuna kuna, pa zato molim dakle da državu da uputi potrebnu pomoć da se započne izgradnja sportske dvorane u Strahonincu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 215. zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što je neprihvaćeni protekli amandman.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Eto ovo je u nizu još jedna škola bez sportske dvorane, škola također u kojoj, koju polaze i djeca romske nacionalnosti i meni je žao što na ovakav način zapravo uskraćujete mogućnost da se u kraćem vremenu izgrade ovakvi objekti u školstvu u Međimurskoj županiji. Naravno tražim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 216. zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća. Radi se o istom objektu osnovne škole Goričan u drugačijem iznosu iz istih razloga kao i prethodni amandman.
Zastupnik Željko Pavlic.
Evo dakle radi se o Općini Goričan u Međimurskoj dakle županiji, općini koja broji preko 3 tisuće stanovnika, općini koja je kao općina najveća ili među najvećima u Međimurskoj županiji, ali kao takva, kao među najvećim sa svojim proračunom sama ne može ići u financiranje ovog projekta. To govori o snazi, financijskoj snazi naših općina. Dakle, još jedanput molim da se barem neki projekti od ovih predloženih podrži u ovom proračunu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 217. zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća, a napomene da je u razdoblju dok je obveza financiranja kapitalnih … [[Govornik se ne razumije.]] bila na obvezi središnje države, ona je na taj način izgrađena, sama sportska dvorana se financira putem projekata C5.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala. Radi se o sportskoj dvorani pri osnovnoj školi Štrigova. Ona je građena prema programu C5, puštena je, odnosno puštena je na korištenje u ljeto 2005. godine, ali nije završena i za njezin završetak, odnosno da se u potpunosti može koristiti zajedno sa sportskim terenima potrebno je još osigurati, odnosno platiti negdje oko milijun kuna. To je obveza proračuna i to je jedan mali dio dugova proračuna koji nije plaćen 2005. godine i bilo bi logično ako nije u 2006. namiren ovaj dug da se to namiri 2007. Onda ja apeliram na ministra Šukera koji je zadužen za plaćanja kroz državnu riznicu da se podmiri ovo dugovanje jer nas ministar uporno uvjerava da proračun nema nikakvih dugovanja. Pa ja ću vam onda donijeti ovu dokumentaciju pa molim da ju platite. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 218. je identičan kao i prethodni koji je odbijen. 219. Zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća iz razloga izmjene, dopune Zakona o … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] godine.
Zastupnik Željko Pavlic.
Evo vratit ću se dakle izgradnji športske dvorane Osnovne škole "Sveta Marija". Samo mogu dodati dakle, da smo prije desetak godina napravili novu zgradu Osnovne škole "Sveta Marija" i to većinom sredstava upravo građana Svete Marije i Donjeg Mihaljevca, više od 60%, pa mislimo dakle, da bi se država sada morala uključiti u izgradnju ove športske dvorane kako bi se barem malo nadoknadilo ono što su mještani uložili u samu školu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu većinu. 220. Zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća jer prema nama planirana sredstva su dostatna za financiranje svih ugovornih obaveza na ovom kapitalnom projektu tijekom 2007. godine.
Zastupnik Pavlic.
Ja se plašim da nam se ne ponovi slučaj Štrigove tj. da nakon nekoliko godina ne ostanu dugovi pa predlažem da se za izgradnju škole i dvorane u Kotoribi odvoje veća sredstva. Samo da ponovim da radovi na toj školi stoje skoro 2 godine. Dovršeni su temelji ali gradnja nije nastavljena do dana današnjeg. Potpisan je financijski ugovor ali moja je želja dakle da se iduće godine odvoji što više sredstava i da se plate što više izvedenih radova kako ne bi imali problema poslije. Dakle, molim da se glasa o ovom amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 221. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i amandman ranije a to je Zakon o osnovnom školstvu koji ne dozvoljava direktno financiranje iz proračuna države.
Zastupnik Željko Pavlic.
Pa i u ovom proračunu imamo jednu stavku o financiranju jednog centra za odgoj i obrazovanje. Prije koje godine financiran je još jedan takav centar. Znači, mislim da ima zakonskih uporišta da se Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec financira iz državnog proračuna. To je jedan od rijetkih centara za djecu s teškoćama koji radi u neadekvatnim uvjetima i treba hitno krenuti u njegovu izgradnju kako bi i ta djeca mola učiti i biti odgajana u primjerenim uvjetima. Prema tome, molim glasanje i podršku za Projekt centra za odgoj i obrazovanje u Čakovcu.
Zastupnik glasovati. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 222. Zastupnici Zvonimir Sabati i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća jer je navedeni kapitalni projekt predložen za financiranje iz programa F2 a rekli smo da za nekoliko mjeseci će se vidjeti rezultati koji projekti će biti financirani iz ovoga kredita.
Zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Raduje me što je doista taj projekat uvršten u prioritetne projekte. Nadam se također da će i biti odobren jer je to jedna od najsiromašnijih općina Varaždinske županije i spada u brdsko-planinska područja a i oni su spremni ako će biti potrebno nešto sufinancirati izgradnju ili bolje rečeno iznad standarda izgradnju te športske dvorane. Tako da povlačimo onda amandman uz navod da će biti i uvršten. Povlačim.
Amandman povučen. Hvala. 223. Zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. 224. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Mato Arlović i Mato Gavran, amandman 225.
Amandman se ne prihvaća iz razloga izmjene i dopune Zakona o srednjem školstvu iz 2001. godine.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče i gospodine ministre! Pa znate, postoji izmjena i dopuna zakona ali postoji u ovoj zemlji i Ustav. I u Ustavu jasno kaže se da je država dužna pomagati financijski slabije jedinice lokalne samouprave u skladu sa zakonom. Radi se o gradu Vukovaru, radi se o gimnaziji u gradu Vukovaru i sportskoj dvorani u gradu Vukovaru. Sasvim je jasno da grad Vukovar nema tih sredstava da ova pitanja može sam rješavati i da može osiguravati na svoju nesreću zbog rata i zbog svih stradanja koja su zadesila ta područja, njegovo je gospodarstvo bilo razoreno i tek treba vremena da se oporavi da bi mogao davati takve prinose koji će kroz poreze i doprinose osigurati izvore sredstava i za zajedničke potrebe. To je prvo. Drugo, ja bih htio podsjetiti u rujnu mjesecu 2005. godine na sastanku u sjedištu Vukovarsko-srijemske županije izaslanstvo Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa obavilo je razgovor sa suosnivačem osnovnih i srednjih škola. Pored državnih tajnika, pomoćnika i savjetnika ministarstva sastanku su prisustvovali predstavnici županije i grada Vukovara. Zaključak radne skupine je da je započeta izgradnja nove zgrade ekonomske škole i športske dvorane za treću srednju školu. S obzirom na početak realizacije zaključak je da bi trebalo započeti s projektnom dokumentacijom. Isto tako je vezano i za gimnaziju "Nikola Tesla" i za športsku dvoranu. E sad pazite. Ne može se doć' na područja koja su ratom razorena, područja od posebne državne skrbi a pogotovo u grad heroj obećat nešto a onda ne poduzeti. Stvarno mislim to nema nikakvog smisla jer se radi o jednom vrlo važnom pitanju i ja bi molio gospodine ministre da malo zastanete oko toga i da ne radi se o velikim novcima za početak. Radi se o novcima koji su potrebni da bi se zapravo počela pripremati dokumentacija da se ovaj dio počne radit. Radi se o desetak milijuna kuna i u tom pogledu stvarno bi trebalo uzeti čitav niz argumenata a ne čisto formalistički odbit ovaj amandman. A ja vam pokazujem da je Ustav i ono što su vaše ministarstvo na terenu preuzelo kao obavezu zapravo stoje na liniji ovoga amandmana. Nisam pravio amandman da bi napravio samo amandman nego da ispunim ono što smo svi obećali prema našem gradu heroju i građanima koji tamo žive. Hvala vam lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 216. Zastupnika Zvonimira Mršića. Amandman 226.
Amandman nije prihvaćen iz razloga kao i prethodni.
Dakle, ja sam ovdje predložio po četvrti puta da se financira dogradnja učeničkog doma u Križevcima. Radi se o učeničkom domu u koji dolaze učenici koji pohađaju srednju poljoprivrednu školu, najbolju poljoprivrednu školu u Republici Hrvatskoj i visoko gospodarsko učilište, učilište iz kojeg je nastao agronomski fakultet. Nažalost, evo četiri godine se to odbija. Mene sada čudi ovdje ste rekli kolegi da je Dubeščica u projektu EIB2 i to je u skladu sa Zakonom o financiranju osnovnog i srednjeg školstva a ovdje kažete da učenički dom nije u skladu s time i da se to ne može financirati iz državnog proračuna. Doista treba biti hrabar i odgovoriti zašto eto u Koprivničko-križevačkoj županiji u četiri godine nijedna škola nije sagrađena iz državnog novca nego nažalost sve je sagrađeno novcem županija i gradova pa ih se čak niti to ne honorira da bi im se povećala decentralizirana sredstva. Ja tražim da se o ovom amandmanu glasa jer doista učenici i studenti nemaju gdje živjeti u Križevcima jer i ovo što je od učeničkog doma je u vrlo jadnom stanju a govorimo o Hrvatskoj znanja.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 227. zastupnici Milanka Opačić, Ivana Posavec-Krivec i Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća uz napomenu da projekti koji se prijavljuju na Svjetsku banku ili EIB2 ne prijavljuje ministarstvo nego prijavljuje lokalna samouprava.
Zastupnik Nenad Stazić.
Ministre, ovo je brojao sam točno pedeseti amandman kojim odbijate sredstva za izgradnju, dogradnju, uređenje osnovnih i srednjih škola i učeničkih domova, točno pedeseti amandman. Znači, imate jedan mali jubilej. Vi takvim odnosom prema osnovnom i srednjem školstvu namjeravate doći do društva znanja. To je dosta originalan put da u pedeset amandmana kojima se traži poboljšanje uvjeta u osnovnim i srednjim školama vi niste uspjeli pronaći ni jedan jedini da te škole uvjete u njima malo poboljšate. Ja vam na tome čestitam, vjerujem u svime svih osnovnoškolaca i srednjoškolaca u Hrvatskoj. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 228. zastupnici Milanka Opačić, Ivana Posavec-Krivec i Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća uz napomenu da opet poštujemo Zakon o srednjem školstvu iz 2001. godine i uz najbolju volju i uspješno financiranih i realiziranih iz različitih sredstava 250 školskih objekata od početka mandata ove Vlade do danas.
Zastupnik Nenad Stazić.
Tri su školske ustanove smještene u jednoj zgradi. To ministre očito vas ne zanima. To vas ne zanima a traženi iznos je 2 milijuna kuna. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 229. zastupnici Ivana Posavec-Krivec i Božidar Pankretić.
Amandman se ne prihvaća uz napomenu da je projekt prijavljen iz udruženih sredstava državnog proračuna i zajma Međunarodne banke. Opet ponavljam, rezultati bi trebali za dva mjeseca biti jasni tko je prošao s ovim projektom.
Zastupnica Ivana Posavec-Krivec.
Zahvaljujem predsjedniče. Ja znam da je ovaj projekt prijavljen ali se bojim da kao i mnogi ovi prije njega neće biti prihvaćen jer imamo niz primjera u Republici Hrvatskoj kada se u pojedinim sredinama gdje je određena vlast objekti grade i ne krši zakon dok se u nekim sredinama gdje ta vlast nije adekvatna ajmo to tako reći krši zakon i ne mogu se graditi objekti. Ovdje je naravno riječ o srednjoj školi koja unutar jedne zgrade ima nekoliko ustanova. Riječ je o projektu koji omogućava dodatne sadržaje, koji omogućava nove učionice, nove radionice, nove kabinete, koji od postojeće zgrade osigurava novi nastavni program. I ono što je najvažnije to je škola koja trenutno radi u tri a u ponekim usmjerenjima i u više smjena. Ovo je projekt koji za svega 1 milijun kuna omogućava prelazak sa 3 na 2 smjene. I ministre, mislim da bi on trebao između ostalih biti odabran u ovom projektu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 230. zastupnik Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga primjene Zakona o srednjem školstvu iz 2001. godine.
Zastupnik Nenad Stazić.
Radi se ministre o športskoj dvorani Srednje škole u Samoboru. Pa gledajte, pa i Samoborci, srednjoškolci u Samoboru bi trebali tu školsku dvoranu. Vi opet dajete nekakve isprike, vi opet dajete nekakva obrazloženja koja neće pomoći da se ta športska dvorana izgradi i da se ona opremi. Ti srednjoškolci od tih vaših obrazloženja neće imati ama baš ništa a vi niste zato ministar da oni nemaju ama baš ništa nego ste zato ministar da bi im omogućili, pomogli da se u državnom proračunu iznađu sredstva i da se te škole opreme. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 231. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Napomena dok je obveza financiranja kapitalnih projekata u osnovnom školstvu bila obveza središnje države ova škola je u cijelosti financirana, izgrađena i kao takva kad je bilo potrebno obnovljena.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Ali je započeta izgradnja športske dvorane Osnovne škole "Josip Juraj Strossmayer" u Đurđenovcu koju treba dovršiti i koju treba opremiti. I tu su minimalna sredstva za takav projekat odnosno takav objekat koji je od interesa za djecu u osnovnoj školi, školsku djecu u Đurđenovcu svega 2 milijuna kuna i mi tražimo da se u tom pogledu izvrši glasovanje. Ponovo se podsjećamo na ustavnu normu kad je država dužna pomoći općini koje su slabijeg financijskog stanja.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 232. zastupnik Željko Pavlic.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnik Željko Pavlic.
Pa ja mislim da bi država tu svakako trebala pomoći, radi se o školi koja je tek počela djelovati prije nekoliko godina. Jedna mlada škola s mladim kadrom ali koja postiže izvanredne rezultate iako je smještena u staroj školi bivše osnovne škole, staroj zgradi bivše osnovne škole. Ona je adaptirana izvana ali ima velike poteškoće u funkcioniranju, dakle što se tiče samih prostora i opremanja. Ta škola izuzetno je bitna za razvoj donjeg dijela Međimurja, dakle tj. Preloga i okolice i mislim da bi o razvoju srednjeg školstva i obrazovanja u tom dijelu Međimurja bilo itekako bitno da se napravi novo krilo tj. da se dogradi srednja škola u Prelogu, tim više što je sama škola pripremila svu potrebnu dokumentaciju. I velim bilo bi dobro da se Ministarstvo s obzirom na sve ove projekte koji su sad u proračunu kao prijedlozi bili predloženi ipak uključuju dakle u naš veliki projekt Međimurje dakle da, da nivo obrazovanja dignemo na malo, na malo višu razinu. Dakle molim glasanje. Molim podršku za srednju školu u Prelogu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 233. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Tko je za taj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 234. zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Pa poštovani ministre ja vam se ovdje čudim. Zato jer ja sam predložio da se dakle ugradi stavke izgradnja obrtničke škole u Koprivnici. Taj poslovni objekt dakle tu školu je potpredsjednik Vlade Polančec ove godine tri puta obećao da će biti sagrađen. E sad kad je bila frka između vas i ministra Šukera onda ste zazvali premijera. Ali zar doista potpredsjednik Vlade ili ne zna kakav je Zakon o srednjem školstvu ili obećava ono što državni proračun neće financirati? On je rekao: «Mi ćemo sagraditi misleći na Vladu jer je govorio u ime Vlade Republike Hrvatske kao potpredsjednik Vlade: «Mi ćemo sagraditi obrtničku školu u Koprivnici». I pretpostavljam da je mislio da će se početi graditi u mandatu ove Vlade. Ja to sada predlažem. Vi kažete da je to protuzakonito. Ja sad više ne znam šta je tu? Ali tražim da glasate.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle ja sam predložio po četvrti puta da se dogradi zgrada srednje škole u Križevcima gdje učenici idu potpuno neuvjetne, imaju potpuno neuvjetne prostore za ovoga. Ponavljam da smo mi jedina županija gdje u 4 godine ni jedna škola nije sagrađena novcem iz Državnog proračuna. A što se tiče «EIB-a 2» moram reći da je projekti za «EIB 2» su prijavljeni za Uskrs 2004. godine. Nažalost još do dana današnjega ne znamo koji od tih projekata će uopće biti odobreni? Dakle ne da smo već možda mogli imati sagrađene škole iz projekta «EIB 2» nego do dana današnjega još se ne zna uopće koji projekti jesu a koji projekti nisu u «EIB-u 2»? A ako počnete graditi neku školu a prijavili ste u «EIB-2» i ne daj Bože slučajno dobijete novac nećete moći dobiti povrat sredstava jer je tada vaš projekt u fazi, fazi izrade. Prema tome «EIB 2» je usporio izgradnju škola u Republici Hrvatskoj jer naprosto proces odlučivanja traje dulje od dvije godine. To je nedopustivo. Tražim glasanje.
šeksTko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 236. skupina zastupnika: Biserka Perman, Slavko Linić, Anton Peruško, Zdenko Antešić i Gordana Sobol.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni amandmani.
Biserka Perman, poštovana zastupnica.
