Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja ću isto govoriti o jednom međunarodnom dokumentu, to nije ni sporazum, nije nešto što se potpisuje, to je nešto što je zapravo već usvojeno, što će se u narednom periodu, također problematizirati, kao što vidimo, da se međunarodni dokumenti sve više i više problematiziraju, ali ovaj međunarodni dokument, odnosno, rezolucija Europskog parlamenta, zapravo govori o onom što je Klub SDSS-a, ali u suradnji sa svojim kolegama iz Kluba zastupnika nacionalnih manjina, vrlo često govorio, teme koje smo često naglašavali, sada su pretočene u rezoluciju Europskog parlamenta, koja je usvojena prošli utorak, radi se o minimalnim standardima za manjine u EU. Ta rezolucija je usvojena, nije nevažno spomenuti, sa 489 glasova za, hrvatski parlamentarci, su većinom, njih 10 podržali ovu rezoluciju, nije nevažno spomenuti i to, primjerice Hrvatsko nacionalno vijeće u srpnju podržalo, također i pozdravilo donošenje ove rezolucije. Riječ je o rezoluciji koja nema zakonsku snagu, nije obvezujuća za države. Ali, to je jedan dokument koji je Europski parlament poručio i Europskoj komisiji i državama članicama, ali prvenstveno komisiji da krene u izradu plana, dakle, izradu jednog uspostave zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu manjina, kojim bi se uvažavale najbolje prakse u državama članice EU, a naravno temeljilo bi se sve na načelu supsidijarnosti i proporcionalnosti. U konačnici, nadam se da će ovaj plan, zapravo, tekst koji je sadržen u rezoluciji uz inicijativu … [[Govornik se ne razumije.]] koji je prikupio dovoljan broj potpisa, od strane brojnih građana diljem Europe i koji će biti izložen pred novu komisiju i novi Europski parlament, da će u konačnici dovesti i do direktive, koja će uvezivati EU. Jer upravo ono o čemu smo ovdje znali govoriti, sada se govori u Europskom parlamentu gdje Europa odnosno Europski parlament konstatira da žali što je područje zaštite manjina u EU uzeto zdravo za gotovo, kao jedna pretpostavka koju ne treba snažiti i uređivati, već da države i članice poštuju pravo manjina i da su dovoljni instrumenti vanjski koji su uspostavljeni ranije. Pokazalo se da to nije, pokazalo se nažalost da to nije, a činjenica je da u državama EU živi preko 40 milijuna pripadnika nacionalnih manjina koji uživaju raznu razinu zaštite, ali, dakle, nema nekog zajedničkog standarda. Neposredan povod donošena ove Rezolucije je, kako je rekao Slovački zastupnik Josef Nađ iz Europske pučke stranke koji je zapravo u suradnji sa svojim Odborom predložio ovu rezoluciju, naš najvažniji cilj je smanjiti govor mržnje i probleme koji proizlaze iz njega. I u Rezoluciji se konstatira porast ksenofobnog nasilja i govora mržnje u EU koju najčešće promiču snage krajnje desnice i upravo je usmjeren na pripadnike nacionalnih manjina. Nedostatak tih zajedničkih standarda, zajedničkog uređenja u EU se pokazao, dakle, u zadnjih godina, upravo na tom polju, gdje nemamo znači ni zajedničkog standarda, nemamo ni zajedničke definicije, ni zajedničke politike i to je sve zapravo pokazala jednu pravnu prazninu u samom pravu EU koja nije tome dovoljno posvećivala pažnju. Pažnja je posvećivana samo u pred pristupnim pregovorima, u poštivanju Kopenhaških kriterija i to se upravo ovdje u Rezoluciji konstatira. Imamo Kopenhaške kriterije, zaštita prava manjina je u fokusu prilikom pristupanja EU, a taj mehanizam nestaje, nažalost, kada država jednom postane članica i onda imamo retrogradne procese. Sama rezolucija naglašava potrebu prvenstveno borbu protiv govora mržnje, uspostavu policijskih odjela za borbu protiv zločina iz mržnje, poziva države da svoje nastavne planove uključe u obrazovanje o ljudskim pravima, demokratskom građanstvu i političkoj pismenosti, da se zaštite jezična prava, kulturna prava, isto tako i politička prava kroz posebne izborne sustave. Hvala.
Hvala. Idemo na drugi Klub, Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDSS-a, govorila bih o nasilju nad ženama povodom Međunarodnog dana nasilja nad ženama, borbe protiv nasilja nad ženama. Ivana, Marija, Sonja, Martina, Željka, Ivona, Branka, sedam su žena koje su u 2018. godini ubijene od strane svojih voljenih supruga. Sedam žena koje su šutke u četiri zida svog valjda toplog doma, trpjele nasilje i nikad se nisu usudile prijaviti. Stradale su misleći da su možda one krive što je voljeni nesiguran pa zato pije, često je ljutit pa galami i ponekad udari, mislile su bit će bolje, prolazi kroz teško razdoblje i na kraju zaboga šta će reći narod. Šta će reći ta zauvijek patrijarhalna sredina? Zavaravajući se tako trpjele su i šutile slomljenih rebara i modrih očiju, trpile i šutjele i u toj istoj toplini doma među četiri zida ubijene od nasilnika svojih voljenih, bračnih ili izvanbračnih, svejedno. Ove žene, ova imena, postala su i M38, MV27, MP52, dakle inicijali uz koje je stajao broj godina. Valjda da mi koji čitamo još jednom pretrnemo pri pomisli koliko su mlade ili stare bile, a toliko napaćene i na kraju zatučene. Na kraju imena i inicijali su postali dio statistike, koja je užasavajuća, brutalna i opominjujuća. Koliko smo zapravo napredni, koliko smo u civilizacijsku razinu dosegli kada je postala uobičajeno udariti ženu ili djevojku jer je fizički slabija, pretući je do neprepoznatljivosti postalo je dio rubrike dogodilo se jer je nasilnik popio deset whiskey cola, ubiti jer je govorila da ne može više trpjeti, da želi otići, da želi da je svi ostavimo na miru. Ovih sedam žena u 2018.-oj, kao i 20 ubijenih žena u 2017.-oj, kao i 11506 osoba koje je policija prijavila zbog prekršajnog djela nasilja u obitelji u 2017.-oj, nastradalo je ili još uvijek strada, jer nemamo dovoljno sigurnih kuća, nemamo dovoljno kvalificirane djelatnike za tretman žrtava, nemamo dovoljno brzo pravosuđe, nizak je broj bezuvjetno osuđenih nasilnika. Nizak postotak prihvaćenih zaštitnih mjera a imamo zagonetno nepoznat broj neprijavljenih slučajeva nasilja, blage kazne koje ne odvraćaju počinitelja od nasilja, trend tranzicije nasilja iz područja kaznenog u područje prekršajnog prava, visoki stupanj recidivista, odnosno, počinitelja iz trovrsnog prekršaja. I najopasnije je što u društvu imamo slučajeve međugeneracijskog prijenosa nasilničkog ponašanja, koji se kao u epskoj pjesmi prenosi s koljena na koljeno. Gdje čitave obitelji generacijama žive u nasilju, žrtva postane počinitelj, a dijete uči negativne obrasce ponašanja, smatrajući ih normalnim. Dakle svakog 25.11. obilježava se međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, u znak sjećanja na sestre Mirabal koje je dao brutalno ubiti diktator u Dominikanskoj Republici 25.11.1960. Te su žene postale simbolom patnje nasilja i stradanja žena. I na taj dan se zaista glasno govori o nasilju i o potrebni osvještavanja i senzibiliziranja javnosti, da se nasilje ne događa nekom drugom, već da je prisutno u našoj neposrednoj blizini, ali da se nažalost, prijavljuje u malom broju slučajeva. A Ivana, Marija, Sonja, Martina, Željka, Ivona, Branka, su imena, koja bismo trebali zaista glasno izgovarati, svaka 43 dana i obilježavati dan borbe protiv nasilja nad ženama u Hrvatskoj svaka 43 dana, jer upravo tada nakon svakog 43 dana jedna žena u RH je ubijena. Hvala.
Sljedeći je kolega Boris Milošević u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite kolega Milošević.
Danas ću govoriti o jednom događaju koji se održava u mom rodnom gradu Šibeniku, dakle, danas u Javnoj ustanovi gradskoj knjižnici u Šibeniku „Juraj Šižgirić“, će se održati predstavljanje knjige Radni logor Jasenovac, autora Igora Vukića. Knjigom se negira genocid, holokaust, ... [[Govornik se ne razumije.]] , masovni ratni zločin počinjen prema hrvatskom narodu, prema Srbima, Židovima, Romima i svima koji su stradali u tom strašnom logoru. Razmišljao sam što poručiti Javnoj ustanovi, što poručiti gradu kao osnivaču, što poručiti ljudima koji će doći na to predstavljanje? Na narodnom odjelu te knjižnice, ima dva primjerka knjige „Konc logor na Savi“, pisaca, autora Ilije Jakovljevića, odvjetnika, hrvatskog novinara, književnika, istaknutog člana HSS-a, koji je sa grupom intelektualaca u listopadu 1941. odveden i zatočen u taj logor. On je imao sreću da je pušten krajem 1942., i napisao je tu knjigu kao podsjećanje na svoje logorske dane što je tamo doživio. Kako danas raspravljamo o udomiteljstvu i o djeci, ja sam izdvojio jedan dio koji je on zapisao u poglavlju osmom svoje knjige: “Još su početkom mjeseca odveli i odnijeli nekoliko stotina u onu staru tursku kuću kraj pravoslavne Crkve. Zastavnik Ante i još jedan, zatukli su ih čekićem. Bilo je tu i nešto većih dječaka, koji su shvatili što se događa, i užasno su vriskali. Ubijanje je trajalo tri i pol sata. Zastavnik se tužio da se jako izmorio. Na Antunovo ih je opet nestalo oko četiri stotine. Oblijepljeni su prozori na jednoj kući, onako kako se radi kad se tamani stjenice, zagušili su ih ciklonom. Četiri stotine djece zagušene ciklonom. Tisuću dvije stotine, kroz nekoliko dana ubijeno čekićem i plinom, ukoliko nije poumiralo od iscrpljenosti.“ Ilija dalje nastavlja pisati, što se s preostalom djecom dogodilo, kako su ostavili neku djecu koja su izgledala najzdravija, kako će ih odvesti u dječje domove, ako za njih bude mjesta, ako ne bude, ić' će daljnja selekcija. I išla je. Na kraju poglavlja, razmišljajući o toj djeci, Ilija zapisuje svoje završne riječi: „Gušilo me u prsima, ali nisam mogao zaplakati.“ Ja sam čitajući to poglavlje, također osjećao te njegove riječi, gušilo me u prsima, ali nisam mogao zaplakati.
Hvala.
Idemo sada na Klub zastupnika GLASA-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedničke Hrvatskoga sabora, cijenjene kolegice i kolege, ključno pitanje koje se otvorilo ovih dana, između ostalog je qvo vadis Hravatska. U petak samo svjedočili jednom događaju, jedna mlada djevojka je sa receptom otišla sa receptom u jednu zagrebačku ljekarnu i djelatnica te ljekarne odnosno magistra, pozvala se na priziv savjesti i odbila joj izdati kontracepcijske pilule. Qvo vadis Hrvatska, što znači priziv savjesti te gospođe? Konzervativizam koji je poharao Hrvatsku ostavit će iza sebe požar i pitanje je kad će stradati jedan život. Što znači priziv savjesti u tom slučaju? Dakle, svaki iza svoja 4 zida može živjeti na način na koji je odlučio, ali kad radi svoj posao onda mora taj posao radit odgovorno, ili radit taj posao. Stoga s ovog mjesta pozivam i resornog ministra Kujundžića da odradi svoj posao, da obavi sve ono što treba obaviti. Ljudi koji žive na način da se određene stvari, da se protive određenim stvarima jednostavno ne trebaju raditi taj posao. Nitko od nas ne smije suditi drugog i nitko od nas ne smije suditi način na koji netko živi iza svojih 4 zida da ne kažem da je planiranje obitelji nešto što je zapisano čak i u Ustavu RH, pravo na planiranje obitelj i otkud pravo jednoj djelatnici da odlučuje za nekog drugog? Stoga probudimo se nek svaki ministar u ovoj Vladi odrađuje svoj posao na način na koji se je ovdje zakleo, a Hrvatska pitajmo se kuda idemo svi zajedno jer put kojim smo krenuli nije dobar put. Hvala lijep.
Idemo sada na zadnju raspravu, to je 9. rasprava, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite, u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Prošli tjedan smo svjedočili sljedećem, Austrija je jasno osudila ustaško znakovlje i donijela propis kojim se isti kažnjavaju. Jednako tako pravobraniteljica, pučka pravobraniteljica Lora Vidović je jasno i nedvojbeno rekla da je krenula revitalizacija ustaštva. Od revitalizacije do legalizacije ustašva je jedan sitni korak. Vladajući o tome šute, vladajući o tome žmire, problem stavljaju pod tepih. Kada problem stavljate pod tepih, problem nastane i popiknete se i padnete na nos. Ono što je povijest, povijest je učiteljica života i ne možete se dopasti svakome. Ali, jasno morate reći svoje stavove i zadatak svih nas je da branimo Ustav RH. To smo svi prisegli, bez obzira da li smo u zakonodavnoj ili izvršnoj vlasti. Kada krenu, a najprije je krenula puzajuća revitalizacija, sada je to krenulo, znatno jasnije, znatno izraženije i pitanje je trenutka, kada će se isto legalizirati. Draga moja zemljo, kuda to sve zajedno ide? Antifašizam je nešto što je upisano u Ustavu i nešto o čemu ne trebamo dvojiti. Krenulo se je slobodno veličanje, jedna televizija, ima sada 24 sata jednu drugu temu zabranu emitiranja, svi slegnu ramenima, malo se nasmiju, kada vide djecu koja ne određenim koncertima, ponavlja stvari o kojoj ne znaju što radi i svi se malo nasmiju i slegnu ramenima. Hrvatska ne ide dobrim putem i ne ide dobrim smjerom. Postoje trenuci, kada jasno, glasno i dosljedno treba reći dosta. Treba jasno reći stavove, dakle, i treba vidjeti i slušati što jedna neovisna institucija kaže, jedna neovisna institucija koja je pučka pravobraniteljica je jasno rekla da Vlada, Sabor, DORH, MUP ne poduzimaju adekvatne mjere protiv kršenja temeljnih vrijednosti Ustava Republike Hrvatske. Kada smo prisezali ovom Domu, prisegnuli smo da ćemo to štitit. Obaveza nas svih je da to štitimo, pa 'ajdemo to konačno svi zajedno učinit. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprave u ime Klubova Idemo na šestu raspravu, klub zastupnika Glasa i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, evo ističe 90 dana od kada je ministar Pavić javno obećao da će zajedno sa ministrom Kujundžićem naći rješenje oko cenzusa za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Naime, cenzus za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja je prihodovni cenzus i na snazi je od 2004.-te, nije se mijenjao. U ovom trenutku to iznosi 1.516,00 kn po članu kuna po članu obitelji ili 1.936,00 kn ako netko živi kao samac. Zamislite umirovljenika ili umirovljenicu koja ima 1.950,00 kn i koja za dopunsko zdravstveno osiguranje treba izdvojiti 840,00 kn i još za televizor 960,00 kn, dakle, 1.800,00 kn oliti jednu mirovinu mora izdvojiti za ove dvije stvari a gdje je tu i hrana i stanovanje i higijena i sve ostalo. Dakle zašto je ministar Pavić to obećao? Zato što je kod zadnjeg usklađenja u rujnu za prelazak ovog cenzusa od dvije kune jedan dio umirovljenika ali i drugih građana nezaposlenih i socijalno ugroženih je umjesto da država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje kod javnog osiguravatelja po cijeni od 70 kuna morali su početi sami plaćati zato što su, zato što je njihov prihodovni cenzus veći od onoga što je propisano. Podsjećam da je taj prihodovni cenzus za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja postavljen 2004. godine a tada je prosječna mirovina bila 1800 kuna, danas je prosječna 2700, dakle 900 kuna je u međuvremenu mirovina porasla a sve veći i veći broj građana postaje obveznik plaća dopunskog zdravstvenog osiguranja. Možemo to prevesti na način da država štedi na najsiromašnijima. Dakle u početku 2004. godine država je plaćala dopunsko zdravstveno osiguranje direktno u punom iznosu za negdje oko 750 tisuća građana. Danas taj broj bilo da se radi o samcima, bilo da se radi o prihodu po članu obitelji taj broj nije ni 500 tisuća građana. Dakle za 250 tisuća građana u odnosu na 2004. godinu država je u plusu. Dakle imamo jedan apsurd da se povećavaju neoporeziva davanja ili neoporezive osnovice za one koji imaju najveće plaće u Hrvatskoj a povećava se teret na onima koji su najsiromašniji u Hrvatskoj. Kad bi, kad bi znali i kad bi ušli u suštinu problema sa javnim osiguravateljem ovo se može riješiti u roku od pola sata. Međutim, s obzirom da nitko ne zna izvan svog ministarstva šta se u onom drugom radi, nitko ne proučava brojke kako stoje, onda treba 90, 100 ili 150 dana da se nađe rješenje. Koliko ja vidim to rješenje ne ovisi samo o ministru Paviću i ministru Kujundžiću nego prvenstveno ovisi o ministru Mariću s obzirom da je to plaćanje dopunskog na teret države, odnosno na teret proračuna. Ali opet ponavljam, ja nisam ovlaštena osoba za rješavanje ovog problema. Rekao je ministar Pavić da će to riješiti sa ministrom Kujundžićem, ja ga samo podsjećam na to što je obećao a po mojim spoznajama i po mojim analizama poslovanja i javnog osiguravatelja i ovih statističkih kretanja o kojima sam govorio mislim da je problem moguće riješiti u nepunih pola sata samo treba pokazati volju da se problem riješi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege. Ovime smo došli do kraja rasprave po klubovima. Sada je na redu poštovani kolega Silvano Hrelja, u ime Kluba zastupnika HSU-a GLAS-a izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege. Obećao sam da ću govoriti o ovom problemu dokle god se ne riješi. Naime, već prolazi 100 dana, a 100 dana se daje novoj vladi da se upozna sa problemom, već prolazi 100 dana od obećanja ministra Pavića, da će zajedno sa ministrom Kujundžićem, riješiti povećanje cenzusa za oslobađanje od dopunskog, zdravstvenog osiguranja. Još rezultata nema ni na vidiku. Zašto je to bitno? Bitno je da ne ispada, da ova Vlada odnosno, tako je, činjenica to govore, ova vlada diže neoporezive osnovice za one najbogatije, a oni koji imaju najmanja primanja, a ovdje se radi o primanjima manjim od 1500, 16 kn, po osobi, ili 1936 kn ako čovjek živi sam. Taj je cenzus siromaštva, prihodovni cenzus koji je ovdje blokiran od 2004. g. I sa svakim povećanjem mirovine, ne povećanjem, ispravljam se, sa indeksacijom, odnosno, održavanjem vrijednosti mirovine, kupovne moći mirovine, 2 puta godišnje, jedan dio građana pada u zonu siromaštva jer prelazi taj cenzus, i automatski mu se troškovi života povećavaju za 840 kn koliko vrijedi godišnja polica dopunskog zdravstvenog osiguranja kod javnog osiguravatelja, a kod privatnog osiguravatelja, za starije od 65 g. to je od 150 kn mjesečno, pa nagore. Prema tome, veoma je bitno, radi dospu7tnosti zdravstvene zaštite, za stare i siromašne za najstarije i najsiromašnije u RH, podignuli ovaj cenzus na najmanje 1800 kn, po članu obitelji, odnosno, 2200 kn ako osoba živi kao samac. Opet ponavljam, radi se o prihodovnom cenzusu i u primanju građana ulaze i one eventualne pomoći koji daju gradovi, općine iz svojih proračuna, sve ulazi unutra. Prema tome, apeliram da se ovaj problem riješi, ne umirovljenici se neće ljutiti, ako se to i napravi uredbom, pa onda se mijenja zakon, rekao sam zadnji put da mogućnosti i varijante da se to riješi, realno postoje. Postoji i n ovac da se to riješi, na raspolaganju sam svakome objasniti kako to riješiti ako me pozove. A neću istrčavati se i neću rješavati probleme koje ima riješiti vlada RH ali sam spreman podijeliti ono što znam o tom problemu, sa svime onima koji trebaju ovaj problem riješiti. Dakle, sada, odnosno, nakon ovih stanki i nakon ovog slobodnog govora, raspravljati ćemo o minimalnoj plaći, koja će u netom iznosu doći na 3000 kn. Dakle, ako slučajno od takve plaće žive 2 osobe, ako slučajno, što je veoma teško, to je prosjek 1500 kn. Dakle, ako se slučajno netko dodatno zaposli i angažira gubi pravo na dopunsko, zdravstveno osiguranje na teret države, a doista onaj tko danas živi sa 1500-1600 kn, spada debelo, po članu obitelji, spada debelo u zonu siromaštva. Prema tome, apeliram, tražim, vičem, riješite ovaj problem, do kraja godine, prošlo je 100 dana, ljudi ne mogu, ogorčeni su zbog toga, što se onima sa najvišim plaćama u RH dižu neoporezive osnovice, a najsiromašnije sve dublje i dublje tonu u zonu siromaštva. Pazite u ovom trenutku u toj situaciji da im država plaća dopunsko zdravstveno osiguranje je 500.000 ljudi u Hrvatskoj, dakle preko 15%. Onda kad se cenzus uvodio bilo je 750.000 ljudi 2004., a neka mi netko kaže da se danas živi bolje nego 2004. godine. Učinite nešto, učinite brzo. Hvala lijepa.
Idemo sad na raspravu Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Andrija Mikulić, izvolite.
Poštovani predsjedničke Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege pa evo očito da pojedini saborski zastupnici kao naš kolega Maras ne može se nametnuti pa onda koristi saborsku govornicu kako bi otvorio neke teme koje nemaju veze s Hrvatskim saborom. Tako npr. radi javnosti je dobro da se kaže da u Gradskoj skupštini imamo 51 gradskog zastupnika od toga klub kolege Marasa ima 5 zastupnika, 5, da bi dobili u skupštini većinu da bi se ona konstituirala morate imati većinu 26, ovog trena mi u skupštini imamo 28, kome drago, kome manje drago, 28. Potpisan je sporazum o programskoj suradnji između 3 stranke i konstituirana je skupština grada, što se tiče kada već pričamo o skupštini, onda ću ispričat pa nek hrvatska javnost zna, imamo jednog saborskog zastupnika kolegu Marasa koji uporno dolazi u Gradsku skupštinu i želi imati tiskovne konferencije uprkos odlukama predsjedništva Gradske skupštine da predstavnici političkih stranaka to ne mogu ukoliko nisu zastupnici u Skupštini Grada Zagreba. Koliko znam ima i Klub SDP-a koji ima i svoj predsjednika kolegu Brumnića koji čini Predsjedništvo skupštine Grada Zagreba jedno ako u međuvremenu nije smijenjen i s te pozicije pa je logično da predsjednik kluba kao gradski zastupnik kao i svih 51 gradski zastupnik ima mogućnost da komunicira putem tiskovnih u prostoru di je to određeno da se može to činit. Kada već govorimo o našem klubu iz opozicije u Skupštini Grada Zagreba, dakle mislim na SDP do danas su dva zastupnika prešla na prema listi gradonačelnika i s njim čine većinu. Pa kad pričamo o tome da je razlog podržavanja gradskog proračuna da bi neko sjedio negdje onda evo najbolje se to vidi na primjeru zastupnika u Gradskoj skupštini SDP-a gdje su do današnjeg dana 2 zastupnika prešla u drugi klub. Što se tiče same sjednice vidim da je to očito izazvalo veliku pozornost ona je sazvana za 13.12. u Gradskoj skupštini tzv. proračunska sjednica gdje će se odlučivati o proračunu Grada Zagreba 2019. godinu. Jako je zgodno kada čujemo i neku večer kolegu Marasa koji govori da će bit protiv dokumenta kojeg tog trena još nisu ni vidjeli pa tako i neki još ostali klubovi u Skupštini Grada Zagreba. Dokument je dostavljen, dakle u zakonskom roku, mislim na proračun Grada Zagreba za 2019. 15.11., 16. mislim da je putem maila proslijeđen svim zastupnicima, dakle do 13.12. imate vremena da dobro proučite taj dokument. Dakle, ponovit ću 2 zastupnika iz Kluba SDP-a su prešla na u klub gradonačelnika Bandića, a najbolje o tome koliko se misli i što se misli o pojedinim predstavnicima SDP-a završit ću sa dvije stvari, konkretno za kolegu Marasa. Dakle, kolega Maras da bi pobijedio za predsjednika Gradskog odbora SDP-a Grada Zagreba dobio je 800 glasova, 800, to otprilike kod nas dobiva jedan područni predsjednik na nivou područne organizacije a imamo ih 17. I drugi, druga bitna stvar koju želim podijeliti s hrvatskom javnošću, to je, da kolega Maras dok je bio ministar, toliko mu je stalo do hrvatskoga naroda kojega je zastupao, da ga je vozač doveo u Ministarstvo, u prizemlje, a onda je imao poseban lift kojim se penjao do svog ureda, toliko o tome koliko držite do hrvatskog naroda. Hvala lijepo.
Samo malo kolega Glasnović, imamo povredu Poslovnika. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ovo je z brda s dola stanci kolege Mikulića, koji jednostavno nitko nije shvatio što čovjek hoće reći, se potkrala jedna neistina pa moram reagirati, 238., znači naš Klub ima 7 zastupnika, ne 5 kao što je on rekao. I činjenica ovo kako se on ponaša, govori da se čovjek zubima drži za fotelju u Gradskoj skupštini i paše mu da Bandić politički trguje jer se čak i hvali time, kaže dobro je da prelazi i da Bandić kupuje zastupnike kako bi ja ostao predsjednik Skupštine. To vam ovdje govori kolega Mikulić. Znači, dajte, malo sebi dostojanstva, izađite pred hrvatske građane, nemojte kupljenim glasovima ostajati predsjednik Skupštine. Hvala lijepo.
Hvala vam. Hvala. Kolega Maras, hvala vam. Kolega Maras. Kolega Maras. Kolega Maras dobivate opomenu i nemojte se ovako ponašati. Kontinuirano namjerno kršite Poslovnik. Sjednite. Izvolite kolega Mikulić. Izvolite sjesti, jer ću vas isključiti danas cijeli dan iz rasprave. Izvolite sjesti. Kolega Mikulić izvolite. Ne može. Kolega Maras namjerno, drsko kršite Poslovnik svaki dan i upozoravam vas da to ne činite. Dao sam vam vrijeme da mimo pravila iskoristite ovu povredu Poslovnika jer nije bilo povrede Poslovnika, a onda ste vrlo drsko i bezobrazno nastavili govoriti 30 sekundi više nego što je bilo dozvoljeno. Dakle, molim vas, ponašajte se pristojno, još jednom ponavljam. Izvolite kolega Mikulić.
Molim vas nemojte se, nemojte se brecati na mene, ma isključite vi mene odakle god hoćete ali nećete se derati na mene. Molim vas nemojte se tako razgovarati. Gospodine predsjedniče, nemojte se tako razgovarati. Ovo nije vaša privatna prčija ovo je Hrvatski sabor.
Hvala lijepo. Dakle, povreda Poslovnika 238., kolega Maras uporno govori neistine, 5 zastupnika SDP-a je u Skupštini Grada Zagreba. Ovo što je sada činio ovdje i kako krši Poslovnik, to je probao i u Skupštini, ali to više neće uspjet', i ovo je najbolja slika i prilika, kako oni funkcioniraju.
Kolega Mikulić, sad ste i vi napravili isto što i kolega Maras. Dakle, ovo prvo nije Gradska skupština Grada Zagreba, i molim vas da se te rasprave vode tamo. S obzirom da ste i vi prekršili Poslovnik, i vama dajem opomenu. Prije pete rasprave, pozdravimo svi zajedno studentice i studente Ekonomoskog fakulteta u Zagrebu, dobro došli. … [[Pljesak]] Idemo sada na petu raspravu. To je klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, prije dva dana, 25. studenoga, obilježili smo Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Prigodom toga dana u Vladi je potpisan Sporazum o suradnji u području sprječavanja borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Sporazum su potpisali ministri u Vladi RH i možemo reći da RH ima dobar zakonodavni okvir kada je u pitanju nasilje nad ženama i nasilje u obitelji. Unatoč tome, u posljednjih 5 godina u RH je ubijena 91 žena. To je u postocima 47% od ukupnog broja ubojstava u RH. 23.-ćeg ovog mjeseca Ured za ravnopravnost spolova izdao je knjižicu, to je Protokol o postupanju u slučaju seksualnog nasilja koji je Vlada također donijela. Dakle, možemo reći da Vlada čini sve kako bi nasilje nad ženama i nad nasilje u obitelji bilo što manje odnosno kako bismo ga prevenirali, uz ove akcije i ova događanja unazad nekoliko dana brojne udruge u RH dakle civilno društvo Međunarodni dan borbe protiv naselja nad ženama obilježava kampanjom 16 dana aktivizma. Ova kampanja trajat će do 10. prosinca a njen osnovni cilj je poduzimanje svjesnosti o nasilju nad ženama u i nasilju u obitelji, a također poduzimanje svjesnosti o prevenciji i suzbijanju svih oblika nasilja. Tim povodom želim zahvaliti Zajednici saveza osoba s invaliditetom koja nam je evo danas dostavila ove bijele vrpce kako bismo i mi ovdje u ovom visokom domu barem evo i na jedan dan obilježili Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, stoga vas molim da evo svi danas stavimo ove vrpce kakao bi sudjelovali u ovoj akciji. Želim još samo reći da je Zajednica saveza osoba s invaliditetom jednako tako dala izvještaj o tome kako je od svih žena, dakle među ženama da su trostruko više diskriminirane i da je trostruko više nasilja izvršeno nad ženama s invaliditetom. Ja vjerujem da ćemo prevencijom postići to da suzbijemo nasilje i ono što je dobar znak u Zajednici saveza osoba s invaliditetom otvorili su SOS telefon na koji se javljaju žene i svake godine žene sve više prijavljuju nasilje, a moram vam reći da evo u zadnjih godinu dvije dana na taj SOS telefon se javljaju i muškarci. Ja vjerujem da taj SOS telefon u slijedećim godinama će zvoniti što manje. Hvala vam lijepa.
3 Klub, je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas je 3. prosinca, međunarodni je dan osoba s invaliditetom. Diljem RH obilježiti će se ovaj dan na različite načine. Međutim, 2 centralna događaja dogoditi će se u Zagrebu. Upravo u ovim trenucima predsjednik Vlade Republike Hrvatske primiti će osobe s invaliditetom, prigodnom kojeg prijama će se potpisati ugovori o osobnoj asistenciji, sa udrugama osoba s invaliditetom u cijeloj RH. Drugi centralni događaj dogoditi će se večeras u koncertnoj dvorani Vatroslav Lisinskog, gdje će najveća zaštitna radionica u RH URIHO, organizirati svečani koncert na kojem koncertu će dočekati svečano, rekla bih, dočekati naše rukometaše u kolicima, koji su jučer u Portugalu, na turniru nacija osvojili srebrnu medalju. I sve to prigodo povodom međunarodnog dana osoba s invaliditetom. Danas će se u Ujedinjenim narodima, donijeti izvješće o osobama s invaliditetom. To izvješće pokazuje da su osobe s invaliditetom još uvijek u neravnopravnom položaju, ali da se ipak događaju pozitivne stvari i da osobe s invaliditetom sve više žive neovisno. I dozvolite mi kolegice i kolege da se kratko na neki način osvrnem na rekla bih igrokaz koji je maloprije izveden ovdje u ovom Viskom domu. Izuzetna mi je čast i zadovoljstvo pozitivno govoriti o tome da i kolege iz drugih stranaka žele, žele govoriti o Međunarodnom danu osoba s invaliditetom, međutim onda je ipak trebalo sjediti, evo baš ovako kako sjedim ja, a ne izvoditi predstavu. Što se tiče govornice u ovoj sabornici, koja bi bila prilagođena meni kao zastupnici i našoj pravobraniteljici za osobe s invaliditetom koja dolazi u ovu sabornicu, želim vas izvijestiti da će ona biti gotova i kroz nekoliko dana. Mogli ste poštovani kolegice i kolegice, dati primjer upravo što se govornice tiče kada ste u svom sazivu i kada ste bili na vlasti imali zastupnicu koja je jednako tako govorila s mjesta a ne sa govornice, dakle mogli ste to učiniti, ne znam zašto se to sada prigovara, a ono što je još izuzetno važno spomenuti, vi koji ste prvi ajmo reći imali osobu s invaliditetom u svojim redovima na prošlim parlamentarnim izborima niste istaknuli nikoga. Znači otišli ste korak unatrag. Izražavam veliko zadovoljstvo što se RH opredijelila za inkluzivnost osoba s invaliditetom. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Sunčana Glavak također će u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznijeti stajalište kluba.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Osvrnuti ću se u ovih 5 ili nešto manje minuta a što mislim da je sasvim dovoljno da u ovako kratkom vremenu kažem nešto o onome što se dogodilo jučer u Hrvatskom saboru. Uzurpacija govornice, nemogućnost djelovanja Hrvatskoga sabora, nešto što se po drugi puta u 28 godina dogodilo u RH. Osvrnuti ću se na kvalifikacije koje su izrečene ovdje u Hrvatskom saboru i dozvoliti ću si reći da smo jučer dotakli jedno novo dno, da smo došli do jedne crte za koju se iskreno nadam da ju nikada nećemo prijeći. Niskom smo spustili ljestvicu kolegice i kolege. Jesmo li sami jučerašnjim činom doveli u pitanje i moral i vjerodostojnost zastupnika? Jesmo li doveli u pitanje funkcioniranje hrvatske institucije koju ipak s pozornošću prate svi naši građani? Doći će trenutak u kojem će građani izraziti glasno svoj prezir prema onima koji na ovakav način se odnose prema instituciji Hrvatskoga sabora. Prema incidentima koje smo mislili da nikada nećemo gledati. Od seksističkih kvalifikcija na račun zastupnica do neprimjerenih ispada, da zapravo nije bila riječ o brizi za poljoprivrednike i poljoprivredu, zapravo se pokazalo ili razotkrilo jutros tijekom dana, vidjelo se upravo tijekom današnje rasprave da kad većina nasilnika nad saborskom govornicom nije bila nazočna u sabornici i nije govorila o temi za koju su se jučer kleli da je to jedini razlog uzurpiranja rada Hrvatskog sabora, odnosno nemogućnosti njegova rada. Zapitajmo se izbacujemo li na ovakav način svako poštivanje prema institucijama, kakvu poruku šaljemo našim građanima. Kolegice i kolege, ovo je moj treći mandat u Hrvatskom saboru i mislila sam da na ovakav način nikada nećemo raspravljati. Vidim ovdje kolege i iz SDP-a neke koji su dugo ovdje, moje kolege iz HDZ-a, kolegu Glavaša, dakle vidimo ljude koji su prošli različita previranja, međutim na ovakav način nikad se nitko nije ponašao. Stoga ću parafrazirati jednog velikog hrvatskog političara i govornika koji je u Hrvatskom saboru u ovom Visokom domu o jednoj drugoj temi zapravo govorio ali ako si prevedemo na današnje događanje, mislim da će ove njegove riječi biti jako značajne. Otprilike rekao je da će jednom sjednica ova mnogima od nas biti dan srama. I doći će trenutak kada će netko pročitati na pravi način sve što se govorilo ili govoriti na pravi način o onome što se radilo. Progovoriti će se sa vremenskom distancom. Distanca će reći sve o nama a o našem ponašanju reći će hrvatski građani a vjerujte mi oni ni danas nisu zadovoljni onime što se događa u Hrvatskom saboru bez da se ikome drže moralne prodike, to je na svima nama, mi smo izabrani od hrvatskih građana. Zapitajmo se kolegice i kolege, gdje je granica. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zastupnik Grmoja zatražio je povredu Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegica Glavak je iznijela niz neistina … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Smirite se, kolega Šuker. Povrijedila je članak… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Šuker, hoćete prestati dobacivati? Kolegica Glavak je povrijedila članak 238., iznijela je niz neistina, niti jedna seksistički ispad nije bio ovdje jučer u Hrvatskom saboru, imali smo vrijeđanje od kolege Đakića prema zastupniku Paneniću gdje je počela ta ja bih rekao, nabrijana atmosfera u Saboru, nakon toga imali smo vrijeđanje kolege bačića prema zastupnicima Miri Bulju i prema meni osobno sa jako neprimjerenim riječima a ono što želim reći, doći će vrijeme kolegice Glavak kada će ljudi sa prijezirom odbaciti ovakvu politiku. I ako se ičega sramim, sramim se svake ukradene kune hrvatskim građanima, sramim se svake korupcijske afere HDZ-a [[Upadica Petrov: Zastupnik Grmoja, isteklo je vrijeme.]] sramim se osiromašenih građana koji odlaze iz Hrvatske [[Upadica Petrov: Zastupnik Grmoja, zastupnik Grmoja.]] zbog toga se sramim kao hrvatski političar.
Zastupnik Grmoja, prvo isteklo vrijeme, pustio sam vas namjerno 20 sekundi više jer ste bili ometani ali je isteklo vrijeme. Znači nažalost, ja moram reći da ste iskoristili institut povrede Poslovnika, upozorio sam vas prošli put da iznošenje neistina po ovome Poslovniku kojeg je donijela Većina u Saboru, nije kršenje Poslovnika tako da se na to ne može pozivati. Ja vam moram dati opomenu. Zastupnica Sunčana Glavak također traži Povredu Poslovnika.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, članak 238. Kolega Grmoja, [[Upadica Petrov: Ja se ispričavam, prije nego nastavite, točno koji dio članka 238.?]] Zato što je kolega Grmoja govorio o nečem, referirao se na nešto o čemu ja nisam govorila, međutim on se očito u tome prepoznao. Kolega Grmoja, pozivam još jednom na razum, na toleranciju, na argumente, na kvalitetnu raspravu. kolega Grmoja, čitavo vrijeme kršite Poslovnik, ne poštujete instituciju Poslovnika po kojem bismo se mi morali ravnati. Kolega Grmoja, ne možemo ne ponašati se po pravilima, po zakonima, po Poslovniku. Dakle, još jednom vas molim, nemojte to činiti, a činite to iz dana u dan i svi vam to toleriraju. Molim vas, budite razumni, budite pristojni, hvala vam.
Zastupnice Glavak, isteklo je vrijeme, pustio sam 15 sekundi više jer sam vas ja bio prekinuo, jer sam vas ja prekinuo, točno. A sada i vama izričem opomenu iz razloga što ste iskoristili također institut povrede Poslovnika da biste replicirali g. Grmoji. Ja bi vas zamolio, ne koristite povredu Poslovnika za replike između vas.
I idemo na zadnju raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi g. predsjedniče. Znači danas je dan ljudskih prava, dan kada je prije 70 g. usvojena opća deklaracija o pravima čovjeka. Inače, mnogi možda ni ne znaju da tadašnja Jugoslavija, nije pristupila općoj deklaraciji i pravima čovjeka. Zašto? Smatra da je to miješanje unutarnje stvari, povreda suvereniteta zajedno sa SSSR, Bjelorusijom, Ukrajinom, Čehoslovačkom i Poljskom, još su Saudijska Arabija i Jemen, bili suzdržani ali toliko o tome. S tim da je Jugoslavija nakon toga potpisala međunarodni pakt o građanskim političkim pravima, ali nije potpisala, nije usvojila nikada protokol, kojim se stvara mehanizam nadzora poštovanja političkih prava, a zbog toga je bilo puno ljudi koji su u Jugoslaviji utamljičeni, završili u zatvorima, kao i Franjo Tuđman, koji je prije 19 g. umro, kao što znamo. Mi smo danas bili na Mirogoju i odali mu počast, koji zbog nepoštivanja političkih prava bio u zatvoru kao mnogi drugi u Hrvatskoj. Mi smo se onda izborili za politička prava, izborili smo se za prava da kažemo što mislimo, je li u javnost ali i u Hrvatskome saboru, u Hrvatskom saboru, postoji poslovnik, koji omogućava da i svim mogućim temama, govorite što god hoćete. I onda slušamo kolegu Petrova, koji i sada kao i kolega Bernardić govori o nekakvoj raspravi u Hrvatskome saboru, on mora govoriti o tom sporazumu o tom paktu, o tom kompaktu, pa zašto to kolege niste tražili. Postoji poslovnik, koji kaže, da možete podnijeti interpelaciju, gdje je ta interpelacija? Ja nikad nisam vidio, g. Petrov, sad je otišao u Marakeš, valjda, jel, interpelaciju. Nema interpelacije. Je li možda tražio uvrštenje u dnevni red Hrvatskog sabora, da se raspravi sa potpisima zastupnika, da se raspravi ova tema. Nema ni toga. Tko je organizirao uopće raspravu o toj temi? Odbor za vanjsku politiku, na čiju inicijativu? Na moju inicijativu. A pazite ironije, postoji odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, znate tko je predsjednik? Ines Strenja Linić, gospođa kolegica iz Mosta. U djelokrugu tog odbora jest i što? Zaštita raseljenih i prognanih osoba. Je li mogao to odbor o tome raspraviti? Je, je li raspravio? Nije. Pa o čemu mi uopće pričamo. Znači ovo je jedna zlouporaba odbora za vanjsku politiku, koji jedino u Hrvatskom saboru, raspravio tu temu, usvojio zaključak, da je taj kompakt, globalni kompaktan, izvješće … [[Govornik se ne razumije.]] primljen na znanje, jer je to nadležnosti vlade, a ne Hrvatskoga sabora, radi se o dokumentu koji je neobvezujući, a mi slušamo g. Petrova o tome, kako je on veliki borac za demokraciju za istinu. G. Petrov, pa i g. Bernardić, bi trebali puno bolje baviti se poslovnikom Hrvatskog sabora, a ne javiti se danas, 10.12. kada se taj kompakt usvaja u Marakešu, o tome kako … [[Govornik se ne razumije.]] treba raspraviti. Pa tko vam je to branio. Ja sam prvi za raspravu, pa ja sam i organizirao na svom odboru, a jeste li vi organizirali raspravu? Niste. Pa o čemu mi uopće pričamo. Znači riječ je o manipulacijama, riječ je o dezinformiranju i to preko leđa koga? Mene. E taj film nećemo gledati. Jer ja sam za demokraciju, kao i HDZ zalaže. A to što vi niste iskoristili poslovničke mogućnosti, to je vaš problem ili vaša neinformiranost ili vaša težnja da manipulirate. Moram reći da je još uvijek mogućnost za g. Petrova, da se da organizira raspravu, ima vremena do petka, zna se koji su mehanizmi, to vrijedi i za kolegu g. Bernardića čujem i on isto tako traži raspravu o tome. Već sam rekao u ovom kratkom izlaganju koje su poslovničke mogućnosti, evo toliko sam otvoren i demokratične u ime Kluba HDZ-a da čak i pomažem kolegama u oporbi, da malo vide kako to funkcionira, ali moramo zaključno reći, da se radi o manipulacijama, o dezinformiranju hrvatske javnosti. Nekako mi se čini da kolega Petrov i Bernardić, kasno na Kosovo stižu ili ako hoćete kasno u Marakeš stižu. Hvala lijepo.
Imamo 2 povrede poslovnika, kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega zastupnik g. Kovač on je povrijedio čl. 238. gdje je naveo da je g. Petrov otišao u Marakeš, međutim, to nije istina, ono u Marakeš ide ministar unutarnjih poslova g. Božinović, tako da i u tome dijelu i druga neistina, da nismo tražili, ono tražilo se više puta izgovoreno, međutim, traži se jedino kroz kućni prostor poslovnika da se to pokuša staviti na dnevni red, ali jasno bila želja da raspravljamo o tome. Hvala.
Hvala. Nije bilo povrede poslovnika, izvolite kolega Bulj, vi ste isto tražili povredu poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Kovač je povrijedio čl. 238. jer nikako da kaže istinu, temeljnu istinu da je vlada donijela odluku bez parlamenta, to je činjenica i da je danas u Marakešu ministar unutarnjih poslova, nikakav Bože Petrov, nikakav onaj tko je protiv ili za. To nije pitanje Marakeša kolega Kovač i uvaženi predsjedniče nije pitanje da li se mi slažemo za i protiv, ako je … [[Govornik se ne razumije.]] to proveo, ako je Austrija, ako su sve susjedne države …/Govornik isključen./…
Kolega Bulj, neću vam dati opomenu zato što smo u razdoblju došašća pa malo promislite o tome što činite i da li je to dobro što činite, pa evo, ja ću vam dati priliku da to napravite, evo izvolite, izvolite kolega Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Znači 238., nije povrijeđen Poslovnik. Hvala lijepa.
Nije bilo povreda Poslovnika i nemojmo, ja vas molim, stvarno još jedanputa da ne radimo to jer ovo su bile klasične replike a to nije ono što je smisao povrede Poslovnika.
Gospodin Branko Bačić iznositi će stajališta kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa na ovo izjašnjavanje u ime kluba HDZ-a ponukan sam izlaganjem kolege Bunjca u ime Živog Zida. Naime, osvrnuti ću se na nekoliko njegovih insinuacija i navoda, prije svega, ocjena o radu Sabora nije rezultat rada Vlade, niti ponašanja Vlade, nego ocjena o radu Sabora, prvenstveno je ocjena o radu saborskih zastupnika, našem radu koji često puta kada je dio oporbe u pitanju, u svom govoru vrlo primitivno vrijeđaju svoje kolege i pokušavaju od HS-a napraviti debatni klub, pričati o svemu i o svačemu, samo ne o temi dnevnog reda i kada zbog toga budu upozoreni od strane predsjedavajućega onda se govori o faraonima, o despotima koji zatiru bilo kakav oblik demokracije ovdje u HS-u. Kolega Bunjac je govorio o trgovini, pa prva naznaka, prvi zastupnik koji je govorio o trgovini ovdje u HS-u je onaj koji je napustio Živi Zid, kolega Runtić i koji je prešao u MOST i optužio javno Živi Zid da ste ga pokušali podmititi, kako ne bi urbit et orbi objavio žute kuverte koje su šetale u izbornim noćima, u izbornoj kampanji bez adresiranih donatora i kad je to htio objaviti, vi ste ga pokušali podmititi i zbog toga je otišao iz Živog Zida i došao je u klub MOST-a. Kad se govori o ostalim zastupnicima, pa klub HDZ-a ostaje bez troje zastupnika s kojima je ušao ovdje u Sabor. Jeste li ikada čuli da je bilo tko, ja ili bilo tko od zastupnika HDZ-a bilo koga prokazivao zbog toga što su ti zastupnici podmićeni da bi otišli i rušili vladajuću dvovećinu. Je li to ikada itko nekada spomenuo? Jesmo li rekli zbog toga što su nas troje kolega napustilo ovdje u Sabornici i ušla u oporbene redove da time zagađuju prostor ovdje u hrvatskoj Sabornici, a to smo čuli iz redova, primjerice SDP-a zbog toga što ih je dio kolega nastupio, što ih je napustio, prokazuju se groznim vokabularom da zagađuju Sabornicu time što sjede na lijevom dijelu ove Sabornice. Kolega Bunjac govorio o faraonu, pa koji je predsjednik stranke, parlamentarne stanke u HS-u rekao ja ću odrediti da će kolega Bunjac biti zastupnik, a da neće ga mijenjati gospođa Palfi, jel to netko rekao, koji je to predsjednik, bilo koje parlamentarne stranke sam sebi dao za pravo reći neću ja poštivati Ustav i izvorno pravo svakog zastupnika da je njegov mandat nedjeljiv, neotuđiv, nego ne, ja ću to odrediti, bez obzira što Vladimira Palfi ima svoj mandat, ja ću odrediti da će umjesto nje sjediti ovdje u HS-u, ovaj, kolega Bunjac i onda Živi Zid govori o drugima kako su drugi predsjednici faraoni kako se ponašaju despotski, kako je ovaj dio Sabornice samo mašinerija za izglasavanje Zakona. Kolega Bunjac, najprije očistite svoje dvorište, puno je prljavštine ispred vratiju Živog Zida koje pokušavate sakriti na način da pljujete ovdje u Sabornici po kome se sjetite i kad god se sjetite. Svatko od nas nek najprije pogleda sebe, pa onda neka govori o drugome. A Poslovnik, ja ću vas posjetiti kolega Bunjac da je Poslovnik donesen i velikim dijelom rukama oporbe i da taj Poslovnik kojega smo mijenjali kako bismo upravo onemogućili da Sabor raspravlja o svemu, samo ne o Zakonima i onome zbog čega smo mi saborski zastupnici izabrani u Saboru. Taj je Poslovnik promijenjen, dobro se toga prisjetite, na način da je usuglašen između vladajućih i vrlo, vrlo velikog dijela oporbenih stranaka u Hrvatskome saboru. Prema tome taj Poslovnik nije išao za zatiranjem demokracije u Saboru, nego jednostavno da se mi kao saborski zastupnici prioritetno posvetimo onome zbog čega jesmo izabrani ovdje u Hrvatski sabor. A ostavili smo mogućnosti pa evo i ovu koju ste sada vi iskoristili, koju sada ja koristim, a to je da u određeno vrijeme dana možemo pričati o svemu i svačemu, neovisno o tome što to nikoga ne interesira odnosno što vi mislite da je to najvažnija stvar zbog kojeg su saborski zastupnici izabrani. Saborski su zastupnici izabrani da donesu Zakone koji će pomoći boljem životnom standardu naših sugrađana, a to što mi možemo pričati o svemu i svačemu, možemo umjesto ovdje zaustavljanjem ove rasprave pričati dolje u posebnoj prostoriji koja je, koja omogućuje sazivanje press konferencija, umjesto da govorimo ovdje, možemo dolje promovirati svoja vlastita stajališta. Prema tome taj Poslovnik i jest dobrom i kvalitetnom radu Sabora. Hvala.
Dobro. Dobrim ili lošim, takav je izglasan i njega ćemo se držati u svim člancima, i sada nastavljamo sa raspravom.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta kluba, u ime kluba zastupnika HDZ-a, Sanja Putica, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Cijenjene zastupnice i zastupnici, evo i danas europski tisak i općenito mediji vrve natpisima o jučerašnjem napadu u Strasbourgu, doznajemo da se francuskoj policiji u operaciji uhićenja i razotkrivanja ovog strašnog zločina, pridružila i njemačka policija. Napad u Strasbourgu ukazao nam je svima nama, građanima RH, ali i građanima EU, da je prijetnja još uvijek stvarna, da ona živi oko nas, da postoji i da ne trebamo je doživljavati kao da se ona dogodila nekome drugome daleko od nas. Napad se u Strasbourgu dogodio u gradu koji je miran francuski grad u kojem su sjedišta Europskog parlamenta i Vijeća Europe i u kojem su u trenucima napada u Strasbourgu eurozastupnici raspravljali o sigurnosnim mjerama. Treba podsjetiti da je u Europskom parlamentu 2017.-te godine i osnovan ad hoc Odbor za terorizam na kojem se posebno upozorava na hitno uklanjanje terorističkih sadržaja sa Interneta, društvenih mreža posebice i očuvanja privatnosti svakoga pojedinca, pa je u tom smislu i Europski parlament sa 474 glasa u srijedu usvojio Izvješće o preporukama protuterorističkih mjera. Vrijedno je ovdje istaknuti i riječi njemačke zastupnice Europske pučke stranke koja kaže da je ovo nažalost bio još jedan napad na sve europske građane, na sve vrijednosti Europske unije, ali nažalost koji je otkrio i niz manjkavosti i praznina u borbi protiv terorizma u Europskoj uniji. Ponavljam dakle zašto danas progovaram o ovome s govornice Hrvatskoga sabora, napad u Strasbourgu ne treba doživljavati kao nešto što se dogodilo nekom drugome i daleko od nas, a spremnost Republike Hrvatske je da odgovori na protuterorističke mjere, je zapravo i spremnost da se uđe u Schengenski prostor i na taj način zajedno sa ostalim državama Europske unije, koji su u Schengenskom prostoru, osnaži kapacitete za borbu protiv terorizma. Terorizam je dakle nažalost nešto s čime živimo i s čime ćemo u budućnosti morat naučit živjet, a na nama je kao najodgovornijem zakonodavnom tijelu u Republici Hrvatskoj da i naše Zakone svake godine iznova prilagođavamo i odgovorimo na ove izazove. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sanji Putici.
I zadnji klub je onaj HDZ u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije svega, klub zastupnika HDZ-a doista danas nije imao namjeru koristiti ovu stanku za izjašnjavanje u ime kluba zastupnika, ali sam pretpostavio, čim se prijavio kolega Bernardić da će upravo reći ono što je rekao. Dakle, jučer su, kolega Bernardić, sve maske pale. Naime, sad su bez traga nestale vaše izjave kako je u politici nužna vjerodostojnost, kako je nužna transparentnost, kako je nužna odgovornost prema biračkom tijelu i kako je potrebno poštivati vođu biračkog tijela. Kako vama jučer nije bilo diozno, kako vama jučer nije bilo gadljivo, kako vama jučer nije koruptivno, kako vama jučer nije kriminalno podržavanje proračuna u Primorsko-goranskoj županiji. Naime, svjedoci smo da jučer upravo u Primorsko-goranskoj županiji, jedna oporbena vijećnica Živog zida napravila salto mortale i u drugom glasovanju podržala proračun kojega je predložio kolega Komadina. Stoga, ako ste tako vjerodostojni kolega Bernardiću, kako to ovdje za ovom sabornicom bezuspješno pokušavate nama prikazati, ako se tako transparentni, ako tako poštujete čistoću politike SDP-a, onda postupite onako kako je jučer kolega Maras nakon izglasavanja proračuna u Zagrebačkoj županiji rekao da, kad bi se to dogodilo u SDP-u, da bi taj ekspresno letio iz SDP-a pa vas pozivam da poslijepodne na tom tragu poštivanja i vašeg kolege Marasa, sazovete hitno sjednicu Predsjedništva SDP-a na Iblerovom trgu i izbacite zbog te prljave trgovine koju vi govorite i drugima je prebacujete, svog prvog potpredsjednika gospodina Zlatka Komadinu. Vi mislite da mi vjerujemo da je prihvaćanje proračuna Primorsko-goranske županije ono koje je dao Živi zid, odnosno njegova vijećnica, koja je rekla, u slučaju pravdanja prihvaćanja proračuna, da čovjek vraća čovjeku kroz ljubav prema životinjama? To je, dakle, bio razlog zašto je taj salto mortale se dogodio u Živom zidu i jedna od njegovih liječnica koja je bila tvrda oporba Zlatku Komadini, jučer tako naglo promijenila svoj stav i podržala proračun Primorsko-goranske županije. Prema tome, nije dobra politika, kolega Bernardiću. Da jednim naočalima promatrate jedne, a drugim naočalima ono što se događa u vašoj stranci. Prema tome, kad o tome govorite, onda budite svjesni da sve to što drugima prebacujete se upravo događa u redovima SDP-a. I na kraju ću s time zaključit, s obzirom da smo završili izjašnjavanje o Deklaraciji o položaju hrvatskog naroda u BiH. Ja pozivam sve stranke, sve parlamentarne stranke ovdje u HS da upravo danas, na dan kad je potpisan pariški Dayton, Daytonski sporazum u Parizu, izdignu se iznad svojih uskih stranačkih partikularnih interesa i da podrže ovu deklaraciju čija je isključiva namjera poboljšati, definirati jednakopravnost i konstitutivnost hrvatskog naroda u BiH.