Hvala lijepo. Naime uvođenjem državne mature i reforme strukovnog obrazovanja pokrenute su promjene u srednjem školstvu za koje je potrebno osigurati i odgovarajuće prostorne kapacitete. U tu svrhu je Primorsko-Goranska županija prijavila sufinanciranje kapitalnih projekata u srednjim školama iz sredstava državnog proračuna. Ovdje se pitam čemu uopće obavijest Ministarstva o takvoj mogućnosti prijave projekata ako se te prijave ne uvažavaju bez obzira na njihovu opravdanost i na fazu u kojoj se projekti nalaze. Pored osnovnog uvjeta da će se ulaganjem u prijavljene kapitalne projekte smanjiti broj smjena u školi Upravni odjel za školstvo županije vodio je računa i o broju učenika, opravdanosti ulaganja, mogućnosti gradnje prema Urbanističkom planu, osiguranosti, infrastrukturi i pripremljenosti projektne dokumentacije kao i mogućnosti uključivanja jedinica lokalne samouprave u provedbu projekta. Pitam se koji su osim ovih kriterija kriteriji Ministarstva? Ovim projektima kapitalnih ulaganja do 2010. godine u 4 srednjoškolske ustanove postiglo bi se njihovo funkcioniranje na po jednoj zasebnoj lokaciji a ne kao do sada provodeći dio svojih obrazovnih programa u podstanarskim prostorima uključujući i program tjelesne i zdravstvene kulutre čime bi se u srednjem školstvu Rijeke smjenski rad riješio za ukupno 3259 učenika. Zato predlažemo da se iz Državnog proračuna sufinanciraju ove kapitalne investicije u srednjim školama u navedenim iznosima. Ja lijepo molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 237. zastupnik Srećko Ferenčak.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je: za 2007. godinu su za poticanje potreba, javnih potreba športa Hrvatski olimpijski odbor osigurana sredstva u većem iznosu od 7 i po milijuna kuna u odnosu na 2006. godinu. Od toga 2 i po milijuna iz Državnog proračuna, 5 milijuna od prihoda od igara na sreću. Inače je poznato da poticanje programa javnih potreba za šport, da koristimo i sredstva iz dijela prihoda igara na sreću pa svake godine rastu, a ove godine planiramo da će biti veća nego ikad do sada.
Zastupnik Srećko Ferenčak.
Pa gospodine ministre mi kao da ne čitamo isti proračun. Vi meni pričate da je ovo jedno od najvećih izdvajanja za sport. Mi smo danas 8 milijuna u … [[Govornik se ne razumije.]] minusu, manje nego što je to bilo 2005. godine. Vi ćete gospodine ministre ostati zapisani kao ministar koji je najmanje izdvajao za sport. 0,07% vi izdvajate iz budžeta za sport, za Hrvatski olimpijski odbor. 0,07%. Dakle katastrofa. I nisam očekivao da ćete ovakve argumente dati. Znači nikakve. Nikakve argumente mi niste dali. Reći ću vam još nešto. Kad deklarativno pričate o sportu onda su vam usta puna hvale. Sad kad ste trebali nešto napraviti ništa od toga. Ja sam lijepo pokazao na stavci donacija neprofitnim udrugama. U Ministarstvu kulture, znači udruge koje se bave zaštitom spomenika kulture 120 milijuna kuna je tamo. Pa da toliko volite sport koliko pričate pa mogli ste sjesti s gospodinom Biškupićem i dati barem 10 milijuna sportu. Puno bi pomogli. Ja znam Perice da vaterpolo traži novce od Hrvatskog olimpijskog odbora. Lino rukomet posuđuje novce. Arapoviću košarka isto posuđuje novce. Ja vas molim da me podržite u Hrvatskom saboru … … [[Upadica se ne razumije.]] da se … [[Govornik se ne razumije.]] novaca [[Upadica: Mir!]] da se da više novaca za hrvatski sport [[Upadica: Mir!]] Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 238. zastupnika Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 239. zastupnica Biserka Perman.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se iz aktivnosti AP77029 poticanje športa u školskim športskim klubovima jednim dijelom isto tako financira i poticanje športa školske populacije koji je temelj za razvoj športa na hrvatskim otocima što jamči ostvarivanje plana za 2007. godinu. To vam mogu napisati.
Zastupnica Biserka Perman.
Ma gledajte. Stalni problem organizacije slobodnog vremena mladih na otocima … [[Zbog predsjednikovog zvonca, govornik se ne razumije se.]] ukazao je na potrebu da se taj problem barem djelomično riješi. Pilot projekt od 150 hiljada kuna kroz proračuna za 2005. godinu pokazao je da se s tim minornim sredstvima doista ne može učiniti praktično ništa, pa se od tog projekta na žalost ove godine odustalo. A problem slobodnog vremena mladih otočana i dalje postoji. Sada se ovaj projekt ponovo pojavljuje ali opet sa doista simboličnim iznosom kad se uzme u obzir broj otoka kao i broj mladih na njima. Iznos je nedovoljan čak i za kupovinu dresova, a kamoli za ozbiljniji program bilo kakvih sportskih aktivnosti. Ako je ta aktivnost financirana u nekim drugim stavkama pitam se za što je uopće predviđeno tih 200 hiljada kuna, pa zato predlažem da se ovaj projekt ipak provede s navedenim povećanjem koje bi ministarstvo rasporedilo na nekoliko otočkih zajednica s većim brojem mladih u kojima su već pokrenuti programi sportskih aktivnosti kako bi se osim simboličnog postigao i nekakav stvarni efekt i na taj način dobila realna slika o rezultatima tog projekta, odnosno njegova perspektiva u budućnosti. Međutim, ukoliko to ne namjeravate učiniti pa ne vidim nikakvog razloga da tih 200 hiljada ostane jer doista ne znam na kom otoku, odnosno na kojim otocima 200 hiljada može potaknuti spor. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 240. zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što također u aktivnosti A768028 športski programi tijekom ljetnih i zimskih praznika otvorena škola osiguravaju oko milijun i pol kuna za one programe koji imaju cilj okupiti djecu osnovnih i srednjih škola tijekom ljetnih i zimskih praznika. A kako je ovaj projekt namijenjen za tu djecu onda se to financiranje može provoditi iz te aktivnosti. Ali inače, športske igre mladih imaju punu potporu ovog ministarstva od početka, odnosno od osnivanja.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, ja sam predložio da se sportske igre mladih konačno definiraju kao posebna stavka u državnom proračunu i to je četvrti puta i da se definira jedna ozbiljna cifra od dva milijuna kuna za nekoliko tisuća mladih koji cijelo svoje ljeto provode na sportskim terenima i to na javnim terenima igrajući razne sportove, a na kraju onda dolaze na finale u Split. Čudi me da premijer Splićanin, da vi ministar Splićanin morate tražiti da ja kao Podravec tražim ovu stavku da svake godine mi govorite da to postoji u nekakvoj tamo stavci, a onda vas Marić mora zvati svaki čas da mu date nešto novaca. Pa dajte konačno definirajte ovaj jedan divan projekt. To se zove “sportom protiv droge“. Stvarno ima nekoliko tisuća osnovnoškolaca i srednjoškolaca koji cijelo ljeto su na javnim prostorima i dođu onda u prekrasan Grad Split na finale. Pa dajte nemojte im davati mrvice. Dajte ih definirajte … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Dajte skoncentrirajte ih! Da. Dakle, dajte ne milijun i pol kuna, pa dajte neki ozbiljni novac za te aktivnosti tijekom ljetnih i zimskih praznika i perioda kad djeca ionako imaju problem sa slobodnim vremenom da nagradimo te entuzijaste koji ih okupljaju da ih maknu od televizora, od nekih tamnih kutova gdje se možda fiksaju, a ovdje se bave sportom. Ja tražim doista da glasamo o ovome i molim vas da nas izvijestite koliko su ove godine dobile sportske igre mladih, jer ste obećali u rebalansu da ćete im dati nešto novaca.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 241. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o športu počela je izgradnja normativa za izgradnju športskih građevina i izgradnju plivališta koji će stvoriti jedan sveobuhvatni plan za Republiku Hrvatsku, a sada iznos od milijun i pol kuna koji se koristi od prošle godine i za slijedeću godinu je kao pilot projekt obuke neplivača u školama i sredinama koje ne raspolažu sa vlastitim bazenima.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine ministre, u proračunu nije predviđen milijun i pol nego milijun kuna. To je prvo. Drugo, ovaj prijedlog koji se ovdje daje je neovisno o izgradnji športskih dvorana i plivališta u Hrvatskoj. Postoje plivališta kao što postoje i programi u osnovnim školama gdje se obučavaju i odgajaju djeca između ostaloga za život i rad u prirodi. U tom vremenu se mogu koristiti postojeća plivališta i djeca da idu na te, organizirano na te segmente gdje imaju obuku u prirodi i istodobno obuku o plivanju. Ne radi se znate samo o športsko-rekreativnom odgoju i obrazovanju iako država potiče i pomaže skrb o tjelesnoj kulturi i športu kako kaže Ustav u članku 68. ili ne znam brine o djeci gdje izričito se kaže da država osigurava posebnu skrb maloljetnicima ili da je dužnost svih da štite djecu i nemoćne osobe, nego se radi o nečemu što je daleko važnije. Radi se o stjecanju jedne vještine koja je zapravo danas suvremena potreba suvremenog čovjeka. Mi na žalost na kontinentu osobito na području Slavonije, sjeverne Hrvatske, u okolini naših ruralnih mjesta i gradova imamo takvu situaciju da veliki broj djece pa i starijih maloljetnika i starijih, mlađih punoljetnika ne znaju plivati i uslijed čega dolazi tokom ljetnih dana do utapanja u našim rijekama, jezerima i vodotocima i zbog toga bi bilo nužno potrebno kao nastavni sadržaj, jedan dio predmeta zapravo povećati ova sredstva da se mogu to iskoristiti. Današnje škole to žele iskoristiti jer ja znam za neke ankete koje su provodile nevladine udruge na području primjerice Slavonije i Baranje postoji veliki interes samo nema dovoljno sredstava da se taj dio analizira i u tom pogledu predlažemo da dok se ne izgrade svi ovi objekti da se podignu nešto malo sredstva za programe koji će praktički omogućiti, postići istu svrhu koju ćemo onda još lakše postizati kad budemo imali kvalitetne dvorane. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 242. zastupnik Srećko Ferenčak.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je to potpuno nova aktivnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa razdjel 080 glava 30 Sport. Osniva se Hrvatski športski savez gluhih na temelju Zakona o športu Narodne novine 71/06, a sredstva planirana za Hrvatski športski savez gluhih osiguravaju se iz dijela prihoda igara na sreću koja su svake godine u povećanju i mi pretpostavljamo da će ono sve što je potrebno biti iz tih sredstava isplaćeno.
Zastupnik Srećko Ferenčak. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa gospodine ministre, upravo zbog toga što to jest novi savez. I da smo mi do sada funkcionirali u Hrvatskom olimpijskom odboru. Milijun kuna Športskom savezu gluhih nije dosta niti za hladni pogon. Športski savez gluhih ima izuzetne rezultate na svjetskom i na europskom nivou. Obraćali su se i vama. Sad ste vi ostali gluhi na njihove zamolbe. Pa nije mi jasno kako nemate toliko osjetljivosti za te ljude koji hoće se baviti sportom, a bi im ne date. Pa milijun kuna godišnje nije ništa, nije ništa. Tražim glasovanje.
Nije dobio potrebnu većinu. 243. klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o osnovnom školstvu iz 2001. godine. A ovaj projekt nije prijavljen na EIB 2 ili na projekte Svjetske banke.
Zastupnik Valter Poropat.
Gospodine ministre s obzirom da imamo jednu novu općinu u Istri, Funtana, vjerujemo da upravo ta općina itekako zavrjeđuje da ima jednu sportsku dvoranu. A ovu vrijednost, ovaj iznos kojeg smo ovdje predložili smatramo da može barem dijelom da pomogne da se u toj novoj općini jedna sportska dvorana učini. Pa molim glasovanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 244. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnik Valter Poropat.
Gospodine ministre, ista stvar. Tar-vabriga je isto tako, nova općina u Istri. Ja mislim da bez jedne sportske dvorane mladež jednostavno nema mogućnost da se bavi sportom, naročito u zimskom periodu. Pa tražim glasovanje i po ovom prijedlogu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 245. istog kluba.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je u prijedlogu državnog proračuna za dovršenje objekta Fakulteta ekonomije, turizma "doktor Mio Mirković" predložen iznos za 2007. godinu 9 milijuna kuna, te je u tijeku dogovor potpisivanja sa Županijom istarskom i Gradom Pula i apsolutno sva sredstva su izogovarana kako bi Fakultet ekonomije i turizma mogao biti gotov. Nikakav drugi prijedlog prema izgradnji kampusa nije došao i prema mišljenju kolega treba vremena da se to napravi i zato se ovaj amandman odbija. Zapravo ne prihvaća. Ispričavam se.
Zastupnik Valter Drndić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, ovo su ustvari, ovo se odnosi na sljedeći amandman što se tiče Ekonomskog fakulteta. Ovaj amandman se odnosi na izgradnju sveučilišnog centra ili kampusa gdje je i određen prostor za taj sveučilišni centar, za novo sveučilište. Mislili smo da bi bilo dobro da se određenim inicijalnim sredstvima to potakne. No s obzirom da su određena sredstva osigurana ovim amandmanima Vlade onda i amandman 245. i 246. povlačim unaprijed. Hvala.
Hvala. Amandman 245. povučen. 246. povučen i. Ova dva amandmana ste povukli? Hvala. Amandman 247. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Nacionalna zaklada za znanost i visoku naobrazbu u Republici Hrvatskoj kao i sve druge nacionalne zaklade u Europi i svijetu se pored državnog proračuna financiraju i iz drugih izvora, a do sada su se isključivo financirali iz državnog proračuna i naravno iz dobiti od kamata.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine ministre, nažalost stav ministarstva, odnosno Vlade kojeg ste sada izrekli je suprotan stavu vašeg ministarstva i Vlade kojeg ste izrekli kada smo imali raspravu o ovogodišnjim izvješćima o radu Nacionalne zaklade za znanost i visku naobrazbu i tehnologijski razvitak. Jer upravo su svi zastupnici u Hrvatskom saboru i zastupnice tražili da se povećaju sredstva za Nacionalnu zakladu jer je ocijenjeno da 5 milijuna kuna izdvajanja iz državnog proračuna za Nacionalnu zakladu je isuviše malo za one potrebe i projekte koje zaklada provodi. Zaklada funkcionira već dvije ili tri godine, čini mi se već jedno dva ciklusa da je bilo nekakvih natječaja i među mladim znanstvenicima i znanstvenicima povratnicima iz baš one super izvrsnosti koje u hrvatskoj znanosti i tehnologiji postoji je prepoznata kao dobro mjesto. Ja mislim da nije dobro da mi smanjujemo sredstva za Nacionalnu zakladu. Nikad manje nismo izdvajali nego iz ovog proračuna u ovoj glavi visoke naobrazbe je predviđeno 5 milijuna kuna, iz onog dijela tehnologije je smanjeno potpuno na nula kuna. Prema tome mislim da to nije dobro. Ja bih apelirala na kolegice i kolege zastupnike, posebno one koji su kad smo raspravljali o izvješću, godišnjem izvješću Nacionalne zaklade za znanost i tehnologijski razvitak i koji su se zalagali za povećanje sredstava iz državnog proračuna tada da sada podrže i amandmane. Jer inače sve one rasprave i inače zalaganja deklarativna zaista onda nemaju nikakvoga smisla. Ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 248. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da je do sada povećanje od 33,33% ili nešto više od 15 milijuna kuna prema nama dostatno za sve potrebe i obveze prema studentima u sljedećoj godini.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ministru o kojem vi to povećanju govorite? Sredstva za poboljšanja studenskog standarda su 2003. godine iznosila 94 milijuna kuna. U vašem prvom proračunu 2004. godine smanjili ste ih na 60 milijuna kuna. U proračunu za 2005. godinu je to ostalo na 60 milijuna kuna. U proračunu za 2006. godinu je ostalo tih 60 milijuna kuna plus što ste ukinuli sva sredstva za transfere prema udrugama, studenskim udrugama i Studenskom zboru. I u ovom proračunu ostaje tih 60 milijuna kuna. Meni nije jasno kako je 60 više od 94 milijuna kuna. I ono što ja amandmanom tražim je upravo da se vrate sredstva za poboljšanje studenskog standarda barem na ovu razinu koja su imala 2003. godine. S druge strane, vašim amandmanom Vlade kad ste dodali milijun kuna na studenske centre ste neizravno priznali da nema dovoljno sredstava za ulaganja u studenski standard, bilo su to transferi prema studenskim udrugama, bilo prema studenskim centrima, odnosno kroz ovu aktivnost poboljšanje studenskog standarda. Prema tome, ja vjerujem da sam u pravu, a to vjerujem da i vi također mislite. I zadnje, zaposlenici studenskih centara su najavili štrajk i govorili su, već godinama govore kako već nemoguće raditi i održavati standard, studenski standard prema važećim kriterijima i po važećem pravilniku u odnosu na sredstva. I ja bih stvarno molila da povećamo sredstva za poboljšanje studenskog standarda jer, da se ispravim ne da povećamo nego ga vratimo na onu razinu na koju su i bile. Ja zaista ovako malo nikada novaca za studenski standard nismo izdvajali. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 249. amandman, zastupnice Jelena Pavičić Vukičević, Marija Lugarić, Ivo Josipović, Nenad Stazić i Gordana Sobol.
Amandman se ne prihvaća. Iz razloga što su u prijedlogu državnog proračuna osigurana sredstva za dovršetak svih započetih i prioritetnih kapitalnih projekata, a koji se financiraju iz sredstava negdje oko 2,3 milijarde kuna u ovom trenutku.
Zastupnica Marija Lugarić.
Je ministre za onaj vaš dio. Ovdje se radi o sredstvima za Muzičku akademiju. Naime, izmjenama poreznih zakona je Vlada smanjila sredstva za Grad Zagreb i uzela Gradu Zagrebu 800 milijuna kuna. Imali smo pet ili šest nacionalnih projekata koji su se financirali dijelom iz proračuna Grada Zagreba, izgradnja zgrade i opremanje muzičke akademije je taj slučaj, to se odnosi na to da se dio koji je zapravo sufinancirao Grad Zagreb sada prebacuje na kompletno financiranje države obzirom da je Vlada u svoj proračun izmjenama poreznih zakona uzela Gradu Zagrebu 800 milijuna kuna. I je da vaš dio ostaje isti i dostatan, ali onaj dio Grada Zagreba ne može ostati isti obzirom da je Vlada uzela građanima Grada Zagreba na projektim važnima i za grad i za državu 800 milijuna kuna. Ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 250, zastupnici Anton Peruško, Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Amandman se ne prihvaća. Detaljno smo obrazložili prije pet minuta. Međutim radi se o prijedlogu državnog proračuna za završetak objekta Fakulteta ekonomije i turizma i to je jedina investicija koja … nema prijavljeno u iznosu 9 milijuna kuna, koja je usaglašena u cijelosti sa Županijskom istarskom i gradom Pulom. Nikakav drugi prijedlog nije došao glede izgradnje kampusa ili sveučilišta u Puli.
Zastupnik Anton Peruško.
Hvala. Gospodine ministre za razliku od kluba IDS-a ja sam tražio znatno manji iznos i to iz kog razloga. Upravo iz onog razloga obećanja koje je dato na sjednici Vlade Republike Hrvatske koja je u Poreču održana 7. studenog i gdje su dnevne novine doslovce "u Pulu će stići 9 milijuna kuna iz Državnog proračuna za 2007. godinu što je iznos potreban za dovršetak zgrade Fakulteta ekonomije i turizma dr. Mijo Mirković" i to je u proračunu, to je u redu. Međutim u nastavku piše da Vlada je dala potporu i projektu grada Pule za uređenje studentskog hotela i restorana u Roicu, ja samo želim tu potporu koja je dana materijalizirati unošenjem na jedini mogući način, unošenjem u proračuna za iduću godinu, pa molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 251, zastupnica Marija Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je u prijedlogu državnog proračuna osigurana dostatna sredstva za financiranje svih projekata i programa znanstveno-istraživačke djelatnosti pogotovo zato što prvi puta u Republici Hrvatskoj od njene samostalnosti postoji red glede znanstvenih projekata, međunarodne recenzije i postotak prolaza sa 90% smanjuje sigurno bitno što znači da ostaju novci za nagrađivanje izvrsnosti, a tu i ne spominjem dodatno financiranje putem Zaklade za znanost koje u ovom trenutku ima gotovo 100 milijuna kuna na računu.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine ministre ovom dirljivom pozivanju za Nacionalnu zakladu za znanost uopće neću komentirati jer imamo još jedan amandman na tu temu obzirom da se smanjuje financiranje za nacionalnu zakladu. No, međutim, vi smanjujete i sredstva za programe i projekte znanstvenoistraživačke djelatnosti, iako je točno ovo što ste rekli oko međunarodnih recenzija i smanjenja postotka prolaznosti, no međutim time zapravo govorite da je ona razina koju sada imamo izdvajanja dostatna. Ja ću vas upozoriti da vi sada predlažete da se za programe i projekte znanstvenoistraživačke djelatnosti izdvoji 142,5 milijuna kuna, da smo 2003. godine za iste te projekte izdvajali 185 milijuna kuna koje vi onda značajno smanjujete. S druge strane sam proračun se povećava i vašeg ministarstva za gotovo za 8,5 ili 9 milijardi kuna koje gotovo ništa od tog povećanja kao što vidimo i po ovim amandmanima, ne ide u ove bitne razvojne projekte. Ja stoga molim glasanje jer mislim da koliko god izdvajamo i koliko god mi ovdje amandmanima povećali sredstva za izdvajanje u znanost i tehnologiju, u nova znanja, da nam još puno više od toga treba kako bi počeli dostizati one druge i razvijenije i one s kojima bi se voljeli uspoređivati, a sda zbog malih izdvajanja na žalost ne možemo. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 252 amandman zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su u prijedlogu državnog proračuna osigurana dostatna sredstva za stipendiranje i znanstveno usavršavanje poslijediplomanata. U tijeku je potpisivanje sporazuma sa rektorima svih sveučilišta u Republici Hrvatskoj glede smanjenja školarine za znanstveno usavršavanje poslijediplomanata u sustavu znanosti i visokog obrazovanja što će biti dodatna pomoć glede vašeg pitanja.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ministre znate kolika je školarina za jednu godinu za poslijediplomski studij u Hrvatskoj? Duplo veća nego što je prosječna plaća novaka ili asistenta ili bilo kojeg profesora početnika na sveučilištima. Ako mislite da su sredstva koja ste planirali za znanstveno usavršavanje i stipendiranje poslijediplomanata dostatna onda time kažete da ih imamo dovoljno i da nam ih više ne treba, a ja mislim da nam treba novih poslijediplomanata i da većem broju ljudi moramo omogućiti posebno znanstveno usavršavanje. Meni kao zastupnici, vjerujem i vama kao ministru piše masa tih mladih najkvalitetnijih ljudi u Hrvatskoj da im nema tko platiti odlazak na kongrese, da im nema tko platiti nabavku stručnih knjiga i ostale stvari, a vi kažete da ima dovoljno. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi kažete da ima dovoljno. 2003. godine smo izdvajali za stipendiranje poslijediplomanata i njihovo znanstveno usavršavanje 10 milijuna 384 tisuće 334 kune i 68 lipa po izvršenju za 2003. godinu, sada se predlaže samo … [[Govornica isključena, ne čuje se.]]
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 253, također zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća i rečeno je ranije da je Nacionalna zaklada za znanost se do sada isključivo financirala iz Državnog proračuna i rečeno je da je odvojeno sami ste rekli oko 5 milijuna kuna, ali na računu ima više od 100 milijuna kuna i praktički niti kune iz nekih drugih sredstava mimo kamate iz državnog proračuna.
Zastupnica Marija Lugarić.
Čitam ja poštovani ministre ovaj prijedlog proračuna za 2007. godinu, Ministarstvo znanosti u ovoj glavi znanstvenoistraživačka djelatnost i gledam programi zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak nula kuna i mislim je li to možda neka tiskarska greška, ako smo dosta smanjili sredstva za nacionalnu zakladu iz ove glave za visoko obrazovanje, sada nula kuna iz ovog dijela znanstvenoistraživačke djelatnosti transfera koji bi trebao ići prema nacionalnoj zakladi. Ja mislim da je to potpuno neprihvatljivo, a svi pričamo o društvu znanja, o zemlji znanja, za nove, najbolje projekte, projekte izvrsnosti koji upravo idu preko zaklade nula kuna. Jako lijepa politika. Mislim za Hrvatsku izuzetno loša i nazadna. Ja molim glasanje da se takva politika promijeni.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 254 amandman, zastupnik Antun Vujić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su prijedlogu državnog proračuna osigurana dostatna sredstva koja su u odnosu na 2006. godinu povećana za 13,56%. Da budem precizniji. U 2006. godini 18 milijuna 945, u 2007. godini 17,416 međutim tu nisu uračunate i kapitalne investicije iz ovoga prikaza, 4 milijuna i 98 tisuća kuna što znači ukupno 21 milijun i 500 kuna. U te kapitalne su uključene i knjige, umjetnička djela i sve i ostale izložbene vrijednosti kad se zbroji, iznos je veći nego što je prikazan.
Zastupnik Antun Vujić.
Uvažene dame i gospodo zastupnici, radi se o nacionalnoj i sveučilišnoj biblioteci. Ja moram reći da sam se dvoumio da li da uopće postavim ovaj amandman budući da smo na Odboru za znanost, za kulturu, znanost i obrazovanje kao stav Odbora dogovorili da se upozori Vlada da nacionalna i sveučilišna knjižnica zaostaje i to zaostaje vrlo ozbiljno. Zaostaje 2 milijuna za budžetom koji je imala u 2005. godini. Dakle, oni koji misle da ću ja govoriti o 2003., da ih ponovno podvučem. Za 2005. Ovo što kaže gospodin ministar nije točno. To je točno samo u odnosu na 2006. godinu jer je u 2006. godini na stavci koja se tiče kapitalnih izdataka obuhvaća nabavu knjiga, časopisa i nužnu opremu bilo nula kuna. Tako da su tu porasli mnogo više jer je u odnosu na 0 je to mnogo veći porast. Međutim, u odnosu na 2005. još uvijek fali nešto malo, malo manje sa ovom računicom od 2 milijuna kuna. Upozoravam na sljedeće, da je nacionalna i sveučilišna knjižnica jedna, ne jedna nego jedna možda od najjačih ustanova u društvu znanja za kojega se svi zalažemo. Da je to jedna od središnjih kulturnih i znanstvenih ustanova uopće u Hrvatskoj i da je to na nepojmljiv rast, dakle, budžeta ukupno nepojmljivo da sad kad je ona ušla i u europski sustav, kada su postavljeni standardi, kada postoje zakonske obaveze da izvršava svoje obaveze nabavkom knjiga, nabavkom opreme, kada se provodi ogroman program digitalizacije koji je vezan na mnoge promjene. Kada u ovoj godini slavi 400. obljetnicu kao jedna od najstarijih uopće ustanova ove vrste, da dakle ona još ne može doći na razinu budžeta od 2005. godine. To je oprostite za ovaj Sabor i za sve nas blamaža.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 255. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Ja ću ga objasniti detaljno. Prvi put u povijesti proračun Ministarstva prelazi 10 milijardi kuna, odnosno 10 milijardi i 400. Glede tehnologija napravljen je iskorak koji je u nekim segmentima ispred Europske unije. Osniva se Hrvatski institutu za tehnologije. Tehnologijski projekti se izvlače u cijelosti kao stavka i pripisuju se Hrvatskom institutu za tehnologije, BICRO sudjeluje u dobijanju ukupnog kredita za razvoj tehnologija. Negdje ukupno taj kredit je oko 31 milijun eura. Osiguravaju se sredstva za zapošljavanje tehnologijskih novaka po prvi put u Republici Hrvatskoj, stoga novca glede razvoja tehnologija nikada nije bilo ni približno koliko sada ima.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, ako se sredstva za tehnologijsko istraživačke i razvojne djelatnosti potpuno izbacuju, izvlače iz proračuna kroz ovaj institut kako ste rekli, kako onda ostaje u proračunu 24 i pol milijuna kuna koji ste predložili? To je jedno. Drugo, ono što ste napravili u zadnjih godinu dana da ste formirali čini mi se 4 ili 5 novih agencija ili razno raznih ustanova što u svakom slučaju dobro, treba to maknuti, to odlučivanje van iz ministarstva no međutim administracija nikad nije bila veća. Ni za jednu osobu, ni za jednu lipu se nisu smanjili troškovi administracije u samom ministarstvu na konto toga što se ta administracija preselila negdje drugdje. I da završim, bez obzira na sve to skupa jer obzirom da te novce o kojima pričate idu u tu administraciju svih tih novih institucija i instituta ili čega god, sredstva, ona srž sredstva koja su bitna za same programe i projekte u tehnologijsko-istraživačkoj razvojnoj djelatnosti iz godine u godinu smanjuje. I ja sam stoga predložila da se poveća na 34 milijuna 439 tisuća i 220 kuna koliko je po izvršenju bilo 2003. godine obzirom da je to razina do sada najviša za tu svrhu koju smo u državnom proračunu imali. Govoriti o gospodarstvu temeljenom na znanju i smanjivati sredstva za razvoj novih tehnologija za istraživačke i razvojne djelatnosti je jako prazno i na neki način čak i jeftino. Ja stoga molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 256., također zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća ali ću još dopuniti razlog. Znači, do danas je u Hrvatskoj realizirano oko 300 tehnologijskih projekata od kojih je najmanje 1/3 krenula prema gospodarstvu što Hrvatska nikada do sada nije imala. Glede povećanja proračuna on je povećan za 15,02% u odnosu na 2006. godinu uz još jednu napomenu, da je prvi puta krenulo javno-privatno partnerstvo u realizaciji novih znanstvenih institucija u Republici Hrvatskoj. Između ostalog i "Ruđer Bošković", Institut … [[Govornik se ne razumije.]] i ostalo. I to je doprinos razvoju tehnologija koji uopće nije vidljiv u proračunu, a koji je najmanje 50% ukupnih sredstava koja tu nisu prikazana. Povećana.
Zastupnica Marija Lugarić.
Vrlo zanimljivo, ministre. Ministar Šuker je rekao da nema u proračunu sredstva koja nisu prikazana, a sad vi tu nama objašnjavate da imamo sredstva koja negdje nisu prikazana. No, kad već sam spomenula ministra Šukera, rekao je ministar jučer na Vladi kako je, su amandmani zastupnika samo folklor i kako se ništa novo ne predlaže. Evo ja bi sad demantirala ministra Šukera i rekla da ovdje predlažem jednu potpuno novu stavku koje nema u dosadašnjem proračunu. Zove se razvoj novih proizvoda i tehnologije. To je stavka koju smo imali u državnom proračunu dok je vi niste ukinuli i ja mislim govoriti o gospodarstvu temeljenom na znanju, govoriti o društvu znanja bez da ulažemo sredstva u razvoj novih proizvoda tehnologija je zapravo besmisleno i predstavlja samo jedno lažno obećanje. Stoga ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobilo potrebnu većinu. 257., zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su u Prijedlogu državnog proračuna na poziciji 08055A679049 osigurana dostatna sredstva prema nama za financiranje programa pomoći Bosni i Hercegovini u sustavu znanosti, obrazovanja i športa i također naglašavamo da se ne mogu predlagati pojedinačni projekti već se sredstva raspodjeli nakon provedenog natječaja. Osobno sam 3 puta prošao Bosnu i Hercegovinu uzduž i poprijeko i za svaki projekt koji je bio apliciran uvjerio se da li treba ili ne treba.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine ministre. Kad ste već uzduž i poprijeko prošli ja vas molim da navratite i u Tolisu pa da u Tolisi pogledate Franjevački samostan sa jednom od najstarijih knjižnica koja obuhvaća povijesnu, etnološku, kulturološku gradnju koju treba sačuvati. Taj samostan je počeo se spašavati i na osnovu donacijskih sredstava obnavljati. Nije do kraja obnovljen. Treba sačuvati iznimno vrijedna povijesna djela u knjižnici u tom samostanu. Osim toga tamo je i muzej i naravno obnoviti ovu crkvu. A kad se tiče ove nove crkve Mihovila Arhanđela u Kolibama, ja bi samo htio podsjetiti da je bila skoro humanitarna akcija kojom se slao crijep i cigle tamo da bi se izgradila crkva na onom mjestu gdje je bila crkva i porušena tokom Domovinskog rata. Zbog toga molimo gospodine ministre da o tome vodite računa pa navratite kad ste sve to obilazili i ova mjesta da to vidite to prvo i drugo znate tih 27 milijuna koji su tamo predviđeni mi smo predlagali da se to poveća na 35 milijuna. Ni taj amandman nam nije prošao. Sad ne prolazi ni konkretni amandman, a ja bih vas htio podsjetiti da tih 27 milijuna neće biti dostatno da se isfinanciraju potrebe kulturnog umjetničkog društva "Napredak" u Bosni i Hercegovini, sveučilišta u Mostaru i ne znam odgojno-obrazovne sadržaje u pojedinim srednjim i osnovnim školama na području Mostarsko-neretvanske županije, a kamoli u Bosanskoj Posavini. Bojim se da će jedan dio veoma važan i za strateške interese Republike Hrvatske, a osobito s aspekta povratka građana Republike … [[Govornik isključen, ne razumije se.]] vas molim da ipak ako ne prihvatite danas ovaj amandman, odnosno on ne prođe da pokušate kroz ostvarenje proračuna naći mogućnost da izvršite preraspodjelu i da na ovaj prostor investirate ta sredstva jer ta sredstva nisu samo obnavljanje ovih kulturnih, povijesnih spomenika i vjerskih sadržaja nego između ostaloga i punktovi oko kojih će se i okupljaju i povraćaju, vraćaju nazad naši ljudi na te prostore. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 258. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se u prijedlog državnog proračuna na poziciji Agencije za obrazovanje odraslih osigurana dostatna sredstva prema nama za obavljanje djelatnosti tu u iznosu 8 milijona 427 tisuća 545 kuna što je gotovo 150% više nego što su bila prethodna sredstva.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre Primorac, bez obzira što ministar Šuker govori da su amandmani zastupnika samo folklori i da se ne predlažu nikakve nove stavke ja sam ovim amandmanom predložila da se doda u proračun jedna nova stavka koja se kaže osnovno obrazovanje i osposobljavanje mladih i odraslih. Naime, danas znamo u Hrvatskoj još uvijek previše ljudi nema završenu osnovnu školu i u državnom proračunu ali nigdje pa tako niti u Agenciji za obrazovanje odraslih nemamo osigurana sredstva za osnovno osposobljavanje i opismenjavanje mladih i odraslih. Kada razgovaramo primjerice sa štićenicima iz određenih odgojno-popravnih domova ili starijim odraslima koji nemaju završenu osnovnu školu onda nam vrlo često kažu da tu osnovnu školu ne mogu završiti jer je nemaju od kuda platiti. Meni se čini da u državi koja ima toliko nepismenih, toliko ljudi koji nisu završili osnovnu školu da mi jedne jedine lipe po vašem prijedlogu ne izdvajamo za osnovno obrazovanje i opismenjavanje onih koji tu osnovnu naobrazbu nisu stekli. Stoga ja bih vas molila da prihvatite ovaj amandman, ja ću pristati na bilo koji drugi iznos nego što sam ovdje predložila, ali mi je stvarno blesavo naprosto da nemamo sredstva za osnovno osposobljavanje odraslih koji nemaju osnovnu školu, stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 259. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je u Konačnom prijedlogu državnog proračuna, a to je bila i vaša želja i svih nas osigurano po prvi put na Agenciji za odgoj i obrazovanje dostatna sredstva za stručno usavršavanje učitelja, a to je mišljenje čelnika Agencije.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre ne znam koje je mišljenje čelnika Agencije, ali ja znam mišljenje učitelja i to je bio jedan od zahtjeva upravo završenog štrajka da se osiguraju dostatna sredstva za njihovo stručno usavršavanje i da ova postojeća po vašem mišljenju i po mišljenju čelnika Agencije nisu dostatna, stoga ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman zastupnica Marija Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Zastupnica Marija Lugarić.