Hvala lijepa. Sada pozivam sve zastupnike da uđu u vijećnicu. Ja vas molim da pozvonite pa da zastupnici dođu u vijećnicu kako bismo mogli pristupiti glasovanju o svemu o čemu smo raspravljali do uključujući prije nekoliko minuta. Hvala vam lijepa. Do onda ćemo napraviti jednu malu stanku.
Danas je na rasporedu 5 točaka dnevnog reda. Predložiti ću odmah na početku da provedemo objedinjenu raspravu. Prvo bi raspravljali prve dvije točke, to su: - Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. godinu i prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017. godinu - Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvođenju državnog proračuna Republika Hrvatska za 2017. godinu A onda bi objedinjeno raspravili iduće tri točke to su: Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2018. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2018. g. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. g. Konačni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2018. godinu. Jeste li suglasni s takvim prijedlogom? Ako nema primjedbi onda ćemo provesti raspravu na način na koji sam predložio. Pa sada predlažemo onda na raspravu prve dvije točke. Podnositelj Prijedloga godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. g. i prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017. je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 110. Zakona o proračunu. Podnositelj izvještača o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. g. je Državni ured za reviziju, na temelju odredbi čl. 6. Zakona o državnom uredu za reviziju. Rasprava o oba izvješća je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenja o izvješću o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH, za 2017. g. Molio bi sada podnositelja izvješća da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Zdravko Marić, ministar financija. Izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo kao što je najavljeno ja ću u jednom dijelu ovoga uvodnog izlaganja reći o i samom godišnjem izvještaju izvršenja proračuna prošle g. a kolege iz Državnog ureda za reviziju će u ostatku uvodnog dijela, reći nešto o njihovom dijelu. Dakle, izvještaj sastavljen sukladno Zakonu o proračunu, svi elementi koji su propisani, zakonom su unutra. Tim slijedom i tim redom ću otprilike i ja koncipirati ovo uvodno izlaganjem. Dakle, krenemo sa makroekonomskim pokazateljima, koliko god oni bili znani i poznati u javnosti, kako ih Državni zavod za statistiku HNB i ostali izvori službenih statistika objavljuju. Dakle, 2017. ostvaren je rast BDP, od 2,9% kao što je bio slučaj godinu prije toga, a mogu reći kao što je slučaj i ove g. Najveći doprinos dolazi od domaće potražnje gledano agregatno, dok pojedinačno najveći rast je zabilježen na izvozu roba i usluga, realni rast od nešto preko 6%. Međutim, isto tako, treba reći da i dalje postoji poprilično visoka razina uvozne ovisnosti, kako izvoza, tako i općenito domaće potražnje, pa je i uvoz roba i usluga, zabilježio rast od 8%. Potrošnja kućanstva 3,6, bruto investicije 3,4, država 2%. Također 2017. g. smo svjedočili nastavku pozitivnih trendova i sa proizvodne strane BDP-a bilo da govorimo o industrijskoj proizvodnji, bilo da govorimo o trgovini na malo. Dobro je da je konačno došlo, i ne samo do oporavka, nego i do rasta građevinske aktivnosti, a mislim da je svima itekako znano, da je 2017. tada bila povijesno najbolja godina i po pitanju turističkih pokazatelja. Inflacija mjera na indeksom potrošačkih cijena je zabilježila 1,1% rast, dakle, nakon nekoliko g. deflacije, negativnih stopa indeksa potrošačkih cijena 2017. g. u totalu ukupna prosječna razina 1,1. Što se tiče tržišta rada, dakle, ovi pozitivni makroekonomski pokazatelji su slijedili, naravno i bili vidljivi na tržištu rada, daljnji nastavak pada, stope nezaposlenosti, bilo da govorimo o anketnom, bilo da govorimo o službenoj ili registriranoj. Međutim, ono što i ja i mnogi drugi koji u javnom prostoru djeluju i pričaju o području tržišta rada, u pravilu više volimo isticati kretanje broja zaposlenih, oni 2017. g. u odnosu na 2016. je povećan za 2,2%. Zabilježen je i pozitivan saldo tekućeg računa platne bilance 3,9% BDP, na kraju ovog izvješća čuti ćete koliki je bio i rezultat samog proračuna uopće države i moći ćemo zaključiti da mi praktički imamo u 2017. g. suficite, kako na platnoj bilanci tako i u proračunu. Bruto inozemni dug, na razini od 82,3 plasmani monetarnih institucija domaćih sektorima osim države 2,9%. Kada idemo na prihodnu st ranu državnog proračuna, dakle, oni su ¸u 2017. g. ostvareni u iznosu 122,7 milijardi kn, što je u odnosu na plan, a ovdje kada kažem plan, govorim o zadnjem raspoloživom planu, a to je rebalans koji smo otprilike negdje u ovo doba g. prošle g. usvojili odnosno, raspravili potom, vi usvojili, porast od 0,2% u odnosu na godinu prethodnu 5% Što se tiče pojedinih sastavnica, krećemo naravno od onih najvažnijih, to su porezni prihodi. Oni su u 2017. godini izvršeni u iznosu 75,2 milijarde kuna, čime je zabilježeno međugodišnje povećanje od 5% i također tih 0,2% u odnosu na prvotni plan. Jedna od sastavnica Poreza na dohodak 2017. godine je i dalje na razini državnog proračuna. Kada budemo raspravljali o Izvještaju 2018. nje više neće biti. Govorimo o državnom proračunu. To je prihod od poreza na dohodak. Vi znate da smo izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samoupravne prepustili kompletni taj prihod lokalnoj samoupravi. 2017. u državnom proračunu oni su izvršeni u iznosu od dvije milijarde kuna, što je tada bilo u odnosu na 2016. smanjenje za 9,7%. Glavni razlog tog smanjenja je bilo naravno prvi krug Porezne reforme, dakle, rasterećenja, ako se sjetite, neki dan smo raspravljali u trećem krugu, dakle, podizanje neoporezivog dijela Poreza na dohodak u smislu svih obveznika sa 2.600,00 na 3.800,00 kn, ali i neke druge izmjene, poglavito veća progresivnost i povećanje koeficijenata za uzdržavane članove odnosno djecu poglavito. Također prihod od Poreza na dobit ostvaren u iznosu od 8,3 milijarde kuna, što je povećanje preko 15% i tu ću također opet apostrofirati efekte i rezultate Porezne reforme. Mi smo u Porezu na dobit smanjili stopu sa 20 na 18, a za male i srednje koji imaju promet do 3 milijuna kuna godišnje, na 12%, što u prijevodu znači da 85% naših poreznih obveznika Poreza na dobit, plaća porez po stopi od 12%. Smanjili porez, a povećali porezne prihode u proračunu, što znači da je to još jedan od pokazatelja da poreznim rasterećenjem dodatno se doprinosi i stimuliranju gospodarske, investicijske i bilo koje druge aktivnosti. Što se tiče prihoda od Poreza na dodanu vrijednost, PDV je i dalje naravno, najizdašniji prihod. On je izvršen u iznosu od 47,6 milijardi kuna, što je također povećanje u odnosu na godinu prethodnu, a isto tako treba apostrofirati da smo i u ovom sustavu u prvom krugu napravili određene izmjene, znate da je došlo do određenih, možemo nazvati tako, prenamjena snižene stope PDV-a između određenih proizvoda odnosno usluga. Također povećana osobna potrošnja i također dobri pokazatelji turizma su doprinijeli ovom rastu. Prihodi od posebnih poreza i trošarina iznose 15,1 milijardu kuna, iznosili su, što je također porast od 2,6 na međugodišnjoj razini. Oni su s jedne strane određeni kretanjem odnosno isporučenim količinama trošanskih roba, ali isto tako i sa izmjenama koje smo napravili krajem godine po pitanju trošarina na duhan, usklađivanje sa europskim zakonodavstvom, nešto što sam i ovdje u sabornici neki dan najavio, a između ostaloga i u javnom prostoru da ćemo i ove godine morati također dodatno se usklađivati. Što se tiče prihoda od pomoći, oni su ostvareni u iznosu od 8,5 milijardi kuna, oni su ukupno 8,5 milijardi kuna, najveći dio tih pomoći se odnosi na europske fondove. Europski fondovi prošle godine negdje na razini oko 7,5 milijardi kuna. Ostatak u ovoj 2017. godini odnosi se i na neke kompenzacijske mjere koje kada su davane prema državnim bolnicama, u smislu transfera prema sustavu zdravstva su između ostaloga knjiženi na prihodima od pomoći. Što se tiče rashodne strane proračuna, ukupni rashodi državnog proračuna u 2017. godini izvršeni su u iznosu od 125 milijardi kuna. To je 98,6% planiranog proračuna, dakle, 1,4% manje od plana ili u prijevodu 1,8 milijardi kuna manje od onoga što smo predvidjeli, što je, ja bih rekao još jedan pokazatelj i dokaz odgovornog transparentnog i racionalnog trošenja proračunskih sredstava jer to će biti druga, a ja mogu reći i za treću godinu 2018. u kojoj ne probijamo limite državnog proračuna ono što smo si originalno zacrtali, čak dapače, evo u 2017. godini vidite da je to 1,8 milijardi kuna manje od onoga što smo originalno planirali. Isto tako kada uspoređujemo sa 2016. godinom, ukupna razina rashoda je povećana za oko 4%. Jedna od glavnih razloga, i o njemu ću nešto malo još reći u tijeku daljnjih izlaganja, je bilo podmirivanje obveza, ukupnih obveza, a također i dospjelih nepodmirenih obveza, poglavito u sustavu zdravstva. Kada sve skupa sumiramo 2017. godinu, povrh onog već, možemo reći, tada, sukladno pozitivnim propisima, onoga što iz državnog proračuna ide prema sustavu zdravstva, dodatno je negdje oko milijarda i pol nadodana na taj transfer. Ponavljam još jedanput, najvećim dijelom za podmirenje obveza, poglavito bolnica, bilo da govorimo o tzv. državnim bolnicama, dakle, KBC-ima, bilo da govorimo o lokalnim bolnicama. Jer između ostaloga, namjera je bila da se smanje rokovi plaćanja jel kod pojedinih bolnica, poglavito kod onih na lokalnoj razini, dakle, čiji su osnivači županije, rokovi plaćanja su dosegnuli razine preko 900 dana. Dakle, to je nešto što sigurno nismo mogli i nismo htjeli ignorirati, tako da smo od početka praktički 2017. godine posebnu pažnju pridodavali na koji način i kako sve eventualne viškove sredstava na neki način usmjeriti prema sustavu zdravstva, ali u isto vrijeme uvijek apostrofirajući da ne može prihodna strana i ti transferi razriješiti sve probleme koji postoje, naravno, u zdravstvenom sustavu, a i sami dobro znamo da su ukupne obveze ipak kud i kamo veće od ovih iznosa o kojima mi govorimo. Također na ukupne rashode državnog proračuna 2017. godine, također su djelovali i kompenzacijske mjere za jedinice lokalne područne samouprave, ponovit ću i podsjetit ću vas, to je bio onaj, nije on u smislu prioriteta taj, ali je bio okarakteriziran kolokvijalo kao 16-ti Zakon u prvom krugu poreznog rasterećenja i Porezne reforme kada smo si rekli da ćemo si za njega uzeti malo još dodatno vremena da napravimo dodatnu analizu, a 2017. godine sve ono što lokalna samouprava bude gubila od rasterećenja prihoda Poreza na dohodak, mi ćemo izravno iz proračuna kompenzirati i te kompenzacijske mjere su dovele do toga da nitko, ni 2017. godine od lokalne samouprave nije bio na gubitku u odnosu na 2016. godinu. U međuvremenu, znate i sami, ponoviti ću još jedanput, stupio je na snagu i Zakon o financiranju odnosno izmijene i dopune koje od 1.1.2018. praktički tu priču stavljaju na jednu, ja bih rekao, dugoročnu održiviju putanju jer je kompletni prihod od Poreza na dohodak njihov izvorni prihod, nema više nikakvih posebnih namjena u smislu da utječe na neke limite itd. I zadnji razlog povećanja rashoda je, između ostaloga što je Vlada vrlo jasno donijela odluku da je obzirom da od 2009. godine nije bilo nikakvih korekcija osnovice, na žalost u međuvremenu je bila samo još jedna korekcija koeficijenata na niže, da mi svojim zaposlenicima dakle svim zaposlenicima u državnim i javnim službama ponudimo povećanje osnovice sa nekima od njih smo to i dogovorili i potpisali, sa nekima od njih i ne, ali sve jedno je aplicirano na sve zaposlenike u državnim i javnim službama, dakle ono ukupno povećanje u 3 navrata po 2% što u prijevodu znači na kumulativno 6 ili nešto malo preko 6% u 2017. Kada gledamo pojedine sastavnice rashoda, dakle krenut ću upravo od ove zadnje točke to su rashodi za zaposlene oni su izvršeni u iznosu 26,7 milijardi kuna što je praktički na razini plana i u odnosu na godinu prethodnu 905 miliona kuna više, glavni razlog je upravo spomenut, dakle povećanje osnovice od 2% od 1. siječnja 2017. sa isplatom u veljači, potom dodatnih 2% od 1. kolovoza sa isplatom u rujnu, te zadnje povećanje od 1. studenog sa isplatom u prosincu. Materijalni rashodi izvršeni su u iznosu od 12,9 milijardi kuna što je 2,8% više od planiranih sredstava, a u iznosu na isto razdoblje prethodne godine povećanje za 1,7 milijardi, vi znate da kod materijalnih rashoda postoji jedna značajna komponenta koja se odnosi i na ono sufinanciranje Europskih fondova pa onda taj dio uvijek na neki način treba apostrofirati, međutim ovdje ću se fokusirati na 3 stavke koje su imale najveći utjecaj na ovo povećanje, već spomenuti transfer HZZO-u odnosno bolnicama i općenito sustavu zdravstva 970 miliona kuna, potom imali smo jednu obvezu iz prošlosti, a to je bio dakle podmirenje dugova iz prethodnih razdoblja FINI za usluge platnog prometa i obrade podataka za tehničku podršku iz prijašnjih razdoblja iznos od 251 milion kuna i na kraju je povećanje izdvajanja za opskrbu materijalnim sredstvima, održavanje materijalnih sredstava i sustava za protupožarnu zaštitu unutar razdjela ministarstva obrane 198 miliona kuna. Ne moram ni ponavljati da se moram uopće podsjećati kako je izazovna godina 2017. bila upravo na području protupožarne zaštite i svega onoga što je Hrvatska i svi skupa proživjeli, ali naravno uz najmanje moguće ja bih rekao štete odnosno najvažnije bez ljudskih žrtava. Financijski rashodi Državnog proračuna izvršeni su u iznosu 9,7 milijardi kuna što je također ispod plana i to je ono što uvijek volim apostrofirati, naravno da je Državni proračun taj koji gro ukupnih rashoda ili financijskih rashoda plaća, ali 2017. kada zbrojite dakle 2016. i 2017. mi praktički u 2 godine imamo smanjivanje od preko 2 milijarde kuna ukupnih troškova kamata. Dakle, ne malo smanjivanje i opet ponavljam još jedanput kada kažemo da smo u jednoj godini 2015. platiti gotovo 12 milijardi kuna kamata, a te godine je to bio gotovo kompletni proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja. To samo daje red veličine da se na neki način plastično opiše i objasni koliko kamata obzirom na tada razinu javnog duga smo plaćali i mi smo krenuli sa trendom smanjivanja tih kamata, što zbog popravljanja kreditnog rejtinga, što zbog ja bih rekao još aktivnijeg načina upravljanja javnim dugom gdje smo između ostaloga uspjeli napraviti značajno pozitivne iskorake u restrukturiranju odnosno refinanciranju dospjelog duga Držanog proračuna, a nakon toga je uslijedilo između ostaloga i početak velikog procesa financijskog restrukturiranja autocesta i cesta što će vidjeti, biti vidljivo ne samo u ovoj godinu o kojoj sada pričamo nego i 2018. Rashodi za subvencije su izvršeni u iznosu od 6 milijardi kuna, najznačajniji iznos od 3,8 milijardi kuna odnosi se na rashode za subvencije u poljoprivredi i to za izravna plaćanja u poljoprivredi, mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda 2,9 milijardi kuna s tim da treba napomenuti da se svake godine, a tako i 2017. povećava ona komponenta europskih sredstava od tih 2,9 spomenutih 1,7 su europska sredstava, a ostalih 1,2 nacionalni izvori te mjere ruralnog razvoja od 775 miliona kuna tu je poglavito veći dio europskih sredstava 651 u odnosu na 124 nacionalnih sredstava. Pomoći dane u inozemstvu unutar općeg proračuna izvršene su u iznosu od 15,1 milijardu kuna što je ispod plana u odnosu na ono što smo si zacrtali u rebalansu, nekoliko je razloga za to, s jedne strane imali smo manje izdvajanja u smislu doprinosa RH proračunu Europske unije, ukupno izvršeno 3,2 milijarde kuna to je negdje 70-tak miliona manje, potom opet već spomenuti transfer sredstava HZZO-u 2,6 milijardi kuna, pripadajući dio naknade u cijeni gorivo za Hrvatske ceste 2 milijarde kuna, dodatna sredstava izravnanja za decentralizirane funkcije 1,6 te već spomenute pomoći ili kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave. Naknade građanima i kućanstvima u 2017. izvršene su u iznosu od 45,8 milijardi kuna naravno najznačajniji izvor odnosno možemo reći rashodna stavka od čega najviše otpada na mirovine i mirovinska primanja. Mirovine i mirovinska primanja u 2017. su izvršeni u iznosu 37,7 milijardi kuna što je povećanje za 87 miliona kuna u odnosu na 2016., nekoliko razloga, ali sigurno najvažniji je bila indeksacija, kao i svake godine prema već poznatoj švicarskoj formuli 2 puta, dakle u prvoj polovici godine 0,65 a u drugoj polovici godine 2,1% kao i prijenos svih onih mjera koje su bila 2016. kao naravno i priljev, prirodni priljev novih umirovljenika u sustav mirovinskog osiguranja. Što se tiče naknada u socijalnoj skrbi one su izvršene u iznosu 2,3 milijarde kuna najveći dio odnosi se na isplatu zajamčene minimalne naknade 560 miliona kuna, osobne invalidnine 407, doplatka za pomoć i njegu 392 miliona kuna i na kraju doplatak za djecu koji je izvršen u iznosu 1,4 milijarde kuna. Što se tiče ostalih rashoda oni su izvršeni u iznosu od 6 milijardi kuna što također čini 8% manje od onoga plana, od čega jedan dio otpada na transfer Hrvatskim autocestama, Hrvatskoj željeznici infrastrukturi onaj njihov pripadajući dio u cijeni benzina, razvoj sustava željezničkog prometa, program ruralnog razvoja. Iz Fondova Europske unije ostali rashodi financirani su u iznosu od 1,8 milijardi kuna što je nekih 640 kuna, miliona kuna više u odnosu na prethodnu godinu. I zadnja stavka rashoda su rashodi za nabavu nefinancijske imovine koji su izvršeni u iznosu 2,7 milijardi kuna, najznačajniji iznos od oko 628 miliona kuna utrošen je na opremanje, modernizaciju i izgradnju unutar resora Ministarstva obrane, dok je za kapitalne investicije u školstvu te za kapitalne investicije i EU projekte sveučilišta i veleučilišta utrošeno 530 milijuna kuna. Kada ovo sve skupa zbrojimo u smislu prihodne strane proračuna, oduzmemo naravno rashodnu stranu proračuna i kada gledamo ukupni rezultat. Ukupni rezultat državnog proračuna je 2,1 milijardu kuna bolji u odnosu na ono što smo predvidjeli samim rebalansom proračuna a još kada bi se uspoređivalo sa originalnim planom i još značajnije bolje. Dakle samo na razini državnog proračuna 2 milijarde kuna bolji rezultat. Kada tome dodate izvanproračunske korisnike, kada dodate lokalnu samoupravu i kada dodate se one ostale sektore ili individualne institucije koje ulaze u obuhvat proračuna opće države sukladno metodologiji ESA 2010., dakle one brojke koje Državni zavod za statistiku, Hrvatska Nnarodna banka na domaćem terenu izvještavaju odnosno Eurostat za sve zemlje. Mi imamo značajno bolji rezultat u odnosu na originalni plan i općenito u odnosu na plan rebalansa. A sada ću reći konkretne brojke. Dakle ako se sjećate kada smo predstavljali proračun za 2017. godinu tadašnji plan je bio 1,6% BDP-a deficit proračuna opće države. Taj plan je tijekom godine popravljen u smislu da se planirao i očekivao niži deficit od tog prvotnog planiranog obzirom na već spomenute razloge. Na kraju kada sumiramo cijelu godinu umjesto 1,6 originalnog deficita mi smo izvršili prošlu godinu prema zadnjim raspoloživim podacima Državnog zavoda za statistiku 0,9% BDP-a ili 3,2 milijarde kuna suficita proračuna opće države. Tu smo se već i u javnom prostoru tada počeli voditi, da li je to prvi put u povijesti ili nije, u svakom slučaju sigurno da je otkad pratimo statistiku sukladno europskoj metodologiji ESA-i a i kada uspoređujemo sa periodom, jer se tada bila apostrofirala jedna godina '90.-tih gdje je također prema tadašnjoj metodologiji ostvaren suficit sigurno ni blizu ovoga iznosa. Dakle ponoviti ću još jedanput, 2017. godina suficit proračuna opće države 3,2 milijarde kuna ili 0,9% BDP-a. To je jedan od glavnih razloga, a vi znate kako smo i sami okarakterizirali u Vladi da je fiskalna konsolidacija, stabilizacija javnih financija jedan od tri uporišna stupa Strategije smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u uz naravno gospodarski rast i uz aktivaciju državne imovine. Javni dug na kraju godine završio je na razini 77,5% BDP-a što je dodatno smanjivanje u odnosu na godinu prethodnu za nešto preko 3%-tna boda BDP-a. I kada gledate relaciju 2 godine za redom za preko 6%, 2018., kada budemo o njoj raspravljali danas u nastavku dana čuti ćete koja je naša zadnja projekcija za 2018. godinu a u svakom slučaju vidimo da smanjujemo udio javnog duga u BDP-u, ja ću reći čak i trostruko brže od onih odredbi koje se propisuju paktom o stabilnosti i rastu odnosno koji se od nas traže i u okviru mastriških kriterija. Prije nego što dam riječ kolegama, odnosno prepustim mikrofon kolegama iz Državnog ureda za reviziju kratko uz ovo izvješće ide i godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila. Zakon o fiskalnoj odgovornosti je prošao prvo čitanje, o njemu smo govorili, ide i drugo čitanje u skoro vrijeme i sami dobro znate da prema ovom novom zakonu mi sada u samom tekstu predlažemo ta tri pravila koja su na tragu i prakse drugih zemalja članica EU a i naravno i u onome što mi već sami činimo i bez samog propisivanja tih pravila. U postojećem zakonu za 2017. postoji dakle fiskalno pravilo strukturnog salda i rashoda općeg proračuna te dodatno privremeno fiskalno pravilo. Na početku i vrlo jasno mogu reći da su sva ta tri pravila ispoštovana u potpunosti. Što se tiče pravila strukturnog salda ono kaže da morate biti ispod 1,75% BDP-a deficita a mi smo ostvarili ne samo ovaj ukupni suficit nego i strukturni saldo u višku od 0,9%. Što se tiče rashoda općeg proračuna kaže da naši rashodi ne smiju rasti brže od potencijalne stope rasta. 2017. prema toj istoj metodologiji sve što je ukalkulirano u rast rashoda izračunava ili daje ukupni porast od 1,8% do je potencijalna stopa rasta 3 cijela, odnosno referentna stopa potencijalne stope bila 3,6%. Isto tako i privremeno fiskalno pravilo koje kaže da rashodi općeg proračuna koji ne uključuju rashode za kamate i za provođenje programa EU se uspoređuju sa godišnjom promjenom rashoda, odnosno BDP u tekućim cijenama. Kada tu uspoređujemo brojke 0,9% rast rashoda u odnosu na 4,3% dakle i kod tog trećeg tzv. privremenog pravila možemo također zaključiti da je ispunjeno. A još ću jedanput spomenuti i ovo zadnje pravilo koje uključujemo u novi tekst ili prijedlog zakona koji kaže da javni dug ako i je preko 60% BDP-a onda na godišnjoj razini mora biti smanjivano najmanje za jednu dvadesetinu razlike između trenutne razine i referentne vrijednosti od 60%. U prijevodu za Hrvatsku to bi značilo oko, čak i malo ispod jedan postotni bod godišnje, a mi javni dug smanjujemo za 3%-tna boda godišnje. Evo, hvala lijepo.
Sada ću pozvati kolegu Serdarušića u ime Državne revizije. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg Izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu koje je Državni ured za reviziju dostavio Hrvatskom saboru u zakonom predviđenom roku. Naglašavam dakle još jednom predmet revizije bio je Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu. Revizija je obavljena u skladu sa međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija s ciljem izražavanja mišljenja o istinitosti i realnosti godišnjeg izvještaja. Za potrebe izražavanja revizorskog mišljenja provjereno je planiranje, računovodstvo državnog proračuna i izvještavanje, ostvarenje prihoda i izvršenje rashoda, zaduživanje i izdavanje jamstava te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. Za Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu kao i za godišnje izvještaje prethodnih godina izraženo je uvjetno mišljenje. Na izražavanje uvjetnog mišljenja između ostalog utjecale su sljedeće činjenice. Godišnji izvještaj sastavljen je prema novčanom računovodstvenom načelu, odnosno, prema istom načelu koji se primjenjuje kod izravnog državnog proračuna. Međutim, kod evidentiranja pojedinih poslovnih događaja, nije primijenjeno novčano načelo, stoga je ured predložio radi dosljednosti i boljeg razumijevanja podataka iz godišnjeg izvještaja, dopuniti provedbene propise, koje uređuju računovodstvena načela za sastavljanje izvještaja o izvršenju državnog proračuna. Također u gl. knjizi državnog proračuna, nisu pravilno evidentirani poslovni događaji, koji se odnose na zajmove dane društvima iz cestovnog sektora, što je utjecalo na podatke iskazane u godišnjem izvještaju za 2017. g. Potraživanja i izdaci za dane zajmove, iskazane su u iznosu u manjenom za troškove financiranja. Nadalje, godišnji izvještaj ne obuhvaća podatke o naplati potraživanje prijebojem, u iznosu od 21,5 milijuna kn, te su rashodi, odnosno, prihodi i primici manje iskazani za navedeni iznos. Revizijom je uočeno, također da pojedini proračunski korisnici, putem planiranih višegodišnjih aktivnosti izravno daju sredstva određenim subjektima, te je predloženo preispitati opravdanost takvog načina, dodjeljivanje sredstava iz državnog proračuna. Naime, predloženo je pridavati više pozornosti kontroli i analizi tih aktivnosti koje se financiraju sa svrhom utvrđivanje povezanosti sa strateškim planom ili odgovarajućom pravnom osobom, na temelju koje se aktivnosti planiraju u državnom proračunu. Državni ured za reviziju je skrenuo pozornost na to da zbog poteškoća zdravstvenog sustava nelikvidnosti, stalnog rasta dospjelih obveza, bolničkih zdravstvenih ustanova, postoji rizik da navedene poteškoće mogu utjecati na buduće rashode državnog proračuna. Revizijom je provedena i provedba preporuka danih u prethodnih godina, po znatnom dijelu preporuka je postupljeno, tako je godišnji izvještaj za 2017. g. upotpunjen podacima o ukupnim rashodima prema funkcijskom klasifikaciji podacima o nepodmirenim dospjelim obvezama proračunskih korisnika, o potencijalnim obvezama po osnovni pokrenutih sudskih postupaka, te o nenaplaćenim potraživanjima za prihode državnog proračuna. Također dopunjeni su određeni provedbeni propisi kojima je uređen način evidentiranja pojedinih poslovnih događaja, što je pridonijelo povećanju kvalitete financijskog izvještavanja u sustavu proračuna. Stoga je Državni ured za reviziju ocijenio da je godišnji izvještaj za 2017. potpuniji i transparentniji u odnosu na prethodne g. Poštovani g. predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti.
Hvala vam. Imamo 9 replika. Sve idu prema ministru Mariću, prvi je na redu kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege g. ministar je u svom izlaganju pohvalio se u nekoliko navrata, rastom BDP-a rastom prihoda proračuna, PDV-a svega onoga što ide uz to. I ovdje moje pitanje ide za time da je evidentno, da u našem proračunu, nakon što se nekoliko g. za redom ostvaruju stope gospodarskog rasta, postoji prostor da se izađe u susret učiteljima, zdravstvenim djelatnicama, znači javnim službama, višim nego ono što ste vi njima ponudili, a to je 3% povećanje. Oni danas u 11 h, imaju press konferenciju, dajem im punu podršku u najavi štrajka i još jednom tražim od vas, da date ljudima koji su godinama zanemarivani, rade najodgovornije i najteže poslove, odlaze iz Hrvatske, da im date veću podršku kod proračun. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa, evo i u svom izlaganju 2017. sam istaknuo da smo dakle, po prvi puta od 2009. g. korigirali osnovicu u 3 navrata po 2%, sve skupa 6%, za iduću g. ponuđeno je 3% povećanje osnovice. Dakle, uvijek kada i razgovaramo i diskutiramo sa predstavnicima sindikata zaposlenih u državnim i javnim službama, uvijek dolazimo otvoreno, jasno i transparentno. Dakle, nikada niti na stol ne stavljamo nešto što je nerealno, što ide i van fiskalnih mogućnost, nego ono što je na tragu, svega onoga o čemu govorimo, je ne možemo niti jedan segment izdvajati u odnosu na ukupnu fiskalnu politiku. Dakle, ponoviti ću još jedanput, i ovom izvještaju se vidi i rasterećenje gospodarstva i građana u smislu poreznih stopa, i smanjivanje poreznog opterećenja i povećanje određenih izdvajanja, kako za mirovine, zdravstvo, tako i u ovom konkretnom slučaju, za javne, odnosno, državne službe i tim tragom ćemo nastaviti dalje. A u svakom slučaju treba voditi brigu i o onome što se događalo proteklih g. jer upravo ti sindikati su spomenuli i smanjivanje osnovice. Hvala.
Hvala. Kolega Varga, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Časni ministre, ja bi vas pitao, vezano za što ste spomenuli za dugove zdravstva saborskog Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku, smo diskutirali vezano za to. Naime, rebalansom proračunu je u zakonu i izvršenje državnog proračuna, gdje je spomenuta u sklopu rebalansa da će se osigurati oko 300 milijuna kn, za podmirivanje dugova. Pitao sam za zakonsku osnovu, za lokalne bolnice, za županijske bolnice, obzirom da nema zakonske osnove za podmirivanje ikakvih dugova. A pitao bih vas za mehanizam nastavka dugova, od kojih podmirujete od 240 milijuna kn. Koliko je meni poznato, to nije ukupni dug. Pa bi pitao i koliki je ukupni dug državnih bolnica, koje jesu u državnom proračunu. I da li je izvršena proračunska kontrola, odnosno, proračunski nadzor, nad bolnicama, koji su u državnom proračunu, a generiraju dugove, pa pitam za njihov mehanizam, nastanak tih dugova. Hvala.
Hvala, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ako mi dopustite lapsus … [[Govornik se ne razumije.]] zadnja rečenica nije 3% smanjivanje osnovice, nego koeficijenata. Što se tiče zdravstva, sastavni dio ovog izvještaj je naravno, izvještaj o dospjelim obvezama i ukupnim obvezama. Na kraju 2017. g. one su iznosile 7,5 pardon, samo dospjele nepodmirene obveze milijarda i 371 milijun prema HZZO-u. Što se tiče ovoga razdiobe, vi to dobro znate i poznajete, dakle, činjenica je da je taj transfer i sigurno da svi transferi koje radimo, su u skladu sa Zakonom i sa Propisima, ali da je kud i kamo jednostavniji i lakši transfer napraviti prema državnim bolnicama, dakle, KBC-ima u odnosu na lokalne bolnice, a na žalost upravo su lokalne bolnice najviše prepoznate u onim brojkama o kojima sam maloprije rekao, između ostaloga, razlog zašto smo išli u to povećanje transfera je bilo da poglavito njima smanjimo te ovoga troškove. A o rebalansu ima još vremena, pa ćemo pričati tijekom rasprave i za ovu godinu. Hvala.
Idemo na treću repliku. Poštovani kolega Stričak, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Ministre, vi ste tu iznijeli niz statističkih podataka, recimo, o stanju državnih financija, od toga da je rast BDP-a u prošloj godini bio 2,9%, izvoz roba i usluga 6%, zaposlenost je rasla 2,2%, znači to govorimo o novim radnim mjestima, suficitu od 3,2 milijarde, podsjetiti ću vas da zadnje Izvješće o stanju proračuna 2014. godine koja je iznosila kukuriku Vlade je bio deficit 17 milijardi kuna. U ove dvije godine donijeli smo niz poreznih zakona koji su imali cilj rasteretiti proračune građana i poduzetnike. Od Nove Godine ide opet jedno porezno rasterećenje za svježe meso, ribu, jaja, voće, povrće, gdje će se građani moći sjetiti 2,7 milijardi, imate li možda informaciju [[Upadica: Hvala]] koliko su sve te porezne reforme uštedjele našim građanima sredstava?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa na ovaj zadnji dio pitanja, dakle, s ovim prijedlogom trećeg poreznog kruga, nešto ispod 7 milijardi kuna u tri navrata, 2017., 2018. i sada ove zadnje mjere koje smo neki dan raspravljali, praktički 3 milijarde kuna. Dakle, gotovo 7 milijardi kuna u ove 3 godine, a u isto vrijeme, upravo što govorite, imamo s jedne strane i pozitivne gospodarske pokazatelje koji su s jedne strane rezultat poreznih izmjena, ali isto tako, s druge strane imaju reperkusiju na pozitivno izvršenje javnih financija. Mi doprinosimo sa odgovornim trošenjem proračunskih sredstava i činimo sve kako bi ono bilo u okviru limita. Malo ste se vratili u prošlost, ja neću ići toliko davno, ali sjetite se i sami kada smo prošle godine, općenito, kada smo raspravljali o izvršenju proračuna za 2016. i tada je bilo govora da su dobri rezultati javnih financija zato što je tada bila dobrim dijelom godina tehnička Vlada i tada smo govorili da to nije glavni razlog, ali evo sada vidite 2017. kada smo imali cijelu godinu punu funkcionirajuću Vladu, kakvi su rezultati. Hvala lijepa.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Uvaženi ministre, vi ste u dva navrata u obrazloženju spomenuli korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova sa realnom opasnosti da na kraju ne budu iskorišteni do kraja. Govorili ste i o apsolutnom iznosu o kojem je riječ, mene zanima koliko je to u postotku, sigurno ovdje imate negdje postotak kojim se može reći koliko smo do sada iskoristili odnosno ta eventualna opasnost koja se i kroz reviziju navodi kao jedan od problema našeg proračuna da ne koristimo dovoljno ono što nam nudi EU, što zasigurno i vi i ja se možemo složiti da trebamo pojačano koristiti jel to na taj način se onda neke stvari iz našeg proračuna manje koristi, pogotovo za ulaganje u investicije, pa me zanima o kojem postotku je riječ. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na pitanju. Ja bih rekao jako važno pitanje iz perspektive ukupnih javnih financija. Svi dobro znamo kolika je važnost i vrijednost europskih fondova, ne samo u smislu proračunskog izvršavanja, nego ukupnog gospodarskog dijela, ja vam mogu reći podatak koliko je bilo izvršenje, što se tiče povučenih europskih sredstava, ono kako ulazi u proračun, između 7,4 – 7,5 milijardi kuna 2017. godine. Svi daljnji pokazatelji, ja ću razgovarati, naravno, s mojim kolegama u Vladi, poglavito ministricom Žalac, pa ćemo pripremiti jednu informaciju ako vas zanima, između ostaloga, Ministarstvo regionalnog razvitka i objavljuje regularno podatke o stopama ugovorenosti i iskoristivosti povučenim sredstvima itd. Međutim, ono što ja mogu reći iz perspektive javnih financija, jedna, koliko može biti olakotna okolnost kada se europski sredstva i ne izvrše u odnosu na onom originalnom planu, je ta da je to praktički deficit neutralan. Dakle, rashodi iz europskih sredstava koji se financiraju su vezani za prihod obzirom suda imaju posebnu namjenu. Tako da iz ove ukupne perspektive javnih financija tu koliko toliko [[Upadica: Hvala]] možemo biti… [[Govornik se ne razumije]] , ali u svakom slučaju treba stremiti daljnjim povećanjima stopa [[Upadica: Hvala]] i ugovaranje iskoristivosti.
Kolega Grčić, izvolite.
… [[Govornik isključen, ne čuje se]] Pa, ne znam, evo ja sam, a evo sad radi. Dakle, i ovo Izvješće pokazuje da novca u proračunu trenutno ima i mislim da je zaista sada vrijeme, idealno vrijeme da se povećaju plaće, posebno za ljude koje je spomenuo i kolega Maras, dakle, zdravstvene djelatnike, učitelje, profesore, socijalne radnike i veliki broj ljudi koji odlaze iz RH, a visoko su obrazovani i to je najbolji način zapravo da te trendove preokrenemo u drugom smjeru. Prema onome što sam ova dva dana prije govorio, čini mi se u 2019.-oj da je to moguće napraviti na održiv način i da te plaće mogu rasti barem 10-tak%. 6% sa implementacijom predloženih poreznih rasterećenja koje smo mi u SDP-u predložili i dodatnih 4% povećanjem osnovice ili 3% koliko vi nudite. Dakle, najmanje 9 do 10% već u 2019.-oj na održiv način [[Upadica: Hvala]] se mogu povećati te plaće.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Što se tiče različitih prijedloga, naravno, o njima treba uvijek diskutirati i voditi brigu, ovih 10% i sami dobro znate da 10% na ukupnoj masi je nešto preko 3 milijarde kuna, bilo da to govorimo izravno na rashode, bilo da govorimo na prihodnoj strani proračuna. Ponovit ću još jedanput, što sam i maloprije rekao, dakle, o našim zaposlenicima državnih i javnih službi i da ih pobrojimo od naših policajaca, carinika, poreznika, zaposlenih u državnoj upravi, zaposlenih u kulturnim ustanovama, liječnika, medicinskih sestara učitelja, profesora, djelatnika u socijalnoj skrbi i sada sigurno sam i nekoga izostavio, pa im se ispričavam, dakle, poanta je dakle da mi skrbimo o njima nisu rezidualna stavka želimo u okviru fiskalnih mogućnosti da dolazi do određene korekcije i njihovih osnovica tako i plaća, da se osjeti ali u isto vrijeme naravno da ne dođe do nekakve značajnije ugroze javnih financija. Mi o tim brojkama i te kako skrbimo i ponovit ću još jedanput tih 3% je naša ponuda [[Upadica: Hvala.]] za iduću godinu. Hvala.
Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, već u 2018. godine onako retrospektivno se može pogledati puno bolja slika vidjeti za izvršenje Državnog proračuna za 2017. godinu. U 2017. godinu izvanproračunski korisnici su imali negdje oko 1,5 milijardi viška dok su istovremeno jedinice lokalne i područne regionalne samouprave imale negdje oko 260 milijuna kuna manjka. To govorim zbog toga što tada već 2017. godine pred kraj kada smo govorili o poreznoj reformi odnosno onom prvom krugu, naišli smo na velike kritike oporbe, danas je ta situacija potpuno, potpuno drugačija i danas zapravo jedinice lokalne i područne regionalne samouprave ne ostvaruju taj manjak. Dakle, u 2017. godini se može sagledati daleko bolja slika i može se govoriti zapravo o jednom pravom reformskom zahvatu vezano u pred kraj [[Upadica: Hvala.]] 2017. godine.
Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa evo mislim da se i vi sjećate kada smo tada govorili još krajem 2016. godine u Hrvatskom saboru ovdje za ovom govornicom i za ovim tu ovim mikrofonom ja mislim da nikad u životu nisam toliko puta izgovorio riječ da nešto obečajem kako smo tada bili najavili da će se zbog tih promjena u poreznom zakonodavstvu i smanjivanja poreznog tereta u smislu poreza na dohodak dakle dizanje neoporezivog i svega onoga što je bilo u mjerama, lokalnoj samoupravi koja je u tom trenutku tada bila predominantan korisnik sredstava od prihoda od poreza na dohodak izvršiti kompenzacijske mjere, a da ćemo onda nakon toga napraviti jedan cjeloviti sustavni održivi Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave što je na kraju i uslijedilo. Dakle, 2017. niko nije bio u gubitku, 2018. evo iskoristi ću ovih 10 sekundi da kažem, izvještaj za prvih 10 mjeseci ove godine pokazuje povećanje prihoda od poreza na dohodak 1,8 milijardi kuna više u odnosu na prethodnu godinu, dakle više od onoga što smo rekli za cjelokupnu godinu. Hvala.
Kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedničke, gospodine ministre, mislim da treba 100 puta ponoviti ono što se dogodilo prošle godine a dakle to je da je država prvi puta više zaradila nego je trošila. Ako povučemo paralelu u odnosu na 2015. godinu na koju se referiraju kolege sa desne strane sabornice, samo ću reći da je 2015. godine svaki građanin bio zadužen za 2.800 kuna, 2017. to zaduženje za svakog građanina RH bilo je manje za 780 kuna i da ne ispadne da ste vi neki grinč koji ne da našim sugrađanima, liječnicima, našim učiteljima, profesorima veće plaće molim vas samo jedan kratak podsjetnik na sve ono što je učinjeno naporima Vlade RH, dakle prednosti i pozitivnih ocjena rejting agencija kako se to referiralo i na građanstvo i na gospodarstvo i što Vlada čini kako bi svima njima ipak bilo bolje i bile veće plaće. Hvala lijepa.
Hvala, izvolite ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, inače usput budi rečeno jako pozitivne kritike djece su upravo na ovaj zadnji grinč, u kinima, bez reklama ali vidio sam ga i sam i dobar je. Što se tiče samih brojki i podataka da slažem se iako ponavljam još jedanput dakle nikako namjera nije da se sada idemo i stalno vraćamo u nekakvu prošlost, ali trebamo reći dakle i 2016. a poglavito sada 2017. su praktički točke infleksije kada je promijenjen taj trend rastućeg javnog duga u bruto domaćem proizvodu koji je non stop bio zapravo jedan od glavnih razloga ako pratite sve izvještaje rejting agencija i svih onih koji su pratili Hrvatsku, poglavito Europska komisija između ostalog i razloga zašto smo ušli u proceduru prekomjernog deficita, zašto je kreditni rejting smanjen. Sada kada se vide ove brojke to su u isto vrijeme glavni argumenti zašto je Hrvatska izašla iz procedure prekomjernog deficita i zašto nam je kreditni rejting popravljen i evo možemo reći tako gdje sad stojimo trenutno na jedan zaista korak do povratka u investicijski rejting prema ocjenama 2 od 3 rejting agencije. Hvala.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre naravno uvažavajući činjenicu da deficit utječe i te kako na porast javnog duga i s druge strane na kreditni rejting smatram da ovo vaše neprestano ponavljanje premijera i vas kako nastojite održati stabilnost javnih financija posebno kontrolu deficita je za pozdraviti. Međutim, ne može se dogoditi ono što bi trebalo biti pokretač da bude na kraju glavni cilj. Dakle, smatram da bi održavanje deficita bi trebalo bit zapravo u funkciji pokretanja ili ostvarivanja svih javnih politika koje je Vlada zacrtala. A ne obrnuto da jedini cilj naš bude držanje deficita pod kontrolom. U tom smislu vas pitam, a što je drugim javnim politikama, što je sa zdravstvom, što je sa školstvom što je sa svim onim što će taj po vašem mišljenju stabilnost deficita ili stabilnost javnih financija omogućiti?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, izuzetno dobro pitanje i ja bi čak još otišao i šire ne samo po pitanju javnih politika nego ukupnog gospodarstva i društva u cjelini. Javne financije ni u koje slučaju ne bi smjele biti izdvojeni da tako kažem otok, i bez obzira što danas se bavio o izvještaju o izvršenju proračuna samo o njima govorit moramo, gledati jer javne financije također moraju na određeni način i izravno i neizravno biti u funkciji gospodarskog rasta, a isto tako o tom gospodarskom rastu dobrim dijelom one između ostalo i ovise i to je ona na neki način glavni izazov u vođenju javnih financija i fiskalne politike, da se ne mali broj puta, ne mali broj puta možemo ih nazvati tako i nepomirljivi ciljevi moraju izbalansirati i donijeti nekakva adekvatna mjera. I na ova prethodna pitanja od uvaženih zastupnika tako i vas nitko sretniji da možemo dati i veće plaće u državnim i javnim službama, nitko sretniji da u ovom trenutku možemo podmiriti sve obveze u zdravstvu i staviti zdravstvo na održivu putanju, a možemo dići mirovine itd., ali sve je to na neki način potrebno balansirati u smislu svih ovih [[Upadica: Hvala.]] nazovimo tako ograničenja. Hvala lijepo.
I zadnja replika kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, pa većina replika i vašeg izvješća ukazuju na neke stvari koje naprosto nije dobro pričati na jedan način kada si u oporbi a na drugi način kada si na vlasti. Jer kada pogledate sva izdana državna jamstva su izdana u sklopu pomoći javnom sektoru za restrukturiranje. I sad se postavlja pitanje ako se taj proces restrukturiranja ne provede onda imamo ovo što ima i ovdje u izvršenju državnog proračuna a to je naplata državnih jamstava o konkretno u izvršenju ovog proračuna je to od HŽ infrastrukture a o nekim drugim stvarima ćemo govoriti u točci dnevnog reda. Također niz ovih izvješća izvanproračunskih korisnika ukazuje na strukturne probleme RH koje nisu vezene na Ministarstvo financija nego na neke druge. I mislim da o tim strukturnim problemima trebamo govoriti realno bez populizma jer taj populizam dolazi na naplatu bez obzira što mi pričali.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo, između ostalog se dobrim dijelom i vaše pitanje i komentar odnosi i na prethodno a i na neke druge jer nije samo pitanje naravno samog proračuna i izvršenja proračuna nego treba na neki način gledati i širu sliku. Vi ste spomenuli izvanproračunske korisnike. Velika većina njih je praktički u obuhvatu opće države. I ja to volim kada komentiram ili razgovaram ili odgovaram na pitanje i rejting agencija i međunarodnih investitora, kada dovode recimo u svezu da li je neka institucija u Hrvatskoj uključena u opću državu ili nije. Ja kažem manje ćete pogriješiti ako odmah kažete da je. Jer je ESA 2010. metodologija ali najširi mogući obuhvat jer ne ulazi samo ovih 6 izvanproračunskih korisnika koji u Hrvatskom saboru su predmet rasprave, Hrvatske vode, ceste, CERP, DAB, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i HZZO, nego unutra ulaze između ostalog i HBOR i naša Zračna luka Dr. Franjo Tuđman, ulazi i HRT, ulazi i HŽ i HAC, da ne nabrajam sada dalje. Dakle, jako, jako široki obuhvat i naravno da i u tom segmentu treba voditi brigu i iz ovog dijela. Hvala.
Ovime smo došli do kraja s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ćemo prijeći na raspravu. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a traži stanku od 10 minuta kako bi se konzultirali vezano uz izvršenje proračuna odnosno da li postoji mogućnosti kvalitetnijeg izvršenja i 2017. ali i narednih godina vezano uz sindikate javnih službi i njihov zahtjev opravdani u ovom trenutku imaju press konferenciju pa ja pozivam sve građane RH da okrenu na N1 televiziju kako bi mogli direktno gledati što to naši učitelji, zdravstveni djelatnici traže od Vlade RH a Klub zastupnika SDP-a im daje u potpunosti podršku 10%-tno povećanje plaća u javnim službama, učiteljima, zdravstvenim djelatnicima je minimum što bi Vlada trebala napraviti. Znači plaća učitelja koji ima 35 godina staža u gradu Zagrebu je nešto iznad 6 tisuća kuna. Znači ispodprosječne plaće grada Zagreba naši učitelji koji našu djecu zajedno sa nama roditeljima vode kroz život i uče o životu ispodprosječno su plaćeni i ispod dostojanstva su plaćeni. Znači prioriteti Vlade bi trebali biti dostojanstvena plaća koja je dovoljna za život, s druge strane kvalitetno i javno dostupno zdravstvo što se dokazuje također kroz više plaće djelatnicima koji odlaze iz Hrvatske sestre, doktori, svi odlaze iz Hrvatske i Vlada RH nažalost ne radi apsolutno ništa po tom pitanju. Apsolutno podržavamo štrajk tih djelatnika, dati ćemo im svaku moguću podršku u tome da se izbore za povećanje plaće koje mora biti najmanje 10%-tnih poena. Znači plaća učitelja i zdravstvenih djelatnika, a pogotovo rekao sam učitelja koji pomažu nama roditeljima da educiraju našu djecu mora rasti minimalno 10% i zato tražimo stanku da se o tome konzultiramo. Hvala.
Hvala. Stanka će biti odobrena. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime kluba HDZ-a tražim također stanku od 10 minuta iz jednostavnog razloga da se dogovorimo, ovo što smo i u replikama govorili da određene strukturne opasnosti ovoga proračuna još jedanput istaknemo kod izvršenja proračuna i da jasno naglasimo koliko se odgovorno odnosimo prema javnim financijama. Licitirati o tome da bi nekom trebalo dati ovoliku plaću, pa svatko je imao priliku, mogao je to napraviti. Međutim, mislim kad govorimo o plaćama u javnom sektoru prije svega trebamo govoriti o jednom drugačijem načinu obračuna plaća putem platnih razreda, da se plaća rad i oni koji rade a ne formacijska pripadnost negdje, da se eliminiraju oni silni dodaci na plaće koji naprosto ne akceptiraju kvalitetu i vrijednost rada nego se daju tako zato što su naslijeđeni. I mislim da su to stvari o kojima mi ovdje u ovom Visokom domu trebamo govoriti. Jer samo licitirati o tome da se poveća rashodovna strana proračuna, kolegice i kolege, o tome ste trebali govoriti, ja sam to javno rekao i kada sam govorio ovdje u ime kluba o Izmjeni poreznih zakona da Izmjena poreznih zakona je vezana na ovo što ćemo raspravljati danas i što ćemo raspravljati sljedeći tjedan a to je proračuna. Nemojmo biti licemjeri, pa kada govorimo o poreznim zakonima onda licitirati porez bi trebao biti ovakav i onakav. I onda kada dođemo na raspravu o proračunu naprosto to više nisu isti ljudi. Sada više ne govore da jedna strana tog proračuna su porezi a druga strana su određeni rashodi. Ali u konačnici sve to pada na teret i na grbaču hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika. A naša odgovornost je ovdje ne da politikanski licitiramo i pozivamo određene skupine, mi ćemo vas podržati nego da izmjenama i promjenama zakona a isto tako i svojom raspravom o državnom proračunu i izvanproračunskim fondovima govorimo o sustavu koji je dugoročno održiv. Jer ako se tako nećemo ponašati onda smo mi jedna skupina neodgovornih ljudi. Hvala lijepa.