Na ono što sam dodala kod prošlog amandmana ovdje se radi također o stručnom usavršavanju učitelja, ovo je sad za osnovne škole. Ja bih voljela da mi jednom porazgovaramo koji su nama prioriteti u proračunu. Mi za usavršavanje učitelja ovdje u osnovnim školama ste vi predvidjeli da izdvajamo 6,5 milijona kuna. Istovremeno u državnom proračunu za obnovu, rekonstrukciju, pardon za rekonstrukciju poslovne zgrade Kockica izdvajamo gotovo 14 milijona kuna. Ja znam da nije vaše, ali stvar je u tome da za rekonstrukciju jedne poslovne zgrade u kojoj je smješteno dva ministarstva izdvajamo više nego duplo novaca nego za usavršavanje nastavnika u osnovnim školama. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I još jedan amandman poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se u prijedlogu državnog proračuna pozicija Agencije za odgoj i obrazovanje osigurana dostatna sredstva za obrazovanje o ljudskim pravima.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ministre, znate koliko je u državnom proračunu sredstava za obrazovanje o ljudskim pravima? 278 tisuća kuna za sve škole u Hrvatskoj, za sve učenike u Hrvatskoj i za sve njihove nastavnike. 278 tisuća kuna za obrazovanje o ljudskim pravima i vi mislite da je to dostatno. Ja ne mislim i zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu.
Hvala vam gospodine predsjedniče i cijenjeni saborski zastupnici. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad idemo na poziciju Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, ministar Neven Ljubičić. Zastupnik Šime Lučin amandman 262.
Amandman se ne prihvaća. Pozicija za koju je zapravo namjena i osigurana iz kredita Svjetske banke.
Zastupnik Šime Lučin.
Sredstva su osigurana na pozicijama Svjetske banke, zajma Svjetske banke.
Pa obzirom da mi niste rekli da će taj projekt biti realiziran, a vjerujem da ste bili u Trogiru i vidjeli kako izgleda taj prostor ja bih molio glasanje. Tim prije mislim da bi vam građani grada Trogira jako bili zahvalni, pogotovo oni koji primaju socijalnu pomoć, ali ne samo građani kao građani nego prije svega mislim da bi vam bio zahvalan i sam HDZ jer on onda ne bi trebao u predblagdanska vremena, posebno pred izborska vremena dijeliti socijalnu pomoć od 300 kuna građanima Trogira nego bi se to sve moglo u adekvatnim prostorima socijalne skrbi odvijati. Molio bih glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 263. zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, pažljivim iščitavanjem moglo se vidjeti da se ova pozicija nalazi u vlastitim prihodima. Dakle, sredstva će ići iz vlastitih prihoda.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Poštovani ministre, onda je to doista potrebno jako pažljivo iščitavanje jer u ovom predloženom proračunu nisu predviđena dostatna sredstva za izgradnju Centra za socijalnu skrb u Petrinji. Ja podsjećam na sjednicu Vlade koja je održana 26.10. u Sisku gdje je puno toga obećano, u ovom proračunu gotovo da ništa nije vidljivo i doista iz ovog prijedloga gdje je puno toga obećano. U ovom proračunu gotovo da ništa nije vidljivo. I doista iz ovog prijedloga proračuna jasno je da nisu osigurana dostatna sredstva. Prema tome, ja doista ne znam na koji način mislite ispuniti svoje obećanje. Stoga molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 264. Zastupnik Miroslav Korenika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ministarstvo je predvidjelo visinu sredstava na navedenoj poziciji a sukladno dinamici povlačenja tijekom 2006. godine.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče! Pa moram vam reći gospodine ministre da čini mi se ipak niste u pravu. Pravo na tuđu njegu i pomoć za osobe kojima zbog teškog zdravstvenog stanja to su nepokretnost, odlazak na kemoterapiju, dijalizu treba pomoć druge osobe u punom opsegu iznosi 100% osnovice odnosno 400 kuna. Ja pitam vas gospodine ministre, smatrate li da je 400 kuna dovoljno da netko mjesec dana pruža pomoć nepokretnoj osobi? Pri tome naglašavam da osnovica nije mijenjana od 2001. godine. Samo da se poštuje inflacija koja je bila u navedenom razdoblju, trebali biste 18% podići osnovicu i u skladu s time sam ja dao prijedlog amandmana. Tražim izjašnjavanje jer na ovaj način pokazujete da ovo nije socijalan program, proračun.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 265. Zastupnika Miroslava Korenike.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su praktično isti kao i za prethodni.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa. Pravo na osobnu invalidninu imaju teže tjelesno ili mentalno oštećene osobe ili osobe sa trajnim promjenama zdravstvenoga stanja čija je bolest ili oštećenje nastalo do 18 godine života. Osnovna invalidnina iznosi 250% osnovice ili tisuću kuna. Ja vas isto tako mogu pitati gospodine ministre, o takvim osobama najčešće brigu vode roditelji koji zbog toga nisu zaposleni vrlo često 24 sata u obitelji. Ja vas pitam da su takve osobe smještene u nekakvu instituciju poput doma onda bi ministarstvo plaćalo između 5 i 7 tisuća kuna, a na ovaj način se svi mi zajedno neizglasavanjem ovog amandmana iživljavamo na tim roditeljima ustvari, štedimo ali očito štedimo na krivom mjestu jer smještajem u dom bi plaćali puno više. I gdje je tu socijala i socijalna pravda? Molim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 266. amandman zastupnika Miroslava Korenike.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su isti kao i za prethodna dva amandmana.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa. Pa moram reći isto tako da pomoć za uzdržavanje ako pogledate statističke pokazatelje, četveročlana obitelj sa dvoje djece i bez prihoda ima pravo na pomoć od 340% osnovice odnosno tisuću 360 kuna mjesečne pomoći. Paradoks je u tome što osnovica nije podizana pa samim time i visina od 2001. godine. Ako ubrojimo inflaciju to bi otprilike bilo 18% povećanja za osnovicu. U međuvremenu su i prosječne plaće i prosječne mirovine rasle. I dolazimo do toga da su cenzusi ustvari podignuti i jedan dobar dio ljudi koji zaslužuje socijalnu pomoć i pomoć za uzdržavanje ne može dobit takvu pomoć. Tražim izjašnjavanje ovog Parlamenta jer opet pokazujete da niste dovoljno socijalno osjetljivi.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 267. amandman, također zastupnika Miroslava Korenike.
Amandman se također ne prihvaća a razlog je isti kao i za prethodna tri amandmana.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa. Pa, ponovno moram napomenuti da od 2001. godine gospodine ministre, nije došlo do promjene osnovice. Ovdje se radi o osobama koje su u udomiteljskim obiteljima, za koje bi trebalo podići, isto tako i djeca pa imamo i starije osobe koje su u udomiteljskim obiteljima. Upravo zbog ovih niskih iznosa ispada da za tisuću 300 ili tisuću 400 kuna za neku osobu država skida sa sebe svu odgovornost a da su smještene takve osobe u domovina plaćalo bi se daleko više. Smatrate li da one osobe koje u udomiteljstvo uzimaju djecu na skrb da im ne treba platiti onoliko koliko bi trebalo da ta djeca imaju sve što je potrebno kao i u skladu sa onom djecom koja žive u obiteljima. Očito da ne smatrate i zbog toga ne pratite povećanje i povišenje inflacije i pokazujete da niste dovoljno socijalno osjetljivi. Molim izjašnjavanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 268. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća. Razlog je isti kao u prethodna četiri amandmana.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja sam predložio da se poveća stavka iz koje se isplaćuje iznosi djeci koja se nalaze u udomiteljskim obiteljima. Naknada koju oni dobijaju kreće se između tisuću 460 i tisuću 550 kuna i nije mijenjano od 2002. godine. Za razliku od djece koja se nalaze u udomiteljskim obiteljima država djeci koja se nalaze u domovima za djecu bez odgovarajuće obiteljske skrbi plaća između 5 i pol i 11 tisuća kuna a jedini i drugi bi trebali imati dakle, istu brigu i skrb države jer su sve to djeca kojoj bi država trebala nadomjestiti dakle, neodgovarajuću obiteljsku skrb. Budući da je i UNICEF-ov program potaknut za tim da se poveća broj djece koja će se nalazit u udomiteljskim obiteljima a da se stavka uopće ne povećava onda se ne samo da se postavlja pitanje da li će a očito je da neće biti povećan taj iznos za djecu koja se nalaze u udomiteljskim obiteljima nego kako će uopće i ona nova djeca koja će iz domova preći u udomiteljske obitelji moći njihovi udomitelji dobiti određeni iznos sredstava. A da ne govorimo o tome da ni na koji način nije riješen status udomitelja. Dakle, oni nemaju niti radni status niti im ide zdravstveno i mirovinsko, već imaju cijeli niz drugih problema. Teško je s jedne strane proklamirati obiteljsku politiku a s druge strane ne imati čak niti osjećaja za to da imamo istu skrbi o istoj djeci a ne da ih razlikujemo prema tome da li su u udomiteljskim obiteljima ili u domovima. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 269. Zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Dom za djecu Koprivnica predviđen je riješiti se kroz program javnog privatnog partnerstva i zbog toga nije potrebno otvaranje nove pozicije.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa i za javno privatno partnerstvo je potrebno otvoriti poziciju, zato jer morate… Pa kako ćete to raditi? To mi u gradskim proračunima moramo imati poziciju. To ne znam kak' ste? Ministre Šuker, kako to za javno privatno partnerstvo nije potrebno otvoriti poziciju? Dakle, ni za javno privatno partnerstvo i za javno privatno partnerstvo je potrebno otvoriti poziciju. Vi znate da je na sjednici Vlade u Koprivnici donesena odluka da sa 1.1.2009. godine se ovaj dom vrati a da se sagradi novi Dom za djecu "Svitanje" u Koprivnici kao novi objekt i da se djeca premjeste u taj objekt a ako želimo realizirati tu odluku Vlade onda svakako se mora dom početi graditi slijedeće godine kako bi to ne sa 1.1. nego sa školskom godinom 2008./2009. djeca prešla u taj novi dom. Ali ja molim glasanje jer doista je ovo prvi puta da za … [[Govornik se ne razumije.]] ne morate imati stavku u proračunu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 270. zastupnik Nenad Stazić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, temeljem zakona iz 2001. godine Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ne može u državnom proračunu osigurati sredstva.
Zastupnik Nenad Stazić.
Ja ne znam ministre, to je nekakva greška, mi se izgleda nismo razumjeli dobro. Da Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ne bi trebalo skrbiti za starije i nemoćne osobe pa ni u Samoboru. Pa gledajte, šta mislite tko bi trebao onda izgrađivati te domove. Sami da si izgrađuju? To su stari i nemoćni ljudi, oni to sami sebi ne mogu izgraditi. Da mogu ne bi ni trebali državu, ali kakvog ministra imaju bolje da ga ni nemaju. Hvala.
Ovo nije korektno. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 271. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća. Naime, planiraju se mjere saniranja Doma za psihićki bolesne odrasle osobe Trogir na dvije razine i to na prvoj razini potiče se higijenski standard i osigurana su sredstva 600 tisuća kuna time da se daljnje aktivnosti idu tijekom 2008. godine.
Zastupnik Šime Lučin.
Gospodine ministre, vjerujem da znate da je riječ o tomu koji na samoj obali skoro u centru … [[Govornik se ne razumije.]] grada jako atraktivna lokacija. Dakle, može biti hotel sa pet zvjezdica i ići u adaptaciju postojećeg objekta mislim da je suludo. Mislim da bi i država i jedinica lokalne samouprave tu mogli profitirati i zaraditi još i novaca, samo projekt treba pokrenuti. Kako predstavnici lokalne vlasti nisu sposobni, već tri godine ne žele nastaviti ono što je na tom planu započeto ja molim kolege zastupnike da prihvate ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 272. zastupnici Anton Peruško i Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Amandman se ne prihvaća. Osigurana sredstva su apsolutno dostatna i planiramo najkasnije do svibnja otvoriti dom.
Zastupnik Anton Peruško.
Ja bi bio presretan ministre da je to tako. Radi se o projektu koji je bivša Vlada utvrdila i započela i nažalost do dana današnjeg nije dovršen a potrebe su nažalost svakim danom sve veće. Pouzdano znam da sa sredstvima sa kojima se raspolaže a učestvuju u financiranju i lokalna samouprava i regionalna a lokalna i regionalna samouprava pogotovo nakon donošenja ovog novog zakona županija Istarska ostaje po jednom izračunu bez 7,5 milijuna a po drugom bez 11. Što nam preostaje nego odustati od tog projekta, a mi odustati nećemo. I bio bih sretan kad bi ovo bilo točno kao što ste vi rekli ali ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 273. Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, odgovor je isti kao i na amandman pod rednim brojem 270. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi iz 2001. godine prenio je osnivačka prava na domovima za starije i nemoćne uz nazočnost županije odnosno Grada Zagreba i slijedom navedenog ministarstvo ne može ulagati u takve ustanove.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Da, tako je sukladno zakonu, ali isto tako sukladno Ustavu Republika Hrvatska pomaže one jedinice lokalne samouprave koje svojim proračunima ne mogu zbog teške situacije osigurati dovoljno novaca, članak 137. stavak 3. Ustava. Ja bih htio vas podsjetiti da se radi o domu za starije i nemoćne koji je između ostaloga izgradio uz pomoć međunarodnih donacija Hrvatski crveni križ, da je taj dom isto tako bilo zahvatilo nevrijeme, da je srušen krov itd. i da bi trebalo sad se otvoriti slijedeća faza dogradnja doma. E sada, vidite. Grad … [[Govornik se ne razumije.]] nema novca kao jedinica lokalne samouprave to, osnivač koji bi trebao biti Vukovarsko-srijemska županija znate i sami u kakvoj je situaciji. Prema tome, jedini tko može za područje od posebne državne skrbi i područje uz granicu a radi se o starijim osobama koje i tamo trebaju imati odgovarajuću brigu i zaštitu države i društvene zajednice, učiniti jeste zapravo država. Prema tome, ne preostaje nam ništa drugo nego zatražiti ovakve novce i zbog toga tražimo da se glasa o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 274. istih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Odgovor je praktično identičan kao i na amandman ranije.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Ovdje je priča dodatna, s obzirom na opće poznato stanje u Požeško-slavonskoj županiji koja je u ogromnim gubicima s obzirom na između ostaloga i trošenje novaca bez pokrića, davanje jamstava itd., pa čak jedno vrijeme je bila u blokadi a da ne govorimo kad su u pitanju ove zajedničke potrebe u oblasti zdravstva, socijalne skrbi itd. Očigledno je da u nekoliko slijedećih proračunskih godina i razdoblja zapravo Požeško-slavonska županija neće moći osigurati sredstva da ispuni iz izvornih prihoda ove obaveze prema svojim građanima. Dom za starije i nemoćne u Požegi je neophodno potrebno renovirati i u tom pogledu su nužno potrebna ova sredstva koja predlažemo i predlažemo da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 275. Mato Arlović i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su isti kao i za amandman prije.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre, dvadeset šest općina, dva grada i Brodsko-posavska županija u ovoj godini imaju izvorni proračun 400 milijuna kuna. 180 tisuća stanovnika je na području Brodsko-posavske županije a vi nam evo kažete da ćemo mi to riješiti iz vlastitih sredstava. Da imamo novaca nitko ne bi bio sretniji od nas, ne bismo niti tražili pomoć centralne države mada smatramo da je to obveza centralne vlasti da vodi računa o ravnomjernom razvoju svih dijelova Republike Hrvatske pa tako i Brodsko-posavske županije pa tako i grada Broda, pa tako i ovoga doma za stare i nemoćne osobe koji je sagrađen '83. godine i od tada je pretrpio što kroz ratna razaranja poprilične štete što načet zubom vremena. Ja ću vam reći podatak da sa ove famozne decentralizacije o kojoj vi govorite a mi kažemo preraspodjele Brodsko-posavska županija će dobiti slovom i brojem 2,5 milijuna kuna. Ta dva i pol milijuna kuna nisu dostatna samo da saniramo ovaj dom za starije i nemoćne osobe koji je doista u derutnom stanju i u kojem, ja se usuđujem reći nisu uvjeti u kojima se može kvalitetno živjeti i stanovati odnosno proboraviti onaj dio života koji je mnogim našim sugrađanima koji koriste ove usluge još preostao. Ja vas stoga molim da još jednom razmislite, na koncu to je obaveza koju ste i sami dali 22. rujna prošle godine na 13. sjednici Vlade u Slavonskom Brodu da ćete pomoći ne samo riješiti ovaj već i druge objekte. Ako ste vi zaboravili građani Brodsko-Posavske županije nisu, a naročito nisu stanovnici ovog Doma. Ja vas molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 274. istih zastupnika odnosno plus.
Amandman se ne prihvaća. Naime sredstva i dostatna sredstva su osigurana ponovno iz kredita Svjetske banke ali što je i vidljivo zapravo iz proračunskih pozicija u vlastitim prihodima. … [[Upadica se ne razumije.]] 276.
To je, pardon, sad je amandman 276. zastupnika, zastupnica Milanka Opačić i Ivana Posavec-Krivec. 276.
Naime ja sam ovaj amandman podnijela zbog toga što mislim da je stanje u «Stančiću» izuzetno teško. Mislim da se u zadnje vrijeme u «Stančić» malo novaca uložilo. A s druge strane po nekim informacijama gospodine ministre vi ste odbili dva milijuna dolara novaca koji je trebao doći u «Stančić». Odbili ste ga pod izgovorom da ste vi više skloni tome da se javno-privatnim partnerstvom nešto napravi u «Stančiću». Moram priznati da lakoća odbijanja tako velikog iznosa od strane donatora koji su mogli uložiti dakle te novce u «Stančić» je doista ovako velika lakoća za državu ili vi smatrate da kod nas ima novca na bacanje pa se možemo odreći 2 milijuna dolara. Zbog toga smo mi predložili, kolegica Ivana Posavec i ja ovaj amandman i tražimo da se barem sa ovim iznosom pomogne Stančiću budući da su tamo uvjeti života štićenika doista na vrlo niskoj razini. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. 277. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime … [[Govornik se ne razumije.]] je završio ali je definitvno otvorena nova pozicija sa vrijednosti od 4 milijuna i 162 tisuće kuna što će više nego dostatno biti za edukaciju u srednjim školama.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ministre nije otvorena nova pozicija sa 4 milijuna 162 tisuće kuna nego je to pozicija koja je lani iznosila 7 milijuna 888 tisuća i 980 kuna. Prema tome to vam mogu doći poslije pokazati. Prema tome sredstva za borbu protiv HIV-a u ovom Proračunu se smanjuju za preko 3 milijuna kuna. Sretna ili nesretna okolnost je upravo što je danas Međunarodni dan borbe protiv HIV-a odnosno protiv AIDS-a i mislim da treba upozoriti da mi u ovom Proračunu potpuno ukidamo sredstva za edukaciju u srednjim školama u HIV-u jer to piše u vašem Prijedlogu državnog proračuna. U Prijedlogu vašeg državnog proračuna pored stavke «Edukacija u srednjim školama o HIV-u, AIDS-u» iznos, piše iznos od nula kuna. Ja mislim da to nije dobro i da treba provoditi edukaciju u srednjim školama o HIV-u. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 278. također zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Odgovor je identičan amandmanu prije.
Zastupnica Marija Lugarić.
Prijedlog ove Vlade od premijera do ministra Ljubičića je da se za povećanje pristupa dobrovoljnom testiranju i konzultacijama o HIV-u u ovom Državnom proračunu osigura točno nula kuna. Upravo na današnji dan Udruga … [[Govornica se ne razumije.]] je upozorila da je u 2006. godini prijavljeno 39 novih slučajeva zaraze HIV-om, 18 novih oboljelih od AIDS-a i 9 smrtno oboljelih, smrt, od smrti oboljelih osoba od HIV-a. U našem proračunu, u našem proračunu za povećanje pristupa dobrovoljnom testiranju i konzultacijama o HIV-u izdvajamo nula kuna i sve one osobe koje su do sada mogle doći i besplatno se testirati na HIV to više neće moći učiniti.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 279. također od zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća a odgovor je identičan kao i u prethodna dva amandmana.
Zastupnica Marija Lugarić.
Ja ću ministre upozoriti evo ponovo slučajnošću radi na današnji dan, Međunarodni dan borbe protiv HIV-a da vaše Ministarstvo i vaša Vlada za psihosocijalnu pomoć oboljelima od HIV-a odnosno AIDS-a je namijenila ravno nula kuna. Naime uza sve to skupa sva sredstva u Proračunu za borbu protiv HIV-a su smanjena za 3,7 milijuna kuna. Svaki dan se HIV-om zarazi 11 tisuća ljudi koji su uglavnom mlađi od 30 godina. To je poseban problem za rizične skupine koji onda imaju problema nositi se sa stigmatizacijom u društvu i mislim da je neprihvatljivo obzirom da je broj oboljelih u Hrvatskoj svakog dana je sve veći i veći da bi za psihosocijalnu pomoć oboljelima od HIV-a odnosno AIDS-a ste namijenili točno nula kuna. Ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 280. također od zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća a odgovor je identičan onome na prethodni amandman.
Zastupnica Marija Lugarić.
Dakle za smanjivanje rizičnog ponašanja u rizičnoj populaciji HIV-a ili AIDS-a vaša Vlada ministre Ljubičiću je predložila ni više niti manje nego nula kuna iako svake godine imamo sve veći i veći broj oboljelih od HIV-a odnosno od AIDS-a i to posebno u rizičnoj populaciji. Kada za nekoliko godina taj broj bude eksponencijalno rasao onda ćemo pitati tko je za to odgovoran i kako se to nama dogodilo? To se nama dogodilo tako što upravo vi sada po prvi puta smanjujete sredstva za prevenciju i smanjenje rizičnog ponašanja oko HIV-a i to da bar smanjujete nego uvodite ali čistu nulu. Ja mislim da to nije dobro i barem ponavljam zadnji puta na današnji dan Svjetskog dana borbe protiv HIV-a odnosno AIDS-a da nije dobro da smanjujemo sredstva za prevenciju. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 281. zastupnici Jelena Pavičić-Vukičević, Marija Lugarić, Ivo Josipović, Nenad Stazić i Gordana Sobol.
Amandman se ne prihvaća naime potrebna sredstva za dovršetak investicije na kliničkom bolničkom centru Zagreb osigurat će se zasebnim kreditom u visini 500 milijuna kuna.
Zastupnica Marija Lugarić.
Je poštovani ministre ali ste zaboravili na jednu stvar. A to je da Vlada izmjenom poreznih zakona gradu Zagrebu uzela 800 milijuna kuna. I da taj KBC, KBC Zagreb je zajednički projekt koji zajednički financiraju i Grad Zagreb odnosno iz državnog proračuna odnosno iz posebnih kreditnih sredstava. I stoga ova sredstva neće biti dostatna ako želimo završiti projekt na vrijeme. Stoga ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 282. zastupnici Jagoda Martić i Marin Jurjević.
Amandman se ne prihvaća. Jasno se moglo iščitati da su sredstva koja su više nego dostatna osigurana Ugovoru o kreditu Razvojne banke Vijeća Europe.
Zastupnica Jagoda Martić.
Ma zapravo nam je intencija pišući ovaj amandman bila ta da upravo zbog toga što je u više navrata Splitsko-dalmatinska županija isticana kao županija gdje je zaista problem sa dostupnošću zdravstvene zaštite s obzirom da postoji samo jedna klinička bolnica, da bez obzira što nam je jasno da se u tu bolnicu ulaže i što se tiče opreme i što se tiče uređenja znači prostornog po određenim programima. Ali smo mišljenja da bi upravo zbog tog, takve situacije u Splitsko-dalmatinskoj županiji trebalo u Kliničku bolnicu Split ulagati sa većim intenzitetom kako bi se zapravo poboljšala njezina opremljenost i kadrovski i što se tiče kadrova i što se tiče opreme jer jedino na taj način ćemo zapravo uspjet postići i podignuti dostupnost zdravstvene zaštite građanima ove županije i to nam je bila namjera. Zbog toga smo i podnijeli ovaj amandman i tražim glasanje o njemu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 283. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti koji je a propos donesen 2003. godine. Troškovi održavanja, izgradnje, opremanja zdravstvenih ustanova su zapravo troškovi osnivača. Kako u ovom slučaju Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi nije osnivač onda niti ne može u državnom proračunu osigurati sredstva.
Zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja znam da je to županijska ustanova ali moramo biti svjesni toga da u Talasoterapiji Crikvenica je izgradnja baro komore, a znamo da i za potrebe turizma, a isto tako i liječenja naših ljudi je ta baro komora neophodno potrebna jer znamo da je jedna u Puli koja je privatna, a slijedeća je tek u Splitu. I mislim da spašavanje života je važno i nadilazi samo županijsku ustanovu i da bi zaista Ministarstvo zdravstva trebalo pomoći u ovom slučaju i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 284. Kluba IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su identični kao i amandman ranije.
Zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Mi u IDS-u smo svjesni isto da je i ova ustanova županijska. Međutim, znamo isto tako da je u našem društvu se umire najviše od kardiovaskularnih bolesti i da se u toj ustanovi najviše liječe iz cijele Hrvatske građani, a ne samo iz naše županije, pa smatramo da i ministarstvo treba sudjelovati u tom projektu. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 285. zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Vlada je donijela odluku o 60 milijuna kuna raspodijeljenih u tri godine za opremanje opće bolnice Zabok što je apsolutno dostatno.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja tražim da se na ovoj poziciji povećaju sredstva s obzirom da je građevinski dio završen i da bi bolnicu trebalo opremiti. To je u cijelosti nova zgrada i opremati je u tri godine znači da bolesnici neće moći koristiti svoje usluge tri godine. Naime, ja ovdje u ruci imam i dopis iz vaše uprave, odnosno da Uprave za stručno medicinske poslove Odjela za bolničku i zdravstvenu zaštitu u kojem su specificirana sredstva potrebna za opremanje ove bolnice. To je učinjeno još 10. studenog 2005. godine i trebalo bi iz proračuna izdvojiti ukupno u dvije godine 100 milijuna i 40 000 kuna. Opremanje dakle svega jedne odnosno osiguravanje svega jedne petine u prvoj godini znači da bolnica uopće neće biti u funkciji i ja molim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 286. zastupnici Zvonimir Sabati, Mirosla Čačija i Ivan Kolar.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su isti.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. 287. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva su osigurana iz Sajma Vijeća Europe kao što je to vidljivo u proračunu.
Amandman povučen. Hvala. 288. Mato Arlović i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Razlozi su vezani za zakon, a to znači da Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ne može u državnom proračunu osigurati sredstva za dogradnju i opremanje bolnice u Slavonskom Brodu obzirom da je osnivač županija.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ja sam apsolutno siguran da ste vi to znali i 22. rujna prošle godine u Slavonskom Brodu na zasjedanju 13. sjednice hrvatske Vlade kada ste obećali da ćete osobno učiniti sve i da će ovaj projekt dobiti potporu i vas i Vlade na čelu sa dr. Ivom Sanaderom. Na žalost, tada smo dobili odgovor da će to biti iz decentraliziranih sredstava. Rekoh, pa ponovit ću još jednom ako ste vi zaboravili građani Grada Broda, a naročito oni koji su bolesni koji trebaju ove usluge sigurno nisu. Da imamo novaca ne bismo tražili pomoć centralne države i vjerojatno bi i vama i Vladi, ali i meni i nama u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji i danas ali i inače bilo lakše. Brodska bolnica i sami ste svjedoci spada u kategoriju vrsnih bolnica, općih bolnica. Ako se ne varam 1200 je uposlenih stručnjaka koji mogu napraviti čuda kada je u pitanju zdravstvena djelatnost. Dakle, veliki ljudski potencijal. Međutim, tehnološki zaostajemo, a kako vidimo sve više i financijski. Ako je suditi po čvrstom vašem opredjeljenju mi ćemo vrlo brzo doći kao i Požeško-slavonska županija u stanje bankrota i nećemo moći ništa napraviti da osiguramo minimalne uvjete života i rada našim sugrađanima. Ja vas molim da povedete računa o Gradu Brodu, Brodsko-posavskoj županiji, ovoj bolnici, kao što smo i mi tijekom rata vodili računa o svim drugim dijelovima Hrvatske. Mislim da moramo podijeliti i bogatstvo, ali i sirotinju pa vas još jednom pozivam i vas ali i kolege da poduprete ovaj projekt, da nam pomognete da ulovimo korak sa ostalim razvijenim dijelovima Republike Hrvatske. Mislim da su to građani i Grada Broda i Brodsko-posavske županije zaslužili. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljan broj glasova. 289. zastupnik Ante Markov.
Amandman se ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. 290. zastupnici Biserka Perman, Zdenko Antešić, Slavko Linić, Antun Peruško i Gordana Sobol.
Amandman se ne prihvaća.
Zastupnica Biserka Perman.
Iako nisam dobila nikakvo obrazloženje zbog čega se amandman ne prihvaća ja moram reći da na području Primorsko-goranske županije postoji potreba za 140 mjesta za smještaj i dugotrajno liječenje psihički bolesnik odraslih osoba, a temeljem oduke o utvrđivanju mreže domova socijalne skrbi i djelatnosti socijalne skrbi koju ste donijeli vi gospodine ministre. S područja Primorsko-goranske županije na smještaju i dugotrajnom liječenju odgovarajućim ustanovama na području Republike Hrvatske nalazi se 190 osoba. Jedina postojeća ustanova na području županije je dom za psihički bolesne odrasle osobe "Turnić", Rijeka sa odjelom u Radočaju, Delnice gdi je trenutno smješteno 130 osoba. Međutim zgrada doma u Rijeci u kojoj je smješteno 80 korisnika vlasništvo je crkve i za istu se vodi postupak oko vraćanja, što će za relativno kratko vrijeme uzrokovati dodatni problem u zbrinjavanju ovog dijela populacije županije. U psihijatrijskoj bolnici na Rabu se sada liječi oko 420 psihičkih bolesnika. Građevine bolnice su paviljonskog tipa i u sklopu tog kompleksa postoje dvije zgrade, ruševine čijim uređenjem bi se dobila mogućnost za smještaj oko 50 osoba. S obzirom da Primorsko-goranska županija, kao ni bolnica nisu u mogućnosti osigurati potrebna sredstva za skrb o smještaju i dugotrajnom liječenju psihički bolesnih odraslih osoba u nadležnosti je države. Bilo bi nužno u Državnom proračunu za 2007. osigurati sredstva u iznosu od 15 milijuna kuna kako bi se ovim zahvatom ublažio gorući problem dugotrajnog stacionarnog liječenja psihički bolesnih starijih osoba. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 291. zastupnica Milanka Opačić.
Potrebna sredstva za nastavak obnove Specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju u Lipiku osigurana su iz zajma sa razvojnim vijekom, Razvojnom bankom, oprostite, Vijeća Europe i nije potrebno zapravo otvarati dodatno zasebno poziciju.
Zastupnica Milanka Opačić. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 292. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Naime, dodatno povećanje sredstava za aktivnosti Hrvatskog crvenog križa su osigurana iz pozicije Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali i za pojedine nove dakle projekte iz lutrijskih sredstava.
Potpredsjednik Mato Arlović.
S obzirom da su tražena sredstva osigurana iz ovih drugih izvora, a ne samo u proračunu mi smo zadovoljni sa time. Važno je da su osigurana sredstva da se mogu funkcije Crvenog križa obavljati. U tom pogledu povlačim amandman. Zahvaljujemo ministru da je na drugim pozicijama osigurao sredstva.
Hvala. Amandman povučen. 293. zastupnica Marija Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, sredstva su predviđena i za primarnu i sekundarnu prevenciju alkoholizma na raznim pozicijama. I de facto se ne treba razlikovati dob na koju se aktivnost primjenjuje.
Zastupnica Marija Lugarić.
Treba, treba ministre. Obzirom da je ovaj Sabor jednoglasno, pa da, zato što je ovaj Sabor jednoglasno usvojio Nacionalnu program djelovanja za mlade u kojima je napisano da će se izdvajati posebna sredstva na posebnoj stavci na posebnoj poziciji, a to je istakla jutros i potpredsjednica Kosor za prevenciju alkoholizma kod mladih. Obzirom da mladi kao posebno rizična skupina kod koje ima sve više i više alkoholizma zaslužuje na neki način da ima posebne programe. Ovo je još jedan amandman unatoč tome što ministar Šuker govori da su amandmani zastupnika samo folklori, da se ne predlažu nikakve nove stavke. Ja predlažem novu stavku, dakle predlaže da se u državni proračun doda nova stavka koja bi glasila, prevencija alkoholizma kod mladih koju smo nekoć imali u proračunu, a sada temeljem vaših prijedloga više u ovom proračunu nemamo. Onda ćemo se žaliti koliko mladi piju, koliko je to prekomjerno pijenje kod mladih društveno prihvatljivo pijenje, donosit ćemo nekakve zakone o nula promila, ovakve i onakve, a zapravo u prevenciji alkoholizma kod mladih ne ulažemo ništa, odnosno vi predlažete da potrošimo cijelih nula kuna. Ja predlažem da ipak za to izdvojimo neka sredstva i da imamo posebne kampanje za prevenciju alkoholizma kod mladih. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 294. zastupnica Jagoda Martić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, pozicije su ostvarene na nivou Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje u razdjelu od 110.