Odobrena je i vama stanka. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavljamo sa radom u 11,20 minuta. STANKA U 11,10 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,20 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre kolegice i kolege. Nastojati ću u ovoj raspravi naglasiti one najbitnije točke, a koje su vezane uz samo izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja, a i o samom godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. g. Kako i samo naziv točke glasi, to je dakle, prijedlog izvještaja o izvršenju državnog proračuna, pa nekako mi ta formulacija, kada dođe pred nas zastupnike u Hrvatskom saboru, djeluje pomalo, onako neobično, jer što možemo sada, izvještaj je takav kakav je. Mi čak na izvještaje ne možemo stavljati ni amandmane, pa da kažem, u izvještaj bi trebalo unesti to i to, već možemo ga prihvatit ili ne prihvatiti i kao takvoga. Dakle, ne govorimo ipak ovdje o lanjskom snijegu, već bi nam ovaj izvještaj i izvršenje proračuna za 2017. g. mogao služiti kao analitička podloga, za ono da vidimo što se dešava sa našim financijama i tako 2017. g. usporediti s onim što je bilo s našim financijama prije toga. I naravno, imati smjernice o tome, što bi se moglo događati u državnim financijama, nakon 2018. i to je možda kao najvažniji zadatak ovoga izvještaja. I naravno, evo, koristim odmah priliku, da pohvalim i izvještaj Državne revizije. Možda je prilika, da se ovdje kaže, kako je državna revizija, a i općenito revizorski posao u RH podcijenjeno, kako nema dovoljno niti resursa, niti dovoljno se pažnje toj važnoj funkciji. Kada promatramo nalaze državne revizije, o bilo kakvim, što god da bilo u pitanju koji predmet oni nadzirali, možemo naći vrlo dobre i precizne podatke i nekakve smjernice koje mogu koristiti. Nažalost, kao i kod drugih institucija, Državna revizija, svoj posao obavi, ali taj posao stane. Vratimo se na sam izvještaj i ono najbitnije što se iz ovog izvještaja može iščitati. Prvo pitanje, koje se postavlja, a vidimo da je Vladi RH i ministru važno, jer je premjer i ministar, neprestano o tome govore, a to je deficit državnog proračuna. I sada bi ja postavio jedno pitanje ministru, je li doista deficit državnog proračuna problem? Uvažavajući to da negdje ekonomisti računaju da 1 milijarda deficita državnog proračuna generira oko 4-5 milijardi javnoga duga. A je li sam deficit državnog proračuna problem? Ili da postavim pitanje ovako, što sada, ako bi se odlučili da povećamo deficit za iduću g. i doista povećali plaće i taj deficit usmjerili u plaće našim zaposlenicima, učiteljima i profesorima, liječnicima, medicinskim sestrama. Bi li taj deficit bio utrošen? Ili da kažemo najpreciznije, je li bitno, zapravo, je li bitnije od samog deficita, za što se taj deficit upotrebljava. Ako promatramo malo podatke od 2008. g. čini mi se, dolazi do razlaza te krivulje između proračunskih prihoda i proračunskih rashoda, gdje nam proračunski rashodi i dalju rastu, a proračunski prihodi stagniraju i smanjuju se. I napori ove vlade, idu upravo u tom smjeru da te dvije krivulje približe. Međutim, ono što je ključno, sustizanjem proračunskih rashoda koji su veliki hoće li se ostvariti ciljevi svi koji je vlada sebi postavila i koja je prezentirala i prilikom, ne samo prilikom izbornih procesa u kampanji, nego prilikom samog ovdje predstavljanja u Hrvatskom saboru. Ministar svu svoju energiju i snagu, kao i vlada usmjerava na stabilnost javnih financija, ali ono što nas zabrinjava, unatoč porastu prihoda, prije svega to su, to ćemo kasnije malo vidjeti u podacima, prihoda od poreza, nama rashodi se ne smanjuju ostaju konstanti i nešto se čak i povećavaju. Ili da kažemo to onako kako se u zadnje vrijeme najčešće govori, izostaju strukturne reforme, dakle, izostaju reforme, koje bi mogle pomoći da se rashodi svedu na jedan minimum, pa bi onda prihodi, koji prije svega opterećuje hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane. Ne smijemo zaboraviti, da i ministar je to u uvodnom riječi naglasio, da naši prihodi, ugl. se baziraju na porast u potrošnji. Dakle iz PDV-a, a PDV je najizdašniji porezni prihod, zapravo najizdašniji prihod u sklopu poreza, a porezni su sami najizdašniji uz trošarine, čine gotovo 100 milijardi poreznih prihoda. Dakle, imamo veliko opterećenje, građana, poduzetništva podreza da bi očuvali takvu visoku razinu prihoda, koja bi onda pokrivala ovako visoku razinu rashoda. Možda evo, jedan prijedlog ministru, da pozove na sastanak sa premjerom, s jedne strane stola da bude on i premjer, a s druge strane neka budu ministrica regionalnog razvoja i fondova EU, gđa. Žalac, ministar i potpredsjednik Vlade, ministar zadužen za gospodarstvo g. Tolušić poljoprivrede i ministar i treće ministar Lovro Kušćević iz uprave i da doista kaže njima, ljudi nešto nam nije u redu, netko od nas mora otić' iz ove Vlade. Jer zašto? Ako imamo visoku presiju poreznu, ne treba, ne spomenuti da je ministar u zadnjim ovim poreznim rasterećenjima, nešto rasteretio same građane i poduzetnike, ali i dalje je ta presija vrlo velika, i dalje su naši, naši prihodi od poreza iznimno veliki i rastu, s druge strane imamo rashode koje ne diramo, pa se onda postavlja pitanje, a kako ćemo, s čim mi to možemo osigurati gospodarski rast? A onda nam dolazi treća komponenta, a vrlo smo, skromni, u realizaciji sredstava ili privlačenju sredstava iz Fondova EU, i u tom smisli bi taj sastanak trebao biti. Mi imamo 555 ili 556 jedinica lokalne samouprave, zbog toga bi tu trebao biti i ministar Kuščević, jednostavno postaviti pitanje a što je onda, što nedostaje, što nedostaje čelnicima jedinica lokalne samouprave, kad vidimo da trećina gradova u Republici Hrvatskoj, paz'te, ne, četvrtina, ispričavam se, četvrtina gradova u Republici Hrvatskoj nije povukla niti kune sredstava iz fondova EU. I ovakvim odnosima naših prihoda i rashoda se postavlja pitanje što je to što može generirati gospodarski rast? Što se tiče samih prihoda, oni su, dakle kad govorimo o 2016. godini, oni su bili 116 milijardi 848 kuna, a već, pazite, u 2017. su već veći za 5 milijardi 858 milijuna i 917 tisuća kuna, i najveći dio povećanja se odnosi na prihode od poreza koji su veći za 3 milijarde 552 milijuna i 393 tisuće kuna, imamo porast doprinosa, doprinosa za milijardu 11 milijuna kuna. Ono što sad postavlja isto kao pitanje, a najavljeno je u Planovima, zapravo u ovom paketu Zakona, da će se ukinuti porez na, zapravo, doprinos za zapošljavanje, doprinos na zaštitu na radu, od ozljeda na radu i dio tog novca će se uplatiti u zdravstveni sustav, koji je vidimo i 2017.-oj, generator je opet deficita, 2018.-oj, imamo stalne gubitke u zdravstvenom sustavu i tu se najbolje vidi kako je, postoji razlika između toga što želimo postići povećanjem prihoda, a da na rashodovnoj strani ne diramo ništa, to jest, s drugim riječima, mi još uvijek ne želimo, ili ne možemo, ili ne znamo provesti reformu zdravstvenog sustava kako bi on bio i funkcionalniji i na kraju krajeva, u koji bi bio onda, na većoj koristi hrvatskim građanima. Kad govorimo o rashodima, onda imamo, 40 milijardi nam treba za mirovine, 30 milijardi za plaće i materijalna prava, imamo socijalu, subvencije, mi zapravo vidimo da je to jedan robusan proračun kojega nemamo puno prostora, ne znam, mogli bi reći u šali, da gradonačelnik Bandić u nekakvom iznosu postotnom, raspolaže sa više sredstava, nego što to ministar Marić, jer ministru Mariću je zadano najveći dio proračuna, on je zadan, on ne može ga, ovoga, drugačije riješiti, osim ovim načinom da raspodjeljuje te, unutar stavki, ali bez ostalih ministara, bez čvrste volje da se, da svatko u svom resoru počne provoditi doista reforme, nećemo doći do željenog cilja, a to je svatko, bolji standard hrvatskog građana. I ono što bi svakako i ministar financija trebao od jutra do mraka brinuti, a to je kako da potaknemo hrvatsko gospodarstvo, kako da potaknemo izvoz, rast industrijske proizvodnje, kako bi se onda i blagajna mogla puniti. Ministar je u svom uvodu rekao da je, što se tiče zaposlenost, porastao broj zaposlenih, to je svakako potrebno, treba pozdraviti, no međutim, ono što se prešućuje, je, da je veliki odlazak građana Republike Hrvatske izvan Republike Hrvatske, sad će pogotovo to biti sa, sa ukidanjem ograničenjem za Republiku Austriju, i može nam se dogoditi da u budućnosti ćemo imati ozbiljnih problema sa brojem radnom snagom, koju ćemo eventualno morati i uvoziti, a drugo pitanje uz ovako veliko porezno opterećenje, mogu li se plaće u Republici Hrvatskoj podići? Ne smijemo zaboraviti da je Ministarstvo financija i proračun Republike Hrvatske, da ono nastupa, jel' bavi se onim područjima kojima, u kojima tržište, kojima se tržište ne bavi i naravno da, bilo bi idealno kad bi se poduzeća bavila sa mirovinom svojih zaposlenika u budućnosti, ali to nije tako. Jedna od najvažnijih ili najsvjetlijih točaka u ovome, u našem poreznom, zapravo našoj financijskoj slici, financijskoj slici naše zemlje su mirovinski fondovi koji u ovom trenutku imaju oko 100 milijardi kuna, zato svaka najava oko ukidanje II. stupa je izuzetno opasna, a možda bih evo, pitanje jedno za razmišljanje, ovdje je sad najavljeno kako bi se i sredstva tog Fonda mogla usmjeriti ka poticanju gospodarstva, i onda je stvarno pitanje mogu li se ta sredstva biti u funkciji gospodarstva jer vidimo da od prihoda koji su, koji su iznimno veliki, prihoda koji su, da kažem guše hrvatsko gospodarstvo, nećemo to, nećemo to postići unatoč njihovom povećanju. Dakle, Izvješće o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske, ne možemo prihvatiti ne zbog sadržaja kako je ono napisano jer unutra je napisana ono što je bilo, već zbog poruke koju ono nama svima daje a to je da imamo velike prihode, država ima ogromne prihode koji troše na, u najvećoj mjeri na nepotrebne rashode koji ne potiču razvoj gospodarstva i koji na kraju krajeva održavaju ovaj status quo i nekako se igramo lovice. To vidimo za iduće godine pa onda možemo nekako zaključiti da je naš proračun svaki isti unazad par godina, on je kao onaj kolač koji zovemo kuglof, mora biti tako, kada stavimo okvir onda on tako mora ispasti, nema drugačije mogućnosti. I u tom smislu i kad raspravljamo o ovom izvještaju, ne možemo naravno raspravljati samo o 2017. godini to bi bilo sad besmisleno, raspravljamo o tome što treba učiniti u 2019. godini da bi se ova slika RH popravila i da naši mladi ne bi odlazili, ne samo mladi, sada odlaze i drugi i da bi naši zaposlenici u javnom sektoru imali bolje plaće ali da bi njihova efikasnost bila bolja. A tu ministar Marić, uz dužno poštovanje, ne može puno napraviti ako nema podršku premijera jer po mom mišljenju ministar Marić mora biti glavni ministar u ovoj Vladi ako, i on je taj koji treba lupati šakom po stolu a ne drugi i on treba s vremenom na vrijeme znati reći „ne dam“, politički se iznad njega ne smiju postavljati ministri. I ako ministar Marić želi nešto napraviti onda treba u tom smislu djelovati da kaže pojedinim ministrima da malo zatome svoje apetite, da smanje potrošnju, da ne zapošljavaju. Jer mi imamo neprestano zapošljavanje ispod stola, nitko nije lud da to ne primijeti. Nama administracija buja a nitko se ne bavi sa funkcioniranjem te administracije. Pogledajte mi smo imali prije 2 ili 3 dana, u petak je bio ovdje Zakon o zaštiti slivnog područja Kupe, jedan ... [[Govornik se ne razumije.]] projekt iz Fondova EU, pazite mi moramo mijenjati zakon da bi mogli privući sredstva iz Fondova EU za tako važan projekt. Ministar Ćorić je ovdje rekao, to je rijedak primjer, nije to gospodo rijedak primjer, mi smo u svim primjerima zakočeni, naša administracija ne radi dobro a nitko se sa tim ne želi pozabaviti. I na kraju poruka, koliko god povećavali prihode, koliko god još porezno opteretili naše poduzetnike, koliko god nam rasli i prihodi od turizma, nećemo postići cilj a to je efikasna, vitalna država jer ovaj proračun je prije svega trom, on liči na onaj simbol Michelin guma, sav je, u trbuhu je najdeblji, ima tanke nožice koje mogu svaki čas popustiti. Dakle Izvještaj za 2017. godinu govori da stvari generalno ne vodimo u pravom smjeru. I nije to samo problem proračuna nego je to problem općenito politike Vlade i to sam u replici ministru napomenuo da ne može biti jedini cilj održavanje deficita ili stabilnost financija već stabilnost financija mora biti, imati za cilj održavanje javnih politika koje će onda biti ili provođenje javnih politika koje će biti u funkciji razvoja gospodarstva i boljeg standarda hrvatskih građana. Ovaj Izvještaj nećemo podržati. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Za razliku od ostalih klubova, klub HDZ-a sigurno podržava ovaj Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna zajedno sa primjenom fiskalnih pravila. Isto tako zahvaljujemo i Državnom uredu za reviziju koji je vrlo iscrpno, vrlo sustavno i sistematično kakva su inače sva revizijska izvješća i u ovom slučaju bez obzira na uvjetno mišljenje ali mislim da su pomaci itekako vidljivi i svaka intervencija i pomoć Državnog ureda za reviziju mislim da svima nama pomaže a isto tako i ministarstvu i ministru da sve ono što čini da popravi i dalje jer se uvijek javljaju i nove situacije i novi problemi koji se onda moraju paralelno sa zahtjevom vremena otklanjati. Kao što je već napomenuto neki misle da je sam proračun tako jednostavno promijeniti, svi se zaklinju u neke velike strukturne reforme a kada evo se sustavno 3 godine provodi samo jedna intervencija, odnosno u poreznom, samom fiskalnom sustavu onda se tu nailazi na bezbroj otpora. Proračun se mora sagledavati u svojoj cjelovitosti i kao što u samom izvješću piše 6 godina recesije je nešto što je itekako imalo utjecaja na cijelu Hrvatsku, na život, na poslovanje i sve ostalo. Prema tome, svaki mali, to je uvijek, napominjem, svaki mali kotačić koji nešto pomakne on, njegov učinak se mora vidjeti tek kroz određeno razdoblje a to je najmanje 6 mjeseci, godinu dana pa i više. S obzirom da je evo 2017. zapravo pokazala da svi oni utjecaji a to je zapravo smjer Vlade koja je u dvije godine sustavno znala što hoće postići i to se sada vidi. I ako govorimo o tome onda moramo jako biti pažljivi u smislu da pogledamo svaki segment što se događalo i koje se sve razine moraju poštivati, na koji način, zapravo, sagledati cjelovitost sustava, bilo državne, javne uprave, bilo sustava zdravstva, školstva, socijale i sl. Nije beznačajno kada si postigao rast BDP 2,9% iako bi mi sigurno željeli kao što je to u zemljama u okruženju, a to je npr. Malta koja je imala 5,7 ili Poljska 5% i sigurno da težimo tome. Ili npr. Mađarska 4,6%. Međutim, ako pogledamo države koje su isto tako članice EU, pa je to Britanija ili Belgija, one su imale rast 1,3 odnosno, 1,4% BPD-a. Prema tome, ne treba biti apriori, nezadovoljan sa onim što se je postiglo u ovom razdoblju. Ja bi se osvrnula i na to, imali smo prilike čuti kolege koji kažu, da mi krivo govorimo pa i ministar i svi mi financijeri, da porez na dohodak, nije došao i ne ide jedinicama lokalne samouprave u 100% iznosu. Ja to moram demantirati, jer izravnih60% ide svakoj općini, gradu, a onda imamo i udio županija i onaj dio koji se nakon toga, nakon 100% iznosa dijeli, onako kako je to predviđeno zakonom. Taj kolač, moramo, dakle, 0 kn ostaje državnom proračunu, prema tome ide jedinicama lokalne samouprave samo je način i sustav na koji se to događa je drugačiji. A zašto je on drugačiji? Iz tog razloga što mi znamo jako dobro, da se priča, kako Europa ima nekoliko brzina, e pa tako i pojedini dijelovi Hrvatske, upravo iz tih bivših vremena, imaju različite brzine napretka. Što je to utjecalo na hrvatske, općine, gradove, županije, pa jednim dijelom rat, … [[Govornik se ne razumije.]] , pa i nepripremljenost u povlačenju EU fondova i sl. Prema tome sa ovim načinom raspodjele poreza na dohodak, moramo reći da pojedini županije i gradovi su bili u prednosti prije, pa i sada, jer nisu imali, sva sreća nisu imali rata i nisu imali svega ono što su pojedini dijelove Hrvatske imali. Ali, damo onda, budimo i u ovom dijelu solidarni, kažemo, evo a to se i s ovim zakonom postiglo, da se od tog ukupnog kolača, zaista, kada pogledate te pojedine gradove i općine, da su svi dobili u tom udjelu veće prihode, imaju ostvarenje veće prihoda od poreza na dohodak, u pravilu baš oni pasivni dijelovi koji do sada nisu imali financijskih mogućnosti, da bi osigurali svoj rast i razvoj. Prema tome, na ovaj način omogućavamo, da upravo ti gradovi i općine, stvore one preduvjete, one predispozicije za svoje građane, da ne bi se stalno pozivali, e radi toga, što oni ne mogu to ostvariti, onda je to opravdanje i kažemo, zbog toga, građani, mladi, odlaze iz tih krajeva. Prema tome, ja smatram da na ovaj način smo dali financijsku sigurnost i moć pojedinim gradovima, općinama i županijama, da se osnaže i da na taj način bolje upravljaju svojim resursima i stvaraju preduvjete da upravo mladi i građani ostaju, ili čak i dolaze na ta mjesta a ne da budu i dalje pasivni kakvi su bili. Prema tome, ne možemo biti sebični, nego razmišljamo upravo na ovaj način, da se taj ukupan kolač preraspodijeli što je moguće bolje. I ministar je napomenuo, koliki su ostvareni ukupni prihodi, dakle, bolji su od prethodne g. bolji su u pojedinim iznosima, kako u PDV-u, tako u porezu na dobit, i sl. Ono što treba istaknuti, da je unatoč tome, što se stopa poreza na dobit smanjivala za manje i za male poduzetnike i opća stopa koja je bila 20% na 18 a za male na 12, znači unatoč tome, prihodi od poreza na dobit su porasli. Od poreza na dodanu vrijednost, koji je izdašan kao što je rečeno prihod od 47,6 milijardi, govori o tome, koliko zapravo je utjecaj te osobne i rasta potrošnje, koliki je na cijeli, na proračun, a isto tako i na porast BDP-a. Ono što treba svakako napomenuti, a to je vrlo dobra turistička sezona, koja se ne događa sama po sebi, međutim, ono što opravdano postoji, uvijek strah, da li smo dosegli maksimum i što trebamo činiti u smislu da goste, da broj i da kvalitetu na kraju krajeva usluga, turističkih usluga dignemo na puno veću razinu da ti prihodi u budućnosti ne bi padali. Treba spomenuti da su i pojedini proračunski korisnici poslovali dobro i da je od prihoda od imovine isto tako bilo uplata dobiti i HEP-a i Hrvatskih šuma i HNB-a, Agencija Alan itd. dakle vidno je da se i ti proračunski i izvan proračunski korisnici zaista nastoje kontrolirati da bi oni svojim udjelom u cjelokupnom sustavu doprinijeli kako bi državni proračun a isto tako i bruto domaći proizvod rastao. Kad govorimo o rashodima onda moramo reći da je zaista rashodi koji su ovdje navedeni, možemo reći da su dijelom zadani međutim ne smijemo zaboraviti da je u kriznim godinama da su se smanjivala prava nekih javnih službi i da se kroz 2017. ta prava su se vraća ali sukcesivno dakle 2, plus 2, plus 2 recimo u ovaj zdravstvu i sličnim djelatnostima prema tome sve su to mjere koje su koje je bilo potpisano kolektivnim ugovorima i koji su se morali ispoštivati, a to je skoro milijarda kuna. Prema tome, ono što se sada želi ili hoće dalje povećavati plaće može se samo na način da to zaista bude, bude održivo i da je ono što se potpiše da se zaista može dugoročno i poštivati. Kada se govorilo o tome jesu li zaposleni trošak, da oni su u rashodima sigurno da predstavljaju određeni trošak međutim po broju zaposlenih koji znam koliko se vapilo za osobama koje treba osposobljavati za Europske fondove za pripremu projekata i sl. i znam da je u cijelu prošlu i pretprošlu godinu zapravo dio zaposlenika je na teret upravo projekata koji su iz Europske unije i na taj način se oni financiraju dakle nisu iz naših izvornih sredstava nego su iz projekata koje te osobe rade, dakle ne mora biti nužno da to znači da se, da javna služba troši više odnosno da se zapošljava neracionalno. Što se tiče Držanog ureda za reviziju on je ukazao na neke nedostatke, ali ono što je vidljivo da su u evidencijama da se na mnogo stavki popravilo stanje u evidenciji u isknjižavanju svih onih zastarjelih i starih potraživanja koja su opterećivala bilancu Državnog proračuna. Isto tako Državna revizija je upozorila na iskorištenost odnosno postupke u povlačenju sredstava Europske unije i sigurno da na taj način doprinosi da se svi trgnu i da taj posao se radi što kvalitetnije. Ono što bi ja napomenula, evo Državna revizija je tako i rekla da je u ovom periodu ove financijske perspektive do 2020. da je ugovoreno negdje izvršeno oko preko 70%, jel, dakle to je nešto što je iz razdoblja od 2014. do 2020. dakle na nama je svima da se puno više posveti pažnje kako provedbi tako i samim projektima i planiranju, a isto tako da onda Ministarstvo financija može točnije pratiti samu realizaciju projekata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, poštovanoj kolegici Perić. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovan kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Skoro …/smijeh/ [[Upadica: Ne daj bože.]] skoro. Hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskog sabor, uvaženi ministre sa suradnicima, dakle ministar Marić, inače je jedan od onih ministara koji dosta vremena provodi s nama, provodi vezano uz svoje zakone vezano i sad i u rebalans odnosno izvješća a očito ćemo se i družiti idući tjedan vezano uz proračun. Kad dobijete izvješće o izvršenju Državnog proračuna ili kad je tema proračun možete ga gledat, dakle gledate brojke, gledate stavke prihoda i stavke rashoda no međutim proračun je u konačnici jedan politički dokument iz kojeg vi vidite što je Vlada namjeravala radit, koji su to bili projekti i programi, što je od toga napravljeno i kojim smjerom ide se dalje. I u odnosu na to možete gledati i rad drugih ministarstava, možete gledati i neke druge strategije i neke druge zakone i neke druge teme i to tako treba i činiti. Jer ako se skoncentriramo samo na ovom onda su naravno rasprave na možemo se samo ponavljati i samo se razlikovati u tome da će neko onda reći u ime svoj kluba podržavam odnosno reći će u ime svog kluba ne podržavam. Kad gledate prihodovnu stranu onda prihodovna strana proračuna govori što je to bilo u prošloj godini to i ono što nas i svi upozoravaju a to je rast potrošnje, to je tema turizma. I svako tko gleda Hrvatsku, dakle kako se mi gledamo je jedna priča, mi ćemo se gledati ružičastim naočalama ili malo tamnijim naočalama, no međutim stvarno stanje je kako nas gleda neko drugi i treba malo osluhnuti na što nas oni upozoravaju. I oni nas upozoravaju da imamo problem da imamo problem tog rasta zapravo potrošnje i da imamo problem turizma. Dakle, turizam je jedan vrlo zgodna grana koja je dosta vrlo brzo vidite rezultat, no međutim hrvatski turizam definitivno ovisi o vremenu, a ove godine se pokazao jedan problem, a to je velikog broja ležajeva odnosno kreveta u privatnom sektoru, govorim prvenstveno o apartmanima, koji nisu bili do kraja iskorišteni i ja bi rekla da je tu malo onako stanje da se treba sjesti i razmisliti što i kako dalje, odnosno kakva turistička destinacija hoćemo biti. Tim više što je i ono što smo dobili od turizma u globalnoj, globalnoj slici koju imamo i u tom postotku je ono ruvno kada neko kaže sada vam je malo previše. Što zapravo hoću reći? Taj rast turizma apsolutno dobro došao, dobro došlo to da koristimo sve dobrobiti koje nam je priroda dala i da koristimo i nekakve vremenske uvjete koji su nam dali pa ljeto kreće odnosno visoke temperature kreću nešto ranije i traju nešto duže. No međutim iz turizma su se trebale razviti i neke druge gospodarske grane, ja sam davnih dana u nekoj drugoj zemlji taman sam završila fakultet slušala sam predavanje jednog ekonomista koji je rekao da proizvod recimo kad je riječ o turizmu i tad je bila riječ o turizmu jer je razvoj bio iza toga kako je Jadranska magistrala tamo od 1965. do 1967. prošlo pa je tu bio veliki razvoj kaže iz tog se je trebala razviti drvna industrija. Sve ono što koristimo za namještaj je trebao biti kod nas, dakle nije ovo što ja sada govorim i što drugi će govoriti nešto novo. Dakle, turizam je trebao razviti drvnu industriju, turizam je trebao razviti još direktno OPG-ove i u dijelu u kojem on nije to je greška koju imamo i greška koja se bi trebali voditi računa da se ne ponovi. U nekoliko navrata je samo malo da kažem o toj prihodovnoj strani je i ministar rekao, a i mislim da je i kolegica Perić prije mene spomenula dakle smanjili smo stopu dobiti a dobili smo više sredstava. Logično, postoji tamo dakle povijest je učiteljica života, postane ona drakonske mjere kad su drakonske mjere kad su veliko onda vam zapravo svi pokušavaju naći razlog kako da to izbjegnu. Ljudi koji se bave različitim ulaganjem, ja tu neću spomenut nikog s područja Hrvatske, ali izvan, kaže mi smo sretni kada nam je porezna politika takova da ne moramo izmišljati kako da ju na određeni način izbjegnemo. I svaki koji želi biti poduzetnik je sretan da mu je porezna politika takva da zapravo radi sukladno zakonu a ne da izmišlja kako da izbjegne. I tu kad dolazimo do porezne politike treba malo i čuti što strani ulagači odnosno kako nas gledaju investitori. Da spomenem mjesto Hrvatske na ljestvici …/nerazumljivo/… biznisa bit će neka druga tema ali kad malo razgovarate sa određenim ulagačima koji žele ulagati u Hrvatsku onda oni ukazuju na tri problema. Ukazuju na nestabilnost porezne politike, govore o preskupim energentima i govore na temu problema radne snage, dakle prije je bila pravosuđe, ali sad je na treće mjesto došlo a ja bih rekla da će uskoro doći na prvo mjesto problem radne snage. S tim problemom radne snage doći ćemo i do ove rashodovne strane proračuna, postoji jedna uzrečica koja kaže da čovjek štedi kad ima, kad nema, nema što štediti odnosno može se mučiti. Naša rashodovna strana proračuna ne ukazuje na činjenicu da je bilo tko htio u tom dijelu biti malo razuman i malo štediti nego se onako ponaša ima se, može se što nam se može vrlo brzo obit o glavu. Dakle, ekonomisti cijelo vrijeme ukazuju na činjenicu da bih opet na razini ja neću reći Amerike, ali na razini Europe moglo doći do recesije u posljednjih par dana slušamo to vezano uz Njemačku, to direktno ne dođe u Hrvatsku u Hrvatskoj vam to dođe ko val. Pa taj val malo ovaj traje pa onda taj val dobijemo pa će doći i do toga, dakle već sad se trebamo za to pripremiti ali teško se je unaprijed pripremati za ovakve nekakve stvari. Iz ovog izvješća iz ovog što imamo ja sam između ostalog i htjela bi ukazati na 3 stvari. Prva stvar proračun vam i kad ga radite onda on govori o odnosu prema nacionalnom programu reformi odnosno prema strategiji razvoja. Reforma je jedna zgodna riječ svi je vrlo rado koristimo i svi u startu nema nitko ko neće reć da ja sam za reformu, ali ne u svojem dvorištu. I ono što bilo koji ministar financija i bilo koji premijer će imati problem, problem su vam uvijek tema mirovinske reforme, tema zdravstvene reforme i problem koji imamo s školstvo. I kad malo gledate i neke druge zemlje ne samo iz okruženja, nego i ostale svi vidite da se muče s tim i sve dok se tu neće imati hrabrosti, a za neke stvari treba imati hrabrosti puno vam je jednostavnije imati biti pragmatičan pa onako nešto riješiti ući u jednu reformu, u startu će vam sve biti za niko nije za svojim dvorište i vi se neminovno morate zamjeriti. Zamjerit se svojim kolegama iz Vlade, zamjerit se nekom no međutim ono što sam u nekoliko navrata rekla reforme ne dolaze do ovog sabora i reforme zasigurno ne stanuju ni preko puta Markovog s druge strane Markovog trga. Druga tema o kojom bi htjela reći je odnos prema korištenju Europskih strukturnih i investicijskih fondova. Europske strukturne i dakle investicijske fondove ako ih iskoristimo Hrvatska će biti pokazna kao zemlja koja nije iskoristila ono što joj se je ponudilo i ta sredstva će ostati neiskorištena, i apsolutno ćemo i tu imati dalje problem, dakle Europska unija funkcionira na način što više iskoristiti, imate potencijal da u budućnosti još više dobijete. Ono što karakterizira, karakterizira općine i gradove da to vrlo teško koriste. S jedne strane, ja se mogu složiti da je razlog tome, ja bih rekla, nedovoljna pripremljenost, nedovoljna educiranost, nedovoljni, opće se treba vrijeme za to sve zajedno, ali s druge strane je i na određeni način strah. Ja to mogu reći na primjeru Grada Zagreba. Grad Zagreb, jer mi je to najbliže, taj proračun relativno dobro znam pa to mogu najjednostavnije pokazati. Recimo, država je pokrenula, dakle na razini države, je pokrenut posebna niša zove se energetska učinkovitost zgrada javne namjene. Projekt relativno jednostavan, moraju biti zgrade javne namjene, vrlo brzo možete vidjeti rezultat, u bilo kojoj bolnici, u bilo kojem staračkom domu, vi možete vrlo brzo vidjeti rezultat jer je to nešto što se koristi 24 sata i vi taj čas vidite da je energenta manje i sve ostalo, i sad kad uzmete, kad pogledate što je napravio Grad Zagreb, taj projekt koji je pokrenut 2014., 2015., kontinuirano su natječaji, postoje neki gradovi koji sve koriste iz tog Fonda što je najlogičnije, da koristi Grad Zagreb to ne radi. I u prošloj godini 39 objekata javne namjene je energetski obnovljeno po zagrebačkom modelu, dakle korištenje sredstva Grada Zagreba iz proračuna Grada Zagreba, zagrebački model je iz razloga što onda to mogu raditi od našeg gradonačelnika kumovi, prijatelji, prijateljevih prijatelji, a samo je sa 5 projekata aplicirano da se povuku sredstva iz Europske unije. Dakle, jedan od problema je i taj problem, jer kad povlačite, kad idete preko fondova, kad povlačite, jasna su pravila igre, točno se zna u bilo kojem trenutku može biti revizija, tako da sam ja apsolutno siguran da dio zašto nije povučeno, i to, i tu bih došla do treće teme. U nekoliko navrata kada je, kad je ocjenjivan, uopće dakle, određena dokumentacija Hrvatske, i u nekoliko navrata kad pokušate razgovarati i povući sa fondovima Europske unije, onda je mana koja nam stalno kažu, a to su izravno davanje sredstava iz proračuna pojedinim subjektima. To je kad, recimo, vi odlučite povući, vezano uz energetsku učinkovitost, ali onda pod apsolutno nejasnom ključu, netko daje potporu pojedinom, pojedinoj Općini i Grada direktno za nešto, za koje ne znamo što je. I to je onaj problem na koji je ukazala i revizija. To je onaj problem koji imamo, dakle mi imamo 556 jedinica lokalne samouprave, naravno da je uvijek ne'ko nekom, prema nekom, puno skloniji i onda direktno iz proračuna se daju izravno sredstva kroz pojedina Ministarstva koja otvori, otvori određeni natječaj, natječaj traje, imali smo slučaj 29 minuta, imali smo slučaj 2 sata, određeni znaju, javljaju se na taj natječaj i dobiju direktno sredstva, a onda naravno, kako je u realnom vremenu sve svima vidljivo, onda jedanput kad pokušavate nešto drugo, onda vam kažu ali vi imate u vašem proračunu jednu veliku dubiozu, a to je izravno davanje sredstava određenim subjektima, bez jasnih kriterija, bez jasnog načina i bez jasnih rezultata. Mi u Klubu GLAS-a i HSU, nećemo podržati ovo Izvješće, mislimo da i apsolutno smo sigurni da je za određene stvari potreba napraviti iskorak, potrebna je, za taj iskorak je potrebna određena hrabrost, iz ovog mi ne čitamo da smo u odnosu na određene reforme, odnosno na određene projekte i određene strategije razvoja napravili iskorak, bez toga nam nema budućnosti. Bez toga će kolodvori biti prepuni djece koji ne da su pokušali ovdje tražiti posao pa nisu dobili, ili su nezadovoljni, nego završe fakultet, ni ne traže posao, nego imaju spakirane kofere i idu negdje drugdje. Ali s druge strane, imamo problem i to je stanje koje zaista traži ozbiljno promišljanje i ozbiljno sjesti i ozbiljno definirati. U ovoj godini otprilike 30000 radnih mjesta je, poslodavci su rekli da mole da dobije se, dakle, da im se napravi uvoz radne snage. Kad slušate malo poslodavce oni kažu da će to biti u idućoj godini i bliže 100000, što meni izgleda, malo velika brojka, ali 'ajdemo ih slušati, ali 'ajdemo slušati ljude koji su zaista u realnom sektoru i oni kažu sve. Turizam kojemu govorimo, turizam koja je bitna stavka u našem proračunu, ljudi koji se bave turizmom, jasno ukazuju na činjenicu iduće godine imamo problem, neće imati tko raditi. Dakle, s jedne strane, mladi ljudi ni ne pokušavaju zaposlit će u Hrvatsku, sa koferima žele van, s druge strane imamo nepopunjena radna mjesta. Ova nepopunjena radna mjesta, to je zaista veliki problem, suštinski problem i to je nešto o čemu moramo svi zajedno sjesti i to je jedna od onih tema gdje bi se ova Sabornica bez obzira gdje sjedi bilo tko, u ovoj Sabornici, trebali sjesti i dogovoriti i vidjeti kuda idemo dalje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak-Taritaš. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja ću u svojoj pojedinačnoj raspravi ovom izvršenju proračuna, pristupiti na jedan malo drugačiji način, a najveći dio vremena imam namjeru posvetiti izvanproračunskim fondovima. Dakle, ovo izvršenje proračuna nam nudi nekoliko činjenica i konstatacije koje su takve i one se nažalost bez nekih stvari ne mogu značajnije promijeniti. Dakle, kad gledamo prihodovnu stranu proračuna, ćemo vidjeti da ti potrošački ili indirektni porezi čine gro prihoda državnog proračuna, da je Vlada poreznom reformom i oslobađanjem djela dohotka, davanjem dijela dohotka na raspolaganje hrvatskim građanima, potaknula potrošnju i takav način potaknula i jedan dio gospodarskog rasta i s te strane se može reći da je Vlada postigla ono što je željela. A što se tiče rashodovne strane, ona je nažalost takva kakva je već dugi niz godina. Jedino što se može reći da je Ministarstvo financija i Vlada RH, koliko toliko pod kontrolom držala rashodovnu stranu i učinila jednu značajnu fiskalnu konsolidaciju, što nam je u konačnici dovelo nas u skretanje u međunarodnom financijskom tržištu, i do jeftinijeg zaduživanjem samim tim i do smanjenja troškova kamatnih stopa jer da se nije dogodilo ovo što se dogodilo, … [[Govornik se ne razumije]] trošak za kamate bio sigurno nekoliko milijardi kuna veći. Dakle, ta naša rashodovna strana takva kakva je i da ne možemo puno učiniti zbog nečega naslijeđa proteklih vremena su trošak mirovina i trošak plaća koji su bez zdravstva, negdje oko 60 milijardi kuna. Zdravstvo sa plaćama je negdje oko 24 milijarde kuna i kada govorimo o plaćama u javnom sektoru onda ovdje treba reći činjenicu da javni sektor sa 1.1.2018. u odnosu na 1.1.2017. ne govorimo o povećanju 3% ulazi sa 6%-tni poena većom osnovicom. Jer prošle godine su izvršene 3 korekcije od 2%. I ovo izvršenje proračuna treba gledati … [[Govornik se ne razumije]] i to naprosto treba reći. Osnovica 1.1. i osnovica 31.12. za 6%-tni poena veća, ali tu je što je. Međutim, ono što, o čemu bi ja želio govoriti u svojoj pojedinačnoj raspravi, nažalost, o tome se u ovoj sabornici skoro malo ili nimalo ne govori niti prilikom donošenja proračuna, a kamo li prilikom izvršenja proračuna. Međutim, i nedavna događanja u brodogradilištu Uljanik i drugim brodogradilištima i ono što se događa u HZZO-u nažalost nas upućuju da ti financijski planovi izvanproračunskih korisnika mogu itekako biti velikih strukturnih, ovoga, strukturna opasnost državnog proračuna. I krenuti ću sa HZZO-om, nemam namjeru više ovdje voditi raspravu o tome da li je trebalo ga izdvajati ili ga nije trebalo izdvajati iz riznice. Međutim, ono s čim se nikako ne mogu složiti da trošak zdravstva u ovom trenutku imamo na nekoliko pozicija. Trošak zdravstva, da li u riznici, da li izvan riznice, bi morao biti na jednom mjestu, da se vidi točno koliko to zdravstvo košta. S druge strane, prilikom izdvajanja zdravstva iz riznice državnog proračuna, Ministarstvo financija je napisalo jedan dokument koji tada Vlada nije provela, a ni poslove Vlade druge, a to je da se mora izmijeniti onaj čl. 82. Zakona o zdravstvenoj zaštiti, da se konačno zna koliko temeljem Zakona o zdravstvenoj zaštiti u državnom proračunu RH treba osigurati troškova za zdravstvo mimo onoga što je propisano u doprinosu. Dakle, to su naprosto činjenice od kojih ne možemo pobjeći iz razloga što ministar financija ne može utjecati na neke stvari, one se događaju izvan njega. I sad mi ovdje kalkuliramo koliko, zapravo licitiramo koliko je bio nekad ovo ono. Međutim, ukupne obveze zdravstva su negdje oko 8 i 200, 8 i 300, dospjele su negdje na 3,4 milijarde kuna i to je činjenica. To je bila činjenica i za vrijeme SDP-a, to je činjenica za vrijeme HDZ-a, to je činjenica za svaki ministar financija ga frče kada mu se spomene zdravstvo jer taman podmirite nešto onda se stvaraju nekakve nove obveze i to je tako. I ja bih u financijskom planu HZZO-a želio vidjeti zapravo Izvješće, želio vidjeti tih 3 i pol milijarde dospjelih, a ne plaćenih obveza. A to ne možemo vidjeti ako imamo rascjepkano, pa ćemo kliničke bolnice voditi malo u državnom proračunu, ove druge ćemo voditi ovdje, pa ćemo županijskim bolnicama, mi ćemo im diktirati određene stvari, a one će iz decentraliziranih sredstava koje nisu dostatne proizvoditi gubitke. Možemo točno vidjeti rasprave 2002. godine kada se donosio prvi program decentralizacije tko je šta govorio tada o decentralizaciji županijskih bolnica, pa ćemo vidjeti, nažalost, to se obistinilo. I te županijske bolnice, ne svojom krivicom, nego zbog neriješenog sustava financiranja stvaraju konstantne gubitke. Dakle, to su činjenice, javna poduzeća, ministar je rekao da po Eurostatu nama u deficit ulazi i HŽ i HBOR i Croatia airlines i HRT itd. U ovom izvršenju ćete vidjeti da i ove godine, zapravo u 2017.g. je protestirano 234 milijuna jamstva danim HŽ infrastrukturi. Idemo vidjeti što se u ovom visokom domu raspravljalo 2013., 2014. prilikom donošenja proračuna kada su se davala jamstva HŽ infrastrukturi. Dakle, ta jamstva se daju u sklopu projekta restrukturiranja. I mi ta poduzeća ako nismo u stanju restrukturirati, ona će nažalost stvarati gubitke, mi ćemo pod krinkom jamstava samo vremenski prolongirati ono što bi možda bilo pametnije da svi vide da smo iz proračuna ove godine dali 500 milijuna kuna, pa da to košta 500 milijuna kuna, a ne mi ćemo dati jamstvo, to se ne vidi nigdje, pa to jamstvo dođe nakon tri četiri godine na naplatu, u međuvremenu smo izdali stotine milijuna jamstava i to se ponavlja konstantno tako. To je isti slučaj i sa brodogradnjom. Pa ja se sjećam tu rasprava 2012., 2013. kada se u deficit državnog proračuna za 2010. i 2011. ugurala kompletan trošak restrukturiranja brodogradnje. Tada je rečeno mi smo restrukturirali brodogradnju. Ako se ta brodogradnja restrukturirala, pa zašto je ta brodogradnja, prije svega Uljanik i 3. Maj od 2014., pa do danas stvorio skoro 5 milijardi gubitka. Ako je ona restrukturirana 2013. jer da je restrukturirana, ona ne bi stvorila gubitke. Druga stvar, idemo vidjeti kako su davana ta jamstva, kojim godinama, kako i zašto. I ako date nekome jamstvo, ako on radi nešto da bi to mogao napraviti, da bi mogao financirati, onda se postavlja pitanje ako on taj proizvod napravio, ako ga prodao, može imati na njemu 10, 20, 30% gubitka, ali ne može imati 100%. gubitka. Dakle, to su ti strukturni problemi na koje itekako moramo ih imati na pameti kad govorimo o tome da bi trebalo nekome dati ili nekome ne bi trebalo nešto dati. Ako nešto ne može funkcionirati onda ćemo reći idemo ako mu možemo dati svake godine iz proračuna da to bude vidljivo 500, 600 miliona nije bitno, a ne na ovakav način zaobilazit priču, jer sjećam se priče i što je najveći problem ta jamstva se u principu guraju prema HABOR-u. HABOR nije za to, HABOR je osnovan za neke druge stvari i onda nam dolazi do političkog potkusurivanja za nešto čega smo svi u konačnosti svjesni. Tom HŽ-u je dano 20 lipa onog famoznog trošarina od goriva koje su oduzete Hrvatskim autocestama dakle, 20 lipa je dobio HŽ, 20 lipa su dobile Hrvatske ceste, ali mi o ovim izvanproračunskim fondovima samo raspravljamo kad nam to služi kao moneta za potkusurivanje, međutim njihova je težina preko 30 milijardi kuna. Da li smo mi zadovoljni baš sa svim onim poslovima koje oni rade? Isto tako, drugi par cipela ajmo onda otvoreno progovoriti o ovome, a ne danas smo svjedoci licitiranja trebalo bi nekome dati tolku plaću. OK, pa tko je protiv toga nastavnici, profesori, liječnici imaju veće plaće, nije nitko, ali gledajte kad sam bio na vlasti onda sam te plaće smanjio 3% iako si pričao a više nisi u ekonomskoj krizi, pa što si tada smanjivao a sad kažeš da bi trebalo dati. Dakle, to je naš problem, kolegice i kolege mi o izvršenju proračuna za 2017. kolko je klubova danas raspravljalo, 3 kluba, 3 kluba, to govori o našoj ozbiljnosti i to govori o našoj odgovornosti. Ovo je danas bilo vrijeme ne da se ministru financija jer on nije kriv u onom trenutku kad mi usvojimo proračun onda su odgovorni neki drugi, odgovorni su oni koji su dobili ta sredstva proračuna. To je danas je bio trenutak da im se kaže gospodo jeste ili niste ovo napravili? Ali gledaj, mi 3 kluba slovama i brojkama 3 kluba raspravljaju o izvršenju proračuna, niko u svojoj raspravi danas nije spomenuo financijska izvješća izvanproračunskih fondova, nitko nije spomenuo izvješće [[Upadica: Zahvaljujem.]] o naplaćenim državnim jamstvima.
Zahvaljujem poštovani kolega Šuker, imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Siniša Varga, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Šuker, evo drago mi je da ste spomenuli bili nekoliko problema vezano za evidencije i način funkcioniranja financiranja sustava zdravstva iz vaše pozicije, imam dojam da ste to kritizirali aktualnu Vladu pa je malo oporbena bila vaši stavovi i radi se o tome, kad gledamo 300 milijuna kuna koje se planira sada sanirati sustav zdravstva, sami ste spomenuli da ima 3,5 milijarde kuna ne dospjelog, dospjelog nepodmirenog duga koji apsolutno nigdje nije evidentiran u poslovnim knjigama niti Ministarstva financija kroz Državni proračun, niti u bilancama samih bolnica. Bolnice kada donose svoje financijske planove za narednu godinu ne evidentiraju dospjela dugovanja u svojim poslovnim knjigama i to je nešto što imamo situaciju da je ta nedostatak financijske discipline rezultirali sa tim udvostručenjem dospjelog duga u odnosu na 2016. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vargi, odgovor kolega Šuker, izvolite.
Evo vidite kolega Varga, pa vi ste uspostavili ovaj sustav, znači kritika ide vama, vi ste navodno pod krinkom ako izvučemo prihode HZZO iz riznice u HZZO cvast će ruže i ovoga u zdravstvu, pa vi ste to rekli. Pa bila kritika vama, ali sam reko da nemam namjeru više pričat gdje je bolje, ovako ili onako rezultat je potpun o identičan, potpuno identičan. Nema vlade koja nije sa nekoliko milijardi sanirala zdravstvo, nema te vlade bez obzira kojoj političkoj opciji ona pripadala to znači da taj sustav na žalost nešto se događa čudno, rekao sam da kolega Fičor je potpisao taj dokument u trenutku kad se izdvajala donosila odluka o izdvajanju zdravstva iz riznice da se mora promijeniti članak 82. Zakona o zdravstvu iz jednostavnog razloga da konačno kažemo koliko to novaca u državnom proračunu mimo doprinosa iz poreznih prihoda se mora osigurati za prava u zdravstvu koja se ne pokrivaju iz doprinosa. To je to.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče sabora, kolega Šukeru kad se govori o proračunu prihodi i rashodi svi smo svjesni da su ti prihodi kroz ovih 25 godina bili jako loši, po prvi puta se prihodi suficit u državi se pojavio prošle godine, znački uvijek smo više trošili neg što smo zarađivali. Naravno ako gledamo danas Uljanik koji imamo jamstva od skoro 4 milijarde kuna pitamo se svi mi poduzetnici a zašto uvijek pomagati nekome ko bacamo kao novac u nekakvu jamu. Niko ne pita 40.000 obrta što je propalo, druga stvar poznato mi je da je prije negdje 25-30 godina u Hamburgu isto tako jedna takva firma kao Uljanik propala sa 25.000 ljudi i opće otišla u stečaj, niko je nije nikada nešto je malo ostalo ljudi koliko znam. Prema tome, mislim da ova Vlada koja je naslijedila naravno sve probleme koji su se dešavali ovih 25 godina sada su došli na vidjelo i evo imali smo suficit koji naravno opet bacamo u jamu ove godine zato što održavamo isto tako nekakav nerad, a ujedno i neodgovornost određenih ljudi koji su to vodili. I to netko treba snositi sankcije tko je to dozvolio da se tako, ako se radila neka reforma, a ta reforma nije uspjela, a [[Upadica: Kolega, kolega Mišiću, zahvaljujem.]] zašto nitko ne odgovara zbog toga. Hvala.
Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Najprije da pozdravim naše goste s juga, gore na galeriji, dakle kolega Mišiću rezultat dobrih prihoda su prije svega dobri makroekonomski pokazatelji i to što je Vlada poreznom reformom jedan dio dohotka ostavila građanima i gospodarstvu. To je činjenica. Sve drugo su priče za ovako i onako. O tome da li treba pomagat ovo ili ono o tome se govori kad se donosi proračun, proračun je poluga za vođenje ekonomske politike, međutim ja sam vam rekao što se tiče brodogradnje mene iznenađuje da smo 2013. se nas uvjeravalo da je program restrukturiranja završen. Ako je program restrukturiranja završen, kako su onda stvoreni ovi gubici u protekle 4 godine? Dakle, to su činjenice. Ajmo možemo o njima i raspravljati, ali ako uzmemo podatke koji postoje u Ministarstvu gospodarstva i Ministarstvu financija, onda ćemo vidjeti tko govori istinu i tko govori prave podatke.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. Poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani kolega, dobro da ste spomenuli ova jamstva koja su data kroz ovo razdoblje upravo za Uljanik grupu. Inače problemi koji postoje, ako vidimo da je preko 4 milijarde aktivnih jamstava, a da je u periodu od 2012. do 2016. izdato preko 3,2 milijarde, onda vidimo da je to moralo kad-tad doći na naplatu. Prema tome, ono što ste rekli, restrukturiranje se nije provelo do kraja, niti je ono bilo valjano da bi pokazalo kvalitetno poslovanje odnosno vidi se da su se ugovarali brodovi, ali da su oni zaista donosili ogromne gubitke.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Kolegice Perić, jamstvo je potpora i tu praktički možemo završiti priču. Svatko onaj tko dobije jamstvo, dobije ga temeljem određenog programa. Ako toga nema, onda on na to jamstvo nema pravo jer praktički to bi onda trebali dati svima. Jamstvo za brodogradnju koja su izdavana u određenom periodu su se dogodila nakon što nas se uvjeravalo da je program restrukturiranja završen. Program restrukturiranja nije završen, spajanje 3. Maja i Uljanika je napravljeno 2 dana prije ulaska RH u EU, kao, evo to je program s kojim smo mi restrukturirali Uljanik i 3. Maj. Dogodilo se ovo što se dogodilo i na žalost Vlada može pomoći brodogradilištima u ovom trenutku i sa jednom i sa dvije i sa pet i sa deset plaća. Međutim, ako se oni sami ne restrukturiraju i nisu u stanju napraviti brod po onoj cijeni koju su pogodili, oni će biti opet u problemima i opet će se tražiti, ne deseta, nego jedanaesta i dvanaesta plaća.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru na odgovoru. Slijedeća rasprava poštovana kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče, poštovani ministre, evo krenula je ova rasprava o izvršenju proračuna, jel se čujemo dobro [[Upadica: evo, sad je bolje.]] poštovani dopredsjedniče, poštovani ministre, danas raspravljamo o izvršenju proračuna za 2017. godinu, kretanja su pozitivna, nastavljaju se pozitivna kretanja, znači, u odnosu od 2015. kada izlazi iz recesije i kao što je primijećeno kada god su pozitivna kretanja malo klubova raspravlja, rasprave počinju sa stankama odugovlače se naši gledatelje i sve da čuju konkretne brojke iz izvršenja proračuna, a naravno i konkretne kritike i nažalost ima ih malo koji ulaze u suštinu svega. Ja bih ovdje istakla nekih 5 važnih podataka, što se tiče proračuna. Znači, imamo rast za, bruto domaćeg proizvoda 2,8%, naravno, to povećanje je došlo iz domaće potražnje. Također potrošnja kućanstva je tu, jako je simulirana i simuliranje znači dohotka. Ono što možemo reći turističke brojke su dobre, naravno oporavlja se građevinski sektor, ali ono što je isto tako, u budućem razdoblju ćemo morati voditi računa, jako rastu i cijene građevinskih usluga i to ćemo trebati ukalkulirati i u planiranja i kod javne nabave da bismo ih kasnije imali izvršenja, ne samo u proračunu, nego i stvarna broj zaposlenih imamo povećanje 2,2%. Što se tiče ukupnih prihoda, oni su ostvareni u iznosu 122,7 milijardi kuna i bilježimo rast od 5%. Što se tiče pomoći, ukupne pomoći su ostvarene na razini 8,5 milijardi kuna. I ono što se postavljalo pitanje na Odboru i općenito što nas najviše zanima koliko tih pomoći dolazi iz EU fondova, znači, dolazi ih 7,5 milijardi kuna. Što se tiče rashoda, ovdje bih naglasila, naravno, da je i rastu i iznosu rashoda su doprinijele kompenzacijske mjere za jedinice lokalne i područne regionalne samouprave od 1. siječnja 2017.-te i ovdje bih htjela također reći da svi gradovi i općine, njihovi predstavnici, saborski zastupnici koji ih predstavljaju, kada su se donosila rasterećenja i kada se smanjivao porez na dohodak, kada se je građanstvo, znači, vratio jedan iznos novaca odnosno kada su poreznom reformom su ostvarene uštede za naše građanstvo, stalno se je vikalo da će naše jedinice lokalne samouprave ostati bez proračuna, pa evo i na mom području i Sinj i Vrgorac i Metković i Ploče. Iz ovih mjera dobili su i više nego što su očekivali i definitivno nisu imali smanjenja proračuna iz razloga što se je građanstvo odnosno rad i plaće što se porezno rasterećivali. Također moramo reći da se podmirio dio obveza bolničkih ustanova. Isto tako, što se tiče rashoda za subvencije, a ovdje su pojedini zastupnici komentirali i izravna plaćanja i izravne pozive i slično. Znači, što se tiče subvencija, imamo 6 milijardi kuna i najznačajniji iznos tih subvencija se, najznačajniji iznos je 3,8 milijardi kuna i odnosi se na poljoprivredu, tu itekako imamo kriterije i tu itekako poljoprivrednici dobro opravdaju sredstva koja su dobili. Što se tiče revizije, naravno, revizija je napravila dobar posao. Ono što je sada pred nama i što kontinuirano moramo popravljati je da se moramo usklađivati da izvještavamo po EU metodologiji i tu ne možemo ništa prigovoriti da nešto od revizije možda nije napravljeno kako treba. Znači, revizija je tu napravila dobar posao. Ono što je najvažnije u prošloj godini smo izašli iz sustava prekomjernog deficita, udio javnog duga u BDP-u je dodatno smanjen za 2,7%-tnih poena odnosno sa 80,6% došli smo na razinu 77,5%, a u daljnjim izvršenjima, i za pravih 6 mjeseci ćemo moći prezentirati i puno bolje rezultate. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Dragici Roščić. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Ivan Pernar. Nije nazočan, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kada govorimo o izvršenju državnog proračuna za 2017. g. moramo se osvrnuti na nekoliko. Znači činjenica je, da već nekoliko g. imamo pozitivna gospodarska kretanja, rast BDP-a što nužno za sobom vuče i rast prihoda državnog proračuna i kao što je to ministar rekao uvodno u svom izlaganju, 2,9% mora se pozitivno očitovati u izvršenju proračuna za 2017. g. plus pad cijena odnosno, pad troškova zaduživanja, odnosno, uzimanja, izdavanje obveznica, uzimanje kredita, pokazuje se također u manjim troškovima, nego što je bilo planirano za 2017. g. Tako da jedno s drugim dovodi do toga da imamo uravnoteženiji proračun, da se može konsolidirati javne financije i da postoji određeni prostor, koji se onda nužno nameće i gdje ljudi pitaju u šta će država uložiti, šta su prioriteti RH. Da li su prioriteti RH ulaganje u naoružanje, ili su prioriteti RH ulaganja u učitelje, u obrazovanje, u sve ono šta mislim da bi trebali raditi kao država i šta bi trebao biti stvarni prioritet RH. U ovom trenutku naši učitelji i djelatnici u javnim službama, traže povećanja plaća, opravdano traže povećanje plaće, jer su potplaćeni, čitav niz g. To se je moglo opravdavati recesijom i neravnotežom u proračunu, ali sada kada postoji balans, kada se gospodarstvo 3 g. za redom oporavlja, kada imamo veće prihode u državnom proračunu i od PDV-a zbog rasta turizma, zbog dizanja PDV-a 2016. g. sada je vrijeme da kažemo, da važno nam je uložiti u naše učitelje, važno nam je uložiti u naše medicinsko osoblje, kako bi imali kvalitetno obrazovanje i kako bi imali mogućnost razvijati zemlju na način na koji to želimo, a ne da se šalje poruka ljudima koji odlaze iz Hrvatske, a jako puno ih odlazi iz Hrvatske, i oni koji su nam nužno potrebni. Zbog čega naše medicinske sestre i medicinski tehničari moraju odlaziti iz Hrvatske i tamo gdje ih trebaju dobivati 2-3 puta veću plaću, kada ovdje nismo u stanju im osigurati niti 10% povećanje plaće na godišnjoj razini. To je ono što SDP govori, to je ono što mi tražimo da se povećaju plaće ljudima koji rade, koji naporno rade svaki mjesec. Zdravstveni radnici, socijalni radnici, opet još jednom se vraćam na učitelje koji sa 35 g. radnog staža, pa onda vi meni recite gospodo iz HDZ-a da li su to adekvatne plaće imaju 6 il nešto tisuća kuna plaću. Odnosno, kada kreću u posao, imaju jedva preko 5000 kn plaću, a dajemo i tražimo od njih jedan tako plemenit i velik zadatak da nam pomognu u dizanju naše djece na noge. Znači sa te strane jasno je zbog čega oni traže povišicu i jasno je zbog čega je 3% nedovoljno i 10% je malo, ali grabi minimalno dalo i vratilo dostojanstvo tim ljudima, jer nam treba biti i onaj slogan dostojanstven život, odnosno, plaća za dostojanstven život, pošteni posao, poštena plaća za pošteni posao, nam mora biti jedan od slogana koji ovdje govorimo. A ne smijemo, ne smijemo trošiti novac, a ja sam uvjeren da na ovih 122 milijarde kn, s obzirom kako se upravlja u nekim segmentima društvom, postoje 100 milijuna kn, koje bi se mogle pametnije uložiti i 100 milijuna kn koje cure na ko zna kakve načine. Većina službenika u našem javnom sektoru, u državnoj službi je korektna, ali postoji jedan dio službenika i ne mogu se ne prisjetiti jedne anegdote, kada sam bio ministar, dolazio sam, ne kako to kaže g. Mikulić na posao s vozačem, u poseban lift samo za Marasa, čovjek laže, evo to mogu ovdje reći pred svima, nego sam dolazio na posao, kao vjerojatno jedini ministar, sa svojim autom. Jer sam imao malu djecu, koju sam morao ostaviti u vrtić i nisam vozačem dolazio na posao. Znači nije ništa neobično da HDZ-ovac, ovdje u Hrvatskom saboru laže, ali ovo sam morao reći, znači čovjek laže. Ali, šta sam tamo vidio, kada sam došao. Parkirao sam svoj Peugeot 5007 ukoliko želite znat koji sam auto tada vozio, kraj jednog bijesnog Audija, šestica nabrijan sportski, itd. I pitam se, pa čiji je ovo auto? Čiji je ovo auto kraj mojeg svako jutra tu parkiram, ministar, znači u Peugeot koji je negdje koštao 100-tinjak tisuća kn ili manje, kraj auta, koji očito vrijedi više 100 tisuća kn, a znam da nije državni ni ministarski. Kako jedan službenik sa plaćom od 10000 kn može imati ili 11000 kn može imati uopće takav auto? I pitam čiji je ovo auto, i znate šta mi kažu? Kako se zove taj državni službenik? Andrija Mikulić, Andrija Mikulić je u Ministarstvu gospodarstva kao službenik mogao sebi priuštiti takav auto i dok to ovdje ne razjasnimo kako je to moguće uopće da netko uopće ima više stotina tisuća vrijedan Audi 6 i dolazi na posao i muči se za tu plaću, kako je moguće da uopće uštedi taj novac, neće mu biti dovoljno transparentni i nećemo moći reći hrvatskim građanima, kako je 122 milijarde kn potrošeno na potrebe koje oni imaju iz proračuna. Kako je moguće da službenik, državni Andrija Mikulić vozi više stotina tisuća vrijedan Audi A6 ili, i još sportski, nabrijan, čovjek ne može voziti, normalno i mora to biti sportski auto. I onda još ovdje drži lekcije i prodike svojim kolegama i laže da me netko dovodio u poseban lift. I to je ono o čemu mi ovdje moramo govoriti. To je ono kako moramo raskrinkati te ljude koji nažalost u ime hrvatskih građana se danas za zube, zubima drže za fotelju u Gradskoj skupštini i mole Boga, mole Boga, još jednom kažem da Milan Bandić kupi tri zastupnika kako bi ostali predsjednici Gradske skupštine. I pojave se tu i tamo kada ih netko nazove iz HDZ-a da održe govor za govornicom i kažu neistinu, odnosno laž koju sam malo prije demantirao. Naravno da ljudi koji gledaju 122 milijarde kuna proračuna se pitaju kako je moguće da je službenik Mikulić imao tako vrijedan auto. To se svi pitaju, stvarno im nije jasno. I sa te strane moramo biti apsolutno transparenti i moramo biti pošteni prema građanima RH i reći im kako se javni novac i na koji način se javni novac troši. I zato još jednom kažem i vraćam se na početak. 3%-tno povećanje je 6 stotina i nešto milijuna kuna, čuo sam na odboru kada je to kolegica govorila. Znači 10% bi bilo negdje oko 2 milijarde na godišnjoj razini zato da naši ljudi ne odlaze iz Hrvatske, zato da medicinske sestre ne odlaze i tehničari ne odlaze iz Hrvatske. Zato da naši učitelji koji rade naporno sa našom djecom ne odlaze na dodatne poslove i mogu se u potpunosti sa punom energijom posvetiti njima jer sa 5 tisuća kuna sa kolegom u razredu imati 25.-ero ili 30.-ero djece nije lagan posao, jedan od najodgovornijih poslova koji postoje u RH. I moramo omogućiti našim učiteljima dostojanstven život. I zbog toga, mislim da u ovom proračunu i za 2017. ali i pogotovo i za 2018. i 2019. je bilo više prostora a za 2019. to možemo još iskorigirati je bilo više prostora kako bi omogućili da ovo povećanje od 10% za naše učitelje bude realizirano. To je nešto o čemu ovdje moramo govoriti, to je nešto što je nužno kako bi ljudima vratili vjeru i kako bi ljudima omogućili da ostaju u Hrvatskoj. Poštena plaća za pošten posao. To je slogan za koji bi se mi svi ovdje trebali boriti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu, ja bih vas lijepo molio da se držite teme. Tema nije Mikulić i njegov auto i vaš auto. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine Maras, rekli ste svoje, ja vas molim da se ubuduće klonite takvih izričaja i takvog načina ophođenja i da koristite malo primjerenije riječi u ovom Visokom domu. Imamo nekoliko replika, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja sam isto u jednom trenutku pomislila kakve veze činjenica da gospodin Mikulić voli skupe igračke poput skupih automobila ima sa Hrvatskim saborom ali onda zapravo kada malo dublje pogledate onda vidite da to itekako ima veze sa Hrvatskim saborom. Jer ako vama Hrvatski sabor donosi, upregne sve svoje snage da donese jedan zakon kojim će izdvojiti sve državne inspekcije i staviti pod jednu kuću, kako bi mali Andrija mogao postati veliki državni inspektor i ovladati cijelim inspektoratom u Hrvatskoj onda to itekako ima veze sa stvarnošću u Hrvatskoj i s činjenicom da će ova zemlja dok god se tako radi i razmišlja i dalje će biti važnije naoružavanje borbenim avionima, puškama i oklopnim vozilima nego naoružavanje znanjem. I dalje će prioritet ovog proračuna biti nažalost naoružanje i kako pomoći malom Andriji da postane veliki inspektor a manje kako postati profesorima da grade društvo znanja i bolju budućnost u Hrvatskoj. To je tužno, ali nažalost u Hrvatskoj ništa nova što bi rekli, na zapadu ništa nova, na istoku iste priče. Ja sam mislila da ćemo mi barem u onom trenutku kada postanemo formalna članica EU više težiti ka tome da usvojimo neke pozitivne zapadne vrijednosti no nažalost tomu nije tako.