Zastupnica Jagoda Martić.
Hvala lijepa ministre. Ako je to tako onda se, onda to obrazloženje prihvaćam. Naime, smatram da je zapravo reprodukcijsko zdravlje žena je jedan problem koji postaje sve izraženiji i žene se s time sve više susreću. I kao što je recimo hvale vrijedna ova akcija ministarstva Nacionalnog programa ranog, odnosno ranog otkrivanja karcinoma dojke smatram da se ovom problemu treba sistematičnije i ozbiljnije pristupiti. Ako je to tako kao što ste vi rekli da su sredstva za to osigurana na drugoj poziciji onda povlačim ovaj amandman. Hvala.
Amandman povučen. Hvala lijepa. 295. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva su također osigurana na zasebnim pozicijama unutar Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Osobito mi je zadovoljstvo čuti da su ta sredstva u potrebnim iznosima osigurana i na posebnim pozicijama zdravstvenog, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, jer smo svi zdušno podržali zapravo Nacionalni program borbe protiv raka dojke, odnosno program za rano otkrivanje raka dojke. A ja inače smatram da bi trebalo više sredstava uložiti uopće u borbu ili stvaranje uvjeta za rano otkrivanje malignih oboljenja. Nažalost između ostaloga vjerojatno i zbog stresnih situacija i postratnih situacija u kojim smo se našli. Ova oboljenja u Republici Hrvatskoj su još uvijek u porastu. I što je najgore imaju za posljedicu povećanu smrtnu, smrtne posljedice i zbog toga svaki program koji je u tom pravcu usmjeren treba podržati, sredstva osigurati da se provede. Zahvaljujem na osiguranim sredstvima. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman 295. povučen. Ministre zdravstva vi ste slobodni za sada.
Hvala lijepa.
Ministarstvo pravosuđa, državna tajnica Snježana Bagić. Amandman 296. klub IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za adaptaciju predmetnog objekta zgrade bivše Vojne policije u Puli potrebno je prethodno izraditi projektu dokumentaciju te ishodovati sve potrebne dozvole, što je planirano 2007. godine, a sredstva će se financirati iz sredstava ostvarenih od prodaje prava.
Zastupnik Valter Drandić.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice. Ja bih htio reći da nama iz IDS-a se čini da je godinu dana predug period za tu pripremu. Naime radi se o zgradi jedne bivše vojarne koja je jednom zajedničkom akcijom grada i županije i županijskog suda i Državnog odvjetništva dodijeljena za županijsko i općinsko državno odvjetništvo. Mislimo da je to izuzetno značajna stvar za povećanje efikasnosti pravosuđa i mislimo da će se na taj način adekvatno riješiti stanje u pravosuđu u Puli gdje će konačno dobiti svoje kvalitetne uvjete za rad i županijsko i općinsko državno odvjetništvo, a samim tim riješit će se i problem prostora općinskog i županijskog suda i po nama tu stvar treba ubrzati jer se radi o adaptaciji. Ne radi se o nikakvoj novoj gradnji, nisu potrebni neki veliki projekti i stoga vas molim da se i vi sa strane ministarstva, a grad i županija su iskazale svoju volju da sudjeluju u tome, angažirate da se taj proces ubrza i u tom smislu i povlačim ovaj amandman ako će se sredstva osigurati na način kako ste i rekli. Hvala lijepo.
Hvala. 296 povučen. 297, zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime Županijski sud u Zlataru je kompletno izgrađen i opremljen pa i otvoren 2005. godine. U tu svrhu je bilo tijekom godine osigurano iz proračuna ukupno 50 milijuna kuna i stoga se amandman ne prihvaća.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, državna tajnice. Treba osigurati i ova sredstva da se dovrši projekt, da se opremi zgrada Općinskog suda u Zlataru i da se zapravo stvore uvjeti za normalan rad suda. Naravno da ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu, ali prije nego što tražim glasovanje o amandmanu, tražim od predsjednika da utvrdi kvorum.
Vrlo dobro! Vrlo dobro! Kvorum? Mir! 82. Tko je za ovaj amandman broj 297? Jedan. Nije dobio potrebnu većinu. 298, zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Naime prebacivanje sredstava kako je predloženo u amandmanu sa pozicije K629154 na K629029 nije moguća budući da je riječ o projektu Trga Pravde u Splitu koji je u tijeku te su planirana sredstva nužna za njegov dovršetak.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Da, ovo je četvrti put da ja predlažem da se dakle nešto napravi na poboljšanju uvjeta rada pravosudnih tijela u grdu Koprivnici. Na žalost četvrti puta, četvrte godine za redom se to odbija i četiri godine nije doista ništa uloženo u poboljšanju uvjeta pravosudnih tijela u Koprivnici, čak nisu ni auto novi dobili, a kamoli da dobe recimo novu dvoranu ili neku novu opremu, svega mislim da se radi o 3 ili 4 personalna računala. Ali i ovo govori o tome da doista slutnje nisu bezizlene, dakle da će se Županijski sud i Županijsko državno odvjetništvo u Koprivnici ukinuti pa onda neće imati niti potrebe se graditi novi prostori. Žalosno je dakle da sudovi koji su među najažurnijim ili najažurniji u Hrvatskoj su kažnjeni time što su ažurni pa onda nema problema pa ne treba u njih ništa niti ulagati. Ministar Šuker kada smo imali rebalans je rekao da se amandman odbija zato jer sam predložio 2 milijuna tada, a to je bilo malo. Sada sam predložio 20 milijuna, sada se odbija iz nekih drugih razloga. Ja sam očekivao da će Vlada pronaći pravilnu mjeru koliko je potrebno da se doista počne ovo rješavati, očito da nije pa ću tražiti da so tome izjasni Sabor.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 299, zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Naime za ukupnu dogradnju zgrade i opremanje zgrade potrebno je osigurati veći u odnosu na predloženi milijun kuna, ali krajem 2006. godine i početkom 2007. godine planira se intervencija na sanaciji krova predmetnog objekta u vrijednosti od 300 tisuća kuna.
Potpredsjednik, Mato Arlović.
Evo ovo je prvo sada kritika transparentnosti proračuna. Piše u proračunu nula pozicije, sada čujemo da su planirana sredstva od 300 tisuća kuna za kraj 2006. i početak 2007. godine. Drugi razlog zbog čega se odbija predloženi amandman jer treba više novaca a ne ovih milijun kuna koje mi predlažemo, a s nečim valjda treba početi pa uključivo i tih 300 tisuća koje treba, koje se inače pripremaju za predložiti. Radi se o potrebi dogradnje, pregradnje, adaptacije i opremanje zgrade u zatvorske bolnice koja je neophodna su sredstva i ja tražim da se glasa o ovom proračunu, o ovom amandmanu i da se prihvati ovaj amandman ako ni zbog čega drugog da bi se moglo imati pravni osnov za potrošiti ovih 300 tisuća kuna koje se najavilo potrošiti početkom 2007. godine. Glasovanje.
Reci onda! Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 300, zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Gospodine predsjedniče to je isti amandman kao i prethodni pa se i iz istih razloga i ne prihvaća.
Da, to je već glasovano. Isti je iznos. 301 …
Poštovana državna tajnice to je samo još jedan dokaz, argument za prihvaćanje ovog amandmana. Naime reformom zatvorskog sustava predviđeno je barem u strategiji …
O tome ne glasujemo jer je amandman već prethodno odbijen. Identičan amandman. Glasovanjem je odbijen pa se ne glasuje.
Hvala lijepo na obrazloženju.
Da, to sam rekao. 301, zastupnici Mato Arlović i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća. Naime sredstva koja se tu predlažu ne bi bila dostatna da se cjelokupne investicije izvedu do kraja tijekom 2007. godine.
Zastupnik Mato Gavran.
Ja bih vas lijepo molio gospođo državna tajnice, da kažete koja bi sredstva bila dostatna, jer vi ste u proračunu koji nam nudite ponudili nula kuna. Ovaj županijski sud radi doista u iznimno teškim uvjetima. Prethodnica moja je, a prethodnica sadašnje ministrice isprika, je otkupila ovu zgradu od grada Slavonskog Broda. Ta zgrada je bila namijenjena za sasvim druge namjene i ukoliko ostane ovako suci će morati dobiti kao pomoćno sredstvo i kišobran jer i u uredima kojima rade, ali i u sudnici prokišnjava. Hoće morati još i pomoćnika dobiti? Možda je to dobro da se zaposle bar ovih 16 i pol tisuća nezaposlenih koliko ih ima sada na području Brodsko-posavske županije. Naime, nedopustivo je i gotovo nevjerojatno čuti ovakvo obrazloženje da naša predviđena sredstva od 5 milijuna kuna nisu dostatna za opremanje i uređenje ovoga suda. Ja ne znam, moram priznati da sam poprilično zbunjen. Do sada nisam imao prilike u životu čuti takovo obrazloženje. Ja vas molim da iznađete ili da osigurate bar ovih 5 milijuna kuna u Proračunu za iduću godinu kako bismo bar prividno riješili ili hitno sanirali onaj dio prostora iz sudnica i prostora za rad sudaca i ostalog osoblja kako bi svi oni koji se moraju naći u tim prostorima imali optimalne uvjete za život i rad. Nema mi drugo doli tražiti glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 302. amandman, zastupnici Mato Arlović i Mato Gavran.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Naime, tijekom 2006. godine izrađena je pristupna rampa za invalide, a prema planu kapitalnih investicija u ministarstvu ova investicija za adaptaciju zgrade općinskoga u Slavonskom Brodu je u planu tek za 2008. godinu kada se planira otvaranje sjevernog krila u prizemlju.
Zastupnik Mato Gavran.
Gospođo državna tajnice. Meni je žao ukoliko vi ne znate, ali ja ću i zbog vas ali i zbog ukupne javnosti reći da građevna dozvola koja je planirana za dogradnju ili zatvaranje sjevernog krila Općinskog suda u Slavonskom Brodu je 2 puta produžavana. I koliko ja znam, s početkom iduće godine će prestati njena važnost. Dakle, istekla je ili će isteći. Po ne znam koji puta, ovo je četvrti puta da tražim u proračunu sredstva i svaki put smo rekli da će to u narednom proračunu biti. Ove godine ste nas obradovali s jednom rampom koju da ste rekli mi bismo to iz donacija napravili da invalidi mogu doći do zgrade Općinskog suda, do zemljišnoknjižnog odjela i do svih tamo sudova koji rade u toj zgradi. A na vama bi bilo da nam pomognete da doista dođemo u poziciju da svi oni koji prije svega rade u tim prostorima rade u uvjetima dostojnim čovjeka. Ovako stječemo dojam da smo još uvijek u ratnom stanju, a rat je završio prije 15 godina. Ja vas još jednom pozivam i molim da promijenite stav, odnosno da omogućite da ovaj sud dođe u poziciju kao i svi drugi sudovi u Republici Hrvatskoj. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 303., zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za kompletan smještaj Općinskog i Prekršajnog suda u Biogradu trebalo bi osigurati prostor za otprilike tisuću 400 metara kvadratnih. Postavlja se dakako pitanje da li to treba onda i oportuno obnavljati i postojeću zgradu, tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] stare škole ili osigurati novi prostor. Prema tome, amandman se ne prihvaća.
Zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Obzirom da je Grad Biograd sa nekoliko ministarstava napravio sljedeće, a to je da je preseljena Služba socijalne skrbi iz tog prostora, dakle, tzv. Stare škole i da su na takav način stvoreni uvjeti, dakle, i potreban prostor za Prekršajni sud samo je potrebno milijun i 600 tisuća kuna za obnovu tog prostora. Pa onda obzirom da ministarstvo nema sluha za potrebe podizanja standarda Prekršajnog suda u Biogradu, molio bih glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 304. amandman zastupnika Šime Lučina.
Amandman se ne prihvaća. Naime, tijekom 2005. i 2006. godine u Općinski sud u Pagu već je uložena otprilike 500 tisuća kuna za adaptaciju dijela prizemlja, uređenje sanitarnog čvora te popravak krova i time su one nužne investicije učinjene.
Zastupnik Šime Lučin.
To ne znači da su stvoreni adekvatni uvjeti za rad u Pagu. Molio bi glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebu većinu. 305. amandman, zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, tijekom 2007. godine za projekt Trga Pravde Zagreb planira se raspisivanje arhitektonskog urbanističkog natječaja, izrada projekte dokumentacije, ishođenje svih potrebnih dozvola za gradnju za što je iznos od 2 milijuna kuna dostatan.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Dakle doista ne mogu vjerovati ovo što sam čula budući da je projekta dokumentacija dobrim dijelom napravljena. Očigledno iz projekcije koja je predviđena i za iduću godinu definitivno Vlada odustaje od svoje vlastite odluke izgradnje Trga Pravde jer to se jedino može iščitati iz ovoga što je sada Prijedlog proračuna i ovoga što smo dobili kao obrazloženje. Naime, 2 milijuna kuna predvidjeti za projektnu dokumentaciju koja je dobrim dijelom napravljena na Arhitektonskom fakultetu je čista neistina. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 306., zastupnici Antun Peruško, Slavko Linić, Gordana Sobol, Zdenko Antešić i Biserka Perman.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za adaptaciju zgrade koja se ovim amandmanom predlaže Županijskog suda u Puli predložena sredstva ne bi mogla osigurati da se tijekom naredne godine to i učini.
Zastupnik Antun Peruško.
Ja ću na neki način prihvatiti obrazloženje jer je to identičan amandman sa amandmanom kluba IDS-a ali prema saznanjima koja su meni dostupna projekta dokumentacija postoji, vrlo egzaktno izrađen projekt adaptacije i troškovnik iznosi u lipu 5 milijuna 500 tisuća 638 kuna i 35 lipa, uz spremnost Grada Pule i županije za participaciju po 10%. A vi sama znate u kakvim uvjetima su grad i, ali ću odustati od amandmana i prihvatiti obrazloženje koje ste dali.
Hvala lijepa. Amandman 306 povučen. Amandman 307, zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, tijekom 2007. godine će biti provedeno uređenje glavnog ulaza zgrade Vrhovnoga suda za otprilike od 300 tisuća kuna dok se adaptacija i opremanje dvorišnog dijela objekta planira za 2008. godinu.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Poštovana državna tajnice, Vrhovnom sudu ovog trenutka trebaju vijećnice za suđenja, a ne ulaz za zgrade. Ulaz za zgrade je potreban, ali on je više radi općeg dojma. Vrhovnom sudu ovog trenutka treba prostor za rad, posebno stoga što je Upravni sud iseljen iz zgrade Vrhovnog suda. Projektna dokumentacija je napravljena, sve je pripremljeno da se urede dvorane za suđenje na Vrhovnom sudu. A ne da suci Vrhovnog suda sjede oko stola, jednog stola i sude. I molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 308. zastupnika Željka Pavlica.
Ne prihvaća se. Naime tijekom … [[Govornik se ne razumije.]] godine planira se izrada projektne dokumentacije za sanaciju predmetnog objekta za što su osigurana potrebna sredstva, prema tome to se, predložena sanacija … [[Govornik se ne razumije.]] ne bi se mogla provesti tijekom sljedeće godine.
Zastupnik Željko Pavlic.
Županijski sud u Čakovcu kao i Općinski sud u Čakovcu radi u zbilja neprimjerenim uvjetima. Koliko je meni poznato dokumentacija je već spremna nekoliko godina, čak je u proračunu za 2005. godinu bila su osigurana i sredstva za početak dakle sanacije te zgrade, ali to nije napravljeno. Prema tome, mislim da se mogu osigurati sredstva jer ima sve preduvjete da se krene u sanaciju, tj. dogradnju ove zgrade. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 309. zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća. Ukratko iz istih razloga kao i amandman prethodni.
Zastupnik Željko Pavlic.
Iz istih razloga ne prihvaćam dakle ovo obrazloženje. Do sada nije ništa ulagano u Općinski sud u Prelog iako on postiže izvrsne rezultate, radi u neprimjerenim uvjetima, ima svu potrebnu dakle dokumentaciju, mislim da se to, da se moglo to već komotno dakle sredstva osigurati za sljedeću godinu da se može krenuti u obnovu zgrade tog suda. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 310. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća. Ovaj amandman se odnosi na izgradnju i opremanje kaznionice u Šibeniku. Naime, tijekom … [[Govornik se ne razumije.]] godine doista se planira izrada projektne dokumentacije te ishođenje potrebnih dozvola kako bi se pristupilo izgradnji … [[Govornik se ne razumije.]] zgrade za što smatramo da je osiguran iznos u proračunu milijun kuna dostatan.
Zastupnik Šime Lučin.
Prema nekim izračunima i projekcijama koje su ljudi na terenu u Šibeniku napravili, dakle taj milijun kuna nije dostatan. Zato se i predlaže 4 milijona kako bi se eventualno u idućoj godini započeli neki radovi pa bi molio glasanje za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 311. amandman zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, kao što je vidljivo već se planira izgradnja i opremanje kaznionice u Šibeniku pa prema tome nema potrebe barem dok se u okviru javnoprivatnog partnerstva ne odredi gdje će se još eventualno graditi kaznionice, graditi nove kaznionice, odnosno osiguravati sredstva u proračunu.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Ne mogu se složiti poštovana državna tajnice s vašom argumentacijom budući da trenutno prema broju zatvorenika koji čekaju na ulaz u zatvore nije dovoljna samo jedna kaznionica već dvije, a premijer Sanader kada je bio u Imotskom, zastupnici HDZ-a iz Imotskog jasno su obećali kaznionicu, odnosno zatvor u Imotskom. Prema tome, obećanja se treba držati i stoga molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 312. također zastupnice Vesne Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Naime, zakon koji bi uredio sustavno i cjelovito opremanje prava na pravnu pomoć još nije upućeno u Visokome domu, on će doista osadržavati i načine i sredstva potrebna za uspostavu toga sustava. Ona će se planirati ne samo u razvoj ministarstva nego i drugih nego i drugih tijela, međutim nemoguće je sada predvidjeti ako zakon dođe u proceduru kolika će sredstva biti potrebna tim više što se kod njegovog donošenja predviđa odgoda primjene.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Dakle, Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći pripremljen je još prošle godine. Tada se od njegovoj usvajanja odustalo zato što prošle godine nije bilo dovoljno sredstava i bilo je obećano da će ove godine građani imati pravo na besplatnu pravnu pomoć i da će u proračunu za 2007. godinu biti uključena sredstva. Dakle, opet se izigravaju građani, a ne samo da se izigravaju građani oni koji nemaju novaca i kojima je besplatna pravna pomoć neophodno potrebna nego se izigravaju i obećanja dana Europskoj Komisiji da će Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći biti implementiran iduće godine. Ne usvojen, nego implementiran. Stoga molim da se držite obećanja koje ste dali građanima, Europskoj uniji i molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 313. zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Amandman se ne prihvaća. Vlada smatra da iznos koji je na ovoj poziciji osiguran za stručno usavršavanje zaposlenika u USKOK-u dovoljan.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Pa ne možemo znate iz praktički gotovo iz mjeseca u mjesec donositi nove zakone kojima određujemo nove poslove i zadatke u Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Ne možemo u isto vrijeme donijeti program za borbu protiv organiziranog kriminala, međunarodnog terorizma, zatim pitanja, programe za borbu protiv mita i korupcije a da nismo svjesni činjenice da ljudi koji na tim poslovima rade moraju biti iz dana u dan osposobljavani, educirani i stjecati nova znanja i vještine da zapravo to mogu provesti, ne samo sa formalno-pravnog aspekta nego i sa aspekta zapravo svih potrebnih znanja radi prikupljanja istražnih saznanja u vezi sa počiniteljima mogućih djela da bi se stalo na kraj ovoj pošasti koja obuhvaća i obuhvatila i našu i državu i društvenu zajednicu i zbog toga iznos od 207 tisuća kuna je jednostavno nedostatan za to. Mi tražimo i predlažemo da se to poveća na milijun kuna i tražimo glasanje za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Jedan. To nije dovoljno. Nije dobio potrebnu većinu. Iako je glas značajan, ali eto zasada nije dovoljno. 314. zastupnik Šime Lučin.
Amandman se ne prihvaća. Vlada smatra da je osiguran iznos u proračunu od 11 milijuna i 242 tisuće kuna dostatan za ostvarivanje ove svrhe.
Pa ja mislim da Vlada loše smatra. Obzirom da je kad je USKOK formiran imao je na svojoj stavci 14 milijona, ove godine ima 9 milijona, za iduću godinu projicirali ste, odnosno predvidjeli ste 11 milijona. Jučer je Oli Rehn bio u Hrvatskoj, problem korupcije opet naglašen, izvješće iz Bruxellesa korupcija dominantna tema. Prema tome, ja ne znam na koji to način ova Vlada izražava svoje opredjeljenje za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala ako reže i smanjuje dakle ispod razine od prije pet, šest godina koliko smo izdvajali za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije. Istovremeno imate na drugoj stavci da za ovu godinu predviđate 4 milijuna za intelektualne i ne znam kakve osobne potrebe za borbu protiv korupcije. Istovremeno u projekciji 2008. i 2007. to smanjujete i padate ispod 2 milijuna. Zar mislite vi u idućoj godini riješiti korupciju? Istovremeno imate na stavci 111 milijuna za izgradnju i obnovu sudskih zgrada. Obzirom da ste sve amandmane vezano za to dosad odbili ja ne znam gdje ćete potrošit 111 milijuna? Ja molim kolege zastupnike da obzirom zbog političkog opredjeljenja i potrebe tih 5 milijuna sa ove stavke se skinu i da se daju na stavku USKOK-a odnosno za potrebu borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljno glasova. 315. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva koja su na ovoj poziciji osigurana za potrebe promidžbe i informiranja su dostatna za ostvarivanje ove svrhe.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Poštovana gospođo državna tajnice! Ne bih se mogla složiti da su ova sredstva dostatna. Budući da je USKOK dobio jednu novu zadaću a to je istraživanje stupnja korupcije u Hrvatskoj. Istraživati znači jako puno novaca osiguravati a rezultate istraživanja doista dobro plasirati putem sredstava javnih priopćavanja. Reklame su skupe. Najam oglasa je skup. To najbolje zna Vladin ured za odnose s javnošću. Stoga sam ja predložila da se s Vladinog ureda skinu određena sredstva i daju USKOK-u kojem ionako nedostaju sredstva barem kada je riječ o informiranju onoga što radi. Stoga predlažem da glasamo o ovom amandmanu, budući da ste dali naredbe USKOK-a koje mu ne pripadaju ali ste mu dali zadaće a niste mu osigurali novce.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođe i gospodo zastupnici! Oni koji nisu u dvorani, približava se vrijeme glasovanja o proračunu. Imamo još glasovanje o određenim amandmanima. Molim da zastupnike i zastupnice da uđu u dvoranu i da ulaze u dvoranu. Fond za razvoj i zapošljavanje. Ministar Šuker. Klub zastupnika SDP-a, amandman 316.
Vlada ne prihvaća jer smatra da će predložena sredstva biti dostatna tim više što smo u 2006. godini podmirili skoro sve obveze temeljem onog starog akcijskog plana o zapošljavanju.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa već sam naziv ovog fonda, Fond za razvoj i zapošljavanje uz Fond za regionalni razvoj bi zapravo trebao osigurati taj ravnomjerni razvoj Hrvatske. Ocjenjujemo da je jedan od najvećih problema u Hrvatskoj zaposlenost odnosno nezaposlenost. Nezaposlenost stagnira već četiri godine tu negdje na brojci 300 tisuća. Zabrinjavajuće je da se u tri godine zaposlenost povećala manje od 16 tisuća novo zaposlenih a da je stopa zaposlenosti pala sa 43,3% na 42,6%. Ocjenjujemo da bi upravo za zapošljavanje trebalo odvojiti veća sredstva pa predlažemo da se u fondu osiguraju dodatno 192 milijuna kuna i to za potrebe upravo na području zapošljavanja da se poveća taj udio aktivnog, stopa zaposlenosti u aktivnom stanovništvu. Smatramo da treba snažnija uloga države u provođenju mjera za zapošljavanje, posebno aktivnih mjera kroz informiranje nezaposlenih, organizaciju obrazovnih programa, posebnu brigu za pojedine skupine kojima prijeti socijalna isključivost, poticanje samozapošljavanja i druge mjere koje bi povećale zaposlenost odnosno smanjile nezaposlenost. I stoga tražim da glasamo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 317. Zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća ovaj problem. Tekstilna industrija se rješava preko Ministarstva gospodarstva.
Zastupnik Željko Pavlic.
Da, rješava se ali na nepovoljan način po tekstilno obućarsku industriju u Republici Hrvatskoj, tako da trenutna situacija u toj grani naše industrije prijeti da tekstilna i obućarska industrija u Hrvatskoj jednostavno propadne. To ne bi bilo dobro jer je u tim granama naše industrije zaposleno preko 38 tisuća ljudi. Većinom su to žene, više od 80% žene a što je zanimljivo više od 90% njihove proizvodnje namijenjeno je izvozu. Oni su u 2006. godini … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] kuna. Samo 20 milijuna kuna što bi raspodijeljeno prema tvrtkama koje dijele u Republici Hrvatskoj značilo da će svaka od njih dobiti 800 ili tisuću kuna. U Fondu za razvoj i zapošljavanje u stavci povećanje konkurentne sposobnosti proizvođača auto-dijelova dakle, imamo te stavke, predviđeno je 15 milijuna kuna. Mislimo da je u interesu Republike Hrvatske dakle da se tekstilna i obućarska industrija podupire sa puno, puno većim sredstvima i upozoravam krajnji je čas da im se pomogne. Stoga apeliram još jedanput dakle, da se odvoji 100 milijuna kuna za njihovu potporu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Fond za regionalni razvoj, zastupnica Dragica Zgrebec, amandman 318.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su sredstva koja su temeljem raspodjele u 2006. a temeljem i toga a sama funkcija Fonda za regionalni razvoj je pomoć jedinicama slabije fiskalne pomoći, da će na ovaj način se pomoći dovoljno jedinicama sa područja Krapinko-zagorske županije.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa mene zabrinjava mišljenje ministra financija da je Krapinsko-zagorska županija takve fiskalne snage da joj ne treba transfer iz proračuna a da u Fondu za regionalni razvoj joj se osigurava svega 3 milijuna i 200 tisuća kuna. Naime, ova županija je 2003. godine kad je fond osnovan dobila 7 milijuna 390 tisuća kuna, u idućoj godini je to smanjeno na 5 milijuna 231, u prošloj godini na 4 milijuna 900, da bi u ovoj godini ipak se dobilo nešto više upravo 9 milijuna i 100 tisuća. Upravo zbog razloga što je cestovna infrastruktura u posebno teškom stanju u ovoj županiji. I umjesto da ove godine dobije daljnje povećanje sredstava vi to smanjujete na 3 milijuna i 283 tisuće kuna. Zaista me brine ako mislite da je Hrvatska razvijena a da nije razvijena ako su njezine županije odnosno regije u takvom stanju. I ako je Krapinsko-zagorska županija i još neke županije za vas razvijene onda zaista ne znam što znači za vas razvijenost jednog dijela Hrvatske. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljan broj glasova. 319. zastupnici Zvonimir Sabati, Miroslav Čačija, Ivan Kolar kojih nema.
Isti amandman. Vlada ne prihvaća.
Sve isto, o tome ne glasujemo. 320. zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća jer su sredstva raspodijeljena po kriterijima kao i u sve ostale jedinice lokalne samouprave.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa vi ste rekli da je ovo proračun za ravnomjerni razvoj Hrvatske a upravo fond koji bi trebao osigurati podizanje regionalnog razvoja smanjujete sredstva iz godine u godinu. Međimurska županija svakim novim proračunom ostaje bez 30% odnosno umanjuju se sredstva za 30%. Nadam se da će za 2008. godinu proračun raditi neka druga Vlada koja će imati više sluha za regionalni razvoj. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Slijedeći amandman zastupnika Željka Pavlica je identičan kao i ovaj prethodni koji je odbijen, pa o njemu ne glasujemo. Hrvatski centar za razminiranje zastupnici Mato Arlović i Ljubica Brdarić amandman 322.
Vlada ne prihvaća ne zbog toga što smatra da su osigurana dovoljna sredstva nego i ovako povećana sredstva po amandmanu nisu dostatna za ono što bi trebalo napraviti. Međutim, Vlada će u 2007. godini iznaći jedan potpuno novi organizacijski oblik ili model financiranja razminiranja u Republici Hrvatskoj jer ovakvim tempom nećemo Hrvatsku razminirati još dvadeset godina. Dakle, uz ovako predloženi amandman se isto ne bi ništa značajnije napravilo, no sigurno je da ćemo napraviti jedan potpuno novi model razminiranja u Republici Hrvatskoj.
Potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Naravno, prije svega bih htio iskoristiti ovu priliku da se zahvalim velikom broju donatora koji su donirali ili koji doniraju, ili koji će donirati još sredstva za razminiranje u Republici Hrvatskoj. U tom pogledu se zahvaljujem i domaćim i stranim donatorima zahvaljujući se humanitarnim organizacijama koje osiguravaju sredstva za razminiranje kao i hvale vrijednoj inicijativi grada Zagreba i gradonačelnika grada Zagreba koji su pokrenuli inicijativu da se prikupe posebna sredstva za razminiranje na nivou grada Zagreba i da se stave na raspolaganje Centru za razminiranje. Međutim, meni je potpuno neprihvatljiv argument da i ovako povećana sredstva ne bi bila dostatna za razminiranje pa da iz tog razloga ne bi trebali prihvatiti ovaj amandman. Ja sam sličnu argumentaciju čuo i prošli puta da ćemo u ovoj godini tekućoj povećati sredstva i osigurati kvalitetniji dio sredstava za razminiranja i da ćemo to sad čujem ponovo napraviti kroz neku novu reorganizaciju iduće godine. A ono što je najvažnije pitanje razminiranja nije samo pitanje sigurnosti zemlje nego je u isto vrijeme pitanje stvaranja preduvjeta da se veliki dio ekonomskih i prirodnih potencijala stavi u gospodarsku funkciju Republike Hrvatske i naravno socijalnu funkciju njenih građana radi stvaranja uvjeta za bolji život i povratak svih ljudi svojim kućama uz punu sigurnost i punu mogućnost zaštite i ostvarivanja svih ekonomskih i socijalnih potreba i interesa. Zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa, a kad bude se osigurao novi projekt i program reorganizacije vezano za poslove razminiranja koji bi trebalo osigurati ubrzano razminiranje da u nekoliko godina razminiramo definitivno Republiku Hrvatsku sa radošću ću raspravljati o njemu i podržati. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dovoljno. Sad imamo pregled amandmana na Prijedlog financijskog plana Hrvatskih autocesta za 2007. godinu. Amandman zastupnika Zdenka Antešića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što predviđena sredstva za auto-cestovni pravac Split-Ploče u iznosu od 602 milijuna su potrebna za dovršetak dionice Dugopolje-Šestanovac koja bi se trebala otvoriti u lipnju 2007. godine. I nelogično je da jedan pravac koji je izgrađen da se on zaustavi da bi se osigurala sredstva za drugi pravac i to je razlog zašto Vlada ne može prihvatiti ovakav amandman.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Gospodine ministre, cesta Bosiljevo-Split nije drugi pravac, to je isti pravac ceste. Dakle, za auto-cestu Bosiljevo-Split je utrošeno oko 17 milijardi kuna i ostalo je još, probijene su obje cijevi tunela i Sveti Rok i Mala Kapela i za opremanje, dakle za potpuno dovršenje tog dijela auto-ceste potrebno je utrošiti još oko 3% od ukupne cijene auto-ceste da bi dobili kompletnu auto-cestu. Sada smo svjedoci da se tokom ljetnih, pogotovo tokom ljetnih špica tamo dešavaju kolone od preko 20 kilometara. Sa ovim bi taj problem riješili a zapravo ovakvim pristupom mi gradimo ceste koja vodi od nikud nigdje. Stoga tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dovoljni broj glasova. 2. amandman zastupnica Biserka Perman, Zdenko Antešić, Slavko Linić, Anton Peruško i Gordana Sobol.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što se skidaju novci sa drugih prometnih pravaca da bi se uložilo u ovaj prometni pravac.
Zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepa. Naime, dionica Dirači-Orehovica je dio planirane auto-ceste Rupa-Rijeka-Žuta Lokva i čini spojnicu auto-ceste Rijeka-Zagreb sa graničnim prijelazom Rupa glavnim ulazom turista u našu zemlju sa zapada i kasnije njezin nastavak prema Žutoj Lokvi odnosno Dalmaciji. Ova dionica u današnjem stanju nema dovoljan kapacitet niti dnevne frekvencije prometa pa se konstantno vozi u kolonama. Posebna je priča vrijeme svakodnevnih špica. U ljetnim mjesecima svakodnevno smo svjedoci torture koja se odvija na tih desetak kilometara prometnice jer dolazi do kilometarskih kolona koje ne da pužu nego jednostavno ponekad i satima stoje. Posljedice su česte prometne nezgode nerijetko i sa tragičnim posljedicama. Dodatnu tragediju u takvim slučajevima čini preusmjeravanje prometa kroz grad Rijeku jer tek tada nastaje pravi pakao i opća blokada grada koja traje satima o čemu smo bili svjedoci ovog ljeta u dva navrata pa je nepotrebno naglašavati da je to i prva slika koju turisti iz zapadnih zemalja steknu o našoj zemlji kad dođu, kad uđu u našu zemlju i doista je nedoupstivo da se gradnja ove dionice ne intenzivira. Jučer je o raspravi o kreditu za dovršenje auto-ceste Rijeka-Zagreb državni tajnik Livaković rekao da potez Rijeka-Žuta Lokva nije ušao u državni proračun i da će priprema tog pravca biti za sljedeći planski period. No ja govorim o problemu danas, a ne o sljedećem planskom periodu za kojeg usput i ne znam na koji se točno period misli. Naglašavam da neizgradnjom ove auto-ceste vrlo značajno turističko područje sjevernog Jadrana Crikveničko-Vinodolske rivijere, Senja, sjevernojadranskih otoka i podvelebitskog Primorja ostaju u prometnoj izolaciji. Ove stavke što sam skidala, što smo skidali sa pojedinih stavki da bi intenzivirali gradnju ove dionice mislim da ne bi toliko osjetno popravili njihovu …
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Idemo na amandmane, amandmane na Prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2007. godinu. Prvo, zastupnici Zvonimir Sabati i Ivan Kolar.
Vlada ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. Drugo, zastupnica Dragica Zgrebec.