Zahvaljujem kolegice, ja bih vas molio da pripazite malo na vrijeme. Odgovor, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo Glasovac, rekli ste u biti šta je poanta i šta naše ljude smeta. Dok oni vide da se trguje, da se pokušava ostati na funkciji pošto poto kao što to radi HDZ u gradu Zagrebu i Andrija Mikulić koji želi, zaštitarima se okružio u Gradskoj skupštini ne bi li ostao predsjednik Gradske skupštine. I kažem još jednom, Boga moli da Milan Bandić kupi trojcu ili politički istrguje sa trojicom kako bi on ostao na vlasti u gradu Zagrebu. I to je sramotno, to naši ljudi vide i kakva će biti poruka našim mladim ljudima u Hrvatskoj kada vide takve primjere. Umjesto da se ogradi HDZ kao stranka od toga on čak i sudjeluje u toj vrsti trgovine, u toj vrsti političke simbioze trgovinske kakva vlada u gradu Zagrebu. Trebali bi se svi od toga ugraditi, nažalost to kod nas nije slučaj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Maras. Uz najbolju volju zaista u vašem odgovoru nisam prepoznao ništa što se odnosi na ove dvije točke dnevnog reda. Kolegica Glasovac je bar odradila jednu bravuru pa se prebacila na kraju na proračun a vi ništa niste napravili. Dakle ja vas molim da se držimo teme o kojoj raspravljamo, odnosno o ove dvije objedinjene točke dnevnog reda. Izvolite kolega Borić, replika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras mislim da nije neka osobita hrabrost napasti nekoga u Saboru koga nema, tko vam ne može odgovoriti. Zaista nije u redu. Ja ne želim ulaziti u vaš rad sa gospodinom Mikulićem ali tema je sasvim neka druga i ne vidim tu veliku hrabrost. Ali upozoriti ću na nešto drugo što se tiče znači situacije oko vaše priče o učiteljima i njihovim plaćama. Jedan naslov 19.7.2012. godine, tu uredbu znači ministri donose ili ne donose. Vi ste bili ministar u toj Vladi. Naslov Milanović i Jovanović ispričali se učiteljima zbog manjih plaća. Ukinuta uredba o povećanju plaća za 357 ili 9% prema izračunima u kolovozu će biti isplaćena plaća manja i do 700 kuna. Znači, ta jedna doza zaborava + licemjere, onda stvori ovakvu jednu raspravu i kažete što ova Vlada radi za učitelje i profesore. Pa ponudila je, ja mislim, onoliko koliko to državni proračun može napraviti. Ali vi, smanjite plaće i napadate i govorite o velikoj zaštiti [[Upadica: Zahvaljujem.]] upravo tih ljudi kojima ste smanjili plaće [[Upadica: Zahvaljujem.]] kao prva odluka vaše Vlade.
Kolega Borić. Kolegice Glasovac, molim vas, niste dobili riječ. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa. Kada govorimo o izvršenju državnog proračuna za 2017. nevjerojatno je da vi mene prozivate zašto gospodina Mikulića nema ovdje. Pa kako da ja osiguram njegovu prisutnost? Šta da napravim? Kako da ga namolim da dođe i da izvršava svoju obvezu ovdje prema hrvatskim građanima, prema Zagrepčanima, doduše, onim malobrojnim koji su ga birali. Znači, njega je biralo jedno 12 puta manje ljudi u izbornoj jedinici, nego mene i sa te strane mi nije jasno kako da o izvršenju proračuna govorim ovdje kvalitetno kada takvo utjecajnog i popularnog zastupnika u HS-u nema? Znači, meni je žao što njega nema, nema tu veze o hrabrosti. Ja bih volio da je on ovdje, pa da može čuti sve ovo, a što se tiče plaća, ja vam kažem da nisu smanjene plaće, nego su povećani koeficijenti i na taj način su plaće ostale istoga iznosa. Ali opet to nije važno, sada treba ići 10% plaća gore. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, ako imate tako jaku potrebu komunicirati sa drugom stranom, kolega Borić, molim vas, ja vas ponovno molim kolega Maras da se držimo teme koju ste uvodno dotaknuli, a sve ostalo nema veze sa temom i točkom dnevnog reda. Imamo povredu Poslovnika, poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Povreda čl. 238 opetovano, ja mislim da je kolega Maras zaslužio jednu opomenu barem jer se danas u svojim izlaganjima uopće nije držao teme dnevnog reda i na vaše upozorenje nastavio o kolegi Mikuliću. Ja predlažem da se s njim sastanete izvan ove sabornice, pa riješite međusobne odnose. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac. Već sam zamolio kolegu Marasa da se drži teme, pa nadam se da će se on toga i pridržavati u narednim odgovorima na replike. Imamo slijedeću repliku poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, postavili ste pitanje zašto ljudi odlaze iz RH. Da odlaze zato što ljudi do sada ove Vlade koje su vodili ovu Hrvatsku državu su sve vodili u propast. Druga stvar, … [[Govornik se ne razumije]] pitanja auta koja ste spominjali kolegu, kolegu ste optužili. Ako hoćete reći, ja vozim auto od 440 000 i dolazim ovdje u Zagreb, sharan, nisam ljubomoran na ljude koji voze Audie, Mercedese i BMW-e, ne znam kako su zaradili to, imaju neke institucije koje trebaju ispitati. Međutim, ja vas pitam, vi ste bili ministar, kakvo ste imali iskustvo da vodite jedno ministarstvo kada vas je netko stavio da budete ministar, da li ste imali iza sebe nekakav rad, nekakvo dokazivanje kroz sposobnosti i sve ostalo, ali vidim da ste u Saboru jako sposobni da perete sve što se može oprati, a u stvari iza vas ne postoji podloga koju bi vi mogli reći to je to što sam ja radio i znam šta radim i šta pričam. Hvala.
Poštovani kolega Mišić zahvaljujem. Također tema o kojoj raspravljamo i to ponovno ponavljam prije odgovora gospodinu Marasu, dakle, Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017., te Izvješće o objavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. godinu, dakle, to su točke dnevnog reda o kojima raspravljamo. Odgovor, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Teško je odgovoriti baš u totalno proračunu kada je kolega Mišić govorio o svemu, samo ne o proračunu. Znači, ja ovdje prvo moram, evo, čestitati kolegi Mišiću da je on kao iskusan poduzetnik ušao u HS. Ali jedina stvar koja je malo nelogična, kažete da su sve Vlade radile do sada loše, pa ljudi nisu odlazili, a da sada ova koja radi najbolje do sada, 100 000 ljudi prošle godine odlazi, znači tu moramo biti vrlo precizni kada govorimo nešto o tome i naravno se veže to i uz izvršenje proračuna. A što se tiče toga kako je tko i šta i kakav legitimitet ima, gospodine Mišiću, ne znam na kojoj ste vi listi izabrani, čini mi se da ste izabrani sa Ivanom Pernarom na listi ako se dobro sjećam. A sad vjerojatno 99% ljudi uopće ne zna šta zastupate i koga zastupate u HS-u. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Maras, vi se sjećate, došli smo u Vladu u situaciji kada je RH grcala u dugovima, kada je deficit u prethodnoj godini 2011.-oj prešao 20 milijardi kuna i kada je trebalo fiskalno konsolidirati državu i kada smo se ispričavali ljudima zato što radimo odgovoran posao i proračun dovodimo u neke razmjere u kojima on treba biti. To je realna situacija bila. Ja ne znam kako kolega Borić i neki drugi, s druge strane sabornice, ne žele to priznati, reći ili barem konstatirati kao činjenicu. Prema tome, neki dan je Jutarnji list objavio članak u kojem je analizirao Vlade i njihov doprinos fiskalnoj konsolidaciji u cijelom ovom vremenu krize i naravno, Milanovićeva Vlada je bila ta koja je najviše doprinijela fiskalnoj konsolidaciji i to je tako bilo i tako je moralo biti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grčiću, pa to je jasno samo po sebi, to i neovisni stručnjaci govore jer nemoguće konsolidirati financije javne bez da se napravila neka podloga. I 2016. i 2017. je bio rast. Kuda sreće da je bilo 2011., 2012. rast od 3%, da je to HDZ ostavio iza sebe vjerojatno ne bi danas uopće govorili o nikakvim deficitima, smanjivanjima, pokušaju štednje itd. Sa te strane, ljudi znaju da nije moguće napraviti u jednu godinu čarobnim štapićem sve, nego da se neke okolnosti moraju posložiti, tako da rast koji se sada ostvaruje i podloga, napravljena je puno prije nego što je HDZ-ova vlada uopće došla u poziciju.
Zahvaljujem kolega Maras. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Maras, žalosna je činjenica da vi o temi godišnjeg Izvješća državnog proračuna razmatrate kadrove, prokazujete određene ljude, evidentno je da ste vi frustrirani. Ja vas pitam gdje je nestao SDP u Zagrebu, gdje je nestao SDP u Hrvatskoj? Osnovna pouka dakle, kada govorite o kadroviranju, prvo morate pobijedit da biste kadrovirali, znači to vam je osnovno, vi bi kao iskusni političar to trebali znat, a ako govorite o oporbi, ja razumijem da ste vi oporba, da morate kritizirat, ali ugledajte se na uvaženu kolegicu Anku Mrak-Taritaš, koja je i u Skupštini i u Hrvatskom saboru, vrlo kvalitetna oporba koja priča argumentirano, a ne nabacivanjem blata prema ljudima, pogotovo kad ih nema u vašoj nazočnosti.
Zahvaljujem kolega Ćelić. Također, malo ste samo dotaknuli temu, ja znam da ste vi po struci psihijatar, ali nemojte molim vas takve dijagnoze davat' nikome, barem javno tu od kolega, jer nemate na to pravo i molim vas sklonite se takvih stvari u budućnosti. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Ja još jednom apeliram da ljudi iz HDZ-a mene ne mole da osiguram prisustvo kolege Mikulića kada se raspravlja o ovako važnoj temi. Ja za to nisam odgovoran. Volio bih da je on ovdje, da možemo diskutirati i raspravljati, ja i on. A što se tiče frustracije, većina hrvatskih građana je gospodine Ćelić frustrirana kupovinama koje se obavljaju u Hrvatskom saboru i u Gradskoj skupštini. Vi to opravdavate i vama je to normalno. A vjerujte mi, većina ljudi je frustrirana tim, ja se ne sramim što me to frustrira, ta nepravda, trošenje javnog novca kojeg vi podržavate za privatne i političke svrhe, i ja se protiv toga borim. Borit ću se do zadnjeg daha dok god sam zastupnik u Hrvatskom saboru i dok sam u političkom javnom životu, i tog me nije sram, umjesto da i vi budete frustrirani tim, vama to paše i ponašate se kao da je to normalno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Bulj. Nije nazočan. S ovime smo iscrpili sve rasprave po ove dvije objedinjenje točke dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem zamjeniku glavnog državnog revizora, gospodinu Jozi Serdarušiću, i pomoćnici glavnog državnog revizora, gospođi Vesni Kasun, na sudjelovanju u ovim raspravama i obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovim točkama kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017. godinu. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 10 suzdržanih i 44 protiv donesen Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru donošenje: 1. Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 1 suzdržan i 51 protiv donesena odluka kako je bila i predložena. . / .2. odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana hrvatskih cesta za 2017. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 za, 1 suzdržanim i 51 glasom protiv donesena i ta odluka. 3. odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranju štednih uloga i sanaciju banaka za 2017. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 53 protiv donesena i ova odluka. 4. odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2017.g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 1 suzdržan, 53 protiv donesena i ova odluka. 5. odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2017. g. molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 52 protiv donesena navedena odluka. 6. odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2017. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 1 suzdržanih i 52 glasa protiv donesena i ova odluka. Na temelju čl. 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti čl. 16. stavka 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti izvještaja o primjeni fiskalnih pravila, Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru donošenje godišnjeg izvješća o primjeni fiskalnih pravila za 2017. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 11 suzdržanih i 44 protiv, donesen godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2017. g.
Poštovane kolegice i kolege, sada prelazimo na sljedeće točke dnevnog reda, koje smo već objedinili. Dakle, raspravljat ćemo o slijedećim točkama: Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2018. i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2018. godine. Druga točka Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu, sa prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2018. godinu i projekciju planova za 2019. i 2020. godinu, s obrazloženjima za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, za Centar za restrukturiranje i prodaju, za Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. I treća točka dnevnog reda, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu, II. čitanje, PZ broj: 497. Dakle, ove tri točke dnevnog reda smo objedinili u raspravi u jednu. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli nadležni Odbori za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu i Odbor za ratne veterane. Pozivam predstavnika predlagatelja, poštovanog ministra financija, gospodina Zdravka Marića da nam da dodatno obrazloženje Prijedloga ove tri točke objedinjene u raspravi. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Evo, ove objedinjenje tri točke, pa ću u ovih 30 minuta nastojati sve pokriti, ono što je relevantno jesu na neki način jedna s drugim poprilično povezane. Dakle krećemo sa polugodišnjim izvještajem. Kao i ovaj za cijelu godinu, sadrži sve elemente koji su propisani Zakonom. U prvih 6 mjeseci 2018. godine, bruto domaći proizvod porastao 2,7%, u istom vremenu i inflacija 1,4%, industrijska proizvodnja 0,4%, promet od trgovine na malo 3,9%, građevina 3,0%, broj noćenja turista 8,8%, dakle to je onako u najkraćim mogućim crtama makroekonomski pokazatelji. Što se tiče prihodne strane proračuna, ukupni prihodi državnog proračuna u prvom polugodištu 2018. godine, ostvareni su u iznosu 59,9 milijardi kuna, što je na međugodišnjoj razini porast od 2,9% ili 46,5% godišnjeg plana. Porezni prihodu naravno su najznačajniji, poglavito u prvih 6 mjeseci, dakle da kažem da je 35,4 milijarde kuna prikupljeno. Što se tiče pojedinih poreznih prihoda, preskačem, više ne spominjem prihod od poreza na dohodak, on više nije prihod državnog proračuna nego samo lokalne samouprave, pa onda krećem s prihodom od poreza na dobit, ostvaren je u iznosu od 4,9 milijardi kuna što je 58,3 godišnjeg plana, dakle čak i nešto iznad, iznad plana u prvih 6 mjeseci, na međugodišnjoj razini on je od prilike smanjen za oko 1%. Što se tiče prihoda od poreza na dodanu vrijednost, oni su ostvareni u iznosu 22,5 milijarde kuna, što je povećanje od 4,9%, vi znate da s 1.1.2018. smo imali nekoliko izmjena, od priznavanja 50% troškova nabave i održavanja automobila i prijevoznih sredstava u službene svrhe do povećanja praga za ulaz u sustav PDV s 230 na 300 tisuća kuna. Prihodi od posebnih poreza i trošarina 7,1 milijardu, povećanje od 7,3%, prihodi od doprinosa u prvom polugodištu 2018. godine 12,2 milijarde kuna, međugodišnje povećanje 7,5% najvećim dijelom kao rezultat pozitivnih trendova na tržištu rada. Što se tiče rashodne strane proračuna u prvih 6 mjeseci izvršeni su u iznosu od 61,8 milijardi kuna što je 46,4% godišnjeg plana u odnosu na isto razdoblje prethodne godine povećanjem 3,3%. Kada gledamo ukupno rashode prvih 6 mjeseci 2018. godine kao i inače treba naravno razdvajati onaj dio koji se odnosi na opće izvore u odnosu na ono što se odnosi na tzv. ostale izvore, poglavito europske pomoći. Rashodi za zaposlene u prvih 6 mjeseci su izvršeni u iznosu od 13,6 milijardi kuna što je povećanje od 744 milijuna kuna u odnosu na godinu prethodnu, odnosno na isto razdoblje prethodne godine prije svega kao rezultat primjene kolektivnih ugovora kao naravno i prenašanja onih svih efekata, korekcija, osnovica plaće državnih i javnih službenika iz 2017. Materijalni rashodi izvršeni su u iznosu od 5,4 milijarde što je povećanje 130 milijuna kuna ili 2,5%, 41,2% plana godišnjeg. Financijski rashodi 4,8 milijardi kuna što je također nešto ispod 50% ukupnog plana, godišnjeg plana za 2018. Rashodi za subvencija izvršene su u prvih 6 mjeseci 3,5 milijarde kuna što je 54,2% planiranih sredstava. Vi i sami znate da obzirom da na subvencije najveći dio odnosi se na subvenciju u poljoprivredni, upravo i je prva polovica godine u pravilu ona gdje se veći dio sredstava izvršava. Što se tiče pomoći danih u inozemstvu i unutar opće države, oni su izvršeni u iznosu od 6,6 milijardi kuna. I dalje najznačajniji dio toga se odnosi na naš doprinos proračuna EU ali i transfer HZZO-u, cestama, pomoći ... [[Govornik se ne razumije.]] funkcije kao i ostale pomoći. Što se tiče naknada građanima i kućanstvima, najveći dio se odnosi na mirovine i mirovinska primanja 19,4 milijarde kuna. Početkom ove godine imali smo jednu korekciju, indeksaciju od 1% ali naravno i svi oni efekti prošlogodišnjih indeksacija, priljeva novih umirovljenika kako to obično u pravilu i biva. Naknada u socijalnoj skrbi izvršene su u iznosu od 1,1 milijardu kuna od čega najznačajnija zajamčena minimalna naknada, osobna invalidnina te doplatak za pomoć i djecu i njegu su ovome najviše doprinijeli. Za dodatni porodiljni dopust i opremu za novorođeno dijete izdvojeno je 768 milijuna kuna što je također povećanje za nekih 200 milijuna kuna u odnosu na isto razdoblje prethodne godine kao što je i doplatak za djecu koji je izvršen 613,5 milijuna kuna. Od ostalih rashoda, oni su izvršeni u iznosu od 3,2 milijarde kuna, najvećim dijelom transferi HAC-u i HŽ infrastruktura. I na kraju rashodi za nabavu nefinancijske imovine izvršeni su u iznosu 873 milijuna kuna. Kada ovim rezultatima pribrojimo i izvanproračunske korisnike o kojima također danas raspravljamo a to su ukupni prihodi 15,9 milijardi kuna za njih 6, rashodi 14,2 milijarde kuna. I mogu reći da su, ja bih rekao svih 6 polučili u prvih 6 mjeseci i bolji rezultat od onoga što je prvotno bilo planirano. Kada tome dodamo i izvješće koje nije predmet naše današnje rasprave, lokalne samouprave ali kada to sve skupa konsolidiramo za opću državu, prvih 6 mjeseci, dakle rezultat ću opet usporediti i u odnosu na prvih 6 mjeseci 2017. godine ali i općenito na ukupni plan za ovu godinu. Rezultat je da je u prvih 6 mjeseci ove godine proračun opće države prema ESA 2010. metodologiji, odnosno prema metodologiji u koju mi moramo uključiti naravno i sve ostale korekcije u suficitu 1,6 milijardi kuna ili 0,5% BDP-a koji kada gledate u odnosu na godinu prethodnu kada smo prvi puta kod izvješća za prvih 6 mjeseci 2017. godine prvi puta uopće izgovorili riječ suficit, evo sada vidite da je u prvih 6 mjeseci 2018. godine taj rezultat još i bolji. Međutim, sada u sljedećoj točci ćemo raspravljati i rebalans proračuna za iduću godinu pa ću se osvrnuti i na ukupni planirani rezultat za 2018. godinu. Što se tiče tog izvještaja rebalans proračuna za ovu godinu, dakle, odnosno izmjena i dopuna državnog proračuna. Dakle, ovo su sve što sam rekao u okviru prvih 6 mjeseci, ti trendovi su se dobrim dijelom prenijeli i na ostatak godine ili na nastavak godine pa nema potrebe sada ponavljati ponovno makroekonomske rezultate ali mogu odmah krenuti i na prihode državnog proračuna. Dakle, prema ovome rebalansu ili ovim izmjenama i dopunama naše projekcije kažu i novim planom se planira povećanje ukupnih prihoda državnog proračuna sa 129 na 129,2 milijarde kuna. To je ukupni prihodi a sada idemo napraviti raščlambu po pojedinim. Dakle kada gledate porezne prihode predviđa se rast od 2,1 milijardu kuna ili 2,7%, najviše od PDV-a, PDV je planiran u okviru ovoga prijedloga u iznosu 51,1 milijardu kuna što je rast od 3,1%. Dakle s jedne strane ta pozitivna kretanja u gospodarstvu, bilo da govorimo o ukupnom BDP-u, bilo da govorimo o osobnoj potrošnji, bilo da govorimo u turističkim pokazateljima kao i naravno povećanje raspoloživog dohotka. Porezna dobit planirana u iznosu od 8,4 milijarde kuna što je povećanje 1,3%, doprinosi 24,9 milijardi kuna ili rast od 2,6% također u skladu sa povoljnim kretanjima na tržištu rada. Prihodi od administrativnih i upravnih pristojbi, rast od čak 18%. Što se tiče smanjivanja prihoda državnog proračuna pomoći su smanjenje u odnosu na originalnu projekciju za 2,6 milijardi kuna najvećim dijelom dio koji se odnosi na povlačenje sredstava iz europskih fondova. Prihodi od imovine, smanjenje od 434 milijuna kuna u odnosu na originalni plan. Što se tiče rashoda državnog proračuna, dakle rashodi, ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna za 2018. godinu planirani su u iznosu od 131,7 milijardi kuna što je 1,6 milijardi kuna manje u odnosu na originalni plan. Kada napravimo ovu raščlambu, ovi opći izvori, dakle, tzv. nacionalna sredstva, koja financiramo iz svih ovih općih izvora i primitaka, poput poreza, doprinosa i sl. oni se u okviru ukupnih limita zadržavaju na istoj razini, dok ovo smanjivanja je praktički u potpunosti na ovim ostalim izvorima. E sada tu moramo reći da je unutar samih razdjela pojedinih proračunskih korisnika, napravljen značajan iznos do sada već preraspodjela pojedinih ministarstva unutar svojih razdjela određene uštede koje su preraspodijelili za neke dr. namjene, tako ću izdvojiti između ostalog ministarstva rada i mirovinskog sustava, sva praktički nedostatna sredstva su manje-više unutar svog razdjela pronašli, isto tako unutar Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, jedan dio koji će se dodatno transferirati županijskim upravama za ceste, također su pronašli unutar svojih preraspodjela, ali kada gledamo ukupni proračun, koliko on, zapravo je, ponoviti ću još jedanput smanjen za milijardu i 600, dakle, kada gledate ukupne, sve skupe uštede u državnom proračunu, najveći dio odnosi se na Ministarstvo financija, 1,1 milijardu kn, od čega najveći dio, opet, već 3 g. za redom, se odnosi na smanjivanje rashoda za kamate. Što se tiče onoga na što se najviše u rebalansu proračuna preraspodjeljuje odnosno, izdvaja dodatno, prvo ću spomenuti sustav zdravstva u iznosu 405,3 milijuna kn, od čega za dospjele obveze bolnica, bilo da govorim o državnim, bilo da govorim o županijskim iznos od 305,3 milijuna kn, od čega je još dodatnih 147 milijuna kn, zapravo osigurano unutar preraspodijelim ministarstva zdravstva. Također transfer HZZO za naknade za bolovanje iznad 42 dana, u iznosu od 100 milijuna kn. Također imamo i obveze po sudskim sporovima. Vi sami dobro znate, da brojne od tih odluka, odnosno, presuda sudova, u konačnici, kada su protiv RH, onda imamo obvezu kada postaju pravomoćne obvezu plaćati, ne samo glavnicu, nego naravno i sve pripadajuće kamate. Samo u ovom rebalansu proračuna, predviđeno je dodatnih 312,6 milijuna kn, upravo prema sudskim sporovima, koje država, kao središnja država izgubila. Što se tiče ostalih preraspodjela, svakako ću spomenuti dodatna sredstva za mirovine u iznosu od 270 milijuna kn opet ću ponoviti, u cijelosti je osigurano unutarnjem preraspodjelom ministarstva rada i mirovinskog sustava, potom ostali rashodi za zaposlene, prije svega primjena kolektivnog ugovora, koji se odnose dobrim dijelom na prijevoz, ali i neke druge odredbe 184 milijuna kn. Doplatak za pomoć i njegu i osobnu invalidninu 104,5 milijuna kn, dodatno, dodatni porodiljini dopust u iznosu od 92,9 milijuna kn dodatno. Fond za sufinanciranje europskih projekta 80,9 milijuna kn, te plaće u iznosu od 63,1 milijuna kn, kod pojedinih ministarstva, poput Ministarstva unutarnjih poslova, za demografije, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, te Ministarstvo kulture, opet ponoviti ću zbog primjene kolektivnih, … [[Govornik se ne razumije.]] kolektivnih i podzakonskih akata. Kada gledamo ekonomsku klasifikaciju državnog proračuna, rashodi za zaposlene, sada prema ovom rebalansu za cijelu ovu 2018. g. planirani su na razini 28,3 milijarde kn, materijalni rashodi na 13,4 milijarde kn, financijski rashodi 9,3 milijarde kn, subvencije 6,7 milijardi kn, pomoć dane u inozemstvu unutar općeg proračuna 15,8 milijarde kn, naknade građanima i kućanstvima 47,8 milijarde kn, ostali rashodi, 6,9 milijardi kn i na kraju rashodi za nabavu nefinancijske imovine 3,8 milijardi kn. Tijekom naravno i rasprave, moći ćemo ući u pojedine detalje pojedinih kategorija, ali ovo sumarni prikaz dijela koji se odnosi na rashodnu stranu državnog proračuna prema ekonomskoj klasifikaciji. U prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna 2018. g da bi ipak, moram reći nažalost, napravili jednu razliku u odnosu na isti ovakav slučaj prije godinu dana, kada sam isto ovako pred vama stajao i prezentirao ili na neki način obrazlagao tadašnji prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2017. g. gdje smo na više-manje sličan način konstatirali, imamo višak prihoda, u odnosu na originalni plan, rashode, ne probijamo u smislu limita, radimo interne preraspodjele, radimo sukladno određenim uštedama koje smo napravili i prošle g. također najvećim dijelom na rashodima za kamate, preraspodjeljujemo za određene namjene sjećate se prošle g. i onda je zdravstvo bili praktički glavni, možemo reći, nazvati ćemo ga, kolokvijalni konzumenti dodatnih sredstava, ali i neke druge stvari na koje smo preraspodjeljivali, sve bi ostalo manje-više isto. Međutim, ovdje moramo još jedan element apostrofirati a to je činjenica, da ono što se kolokvijalno u proračunu zove ispod crte, ali je sastavni dio državnog proračuna, prema nacionalnoj metodologiji, ne ulazi, ali prema europskoj metodologiji ESA 2010. itekako ulazi u obuhvat ukupnih javnih financija, je situacija, s tzv. jamstvenom pričuvom. Jamstvena pričuva, će sad dulji niz g. tradicionalno, ja bih rekao, planira u iznosu od 265 milijuna kn i koja se u pravilu koristi za protestirana jamstva različitih entiteta, za koje država jamči. Do sada su ti iznosi bili u pravilu i u globalu, zapravo iznosa gdje jamstvena pričuva bila više nego dovoljna za podmirenje svih tih obveza. Ove g. nažalost imamo situaciju da je jamstvena pričuva višestruko nedostatna za ukupno podmirenje obveza, zato se ovim izmjenama i dopunama predlaže povećanje iste za 2,6 milijardi kn, dakle, sa 265 milijuna originalno na 2 milijarde 865 milijuna kn, i sami dobro znate da je isključivi razlog ovog povećanja i prijedloga povećanja protestiranje jamstava za grupaciju Uljanik. Nešto što ja vjerujem da ste brojni, mnogi od vas već pročitali, odnosno, pogledali izvješće koje vlada u okviru jednog svog zaključka donijela prije nekoliko tjedana, gdje na jedan vrlo jasan, pregledan, kratak i transparentan način, zapravo prezentirano kompletno izvješće o stanju aktivnih jamstava. Aktivna jamstva u ovom trenutku su do iznosa čak 4,3 milijarde kn. Neka od njih su već protestirana, kako zbog toga što su određeni krediti, financijski ili činidbeni zapravo već u dospijeću, a neki od njih su i protestirana iz razloga što je došlo do značajnog otkazivanja pojedinih brodova. Za gradnju tih brodova su svojedobno bila aktivirana odnosno povučena državna jamstva tzv. činidbena ili avansna, za avansne isplate, koje se u konačnici nije realiziralo i ti brodovi neće biti napravljeni, izgrađeni i temeljem toga, mi prema našim projekcijama u Ministarstvu financija i Vladi, a temeljem svih informacija kojima raspolažemo, predviđamo da će do kraja godine ovo biti, ja bih na žalost morao reći, i minimalni iznos. U svakom slučaju, ovih 2,6 milijardi kuna je nešto što sada predlažemo u okviru izmjena i dopuna državnog proračuna do kraja godine. Jedan dio će biti i predmet naše rasprave kada budemo kroz nekih 7 do 10 dana raspravljali i o Prijedlogu proračuna za 2019. godinu, pa ćete vidjeti da će se jedan dio tih protestiranih jamstava, po svemu sudeći, morati platiti i tijekom 2019. godine. Kako god bilo, ovo je sastavni dio rebalansa proračuna odnosno izmjena i dopuna državnog proračuna. Kada gledamo ukupni rezultat, ukupni rezultat što se tiče državnog proračuna, kada uspoređujemo ovaj novi plan, rebalans, u odnosu na originalni plan, je bolji za negdje milijardu i 800 milijuna kuna. Dakle, niži deficit u odnosu na onaj prvotno planirani na razini državnog proračuna. Također možemo reći za izvanproračunske korisnike da oni imaju bolji rezultat u odnosu na originalni plan za negdje oko milijardu i 200 milijuna kuna. Lokalnu samoupravu obzirom da nije ni predmet današnje rasprave, a i općenito ima svoju, možemo reći tako, i ingerenciju na razini lokalnih skupština koje izglasavaju i donose svoje proračune smo zadržali na istoj razini. I kada sve skupa dodamo u smislu ESA-e 2010. možemo konstatirati da unatoč, unatoč predviđenim rashodima za protestirana jamstva koja se prema europskoj metodologiji vode kao kapitalni transfer i integralni su dio ukupnog rezultata proračuna. Unatoč tome elementu, već spomenutih brojki koje sam upravo izgovorio po pitanju Uljanik grupe, razina ukupnog rezultata za 2018. godinu ostaje na razini istog onog originalnog plana, a to je 0,5% BDP-a deficita ili 2 milijarde 23 milijuna kuna. Samo vam dajem za ilustraciju, dakle, da nemamo ovaj zadnji element o kojem sam maloprije pričao i da imamo istu situaciju kao i 2017. da konstatiramo prihod odnosno rashode, mi bismo već u ovom trenutku bez imalo ustručavanja mogli konstatirati da je i 2018. godine proračun opće države ili da će završiti sa viškom odnosno suficitom. Obzirom na ove okolnosti, ponoviti ću još jedanput zbog Uljanik grupe, to u ovom trenutku je nemoguće reći i prije svega mi imamo još uvijek negdje mjesec i pol dana do kraja samog izvršenja proračuna i u ovom trenutku vam ja niti ne mogu sa 100%-tnom sigurnošću, jer nije u ingerenciji ni Ministarstva financija, ni Vlade RH, nego u ingerenciji Nezavisnih statističkih ureda, bilo da govorimo o domaćima, Državnom zavodu za statistiku, HNB-u i Eurostatu kako i na koji način će tretirati ukupna ta jamstva odnosno protestirana jamstva. U svakom slučaju, nevezano i vezano uz to, ponoviti ću još jedanput, ne odstupamo od svog originalnog plana unatoč cjelokupnom ovom iznosu koji predviđamo sada u proračunu od 2,6 milijardi kuna od originalnog plana, tako ne odstupamo niti od plana da se i ove godine, treću godinu za redom smanjio udio javnog duga u BDP-u i prema našim zadnjim kalkulacijama, ta brojka za kraj ove godine, bi bila na razini 74,6%. Jutros smo pričali o izvršenju proračuna odnosno izvještaju izvršenja proračuna 2017., dakle, sa 77,5 na 74,6, dakle, treća godina za redom 3 postotna boda bruto domaćeg proizvoda smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u. I na kraju, zadnji dio je, zadnja točka ili treća točka ove objedinjene rasprave je usko vezana i uz sam rebalans, a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2018. godinu. Sukladno svemu narečenome se naravno te ukupne brojke, kako su i predviđene Zakonom o proračunu, pretaču u ovaj iznos. Dakle, zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu, može se provesti do ukupnog iznosa 24,7 milijarde kuna, tekuće otplate glavnice državnog duga 17,1 milijardu kuna. Što se tiče izvanproračunskih korisnika 3,7 milijarde kuna, tekuće otplate 4,3 milijarde kuna. Smanjuje se iznos proračunske zalihe do kraja godine. Dakle, mi u pravilu planiramo u prijedlogu proračuna 200 milijuna kuna obzirom na izvršenje proračuna do sada, prema rebalansu ona je na 80 milijuna kuna, pa se to, između ostaloga, i ovim Zakonom o izvršenju konstatira isto kao već spomenuta jamstvena pričuva. Još jednom ću spomenuti sa 265 na 2 milijarde 865 milijuna kuna. Također smanjuje se godišnja vrijednost novih financijskih jamstava na 3,5 milijardi kuna, od čega se 1,1 milijardu odnosi na izvanproračunske korisnike. Također ovim Zakonom se utvrđuje i dodjela sredstava županijama iz državnog proračuna za podmirenje obveza bolničkih zdravstvenih ustanova u vlasništvu županije iznos od 61,1 milijun kuna. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Kolegice vi ste se javili za repliku ili? Izvolite. Poštovana kolegica Sonja Čikotić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. 2,7 milijarde kuna manje je povučeno iz EU fondova. Upozoravam na loše i ne dobro korištenje EU fondova. Htjela bih i stanku u ime kluba Mosta kako bih s tim upoznala i kolege. Naime, ovo je prvi puta da imamo, znači, i kroz proračun vidljivo ono što će nam se dogoditi. 2007., 2013. nismo dobro koristili fondove. Ako pogledamo samo operativni program Promet, vidjet ćete da od dostupnih 236 milijuna EUR-a, ugovorili smo tek 196 milijuna EUR-a, znači, nismo uspjeli ugovoriti ono što nam je bilo dostupno. Ako k tome budemo još uzeli i korekcije i nepravilnosti koje ćemo imati u tom periodu, zasigurno ćemo imati još manje korištenih sredstava. 2,7 milijardi kuna je izrazito zabrinjavajuće što u ovom proračunu nismo iskoristili, jer sve to možemo odgađati za nagodinu. Ali zbog pravila M + 3 i ukoliko i ako bude bilo financijskih korekcija u 2017., 2018. jer podsjećam da izjava o izdacima je poslana tek jedna u 6. mjesecu 2017. godine, druge izjave o izdacima nisu poslane. Ovakav način neslanja izjava o izdacima direktno utječe na likvidnost i biti ćemo primorani koristiti EIB-ov zajam umjesto da pravovremeno šaljemo izjave o izdacima i samim time doprinosimo znači likvidnosti što se tiče privlačenja i korištenja EU fondova. Isto tako brojni, imamo situaciju da recimo Ministarstvo zaštite okoliša je najmanje povuklo sredstava, odnosno nije koristilo 719 milijuna kuna. To je sve zabrinjavajuće obzirom da su tamo veliki infrastrukturni projekti. Molim vas da mi odobrite stanku. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Čikotić. Poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Pa htio bih reći da bih stanku zatražio zato jer ministar Marić je rekao tijekom rasprave da ne zna kako će Zavod za statistiku knjižiti dospjela jamstva za brodogradilišta. Pa eto možda bi 10-ak minuta omogućilo njemu da pošalje upit Zavodu za statistiku i upita ih kako bi nam mogao ovdje dati točne podatke. Hvala.
Poštovani kolega Pernar, nemojte zloupotrjebljavati vrijeme temeljem Poslovnika. Stanke se traže za konzultacije kluba a ne za konzultacije predlagatelja. Oni jako dobro znaju da li se moraju konzultirati ili ne prije nego što dođu u Hrvatski sabor, tako da vas molim da ubuduće ne koristite i ne zloupotrjebljavate vaše javljanje za stanku jer to nije baš primjereno. Još netko? Ne. Određujem stanku do 13h i 40 minuta. STANKA U 13,23 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:43 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom Plenarne sjednice. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine ministre, u svojem uvodnom izlaganju govorili ste o nizu makroekonomskih pokazatelja u 2018. godini, te ste između ostalog spomenuli i rast BDP-a. I doista, u drugom kvartalu 2018. godine, u odnosu na drugi kvartal 2017. godine, Republika Hrvatska ima rast BDP-a od 2,8%, točno onol'ko koliko ste i vi rekli. Međutim, istovremeno recimo, Slovenija ima 4,3%, Poljska 5%, Rumunjska 4,2%, Latvija 4,4%, Slovačka 3,9%. To su zemlje sa usporedivom ekonomijom kao Hrvatska, međutim njihov rast je daleko veći, pa vas ja pitam jednostavno pitanje: možete li vi kao ministar financija biti zadovoljni sa ovim rastom od 2,8% i nemojte se vaditi na proteklo razdoblje, ipak ste ministar gotovo 3 godine. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Grbinu. Odgovor ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi zastupniče. Nikad se u svojim odgovorima, ni vama u Hrvatskom saboru, ni u javnosti, ne vadim na nekakva protekla razdoblja i sad sam maloprije kod izvršenja proračuna za 2017., i apela s vaše strane da se povećaju plaće, cijelo vrijeme se suzdržavao da ne ponavljam što ste u vaše vrijeme, vi, učinili po pitanju plaća javnih i državnih službenika, tako da se neću ni ovaj puta. Nekoliko puta sam javno rekao pa ću i sada ponoviti vama, uvaženom zastupniku na pitanju. Dakle, gospodarski rast koji Hrvatska ima i koji mi stavljamo u Prijedlog proračuna, bilo rebalansa, bilo ukupnog proračuna, se bazira na realnim osnovama. One su danas u ovom trenutku te koje jesu, dakle, gospodarski rast od nešto ispod 3%. Da mi svi skupa, a tako poglavito i mi u Vladi, pitali ste mene osobno, ja mogu reći za sebe, sigurno bih htjeo, želio i želim vjerovati da možemo Hrvatska ostvariti i više stope gospodarskog rasta, no međutim, ponavljam još jedanput, u ovom trenutku ovo je realnost. Vi ste naveli neke zemlje koje imaju stope gospodarskog rasta više od nas, znate da postoji i određeni broj zemalja koje imaju niže stope. Hvala.
Zahvaljujem ministru Mariću na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Poštovani ministre, vama je sigurno poznato da se ja stručno zalažem za to da EU fondovi presele u Ministarstvo financija. Mene zanima, u 6 mjesecu 2016. godine, podignut je EIB-ov zajam u visini 90 milijuna EUR-a uz 1,5% kamata, do danas imao samo jednu izjavu o izdacima, koja je usmjerena prema Europskom komisiji, ona je iz 6-og mjeseca 2017., kako vi gledate kao ministar financija na neodgovarajuću likvidnost korištenja EU fondova, hoće li se to odraziti na proračun Republike Hrvatske, te kako se isto, odnosno nedostatak od 1,7 milijardi investicija u društvu, odražava na proračun odnosno gospodarski rast? Hvala.
Zahvaljujem, odgovor ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Malo prije smo imali isto jedno pitanje oko Europskih fondova, mislim od zastupnice Anke Mrak-Taritaš, pa sam rekao da iz perspektive ukupnog proračuna, ako i dođe do podizvođenja europskih sredstava, onda ima jedna stvar koja možemo reć' tako, nas smiri, a to je da su europska sredstva deficit neutralni. S druge pak strane ne treba zanemariti upravo ovu činjenicu koju ste vi rekli, a to je pitanje isto i likvidonosnog efekta, jel' mi u pravilu kod europskih sredstava govorimo o predfinanciranju, dakle u konačnici mi preuzimamo obvezu na sebe za sredstva, koja ćemo tek naknadno dobiti od europskih sredstava. Sada kada te stope ugovaranja i povlačenja rastu, onda naravno taj, nazovimo tako, takva problematika postaje još značajnija. Jako je dobra stvar da imamo supodršku, da ne kažem support, podršku međunarodnih financijskih institucija, poglavito EIB-a, koji putem naše razvojne banke HBOR-a, stoji na raspolaganju sa brojnim svojim kreditnim linijama upravo na području ove nacionalne komponente, ali općenito elementa predfinanciranja, u smislu da taj likvidnosni šok, koliko toliko uspijemo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi ministre Mariću, kaže Izvješće državne revizije da će deficit proračuna ove godine biti za milijardu i pol kuna veći nego prošle godine, citiram: „Deficit državnog proračuna odnosno manjak prihoda planirani u iznosu od 6,8 milijardi kuna u odnosu na 2016., kad je planiran u iznosu 5,3 milijarde kuna. Deficit državnog proračuna je planiran u većom iznosu za milijardu i 468 milijuna kuna“. Dakle, državna revizija govori da će rupa u proračunu ove godine iznositi 6,8 milijardi kuna. Toliko o višku odnosno o suficitu o kojem nam vi mjesecima govorite. Stoga vas ja pitam koliko će u konačnici biti rupa u proračunu do kraja ove godine? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Uvaženi zastupniče, vrlo jasno, i vrlo transparentno, dakle, prvo i osnovno, nažalost evo nema više kolega iz Državnog ureda za reviziju, kol'ko ja znam oni ne daju svoje projekcije, oni daju Izvještaj za prethodnu godinu, zadnji Izvještaj koji su podnijeli za 2017. godinu. Što se tiče naših projekcija u ovom izvještaju imate vrlo transparentno, dakle, ja sam rekao u svom dijelu izlaganja, vi ste u pozivu na stanku, a mene parafrazirali a ne citirali, nego parafrazirali, jer ja sam rekao da ne mogu sa 100% sigurnošću u ovom trenutku, ja znam, ili možemo pretpostaviti temeljem svih podataka kojima raspolažemo, kol'ko ćemo do kraja godine morati platiti. I rekao sam, 2 milijarde 600, pa već 3 puta sam rekao. A koliko će biti obračunato, dakle, ukupni iznos jamstava, nemam dovoljno vremena, ali ću i u okviru rasprave ako bude bilo potrebe, pojasniti još jedanput, od aktivnih jamstava, kol'ko dolazimo do protestiranih i kol'ko dolazimo u konačnici do efekta. Najvažnija informacija, kao najgori mogući scenarij, vam je predviđen u rebalansu, i taj, možemo ga nazvati worst case ili najgori scenarij, dovodi do deficita od 0,5%.
Zahvaljujem ministru Mariću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Ministre, govorite o povećanju subvencija u poljoprivredi, povećanju BDP-a, međutim, činjenica je da u odnosu na 2017. godinu, kad je bilo uvezeno hrane, prehrambenih proizvoda, milijardu i 490 milijuna dolara dolara ove godine, u pravoj ploveći u usporedbi sa 2017. je uvezeno 300 milijuna dolara i 2 milijarde kuna više prehrambenih proizvoda. I to voća i povrća, svinjetine, mesa mliječnih proizvoda kruh, žito izvodimo, krha sve više i više uvozimo. Pa kakva su to povećanja? Čega povećanja? Uvoza? Hvalimo se sa povećanjem turista, a povećavamo izvoz umjesto da se naša hrana, planira domaća na ta tržište, na naše tržište uz obalu turizam, mi povećavamo uvoz. Mi smo jedino povećali uvoz i to za ogroman iznos. I to je ključni problem. Znači, uvoz nam raste, prehrambenih proizvoda, ako se vi hvalite subvencijama u poljoprivredi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj, odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa u ovom svom dijelu izlaganja sam zapravo apostrofirao da od onih subvencija najveći dio se odnosi na poljoprivredu, a onda kada gledate skoro 4 milijarde godišnje, van ovoga dijela ruralnog razvitka, opet najveći dio je sredstva iz europskih fondova, odnosno, oni svake g. rastu. I to je dobar element, nije neko hvaljenje, kao što kažete, nego jednostavno konstatiranja činjenice koje jesu. Što se tiču ove uvozne ili općenito bilance po pitanju hrane, prije par danas smo imali raspravu i o poreznim zakonima. Misli da ste prepoznali i vjerujem da hoćete prepoznati kada bude glasanje, da upravo u poreznim izmjenama mi sa ovim predloženim izmjenama dajemo jedan, između ostalog i dodatni doprinos domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji koja bi u konačnici trebala između ostaloga biti kao rezultat imati i popravljanje ovakve bilance o kojoj vi govorite, da neke od kategorija, koje ste spomenuli i voća i ovoga i onoga, zapravo smanjimo ili u potpunosti alumiramo takvu vrstu manjka u smislu trgovinske razmjene. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, spomenuli ste dakle, da u sustav zdravstva ide dodatnih 405 milijuna kn, dovoljno je spomenuti da je proračun za 2018. g. kliničkog bolničkog centra Zagreb više od 2 milijarde kn, tako da vidimo o kojim kategorijama govorimo. Ministarstvo zdravstva svaki mj. organizira sastanke sa ravnateljima zdravstvenim ustanova, no nažalost, neprestano se generiraju dugovi u zdravstvenim ustanovama, mene zanima, jeste li vi kao Ministarstvo financija, možda razmišljali o nekakvim napucima, na koji način smanjiti to generiranje zdravstvenih ustanova, jer situacija je na neki način zabrinjavajuća i stalno će trebati izdvajati dodatna sredstva za nove dugove, ne samo radi lijekova, ne samo radi ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu, nego očito i radi nekih drugih razloga.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na komentaru i na pitanju. Što se tiče zdravstvenog sustava, evo mislim da nemali broj puta, i naša rasprava, bilo da govorimo o proračunu, bilo da govorimo o poreznim zakonima, dobrim dijelom bude usmjerena na zdravstveni sustav, pa i kao ministar financija, naravno, nisam, da tako kažem zaštićen od sličnih pitanja. Dakle, i ministar Kujundžić i moja malenkost i svi mi u vladi između ostalog skrbimo i nastojimo učiniti taj zdravstveni sustav fiskalno održiv. Međutim, i kod izvještaja za prošlu g. i kod ove g. dobro spominjete 400 milijuna više novca za u okviru rebalansa, prošle g. taj iznos je bio kud i kamo veći, milijarda i pol, ali i onda i sada pa i onim poreznim izmjenama koje predlažemo, uvijek konstatiram, ne može prihodna strana proračuna riješiti sve probleme. Jer danas u ovom trenutku, vi znate kada smo prošle g. imali intervenciju, obveze su pale ispod 7 milijardi kn, ali već u prvih 9 mj. ove g. one ponovno rastu za nekakvih dodatnih 700 milijuna kn. Dakle, evidentno je da mora biti kombinacija prihodne i troškovne strane. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, ova današnja rasprava me podsjetila na jednu narodnu pitalicu, ja ću je malo prekrojiti, trči, trči trčuljak, bježi, bježi trošuljak, moli boga trčuljak da uhvati trošouljak. Odgovor je bio ministar i proračun. I zapravo vi ste uspjeli u ovom dijelu, uhvatili ste rashode, s povećanjem prihoda, to se mora čestitati, međutim, opet se vraćamo na ono gdje je prostor, imamo ogromne rashode, sada smo povećali, ali te prihode, ali ti prihodi su opet porezno opterećenje građana i poduzetništva. Što može potaknuti gospodarski rast? Ono što ovdje piše i kada govorimo o 2018. g. privih 6 mj. opet se smanjilo financiranje sredstava iz EU. Zovite ministre, zovite predstavnike lokalne samouprave, pitajte što im fali, što im nedostaje, gdje su projekti, gdje je nešto što će podignuti, jer to je jedini način, da povučemo sredstva, da potaknemo proizvodnju, jer za ovakve rashode, prihodi s koje se vi trudite da povećate neće biti dovoljno.
Zahvaljujem odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Prošli tjedan sam lako mogao replicirati na vašu repliku o sarmi, ali ovo je mislim da ne mogu ni ponoviti što ste rekli, pa onda ću se samo referirati na ovaj drugi dio. Dakle, kao i kod prethodne replike, kod izvršenja, dakle, javne financije jesu i moraju biti u funkciji gospodarskog rasta. Da li javne financije, da li sam proračun izravno treba kontinuirati gospodarskom rastu, e to je jedan poprilični upitnik. Dakle, imamo s jedne strane poreznu politiku, koja sigurno da treba, s druge strane imamo rashodnu stranu, koju evo, i sada kada gledamo i danas kroz ove replike, kroz raspravu, s jedne strane imamo prijedloge, povećajmo izdvajanja za što već nabrojimo, s druge strane imate pitanje ili postavlja se pitanje zašto tu već, dakle osnovni smjer javnih financija kako ih mi vidimo, javne financije koje su stabilne, koje su dugoročno održive i koje nisu prepreka, odnosno, u funkciji su gospodarskog rasta, a sve na troškovnoj strani u skladu sa mogućnostima i prioritetima koji se definiraju. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi ministre Marić, znači više puta govorite o rasterećenju građana, o jeftinijoj državi, rastu, međutim, sami ste naveli da su administrativni troškovi, ove g. viši za 18%. Pa me zanima, ako je došlo do rasterećenja kako vi kažete, kako su odjednom ti troškovi tako narasli, da li je po vašem mišljenju taj rast previsok i ako je, na koji način ih mislite smanjiti u narednom periodu? Također država je kao efikasnija, međutim, vidimo da se broj državnih službenika iz godine u godinu sve više povećava, da imamo 4 000 novozaposlenih, da ti troškovi za njihove plaće rastu, s druge strane se plaće ne povećavaju odnosno povećavaju se minimalno, pa mi se to čini djelom u kontradiktornosti s ovim što ste danas ovdje iznijeli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pozorno ste slušali uvodno, pa ste i to primijetili, to je dobro da o tome isto prozborimo, dakle, taj dio se najvećim dijelom odnosi, najvećim dijelom se odnosi na određene pristojbe koje su vezane za zdravstveni sustav koji se, pak iz tih izvora financiraju određene stvari poput lijekova, sanitetskog materijala i slično. Dakle, to bi bila ona kategorija tzv. vlastitih namjenskih prihoda koji imaju određenu svoju jasnu namjenu u tom sustavu u kojem jesu. Ali kada gledamo, naravno, ukupnu sliku, porezne zakone, ono što smo do sada najviše raspravljali, mi svi skupa, uključujući i mene ovdje u sabornici, se odnosi poreznog rasterećenja. Nitko ne dvoji, to stalno ističemo svi skupa, i Vlada čini na tome iskorake da se uz porezno ide i na neporezno rasterećenje, ali isto tako i administrativno rasterećenje. Dakle, da se u svim tim segmentima poluči onaj efekt koji treba, jel ne mali broj puta, nije samo da ljude muči financijski efekt, nego i samo administriranje. Tako i u ovom dijelu, ja sam siguran da će brojni proračunski korisnici pronaći prostora za dodatno rasterećenje, hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
…/Govornik isključen/…gospodine podpredsjedniče. Uvaženi ministru Mariću, znamo jednu stvar, rashodi koje ste projicirali odnosno u odnosu na prihode koje ste projicirali, prihodi su nerealni, oslanjate se previše na transfere iz EU i nama treba 3% rasta BDP-a samo da možemo plaćati kamate na državni dug i vi to dobro znate. U izlaganju ste rekli da ste uštedjeli oko milijardu kuna ako sam dobro čuo na tim kamatama smanjili, a ja sam već tri godine vas upozoravam i već sada da kamate iznose godišnje 10 milijardi kuna. Ja vam treću godinu sugeriram skratite ih na 5 milijardi, to vi dobro znate da možete, niste to napravili. 10 milijardi mi ne možemo, naša privreda radi samo za kamate, mi nemamo razvoja, nemojte govoriti da imamo razvoj, nemamo mi razvoja, mi radimo za kamate, tu nema rasta i razvoja, mi smo zarobljena ekonomija, dužnička ekonomija i mi ovako ne možemo naprijed, to je živa istina. Skratite, presijecite izdatke za kamate za 5 milijardi kuna.
Zahvaljujem. Izvolite gospodine ministre odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Vama sigurno da ne moram, kao i mom profesoru na fakultetu objašnjavati, ovoga, govoriti, ali ovaj prvi dio koji ste rekli, vi znate da je RH konačno ušla u sferu ili onu zonu kada onaj tzv. efekt grude snijega više nije negativan, nego smo u pozitivnom dijelu. Dakle, imamo primarni suficit, dakle, mi govorimo danas o ukupnom suficitu prošle godine od 3,2 milijarde kuna kada tome zapravo dodate odnosno isključite troškove kamata, vi imate primarni suficit od preko 11 milijardi kuna odnosno 12 skoro, što znači da imamo značajnu doprinos upravo u onom dijelu konsolidacije i smanjivanja udjela javnog duga sa toga dijela upravljanja javnim financijama. Kamate su, naravno, zasebna tema, ovaj dio koji aludirate, nije samo u sferi fiskalne politike, nego ide malo i šire. Fiskalna politika je dala svoj doprinos kroz popravljanje kreditnog rejtinga, kroz restrukturiranje, različitih vrsta dugova u dospijeću i koje nisu u dospijeću da se troškovi kamata smanje. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, dobro ste počeli za elaboracijom ovog važnog dijela vezanog za jamstva, jamstvene pričuve. Objasnili ste što su to avansna jamstva, to su prije svega jamstva za izgradnju, za razliku od kreditnih odnosno financijskih jamstava. I s obzirom da je ovdje u nekim drugim raspravama bilo implicirano da su većina tih jamstava izdali zapravo oni koji su bili u Vladi između 2012. i 2015. godine. Htio bih još jednom ponoviti da su u tom razdoblju od 4 godine ukupno izdano 480 milijuna otprilike EUR-a činidbenih jamstava i samo 50 milijuna EUR-a financijskih jamstava. U iduće 3 godine HDZ-ove Vlade 111 milijuna činidbenih jamstava i 220 milijuna kreditnih jamstava. Samo da se zna.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, dobro i da ste vi otvorili tu temu i da pojasnimo, ne samo kolegama u sabornici, nego i javnosti. Dakle, i o tome smo nekoliko puta pričali. Sigurno treba napraviti razliku između ovoga kojeg nazivamo činidbenim ili avansnim jamstvima i financijskim jamstvima. U nekim idealnim uvjetima država izda avansno jamstvo u konkretnom slučaju za gradnju broda. Naručitelj broda uplaćuje određene avansne uplate za koje država jamči, brod se isporuči, nakon toga jamstvo se otkazuje, nema nikakvog troška, nema nikakvog efekta na državne financije. Ponavljam, u idealnim uvjetima. A mi smo danas u sve, samo ne idealnim uvjetima jer činjenica je da je dobar dio tih avansnih jamstava, pa i u razdoblju o kojem vi govorite, zapravo, kada je najveći dio bio izdavan, zapravo, pozvan na plaćanje, što znači da su se novci povlačili od naručitelja, a brodovi nikad nisu ni započeti, a kamoli će biti izgrađeni. Hvala.
Zahvaljujem ministru Mariću na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, podpredsjedniče. Gospodine ministre nastavno na ovo, dakle, Uljanik prvi puta dobiva jamstva 2013. godine i to na telefonskoj sjednici Vlade RH. 2015. godine u rujnu na sjednici Vlade RH izdaju se jamstva od 210 milijuna EUR-a. Cijelo to vrijeme u trogodišnjem razdoblju Vlada Zorana Milanovića odnosno SDP-a govori kako je riječ o sjajnim projektima i kako će brodogradnja biti održiva. To su činjenice, sve piše i sve je zabilježeno na sjednicama Vlade. Dakle, niti je HDZ-ova Vlada stavila u svoj program da će imati problem sa Uljanikom, ali ga je riješila. Ne bi ga bilo moguće riješiti da nije bilo suficita u državnom proračunu odnosno viška prihoda. Jednako tako, možda manje važno ali važno nekim ljudima na poziciji Ministarstva kulture rebalansom za književno izdavaštvo 3 milijuna 200 tisuća kuna. Znate zašto? Zato jer se piscima, gotovo cijeli mandat SDP-a nije isplaćivala autorska naknada za javnu potrošnju.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa očekivano, ne može proći rasprava o rebalansu proračuna bez da se toliko i na neki način odnosimo prema Uljanik grupi jer ponoviti ću još jedanput, dakle te su brojke, nije samo pitanje protestiranih jamstava, toga se događalo i u prošlosti po određenim segmentima na godišnjoj razini. Imamo i predviđenih tih 265 milijuna kuna u proračunu svake godine upravo za takve potrebe. Međutim, ovdje govorimo o najmanje 10 puta većem iznosu od ovoga sada koje sam spomenuo. I sigurno da treba dobro i pomno proanalizirati sve razloge i sve na neki način uzroke a mi se danas evo nažalost bavimo sa posljedicama jer u konačnici to treba platiti. Ja sam nekoliko puta rekao i predložio sam podršku od predsjednika Vlade i od cijele Vlade sam imao jer na ovaj način ako odugovlačimo sa plaćanjem po protestiranim jamstvima na neki način dezavuiramo i sam instrument i institut državnog jamstva. Institut državnog jamstva mora i treba postojati i imati svoju određenu vrijednost. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Da se ... [[Govornik se ne razumije.]] na vašu raspravu i na odgovor na repliku, dakle ovdje danas treba jasno ponoviti jednu stvar. Dobivena su činidbena jamstva. Vrlo interesantno da li su ti naručioci brodova nešto plaćali. Ako su plaćali gdje su ti novci završili? Druga stvar, stalno govorimo o jamstvima koja je preuzela država itd., međutim o programu restrukturiranja koji je usvojen također je godišnje bilo predviđeno 4 godine ne da iznosi 500, 600 milijuna kako koje godine za pomoć za restrukturiranje hrvatskoj brodogradnji. Između ostaloga, Vlada SDP-a je dva dana prije ulaska u EU donijela odluku o spajanju 3. Maja i Uljanika. Druga stvar, zakonom je propisano da onaj tko je dobio novce iz proračuna mora na kraju godine podnesti izvješće na što je te novce utrošio. Dakle ako je 3. Maj dobio 500 milijuna iz državnog proračuna, ako su ti novci završili u Uljaniku, netko je to morao vidjeti i morao je tamo negdje 2015. reagirati na to. A danas ti najviše galame.
Zahvaljujem, odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Mogu se samo nadovezati i na pitanje od prethodnih zastupnika tako i ono što sam do kraja odgovarao. Mislim, ovo nam je svima skupa, nažalost, evidentno je, poprilična lekcija, prije svega poreznim obveznicima jer oni na ovaj način će u konačnici svi skupa snositi ovakav jedan teret koji je ponavljam još jedanput ne mali, vrlo često i mi ovdje u sabornici i mi na Vladi i u javnosti kada pričamo o milijardama, milijarde su na neki način mnogim građanima i mnogim ljudima, pa ja ću reći i za sebe apstraktan pojam, nitko ih nikad u materijalnom obliku naravno nije vidio. Međutim, treba ih približiti, kada govorimo o ukupno izdanim jamstvima i ono što će uplatiti ... [[Govornik se ne razumije.]] godine, sve ono o čemu smo pričali prošli tjedan, u petak kada je bila rasprava, odnosno u četvrtak, pardon, kada je bila rasprava o poreznim zakonima i svo to rasterećenje koje će stupiti na snagu iduće godine, to je ekvivalent ovoga što ćemo platiti do kraja godine. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, vi ste danas u nekoliko navrata u svojim izlaganjima spomenuli doplatak za pomoć i njegu i osobnu invalidninu, odnosno povećanje sredstava za te dvije naknade. I moram vam reći da ste izazvali poprilične reakcije u javnosti među osobama sa invaliditetom koje se evo u kontinuitetu od jutra otkada je počela ova rasprava meni javljaju. Želim vam prenijeti ono što su me molili, a to je jedna velika zahvalnost vama osobno a onda naravno i ministrici Nadi Murganić što ste nakon 20 godina ne biste vjerovali, ali nakon 20 godina povećali za 20-ak%, nekima će se činiti možda nije puno ali puno je dakle ove dvije naknade. Ostaje još kod osobne invalidnine da se za ubuduće dogovorimo oko oslobođenja od cenzusa ali to je sukladno zakonu koji je tek u izradi. Ali evo za ovo, velika vam hvala i osobama sa invaliditetom vratili ste na neki način jednu nadu u nešto što do sada, u što nisu vjerovali. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegice Lukačić. Odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Hvala lijepo uvažena, hvala lijepo uvažena zastupnice na komentaru i na ovom dijelu koji sam i ja uvodno i kod izlaganja o Izvršenju proračuna 2017. a tako i kod Rebalansa za 2018. apostrofirao a između ostalog dobrim dijelom se odnosi i na jedan dio rasprave koji imamo do sada tijekom rasprave jer ne mali broj puta čuli smo komentare zašto se za ovu ili onu svrhu ne povećaju određena sredstva izdvajanja. I u pravilu odgovaram da naravno da prepoznajemo i tu problematiku ali u skladu sa nekakvim svojim mogućnostima. Isto tako i osobe sa invaliditetom i sve njihove potrebe i u proračunu od prošle godine i ove a i u idućim proračunima su prepoznate, opet ponavljam, na tragu onoga što stalno govorim u skladu sa nekakvim fiskalnim mogućnostima a opet da probamo dizajnirati i osmisliti mjere. Spomenuli ste i kolegicu Murganić koja je to učinila sa svojim ministarstvom i zajedno sa cijelom Vladom da oni zaista tamo ciljaju gdje bi trebali ciljati. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Da, pa evo na tragu i prethodnog pitanja kolegice Lukačić, ja ću slično postaviti iz sličnog područja ali malo sa drugačijim predznakom. I vama je, dakle i svima je jasno da proračun je em što treba biti razvojan, em što treba biti dakle u službi gospodarskog rasta on mora biti socijalno osjeljiv. Međutim uvažavajući sve ovo što ste učinili, sve što je napravljeno i u s obzirom na povećanje osobne invalidnine, sve što je učinjeno s obzirom na povećanje doplatka na pomoć i njegu, moram reći, a to je nekako i povezano sa mojim amandmanom, koji nije usvojen, a tiče se zajamčene minimalne naknade, koja je ostala na istoj razini, a upozoravali smo da ona se mora povećati. Ovim je to znači, da proračun nije išao ka ublažavanju siromaštva. Jer upravo one najsiromašnije naše građane, ostavio je zakinute i još u dubljem siromaštvu.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i na pitanju i na komentaru. Pa evo, kao i na prethodno od zastupnice Lukačić, dakle, naravno, uvijek želja, volja, namjera da se još više i pojačaju i izdvajaju sredstva za određene namjene, a ja bih rekao u ovom kontekstu, poglavito možemo reći o najugroženijim skupinama, naših sugrađana i stanovništva su apsolutno neupitne. Kada spominjete i izdvajate jedan element, zajamčene minimalne naknade, kada gledate ukupni iznos, nije pitanje samo pojedinačnog iznosa, nego i mase koja se isplaćuje. Dobra je stvar da imamo manji broj ljudi koji Su korisnici takve jedne vrste naknade, što znači da ipak određene mjere se reflektiraju i na njih iz drugih segmenata, a ne ovako izravno. Međutim, u svakom slučaju mogu reći, dakle, i na toj namjeni i na bilo kojim drugim namjenama koji se tiču, ponavljam najugroženijih slojeva i skupina naših građana, moramo uvijek i pronalazimo načine, da adekvatno popratimo i financijski.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Da se ne radi o nečem ovako ozbiljnom, bilo bi gotovo pa zabavnu gledati ovu P.R. predstavu vlade koja se pokušava prikazati ozbiljnom i odgovornom, po P.R. udžbeniku, umilno prihvaćajući, s puno stručnih pojmova i … [[Govornik se ne razumije.]] stilom rečenica i onda na kraju prosječni gledatelj kaže, ništa ga nisam razumio a sve to fino djeluje. A ja bi predložio jednu stvar, ministre, kako vi kažete, pobrojio bi o tome na jednostavan način, onako kako bi građani to, vrlo, mnogo lakše mogli shvatiti u odnosu na 30 min vašeg izlaganja, ako se slažete? E ovako onda je to jako jednostavno, kada se sve zbroji i oduzme i podvuče crta, više trošimo nego zarađujemo i tu vam počinje, završava priča. Evo, ako mislite da je to održivo, ja molim građane da počnu u svom obiteljskom budžetu trošiti više nego što zarađuju, pa neka vide, dokle će ih to odvesti. A oni dugovi, zbog kojih vi trebate biti odgovorni, jer ćete inače biti ovršeni i blokirani, e ti dugovi, to neće ova vlada vraćati, već će opet hrvatski porezni obveznici vračati. E to je razlika, poštovani ministre, nažalost, tu ste ispred vlade, to je razlika između vlade i građana. Građani moraju biti odgovorni, vi ne morate biti odgovorni. Kada dođu dugovi na naplatu, pa netko će drugi očito rješavati taj problem. Jer ministarstvima se ispunjavaju zahtjevi i njihovi prohtjevi, kako im padne napamet, a ministre, ono iskreno, izgledate više kao hobotnica, koje pokušava začepiti sve te rupe po brodu koje se otvaraju, a ja znam da će uvijek za kamere biti smješka zbog P.R. meni je to jasno. Spomenuti ćete P.R. spomenuli ste, kako vi, više zarađujete u odnosu na prošlu g. kako trošite manje u odnosu na originalni plan, ali podvucite crtu pa usporedite to s prošlom g. pa će to na kraju izaći, da vaši prihodi koje ste navodno povećali, nisu dovoljno, da pokriju rashode koje ste povećali i da trošite više nego što ste trošili prošle g. I to je činjenica, to je ono što apsolutno svatko u Hrvatskoj može razumjeti, trošimo više, nego što zarađujemo, a to nije odgovorno. A onda se podsjetiti cijele priče vlade, vjerodostojno, odgovorno, ozbiljno, stabilno, to su vaši pridjevi. Time se hvalite, zato mogu samo reći, kada se sagledaju promjene, koje nam donose izmjene i dopune državnog proračuna za 2018. se ne može sakriti, slika izgubljene, nehomogene vlade, koja doslovno tumara bespućima neodgovornog i nesustavnog upravljanja državom. Neto efekt, o kojemu ja govorim je minus 0,1%, ali čini se mali. Čini se mali. Ali ono kako vi to objašnjavate, mi smo to uspjeli, znate kako smo uspjeli. Znači spominje se suficit u jednom dijelu godine, u drugom to što se više izgubilo, to nije bitno, bitno je P.R. spomenuti da se u jednom dijelu g. nešto ostvarilo. A onda to zapravo preneseno izgleda ovako, hvaliti ćete se statistikom jednog čovjeka, koji je prvih pola g. bio zaposlen, drugi pola g. nezaposlen. Ali, onu nezaposlenost nećete spominjati, spomenuti ćete izuzetno pozitivnu bilancu, prvih pola g. dok je bio zaposlen, jer vam to ide u prilog. To što čovjek danas skapava i ne može spojiti kraj s krajem i nezaposlen je to, nije bitno, jer to P.R. nije dobro. Nije dobro povući crtu i biti transparentan i pošten pred ljudima i reći, trošimo više. Nisam ja kriv, možda je kriv premjer, možda je kriv neki drugi ministar, nisam ja, ali trošimo. Trošite više, i ako išta možete reći, možete reći, da to nije odgovorno upravljanje državnim financijama. Svidjelo vam se to ili ne, ali je tako. Ajmo dalje, proračun središnje države, vam izgleda tako, dakle, država bez jedinice lokalne i regionalne samouprave, van proračunskih korisnika bez jedinica lokalne i regionalne samouprave, van proračunskih korisnika će progutati 41% novostvorene vrijednosti u RH. Dakle, od 365 dana stvaranja nove vrijednosti, svega onoga što građani stvore, državni proračun u svoje okrilje uzima 149 dana. Svega, svoga rada i truda sviju u RH. Pa naravno da ćemo onda očekivati ako već uzimate toliko od nas da se prema tome ponašate i odgovorno. Nažalost, ne vidimo mi niti racionalnost, niti svrsishodnost u odlukama proračuna, niti da se to stavi u kontekst s raspoloživim prihodima, da se napravi prioritizacija rashoda koja bi pridonijela općem razvoju države. Tako vi pričate, samo vi umjesto ne, govorite da. A opet ću vam podvući crtu. Trošite više, nego što zarađujete, a vaše dugove, nažalost, nećete vraćati vi, nego svi mi poslije jer vas tu neće biti. I to je tako. A mali detalj koji ukazuje na to da dalje nema Vlada strategiju financijskog upravljanja zemljom jer da u ovakvom jednom dokumentu poput rebalansa proračuna na razmaku od samo par stranica, vi imate kontradiktorne konstatacije. Kad pokušavate objasniti razlog za manji rast BDP-a od planiranoga, tvrdi se da ova turistička sezona nije bila baš dobra. S druge strane, onda kada se nastoji objasniti kako će se postići veći prihodi od PDV-a govori se o nikada boljoj turističkoj sezoni. Pa mislim, zar nije smiješno, mislim ovo vam je jedan od najozbiljnijih dokumenata, pa da se igrate na takav način. Najgori rezultat rebalansa proračuna je u tome što ste povukli 2,7 milijardi kuna manje iz Fondova EU. Ne manje od onoga što je EU očekivala od vas, ne od onoga što su građani očekivali od vas, u odnosu na ono što ste vi rekli da ćete napraviti, vi ste rekli, povući ćemo toliko i toliko, na kraju godine povukli ste 2,7 milijardi manje od onoga što ste vi obećali, nitko vas nije tjerao na to. Al dobro. Ministrica Žalac govori da je to zato što tehnički operativno nisu spremni za više. Pa što vam rade one tisuće novih zaposlenih? Izašli ste s brojkom da ste 2700 ljudi novih zaposlili. Pa šta vam oni rade? Vi govorite da ćete povući više, povučete manje, nitko vas nije tjerao. Zaposlite na tisuće novih ljudi, među ostalim i s tim opravdanjem, a onda još ministrica Žalac kaže, a mi nismo tehnički operativno spremni. Onda morate se odlučiti na jednu stvar ili ste nesposobni, pa ne znate koga primate ili shvaćate da primate stranačke nesposobne uhljebe koje ne mogu obaviti posao. Ili je jedno, ili je drugo, jer je nemoguće, evo jedan put, drugi put, treći put vam se može oprostiti da ste nešto slučajno pogriješili u vašim proračunima i predikcijama kako će nešto izgledati poslije, pa eto, donijeli ste pogrešnu odluku. Pa ljudi moji, vi to radite već 20 i nešto godina. 20 i nešto godina svaki put za izbore nešto obećavate, svaki put to rušite i uvijek koristite svoj piar krizni menadžment, koji će objasniti da je uvijek u nekom drugom krivica, a ne baš u vama, a onda druge optužujete za populiste, pa vi ste populisti svih populista, pa veće populiste hrvatski narod u svojoj povijesti nije vidio. Neka netko napravi analizu svega onoga što ste obećali i to ne unazad 20 godina. Uzmite samo za zadnje izbore. Koliko ste rekli? 180 000 novih radnih mjesta,… [[Govornik se ne razumije]] bila nešto malo veća. Uzet ću vam samo to. Vrištali naslovi sa svih naslovnica, da, sad ih je 180 000 x 2 van RH, tako vi zapošljavate ljude. Ja se ispričavam, vi ste mislili na zapošljavanje vjerojatno u Njemačkoj, Austriji i Irskoj, niste mislili na zapošljavanje u RH. U ovom rebalansu mi možemo vidjeti rast izdvajanja za zaposlene, rast materijalnih rashoda, rast subvencija, Sindikati prosvjeduju za mali rast plaća, morate ljudima konačno reći, ljudi ne možemo vam dati veće plaće, moramo 200 milijuna kuna izdvojiti za one naše stranačke uhljebe. Toliko košta 2700 novih koje ste zaposlili, na godišnjoj bazi. Budite pošteni, pa sjedite s njima za stol, pa im recite zašto ne možete dignuti ljudima plaće, pa barem onima koji stvarno rade u državnoj i javnoj upravi, ima i takvih, trebate biti pošteni prema njima. Vlada je ovim rebalansom proračuna sve stavila na jedno polje, PDV. Prihodi ovoga poreza i sada ide zanimljiva priča, rastu za nešto više od jedan i pol milijarde kuna, dakle, s 49,6 na 51,1 milijardu. U odnosu na 2017.-tu godinu bilježi se porast od 3,9 milijardi kuna ili 7,4%. Još je zanimljivije gledati drugu polovicu godine, gdje bi se, ako se ostvare ove prognoze, ostvario rast od 9,4% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Pa imajući na umu sve ove kontradikcije, sliku općeg gospodarskog stanja u zemlji, ja moram reći da ja izražavam sumnju u ovakvu predikciju, uvažavajući svu argumentaciju velikoj potrošnji tijekom prosinca zbog Božićnih blagdana. Al mi trebamo imati na umu da su prognoze rasta ukupne osobne potrošnje na razini godine 3,5%, a još jednom ću vas podsjetiti da je prognoza rasta BDP-a 2,7%. Kako će se u tim okvirima ostvariti prihod od PDV-a od više od 9% u odnosu na prošlu godinu, meni je neobjašnjivo. Al, nadam se da će mi to uspjeti objasniti, kao i sve ove dileme prije. A, ako se to ne ostvari, kao što se sva silna obećanja vladajućih do sada nisu ostvarila, sva proračunska matematika vam pada u vodu, ne postoje područja gdje se to može nadoknaditi, al ja se za vas ne brinem, već ćete vi to svojim piar kriznim menadžmentom opet objasniti da je netko drugi bio kriv. Dok smo mi vodeća država u EU s udjelom PDV-a u BDP-u s 14%, jedna Irska koja raste po godišnjim stopama dva i pol puta brže u RH, je na 5%, pametnom dosta. Element koji najviše utječe na manjak opće konsolidirane države u 2018. godini, kako ministar financija govori, su davanja uzrokovana jamstvima Uljanik grupi i ulaganja u Petrokemiju. I tu mi je stvarno drago da sam čuo i našeg kolegu zastupnika kako komentira upravo taj slučaj. Dakle, 3,1 milijardu kuna potrošeno je na sustave za koje mi ni danas ne znamo kako su poslovali, na što su trošili ogromna sredstva i sve dalje. Zato, ja bi stvarno zamolio gospodina Šukera da ne spominje 2015.-tu jer ako ga u Vladi shvate ozbiljno i stvarno istraže, u što sumnjam, jer niste to nikada napravili, al ako stvarno to naprave, onda će se otkriti sve ono 2004.-te. Znate vi onu, ruka ruku mije. E zato ja ne očekujem niti da će HDZ lupati po SDP-u, niti da će SDP lupati po HDZ-u. Gotovo prekriveno, Vlada će zato davati minimalne plaće odnosno socijalnu pomoć, čekati gluho doba kada će moći urbi et orbi svijetu objaviti da je Uljanik propao slučaj. To će tako na kraju izgledati sa ovih 3,1 milijardu kuna koje ste dali. A hoćemo li nešto naučiti nešto iz ovih primjera, ili ćemo i dalje prihvaćati ovakva nemušta obrazloženja, dok je 300 i nešto tisuća ljudi otišlo iz RH. Ja se nadam da će u onih koji su ostali, proraditi jedna druga stvar. Samo ću vam za kraj reći, ovakav rebalans koji nudite, ovakav rebalans proračuna ne stvara preduvjete za bilo kakve reformske korake, nemojte da vas boli, da vam je teško slušati kad kažem da je vaš predsjednik Vlade za 2018.-tu godinu najavio ovo je reformska godina, reformska. Evo dajem vam 10, koliko je gospodin Pernar rekao, 10, ja vam daje 60 minuta objasnite mi što ste to reformski napravili u godinu dana. Al to je on, i to je vaš predsjednik, to su vaše odluke, to je vaša odgovornost. Al, ovaj rebalans proračuna vam ne nudi da apsolutno išta napravite u tom smjeru. On ne pruža nadu ljudima da će se njihovim radom, zalaganjem, vašim radom i zalaganjem, RH učiniti kvalitetnijom zemljom, da ćemo moći očekivati napredak. Ostajemo zarobljeni u starim obrascima, u starim vremenima i dok ostale zemlje idu ogromnim koracima naprijed, naša vladajuća garnitura ne radi apsolutno ništa da bi sustigla korak. Mi smo danas na začelju, na zadnji na svim ljestvicama koje su ekonomski bitne za EU. Rugali ste se SDP-u 2015.-te i govorili kako ćete vi dignuti RH s 40-tog, na koje, na 30-to, danas smo na 58-om mjestu pali za 17, 18 mjesta, al to je sada dobro, vi ste na vlasti, to je dobro, to je vaš krizni piar menadžment. E ja još uvijek nisam shvatio kako je 40-to mjesto bolje od 58-og mjesta, to nisam shvatio. Ali znate šta je činjenica, vaša famozna stabilnost o kojoj ste pričali. E za vrijeme one nestabilnosti kada vam se pojavio Most, tada je RH na doing business ljestvici rasla za 20,30 mjesta. Ja hoću samo jedno reći gospodine Boriću, radi vaše stabilnosti famozne koju promičete, RH propada jer ste dovoljno stabilni da možete uhljebiti koga god i gdje god želite, to je istina danas o RH i načinu kako je vodite. I ne vidim, za kraj, ne vidim apsolutno nikakav način na koji će ovakav rebalans ponuditi rješenje i utrti put na jedno dugoročno gospodarski održivom rastu, ne vidim. Niti vidim bilo kakve napore koje vi radite u ovom trenutku. Ovako to izgleda kao da pokušavate na sve načine održati brod na površini, dok dura, dura, što god da treba napraviti ćemo samo da je on tu, al uskoro će miševi početi bježati s broda, uskoro ministar financija, bez obzira na broj pipaka, neće uspjeti začepiti rupu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Petrovu. Idemo na slijedeću raspravu, u ime kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre, gdje je ministar, nema ga, sa suradnicima, kolegice i kolege. Dosta smo danas toga čuli, sa jednim dobrim dijelom ove rasprave kolege, ovaj, Petrova bi se složio naravno s nekim stvarima odnosno činjenicama ne bi jer jednostavno su krive. Posebno ta ekvidistanca lijeva, desna strana, pa ja sam u sredini, pa idem malo biti jednako udaljen od jednih i drugih, to mi se naravno ne sviđa. Isto tako, neću ovdje govoriti podatke u koje nisam siguran i koji nisu javno građanima dostupni, tako da i oko toga se odmah dogovorimo. Reklo bi se po onoj staroj izreci u dobru je lako dobar biti, a na nekakvoj muci, kada dođe muka, poznaju se junaci, jel. Tako da dio ovdje rasprave danas smo slušali kako to da su se smanjivale plaće u vremenu kad je SDP bio Vlada, kako je to moguće, pa vidite kako ste vi, ovaj, zločesti prema našim građanima itd., zaboravljavajući, dakle, vrijeme u kojem smo funkcionirali i opet malo vraćanja u povijest, što smo zatekli, o tome sam već nešto govorio. Naravno da je sada sasvim druga situacija. Kada gospodarstvo raste, u proračunu ima više novaca i puno je komotnije i lakše voditi državu i Vladu. A unatoč tome, dakle, i ova Vlada ima ozbiljne probleme, unatoč tome i oni se vide svaki dan i ja bih rekao vide se sve više i više. U ovom prijedlogu rebalansa u uvodu piše da je Vlada korigirala stopu rasta od 2,9% na 2,7%, što isto jeste jedan ozbiljan pokazatelj za neposrednu našu budućnost da stvari ne idu onako kako bismo mi to svi u RH htjeli. Tu se naravno korigira dvije ključne stavke, ja bih rekao u strukturi BDP-a gdje se govori da će investicije biti manje nego što je planirano i da će izvoz biti manji nego što je planirano. I opet smo došli u fazu da je uvoz značajno veći od izvoza i da jedina sreća u svemu tome jeste turizam koji koliko toliko, ali raste i poboljšava to stanje u platnoj bilanci RH. No i tu imamo problema, znači, ova sezona, bez obzira na rast, pokazuje da turizam usporava i da konkurencija u mediteranskom području koje je nama direktno konkurentno, zapravo, jača, posebno Turska, vraća se Turska, vraća se Grčka na tržište, vraćaju se i nekakve, neke zemlje na jugu Mediterana. To svakako treba imati u vidu kada se razmišlja o budućnosti gospodarstva i ukupno RH, kao što treba imati u vidu da u ovoj godini u 7 od 9 izmjerenih mjeseci, industrijska proizvodnja pada. I sada vraćamo se opet na ono pitanje brodogradnje. Evo, samo kao primjer, znači, Uljanik kriza, Petrokemija kriza, industrijska proizvodnja u RH pada, izvoz pada. Zbog jedne jedine stavke i jednog jedinog sektora, ili bolje rečeno, grane industrije, industrija pada. To zapravo govori koliko je cijeli naš sustav osjetljiv na takve krize. Ono što treba isto tako primijetiti, turizam je, eto, dominantna, zato što su drugi relativno slabi, drugi sektori su relativno slabi, pa je turizam dominantna djelatnost u RH, ali Vlada to nije, moram reći, u zadnje dvije godine, na pravi način valorizirala jer jednostavno svake godine diže se određeni teret na turizam, pa je tako najprije povećan PDV na turizam i ugostiteljstvo sa 13 na 25%, pa onda povećana boravišna pristojba za nautičare i po pet, šest puta. Dakle, u nekim segmentima je sada veća, nego što je bila. Pa je onda povećana boravišna pristojba, ajde ne tako strašno, prihvatljivo, nekih 25%, od 15 do 25%, to je, ne znam, sa 7 na 8,00 kn, znači, nije nešto što bi moglo bitno naštetiti turizmu, ali evo, sada imamo najskoriju mjeru gdje se kroz nove porezne zakone ide na pet puta veću granicu oporezivanja jednog kreveta u privatnom smještaju, dakle, među 100 000 privatnih iznajmljivača u RH. To sigurno neće naići na odobravanje ljudi, niti će doprinijeti tome da se taj manjak u nekim trenucima sezone smještaja nadopuni upravo sa tim privatnim smještajem. Dakle, ja jesam za to da se borimo za kvalitetu toga smještaja. Zato postoje neke druge metode, neke od njih smo izglasali i na Odboru za turizam i u ovom Saboru, to je nekakva nova kategorizacija ili rekategorizacija postojećih objekata da se ukaže što tamo ne valja, što treba popraviti, gdje treba investirati, ali ne da se upotrijebi najjednostavnija mjera, udri porez, pa oni slabi će otpasti, a ovi bolji će ostati. A generalno, u nekim dijelovima sezone, u piku, u vrhu, jednostavno fali kreveta, još uvijek u RH, posebno na tom jadranskom dijelu. Nadalje, neću sada ponavljati i elaborirati, samo ću ispraviti kolegu Petrova, dakle, u vrijeme Milanovićeve Vlade, SDP-ove Vlade, RH se sa 86 mjesta popela na 40-to. Dakle, ne u vrijeme kada je kolega Petrov participirao u vlasti, nego prije toga, na 40-to mjesto. Kada je on participirao, onda je RH pala na 43-će i sada je u dvije godine pala na 58-mo mjesto, to su činjenice. Neću vam sada pričati kako smo to radili na koji način smo se borili za taj bolji status na toj ljestvici, to je bio vrlo konkretan, detaljan rad naših ljudi koji danas jesu u sustavu i ja pozivam Vladu da ih ponovno organizira, da ih stavi u skupinu za Doing Business i da cjelodnevno rade u okviru svoga posla i radnog mjesta interdisciplinarno, da se unaprijede, da se unaprijedi poslovno okruženje a to znači zakonski i podzakonski i drugi akti koji su nama rezultirali time da smo se zaista digli na toj ljestvici. Ljudi su išli u Washington, direktno pregovarali sa Svjetskom bankom i razgovarali što to u Hrvatskoj u smislu zakonskih i podzakonskih akata, uredbi i provedbenih mjera treba napraviti a da bi se poslovno okruženje unaprijedilo. I onda je došla nova Vlada i cap, nema više. Znači ja vas pozivam samo da to obnovite. Evo kolega Vrdoljak, koji je bio na čelu ministarstva koje je praktički najviše na tome radilo, i danas je dio vlasti. Pa neka to svoje iskustvo, neka preslika i na ovu Vladu. I to je ono što treba nama ovdje. Ja mogu razumjeti da ste se suočili sa nekakvim velikim problemima, tipa Agrokora, pa Uljanika pa ovog, pa onog ali imate administraciju koja treba odrađivati i ovaj dio posla i voditi brigu o tome. No dobro, ja želim samo napomenuti, jutro slušam vijest, Njemačka ima stopu rasta dakle projekciju za stopu rasta koja će biti bitno niža od prvotne, dakle kada Njemačka pokaže nekakve znake slabosti ili usporavanja onda to prijeti cijeloj Europi a posebno slabašnoj, ja bih rekao Hrvatskoj i našem gospodarstvu pa sve ovo je zapravo ozbiljno upozorenje za ono tek što slijedi. I u tom kontekstu sad mi promatramo i rebalans i proračun za 2019. ali i projekcije za 2020. i 2021. g. E sad vidite, što se tiče prihodne, znači, ja ovdje želim samo razgovarati o toj velikoj slici proračuna, ne želim ulaziti u nekakve detalje, stavke, mislim da je to ključno. A u toj veliki slici, dvije ili tri stvari su bitne. Na jednu stranu je rast poreznih prihoda više, bitno više dakle u milijardama više od onoga što je planirano. Dakle unatoč poreznog rasterećenju, jednom, drugom, mi i dalje imamo apsolutni rast poreznog opterećenja i građana dakle i firmi, govorimo o apsolutnom opterećenju. Možda je ono relativno nešto manje ali apsolutno mi prikupljamo puno, puno više prihoda nego što smo to čak planirali odnosno vi kao dio te Vlade, jel'. I naravno da u tom kontekstu treba promatrati i snagu novog kruga poreznog rasterećenja koje je za mene, mlak, preslab, dakle te 2,5 milijarde o kojima se govori ovdje prije neki dan i koje će opet doći na dnevni red kad budemo pričali o proračunu, nije dovoljno. Pa to je svakom jasno, pa nismo mi tek tako predložili da idete i sa ovom mjerom povećanja plaća za sve a to je da se poveća neoporezivi dio s 3800 na 5 jer mislimo da ima novaca za to. Znači mi ne smijemo dizati sada enormno dalje porezne prihode nego trebamo ljude rasteretiti, trebamo povećati plaće, to je najbolji način rasterećenja jer to završava direktno u džepu ljudi, sve drugo je nesigurno. To što ćete smanjiti PDV na neke proizvode, nije sigurno da će ljudi od toga profitirati, to smo se svi s tim suglasili pa čak i ministar u svojoj prezentaciji, očekuje da će proizvođači, trgovci smanjiti cijene ali očekivanje i krajnji rezultat, nije isto. Nije isto i tu je problem. Znači mi želimo da se direktno potakne ljude, da im se da veće plaća pa da oni odlučuju o toj svojoj kuni ili tih 300 ili 350 kuna koliko bi više trebali dobiti sa jednom takvom mjerom. Druga velika stvar u ovom proračunu vezana je naravno za EU fondove i tu se moram priključiti ovoj kritici koja dolazi od kolegice i kolega iz MOST-a, dakle ta se brojka u rebalansu spušta za 2,7 milijardi kuna, sa 13,6 na 10,9, pri čemu moram upozoriti još na jednu stvar, slično je bilo i prošle godine u rebalansu, isto je tako negdje za 2 milijarde spuštena u rebalansu cifra a stvarno izvršenje na kraju godine, još je za par milijardi bilo manje. Da ne bi sada ja tu puno otprilike govorio, dakle plan u 2017. je bio 10,9 milijardi, rebalans je spušten na 9 milijardi a stvarno izvršenje bilo je samo 7,3 milijardi kuna. Tako će biti i ove godine, ljudi. Ja znam sustav. Znam sustav. I nama se to događalo. I svjesni smo svih problema u kojima hrvatska država u ovom trenutku je kad je riječ o apsorpciji EU fondova. Dakle nakon 5 g. ove financijske perspektive, mi smo iskoristili 14%, isplatili 14% sredstava, dakle u idućih 5 g. a to znači 2020. plus 3 po pravilu N+3, znači u idućih 5 g. treba iskoristiti i isplatiti 86% ukupnih sredstava. Znači u 5 g. a u idućih 5 treba 86%. Imali potrebe da ja tu zaključujem? Neka vi i slušatelji građani neka zaključe sami što će od toga biti, da li je to realno i koji će rezultat u konačnici biti. Još jedna stvar, ona je vezana naravno za rashodnu stranu proračuna, ovdje je to već spomenuto, dakle i kamate s jedne strane, gdje ja mogu samo pohvaliti Vladu u tom segmentu da je radila kvalitetno refinanciranje dospjelih duga, naglašavam, dospjelih duga jer se jedino može refinancirati dospjele dugove, tu kolega Lovrinović ide malo dalje, to jednostavno u jednog godini nije moguće napraviti jer jednostavno, vi možete refinancirati samo ono što je u toj godini dospjelo, napraviti novi plan i novo zaduženje uz nižu kamatu. Međutim, s druge strane moram ja istaknuti taj rast izdataka za plaće, za novozaposlene, spominje se ovdje brojka od 2700 ili 3000 ljudi. Nismo sigurni gdje su ti ljudi, što oni rade i koji efekt se od tih ljudi u sustavu javne uprave očekuje. Često se spominje taj argument da su to ljudi za bolje korištenje EU fondova, međutim, rezultat to opravdava, a koliko se sjećam 2700 nije bila planirana brojka većeg zapošljavanja u svrhu korištenja EU fondova. To je bio puno puno manji broj, prema tome, ovi ljudi su zaposleni, znači dobar dio njih je zaposlen u nekim drugim segmentima, zašto i na koji način, to ja ne znam, to bi vi morali objasniti u ime vlade našim građanima. I tu se naravno troši ozbiljan novac, koji je s druge strane trebao ići za korekciju plaća onih ljudi koji su već u sustavu, o tome cijelo vrijeme govorimo evo pa i danas. I još jedna stavka na rashodnoj strani, koja obilježava tu veliku sliku ovog proračuna, jeste povećanje pričuve jamstvene pričuve, za potrebe pokrivanja ovih jamstava izdana u korist Uljanika. S obzirom da je tu izrečeno još nekih različitih teza, je imam potrebu se malo osvrnuti i treći vam što je moj stav i moje gledanje i sa iskustvom sudjelovanja u prethodnoj vladi i ono što vidim u ove 3 g. zadnje, kada nisam u vladi. Prvo moramo raščistiti, tu je bilo spominjanje, zašto Uljanik nije tada restrukturiran kada su i ostala brodogradilišta. Kolega Šuker i svi ostali dobro znate da Uljanik je bila tada privatna firma, koja je pozitivna poslovala i nije bila firma u teškoćama i nije bilo potrebe da se uključi u programe restrukturiranja. Molim vas, mislim to se može vrlo lako provjeriti i proguglati na internetu pa ćete vidjeti što je bilo. Dakle, uljanik se pojavljuje kao partner vlade, upravo zbog toga i javlja se na poziv, javni poziv, želi kupiti, uzeti, preuzeti 3Maj. Da, to je bio u tom trenutku spas za 3Maj, jer se našao partner nakon nekoliko krugova traženja potencijalnih partnera i krenulo je kako je krenulo. Jamstva su izdavana zbog činjenice da niti jedno brodogradilište u svijetu ne može funkcionirati, bez da netko, a posebno izvozne banke sudjeluju u potpori tim brodogradilištima i da država tu stoji kao netko tko je garant, tko izdaje jamstva, da će posao na bazi primljenih avansa, doista biti izvršen. To je sve vrlo legitimno sa EU, usklađeno, tako da nije bilo izdavanje jamstava prije 2014. jer je trebalo nakon procesa restrukturiranja ovih drugih brodogradilišta, urediti i taj sustav financijske, odnosno, jamstveno, bolje rečeno potpore tim brodogradilištima. I nije Uljanik jedino brodogradilište koje je u međuvremenu dobilo jamstvo, da se razumijemo. Ali, Uljanik je najviše, jer su najviše radili. Još jedan podatak, koji će vam biti vrlo, ja bi rekao pamtljiv. U mandatu naše vlade, kada je zaista izdano i najviše jamstava u tom mandatu Uljanik je isporučio dakle, završio i isporučio, znate koliko novogradnji? 86, nećete vjerovati, 86 završenih plovila, isporučenih naručiteljima, ne možete vjerovati. Istina, da budem sasvim korektan, tu je bilo i barži od 2,5 tisuće DVT-a tzv, a bilo je velikih brodova od 50-60 tisuća, bilo je i jaružara, itd. itd. Bilo je trajekta, znači svega je bilo. Pogledajte na stranice Uljanika i sve ovo što ja govorim, vrlo lako provjerite i vidite da je to tako. Ja sam to brojio, zbrojio 86 novogradnji, nećete vjerovati. U ove 3 zadnje g. kada je lagano klizio Uljanik u krizu, 7 novogradnji je završeno i isporučeno i mnogobrojne započete i nikada završene i ko zna hoće li biti, ja se nadam da hoće, jer ako se ne završe, to je poanta još, ako se te brodogradnje završe, samo Jaružar od 900 milijuna kn vrijednosti ako se završi, trošak neće biti 4,3 milijarde, nego će biti ne znam 3,4 milijarde. Jel tako? Vidite, je. Prema tome, moramo građane informirati o stvarima onako kako stvarno jesu. I neću sada dalje ponavljati, nemam više ni vremena. Dakle, u tim jamstvima, legitimno i legalno smo sudjelovali i naše vlada i nova vlade, odnosno, nove vlade i to je skroz ok. Problem je u upravi, koja je nenamjenski trošila sredstva nije o tome adekvatno informirala državu, krila je podatke o tome i zato su trebali daleko prije otići a ne da ih ova vlada pusti još 10 mj. da funkcioniraju tamo. Isti dan kada je kriza izbila trebali su ići ća. Bok.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Poštovani predstavnici ministarstva. Pred nama je danas rebalans proračuna za 2018. g. ima svoje objašnjenje relativno kratko i ono u biti je dobro zato što u vrlo precizno oslikava glavne probleme s kojima smo se susretali u 2018. godini i koji u stvari pokazuju da ovo izvješće koje je iznio ministar Marić ne odgovara činjenicama. Naime, on u početku govori kako država ima neki suficit, navodno od 1,5 milijardu kuna, a istovremeno primjerice ne odgovara na pitanje kuda sa 8 milijardi kuna duga u zdravstvu. Što bi se dogodilo sa proračunom da je taj dug podmiren, da li bi onda bilo suficita, ne bi ga bilo. Znači, po jednoj strani ne plaćamo dugove koje treba platiti i onda po drugoj strani da smo nešto zaradili. Znači to nije nikakva zarada, nego je to samo prebacivanje odgovornosti na slijedeći proračun, odnosno da ne kažem na slijedeću vladu. Dalje ministar Marić govori kao se smanjio udio javnog duga u BDP-u što je statistički točno međutim, kvantitativno dug se povećao u odnosu na 2017. godinu, dakle vrlo je jednostavna matematika može je shvatiti dijete u osnovnoj školi, a postavlja se pitanje naime, da li je dug narastao ili je pao, dug je narastao, zašto, zato što je država ove godine otplatila ukupno 21 milijardu kuna duga, a zadužila se za 24,5 milijarde. Prema tome, ako se država zadužila za 3,5 milijarde više nego što je otplaćeni dug jasno je da nikakvoga poboljšanja i rasta nije bilo. Prema tome, oporavka u proračunu nema, nema i tako dugo dok nema, a sad je idealna prilika da ga bude, Vlada zaslužuje ocjenu nedovoljan. Žalosno je i šteta da u trenutku kada postoji barem nekakav rast, mršav daleko premršav s obzirom na to da trenutno sva gospodarstva EU rastu uključujući i zemlje u okruženju, mi i dalje ne uspijevamo dakle platiti više duga nego što se istovremeno zadužujemo i to je vrlo loše, to je politika uzimanja kredita da se zatvore krediti, a ona dugoročno nikome ne može donijeti dobro. Također, u proračunu odnosno rebalansu proračuna za 2018. vidimo da se pojavljuje jedan nova stavka a to je stavka jamstva za Uljanik odnosno troškovi koje će država morati platiti za to brodogradilište i ti troškovi iznose 4 milijarde 300 milijuna kuna uvećano za troškove i uvećano za naknade. Ove godine odmah znači do 31.12. mora se platiti 2 milijarde 865 milijuna kuna. I mi sada moramo postaviti pitanje, tko je kriv za to da jamstva Uljaniku su uopće izdana, a drugo tko je kriv za to da su ona aktivirana? Znači, očito je Vlada priznaje istina je, prije svega vlada Zorana Milanovića neselektivno davala jamstva, znači davala je jamstva u trenutku kada banke više nisu željele davati kredite Uljaniku. I tu je već netko inteligentan sa malo odgovornosti mogao jasno reć se upitati, čekaj malo zašto banke ne žele davati Uljaniku više kredit, isto kao što se mogao upitati zašto banke više ne žele davati kredite Agrokoru i s kojim pravom onda država daje novac, odnosno novac u vidu jamstava da bi nam to sad evo uoči Božića lijepo došlo na naplatu nakon nekoliko godina. 5 milijardi kuna koliko će koštati sanacija Uljanika na teret poreznih obveznika, ako se podijeli sa 4 milijuna građana, ako pretpostavimo da ih toliko ima u Hrvatskoj, znači da će svaki hrvatski građanin uključujući bebu koja se danas rodila platiti sanaciju Uljanika sa 1.250 kuna, svaki. I to je vjerojatno ta božićnica koju spominje ministar Marić, samo što ta božićnica ne dobivanju građani od države, nego država dobiva od građana. To je ta 13 plaća o kojoj se priča kao nekakvom poreznom rasterećenju, jel tak? Evo, dajte sad svaki od vas 1.250 kuna pa sanirajmo Uljanik, to je politika, to su uspjesi ministra Marića, odnosno 1% BDP-a mi moramo dati za Uljanik, 1% BDP-a. Tolko se mučimo godinama ne znam 7-8 godina da opće dođe do rasta BDP-a i za što ga onda dajemo, onda ga dajemo za jedno jedino brodogradilište. I to što govori gospodin Grčić da je to bilo nekakvo uspješno brodogradilište nije istina jer je Uljanik upao u probleme još 2014. godine, 2014. godine, već 2016. godine sve se u Uljaniku znalo i postojale su pune 2 godine da se nešto poduzme u vrijeme vlade Tihomira Oreškovića i u vrijeme vlade Andreja Plenkovića, a nije se poduzelo ništa tako dugo dok stvari nisu kulminirale štrajkom i dok narudžbe brodova nisu otkazane. Tu ponovno vidimo intertnost države sporost, nesposobnost jer isto kao i u slučaju Agrokora za koji je državna revizija 2009. godine utvrdila da nezakonito prikazuje svoje bilance pa je trebalo 8 godina da se nešto dogodi, tako se isto i Uljaniku tek nakon što je stvar dakle izmakla kontroli, onda od jednom nešto poduzima, a što se poduzima, poduzima se to da porezni obveznici moraju platiti te dugove i to je vrlo loša vrlo loša poruka, a loša je poruka ne samo za to što porezni obveznici plaćaju tuđu nesposobnost, nego zato što nitko ne odgovara. Nitko ne odgovara. Tko je odgovoran? Nitko. Gospodin Grčić kaže ja sam bio super ministar, gospodin Marić kaže ja sam bio super ministar, sutra će napisati knjigu jel da, bit će promocija u NSK, knjiga će se zvati Hvalite me usta moja, ovoga, a u stvarnosti svi mi moramo plaćati njihov nerad, njihovo nečinjenje, njihovu nesposobnost, i to je ono, to je ono što je vrlo žalosno, a to je da se u Hrvatskoj netko razbacuje s imovinom poreznih obveznika bez da snosi ikakvu odgovornost, da prima uvijek jednu te istu plaću, da nema nikakve smjene, još manje kaznene odgovornosti što je dakle, doista nevjerojatno. Ministar Marić morao bi znati zajedno sa članovima svoje Vlade, da sve ovo što se dogodilo sa Uljanikom, slijedi uskoro i u drugim brodogradilištima. Ako nismo uspjeli spasiti Uljanik, daj se probudite za Brodosplit, imat ćemo istu takvu situacije vrlo brzo. Kol'ka su jamstva ukupno izdana za brodogradilišta i za druge tvrtke u Republici Hrvatskoj? Ne znate što se dešava u Brodosplitu, znate, ali kad dođete za ovu pozornicu onda kažete ne znamo što se dešava u Brodosplitu. Gospodine Mariću hvala što ste došli, da li vi znate što se dešava u Brodosplitu?, ne znate?, evo ja ću vam reći što se dešava. Izvolite. Molim. Tako da smo sada raščistili situaciju da se ne zna što se dešava u Brodosplitu, evo ministar Marić ako nije prije znao, upravo je u ovu sekundu saznao što se dešava u Brodosplitu. I nemojte sutra, 2020.-te, 2021., govoriti da niste znali, sad znate. I nemojte da se više ponovi Uljanik, niti da se ponovi Agrokor, niti da se ponove druge katastrofe koje se dešavaju, praktički na mjesečnoj bazi. Naravno, vi će te reći, ponavljam još jednom, što vi iz Živog zida samo kritizirate, ne nudite nikakva rješenja, evo reći ću vam rješenje. Formirajte ekspertni tim, nacionalni, za brodogradnju, ne za jedno brodogradilište, nego za sva brodogradilišta kol'ko ih god ima, racionalizirajte troškove i točno odredite što će koje brodogradilište raditi, po kojoj cijeni i sa kojim ljudima. To je jedan jedini način da se brodogradnja spasi, ponavljam ne jedno brodogradilište, nego cjelokupna hrvatska brodogradnja. Još uvijek Hrvatska ima dovoljno stručnih ljudi, još uvijek Hrvatska ima dovoljno inženjera da se nešto poduzme, a vi i dalje samo čekajte, pa opet kad se skupi 5 milijardi kuna onda napravite rebalans proračuna, pa neka plaća Pero i Marko koji, ovoga, s time nemaju nikakve, ni najmanje veze. To je prva i idemo reći najznačajnija rupa u proračunu, ali nije jedina, jer postoji ih još nekoliko, što ću onda reći u svojoj pojedinačnoj raspravi, s obzirom da ću sada prepustiti riječ zastupniku Pernaru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nastavak rasprave u ime Kluba, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Istina uvijek ispliva, prije ili kasnije, na vidjelo, u slučaju sa ministrom financija Marićem, isplivala je jako, jako brzo, a radi se o sljedećem. Prošle godine, pretprošle godine, od kad sam u Saboru, govorim istu stvar, a to je da je dug brodogradilišta, dug hrvatskih željeznica i dug autocesta, zapravo dug države. A zašto? Pa jer ga država vraća, a da se raznim knjigovodstvenim trikovima, taj dug ne prikazuje kao državni dug, i mene su svi tada napali, govorili su šta ti Pernar nemaš pojma o ekonomiji, o financijama, mi smo stručnjaci, međutim što se dogodilo dame i gospodo? Dogodilo se upravo ono na što sam upozoravao, dug brodogradilišta je doslovce sad pao na teret države, pitanje je samo kako će ga knjižit, hoće li ga knjižit kao državnu obvezu ili ne, ali kako godi knjižili, opet država na kraju će morat to platit. Ono što bih htio je ukazati na sirove brojke, a one su sljedeće, ukupni unutarnji-vanjski dug Republike Hrvatske odnosno opće države, 2013. godine iznosio je 266,622 milijarde kuna, znači otprilike 266 milijardi, a 2017.-te 283,31 milijardu kuna, znači, značajno je veći nego je bio. Također bi htio reći gospodine Marić sljedeću misao, vaši izvještaji kasne preko 100 dana o stanju duga, u vrijeme neviđenog razvoja informatike, kada u jednom danu možemo sve saznati. Drugim riječima, kad vi izvještavate o trenutnom stanju duga, vi to radite sa zakašnjenjem, vi bi trebali nama uvijek davati aktualne informacije. Drugu stvar koju bih htio reći jest ukupna izdana jamstva, 2013. godine bilo je 8,8 milijardi kuna izdanih državnih jamstava, 2017., znači prošle, 11,9. To je također rast, međutim, htio bi' jednu stvar reći, a ona je sljedeća, ove godine, 2018.-te, država planira novo zaduženje u iznosu od 23,68 milijardi kuna. Vi nama naravno govorite da će u onome worst case scenariju ili ne znam kako već to nazivate, vjerojatno ima i onaj izraz za centralnu banku, lender of last resort, pa vi sad kažite, vi sad kažite u onom najgorem slučaju i deficit 2 milijarde, ali ako je deficit stvarno dvije milijarde, kao što tvrdite, čemu onda planirate u ovoj godini primitke od zaduživanja od 23,68 milijardi, čemu 3 milijarde EUR-a novog zaduživanja od strane države, ako je deficit samo 2 milijarde kuna u najgorem scenariju. Pa ja ću vam odgovoriti zašto. Zato jer dospjele obveze po kreditima vi ne računate u rashode države i na taj način zapravo prikrivate stvarno stanje. Znači, vi kažete rashodi proračuna su toliki i toliki, al ne kažete al dolazi nam još 23,68 milijardi kuna na naplatu, pa ćemo se morati zadužiti za taj iznos da bi i te dospjele kredite vratili, nego nas uvjeravate, govorite nam da deficit nikada nije bio manji itd. Al, to je sve laž, laž je bila cijelo vrijeme ste nam pričali o suficitu, pričali ste nam o višku, danas znamo da viška nema, danas znamo da državna revizija kaže da će zapravo planirani deficit biti veći nego je bio, mi to znamo gospodine Marić, mi to jako dobro znamo. Dug države iz godine u godinu raste, toga ste svjesni i sami. Onda vi šta napravite. Pa to je bila nedavno fora. Kaže država uzima 10 milijardi kuna kredita za pokrivanje dugova u Autocestama, veli, ali to nećemo knjižiti kao državni dug. Pa to su, to su trikovi sve. Ovo vaše Izvješće, ovaj vaš plan proračuna je neozbiljan zato jer prikriva stvarno stanje državnog duga, zato jer prikriva stvarno stanje manjka u kasi i zapravo cijela ova priča će se prije ili kasnije prebiti preko glave hrvatskih građana. Apeliram na vas da slušate svoju savjest i da ne slušate što vam Plenković govori i da govorite nama ovdje istinu, ono što je objektivno, a ne ono sa perspektive nekog propagandiste, pijarovca koji nas uvjerava da je sve super. Jer gospodine Marić, da je je sve super, pa ne bi ljudi bježali iz RH, ne bi ovi migranti bježali iz RH također. Oni uđu, da bi, ovaj, što prije izašli. Pa ne bi oni to radili da je situacija u RH dobra, ne bi ni ljudi koji ovdje žive iz RH bježali da je situacija dobra. Ali, na žalost situacija nije dobra ako se nastavi ova politika zamagljivanja stvarnog stanja, biti će još i gore sve. Jučer sam gospodine Marić upozorio ili prekjučer na šokantne podatke demografske, da nikada nije bilo manje rođene djece, nikada. Imate, oni su pokazali kao unazad zadnjih, ne znam, pet ili deset godina, ali zapravo u zadnjih 100 godina nikada nismo tako loše stajali. I iz godine u godine i iz mjeseca u mjesec, djece je sve manje. Vi ste toga svjesni, što činite da to zaustavite? Ništa. Nažalost gospodine Mariću, ništa. Mjere koje činite su nedovoljne. Nedavno kada je mladić, onaj Strmota, dao ostavku Ministarstvu demografije, pitali su ga kasnije, rekli su mu, pa čekajte ove mjere koje vi predlažete, pa to je samo neka reciklaža, neke stare priče, on kaže, pa zapravo ste u pravu, mi zapravo nemamo rješenje tj. ova Vlada ne daje adekvatna rješenja i dao je ostavku. Čovjek je imao stanje svijesti, imao je morala, rekao je neću vas više lagati, ne mogu vas gledati u oči i izgovarati jednu laž za drugom. Ja pozivam i vas da učinite isto kao i gospodin Marin Strmota, da date ostavku, da sjednete u saborske klupe i kao zastupnik prestanete podržavati ovu Vladu i ovu politiku koja se provodi. Jer ova politika će nas upropastiti sve zajedno. Mi nemamo samo problem rastućeg državnog duga, mi imamo problem i odljeva kapitala, mi imamo situaciju da su stranci preuzeli sav profitni kapital u zemlji, da sav novac koji mi stvaramo, oni zapravo izvlače iz zemlje. Mi se nalazimo sa Centralnom bankom kao mjenjačnicom u jednom kolonijalnom robovskom modelu gdje ne rastemo koliko bi trebali, ja bih se usudio reći čak i da padamo. Broj stanovnika vam govori i više nego dovoljno. Ne moram ja ništa ekstra tu objašnjavati. Eto, nadam se da ćete uzeti ka srcu moje riječi i da ćete nešto učiniti po tome pitanju. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Boris Milošević, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub SDSS-a može ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za ovu godinu koju sada raspravljamo povodom rebalansa proračuna. I objasniti ću u svojoj raspravi zašto. Mislim da mjere fiskalne politike, posebno porezne politike su blagotvorno djelovale na proračun. Naravno, tome su pripomogle i povoljne okolnosti, povoljni trendovi zemalja u okruženju, ali i cijele EU. I ti povoljni trendovi dovode do toga da nam BDP raste negdje u prvom polugodištu 2,7%. Da li možemo time biti zadovoljni, naravno da ne, uvijek težimo i htjeli bi više. Vjerojatnost je, i to je dobra stvar i dobra vijest, da će se taj trend nastaviti, sad samo je pitanje koliko, prognoze neke govore ipak da će to biti manje, nego ono što smo priželjkivali ili planirali prošle godine kada je proračun donesen, ali pametniji ćemo biti slijedeće srijede kada Državni zavod za statistiku objavi prve procjene BDP-a za treće tromjesečje ove g. S ovim rebalansom u odnosu na izvorni proračun, predviđa se povećanje poreznih prihode zbog povoljnih gospodarskih kretanja, a istodobno imamo manje prihode na stavci povlačenje sredstava iz europskih fondova. I tu su dakle, manja dobit trgovačkih društava u javnom sektoru, pa onda imamo i neznatnu korekciju u odnosu na razini ukupnih prihoda, korekcija, odnosno, imamo smanjenje i ukupnih rashoda i opet to je posljedica jednim velikim dijelom planiranja i povlačenja sredstava iz europskih fondova, što se zapravo pokazuje kao jedna ključna neuralgična točka u planiranju državnog proračuna. Dakle, kod europskih sredstava imamo pad prihoda i rashoda, odnosno, tu zapravo nije došlo do pada, nego je došlo do nerealizacije projekta koji su se planirali. Taj problem planiranja EU sredstava, nije od jučer, on nije od ove g. nego se zapravo ponavlja i od ranijih godina, zapravo i od vremena kada smo imali pretpristupne fondove, pa i onda i do fondova EU, dakle, kako su se sredstva povećavale, te financijske rupe, u planiranju su se povećavali. Proračunski korisnici su preoptimistično planirali i u biti oni bi morali usvojiti logiku proračunskog planiranja, dakle, trebali bi znati kada će se program realizirati, što zapravo znači ugovaranje sredstava, što zapravo znači dospijeće odnosno, isplata. Velik dio korekcije se odnosi na njih, ali tu bih rekao, da ono što je bitno da realizacija projekata ne padne na teret državnog proračuna, da oni butu ipak realizirani sredstvima iz fondova EU, ako to neće biti ove g. da to bude u sljedećoj g. I bitno je i to da ne dođe do povrata sredstava, onoga što smo povukli, da zapravo zbog grešaka u projekta ne vratimo u proračunu EU. Kao posljedica lošeg planiranja, rashodi su nam se smanjili za čak 505 milijuna kn. A krivac tu nije Ministarstvo financija, krivci su razna ministarstva koja su pobrojana u materijalu koja smo dobili za ovu raspravu. I to su mogli bi reći svake g. jedna te ista ministarstva, to sve poznati recidivisti i jedino što možemo apelirati na Ministarstvo financija zapravo da ih bolje obuči u smislu planiranja proračunskog planiranja i proračunske logike kako se ovo ne bi ponavljalo. Što se tiče zdravstva, kao jedne druge neuralgične točke u ovom proračunu, imamo situaciju da se povećavaju rashodi za zdravstvo, da je nekih 405 milijuna kn viška na nekim stavkama će se prebaciti u zdravstvo, nekih 305 milijuna ide na uspjele bolnice, 100 milijuna kn ide na račun, transferira se na račun HZZO-a, to je ukupno nekih 405 milijuna kn, namjenskog strogo namjenskog novca. Sličnu priču smo imali i prošle g. s tim da je iznos bio puno veći, milijardu kuna. Da li je to dobro, nije dobro, dobro je da imamo višak i da možemo platiti te dospjele obveze, a s druge strane, ono što je zapravo obveza Ministarstva zdravstva, ali i cjelokupne vlade, da pronađemo način, kako da dugoročno smanjimo dugove u zdravstvu, da to ne rješavamo ovako palijativnim mjerama, za koje evo, svake g. Ministarstvo financija ipak iznađe sredstva da može transferirati na račun Ministarstva zdravstva. Ono što je dobro da ministarstvo zdravstva će rasporediti te novce namjenski, da će ugovoriti s bolnicama, koje su dužne strogo namjenski, dakle, to će biti ugovor utvrđeno u koju svrhu taj novac ide i da prestaje obveza bolnica da u tu svrhu, taj novac utroše i da o tome obavijeste Ministarstvo zdravstva. Treća stvar koja nije manje bitna, koja nam se dogodila ove g. a prethodnih godina, smo imali sreću da se ne događa je Uljanik i aktiviranje državnih jamstava. Već moje kolege koje su o ovome raspravljali, sa ministrom u raspravi su istaknuli da se značajno povećava ta stavka sa nekih 260 milijuna na 2,8 milijardi kn. Dakle, radi se o velikom novcu, ukupna izloženost RH, 4,2 milijardi kn, dakle, radi se stvarno o velikim iznosima. Jesmo imali do sada sreću da se to do sada nije aktiviralo, ali evo, ove g. je došla situacija, da brodogradilišta odnosno Uljanik Grupa nije mogla više servisirati svoje obveze, servisirati svoje poslovanje i došla je u situaciju da ne može isplatiti plaće svojim radnicima. I ova vlada je dala jamstva, kao i prethodne vlade, to smo već čuli u raspravi i ova vlada je odgovorna koliko i prethodne vlade, ali treba pogledati istinu u oči i pitanje zapravo postaviti svima nama, osobno, da smo sjedili u vladi, tko ne bi digao ruku za davanje jamstava, tko ne bi pokušao spasiti radna mjesta i jednu od grana, kojom smo se nekada ponosili, a to je brodogradilište. Odgovornost je ipak prvenstveno na upravama, a onda tek na vladama. Ono što ipak možemo biti zadovoljni u toj nesreći, da državni proračun u ovoj g. može podnijeti aktivaciju jamstava i da možemo prema kreditorima kao država biti vjerodostojni jer ćemo moći zapravo servisirati odnosno, isplatiti ono što smo garantirali i tako zbog te situacije dolazimo do minusa, do deficita, umjesto planiranog suficita 0,5% unatoč tome dakle očekujemo koliko sam razumio iz materijala iz izlaganja ministra, do kraja godine nastavak trenda smanjenja udjela javnog duga u BDP-u na nekih 74,6%. Ono što bih svakako pohvalio, što sam pročitao između redaka u samom rebalansu je smanjenje stavke koja se odnosi na proračunsku zalihu, to znači da je država djelom imala i sreću jer nismo bili pogođeni nikakvim prirodnim katastrofama pa država nije morala intervenirati a s druge strane to znači odnosno pokazuje disciplinu i čvrstinu Ministarstva financija koje nije popustilo vjerojatno brojnim pritiscima da proračunskim zalihama riješi i pokrpa određene rupe. Što bi još istaknuo za 2018. g.? Istaknuo bi lokalne proračune, nova raspodjela poreza na dohodak koja se primjenjuje ove godine, po meni se pokazala dobra, još nije to za konačnu ocjenu ali se pokazalo da općine pogotovo one na nerazvijenim područjima sa manjim indeksom razvijenosti su dobile više sredstava, da su dobile jednu financijsku sigurnost a mogu bolje planirati određene investicije, razvoj je zapravo da to ide u korist ravnomjernog razvoja cijele RH i to je ono dakle što je dobro, ali kažem, treba pričekati cijelu godinu i vidjeti zapravo sve pluseve i minuse te nove raspodjele koja zapravo ipak za sad moram priznati, pokazuje benefite. Ono što bi još na kraju u svojoj raspravi istaknuo, iako imam još nekih 10 min, neću dužiti je, naglasio bi dakle u samom programu Vlade RH stoji da će se u prvoj godini mandata, naglašavam, u prvoj godini mandata, Vlada unaprijediti razvojne programe koji će se unaprijediti dakle ona područja koji povijesno žive, pripadnici nacionalnih manjina, a koja su demografski, ekonomski ili socijalno oslabljena i ispod prosjeka, dakle nacionalnog prosjeka razvijenosti i da će im se osigurati veća financijska podrška i posebni razvoji razvojni instrumenti. Slična definicija je i u operativnim programima za nacionalne manjine koje je također Vlada RH usvojila, dakle i to stoji da će odraditi u prvoj godini mandata. Nešto je da kažem, neću sad nešto, ali jedan iskorak je napravljen u ovoj godini, dakle u ovoj godini je napravljen iskorak, izrađeni su programi i za komunalnu i socijalnu infrastrukturu i za poljoprivrednu odnosno male OPG-e i za poduzetnike koji djeluju na područjima dakle koja su nerazvijena gdje povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina. Ono što nedostaje sad daljnji iskorak, da to ne bude na jednoj voluntarističkoj bazi nego da bude u zakonu, dakle da jasno u zakonu stoji a da sukladno tome onda stoje i jasne proračunske stavke kako ne bi imali zapravo nesigurnost svake godine biti, hoće li to biti, koliko će to biti i na koji način će to biti nego da u biti i te jedinice lokalne samouprave a i OPG-ovi i poduzetnici mogu jasno sa sigurnošću računati i planirati da bi mogli dobiti podršku države, dakle za svoj rad i opstanak na tim područjima, to treba gledat i kao razvojnu mjeru i demografsku mjeru i kako god hoćemo. Evo hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem kolegi Miloševiću, prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, evo poštovane kolegice i kolege. Evo kao što je kolega prethodno naš rekao, sigurno da ovo polugodišnje izvješće govori to da sve ono što se čini u ovom razdoblju i nastavlja se zapravo iz prethodnog perioda, pokazuje egzaktne brojke gdje se vidi da rast BDP-a je egzaktan, da potrošnja raste, da se isto tako događaju pozitivni pomaci u industrijskoj proizvodnji, u trgovini na malo, u povećanju indeksa obujma građevinskih radova a isto tako kao što je više puta spomenuti da je i turizam koji je evo, zabilježio rast 8,8%, da značajno doprinosi cjelokupnoj slici. Ne smijemo zaboraviti reći isto tako da je smanjen broj nezaposlenih na najnižu razinu u zadnjih ja mislim, 15-ak godina, a to je svega 167 000 nezaposlenih unatoč tome što mnogi to žele prikazati kao samo odlazaka mladih i drugih u inozemstvo što se ne može nikako reći. Gledajući ostvarenje kroz ovih 6 mj. svih prihoda, vidimo da je to u okvirima planiranog i da je plan i u prošloj godini a i u ovoj da je planiranje realno i na taj način zapravo nema velikih odstupanja, da na taj način imamo povjerenje i rejting agencija pa onda time možemo i ovo što se postiglo na razini ušteda, možemo uvelike tome biti zahvalni i uz opća kretanja na tržištu kapitala. Mnogi ovdje kolege brkaju kada se kaže ako se neki dospjeli dug refinancira onda se on u proračunu mora prikazati u punom iznosu dakle sve ono što tog momenta refinanciraš onda moraš prikazati kao takav u svome računu, a sve ono što se čini i napravilo kroz infrastrukturu i te kako se višestruko vraća kroz turizma i ne samo turizam nego i promet roba i usluga čime zapravo povećavamo taj multiplikativni efekt. Ono što svakako treba spomenuti da je isto tako u stajalištu Povjerenstva za fiskalnu politiku je rečeno da je i fiskalno pravilo strukturnog salda se poštivalo a time znači da rast rashoda nije bio veći od očekivanog rasta BDP-a dakle to je ono što itekako se prati. U poreznoj reformi koja je bila u više faza u ovoj zadnjoj sa rasterećenjem od preko 3,6 milijardi kuna omogućava zapravo da stanovništvo ima sve veći potencijal i mogućnost potrošnje čime taj raspoloživi dohodak omogućava i kvalitetniji i sigurniji i jedan optimističniji način života, a isto tako gospodarstvo je vidno da se u pojedinim segmentima i te kako oporavlja. To ne znači da ne trebamo i dalje ulagati i promišljati kako i na koji način pomagati gospodarstvu, ali u svakom slučaju je potrebno uložiti i još dodatnih napora kako bi se neki segmenti a prvenstveno zdravstvo i naši evo problemi kao što su u ovom slučaju brodogradnja kako bi mogli zapravo sve te probleme koji su se dugo godina stavljali pod tepih, realno sagledati i procijeniti na koji način je neka grana industrije održiva i kako ona može kao takva donositi određeni profit a ne ugovaranjem poslova koji se ne izvršavaju čime se gubi rejting i prema samim investitorima, a isto tako i ne donosi nikakvu korist. Kada govorimo o bruto domaćem proizvodu onda se vidi da je odnosno udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu konstantno opada i to većom stopom nego što se to od nas očekivalo u paktu. Ovim izmjenama i dopunama kao što vidite se povećava ukupne prihode na 129,2 milijarde kuna i time se porezni prihodi rastu za 144 milijuna kuna. Vidljivo je da su napravljeni da u konačnici nemamo neki veći rast osim unutar preraspodjele koja se dogodila unutar pojedinih ministarstva i ušteda koja su se preraspodijelila i ja ovom prilikom isto tako moram spomenuti kao što sam i u prethodnoj raspravi govorila o ugovaranju projekata EU, mi smo u ovoj perspektivi a to je utvrdila revizija od 2003. do, od 2007. do 2013. da je ugovoreno 71,1% ukupnih sredstava, a to je negdje 1,27 milijarda EUR-a. Normalno da ne možemo biti zadovoljni u odnosu na ugovoreno a ili ono što je isplaćeno bitno je što u kojem momentu hoćemo prikazati i kako mjerimo cijeli postupak, međutim ono što je jako bitno da je u ovom periodu od 2013. do 2020., a sada već ovo što se može izmjeriti je ugovoreno oko 60%. To nas na jedan način s ovim izmjenama u metodologiji i u samim zakonskim izmjenama na jedan način veseli da ćemo vjerojatno onda ostvarenje u ovoj perspektivi do 2020. imati preko tih 71% ja se nadam puno više. S tim da uvijek moramo imati određene rezerve s obzirom da pojedini projekti dođu u određene probleme ili samo projektiranje ako su građevinski ili drugih izazova koji se u hodu javljaju može se dogoditi ili izvođači kako smo imali primjere i u mom gradu, dakle dođu u probleme a onda dođe u pitanje zapravo cijeli projekt i može se dogoditi da grad ili općina ili ministarstvo mora vratiti u cijelosti sredstva koja nije u pravo vrijeme iskoristila. Kada govorimo o samim izmjenama onda moramo reći da je jako važno da je smanjenje javnog duga se planira i dalje, dakle, s onih početnih pozicija, kako je to bilo predviđeno, će se i dalje zadržati na nivou 74,6 kako je planirano. Ja bi još jedanput napomenula da su upravo kada govorimo o rashodima, a pogotovo su to u odnosu na zaposlene, onda moramo svakako voditi o tome, da je prethodnom razdoblju su se nadomjestila sredstva, koja su bila iz kolektivnih ugovora dakle, javnih službi i utrošena. Dakle, povećanjem kontinuiranom, povećanjem dva plus dva plus dva, dakle šest kumulativno, više od 6%, to dalje sada kroz 2018. dakle vuče nove rashode čime se povećavaju oni i u Ministarstvu rada, mirovine i invalidnine i porodiljni dopust, troškovi za dodatni porodiljni dopust itd. A isto tako plaće koje se odnose na Ministarstvo unutarnjih poslova, demografiju, preko 63 milijuna kn. Naime sve je to vezano za sustav koji je važan u čuvanju naših vanjskih granica. Ako govorimo o samim izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna, tu moramo napomenuti nekoliko promjena, prvenstveno to je smanjenje proračunske zalihe sa 200 na 80 milijuna kn. A razlozi, ko što je već spomenuto, zapravo to je višak sredstava koji bi se trenutno, u ovoj g. ne može iskoristiti za svrhe koje je predviđeno zakonom, jer sva sreća nismo imali takvih potreba. A onda se ta ista sredstva mogu preraspodijeliti u one potrebe koje su nužne u samim izmjenama zakona o izvršenju je i omogućena privremena otplata kredita centra za restrukturiranje i prodaju. To je kao što znamo … [[Govornik se ne razumije.]] se ukida i kao takav će se smanjiti obveze i smanjiti će se zapravo javni dug RH i na taj način se intervenira u sam zakon. U izmjenama o izvršenju mijenja se ono što je već i napomenuto i visina zaduženja. Ono što je važno napomenuti, da je čl. 4. omogući ministru financija, da uz suglasnost vlade, može intervenirati i na zaduženja, odnosno, zadužiti se za potrebe upravo povlačenja sredstva EU. Naime, događa se situacija da se ne mogu dobiti sredstva, prije nego što se napravi određeni posao i na taj način se niti refundacija ne može ostvariti prije nego što se dovrši cijeli projekt. Na ovaj način zapravo likvidnošću samog Ministarstva financija se podupire ostvarenje određenog projekta, ali će onda nakon toga refundacija slijediti poslije konačnog obračuna samog proračuna. Isto tako ministar je spomenuo, povećava se iznos jamstvene zalihe, iz razloga što je potrebno osigurati likvidna sredstva za aktiviranje jamstava, čime zapravo moramo biti odgovorni, za sve ono što su vlade dale kao sigurnost u izvođenju i u konačnom dovršenju bordova koji su bili u našim brodogradilištima. Na ovaj način, mislim da smo, tu je još izmjena koja se dogodila, a u vezi je sa Ministarstvom zdravstva i zdravstvenim ustanovama. Naime, tu se člankom, izmjena člankom 53. kojim se omogućava da Ministarstvo zdravstva može isplatiti i dio dospjelih obveza prema bolničkim ustanovama, koje su u vlasništvu županija, a to je ono što, već znamo da je u prošloj g. bilo omogućeno na drugi način. Ovdje se sada to regulira i samim izmjenama. Dakle, na ovaj način se nastoji sanirati što više ali se i intervenira u sam sustav zdravstva kako bi se što više postigla racioniranja i omogućilo da novi i budući poslovi koji se i struke koje se događaju da ne generiraju nove obveze, odnosno, da se ne dovedu u što moguće bolje okvire, kako bi zapravo cijeli sustav mogao profunkcionirati što kvalitetnije. Evo, time Klub HDZ-a podržava u cijelosti sve ove navedene izmjene. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime kluba zastupnika HNS-a, poštovana kolegica Makar.
Hvala lijepa, poštovani podpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Na temelju ostvarenja koje smo imali za prvih 6 mjeseci i projekcije odnosno rezultata za treće tromjesečje, očekujemo 2,7% realnog rasta BDP-a. Tako ovaj rezultat je zapravo nastao zbog rasta prometa od trgovine na malo i povećan je u trećem tromjesečju za 3%, dok imamo i rast noćenja turista od 1,6% u kolovozu. Ono što je posebno važno istaknuti kod ovoga je indeks rasta građevinskih radova i to od 8,5%. Svi znamo kako nam je građevina izgledala prije 3 godine, 4 godine, kada su se zatvarale mnoge firme građevinske, ali došlo je ipak do određenog rasta i to osim onih radova investicijskih, što investiraju firme, što sami građani. Mislim da je tu upravo mnogo doprinijela Vlada i to preko Ministarstva graditeljstva gdje mnoge firme sada rade na energetskoj obnovi javnih zgrada. Znamo svi da sada već drugu godinu imamo subvencionirane kredite za mlade, gdje je stvarno veliki interes, gdje je tu izgradnja određena ili dogradnja ili imamo i neke rekonstrukcije, prenamjene, uređenja, a isto tako imamo i POS izgradnju. Tako da je to stvarno dobar pokazatelj. Ono što u ovome zabrinjava da u trećem tromjesečju bilježimo pad industrijske proizvodnje od 1,5%. To je ono što bi trebalo napraviti analizu, vidjeti koja je to industrija, da li je kompletno, ili da li je određena grana, da se zna, što bi trebalo poduzeti. Imamo podatke koji nam, dakle, pokazuju da imamo blago niži realni rast BDP-a nego što je planirani za 2018., bio je 2,9, sada je 2,7 i nešto višu inflaciju. Međutim, ono što u svemu tome isto brine nas u klubu HNS-a je to gdje imamo usporedbu izvoza roba i usluga i uvoza roba usluga. I jedno i drugo bilježi smanjenje, imamo i smanjenje izvoza i smanjene uvoza. Međutim, kod izvoza imali smo planirano 5,2, sad je 3,6 il je to 1,6 indeksna poena, ali to čini 30%. Dakle, 30% u odnosu na plan izvoza nam je sad ovim izmjenama manje. Kod uvoza imamo isto korekciju, smanjenje s 6,2 na 5,7, to je 0,5 indeksnih poena i to je svega 8%. Dakle, izvoz roba nam, planiramo smanjenu 30%, a uvoz svega 8%. I to je podatak koji bi nas trebao sve zabrinuti. No nadam se da će bar donekle ovu sliku poboljšati donošenje ovog trećeg paketa poreznih zakona. Naime, tu imamo smanjenje stope PDV-a s 25 na 13% i to na svježe meso, svježe voće, svježe povrće. Znamo što je to svježe i to po nomenklaturi se i vidi i nadam se da će biti daleko veća potrošnja domaćeg mesa, domaćeg voća, domaćeg povrća i da će daleko manje biti uvoza upravo tih proizvoda. Ono što najznačajnije je u ovoj kategoriji prihoda su porezni prihodi. Svi smo se plašili kada smo smanjivali stope poreza, da li će biti dovoljno u državnom proračunu prikupljeno. Vidi se da je. Pa je tako od PDV-a rast 3,1% se predviđa u odnosu na planirano. To je, dakle, pozitivna kretanja koja su bila u gospodarstvu, doprinijela su tome. Ono što smo još donijeli u sklopu paketa poreznih zakona je porez na dobit. Već su tu i moji kolege prethodno govorili, tu je napravljeno drastično smanjenje, pa smo tako imali prijašnju stopu oporezivanja poreza na dohodak od 20% s time da je stopa koja se uplaćivala u 2018-oj, a za 2017-u je bila smanjena na 18% za one velike odnosno 12% plaćaju svi oni mali do 3 milijuna kuna. I tu bilježimo rast od 1,3%, dakle, i to je bila dobra mjera. Doprinosi koji su se prikupili zapravo su, prikupljeno je više i planira se rebalansom 2,6% zbog povoljnih kretanja na tržištu rada, znamo da su plaće rasle i tako da je i to tome doprinijelo. U dijelu smanjenja prihoda, smanjene su pomoći 2,6 milijardi kuna. E to je isto ono gdje sigurno ima mjesta za zabrinutost. Točno je da je izmijenjena dinamika povlačenja, kao što je dato u obrazloženju. Međutim, kod toga postoji dio objektivnih okolnosti, ali sigurno postoji i dio subjektivnih okolnosti koje treba identificirati, na kojima treba proraditi i koje treba riješiti, jer to je ono s čime se sigurno oćemo svi složiti da tu ima mjesta da ta dinamika bude bolja nego što je sad. Prihodi od imovine, tu su manje uplate prihoda od dobiti trgovačkih društava u javnom sektoru, da su se digle cijene vjerojatno bi bilo više, ali mislim da je za naše građane bolje da je situacija takva. Čuli smo već da su najveće uštede ostvarene na kamatama, koje su i ovim rebalansom sad smanjene za 747 milijuna kuna. To su znači na sredstva, ako uzmemo koliko su ona bila smanjena prošle godine, pa ne znam da li će se uspjeti još u tom dijelu puno u narednim godinama vršiti smanjivanje, ja se nadam da hoćemo da će nam rejting porasti i da ćemo još određene uštede ipak moći i tu ostvariti. I ono na što smo se svi osvrtali, svi moji kolege koji su do sad sudjelovali u raspravama je to sustav zdravstva. Mi smo lanjske godine isto rebalansom donijeli određeni iznos sredstava koji ide za sanaciju dugova u zdravstvu i to sanaciju upravo dospjelih dugova u zdravstvu. Ovo što smo sad predvidjeli i unutarnjom preraspodjelom u Ministarstvu zdravstva od 146 milijuna i što je ovih dodatnih 305 milijuna dakle ukupno 405 mislim da je kap u moru. Da će nešto značiti ali da će riješiti ovaj problem, sigurno neće. Tu imamo još i transfer HZZO-u za bolovanja iznad 42 dana od 100 milijuna kuna. Čuli smo da imamo obveze po sudskim sporovima, imamo povećanje mirovina za 27 milijuna kuna, ostale rashode za zaposlene 184 miliona zbog primjene kolektivnih ugovora, doplatak za pomoć i njegu osobnu invalidninu 104 miliona, dodatni porodiljni dopust u iznosu od 93 miliona, tu se nadam da nije samo razlog povećanje iznosa naknada nego da je i razlog toj većoj stavci potreba jer je veći broj naših građanki koristi naših majki taj porodiljski dopust, pa ću se pozabaviti malo da vidim i tu analizu baš brojčano kao što je, zbog čega se to ide, nisam to sad stigla i mi u klubu nismo to ali sigurno oćemo to razmotriti. I tu imamo još jednu od većih stavaka 63 milijuna kuna tu je isto također primjena granskih kolektivnih ugovora i podzakonskih akata kojima se uređuju plaće u MUP-u, Ministarstvu za demografiju, Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu kulture. I ono na što smo se isto svi tu osvrtali, a to je jamstvena pričuva koja se povećava za 2,6 milijardi kuna. Do sad smo uvijek imali na toj poziciji evo čuli smo i od ministra tu oko 260 miliona kuna i to je bilo dovoljno kad su bila aktivirana ona manja jamstva. Međutim, ono što nas očekuje u ovoj godini je tih dodatnih 2,6 milijarde koje će morati biti isplaćene iz Državnog proračuna. I to je ono što zapravo dodatno kvari sliku ali ne samo da kvari sliku i statističke podatke nego stvarno će nam nedostajati taj iznos koji bi sigurno mogli bili iskoristiti za druge svrhe. Ne znam, da li još samo podatak što se tiče za 2018. – 2019. projekcije kretanja javnog duga gledajući tabelu stvarno možemo biti zadovoljni da unatoč svim ovim problemima planira se smanjenje javnog duga od da ne govorim od 2015. kad je bio 80 cijelih 3,7 udio BDP-a da bi 2017. bio 77,5, 2018. 74,6 dakle smanjenje za tri indeksna poena znamo i vidimo ova jamstva i što nas to čeka. Također imamo i za iduću godinu sigurno naplatu određenih jamstava što je naravno uključeno i u projekciju, ali također se planira smanjenje od 3%, dakle 74,6 na 71,6. Mi ćemo svakako u Klubu HNS-a podržati, a sad kolega Čuraj nastavak molim.
Hvala lijepo, nastavit će poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege ja ću malo samo kratko pošto smo danas već puno puta čuli brojeve probati nešta dočarati šta ti brojevi zapravo mogu predstavljati ili predstavljaju. Naravno, kad imamo rebalans u drugom dijelu praktički 11. mjeseca znamo da usklađujemo realizaciju sa onim što je planirano i da ga kao takvoga trebamo i promatrati. Ono što je dobro što se ovdje vidi i što sigurno je navedeno, navedeni povećanje prihoda od prometa trgovina, općenito promet je povećan za 3%, broj noćenja je povećan, međutim odmah dobivamo informaciju da je indeks građevinskih radova povećan za 8,5%. Znači nešto se radi. Međutim, da nije sve baš najsjajnije nam govori 2 podatka, pad industrijske proizvodnje što već slušamo kroz mjesece i kolegica Makar je spomenula također pad izvoza. Kada govorimo o stavkama da vidimo da je PDV porastao i raste preko 3% prihoda od PDV-a on je u korelaciji odmah sa osobnom potrošnjom, pa zato nije ni čudno da je osobna potrošnja također u porastu, kada gledamo indeks udjela u BDP-u, gotovo 25 raste osobna potrošnja. Naravno i na ovaj dio rasta prihoda od PDV-a ne treba zanemariti i financiranje koje imamo iz vana, prije svega kada govorimo o raznim programima i fondovima EU, koje apsolutno predstavljaju jednu kako bi to rekli, svježu dozu krvi na naš financijski sustav, pogotovo na prihode. Ono što je smanjenje, kada govorimo, nismo upravo te fondove planirali, odnosno, nismo ih ostvarivali, kako smo i planirali, pa zato imamo smanjenje, općenito pomoći od 2,6 milijarde kn. Tu se u različitih stavkama govori o 1,1 milijarde kn na onim smanjivanjima koji, ajmo reći, ne utječu na manjak, dok oko 500 milijuna kn, je na onih koji utječu. Međutim, ono što je isto bitno iz ovog svega, što možemo vidjeti, da su porasli prihodi za doprinose, za mirovinsko osiguranje od 638 milijuna. Dakle što je rezultat toga? Ili se povećavaju doprinosi, dakle, plaće rastu ili je povećan broj zaposlenih, vjerojatno i jedno i drugo, u korelaciji kada gledamo postotke nezaposlene, koji su sada rekordno, možemo reći niske, očigledno da je i sami broj zaposlenih narastao, ali i da plaće idu gore, automatski povećavaju se broj, iznos za uplaćene doprinose, za mirovinsko gotovo 3%. To je nešto što svakako ono što možemo na tragu vidjeti da se kreće u dobrom smjeru. Naravno da bi voljeli da je puno bolje, naravno da bi voljeli da ima više sredstava za različite projekte. Neki ovdje su čak i navedene gdje se je i potrošilo, ja neću ponavljati, sve dalje. Ono što govorimo o uštedama, što je, evo kolega Grčić je ispred kluba je također pohvalio, mogu se pridruž9iti tim čestitkama, dakle, smanjenje kamata za 747 milijuna kn, doprinosi Hrvatske EU, su smanjenje gotovo 230 milijuna kn. To je oni koji govore da mi cijelo vrijeme više plaćamo, nego što dobivamo, itd. nije baš to niti istina, pa čak ni statistički, ni u mjeri, naravno i smanjenje proračunskih zaliha od 120 milijuna, naravno a koji odmah se nadovezuje ranije spomenuto jamstvo za Uljanik koje ne trebamo ništa posebno elaborirati prije svega. Dakle, uštede postoje i uštede su te koje su zapravo, ajmo reći na jedan način spasile ovaj proračun i naravno rast prihoda prije svega od BDP-a jer smo mi ostali na nekom blagu, gotovo neprimjetnom deficitu i ako je bio planiran, dosta konzervativnim i planiranjem ko što vidim da će biti u projekcijama za iduću g. veću deficit, on ipak realno da nije se dogodio Uljanik, također bi bio malo veći suficit, ja mislim čak, nego prošle g. Ono što je svakako po meni, bi volio samo apostrofirati kada govorim o izvanproračunskim korisnicima i hrvatskim cestama, kasnije ću obrazložiti zašto, dakle, isto također je smanjenje rashoda za kamate od nekih gotovo 20 %, 18,2% ili 208 milijuna kn, također je i rashodi za nefinancijsku imovinu su smanjeni za gotovo, odnosno, za 375 milijuna kn ili 20%. Naravno to je uzročno posljedično vezano sa neispunjavanjem investicijskog plana. Dakle, ne sve ono što je planirano potrošiti, nije se odradilo, zbog javnih nabava, zbog vremenski pogoda, nepogoda, kako god hoćete i vjerojatno kao i ovi europski projekti koji nisu realizirani u ovoj g. se prebacuju za iduću g. Tako da je to je s te strane nam daje daleko pozitivnije rezultat od planiranog kada govorimo o hrvatskim cestama, gdje je bio plan praktički završiti nešto u gubitku, sada će biti 200 milijuna kn višaka. Međutim, ja bi tu apostrofirao da sigurno uz jednu stavku, koja se zove program gradnje i rekonstrukcije brzih cesta, koja se manje-više prema ovome, do sada što smo imali više godina rekonstrukciju a nije toliko puno izgrađeno novih kilometara brzih cesta, samo bi skrenuo pozornost da su ceste žile kucavice i mi znamo što su nam autoceste donijele i za naš turizam i za razvoj priobalnog područja, pogotovo unutrašnjosti Dalmacije, Like, Istre, ne moram o tome posebno govoriti. Ali, zato bi to isto bilo važno i isto i je važno za Slavoniju i Baranju. I mi puno puta smo čuli što bi značila i gdje je najveće usko grlo, kada govorimo o Slavoniji i Baranji, to se odnosi na Podravsku magistralu, na ja ne mogu dovoljno puta reći koliko to, s kim god se pričalo, svi su prepoznali bitnost da se krene u izgradnju brze ceste, podravske magistrale, nešto imamo u najavama obilaznice oko Petrijevaca, završeno je Miholjac ide oko Slatine. Znači u etapama se nešto događalo, ali sustavno nije zaživjela još, kada izađemo iz Bjelovara nije zaživjela brza cesta u onom profilu kako je tako recimo do Bjelovara. Znamo što je to značilo gradu Bjelovaru, mi to želimo ostatku, mi to želimo Virovitici, želimo Slatini, želimo Miholjcu, svim našim podravskim … [[Govornik se ne razumije.]] i to je nešto što mora se naći, ako ne već za iduću g. ali u projekcijama za sljedećih nekoliko g. da se taj tempo digne, da kako vidimo da izvršenja nikada ne mogu pogotovo tom cestovnoj branši pratiti da ima tu prostora … [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijep poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo u drugom dijelu dana, ja imam ovu drugu grupu. I kada gledamo neku opću sliku proračuna, odnosno, ovog rebalansa, dalo bi se zaključiti da nema tu neke velike drame barem što se tih osnovnih brojaka tiče i to jednostavno su neke činjenice i treba tu vrlo korektno i pošteno reći da je tome tako. Jednako tako mi iz ovog, iz ove sve dokumentacije čitamo nešto što sam rekla i u raspravi na prvom dijelu dana a to je da vidimo povećanje osobne potrošnje, da vidimo povećanje turizma i to povećanje koje vidi, vidi se u graditeljstvu. Sektor graditeljstva je jedan sektor koji prvi osjeti recesiju, sektor graditeljstva jednako tako kad dolazi do nekakvih pomaka, on je taj koji relativno brzo osjeti, sektor graditeljstva u Hrvatskoj ima trenutačno jedan veliki problem, a to je problem radne snage. Dakle, kad razgovarate malo sa kolegama koji se s tim bave, onda oni svi kažu posla ima, ono što je uvijek bio problem, naplaćuje se, čak su i cijene vrlo korektne, no kaže nema tko raditi, i to je suštinski problem koji se, kojim se trebamo baviti i naravno, nema ničeg o čemu govorim s ove govornice da je na bilo koji način vezano uz određene pomake u gospodarstvu, a naravno da je proračun taj, da ne ukazujem na činjenicu, ljudi moji, kod nas nema više nitko raditi. Moj kolega koji ima jako puno zaposlenih kaže, ja s njima svima razgovaram u rukavicama, da se netko ne uvrijedi, jer kaže uvrijedi se i u ponedjeljak više ne dođe na posao jer ode negdje drugdje radit. Prema tome alarmantna situacije je vezana uz radnu snagu, jer bez rada neće biti i svih ovih drugih stvari. Dakle, ja još jedanput koristim ovu priliku da ukažem na tu činjenicu i da se vodi računa, dakle, ovom trenutku je veliki, mi smo ispunili bazen, ispunili smo bazen i Bosne i Hercegovine, ispunili smo bazen i susjednih država, u graditeljstvu one bazične poslove više netko nema raditi. Netko vam mora biti na miješalici, netko vam mora biti na armaturu postavit', netko vam mora biti na betonu, desilo se pred, negdje krajem devetog mjeseca, u Gradu Zagrebu, jedan petak, za jedno veliko gradilište nije moglo se dovršiti, jer više nije nitko mogao dati 3 kubika betona. Dakle, to su vam situacije koje je, i to je nešto o čemu u budućnosti treba voditi računa. Ali ja ću se vratiti nekim drugim temama iz ovog proračuna. Vratit ću se jednoj temi o kojoj sam već najavila, a to su povlačenje sredstva iz fondova, dakle, iz operativnih fondova konkurentnost i kohezija 2014.-2020. Činjenica je da je planirano 10,7 milijardi, da je ostvareno 8,1 milijarda i da je to podbačaj od 25% ili kako u brojkama su već svi rekli 2,6 milijarde. Al ajmo reći istinu zbog svih onih euroskeptika koji sjede i u ovoj Sabornici, a i koji nas slušaju. Mi smo u Europskoj uniji do sad uplatili 3,3 milijarde, i bez obzira na ovaj podbačaj, jasno je da samo puno više povukli nego je, no međutim, mi smo planirali 10 milijardi, i planirali taj podbačaj od 25%. I zanimljivo je malo vidjeti, tko su tu od Ministarstava, kojeg Ministarstava, ja bih rekla najlošije odradio posao. Pa vam je tu prvo Ministarstvo, vjerovali odnosno jedno od prvih Ministarstava, vjerovali ili ne, Ministarstvo gospodarstva, koje ima podbačaj od 820 milijuna kuna. I pretpostavljam da kao što je ministru Horvatu u posljednje vrijeme za sve kriv Uljanik, da je možda i za to kriv Uljanik. Onda Ministarstvo poljoprivrede. Gledajući prihode iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, povučeno je 287 milijuna manje u odnosu na predviđeno. I onda još kad tome dodamo 100 milijuna kuna manje povučenog iz Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda dolazimo do jedno 400 milijuna kuna manje nego što je podpredsjednik Vlade bio spreman, znao i mogao povući. Onda nam je tu još Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, sa 226 milijuna manje iz Europskog fonda za regionalni razvoj, i posebno porazna situacije je u Ministarstvo zaštite okoliša, mogu čak reći i tragična, tu je 736 milijuna manje iz Kohezijskog fonda, riječ je zapravo o tome da ta Ministarstva nisu bila spremna, nisu odradila svoj posao, nisu odradili ono što su planirali. Dakle, nešto se je planiralo i to što se je planiralo, nije se odradilo i tu bi trebalo zasigurno vidjeti koji su razlozi tog podbačaja, jer je riječ o podbačaju od 25% ugrubo. Koristim ovu priliku da kažem nešto i uz pokrivanje troškova državnih gubitaša. Odnosno to su državne kompanije gdje bez obzira dal' su u plusu ili su u nekom teškom minusu, redovito isplaćuju božićnice, uskrsnice, stimulacije, otpremnine Upravama, i naravno da imaju plaće koje znatno odskaču iznad državnog prosjeka jer je uvijek razlog da trebate dobiti kvalitetan kadar, da taj kvalitetan kadar naravno ne želi raditi za one male novce, nego treba, ovaj, zaista ih dobiti i odgovarajuću naknadu za svoj posao, s čim se ja principijelno slažem, ali iza toga trebaju biti i neki rezultati, pa bi bilo nekako puno pametnije da to bude sukladno rezultatima. Jedan od najvećih tih gubitaša, koji nije to od jučer, nego već dugi niz godina, je HŽ holding. Mi s ove govornice dosta često govorimo o ulaganju u cestu, govorimo o tome da, o cestovnoj infrastrukturi iz jednostavnog razloga što smo tu u jednom trenutku napravili dobar posao i bez obzira na to što se mi možemo žaliti što pojedine pravce treba dovršiti, što pojedine opće, te dionice treba završiti da bi funkcioniralo, u odnosu kad malo gledate uopće Izvješće o nekakvim prostornim pokazateljima, cestovna mreža je u Hrvatskoj u pristojnom stanju, čak što više naše su autoceste i pojedini tuneli kad se ocjenjuju sa aspekta i sigurnosti i kvalitete, među boljima u Europi, to su stvari s kojima se možemo nekako pohvaliti, no bez obzira što svaki put kad pogledate strategije razvoja zemlje, uvijek govorim o tome da treba ulagati u željezničku infrastrukturu, to ne radimo na odgovarajući način. Ono što su nam, dakle mi tu željeznicu koju imamo i te bazične pravce koje imamo, napravljeni su za vrijeme Austrougarske. U to ulažemo dovoljno, ne koristimo dovoljno i ne koristimo to u potencijal za gospodarski razvoj a sad malo i o tom čuvenom HŽ-u koje je podijeljen na nekoliko kompanija i vezano od subvencija. Dakle HŽ putnički prijevoz će iduće a i 2020., dobiti po 442 milijuna državnih subvencija a 2021. će to skočiti na 474 milijuna. I sve to je u skladu s nečim što se zove ugovor o javnim uslugama jer je to proglašena usluga općeg gospodarskog interesa u javnom željezničkom prijevozu tako da kad idu 1. siječnja, kad nastupi potpuna liberalizacija željezničkih usluga u putničkom prijevozu, temeljem ugovora, moći će se davati i subvencije odnosno moglo bi se javiti i bilokoji prijevoznik iz EU i zbog toga smo se odlučili za subvencije. Dakle, da bi na određeni način ograničili prijevoznike iz EU-a, mi smo se odlučili na subvencije, na subvencije u iznosu koje kreće 1.1., dakle sa 442 milijuna kuna pa onda raste do 474, i tako će HŽ putnički promet biti zaštićen slijedećih 10 godina. Računajte po pola milijarde kuna godišnje, u 10 g. je 5 milijardi. Što sa aspekta ako smo sigurni da ćemo s tim postići rezultat, ako smo sigurni da će to realizirati s nečim dobrim bi čovjek rekao, možda nam to toliko i vrijedi. Ali imajući iskustva u HŽ-u, bojim se da u tih 10 g. nam se neće postići ono što se trebalo a to je poboljšati vozni park, srediti kompanije i skresati minuse. To su dvije osnovne stvari koje treba napraviti i zbog toga sam namjerno govorila o općoj željezničkoj infrastrukturi u koju smo u posljednje vrijeme krenuli ulagat, neke druge zemlje EU-a to rade na drugačiji način, ja sam recimo malo gledala neke situacije koje su bile u Italiji, u trenutku kad je grad Milano postao apsolutno prometno zagušljiv sa dosta jakom industrijom, ali i u prometnom pogledu zagušljiv se odlučio svoj potencijal za radnom snagom i smještajem ljudi riješiti u Bolonji i napravio je brzu željezničku vezu tako da netko tko živi u Bolonji može raditi u Milanu i doći relativno brzo. Željeznička mreža je inače bitna i važna, to možete pogledati i možemo se svjedočiti nekim drugim zemljama EU-a gdje na taj način zapravo bez problema možete sigurno, dobro živjeti u Zagrebu a s dobrom željezničkom mrežom raditi u Munchenu ili Milanu a živjeti ovdje, i to su neki potencijali koji jesu. Mi smo dosta daleko od toga, za to je potreban veliki projekt, veliko ulaganje i naravno niz pitanja, mi smo se odlučili vezano uz HŽ promet zapravo subvencijama 10 g. pomagati, uložiti 5 milijarda kuna a da nismo do kraja sigurni rezultat koji ćemo dobiti i dobro je da se između ostalog ove rasprave negdje evidentiraju pa će možda netko za par godina se pitati i reći da možda i ova odluka baš i nije bila najbolje moguća. Tu sam se između ostalog iz proračuna napisala još jednu crticu pa da ne zaboravim, spomenut ću, recimo jedno od najvećih povećanja kroz ovaj rebalans dobiva SOA i to je povećano za 84% sa 359 na 664 milijuna kuna. U kontekstu svih ovih afera SMS i ostalo, bilo bi zanimljivo vidjeti iako to ne možemo vidjeti, šta je tu u tom djelu proračuna, pretpostavljam možda netko će pisati neku knjigu ili će možda netko doraditi neki drugi sustav. Za kraj htjela bih se par rečenica referirati na temu Uljanika. Jedan od ministara iz ove Vlade a to je ministar Pavić je nedavno, vrlo onako sigurno izjavi a to je da bi ova Vlada zasigurno isplatila božićnice umirovljenicima samo da nije Uljanika pa onda ispadne da nam je Uljanik dobrodošao iz jednostavnog razloga da Uljanik bude kriv za sve. Uljanik i Trći maj je zapravo sinonim i slika brodogradnje. I ovo je između ostalog kad vidimo da je jamstva koja će biti aktivirana, postavlja se ključno pitanje i to ključno pitanje trebamo postaviti i na raspravi o rebalansu proračuna a zasigurno i na proračunu, da li u Hrvatskoj ćemo i dalje brodogradnju. Da li će brodogradnja biti u Hrvatskoj, ako će biti, kakva će biti, da li ćemo se odlučiti za nekakva manja brodogradilišta, da li ćemo se odlučiti za neku drugu opciju iz jednostavnog razloga što to veže sa sobom i neke druge stvari. Ako brodogradnje nemamo, onda u tom kontekstu nemamo više potrebe ni za srednjim školama dakle za brodograđevne tehničare a još manje imamo potrebe za fakultetima jer onda mi iz svog proračuna ćemo financirati djecu da se školuju za zanimanja za koja odmah znamo da posao neće moći dobiti u Hrvatskoj nego će morati posao tražiti negdje drugdje. Ali kad je riječ o jamstvima za brodogradnju odnosno za Uljanik da je u prostoru u nekoliko navrata su bili različiti podaci, jedne podatke je govorio ministar Marić, druge podatke je govori ministar Horvat no međutim, mi smo danas čuli od ministra Marića i nekako sam sklona vjerovati tom što je rekao, o čemu je zapravo riječ. Kad malo uđete u to sve zajedno, onda vidite da su aktivirana jamstva Splitske banke u iznosu 360 milijuna kuna ali tu kad malo sve zajedno pogledate, postavlja se jedno ključno pitanje, a to je da je otkazanim narudžbama možda i riječ o paradoksu da je dobra vijest o tome da će troškovi za brodogradilište i državu vjerojatno biti manji, nego da su se ta 4 broda izgradila u cijelosti. I to je taj jedan paradoks i to je nešto što se ne smije ponavljati. Jer kada malo pogledate dokumente koji su izdavani, koji su bili donošeni povodom izdavanja jamstva, onda se navodilo u tim dokumentima da će profit po brodu biti u iznosu od 400 do 500.000,00 EUR-a, a ispostavilo se da kako je po brodu, otprilike, gubitak oko 100 milijuna kuna prosječno. Pa možda je i svako zlo, nije za zlo. Možda ti brodovi koji ostanu, jer oni će ostati u vlasništvu Uljanik grupe, možda se za njih može naknadno sklopiti posao s nekim drugim konkurentskim kupcem, dovršiti brod i možda smanjiti to sve zajedno. Ali ključno pitanje koje imamo je pitanje da li nam brodogradnja treba ili ne. Ja sam sigurna da ono što ministar Pavić kaže, imali bi Božićnice samo da nije Uljanika, nije Uljanik kriv za sve, ali o tome treba voditi računa. Ali postoji nešto, o kojem teško da s ove govornice ili sa mjesta bilo tko može otići, a da ne kaže nekoliko riječi, a to je problem zdravstva. Mi svi imamo osjećaj da je tema zdravstva i gubici koji su tamo ko vreća bez dna, otvorite vreću bez obzira koliko u tu vreću stavite i kada pogledate ona je ponovo prazna i iznutra neki glas viče, trebamo još. Za sve to moramo jasno reći da se mora odraditi jedna ozbiljna reforma cijelog sustava, da sustav ne funkcionira na ovaj način i da se tu treba nešto odraditi jer neće biti niti jednog ministra financija iza ovog ministra koji opet neće doći sa problemom zdravstva i o tome ćemo ponovono raspravljati, za sve to zajedno treba se napraviti jedan ozbiljan iskorak, jedna ozbiljna priča, jer samo je pitanje da li će biti riječi o koliko stotina milijuna ili milijarda. I pri tome moram reći da svatko od nas kada govori stotinu milijuna ili milijarda, to kažemo vrlo olako, svi baratamo tamo s 5, 10.000,00 kn, to razumijemo, ovo nam je nešto teže. Ja inače kad raspravljam o takvim stvarima, onda to nastojim pretvoriti u vrijednosti ili škola ili vrijednosti nekakvih javnih zgrada jel mi je tako jednostavnije govoriti o proračunu, ali evo, rebalans proračuna je pred nama. Mi u klubu Glasa i HSU-u bez obzira što nema tu neke velike dramaturgije, ali nema ni velike nade da ćemo u budućnosti ipak napraviti jedan ozbiljan iskorak, nećemo isti podržati. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući i uvaženi ministre sa svojim pomoćnicima. Kolegice i kolege, polugodišnju izvješće za prvih 6 mjeseci nam govore rezultati koji moramo gledati ono što je stvarno, ono što je realno, u biti ono šta nas mora mučiti, a poglavito Vladu, a i sve građane RH jer je činjenica da bi ove godine mogli dosegnuti preko 3 milijarde EUR-a uvoza prehrambenih proizvoda. Nažalost, sve veći i veći je uvoz, dok ministar i Vlada cijelo vrijeme govore da se sve više sredstava ulaže u poljoprivredu, u subvencije, u poticaje, međutim, takva realnost nije. Znači, uza sve to šta ministar i Vlada govore, činjenice govore da u prvih 6 mjeseci 2018.-te RH je uvezla vrijednost, uvezla je, znači, u vrijednosti prehrambenih proizvoda milijardu i 780 milijuna USA, a dok je u istom razdoblju lani uvezla za 1,49, što znači 300 milijuna USA više ove godine je uvezeno prehrambenih proizvoda, nego prošle godine. To je jedan loš pokazatelj, loše politike i kada još pogledamo to o čemu se tu u biti radi, što uvozimo, a što izvozimo, onda kada pogledamo samo uvoz. Najviše u RH uvozimo, znači, svinjetinu, kruh, pekarske proizvode, a stalno raste i uvoz voća, povrća, mlijeka i mliječnih prerađevina. Znači, mi sve više i više subvencioniramo poljoprivredu, a uvoz sve više i više raste. Ja sada uspoređujem paralelu kada govorimo o prvih 6 mjeseci o proračunu RH i kada govorimo o realnom stanju, primjer onoga što imamo mi kao resurs i potencijal, a to je proizvodnja hrane. Osim što brojke ukazuju na već poznate činjenice da hrvatsko svinjogojstvo i mliječna proizvodnja jednostavno je propala, više je nemamo. Pa me interesira što ministar poljoprivrede kaže na ove rezultate, jer nije dovoljno da samo ministar financija nama ovdje izrecitira uz lijepe stihove pjesmice o tome koji su financijski pokazatelji. Gledajmo realitet, treba gledati stvarnost. A činjenica je da mi izvozimo žito, a jedan od najvećih, najviše što uvozimo je pekarski proizvodi, kruh, kolači, šta je nevjerojatno. Ja bih pitao ministra koji su učinci tih pokazatelja da jednostavno nama prehrambena proizvodnja je u padu. … [[Govornik se ne razumije]] u RH ovo ljeto, kada su u sezoni jabuke, voće, povrće, ostalo ili grožđe kao što je bio slučaj u Vrgorcu ili jabuke u Zadarskom zaleđu, da najviše tada trovački lanci, kada ne možemo prodati naše proizvode, uvoze strane poljoprivredne proizvode e to su pitanja, to su ključna pitanja. Kako je moguće, da naši voćari pilaju breskve, pilaju jabuke i da ne mogu prodati. Znači nije to samo pitanje suštog i financijskog izvješća, nego činjenice, da oni koji se bave poljoprivredom, a Hrvatska, ministar kaže da ste povećali subvencije u poljoprivredi, mi sve više i više izvozimo. I to, porast je puno veći uvoza nego ako će se ministar poslije pohvaliti, da smo nešto više izvezli. Smatram da je to zabrinjavajuće za vladu i da vlada treba puno ozbiljnije pristupiti ovome pitanju zaštite domaćih proizvoda, jer je činjenica da ogroman novac se ulaže, tj. da se, kome odlazi ja ne znam, ali je činjenica da se subvencionira iz proračuna ogroman novac. Kada govorimo o proračunu i prihodima, ja sam prije nekoliko dana, ovdje na zastupničko pitanje, postavio, premjeru Plenkoviću pitanje, zbog čega se teleoperateri u Hrvatskoj ne ponašaju kao u zemljama odakle dolaze. Premjer mi nije želio odgovoriti, i rekao je po prvi put od kada znam, da nekom zastupniku nije odgovorio na pitanje, nego je rekao da će se ministar, meni, poslati ovaj odgovor. Bez obzira što sam ja pitao do sada bezbroj puta da je ogroman problem, dok se u isto vrijeme HT hvali da ima porast dobiti u RH, a u isto vrijeme ti teleoperateri ne poštivaju zakonske regulative RH i oni su iznad zakona. Najveća dobit teleoperatera u Europi je u Hrvatskoj. 42% prije nekoliko dana se je pohvali predsjednik HT-a da je za 1,26% opet skočila dobit tj. marža. Dok u EU je prosjek negdje oko 20%. Zbog čega? Zbog toga što ne plaćaju pravo služnosti. A to u zemljama, odakle dolaze plaćaju pravo služnosti i ta stavka bi se mogla povećati kako u državnom proračunu, na lokalnoj razini, regionalnoj razini, međutim, teleoperateri se ne ponašaju u RH kao kod nas i izvlače najveću dobi i ne ulažu u Hrvatsku, ulažu u Crnu Goru tu dobit. Također još jedno je bitno pitanje, to su banke. Banke u RH, na naknadama, to će ministar potvrditi, naknadama, provizijama, brojnim, ne na kamatama, zarađuje preko, zarađuju dobiti preko 3,5 milijarde kn. 3,5 milijarde, ne govorimo o kamatama. I to nitko ne kontrolira i naravno to je njihova dobi i naravno da ne ulažu to u Hrvatsku, ne ulažu u treće zemlje, gdje naši ljudi odlaze. Prije nekoliko dana sam bio u Njemačkoj, i vidim porast. Evo samo u Münchenu, donedavno, do nekoliko godina, 2014. je bilo negdje oko 40 tisuća Hrvata, a sada je prešlo brojku 70 tisuća. Brojni ljudi, naši koji odlaze gore, samo za krevet plaćaju 500 eura. Brojni koji se ne snađu, koji nemaju koga gore. Samo krevet, ležaj. Na desetine ih leže gdje bi trebalo biti 2 kreveta, 10 kreveta na katove. Bio sam s tim ljudima i rade najteže poslove. Dok u Hrvatskoj se ne potiče domaća proizvodnja. Ne mogu vjerovat da jabuka se ne može iz Škrabinje prodat, dok tada je najveći uvoz jabuke u RH. A mi se ovdje hvalimo sa tim stvarima. Sa, kako pozivamo ljude, kako je proračun, BDP, … [[Govornik se ne razumije.]] sve raste, ali raste, gospodo moja draga uvoz i raste broj iseljenih, premda Hrvatska je lijepa zemlja i vjerujem da će doći vrijeme da će se ti ljudi vratiti u našu domovinu, gdje će biti obrađeni voćnjaci u ravnim kotarima i u Zagori gdje će biti poljoprivredno zemljište obrađeno, gdje nećemo uvoziti pekarske proizvode jer u nas se ne isplati od žita proizvoditi, nego se izvozi žito, a dobit odlazi onim uvoznicima iz stranih zemalja. Ne vidim niti jedan razlog, zašto vlada jasno i glasno ne kaže, evo samo na ove stvari, teleoparetri, koliko izvlače, milijarde. Banke, milijarde, uvozni lobiji, štetočine hrvatskoga društva milijarde. I nitko ne poduzima ništa osmi hvalospjeva ministre. Isto je u brodogradnji, državna revizija je godinama govorila, da se milijarde subvencioniraju i potpore daju brodogradnji, evo ja govorim za splitsko brodogradilište. Da se potiče brodogradnja, međutim, činjenica je, nije se poticala brodogradnja. U splitskom brodogradilištu se nije poticala brodogradnja, a imamo sveučilišta koja su prilagođena brodogradnji, pa gdje će sada raditi ako propadne brodogradnja, gdje e raditi ti koji su završili te studije koje su vezane za brodogradnju. U trećim zemljama. Vjerujem da imamo prostora, vjerujemo da ovi resursi, samo koje sam nabrojio, odakle nam se muzu milijarde na štetu RH da će se može ispavati i vjerujem ministre da se mogu plaće povećati i profesorima i liječnicima. Ali ne mogu to prihvatiti da ih se zaposlilo samo u zadnju g. 2700 ljudi u javnu upravu. Tako u županijama, tako i na lokalnim razinama. I zbog toga profesori, liječnici, i ostali ne mogu, dignuti im se plaća i zbog toga su u pravu. Platimo one koji rade i služe ovom sustavu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre sa suradnicima, svakako da podržavam prije svega izmjene i dopune proračuna za 2018. g. i pohvaljujemo rad ministarstva u dijelu koji se odnosi na kvalitetnu procjenu prihodovne i rashodovne strane Državnog proračuna i posebno na projekcije koje su rađene na temelju kojih je rađen Državni proračun i za ovu i za prošlu godinu. Tijekom jutra smo raspravljali o izvršenju proračuna za prošlu godinu i vidimo da je u projiciranom rastu BDP-a za 2017. godinu na kraju taj projicirani rast i ostvaren što dodatno me drži u uvjerenju da ova Vlada, ovo ministarstvo i te kako kvalitetno, točno upravlja javnim financijama a to upravljanje javnim financijama se temelji na točnim predviđenim glavnim ekonomskim pokazateljima koje onda jasno kao posljedicu imaju ili odraz u javnim financijama odnosno prije svega u prihodovnoj a zatim rashodovnoj strani Državnog proračuna. Tako da ova projekcija rasta u 2018. godini koja je ovdje zabilježena i predviđena i na temelju koje su rađene ove izmjene proračuna od 2,7% uopće ne dvojim da će biti izvršena premda smo pri kraju godine pa možda je ta činjenica nam daje jednostavniju mogućnost da točnije procijenimo, ali ne dvojim da će taj rast biti takav ili možda eventualno, eventualno i veći. Ono što bih rekao prije nego što kažem nešto o izmjenama i dopunama proračuna to bih rekao da je ova godina u kojoj konstatiramo da prihodi rastu za 144 milijuna kuna da rashode smanjujemo je bila iznimno izazovna godina i da nije bilo upravljati procesima u ovoj godini onda je ovaj rebalans proračuna mogao biti dosta ozbiljan, puno zahtjevniji i doveo bi ministarstvo i vladu u značajno neugodnu situaciju. Naime, mi ovu godinu koja je praktično evo već 10 i po mjeseci iza nas smo svjedočili kroz provođenje zakona o državnoj upravi, potpisivanje nagodbe u tom procesu ona je postala i pravomoćna i time ta jedna rekao bih opasnost koja je bila, potencijalna opasnost koja jest bila za Državni proračun e sad je negdje iza nas, s druge strane obilježena je također i s konstantnim nastojanjem radom Vlade na problemu Uljanika, grupe Uljanik, odnosno i Uljanika i 3. maja, mi znamo da je početkom godine odobreno 710 milijuna kuna kako bi se isplaćivale plaće u samom sustavu Uljanik grupe. Kasnije dato je još 2 jamstva za isplaćivanjem plaća. Također, je bila obilježena i sa nastojanjima i sređivanjem i za strukturiranjem Petrokemije, obilježena je bila čitavo to vrijeme donošenjem reformi, prije svega porezne reforme, a onda jasno i mirovinske reforme, dakle čitavo ovo vrijeme ovi rezultati koje sam uvodno naveo nisu pali s neba. Oni su rezultat činjenice da je Vlada te događaje koji su mogli negativno utjecati na, na makroekonomske pokazatelje u Hrvatskoj prevenirala i na ta način danas jesmo u situaciji da je ovo gotovo tehnički rebalans. On bi doista bio tehnički da nemamo, da nam ne prijeti aktivacija, posve realna izgledna, aktivacija jamstava koja su data Uljanik grupi koja iznosi oko 2 milijarde i 600 milijuna kuna prema tome ta bi pozicija s aspekta pokazatelja rada Vlade, sa aspekta upravljanja javnim financijama rezultirala još kud i kamo većim suficitom nego što smo ga, nego što smo ga bilježili ostvarili prošle godine kada je bio ostvaren u visini od 3,1 milijardu kuna. Dakle, to je ono što sam htio reć općenito zbog čega i podržavam ovakve izmjene i dopune proračuna, jer kažem prije svega one govore o tom kapacitetu Vlade da upravlja procesima u Hrvatskoj koji nisu bili mali, koji su …/nerazumljivo/… bili iznimno veliki izazov. I još prije nego što konkretno navedem nekoliko stvari htio bih svakako posebno izdvojiti smanje rashoda državnog proračuna na poziciji kamata, rashoda za kamate za oko 750, 100 milijuna EUR-a što je i te kako velika ušteda koja je opet rezultat u protekle dvije godine dobrog poslovanja, dobrih makroekonomskih pokazatelja, rasta BDP-a smanjenja javnog duga itd. odnosno dobrim i kvalitetnim upravljanjem javnim financijama. Ono što bih posebno izdvojio i što podržavam to je dodano osiguranje oko 405 milijuna kuna za zdravstvo, pa onda za bolnice pri tome bih se posebno osvrnuo na županijske bolnice odnosno na moju dubrovačku bolnicu iz koje dolazim iz moje županije gdje jasno očekujemo da se sredstva i troškovi i drugih bolnica ali jasno ja sada konkretno govorim o dubrovačkoj bolnici osiguraju za njeno normalno funkcioniranje i mislim da će ova dodatna sredstva uz zdravstveni sustav omogućiti da se određene specifičnosti koje jesu za poslovanje i upravljanje dubrovačkoj bolnici s obzirom na njenu lokaciju i dodatne troškove koje ona ima svakako jesu opravdani pa ja vjerujem da je i Ministarstvo zdravstva u toj u ovih 403 ili 405 dodatnih milijuna kuna i te kako uvažilo specifične dodatne zahtjeve dubrovačke bolnice. Također bih izdvojio još posebno povećanje sredstava …/nerazumljivo/… i omogućavanje novog investicijskog ciklusa svim županijskim upravama za ceste ali ono što nije dobro što mislim da je kad govorimo o planu financijskom planu Hrvatskih cesta a to je smanjenje sredstava na pozicijama državnog otočnog programa, dakle smanjuje se negdje oko 25-30% čini mi se sredstava za državni program zbog toga što nisu neke, neki projekti mogli biti realizirani, ali ja mislim da ta polazna kategorija za korištenje sredstava i namjenu sredstava otočnim, otočnom programu ne bi trebala biti ulazna kategorija za iduću godinu s obzirom da znam da Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture ima vrlo velike projekte na prometnom povezivanju hrvatskih otoka izgradnjom novih luka a te nove luke sukladno zakonu moraju biti spojene s državnim cestama pa će se onda ta činjenica itekako osjetiti u financijskom planu Hrvatskih cesta, kako bi te luke nakon što budu izgrađene, ne bila slijepa crijeva na određeni način i kako bismo kod njih mogli izgraditi odgovarajuću državnu cestovnu infrastrukturu, primjerice obilaznica Orebića za izgradnju Luke Perna i obilaznica Korčula za izgradnju luke Polačišće su dva ogromna projekta koja će biti sufinancirana djelom iz EU fondova ali i komponenta koja se odnosi na izgradnju cesta u najvećem će djelu biti trošak Hrvatskih cesta. Dakle, u svakom slučaju podržavam izmjene i dopune proračuna, one ukazuju na to da je Vlada dobro ušla prije godinu dana u projiciranje proračuna za 2018. g., ovo jesu kažem, tehničke izmjene, gotovo su se mogle dogoditi i bez državnog proračuna da nismo imali ovu strukturnu izmjenu koja će biti uvjetovana pozicijom Uljanika i govorim, mislim da raspodjela sredstva ide ka novom poticanju gospodarskom razvoja u Hrvatskoj. I za kraj, posebno ću izdvojiti povećanje sredstava na poziciju subvencioniranih kredita, koji krediti brojnim mladim obiteljima u Hrvatskoj omogućuju rješavanje stambenog pitanja, primjerice ove godine u 9. mj. smo svjedočili činjenici, da je na temelju tog projekta oko 3000 novih mladih obitelji riješilo stambeno pitanje uz značajna sredstva koja se izdvajaju iz državnog proračuna, prema tome u svakom slučaju podržavam izmjene i dopune proračuna. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Bačić, htio bi vas pitati nešto. Naime, mi svi znamo da trenutno financijski sustav na zapadu pa samim time i u Hrvatskoj, funkcionira na način da se nova stvara isključivo putem kredita što znači da je sav novac koji je ikad bi stvoren, stvoren u obliku duga. Na taj dug obračunava se kamata, međutim novac za otplatu kamate nije nikad stvoren, stvorene su samo glavnice kredita pa me zanima budući da novac za otplatu kamata ne postoji, da je zapravo sam iznos duga veći od ukupne količine novca koja postoji, na koji način planirate vratiti ukupan dug, znači glavnicu sa kamatama ako kao što sam već rekao, novac za otplatu kamata niti ne postoji? Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar, ja sam rekao dakle da su smanjeni rashodi za kamate koji ustvari rashod državnog proračuna, naime sam kredit koji se diže ne čini troškove i rashodovnu stranu državnog proračuna već samo troškovi su kamate i to je smanjeno za 100 milijuna eura odnosno 744 milijuna kuna, ako sam dobro zapamtio taj podatak. Inače, ja nikad niti ne bježim od dodatnog zaduživanja RH ili bilokoje druge države ako je to zaduživanje usmjereno ne u tekuće poslovanje države kao što je bio slučaj za vrijeme Vlade SDP-a, nego ako se to zaduživanje uzima za određene projekte koji onda potiču gospodarstvo, grade infrastrukturu, temeljnu prometnu ili energetsku infrastrukturu a koja je infrastruktura pokretač države prema tome ne treba bježati od zaduživanja ako je ono namijenjeno za gospodarski razvoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega bačiću, vi ste govorili o dobrim pokazateljima, pohvalili ste ministarstvo odnosno ministra vezano za ovaj rebalans proračuna i rekli ste da nije bilo ovih jamstava vezano za Uljanik, da bi ovo zapravo bio tehnički proračun i da zapravo ti pokazatelji govore o tom koliko dobro i kvalitetno radi Ministarstvo financija. Ne samo ti pokazatelji već i određene stručne analize koje radi Ministarstvo financija, govore zapravo da oni dobro vladaju ovom problematikom i da ovakav proračun odnosno rebalans proračuna o kojemu danas govorimo, govori o stručnim i kompetentnim ljudima ali zaboravljate činjenicu recimo da je na kraju 2017. g., u 2018. g. u prvom krugu poreznih zakona je bilo otpora kako od stran oporbe ali tako i od pisanja pojedinih medija u RH koji su na nož zapravo dočekali ljude iz Ministarstva financija, njihovom hrabrošću i odlučnošću ali i političkom voljom, zapravo dobili smo izvrsne rezultate da ne govorim o BDP-u, gospodarskom povećanju i trgovini na malo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, da, rekao sam da nije bilo te jedne pozicije oko Uljanika da bi to praktično bio ne tehnički proračun nego tehnička izmjena proračuna i da bi se po tome bila mogla regulirati samom preraspodjelom sredstava unutar resora. A slažem se o tome, kolega Šuker je jutros govorio, dakle prije svega, porezne reforme, prva dva kruga a nadam se i trći krug porezne reforme će doprinijeti daljnjem rastu BDP-a odnosno bit će u funkciji rasta BDP-a, rasterećenja hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika. Međutim, točno je što ste rekli, svjedočili smo da u to isto vrijeme kada su se donosile porezne reforme, da je oporba tražila još dodatno smanjivanje odnosno još dodatno rasterećenje hrvatskih građana i poduzetnika a u isto vrijeme, kroz proračun traže da država bude izdašnija pa to jedno s drugim nije usuglašeno i na tom tragu jest ... [[Govornik se ne razumije.]] vjerodostojnost oporbi ali je zbog toga i jesu u oporbi.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić, mislim da ste, vi ste primijetili znači da se na razini otoka i otočne politike nešto smanjuje ali treba svakako reći da Ministarstvo regionalnog razvoja konačno zna nakon nekoliko godina kad smo imali ostvarenje na 400 milijuna kuna, imamo povećanje za 40-ak milijuna što jasno govori da se to ministarstvo konačno složilo da jednostavno se može sada konkretnije i bolje provoditi regionalna politika s time da mi na Ministarstvu mora bilježimo i 18 milijuna kn više za ručke uprave. Znači vidimo da kada imamo jedno tijelo između države i lokalne samouprave ili samo lokalne samouprave i regionalna samouprava, da se na neki način lakše realiziraju sredstva i ovo je dobar putokaz i za proračun, znači i za 2019. s time da ono smanjenje bilježimo na onom fondu za kapitalne projekte na otocima, koje se same po sebi u ovoj godini praktički gasi i dogodine ostaje 20-tk milijuna kn iz onog fonda, onih 16% koje smo imali a ukinulo se iz poreza na dohodak. I naravno, molba načelnicima da do kraja godine realiziraju što više sredstava jer poslije toga više neće moći.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, da nisam rekao do kraja, naime kada govorimo o toj točnoj problematici onda ne možemo zaboraviti da je na Hvaru bila sjednica vlada, gdje je bilo negdje 49 projekata navedeno, a od 49 projekata najveći dio je bila participacija Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, gdje su brojne županijske i lokalne ceste pored ovog otočnog programa su financirane direktno sredstvima Ministarstva. Pa smo tamo svjedočili da je ukupan taj kolač ako ćemo ga tako nazvati ili 49 projekta vlada na Hvaru kroz njih osigurala dodanih 5,5 milijardi kn u određenom periodu za financiranje od točnog programa. Bila su to cestogradnja, bila je to vodoopskrba, bilo da je to odvodnja energetika, zaštita okoliša, gospodarenje otpadom itd. itd. Prema tome taj dio nisam dovršio do kraja i zahvaljujem na replici što ste mi omogućili da to mogu posebno izdvojiti.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovirnovića, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre financija sa suradnicima, poštovani građani koji nas pratite. Odmah na kraju želim reći da stranka Promijenimo Hrvatsku, neće podržati prijedlog proračuna Ministarstva financija, odnosno, ove vlade za 2019. g. i navesti ću argumente za to. Zašto nećemo podržati ovakav prijedlog državnog proračuna? Zato što je on nerealan. Što je u tom proračunu nerealno? Nerealni su prihodi nerealni su prihodi, ali ima nešto što je realno, i štose svake g. ostvaruje a što je realno, a to je povećanje rashoda. Prema tome, ovdje su rashodi, jako dobro poznati, prema tome ovdje su rashodi jako dobro poznati, realni, ali su prihodi nerealni. Što je u prihodima nerealno? Pretpostavlja se da će stopa rasta BDP-a biti 3%, da će EU funkcionirati kako je do sada funkcionirala, znači da je u dobroj kondiciji, a vidimo da se vodi trgovinski rat i da su veliki problemi. S druge strane sve više se naših ljudi iseljava, što sprječava ostvarenje zacrtanog BDP-a i još puno toga. Po ovakvoj ekonomskoj politici kakva se provodi u Hrvatskoj godinama, mi ne možemo postići stopu rasta BDP-a veću od 3% da se okrenemo naglavačke, to ne možemo nikada napraviti, a 3% moramo rasti samo da bi mogla otplaćivati kamate na državni dug. Znači građani Hrvatske, svi radnici, rade, radimo zajedno samo da možemo otplaćivati kamate na dugove države. Dragi građani pristajete li vi na takvu ekonomsku politiku? Ja sam siguran da vi ne želite podržati takve ljude, koji vam obećavaju, koji se hvale da je 2,6% vrhunska stvar, na sva usta. Koliko se potrošila samo na medije na P.R. da se proteklih tjedana ili mjeseci stvara slika kakva ona uistinu nije. Pa ajmo malo porazgovarati o tim uspjesima i stopama rasta. Ajmo navesti podatke, jer mi se ekonomisti oslanjamo na argumente a ne na dojmove, ili na nečije šefovske iz ove ili one stranke, sugestije, govori ovo a nemoj ono. Prema službenim podacima, statistika znači od MMF-a, Svjetske banke itd. Hrvatska je od 1990, do kraja 2017. kumulativno ostvarila rast od 19%. Ponavljam u 27 g. Hrvatska je ostvarila kumulativni rast BDP-a od samo 19% što je prosječno godišnje 0,7%. Rast od 0,7% možemo reći godišnje, da nije nikakav rast. Za to vrijeme, za tih 27 g. jedna Poljska je napravila kumulativnu stopu rasta BDP-a od skoro 140%, Češka oko 90% i druge zemlje osjetno više od nas. Mi danas, poštovane dame i gospodo i poštovani građani, Hrvatska danas, po ekonomskoj snazi i životnom standardu, ima u EU, status kako je nekada u bivšoj Jugoslaviji imalo Kosovo, takav status danas ima samo Hrvatska i Bugarska. Dakle, u 5 g. u EU mi nismo napredovali i imamo daleko više štete nego koristi. Ne toliko zbog njih nego zbog nesposobnih političkih struktura, koje su vodile i upropaštavale ovu zemlju. E vidite, ukupni rashod, ajmo sada o proračunu, ukupni rashodi u 2017. g. bili su 125 milijardi, u 2018. 133 milijardi, u 2019. kažu biti će 140 milijarde. Znači ovdje su vidite rashodi već sigurno planirani i mi ćemo imati deficit projektiran oko 4 milijarde kn i mi unaprijed znamo da će to povećati javni dug Hrvatske za narednih daljnje 4 milijarde kn. Pa ja vas pitam ovdje, ako ste uspješna vlada, pa zašto ste planirali ove, u sljedeću g. deficit, veće rashode nad prihodima. Pa ako je tako dobro stanje javnih financija i ukupne ekonomije, onda ste mogli reći e neće u 2019. g. rasti rashodi, nego će ostati na razini kao u 2018. g. Dakle nemojte se molim vas umanjivati javnost, ako govorimo, stručno licem u licem i pred narodom koji nas je ovdje izabrao. U tom kontekstu ono što želim naglasiti, jest kako to da niste u prihode planirali recimo dobit HNB-a? Jer svaka središnja banka ostvaruje istu zaradu ona se kreće nekad u stotinama milijuna kuna, nekad u milijardama, ali gospodo ta institucija je napravila u proteklih godinu i pol dana 3 milijarde 800 milijuna gubitka, ona je najveći gubitaš u Hrvatskoj u takvom kratkom roku. Zamislite da je ona ostvarila dobit upola toliku, recimo od milijardu 900 milijuna kuna i da je 50% od toga došlo u državni proračun, to je skoro 1 milijarda kuna. Pa znate koliko se moglo pomoć zdravstvo, obrazovanje itd., ali vi o tome ne govorite za vas je normalno vi volite ogromne gubitke i ostavljate ljude koji to čine, zašto, pa zato što predsjedniku Vlade odgovara projekt EURO koji podupire Hrvatska narodna banka da bi on ostvario neke svoje interese, a oštetio RH i sve građane. U tom kontekstu stavka koja najbrže raste u rashodima Državnog proračuna apsolutno su rashodi za kamate po državnom dugu, ja o tome stalno govorim u saboru, u javnosti neću se umoriti govoriti o tome. Pritiskat ću vas sa svih strana, u tom smislu te kamate na godišnjoj razini iznose oko 10 milijardi kuna, vi ste nešto uštedjeli, 700-800 milijuna, milijardu u tome vidim i doprinos svoj vlastiti jer vas ne puštam i neću vas pustiti ali vi umjesto milijarde možete uštedjeti 5 milijardi, to vam govorim već 3 godinu, vi to ne želite. Ja vas ponovo pitam, zašto ne smanjite rashode za kamate na državni dug za 5 milijardi kuna? Pa znate li što se može s uštedom na godišnjoj razini od 5 milijardi kuna napravit, pa možete svim umirovljenicima po 4.000 kuna godišnje povećati plaće kumulativno u prosjeku, možemo dobrim dijelom riješiti dubioze u zdravstvu, možemo povećati financiranje obrazovanja, mi plaćamo za kamate 10 milijardi kuna to je dvostruko više od proračuna Ministarstva obrane, pa jeste vi toga svjesni. Pa dragi bog ne može zaraditi ovdje novaca koliko treba da se napune džepovi banaka i fond menadžera. Na želim i ne želim u ovoj zemlji živjeti da otplaćujemo nesuvisle, štetne kamate koje vi bez pogovorno trpate u džepove banaka i fond menadžera. To nije smisao života u ovoj zemlji, i dragi građani pa vidite da mi imamo jednostavan problem, ovde se satima vode rasprave ali se ne izvlači ključna stavka rashoda, to kamate na kredite i emitirane obveznice. Stranka Promijenimo Hrvatsku poziva sve građane da jednostavno riješimo ovaj problem, vidite da imamo rješenje, ima časnih, poštenih, stručnih ljudi u ovoj zemlji dovoljno. Odmah u prvoj godini kad dođemo na vlast služiti vama, odmah ćemo smanjiti za 5 milijardi kuna rashode Državnog proračuna na teret kamata bankama i fond menadžerima, povećati mirovine, smanjiti dubioze u zdravstvu, povećati financiranje obrazovanja itd,, itd. Prema tome, dakle mi poznajemo što treba napraviti, ali kako ćemo dragi građani to napravit, mnogi od vas kad pričaju, kad pričam s vama kažu ne može se ništa napravit pa vidite ovi su zasjeli, pa ne možete ih skinit, a ja vam poručujem samo jednu stvar koju sam shvatio ovdje u politici 800 tisuća dobrih ljudi, vrijednih sjede kod kuće ne izlaze na izbore, samo je potrebno da ih potaknemo da barem 400 tisuća od njih izađe na izbore, to nije teško, pa riješimo ovu dramu. Nemojmo dopuštati da nas upropaštavaju da naša djeca moraju bježati vani, mi znamo riješiti taj problem, a kad nam date svoje glasove vidjet ćete u prvoj godini dana što ćemo sve napravit, začudit ćete se što se može napravit u godinu dana. Ali nećemo moći ništa napravit ako ostavimo stanje kakvo je, zato vas pozivam da izađete na izbore napravite taj napor ima smisla, vaš pojedinačni glas je stvarno ništa, ali 800.000 puta 1 je 800.000 nijedna stranka u povijesti u Hrvatskoj nije ima toliku podršku na izborima, a onda ćemo temeljito provjetriti Hrvatsku. Preduvjet zato, vidite da se odustao govoriti dalje od nekih fakata i od nekih argumenata jer je poruka najvažnija, ovdje je potrebna politička volja da napravimo pravedniji proračun, razvojniji, bolji za naše građane, on nije to, ovo je samo mazanje očiju. Pravi ljudi tek trebaju doći da služe hrvatskom narodu i da nas izvade sa ovoga dna. Hvala.
Hvala lijepa, imamo dvije replike, prva poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Lovrinović, evo vi govorite o potrebi da više raste BDP, imali smo recimo slučaj Rumunjske u 3 kvartalu 2017. raso 8,8% znači neke zemlje koje su do jučer bile pojam zaostalosti u odnosu na Hrvatsku danas se zovu tigrom istočne Europe u biti cijele EU. HDZ je u programu Vjerodostojno obećao rast BDP-a u 4 godini mandata od 5%, vidimo da sada prema novim projekcijama taj rast ostvaruje 2,2%. Kako je došlo do takvoga ne srazmjera u obećanju odnosno u realizaciji? Da li je HDZ 2016. godine nije imao dobre informacije ili se u zadnje 2 godine nešto ozbiljno poremetilo? Ja bi bio skloniji ovom drugom rješenju da se loše radilo pa se zato eto stopa rasta smanjila za nekih 60% od one koja je prognozirana, ili se samo radilo o običnoj prevari birača da se dobiju glasovi. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Kolega Bunjac, već sam u izlaganju rekao, slažemo se oko toga ne može Hrvatska uz ovaj model ekonomske politike rasti da se naglavačke okrene ova Vlada više od 2,5-3%. I to su nevjerodostojni podaci, međutim pogledajte maloprije sam govorio, evo još jedna zanimljiva stvar. Zašto se nama povećava PDV? 2009. već je kriza nastupila, teret kamata na državni dug se povećao sa 4 6,6 milijardi do danas na 10 milijardi i onda je PDV 2010. morao porast sa 22 na 23%, a onda kad se vidjelo da je to nemoguće tolike kamate servisirat onda je u 2012. godini PDV povećan ponovo sa 23 na 25%, pa ne možemo mi smanjiti poreze, razumijete. Sa svih strana nas zadužuju, rasipaju, a onda mi moramo kroz rast poreza i trošarina otplaćivati krvavo taj dug. Moramo tome stati u kraj.
Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Lovrinović, ja sam pitao gospodina Bačića je li kredite moguće vratiti ukoliko, kao što sam rekao sav novac nastaje kao kredit, a novac za otplatu kamate nikad nije bio stvoren. Radi se o ozbiljnom pitanju, zašto?, zato jer je ukupan dug svih zemalja na svijetu, odnosno svih ljudi i firmi na svijetu puno veći nego što je ukupna količina novca kojim bi se ti dugovi mogli vratit odnosno krediti, pa sukladno tome, vas molim odgovor, vas kao financijskog stručnjaka, doktora znanosti, profesora na Ekonomskom fakultetu koji se bavi, znači, monetarnom politikom, da date odgovor na pitanje, jesu li dugovi, u teoriji, otplativi, kao na primjer dug naše države, i ako nisu, koji je smisao zapravo ove politike beskonačnog zaduživanja i rasprodaje naše zemlje? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Pa kolega Pernar, odgovori vam već postoje u statističkim izvještajima HNB-a, Državnog zavoda za statistiku, pa mi vidimo da jedva otplaćujemo kamate razumijete, ovdje o glavnici nema govora, sve naše glavnice su ostale dug. Prema tome, javni dug je već negdje 280-290 milijardi kuna, i muku mučimo kako samo kamate na to da plaćamo razumijete, prema tome, gdje nema visokog rasta iznad 5%, 7%, to je na taj način otplativo. S druge strane kako ova Vlada predstavlja da pravi suficit, vidite od 2014. do 2017., država nije isplatila poljoprivrednicima kumulativno 3,5 milijarde kuna prema obvezama koje ima po ugovoru prema Europskoj uniji, kol'ko oni plate, tol'ko i hrvatska država. Hrvatska država nije isplatila 3,5 milijarde, i onda je lako govoriti, vidite popravljamo prihode na rashodima, ulazimo u ravnotežu, a prošle godine samo, Ministarstvo poljoprivrede vratilo, zamislite u proračun, 400 milijuna kuna jer nije htjelo isplatiti poljoprivrednicima.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. ... [[Govornik se nije uključio i ne čuje se.]] Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre. Pa slušajući ove današnje rasprave, osobito rasprave u ime Kluba gdje su sudjelovali ljudi koji su imali itekako značajne uloge u prethodnim Vladama, onda se čovjek naprosto mora začuditi jer ako tvrdite da nešto tako strašno ne valja, onda bi bilo logično da ponudite nešto novo, nešto dobro i da se o tome raspravlja. Međutim, gledajući izvršenje proračuna za prvih šest mjeseci, gledajući ovaj prijedlog rebalansa, onda si postavim jedno pitanje, da li su reforme koje je predložilo, prije svega Ministarstvo financija u protekle 2 godine dale rezultate? Ja kažem da jesu, i to se vidi, naprosto se vidi u prihodovnoj strani proračuna. Vidite u prihodovnoj strani proračuna. Ministar je danas ovdje nekoliko puta rekao da je kompletan porez na dohodak preusmjerio jedinicama lokalne samouprave. Pogledajte prihod od poreza na dohodak, nula. Ali što je on sa tom izmjenom Zakona poreza na dohodak napravio? Jedan veliki dio dohotka je ostavio hrvatskim građanima. Hrvatski građani su to normalno potrošili i to se vidi kroz neke sljedeće stavke na prihodovnoj strani proračuna. Također, bez obzira na povećanu gospodarsku aktivnost, kad, pogledajte prihod od poreza na dobit, onda će te vidjeti da je efekat poreza na, da je smanjena stopa poreza na dobit sa 20 na 12% za mala i srednja poduzeća, na 18% za velika poduzeća, se vidi u prihodovnoj strani proračuna, jer nekad je ovaj iznos sa daleko većim poreznim opterećenjem bio veći. Dakle, taj efekat se postigao. Također, ono što je činjenica da kompletan porezni sustav Republike Hrvatske, prihodovna strana se lagano usmjerava na te indirektne ili te tako zvane potrošačke poreze što je na određeni način i logično, s obzirom na sjajne turističke sezone, veliki dolazak stranaca turista u Republiku Hrvatsku i s tog osnova povećanu potrošnju, i na kraju krajeva kad pogledate prihod od tih posebnih poreza ... [[Govornik se ne razumije.]] vam je negdje 68 milijardi kuna, praktički to je preko 60% ukupnih prihoda državnog proračuna. Ono što ostavlja definitivno rezervu i za sljedeća porezna rasterećenja, za veće investicije, a to znači i veći gospodarski rast, to je korištenje sredstava iz EU fondova. Ali to nije samo Vlada, to su jedinice lokalne regionalne samouprave, to su i pojedinci, to su i poduzetnici, dakle svi, sinkronizirano svi ako budu koristili ta sredstva, onda možemo govoriti o drugačijoj i poreznoj opterećenju, a i ova pozicija na prihodovnoj strani proračuna, će izgledati sasvim drugačije. To su naprosto činjenice od koji se ne može pobjeć'. Možemo mi jedne napadat, druge ovako i onako, no međutim, prihodovna strana proračuna je poprilično zatvorena, ona je takva kakva je. A što se tiče rashodovne strane na proračunu, ona nam je naprosto otvorila neka strukturna pitanja o kojima se u Vladi, u ovom visokom domu već raspravlja godinama. Bez obzira koja politička opcija bila na čelu države. Pogledajte u principu zbog čega je napravljen ovaj rebalans proračuna? Pa samo zbog 2 rashoda, jer ovo drugo je sve tehnička promjena, dakle, jedan je pomoć zdravstvu pa na kraju, a o tome ću nešto kasnije kad budem govorio o Zakonu izvršenja državnog proračuna, a druga je problem državnih jamstava, njihovog aktiviranja. I sad mi možemo pričati, je, kad smo mi bilo, to je bilo tako, međutim činjenica da je brodogradnja strukturni problem Hrvatske od nastanka pa sve ove godina ovamo. Ona je naprosto problem koji stvara silne obveze u državnom proračunu i kroz ove sve godine, negdje oko 31 milijarda kuna prošla kroz brodogradnju. Ono što bi definitivno trebalo jedanputa raspraviti u ovom visokom domu, koji je stvarni sve obuhvati gospodarski efekat brodogradnje, ne samo gledajući taj brod i gledajući ljudi koliko je zaposleno u brodogradnji, direktno, nego gledajući koliko ljudi indirektno radi i privređuje u brodogradnji i koji je to stvarni efekat. Da li je to veći ili manji efekat od onoga što se ulaže iz državnog proračuna? Da li je to strateški gospodarski interes RH jer mi si to naprosto moramo odgovoriti, jer ako to ne odgovorimo, kolegice i kolege, to je slijedećih nekoliko godina strukturni problem, možda najznačajniji hrvatskog proračuna uz brodogradnju i restrukturiranje javnih poduzeća, prije svega tu mislim na poduzeće iz HŽ holdinga. Dakle, u proteklim godinama su davana silna jamstva tim poduzećima i ako nismo ih spremni restrukturirati, oni su slijedeća eksplozija koja može silne napore Vlade, silne napore Ministarstva financija koje teže ka fiskalnoj konsolidaciji, koja teži prema suficitu proračuna, da konačno počnemo vraćati taj javni dug i da se počinje smanjivati ali da možemo reći ove godine višak prihoda nad rashodima od 2 milijarde kuna nećemo trošiti za sanaciju nekakvih strukturnih problema iz prethodnih godina, nego ćemo za taj iznos smanjiti svoj javni dug. To je naprosto činjenica. I može pričat šta god tko hoće, međutim ono kad se govori ovdje je, zašto ne reprogramirate, onda treba vidjeti zakon koja su to zaduženja koja se, kako i kad mogu reprogramirati. Pa zamislite da ministar financija, ne samo kolega Marić nego i njegovi prethodnici, ne bi reprogramirali kompletan dug kad su se pojavile manje kamatne stope. Prema tome, to su naprosto stvari koje su takve kakve jesu. Danas kad sam govorio o izvršenju proračuna za 2017. g., onda se dotaknuo izvanproračunskih korisnika i ovdje u rebalansu proračuna imamo jedan rebalans jednog izvanproračunskog korisnika koji je bitan a to je HZZO. I ponavljam, bez obzira koja je politička opcija bila na čelu Hrvatske, hrvatski građani uvijek dodatno saniraju HZZO. Pa čak je bila jedna genijalna ideja, ako se izdvoji iz riznice, sve će biti divno i krasno. Međutim ono što u članku 7. ne pardon, u Zakonu o izvršenju proračuna gdje se govori da Ministarstvo zdravstva može doznačiti sredstva županijama a županije mogu pokriti troškove svojih bolnica čiji su one osnivači, to je problem koji vuče od 2002. g. Kada je donesen Zakon o decentralizaciji i kad su te bolnice dane praktički u vlasništvo županijama, javio se jedan veliki problem. HZZO dirigira cijene a spuštena sredstva nikada nisu bila dovoljan i to su institucije koje sve ove godine stvaraju troškove, stvaraju troškove, iskreno govoreći, ako decentraliziramo određene funkcije, ako ne decentraliziramo sredstva iz koje će se te funkcije financirati onda imamo ovo što imamo, dakle konstantno saniranje nečega što konstantno stvara gubitke. E sad se postavlja pitanje, hoćemo li konačno oko zdravstva i tu se sad vraćam na ovaj paket, treći paket poreznih promjena, Zakon o doprinosima, te se predlaže da se zdravstvu da dodatnih milijardu i 600 stalnog izvora prihoda povećavanjem stope na 16,5%. Ali onda logično da to zdravstvo učini jedan potez na rashodovnoj strani jer ako određene obveze sad možete plaćati u roku od 90 ili 120 dana ne u roku od 300 dana, onda je logična stvar da proizvodi i usluge koje se kupuju ili plaćaju na takav način bi trebale pojeftiniti. Neće vama baš nitko dati nekakvu robu na 300 dana i da vam to neće naplatiti. Kapital ima svoju vrijednost kao što mi imamo ovdje trošak kamata u proračunu za zaduženja, tako i taj dobavljač vjerojatno plaća sredstva i na takav način dakle ako Ministarstvo zdravstva napravi dodatni napor na rashodovnoj strani, Vlada je sa izmjenom Zakona o doprinosima stvorila preduvjete da ova pozicija što se tiče zdravstva i u državnom proračunu i u financijskom planu HZZO-a, ne bude strukturni problem. I sad na kraju dozvolite mi da se dotaknem još jedne stvari, na kraju ostalo mi je nažalost malo vremena, a to je osnovica za obračun plaća u javnim službama je od 1.1.2018. g. 6%-tnih poena veća nego što je bila 1.1.2017. g. To je činjenica a drago mi je da kolege neke koje su bile u nekim Vlada prije, govore o povećanju od 10% uz 3% gospodarskog rasta. I druga stvar, 2011. nije ostavljen kaos nego je bio gospodarski rast na 0 ili -0,2%, a nije ostavljen kaos. Prema tome, kolegice i kolege, predlažem da podržimo i ovo izvršenje i ovaj rebalans proračuna a kažem, efekti porezne politike se jasno vide na prihodovnoj strani. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani kolega Šuker, pažljivo sam vas slušala u vašem izlaganju, rekli ste što se tiče EU fondova da svi kasne, svi kasne, i jedinice lokalne samouprave i središnja državna tijela i da to nije samo Vlada. Najviše kasne središnja državna tijela, Ministarstvo graditeljstva, Ministarstvo obrazovanja, Ministarstvo znanosti i znači središnja tijela najviše kasne a kasne zato što loše i sporo objavljuju pozive. Poduzetnici u prioritetnoj osi 3 su jedini oni koji su iskoristili cijelu alokaciju, znači na današnji dan, cijelu alokaciju su iskoristili. I ostvarili svoje pokazatelje. Moramo biti pravedni kad o tome govorimo. Jedinice lokalne samouprave isto tako u mjeri 7.4, imaju brojne probleme zbog određivanja milijun eura investicija jer su im zapravo kroz postupke javne nabave, došlo do 30% povećanja troškova. Najviše kasni Ministarstvo uprave u provođenju reforme javne uprave, u digitalizaciji ugovorili su svega 11% sredstva. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolegice Čikotić, ja sam govorio o ovoj poziciji kao poziciji koja može puno toga pozitivnog generirati u RH. I ako smanjujete neku poziciju onda normalna stvar da se nešto dogodilo što se nije planiralo. Ali ja kad govorim o ovoj poziciji, onda govorim isključivo kao potencijalu za Hrvatsku. I kao takvu je moramo gledati. Jer ako ćemo to gledati kao instrument da napadamo jedni i druge, onda nećemo postići ono što trebamo. I prema tome, ja čak i mislim da vi u svojim raspravama na takav način i raspravljate. Za mene je to ova pozicija, za mene možda najveći potencijal u proračunu. Dobivate novce koje možete koristiti za razno razne stvari koje ne možete financirati iz proračuna ili se morali zaduživati, a isto tako radi se o puno poslova gdje će određena, prije svega građevinska operativa biti itekako zaposlena, to automatski … [[Govornik se ne razumije.]] gospodarski rast. Jer kada pogledate, ako je nekada generator gospodarskog rasta bila izgradnja autocesta, a godišnje smo investirali između 5 i 6,5 milijardi kn, a ovdje nam se otvara mogućnost 14-15 milijardi godišnje, onda možete misliti što bi to trebalo značiti.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Kolega, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker, vi se pitate, jesu li reforme dale rezultate, ove porezne reforme, zapravo pojednostavljenim ovim poreznim sustavom, reformom, porezno su rasterećeni i građani poduzeća. Da je tome tako zapravo govori prihodovna strana ovog izumje a i dopuna državnog proračuna, koja kaže da su rasli porezi na dobit, porez od doprinosa, odnosno, od administrativnih pristojbi. Što zapravo govori recimo da je i bolje poslovanje gospodarskih subjekata. Uostalom, tih 129 milijardi kn prihoda povećani su na 129,2 milijarde kn. Znači za nekih cirka 144 milijuna kn. Žao mi je što pojedini kolege, danas u raspravi govore da ministar naglašava pozitivne stvari, da one negativne skriva. Državni proračun, odnosno, taj dokument zapravo ne možete ništa skriti jer se vidi i prihodovna i rashodovna strana i svatko onaj dobronamjerni koji to želi može lijepo tumačiti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da kolega Babić, dobro ste me podsjetili na ovaj dio rasta doprinosa, jer naprosto nisam stigao to reći, on isto ukazuje na nešto, na pozitivna kretanja na tržištu rada i na povećanu prosječnu plaću. To su naprosto činjenice, jer to je povećani broj zaposlenih i povećana plaća je povećanje prvo širenja porezne osnovice, a s druge strane pored povećanje porezne osnovice, to e najbolje vidi na doprinosu za mirovinsko osiguranje. Jer to su činjenice, bez obzira što tko govorio ovako ili onako, jer doprinos za mirovinsko osiguranje uplaćuju svi bez obzira na plaće, dok kod poreza na dohodak nije tako. Rekli smo da praktički negdje milijun i 800, od 2 milijuna 800 od 24 tisuće nije u poreznim škarama. Ali kod mirovinskog doprinosa, svi oni koji praktički koji nešto zarađuju, koji nešto primaju, plaćaju doprinos i ta pozitivna kretanja su definitivno vidio na prihodovnoj strani proračuna. I zato kažem, proračun nije nekakav segmentić koji možete iščupati o njemu, njego o njemu se praktički, kada govorimo o svim zakonima, onda govorimo o proračunu i govorimo o svojoj politici.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Šuker, često puta u svojoj raspravi inzistirate ili predlažete da budemo vjerodostojni, odnosno, da kada smo u oporbi ili kada smo na vlasti, a govorimo o stručnim stvarima, govorimo o državnim financijama, budemo uvijek na istom tragu, ali to nije slučaj, primjerice kada je SDP u pitanju. Naime kolega Maras je jutros rekao da podržava štrajk sindikata zbog povećanja plaća i to se zalaže za 10%. A jel se vi sjećate, a sigurno se sjećate, tada ste bili isto saborski zastupnik da je 2012. g. SDP kako nije htio ući u pregovore sa sindikatima, na smanjenje osnovice, a htio je smanjiti plaće, smanjio za 3% u koeficijent, svi zaposlenim službenicima i na taj način nekome s 3% na bruto, nekome smanjio više nego 3%. Pa eto kako na to gledate, na jednu njihovu najavu, kako će podržati sindikat u kontekstu onoga što je bilo prije g.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala kolega Bačić, pa to, ne samo ta, neo i izjava da su ga zatekli u kaotičnom stanje, zatekli su državu praktički koja je krenula ka gospodarskom oporavku, oni su u prvoj godini proizveli 1,8% pada BDP i logična stvar da su morali smanjiti plaće jer su došli na deficit od 15 milijardi kn i da nisu to n napravili deficit bi eksplodirao. Ali, ja mislim da njima ljudi, liječnici, prije svega i profesori ne vjeruju. Jer oni kada nisu imali hrabrosti javno smanjiti osnovicu, onda su ono što su mogli, ovako tiho nekakvim pravilnicima, tj. smanjiti koeficijente, onda s nažalost dogodilo to što se dogodilo, da je nekima plaća smanjena 600 ili 700 kn. Ono što je ministar i ova vlada ponudila a to je povećanje od 3%. To je realan rezultat gospodarskih kretanja. Jer vi ako imate gospodarski rast od 2,8 2,9 onda je logično da vam neki rashodi mogu rasti do te razine ali vi ako uzmete rast od prošle g. od 3% zapravo 6%, pa na tih 6% prodajte 3 pa ćete vidjeti sve skupa kada zbrojite to je u 2 g. povećanje plaće skoro 10%, a s obzirom da je osnovnica povećana krajem g. a ovo početkom g. to je praktički u godinu dana rast 10%.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Šuker, naime, ova vaša tvrdnja da je povećano za 6% plaće državnim službenicima, to je samo vraćeno ono što je vlada Ive Sanadera oduzela 2009. g. Znači nema logike da ako vi nešto vraćate to nazivate povišicom plaće. Nakon toga ste 3 puta potpisivali sporazum da ćete to vratiti, i vratili ste nakon 9 g. i sada to zovete povišicom. Znači prvo ti ukradem, onda ti vratim i to ti je kao nagrada. Ja vas podsjećam da ste 2009. g. uzeli i božićnice i regrese, da jedno vrijeme niste isplaćivali otpremnine, da ste zamrznuli plaće, da su dakle, javni službenici snosili maksimalni teret ušteda u proračunu zbog recesije itd. I sada kada im nakon 9 g. vratili prava, sada velite, im smo vama povećali plaće, to vam je čista … [[Govornik se ne razumije.]] statistika, tu nema logike. Znači povećati ćete onda, kada povećate u odnosu na 2009. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Gledajte kolega Bunjac, ja bi vas volio da ste vi poduzetnik i da vama padne proizvodnja 10% i da vi svojim radnicima isplaćujete iste plaće. Država je ovdje poslodavac. Prihodi države su pali skoro 10% u 2009. g. … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Reiner: Kolega Pernar, dajte se ne derite iz klupe.]] Gospodine Pernar, dobro, pa budete vjerojatno rekli da sam ja kriv i za svjetsku financijsku i ekonomsku krizu. Ali ono što je najbitnije, kolega Pernar i kolega Bunjac, hrvatska država je prva koja je na američkom tržištu izdala obveznice 2009. g. Prva. Pa nek su bili mnogi, te godine. niti su plaće, niti su mirovine kasnile jedan dan a to je činjenica. A vi koji niste u svemu tome skupa sudjelovali, najviše kritizirate. Ja znam ali kad bi bili mjesec dana u Ministarstvu financija i morali podmirivati sve ove obveze, nikada ovako ne bi raspravljali kao što raspravljamo. Ja svaku raspravu poštujem, pa tako i vašu.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Evo kolega Šuker, nekoliko pitanja. Kako to opisivate da će Hrvatska uplatiti od 2014. do 2020., 5,5 milijardi eura u EU? Kako opisivate da smo mogli povući 10,9 milijardi, do sad smo 900 milijuna povukli, 900 milijuna, niti 9% od predviđenoga? Kako opisivate to da kažete prihodi da su pali prije 10-ak godina? Pa trebali su biti puno veći prohodi. Kako opisivate ili kako vi tumačite da teleoperateri u Hrvatskoj zarađuju duplo više nego imaju dobit u zemljama odakle dolaze ili EU? Kako opisivate to da imaju puno veću dobit banke kroz naknade i poreze, 4 milijarde kuna godišnje? Kako opisivate da poljoprivreda, ulažemo kao subvencioniramo a pad poljoprivrede u RH, samo ove godine više uvozimo, 300 milijuna eura u prvoj polovici ove godine? ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Bulj, ja o ovim vašim eskapadama uopće nisam govorio, druga stvar, ovo su stvari koje se ne mogu opisivati, to su stvari na koje se može konkretno odgovoriti. Ali ja kažem, ja o ovim vašim eskapadama nisam uopće govorio. da bi govorio ovo o čemu ste vi pričali, onda bi mi trebalo dobrih pola sata da to sve elaboriram jer ovo što ste vi nabrojali, naprosto nema veze s vezom.
Kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. jer kolega Šuker vrijeđa da sam ja govorio o onome o čemu nema veze, ja sam govorio istinu i činjenica da ste i vi među ostalima pogodovali kao i svi i teleoperaterima i bankama i uvoznome lobiju u poljoprivredi, vi ste pogodovali, svi koji ste sudjelovali u Vladi. Svi ste pogodovali i [[Upadica Reiner: Dakle…]] vi ste štetočine, kako ne možete shvatiti? [[Upadica Reiner: Ovako…]] Da je hrvatska država, 2/3 su prazne [[Upadica Reiner: Kolega Bulj…]] isključivo zbog vaše politike [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme.]] Ja sam rekao činjenice [[Upadica Reiner: Molim vas, prestanite.]] i sve što sam rekao odnosi na ovo što sam kazao.
Molim vas, prestanite zlorabiti, prvo, zlorabiti vrijeme koje ste premašili a drugo, instituciju povrede Poslovnika. Znate d nije povrijeđen Poslovnik ničim i ni na koji način, prema tome, nemojte to raditi. Ja vas lijepo molim. Prije nego što pređemo na slijedećeg govornika, imam jednu, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas, molim vas lijepo, nemojmo dobacivati iz klupa. Slijedeće što bi vam htio reći prije nego što prijeđemo dalje. Imamo određene promjene u rasporedu za srijedu. Dakle u srijedu ćemo početi raditi tako da ćemo u 9 i 30 se najprije se izjašnjavati o amandmanima na paket poreznih zakona. Nakon toga će biti dvije točke, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, drugo čitanje i Konačni prijedlog Zakona o Središnjem registru državne imovine, drugo čitanje. Onda će biti glasovanje o raspravljenim točkama u 12 sati a ako ove točke 1. i 2. ne uspijemo apsolvirati tijekom prijepodneva, onda ćemo nastaviti nakon glasovanja i nakon slobodnog govora o njima no najdulje možemo biti ovdje do 17 sati jer se dvorana mora pripremiti za međunarodnu konferenciju koja će biti 22. i 23. studenog. Evo ga, tako da unaprijed znamo si rasporediti vrijeme za srijedu. A sad se vraćamo našoj temi pa ću dati riječ pojedinačnoj raspravi poštovanom zastupniku Peđi Grbinu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi predstavnici predlagatelja. Morat ću početi malo drugačije od onog što sam mislio a ponukan prethodnom raspravom. Kolega Šuker, vi doista niste krivi za svjetsku ekonomsku krizu i nitko vam to neće nabiti na nos. Ali kao ministar financija od kraja 2003. odnosno početka 2004. g., uvelike ste odgovorni za krizu u Hrvatskoj a pogotovo ste odgovorni za proračun usvojen za 2009. g. koji je bio usmjeren prije svega na lokalne izbore i koji nam je uz ono tamo negiranje da je Hrvatska u krizi, vrlo skoro nakon tih lokalnih izbora, došao i na naplatu i vjerovatno i kumovao onom padu, onolikom obimu kojeg ste spominjali. Vi se hvalite izdavanjem obveznica na američkom tržištu po 6,5% a istovremeno je Litva koja je bila u istoj krizi kao i Hrvatska, na nekom drugom tržištu ostvarila kamatnu od 4,75% što su vam tada i govorili analitičari što možete pronaći vrlo jednostavnom uporabom Google-a ali dobro, ako lažem ja, Reuters pa da ne možete zaustaviti niti vi niti bilo tko drugi. No vratit ću se na 218. g. U svojoj uvodnoj replici na izlaganja uvaženog gospodina ministra, ukazao sam na zaostajanje RH u gospodarskom rastu na tranzicijske zemlje. I gospodin ministar me upozorio da je doista Hrvatska rasla sporije od zemalja koje sam spomenuo, kao što su Slovenija, Poljska ili Rumunjska, ali da ima i drugih koje rastu sporije od Hrvatske. Bio sam slobodan provjeriti podatke EUROSTAT-a i pronašao sam da je od tranzicijskih zemalja, manji rasti od 3% u drugom kvartalu ove godine, imala Češka. Doista, imala je nešto manji rast od Hrvatske, ali je za razliku od Hrvatske, u četvrtom kvartalu 2017. i u prvom kvartalu 2018. godine, Češka rasla po stopi većoj od 4%. Hrvatska u ovom trenutku raste najsporije od svih tranzicijskih zemalja. Poštovane kolegice i kolege, mi za drugima zaostajemo. I možemo si mi mazati oči da radimo kojekave reforme, ali to nije točno. Prije nekoliko dana, mogli smo čuti podatak da je od 159 planiranih reformi u Nacionalnom programu kojeg smo mi sami donijeli, kojeg smo mi sami donijeli i podastrijeli Europskoj komisiji, provedeno 32 reforme. U pola godine od 159, provedeno je 32-ije, odnosno samo 20%. Kada smo prošlog tjedna raspravljali o poreznim Zakonima, prikazali ste ih kao rješenje za naše probleme, prikazali ste ih kao način kojim ćemo privući investitore i 'ko zna što sve ne. Ja sam vam tada na jednom vrlo jednostavnom i bliskom primjeru nama susjedne Slovenije, pokazao da vaše tvrdnje naprosto nisu točne, kako vas iz Vlade, tako i vas iz vladajuće većine u Saboru. Slovenija ima daleko veće porezno opterećenje od Republike Hrvatske u svim ekonomskim pokazateljima, stoji bolje od nas, i raste brže, i raste uspješnije. Ali zašto? Zato što za razliku od Republike Hrvatske, Slovenija provodi reforme, a danas cijeli dan slušam što govorite, niti u 2017., niti sada u 2018., od reformi nema niti slova r, to je samo status quo, samo status quo. I ustvari kada duboko pogledate u sebe, shvatit će te da je to tako. A jedan od najboljih pokazatelja vam je, da do ovog sada najavljenog štrajka javnih služi, ozbiljnijih prosvjeda u Hrvatskoj nije bilo. A ozbiljnijih prosvjeda nema kada se ne radi ništa. Ozbiljniji prosvjedi dolaze samo onda kada pokušate nagaziti na nekoga, na nečija prava ili tako dalje, vi to niste pokušali, zato što je to odličan način za ostanak na vlasti u Hrvatskoj. Ne čini ništa, ne smetaj nikome, od turizma izmuzi zadnju lipu i ostat ćeš na vlasti vječno. A to što istovremeno Hrvatska stagnira, da ne kažem opada, koga briga, kome smeta ionako može otići vani. Poštovane kolegice i kolege, ovaj rebalans, a i proračun za 2019.-tu, ustvari nastavljaju takvu politiku, i mi ne idemo dalje, mi ne činimo ništa i bojim se da sa ovakvom politikom Hrvatska više po većini pokazatelja neće biti predzadnja država članica Europske unije, već će vrlo skoro postati i zadnja. Naravno, to što ja govorim vama ne znači ništa, ali je moja obveza to reći, isto kao što je moja obveza govoriti o nekim konkretnim pokazateljima, koji se nalaze u Prijedlogu rebalansa proračuna za 2018. godinu. Primjerice, mogao bih vas pohvaliti što ste povećali sredstva za Sveučilište u Puli, za nekakvih 2, oko 2-2,5 milijuna kuna, mogao bih vas pohvaliti da nisam amandmanom na proračun to tražio još prošle godine, kada ste me, ne samo mene, nego još nekolicinu kolega koji ste to tražili, hladno otpilili. I rekli da to nije potrebno. Sve ono što smo amandmanom tražili, vi ste sada morali staviti u proračun. Ako želite da naše obrazovanje napreduje, ako želite da osiguramo našim studentima uvjete, onda morate našim Sveučilištima omogućiti, omogućiti između ostalog i ulaganja. A to bez novca ne ide. Sljedeće što mi je izuzetno zapelo za oko, a siguran sam, da ni uvaženom podpredsjedniku Sabora, zbog njegove struke to neće biti drago, je stavka koja se odnosi na Opću bolnicu u Puli, kojoj se smanjuje iznos od 12,5 milijuna kuna za ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu. Ali možda većini na području čitave Republike Hrvatske, Opća bolnica u Puli, nije toliko važna koliko meni koji sam iz Pule, ali će biti važan drugi podatak, što se ulaganje odnosno investicije u zdravstvenu infrastrukturu na razini čitave Republike Hrvatske u ovom rebalansu smanjuje za 215 milijuna kuna. Ja sam pogledao ne samo proračun, nego i njegovo obrazloženje, ali uz svo dužno poštovanje tamo nisam našao ni jednu rečenicu, ni jednu riječ, a niste ju rekli niti danas, zbog čega se ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu na razini Republike Hrvatske smanjuju za 215 milijuna kuna. To je oprostit ćete mi, puno više od tehničke izmjene o kojoj je govorio, odnosno koji su govorili moji prethodnici iz HDZ-a. I za kraj, jedna samo crtica, ovdje je kolega Kliman, vjerujem da mi ministar to neće odgovoriti ali bih zamolio kolegu Klimana da mi ovo objasni, jer mi je potpuno nejasno, a radilo se o nečemu što je njemu bilo izuzetno bitno, je jedna stavka iz programa, predizbornog programa Hrvatske demokratske zajednice, iz 2016. godine. Možda će vam malo zapeti za uho slogan, koji je bio u tom programu, koji je glasio: „Uz CRO karticu, odmor je dostupan svima.“ CRO kartice je bila jedna projekt kojeg je pokrenuo tada ministar turizma, gospodin Kliman, kojeg su nakon toga nastavili, kojeg je nastavio i gospodin Cappelli, nakon što je preuzeo tu dužnost, koja je trebala potaknuti razvoj hrvatskog turizma, ja sam na nju tada imao niz primjedbi, ali ju držim, da se dio tih primjedbi mogao ispraviti. Međutim, u rebalansu proračuna iako se još prije nekoliko mjeseci Ministarstvo turizma hvalilo cro karticom, na toj stavci su obrisana sva sredstva. I cro kartica je nakon dvije i pol godine od predstavljanja, nakon što je u programu vjerodostojno zauzela jedno vrlo istaknuto mjesto do toga da je na temelju te cro kartice sastavljen čak i jedan slogan kojim se HDZ reklamirao. Cro kartica je sada nestala. I za razvoj cro kartice predviđena je nula. E sad, ako mi već ne možete objasniti zašto su bolnice izgubile 215 milijuna kuna, zašto je konkretno opća bolnica u Puli izgubila 12,5 milijuna kuna za ulaganje u zdravstvenu infrastruktura koja su nam ulaganja, složiti ćemo sigurno, potrebna, onda se nadam da mi nešto tako jednostavno kao što je cro kartica, možete objasniti i da mi možete reći zbog čega je ona nestala i zbog čega, nakon što ste se toliko hvalili njome, nakon što ste ju razvili sada na istoj više, ne da ne inzistirate, već u potpunosti brišete. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ne shvaćam čemu to vaše osobno prozivanje nekakvih frustracija, al to je vjerojatno zbog situacije u SDP-u. Međutim, radi činjenice istine bi vam rekao da mjesec dana prije lokalnih izbora 2009. je napravljen rebalans proračuna kada su smanjene plaće i mirovine 6 milijuna, 6% i to jedina smanjenje proračuna koje je bilo 9 milijardi u proteklih 20 godina, to je činjenica. Druga stvar, rekli ste da nitko nije rekao da će biti kriza. Pa zar mislite ako netko povećava osiguranu štednju, zar to nije naznaka da se nešto događa. Šta smo trebali hodati po RH i vikati bježte ljudi biti će kriza, pa da napravimo paniku, pa da padne bankarski sektor, onda bi vidjeli kud bi to išlo. Vi to kao oporba ste mogli vikati i to je vaš problem. Ali kolega Grbin, kada bi ja vas počeo prozivati… [[Govornik se ne razumije]] za mnoge pravne stvari koje ste ovdje u ovom Saboru provodili na vrlo čudan način. Sjetite se samo Zakona o izboru zastupnika u HS.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, slobodno, to je dio parlamentarne demokracije. Ako sam nešto radio krivo, ja vas molim da to kažete. Na taj način omogućujete i meni, ako sam doista pogriješio, da svoju grešku ispravim, a ne da ovako samo nabacujete nekakvu poluinformaciju ili nešto. Dok sam raspravljao, dovikivali ste mi iz klupe, pa ću to smatrati replikom u širem smislu te riječi, pa ću vam odgovoriti na ono što ste mi govorili. Ovakvi uvjeti zaduženja za nas su trenutno najbolje što možemo postići, to je bila vaša tvrdnja. No, s druge strane, Hrvoje Stojić, analitičar Hypo banke podsjetio je kako je Litva nedavno izdala obveznice s rokom dospijeća od 5 godina i uz kamatnu stopu od 4,75%. Dakle, ovo što vi meni kažete da lažem je informacija koja je bila objavljena u dnevnom tisku u vrijeme kada ste vi postigli ono zaduženje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Šuker digao je …/Govornici govore istovremeno /…
Povredom Poslovnika, čl. 238. Kolega Grbin, kad uspoređujete dvije stvari, onda ih morate svesti na isto. Koja je ročnost bila obveznica Litve, a koja je ročnost bila obveznice RH. Prema tome, ako ulazite u određena područja onda se bar malo informirajte i napadajte ljude i imajte argumente, ali kolega Grbin ja nisam kriv što ste vi naprosto ne znate gdje ste negdje u SDP-u ili negdje u nebesima.
Poštovani zastupniče Šuker, i vi znate da ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika, pa vas ja molim da to ne činite. Jednako, jesam vas opomenuo? Kad vas opomenem, onda ću opomenuti i njega, a nemojte vi mene učiti kako ću ja voditi sjednicu. To vam još jedanput kažem. Prema tome, ovaj, ja sve molim da se držimo reda i da ne zlorabimo pojedine institucije Poslovnika. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Kolega Grbin, evo, drago mi je da ste na kraju ipak shvatili vrijednost onog projekta cro kartice i u svakom slučaju ja i dalje držim da je to vrijedan projekt i drago mi je da je hrvatska Vlada ga uvrstila u svoj gospodarski program. U svakom slučaju ono što uspijem iskomunicirati s Ministarstvom, sa kolegama bivšim iz Ministarstva i sa samim ministrom, ono što imam zadnju informaciju je ta da ipak taj projekat ide dalje, ne kroz ovaj proračun, nego kroz proračun za 2020.-tu godinu i to me veseli. Ja držim da je to projekat koji sigurno može donijeti jedan dobar gospodarski efekat i žao mi je u svakom slučaju da to nije bilo prije izrealizirano, ali u svakom slučaju nikada nije kasno i mislim da će samom provedbom i implementacijom toga projekta hrvatska država imati samo koristi. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega, kada ste prvi puta izašli u javnost sa programom cro kartica, obratio sam vam se i javno, a i poslao sam vam materijale vezano uz to jer sam vam ukazao na problematičnost izvedbe s obzirom na praksu Europskog suda u Luxemburgu koji je sličan programu u Mađarskoj, ukinuo. Ja osobno nemam ništa protiv od poticanja hrvatskih građana i omogućavanja hrvatskim građanima da ljetuju odnosno da odlaze i koriste ugostiteljske usluge pod povoljnijim uvjetima u RH. Međutim, od toga da mi raspravljamo o tome kako je taj projekt najbolje izvesti, mi smo sada došli u situaciju da je u proračunu RH za to predviđena nula, nula kuna, a to znači da u 2018.-toj godini po tom pitanju neće biti napravljeno ništa, a to onda znači da ne može biti gotovo niti u 2019.-toj [[Upadica: Hvala]] ,a bojim se niti u 2020.-toj. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprave poštovane zastupnice Dragice Roščić, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Evo da se osvrnem, znači, na izvršenje proračuna 2018.-toj godini, s naglaskom, znači na 2018.-tu godinu da ne idem kao kolege puno daleko. Znači, ono što bih htjela naglasiti da mi imamo međugodišnji rast BDP-a od 2,7% najviše raste trgovina na malo, a što se tiče prihoda, predviđamo znači povećanje od 144 milijuna kuna znači sa 129 milijardi na 129,2 milijarde kuna, najviše u prihodima rastu porezni prihodi, zašto, zato što imamo pozitivna gospodarska kretanja pa imamo rast PDV-a 3,1%, bolje poslovanje gospodarskih subjekata, znači 1,3% većih prihoda poreza na dobit. Također znači imamo i pozitivna kretanja na tržištu rada 1,3%, znači više prihoda od doprinosa i to je ono što nam jasno ukazuje n sva ova kretanja koja smo govorili za 2017. i govorimo i za 2018. Imamo znači smanjenje planiranih prihoda na pomoćima, kao što je kolega Peđa Grbin spominjao Opću bolnicu u Puli, tako imamo Opću bolnicu u Rijeci gdje se jasno na Odboru za financije objasnilo zbog čega tih stavki su smanjene i nema ih na proračunu, radi se o kašnjenju javne nabave i kasnoj provedbi tih projekata. Što se tiče rashoda, oni se smanjuju za 1,6 milijardi kuna na 131,7. Ono što možemo još tu naglasiti da imamo smanjenje nefinancijske imovine, što nije dobro jer vidimo isto kako sporije korištenje i izvršenje EU projekata na pozicijama parkova prirode što definitivno trebamo ubrzati. Ali ono što je pozitivno, to su uštede s kojima su se osigurala dodatna sredstva, za sustav zdravstva 405,3 milijuna kuna, također za mirovine se uštedama osiguralo 269,2 milijuna kuna, naknade za osobe sa invaliditetom 104,5 milijuna kuna i kao što je predviđeno novim zakonskim prijedlozima, dodatno su se kroz uštede osigurala sredstva za porodiljne dopuste 92,9 milijuna kuna. Ono što je isto tako dobro da rastu subvencije, znači za 113,9 milijuna kuna na čak 6,7 milijardi kuna i to se najviše odnosi na mjere programa ruralnog razvoja ali također i na politike poticanja zapošljavanja HZZZ-a kao i za ulaganje u željeznički putnički promet. A ono što je najvažnije, znači manjak proračuna opće države iznosi 0,1% što je čak 0,8% manje nego li je bilo planirano. Kada se je donosio prijedlog, opet naglašavam da se je smatralo da je to nerealno zato što smo se morali suočiti sa krizom u Agrokoru, sada se suočavamo i sa krizom u Uljaniku a čak manjak proračuna opće države se smanjuje za 0,8% nego što je to planirano. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Jutros smo mogli najprije čuti i raspravljati na temu izvršenja proračuna za 2017. g. a sada imamo objedinjenu raspravu vezano za polugodišnje izvješće i rebalans proračuna. Naime, u svakoj toj stavci možemo govoriti, dosta kritizirati ili hvaliti, međutim da bi realno raspravljali, moramo sagledati svaku tu stavku upravo unutar sva ova 3 dokumenta a rekla bih i ranije. Naime, ako samo govorimo da danas rebalansom proračuna smanjit ćemo rashode za 1,6 milijardi kuna, treba znati koje ćemo stavke i povećati. Prisjetimo se da danas najveći kritičari ovog rebalansa su očito zaboravili da su prilikom njihovog donošenja rebalansa povećavali rashodovne stavke i to 2012. smo imali povećanje od 1,5 milijardi a 2013. čak rashodi su rebalansom povećani za 3,2 milijardi kuna i sigurno nisu ostavili sredstva za ono za što je današnja Vlada odnosno Ministarstvo financija osiguralo. Tako npr. bez obzira kao što sam rekla šta su se rashodi smanjili, osigurala su se dodatna sredstva, čak 405,3 milijuna kuna za sustav zdravstva i to sa dospjele obveze bolnicama. Ja bi ovom prilikom apelirala na predlagatelja da ne zaboravi one bolnice kao što je bolnica Šibensko-kninske županije koja svoje obveze redovno podmiruje u rokovima, da se ponovno ne dogodi ono što je i prošlu godinu bila tendencija na samom početku ali moramo pohvaliti da do kraja je ipak došlo do promjena jer mislim da bi to bila jako ružna poruka, svi oni koji uredno podmiruju obveze u rokovima, da se njima ne osiguraju dodatna sredstva iz državnog proračuna i time bi sigurno i od njih stvorili neredovne platiše koji bi također čekali neku godinu i neki državni proračun kako bi im se osigurala na takav način sredstva. Nadalje, dodatna sredstva su osigurana i za doplatak za pomoć i njegu i osobnu invalidninu u iznosu od 104,5 milijuna kuna. Dodatni porodiljni dopust u iznosu od 92,9 milijuna kuna, to dovoljno govori što želi ova Vlada i u kojem smjeru ide. Sigurno da bi svatko od nas želio da su ta sredstva još viša ali u okviru realnih mogućnosti, sigurno da moramo biti zadovoljni. Fond za sufinanciranje EU projekata također je povećan za 89,9 milijuna kuna. Koliko god je velika kritika i sigurno da bi i tu željeli da ta sredstva idu puno brže, puno kvalitetnije da ih povlačimo i ne možemo i nitko od nas ne može biti, zadovoljan bez obzira s koje strane sabornice dolazi, ali ako povećavamo ovaj fond za sufinanciranje EU projekata, govori da ima dosta projekata iz područja jedinica lokalne samouprave koje nisu sposobne osigurati onaj svoj dio participacije i upravo sa ovim sredstvima će moći i oni povući sredstva koja i na drugi način ne bi bila osigurana. Nadalje, vidimo da su i rashodi za zaposlene povećani za 232,3 milijuna kuna, prvenstveno zbog primjene kolektivnih ugovora. Subvencije također su povećane za 113,9 milijuna za mjere ruralnog razvoja kao i za mjere aktivne politike zapošljavanja. 60,3 milijuna kuna zaslužuju dodatno razvojni projekti na području Slavonije, Baranje i Srijema. To zajedno sa ovim stavkama koje možemo vidjeti na Ministarstvu regionalnoga razvoja koja kaže da regionalni razvojni projekti se povećavaju za 30%, nadalje Operativni program konkurentnosti kohezije koji predviđa pomoć subvencije trgovačkim društvima, zadruga, poljoprivrednicima i obrtnicima također za 238%. Razvoj potpomognutih područja dodatnih 35% i tako redom govori da se ova sredstva koja su predviđena sad rebalansom a znamo koji je datum, znamo kad će ovaj rebalans biti izglasan da svega će imati nešto više od 30 za povlačenje sredstava. Koliko god bi i ja voljela da je na nekim stavkama da se ne vide smanjenja i da nije došlo do smanjenja mora se znati zbog čega i dolazi do njih. Ako su npr. u pitanju sredstva za vatrogasce, iza nas je vatrogasna sezona i ono što se nije potrošilo do sada do ovog rekla bi visokog datuma sigurno bez obzira i da se sad osiguraju dodatna sredstva ne bi bilo povučeno i nema smisla uopće na tim stavkama rezervirati ih. Kad sam spomenula vatrogastvo moram se osvrnuti, veseli me naravno što je za osposobljavanje vatrogastva hrvatske vatrogasne zajednice osigurano 77% više, a ako tome nadodamo još i pogledamo da je u realizaciji proračuna za 2017. se vidi da je 142% više to nego u 2016. godini, može se reći da ova Vlada vodi brigu da što više sredstava ulaže i izdvaja za zaštitu od požara. Sad ne bi nabrajala i ostale programe jer ne znam ni program posebnih provedbi za mjeru od zaštitu od požara također su bile 13% veće nego ranijih godina, protupožarna zaštita 14%, pa onda ne znam organiziranje provođenja zaštite i spašavanja 148%, ali bi kratko se osvrnula na način na koji se raspodjeljuju ta sredstva unutar javnih vatrogasnih postrojbi. Naime, već dugo čekamo ja sa nadam da će vrlo skoro i doći na naše saborske klupe i rasprava o novom Zakonu o vatrogastvu, mislim da nije u redu da pojedine vatrogasne postrojbe koje imaju jednak broj djelatnika, a možda, ne možda nego sigurno imaju i manji broj stanovnika pa čak i površinu koju štite te javne vatrogasne postrojbe da dobijaju milijun, milijun i po i dva milijuna kuna više sredstava nego neke druge, npr. Javna vatrogasna postrojba Vodice na žalost po redu i po iznosu sredstava koji dobija po svakom vatrogascu je znatno niža među zadnjima na listi pa evo i ovom prilikom apeliram ona sredstva raspoloživa da po određenom kriteriju, da li je to broj djelatnika zaposlenih u javno vatrogasnoj postrojbi, da li je to obuhvaćena površina ili broj stanovnika, ali da se uvede red i da to bude onako kako bi bilo pošteno prema svim stanovnicima i svim građanima i općinama lijepe naše. Evo, toliko kratko.
Hvala vam lijepa, slijedeća, pardon imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice spominjali ste EU fondove, kažete da niste zadovoljni, ovo je poražavajući rezultat. RH je platila samo članarine 3,5 milijarde i iz ostalih obaveza 5,5 milijardi EUR-a, a povukli smo 900 milijuna kuna. To je poražavajući to je ravno veleizdaji, sve zvjezdice EU koje su ovde zlatne da će padati po ulicama i gradovima, trgovima, selima da će padati u RH su veleizdaja hrvatskog naroda, jer je činjenica da Hrvatska će nastavi s ovakvom politikom financirati projekte drugi razvijenih članica EU, jer moramo znati da Junker i ekipa Tusk na kojem je tragu premijer Pleniković žele mijenjati politiku da ne bude fondova za izravnavanje kohezijskih i mi ovisimo o Junkeru da li je pio šljivu u Slavoniji taj dan, lozu iz Dalmacije il ne znam koje drugo piće, znači ovo je ravno veleizdaji. Hvala lijep.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo, pa poštovani kolega Bulj ja sam i rekla da ne možemo biti zadovoljni [[Upadica: Svaka čast.]] međutim treba reći da je ova Vlada zatekla svega 6% sredstava povučenih, a sada u ovom trenu možemo govoriti da ima gotovo 80% raspisanih natječaja, velik je i dug put i postupak od raspisivanja natječaja, ugovaranja do povlačenja sredstava. Jako je puno problema već su i kolege i kolegice govorile kako je došlo i do povećanja cijena, javna nabava je izuzetno složena i sigurno da bi svi mi zadovoljniji da su ta sredstva povučena u većem iznosu.
Hvala, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa, podpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, ministre sa suradnicima, dakle pričali smo o problemima u proračunu do sada smo spomenuli slučaj brodogradnje odnosno Uljanika, međutim ima još jedna stavka koju niko nije spomenuo a koja je vrlo bitna, a to je stavka nabava borbenih aviona koja stoji u proračunu u iznosu 350 milijuna kuna. Pa bih ja volio da mi ministar Marić, ili njegove kolege iz HDZ-a kažu zašto do dan danas nije potpisan ugovor o nabavi tih aviona i što ćete napraviti sa 350 milijuna kuna koji očito u proračunu više nemaju funkciju. Dakle ministar Krstičević naručuje u Izraelu američke avione F-16, 12 komada, navodno će cijena biti 2 milijarde 900 milijuna kuna, u što je uračunato sve, znači u taj novac je uračunato servisiranje, održavanje, remont, naoružanje, infrastruktura i tako dalje. Ministar Marić stavlja u proračun stavku od 350 milijuna kuna za 2018. godinu, no međutim, ugovor o isporuci borbenih zrakoplova nije potpisan. Rekli su da će biti potpisan tijekom ljeta, pa da će biti potpisan tijekom rujna, danas je 19.11., ugovora nema. Ugovora nema vjerovatno zato što američki proizvođač aviona F-16 ne želi ih remontirat, njima je potpuno jasno da su ti avioni u Izraelu toliko puta nadograđeni i u tako lošem stanju da oni više nisu za upotrebu čak ni ako bi se napravio remont na njima, nego se u stvari radi o kantama koje bi trebalo rashodovati. I sada, NATO savez, SAD, odnosno proizvođači toga zrakoplova jednostavno ne žele, ne žele prihvatiti obavezu remonta. I ugovor stoji, znači ugovor stoji, Hrvatska nema i dalje obranu zračnoga prostora, prije svega zato što su poslani oni nesretni MIG-ovi u Ukrajinu, gdje smo izgubili 150 milijuna kuna, nismo dobili nazad ni avione, ni novac, što je prema riječima Predsjednice države Kolinde Grabar Kitarović, čin veleizdaje, nisam ja rekao, to je ona rekla, i sada imamo novu priču da se naručuju ponovno neki avioni kojih nema. Pa mi cijelo vrijeme naručujemo avione, pa dajte evo ja ću vam napraviti 12 aviona od papirića da bar neke avione imamo, kad ne možemo kupiti prave. I sad pazite što još, mi nemamo avione, nemamo potpisani ugovor, izraelski ministar prije 5 dana podnosi ostavku, izraelski ministar obrane, koji je potpisao taj ugovor, inače je ranije bio optužen nekoliko puta za korupciju, i šta će se sad dalje s tim dešavati? Amerikanci ne žele napraviti remont, nitko drugi ne zna, niti ne smije, i recite mi ako je sad takvo stanje s tim avionima, zašto ste uopće onda radili projekcije za 2020. i 2021., i u tim projekcijama povećali iznos koji trebamo dati za te avione, povećali ste sa 350 na 581 milijun kuna, što znači da čak iako bi taj natječaj prošao u tom obliku u kojem je dogovoren, on bi u biti mogao izazvati žalbe u sudske tužbe jer se ne poštuje ona cijena koja je u natječaju izvorno bila dogovorena. Recite mi ministre Marić, s obzirom da se nalazite svakodnevno u Vladi, zašto je Predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, prije nekoliko dana u Parizu razgovarala sa Predsjednikom Trumpom o nabavi zrakoplova, pa opet je ona rekla, pa kako kad smo već sve dogovorili? Kako kad je već sve potpisano, sad da opet ne spominjem onu priču o sukobu interesa i tak dalje, ovoga, ali vama je posve jasno da ta stavka neće biti iskorištena, što će te s njom učiniti? Što će te učiniti s 350 milijuna? Evo, odgovorite nam. Ako ne znate, ja vam mogu pomoć, evo recimo imate Fond za skupe lijekove, navodno nema novaca za skupe lijekove, pa dajte tih 350 milijuna, dajte za skupe lijekove pa će bar djeca se moći liječiti i odrasli, kome već treba, dajte recimo za gladnu djecu u školama, znate koliko treba novaca za gladnu djecu u školama?, 30 milijuna kuna, ako uštedimo taj novac za te nepotrebne avione, možemo hraniti djecu u školama 12 godina. Ja ne mogu vjerovat da jedan ministar financija ne može pronaći 30 milijuna kuna za gladnu djecu u školama, ne samo osnovnim školama, nego i srednjim. Znači, mi imamo u Hrvatskoj, evo da opet ne bi bilo da Bunjac nešto priča populizam, ovo ono, ovo je Zakon o odgoju i obrazovanju, članak 68., osnovne škole dužne su organizirat prehranu učenika, dužne su, jel imaju škole, nemaju, 50% hrvatskih škola nema organiziranu prehranu, u srednje škole, uopće nemaju. Kako je to logika, da osnovne škole imaju prehranu, da fakulteti imaju prehranu, a da srednje škole nemaju prehranu, znači, nema smisla. Zašto toj djeci ne pomognete? Da li znate da 30000 djece u Hrvatskoj je gladno u školi, posebno ti u srednjoj, koji idu u obrtničke škole, koji su prije podne na nastavi, poslije podne su na praksi, ako nema novaca za prehranu i prehrana mu nije organizirana, oni su gladni. Evo to vam je ideja za razmišljanje, što da učinite sa tim novcem koji je očito višak, imamo suficit, imamo novaca, pa to kupamo se u novcu, evo pa valjda ćemo i tih 30 milijuna dat da djeca ne gladuju. Pričate gospodine Mariću zajedno sa vašim kolegama iz HDZ-a o demografskim mjerama, a djeca su gladna. Pa to je tol'ko nevjerodostojno, to je tol'ko šuplje da, ovoga, boli glava od toga. Dajte nahranite djecu, pa onda pričajte da vam je stalo do Hrvatske i do mladih, i do ne znam čega, demografije. I također poručite vašemu kolegi ministru Krstičeviću, ako ne potpiše ugovor o isporuci F-16 aviona, ako se to može nazvati avionima, neka onda ovoga puta bude dosljedan u svojoj vojničkoj časti pa neka podnese ostavku, jer napravio je štetu, i ugledu Republike Hrvatske, i proračunu kojega vi radite. I lijepo je pričati tu o nekakvom rastu, pokazateljima, ovo ono, ali to vam je već druga rupa u proračunu. Prva vam se zove Uljanik, loša vijest, druga vam se zove nabava borbenih zrakoplova 350 milijuna kuna. Evo, ako date recimo novac za te skupe lijekove, ja sam siguran da će ministar Kujundžić biti jako zadovoljan, on je inače poznat, ovako, k'o dobričina i ovoga, human čovjek, altruista, evo, sigurno ako mu to date imati ćete njegovu podršku, garant, a da ne pričam naravno da ćete imati podršku javnosti, možda se malo rejting poboljša prije EU izbora, razmišljate, jednostavno, evo, logički, iako to po meni nije baš najsretnije da je tako ispalo, ali, eto, sada kada se već dogodilo, imamo još 40 dana, pa, ovoga, stignemo još malo popraviti stvari. To je dakle, drugi proračunski problem, a ostaje još jedan, treći, o kojemu sada ne stignem govoriti, to su europski fondovi, pa ću onda njih kratko još dotaknuti u završnoj riječi, naravno na vaše opće oduševljenje, hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažene dame i gospodo, idu dani, idu godine, ali mi se cijelo vrijeme vrtimo u krug, kredite vraćamo uzimanjem novih kredita, dug ukupni raste iz godine u godinu. Ovaj trend, na žalost, u trenutnom sustavu nije moguće zaustaviti zato jer je sustav postavljen na način da stvara neotplativ dug. To nije problem samo RH, to je problem svih zemalja u EU. A zašto? Zato jer smo 1992.-ge prihvatili Masterski Sporazum odnosno što je taj Sporazum bio tada donesen, a on je zabranio svim članicama EU da se financiraju izravno od svoje Središnje banke. Znači, umjesto da RH kada ima manjak, pokuca na vrata Središnje banke i da dobije novac koji treba, država posuđuje novac od privatnih banaka. Takav model stavlja državu u podređen položaj spram privatnih banaka, stavlja državu u položaj ovisnosti, stavlja državu u stanje odnosno u jedno apsolutnu ovisnost o kreditorima. Tko su kreditori, može se lako saznati, možete otići na google, napisati knjigu Hoću zemlju +5% od Leria Hanginga, Australca, 1971.-e ju je napisao, možete otići također na google i napisati Mani is zdept odnosno det, imate knjigu tu, odnosno na youtube cijeli serijal filmova animiranih. Postoji crtani film Američki san odnosno American Dream, traje pola sata, izvrsno objašnjava tko zapravo vlada Amerikom, tko stvara novac, odnosno tko je ta elita, tko je onih 1% koji godinama, desetljećima, usudio bih se reći i stoljećima rade nama svima o glavi? Nažalost, ta elita je skrivena, tu elitu ne možete vidjeti na televiziji, već možete vidjeti samo marionete, samo ljude koji se izmijenjaju ili slikovito rečeno, glave koje lete. Pitanje je samo trenutka kada će ministar Zdravko Marić postati bivši ministar Zdravko Marić. Pitanje je samo kada će gospodin Željko Reiner postati bivši predsjednik odnosno podpredsjednik Sabora. Zašto? Zato jer sve funkcije koje ljudi imaju u ovom sustavu, svi ljudi koji predstavljaju ovaj sustav, oni su kao takvi potrošna roba. I kada se stvore problemi, neće nitko reći kriv je Rodschield, kriva je globalna zavjera, kriv je sustav regulacije novca baziran na dugu, nego će reći, ma ne problem je Zdravko Marić, problem je Željko Reiner, a vi slikovito rečeno, kruha ni jeli, ni mirisali odnosno luka, šta već? I taj sustav je već žrtvovao neke ljude, evo možemo vidjeti jedan ovdje stoji poput Ivana Šukera. On je kao ministar financija radio sve što je mogao u zadanim okvirima. Međutim, u tom sustavu, to je on rekao, pa nisam ja kriv za svjetsku financijsku krizu, pa naravno da niste, zakuhao je netko drugi. Al, kada je problem postao lokalan, na koga su svalili krivnju za financije? Ha, na vas. Zato vi ste bili omraženi, zato ste bili zapravo maknuti kao ministar iako ste, ja vjerujem, radili sve najbolje što ste znali u zadanim okvirima. Al, problem su ti okviri koji su nam zadani i ja vjerujem da bi svatko od nas koji danas jest, i vi gospodine Marić, i vi gospodine Šuker, i vi gospodine Reiner, ja vjerujem da su okviri drugačiji da bismo mi mogli zajedno raditi, da bismo mogli, zapravo, napraviti jedan sustav, slikovito rečemo, po mjeri čovjeka. Al, taj kreditni sustav, te glave koje nas sve drže u šaci, koje nas ucjenjuju, nikada neću zaboraviti gospodine Šuker kada je Friščić na televiziji govorio za banke. Kaže, ne ucjenjuju oni nas javno putem medija, ne, ne, ne, nego kaže gospodine Šuker ako se ukine valutna klauzula, mi nećemo davati kredite, glava leti, ha vi znate svi da država ovisi o našim kreditima i na taj način zapravo drže sve nas ovdje u šaci. Taj sustav ucjena, pritisaka, kojeg vode te tzv. neformalne strukture moć, jer gledajte ljudi, pa mi svi znamo da su naši životi prolazni i da naš utjecaj, zapravo, jako ograničen, mi znamo da se zapravo odluke uopće ne donose u Saboru, kakva će se politika voditi. Jer da se odluke donose u Saboru, pa onda bi u Saboru bila i rasprava, mi bismo tu raspravljali o raznim temama, ali te rasprave nema, kao što vidite, ljudi nisu golema većina, niti prisutni, jer njih ova tema ne zanima. Dobro netko će reći ova tema, ali 90% tema njih ne zanima. I ja ovom prilikom apeliram na vas koji ste dio vladajuće većine, da poslušate teoretičare zavjera, da pogledate što David Deich govori, da pročitate ovu knjigu Hoću zemlju +5% od Leria Hanginga, da pogledate film American Dream animirani, da jednostavno, možda čak i moje knjige, evo, Kako je nastao novac i mehanika novca, vrlo zanimljivo štivo na internetu možete skinuti i da onda kažete pa da Ivane stvarno je, novac nastaje samo kao kredit, pa Ivane stvarno je, novac za otplatu kamate ne postoji, a zašto, zato jer ovaj sustav kao što sam objašnjavao u slučaju gospodina Šukera kad-tad se ruši na glavu onome ko provodi tu politiku. Naravno nije gospodin Šuker, niti vi gospodine Marić a niste vi kreator te politike, niste vi glava u pozadini koja je osmislila ovaj sustav, vi ste samo postavljeni u jednom trenutku, vremenu na to mjesto i dana vam je zadaća evo Zdravko, Zdravkec evo sad ti to delaj ti to moraš napraviti. A kao što sam rekao kad problemi dođu, kad kažu čuj dić PDV za duplo za ugostitelje s 13 na 25%, ili treba uvest porez na prvu nekretninu prilikom kupoprodaje, ili što je još gore treba uvesti općenito porez na nekretnine pa neće nitko krivnju svaljivat na Ročilda, ne reći će pogle Zdravko Marić to hoće, Zdravko Marić želi uvesti porez na nekretnine, evo gospodo iz MOST-a čak su i vas iskoristili za tu rabotu da dižete ruku za to, a vi poslije meni sami kažete Ivo ja sam bio protiv toga. Ja vjerujem da ste i vi bili protiv toga svi iz redova iz HDZ-a koji ste dizali ruke za porez na nekretnine ja vjerujem da ste bili protiv toga. Pa ja se sjećam kad je Ivo Sanader govorio ne porezu na imovinu, jel se vi toga sjećate? I vi ste svi govorili HDZ je protiv poreza na imovinu, ja sam vama vjerovao i glasao sam za vas, jer sam vjerovao doktoru Ivu Sanaderu i HDZ-u. Trebalo mi je puno vremena da shvatim da doktor Ivo Sanader i HDZ zapravo nisu samostalno odlučivali o tome koja će se politika provoditi već su određene odluke se donosile izvana i zato se često puta čini da oporba kad prijeđe u vlast provodi točno onakvu politiku protiv koje su se borili u vrijeme dok su bili oporba. A zašto, pa zato jer ne odlučuju zastupnici o tome u kojem smjeru će ići naša država nego o tome odlučuju znači strani entiteti, strane sile pod čijom kontrolom odnosno dominacijom se mi nalazimo, a mi ovdje u saboru samo izglasavamo te politike i to je ozbiljan problem, jer ja osobno sam odbio biti lutak, odbio sam služiti ovoj politici, zašto, pa zbog sebe samog jer sam shvatio kao što su žrtvovali sve druge političare ako ću ja služit ovoj politici, pa i mene će isto žrtvovat reć će Pernar je kriv. Ja znam da ja nisam, je ali ako si ti jedan od onih kojih drže ljestve tim globalnim lopovima ti si isto jedan od njih. I ja zato pozivam vas gospodo iz HDZ-a da prestanete držati ljestve globalnim lopovima koji godišnje milijarde zarađuju na Hrvatskoj, milijarde to svi znate, dok u isto vrijeme naši građani kopaju po smeću, iseljavaju itd. To je izbor koji vi trebate napraviti i tad vam Pernar neće govoriti pogledajte redove pred pučkom kuhinjom, pogledajte ljude koji prose na ulici, koji kopaju po smeću, ali na žalost vi to ili se ne usudite ili nemate hrabrosti ili vas nečim ucjenjuju. Mene su isto pokušali ucijenit, rekli su Pernar ako nećeš svirat kako mi pušemo na frulu, sredit ćemo te imamo svoje ljude u medijima, DORH-u ovo ono, ja sam rekao gospodo radite što god hoćete ja neću biti vaš lutak i neću služit ovoj politici, na isto pozivam i vas. Hvala.
Hvala lijepa, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor, pa će govoriti slijedeći poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijep uvaženi podpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, pa evo ja želim reći nekoliko riječi o rebalansu proračuna za 2018. s projekcijama na 2019. i 2020. Osobno smatram da onaj dobar proračun s početka godine ovim rebalansom na više jednostavno i točnije u smislu realizacije pojedinih aktivnosti može biti samo bolji proračun i čudim se raspravama s druge strane danas, koji su ga ocjenjivali lošim ili pokušali dovest u neke situacije koje jednostavno ne odgovaraju brojkama koje u njemu stoje. Jer zaista možda odati priznanje ili čestitati Ministarstvu financija na samoj razini točnosti u smislu prihoda na 129 milijardi pogoditi na početku godine koliko bi to trebalo biti na kraju godine, pritom znajući da ste pustili cijeli porez na dohodak lokalnoj samoupravi, a smanjili porez na dobiti za velike sa 20 na 18%, a za mala i srednja poduzeća koja čine gotovo 85% hrvatskog gospodarstva na 12% to je za mene hrabrost jednog ministra financija koja se očituje i u brojkama koje imamo ispred sebe. To mogu ljudi koji znaju što rade sa javnim financijama, bez obzira što mi pojedinačno ministru po nekoj aktivnosti zamjerali više ili manje, ono što je jasno vidljivo je da su rashodi smanjeni za 2,6 milijarde kuna što je jedan ajmo ga nazvati i neutralni učinak na proračun od samih EU fondova. Imamo manjak na nivou kažem 0,1% BDP-a ili općeg proračuna 0,5% kad uključimo i jamstva koja će se vjerojatno naplatiti do kraja godine a tiču se brodogradnje. Tko su dobili, koje su dobitnici ovog rebalansa proračuna jasno je iz stavki i opet nas čudi stav oporbe da su protiv toga, a kao vrlo su socijalno osjetljivi brinu se o zdravstvu i o najslabijim ili najranjivijim skupinama ovog društva. Bolnice 305 miliona kuna, HZZO 100 miliona, fondovi EU 77 miliona, projekt Slavonija 60 miliona, pa onda imamo na mirovine još 270 miliona kuna, porodiljni dopust 93 miliona kuna, doplatak za njegu i osobnu invalidninu 104,5 miliona kuna i ovi u oporbi kažu nama se to ne sviđa, mi smo protiv toga vjerojatno vrlo brinu na svoj način o tim ljudima kojima ovdje gore po cijele dane i glasamo protiv toga da upravo te skupine dobiju dodatna sredstva u toku ove godine. Uštede, gdje imamo uštede, čuli smo već danas na kamatama 747 miliona kuna, na proračunskoj zalihi koja se uvijek često trošila radi pojedinih situacija koje se nenadano događaju 120 miliona i doprinos EU 229 miliona kuna, znači gotovo milijarda i sto miliona kuna ušteda što sigurno ovaj proračun može činiti samo boljim od onoga što je projicirano na početku. Javni dug i kroz ovaj rebalans smanjen za čitava 3% poena u odnosu na početak godine, znači na 74,6% BDP-a i opet su protiv. Što smo čuli od njih danas, ne znam iz SDP-a oni su valjda uživali u tome da je taj javni dug rastao iz godine u godinu samo u 2012. i 2013. 38 milijardi kuna u iznosima. Jednostavno da čovjek ne vjeruje zbog čega ne želimo pokazati ono malo konstruktivnosti i reći ovo je dobro, ovo je dobro samo ostvarite to tako do kraja godine i bit će dobro, ne ali svako ima pravo na svoj izbor. Što se tiče samih razdjela ministarstva ono što sam već danas rekao veseli me da je Ministarstvo regionalnog razvoja konačno u rebalansu dobilo povećanje, mi smo da sad u proteklih nekoliko godina uvijek svjedočili smanjivanju znači od onih osnovnih početnih pozicija tako da smo u razdoblju tamo negdje 2012. do 2015. to ministarstvo koje je trebalo biti najjače ministarstvo praktički u realizaciji novih projekata bili sveli na 40 ili 50% projiciranih pozicija znači došli smo bili do negdje 400 ili 500 miliona realizacije ovo je prvi puta da je preko milijardu i još se dodaje 40-tak miliona kuna. Za mene to znači da su ipak fondovi i projekti profunkcionirali, ono što me veseli to je svakako da imamo povećanje pomoći razvoju otoka za 6 miliona kuna na poziciji kapitalnih pomoći ali i za fondove u smislu sufinanciranja projekata za gotovo 105 miliona kuna. To su brojke koje će vjerojatno kažem realizirane do kraja omogućiti da bude lakša i 2019. godina. Što se tiče drugog ministarstva, Ministarstva mora, prometa i infrastrukture tu valja izdvojiti pomoć županijskim upravama za ceste od 100 miliona kuna onaj tko razumije način na koji oni funkcioniraju i s kojim novcem oni barataju ja mislim da je ovo zaista jedan hvale vrijedna pomoć ministarstva na kraju godine koja će i zasigurno omogućiti bolje stanje i prohodnost županijskih cesta. Veseli me i pomoć županijskim lučkim upravama sa 87 miliona kuna znači gotovo 18 miliona više za izgradnju luka na otocima i na obali. Pa to su stvari koje treba podržati jer kažem često znamo kritizirati samo da kritiziramo, ali ovo je zaista nešto što se može vidjeti okom. Kad govorimo o pomoći redovnim linijama iznos od 312 miliona kuna, povećanje od svega 200 tisuća što to znači, da smo sustav doveli do razine da možete pogoditi u kunu koliko će nas koštati održavanje državnih trajektnih brodskih i brzobrodskih linija, to je nekada znalo biti povećanja i po desetke miliona kuna. Znači da su javni natječaji, koncesioniranje linija jasno uspostavili red u prometnom povezivanju otoka s kopnom i da država točno zna na što treba ili koliko to košta. Veseli me i povećanje na razdjelima Ministarstva znanosti i obrazovanja od 148 miliona kuna, to nije beznačajno, jedan veliki dio na znanstvenike i novake. Ono što ja vidim kao osnovni problem što je vjerojatno i reakcija ili izvršenje dosadašnje pokazalo ili će pokazati do kraja godine jest realizacija građevinskih projekata. Znači to je ono što nas treba mučiti kao cijelo društvo i Vladu na način da osmislimo načine kako ubrzati ili kako realizirati građevinske projekte. Svjesni smo nedostatka radne snage ali i možda nekih manjkavosti Zakona o javnoj nabavi. Činjenica je da i nekoliko puta godišnje raspisujemo iste natječaje i da nemamo one koji se žele uopće javiti na natječaj će ostaviti sigurno prostor za 2019. godinu kako i na koji način rješavati i taj problem. Kažem kod ovih drugih koji su protiv volio bih da se podsjete kako su oni to radili iako često zaboravljaju, sjećam se ovdje bio sam i u oporbi 2012. – 2015. javni dug 80 milijardi kuna veći pričali su nam o racionalizaciji [[Upadica: … e moja ljubice]] rebalans proračuna bio je nekada i dva puta godišnje jer se lutalo u poreznoj politici i nije se moglo niti na pola godine pogoditi što će biti do kraja, to je činjenica i jednostavno smo u dijelu financija, javnih financija završili i kroz kreditne rejtinge i sve ostalo, kroz zajmove, kroz zaduženja, kroz jamstva u velikim problemima koje ova Vlada i ovaj ministar po meni rješavaju na jedan dobar i primjeren način. Ako ja moram birati ovdje između toga što zna Zdravko Marić o javnim financijama i što zna ne znam bilo koji kolega Bunjac, Petrov, gospodin Grmoja ili Maras, ja znam za koga ću birati i kome bih dao svoje kune da mi upravljaju s njim. Mislim da porezni obveznici imaju istu dvojbu da znaju što im je činiti. Tako da evo na kraju pohvala ovom proračunu i rebalansu, mislim zaista uz sve ono što ste učinili i kroz poreznu reformu jedan, drugi i treći dio da ovo zaista voditi k tome da konačno imamo stabilne financije, ali i ljude koji znaju gdje vode javne financije ove države.
Hvala vam lijepo, imamo više replika na vaše izlaganje, prvo je poštovane zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovani kolega Borić, pažljivo sam slušala vaše izlaganje, spomenuli ste Projekt Slavoniju, Projekt Slavonija je projekt koji nema ni jedan dokument, ni jedan cilj, ni jedan indikator. Projekt Slavonija je običan piar balon, a ako već promatramo koliko se ulaže u 5 slavonskih županija ja ću vam reć po zadnjem izvješću do 30.6.2017. godine koje je bilo na Odboru za regionalni razvoj i EU fondove u Slavoniju se u 5 županija iz Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali uložilo ukupno 2,61%, dok se recimo u Grad Zagreb 12,97%. Ako promatramo Operativni program konkurentnost i kohezija u njega se je u Gradu Zagrebu uložilo 27,75%, u Dubrovačko-neretvansku županiju 16,27%, u Osječko-baranjsku 6,4%, Vukovarsko-srijemsku 3,8% Virovitičku 1,8, Brodsko-posavsku 1,13 [[Upadica: Hvala]] , a Požešku 2,51.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolegice Čikotić, vaš problem je što vi prejednostavno shvaćate nekakve odnose, pogotovo i proračun. Znači, ako ja vidim da u ovom proračunu, Projektu Slavonija ide 60 milijuna više, ja nemam što razmatrati ili pojedinačni učinak u bilo kojoj županiji, kada su građevinski projekti u koje se najviše ulaže, nešto što je u toku. I ako vi smatrate da je ovaj ministar kriv zato što neki načelnik, gradonačelnik ili župan nije odradio svoj dio posla, ja to ne doživljavam tako. Netko i na terenu mora odraditi svoj posao, ali kažem, da ima napretka u korištenju Fondova, pa uzmite rezultate prošle godine i ove godine. Vjerojatno bi do godine, i vidimo sami po iznosu proračuna, doprinos Europskih fondova bi trebao biti viši nego ove godine. Na nama je na lokalnoj razini da to ostvarimo ili nećemo ostvariti ili ćemo mi riješiti naše investicije ili nećemo, ali država je svoje napisala što želi i što će platiti. Ali vama to sve prejednostavno izgleda i svodite to na banalnosti, na jedan detalj koji vas uvjerava da ovdje ništa ne valja. Ovdje ima jako dobrih stvari i žao što ste vi protiv ovog rebalansa proračuna.
Hvala, slijedeće replike poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, naveli ste podatak o povećanju sredstava za Luke od županijskog značaja u Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture. I stavka koja je tu prikazana je tek jedan dio ulaganja u pomorske luke koje su prioritetno namijenjeno za prometno povezivanje hrvatskih otoka. Ja znam da ste upoznati sa projektom kojega vodi druga uprava, uprava za EU Fondove za strateško planiranje unutar Ministarstva u kojemu se osigurava oko 80 milijuna EUR-a za kompletno dovršetak izgradnje sustava morskih luka koji su u funkciji prometnog povezivanja i koje se, kao što znate i pratimo, koje ministar Butković gotovo na mjesečnoj razini potpisuje sve važne luke koje povezuju hrvatske otoke, pa u tome smislu je to dopuna onoga što ste rekli da se povećava za županijske luke, a to su sredstva koja su direktno iz nacionalnih komponenta odnosno iz državnog proračuna.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa, kolega Bačić, tako je, jer … [[Govornik se ne razumije]] sada, znači, da mi već u toku ove godine 2018.-te još ćemo imati, ja mislim, 2019.-te, raspodjelu tih sredstava. I onda dobivate Ugovor u kojem jasno piše, imate godinu dana da raspišete natječaj i da pokrenete investiciju. Ako nećete, vi ta sredstva nećete dobiti. I sada je na onima koji su to dobili, lokalne samouprave, županijske lučke uprave, u ovom slučaju, da riješe svoj posao. A onda idu oni koji su zadnji, a to su izvođači i sve ostalo. Kažem, oni koji nikada nisu gradili ili nisu radili takve poslove, njima to prejednostavno izgleda, oni misle da sve završava u trenutku kada mi ovdje nešto raspravimo. Ne, ovdje samo nešto može malo početi, a sve ostalo je dolje na terenu. Zato me čudi da u ovom razdoblju gdje imamo još 5 godina, gdje su već potpisani Ugovori po mnogim javnim natječajima iz ruralnog razvoja, koji ima jasne rokove, godinu dana, jesi li potpisao ili si raspisao natječaj? Nisi. Nemaš što više tražiti. Pogledajte samo zaštitu okoliša [[Upadica: Hvala]] i načina na koji se povećava broj, ovaj, iznos sredstava, recimo za nabavu [[Upadica: Hvala]] spremnika u slijedećoj godini.
Hvala, slijedeće replike poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Borić, sada kada vam je kolegica Čikotić iznijela točne informacije oko ovog piar balona zvanog Projekt Slavonija, sasvim je jasno da to što ste pripremili, što ovdje cijeli dan govorite, uopće ne stoji. Znači, mi imamo činjenicu da proračunski rashodi iz godine u godinu rastu i to je vaša odgovornost, da se zapošljava sve veći broj ljudi u državnoj službi. Ja mislim da je Nova TV objavila 2700 da je novozaposlenih odnosno povećan broj zaposlenih u državnoj upravi. A koliki je broj novozaposlenih, to i ne znamo jer je bio i prirodni odljev sigurno ljudi u državnoj službi. To je ono što vi radite. I zbog toga pate svi građani ove države, zbog povećanja proračunskih rashoda. Ti novci bi se mogli puno pametnije investirati, u razvoj, a na što ga vi trošite? Na uhljebljivanje svojih kadrova [[Upadica: Hvala]] To je ono čime se vi bavite [[Upadica: Hvala]] kolega Borić, a o vašim projektima je sve rekla kolegica Čikotić
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, ne trebate vi biti nervozni s obzirom da i mi ponešto znamo jer dolazimo, kažem, i sa lokalne samouprave, pa kada govorite o piaru, vama je svaki dan nešto piar. Imali smo Zakon o otocima i to vam je piar, Projekt Slavonija vam je piar. Pa ja nisam do sada sreo premijera koji je toliko sjedio sa županima, sa čelnicima lokalne samouprave, posebno u Slavoniji, održavao svoje savjete da bi dogovarali projekte i da bi iste projekte realizirali. To vama izgleda prejednostavno, to vama prejednostavno izgleda, a nije to tako, jer iskoordinirati izradu određenog projekta i realizaciju nije tako jednostavno. Drugo, što se tiče uhljebljivanja, pa ako je netko uhljebljivao u lokalnoj ili na državnoj razini bio je to Most i vi se ni dan danas, kaže, ne možete oporaviti od one čuvene rečenice, Tajnice spremite mi odluku o razrješenju tri ministra, i zato ste protiv svega. Vi znate da je ovo dobro i da ovo ide prema boljem, ali jednostavno ne možete podnijeti to, to je taj, ajmo ga nazvati, ne ljutnja, to je onaj poznati hrvatski jal.
Hvala, slijedeća replike poštovane zastupnice Ljubice Lukačić.
Hvala vam lijepa. Kolega Borić, vi ste jednako, kao i mnogi zastupnici prije govorili o doplatku za pomoć i njegu i osobnoj invalidnini, pa evo, ja ću vam reći da se ja iskreno nadam, a zapravo i vjerujem da će svi kolege iz oporbe podržati rebalans proračuna upravo zato što on povećava naknadni sustav socijalne skrbi jer bilo bi smiješno i žalosno da netko ne podržava povećanje takvih naknada. I samo da kažem, ne samo za osobe s invaliditetom jer doplatak za pomoć i njegu nije naknada koju dobivaju osobe s invaliditetom. Svatko od nas može doći u situaciju da zbog teškog zdravstvenog stanja i privremenog može doći u potrebu za doplatkom za pomoć i njegu. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Lukačić, pa evo, upravo ponavljam, nije mi jasno da njima, da su samo dvije stvari povećanje porodiljnog dopusta od 92,9 milijuna kuna i dodatak za njegu i osobnu invalidninu 104,5 milijuna, da su samo te dvije stvari, svaka oporba bi to podržala. Oni ne žele, njima je to na razini izaći 5 minuta ovdje, dnevno komentirati nekakve politike, male bitne i nebitne detalje, i na taj način govoriti da su ... [[Govornik se ne razumije.]] konkretne, dobre, argumentirane stvari koje je ovaj proračun napis'o slovom, brojkom, oni to ne žele, i doći će ovdje, ne znam, kad glasamo u srijedu sljedeću, ili kad već bude i biti će protiv, kao što su bili i protiv porezne reforme koja je opet omogućila da se ovi prihodi mogu ostvariti pa gotovo u brojku onako kako je to projicirano prošle godine u 12. mjesecu kad smo donesli proračun, to oni ne razumiju, ali možda, evo, promijene mišljenje do sljedećeg tjedna.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će ona poštovane zastupnice Sonje Čikotić.
Kolegice i kolege, poštovani ministre. Kad se govori o proračunu, govori se o onomu što su jake sektorske politike napravile odnosno ono što su propustile učiniti. Mi nažalost, imali smo ovdje poreznu reformu pred neki tjedan koja je zapravo, mogla se okarakterizirati kao izostanak jakih sektorskih politika. Zašto to kažem? Kažem to zato što, evo imamo prvi put, dosta govorimo o EU fondovima i stvarno to je jedno područje koje se demistificira. Eu fondovi ne počinju se koristiti onda kad službenik u nekom Ministarstvu ima uvećani koeficijent 30% ili 10% veće plaće, jer on samo raspisuje natječaj. Taj poduzetnik prvo ide u grad, odlazi po građevinsku dozvolu, mi na nagrađujemo ljude u sustavu sa 10 ili 30% većom plaćom, ali tada proces zapravo ne završava. Proces počinje puno, puno ranije. Ono što je izostalo je reforma javne uprave. Mi smo imali mirovinsku reformu, treba nam demografski oporavak, trebaju nam jače stope gospodarskog rasta, upravo to možemo ostvariti kroz korištenje EU fondova. Znači, to je ono nešto što nam stoji na raspolaganju. 2,7 milijardi kuna je iznimno puno kad se gubi u 2018. godini, jer ukoliko dođe do korekcija i nepravilnosti, a neminovno je da će doći, jer se rizici udesetostručavaju, znači prije smo imali milijardu EUR-a, sad imamo 10 milijardi EUR-a na korištenje. I onda kada dođe do tih gubitaka, mi ćemo izgubiti M+3, i dogodit će se automatski opoziv. Postoji mogućnost da će Hrvatska izgubiti milijardu EUR-a, nepovratno, automatskim opozivom. Kolege u financijama to sigurno znaju, jer takva je situacija bila i 2017. godine. Jednostavno ne treba tražiti krivca, treba tražiti rješenja. Izgubilo se vrijeme na to što sektorski nadležna Ministarstva nisu na vrijeme donijeli temeljne dokumente, znači Plan gospodarenja otpadom, Akcijski plan razvoja uprave, sve je to kasnilo, novac iz EU fondova ne može se koristit' dok se ti planovi ne realiziraju, al' ono što nama sad prijeti, je činjenica da ćemo opet izgubiti sredstva iz prometa, jer ako pogledate Izvješće do 30.06.2017. godine, 913 milijuna EUR-a je samo dodijeljeno, 57 milijuna EUR-a je isplaćeno, odnosno korisnici Hrvatske ceste, Hrvatske željeznice, dostavile su računa za 56 milijuna EUR-a. Ako govorimo u odnosu dodijeljeno 913 milijuna, a računa onih kojima smo dodijelili sredstva, su poslali za 57 milijuna, 56 milijuna EUR-a. Znači tu ćemo pasti, na realizaciji. Ja ovo ne govorim zato što sam jalna, nego zato što sam zabrinuta, zabrinuta sam jer plaćamo članarinu od 3,5