Vlada ne prihvaća zato što smatramo da iznos predviđen u četverogodišnjem planu održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. će biti dostatno.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ovim amandmanom ja tražim povećanje za 84 milijuna i 30 tisuća kuna. Poziciju ostali programi zahvata na državnim cestama. Naime u programu građenja i održavanja javnih cesta od 2005. do 2008. godine predviđena je izgradnja brze ceste Popovec-Marija Bistrica-Zlatar Bistrica-Zabok. Tu je predviđeno 12 milijuna kuna, a to nije dovoljno niti za otkup zemljišta a kamoli za gradnju koja je predviđena ovim programom već u, već u ovoj godini. A istovremeno istim programom je utvrđena i gradnja dionice Zabok-Krapina s početkom radova u prvoj godini, prvom polugodištu 2007. godine. A za to uopće nisu osigurana sredstva. Pa tražim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 3. zastupnice Milanke Opačić.
Vlada ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljni broj glasova. 4. zastupnice Ivane Posavec-Krivec i Nenada Stazića. Molim vas.
Vlada ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. Nije dobio dovoljni broj glasova. 5. zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća. U posebnom dijelu Financijskog plana 2007. pod šifrom 105. sufinanciranje Županijskih uprava za ceste ostaje iznos i to je u skladu sa programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. koji je usvojila Vlada Republike Hrvatske u prosincu 2004. godine. A Županijske uprave za ceste osim ovog izvora ostvaruju sredstva od registracije vozila te od ostalih vlastitih izvora sredstava.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Budući da je u apsolutnom iznosu dakle transfer od Hrvatskih cesta prema Županijskim upravama za ceste u 6 godina će biti prema tom planu a to znači u mandatu Vlade od sadašnje Vlade i projekcijama Proračuna za naredne dvije godine 240 milijuna kuna. Dakle u apsolutnom iznosu. A da istovremeno ulazne veličine rastu, dakle da i cijena asfalta i cijena održavanja i cijena rada raste. Činjenica je da s ovim novcem se neće moći postići one standarde održavanja Županijskih cesta kao što se to očekuje. Iako imaju Županijske uprave za ceste svoje izvorne prihode ali ni oni se ne povećavaju. Međutim Hrvatske ceste imaju izvorne prihode isto tako od 0,6 od benzina koji se svaki puta, svake godine povećavaju. I mislim da bi bilo fer da se transferi prema Županijskim cestama povećavaju barem za iznos koliko se povećava i proračun Hrvatskih cesta. Na ovakav način neće se održati standard održavanja Županijskih cesta na području Republike Hrvatske. Doduše negdje to hoće budući da ima političkih transfera prema pojedinim županijama ali one koje žive samo od svojih prihoda i ovih transfera to nikako neće biti moguće. Pa vas ja molim da glasamo o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? [[Upadica: Nemojte pljeskati nego glasujte.]] Nitko. Mir! Idemo na Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2007. godinu na amandmane, amandmane zastupnika Božidara Pankretića i Ivane Posavec-Krivec.
Vlada ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. Nije prihvaćen. Drugo, zastupnice Milanke Opačić.
Vlada ne prihvaća.
Tko je za ovaj amandman? Nitko. Nije prihvaćen. Dame i gospodo idemo na glasovanje o Prijedlogu državnoga proračuna. Molim uključimo se. Molim uključimo se oni koji još nisu. Kvorum? 80 je nazočno u dvorani. Imamo kvorum. Dajem na glasovanje Prijedlog državnoga proračuna. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? … [[Pljesak.]] Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 3 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske za 2007. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2007. godinu. Molim glasovati. Rezultat? Sa 77. glasa za, 2 suzdržana i jednim protiv donesen je, donesena je i predložena odluka.
Ne prihvaća se. Adaptaciju smo već započeli ove godine i to je za nas naprosto nastavak započete investicije.
Valter Drandić
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre evo ja se zahvaljujem na dogovoru koji ste postili sa Gradom Pula i u međuvremenu. I povlačim amandman.
Amandman povučen. Hvala. 54. zastupnici Mato Arlović, Mato Gavran i zastupnica Ljubica Brdarić.
Ne prihvaća se. Temeljem Zakona o vijećima programe razmatra Hrvatsko vijeće za kulturna dobra i izrađuje listu prioriteta kulturnih dobara.
Zastupnik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Mi smo zapravo proučavajući ovaj proračun doslovce zbunjeni i šokirani. … [[Govornik se ne razumije.]] je jedna od najbogatijih područja zapravo Republike Hrvatske. Jednim od najkvalitetnijim, poljoprivrednim zemljištem. Bazenom hrasta i naj, ekonomski najracionalnijim i najprofitabilnijim dijelom Hrvatskih šuma. Nalazište mladih. A u isto vrijeme u odgoju i obrazovanju djeca idu u susjedne države završavati srednje škole jer nema dovoljno prostora, nema dovoljno učitelja. Kulturni spomenici se ne obnavljaju. Vjerski započeti spomenici koji između ostaloga služe i tome da stanovništvo na tim prostorima ostane se ne dovršavaju. Moram reći da se stopa nezaposlenosti stalno povećava i sad u ovoj sferi kad predlažemo da onaj dio što su vjernici sami započeli oko izgradnje crkve i financirali, da se dovrši ta crkva da bi zapravo stavili u potpunosti u funkciju, mi ne možemo dobiti pazite, minimalna sredstva od svega 800 tisuća kuna za crkvu u Gunji. Pa stvarno se postavlja pitanje sada, po čemu to vijeća raspravljaju, jesu li oni ikada bili u tom području Hrvatske. Jesu oni došli u … [[Ne razumije se.]] jesu ikad otišli u Gunju, Rajevo Selo, Vrbanju i tamo da vide uopće šta tamo imaju. Jesu možda vidjeli prirodna kulturna bogatstva koja se tamo nalaze i za koja bi također trebalo izdvojiti posebna sredstva usput budi rečeno kad već govorimo o kulturi radi njihove zaštite i radi njihovog bogaćenja. Meni se čini da često puta ta vijeća se zapravo svode na to da zaštite kulturna dobra koja su vezana za urbane sredine, velike urbane sredine naravno i zbog lobija koji su tu prisutni, a zanemaruju počesto puta ova mala područja na kojima također ne samo žive ljudi nego i trebaju živjeti ljudi i moraju imati mogućnost ostvarivanja svojih kulturnih, vjerskih i drugih sloboda i sadržaja. Zbog toga tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 55, zastupnici Mato Arlović, Mate Gavran i zastupnica Ljubica Brdarić.
Prihvaća se temeljem Zakona o vijećima. Programe razmatra Vijeće za kulturna dobra jer izrađuje listu prioriteta kulturnih dobara. Usput napominjem da Ministarstvo kulture u kontinuitetu financira obnovu i uređenje svih katedralnih objekata u Hrvatskoj.
Zastupnik Mato Arlović, potpredsjednik.
Slažemo se da to radi, ali bi trebalo predvidjeti sredstva i za ovu katedralnu crkvu Svete Tereze Avilske u Požegi. Radi se o spomeniku nulte kategorije. I ja se sjećam u svako vrijeme i u vrijeme kada smo mi bili pozicija, kolege i kolegice iz naše izborne jedinice za grad Požegu za ovu katedralnu crkvu su davali amandman ako se nisu osigurala sredstva u proračunu onda je obično predstavnik ministarstva kulture rekao da će preraspodjelom osigurati nekakva sredstva i osiguravao je. Čini mi se da ovaj puta ni taj dio nije predviđen, dajte molim vas prihvatite ovaj amandman, radi se o svega 200 tisuća kuna, a već znate i sami da kada je u pitanju takav spomenik kulture da se tu često puta javljaju restauratorski radovi koji su nužno potrebni … … [[Upadica se ne čuje.]] Onda u redu, ako vi kažete da ćete nešto naći, onda ću ja povući ovaj amandman.
Ne možemo na taj način.
Dobro, povlačim amandman, imamo obećanje da će ministar nešto napraviti.
Amandman povučen. Hvala lijepo. 56, zastupnici Zdenko Antešić, Biserka Perman, Slavko Linić, Antun Peruško, Gordana Sobol.
Ne prihvaća se. Hrvatsko muzejsko vijeće i Vijeće za kulturna dobra razmatraju i predlažu Ministarstvu kulture pohranu i prezentaciju arheoloških nalaza. Usput želim samo spomenuti, još vijeće nisu donijela odluku i do sada postoji tri kandidata, tri grada kandidiraju za trajnu pohranu … [[Ne razumije se.]]
Zastupnik Zdenko Antešić. Idemo na sljedeću točku – - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 579 Predlagatelj je Vlada. Sukladno članku 174. Poslovnika zajedno sa prijedlogom državnog proračuna podnosi se i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna. Raspravu su proveli određeni odbori čija izvješća imate na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog? Ministar financija? Ne. Izvjestitelji radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Valter Drandić. Nema ga. Gubi pravo klub na riječ. Otvaram raspravu. Preostao je još zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Dorotea Pešić-Bukovac. Također. Alenka Košiša Čičin-Šain. Također gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar kojega nema pa i on gubi pravo na riječ. Više nema nikoga. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9 i 30 sati sa raspravom o Prijedlogom Zakona o volonterstvu i Zakona o financiranju političkih stranaka.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada predlaže da se u članku 2. u stavku 2. riječ “od 2%“ zamijeni riječima “2,3%“. Na takav način za 0,3% ili skoro 12% povećava mogućnost oduživanja jedinica lokalne samouprave. No, ja bih opet podsjetio na 2003. godinu kada se jedinice lokalne samouprave nisu uopće mogle zadužiti.
Otvaram raspravu.
Predlažem da se dizanjem ruku da brže ide.
Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj amandman Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 81 glas za, jedan protiv, jedan suzdržan usvojen predloženi amandman, Vlade amandman. Idemo sada amandmane Kluba zastupnika HNS-a.
Vlada ne prihvaća.
Dajem na glasovanje. Nije dobio ni jedan glas. Kluba zastupnika IDS-a amandman.
Vlada ne prihvaća [[Upadica: Molimo glasovanje!]] iz razloga …
Povućen ne? [[Upadica: Glasanje, glasanje.]] A glasovanje. Tko je za taj amandman? [[Upadica: A obrazložit ćete, oprostite. Mislio sam da.]] Molim? [[Upadica: Mislio sam, ispričavam se mislio sam da je ministar završio. Oprostite.]] Je, ministar je rekao da ne prihvaća. Tko je za taj amandman? Jedan. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman jedan zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što Zakonom o proračunu je definirano kumulativno zaduženje koliko se ukupno jedna jedinca lokalne samouprave može zadužiti. Međutim, člankom 12. je predviđena mogućnost godišnjeg zaduženja i zato mora postojati članak 12. a članak 12. se samo temelji na Zakonu o izvršenju državnog proračuna i gdje je kumulativno određeno koliko može biti ukupno zaduženje jedne jedinice lokalne samouprave, a to ne znači da se to može iskoristiti u jednoj godini.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa Zakon o proračunu ne propisuje da se Zakon o izvršavanju državnog proračuna mora propisati kumulativno zaduženje, nego da se može, da se može propisati. E sad, budući da sam ja uvjeren da sam slučajno ja dao amandman da bude to ne dva, nego dva tri a da nije bilo političkog dogovora za 80 milijuna za Grad Zagreb ja sam uvjeren da bi bili jako veliki razlozi zašto se ne može prihvatiti niti dva, tri, jel. Ovo je jedna politička odluka o tome da se dakle ukupno nekih 300 i nešto milijuna može dati zaduženja jedinicama lokalne samouprave. Slažemo se svi s tim da je to premalo i da je to nekorektno prema jedinicama lokalne samouprave. Jedino želim ispraviti netočno navod ministra da 2003. je bilo moguće zaduživanje jedinica lokalne samouprave nakon rebalansa Državnog proračuna u negdje sedmom ili osmom mjesecu [[Upadica: Desetom.]] Ili u desetom. Ali dakle netočno je da nije bilo moguće se zadužiti. Bilo je moguće se zadužiti i bilo se moguće zadužiti 3,2%, a ne 2,3 kao što to se predviđa za sljedeću godinu. Ja tražim da se o ovom amandmanu glasa. A, pa 0,3 je, pazite 0,3 je puno, a ne jedno cijelo.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2. zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća.
Zastupnik Mršić. … [[Upadica se ne čuje.]] Iz razloga što je, smatramo da je rješenje koje je predloženo u Zakonu o izvršenju državnog proračuna kvalitetniji, sadržava mogućnost veće kontrole nego što je predloženo ovim amandmanom.
Jel mogu ja obrazložiti?
Molim.
Mogu li ja obrazložiti?
Izvolite.
Hvala vam lijepo. Dakle, ovaj moj izričaj u mojem amandmanu je potpuno sukladan odnosno prepisan je iz smjernica koji je usvojio ovaj Sabor. Ne vidim kako se može još kvalitetnije to napraviti, ako smo to napisali u smjernicama Hrvatskog sabora za javno-privatno partnerstvo. I on definira kako se može dobiti odobrenje za javno-privatno partnerstvo. Ja osobno smatram da Zakonom o izvršavanju državnog proračuna to nije dobro regulirano, zato jer se predviđa donošenje uredbe, a ne predviđa se u kojem roku će podnositelji zahtjeva dobiti suglasnost za projekt javno-privatnog partnerstva. Pa vas molim da o ovom amandmanu glasamo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. Amandman 3.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što je temeljem predloženih visina osigurana sredstva u proračunu. Dakle ako bi se prihvatio ovakav amandman zastupnika Mršića onda bi se morao raditi amandman na državni proračun, jer ne možemo prihvatiti amandman za koje nisu dostatna sredstva u državnom proračunu. Prema tome, mislim da je ovaj amandman trebao biti sadržan kroz amandman o državnom proračunu, onda samo Zakon o izvršenju državnog proračuna je tehnički odraditi taj dio posla.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja sam računao da ću napisati amandman na državni proračun, ali Vlada je odbila svih 317 amandmana. Sada ispada da bi ovaj prihvatili možda, ha. Povlačim.
Povučen. Amandman 4. Ministre?
Vlada ne prihvaća zato što predlaže se amandman da se pri ocjeni zahtjeva za davanje državnog jamstva uzme u obzir i poslovanje bez gubitka. Vi znate gospodine Mršiću da je praksa ove Vlade da se jamstva izdaju praktički samo brodogradilištu. U ovom trenutku donijeti odluku da se ne daju jamstva hrvatskim brodogradilištima možemo donijeti odluku da ih praktički odmah u ovom trenutku zatvorimo. Ako klub SDP-a to želi onda neka to javno kaže.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ministre Šuker, morate vidjeti da ovo nisu amandmani u ime kluba, ovo su moji amandmani.
Ispričavam se.
Prema tome ja, da, da, molim vas, to je jedno. Drugo, ovdje se ne radi o tome da se zatvaraju brodogradilišta, jer ionako treba prema Zakonu o poticajima, državnim poticajima napraviti projekt sanacije. Prema tome, potpuno je, potpuno ste otišli u jednom drugom smjeru. Dakle ja doista mislim da se subvencije ne mogu davati onima koji posluju bez gubitka, jer nema smisla im davati petu godinu za redom subvenciju. Ako smo i 4 puta dali, ponovno posluju s gubitkom, onda treba napraviti neko restrukturiranje. Ali da ne bi trošili vrijeme povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. Amandman 5.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatramo da je postojeće rješenje u redu.
Povlačim.
Povučen. Amandman 6.
Vlada ne prihvaća zato što on niti terminološki niti tehnički ne može biti prihvatljiv, jer odstupa od osnovnih načela poreznog sustava koji je ustaljen u svim zemljama Europske unije.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
E dakle ovdje je keč iz Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Ovaj amandman govori sljedeće da se povrat poreza na dohodak u sljedećoj godini radi prema omjerima kako su u ovoj godini proračuni prihodovali taj porez, a da se porez na dobit prihoduje u sljedećoj, po godišnjoj prijavi samo na, u omjerima kao što se je prihodovao u ovoj godini. Što ćete imati po, ako se ovo ne prihvati? Imat ćete da jedinice lokalne samouprave moraju vratiti 600 do 700 milijuna kuna više povrata poreza na dohodak kojeg nisu prihodovale zato jer je to bio prihod državnog proračuna, da, da, jer je to bio prihod državnog proračuna. I to će značajno opteretiti proračun jedinica lokalne samouprave. A s druge strane, ono što su trebali uprihodvati u akontacijama poreza na dobit tijekom ove godine, a nisu zato jer su tu bile akontacije pa će biti porast poreza po godišnjoj prijavi poreza na dobit bit će prihod državnog proračuna. I ovaj, ako ne prihvatite ovaj amandman ne da se anulira ono o čemu ste govorili da će biti dobit jedinica lokalne samouprave po Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave, nego produciramo gubitak od daljnjih 600 milijuna kuna. Zbog toga molim vas da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu većinu. Amandman 7.
Vlada ne prihvaća. Iz razloga…
Povučen. Idemo na glasovanje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 79 glasova za i 3 suzdržana, 3 protiv donesen je Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Gospođe i gospodo zastupnici! Nastavljamo sjednicu i raspravljamo o - Prijedlog zakona o volonterstvu - prvo čitanje, P.Z. br. 565 Predlagatelj zakona je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, obitelj, mladež i šport, Ustav, Poslovnik i politički sustav i lokalnu i područnu samoupravu, državni tajnik, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Tomislav Ivić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite!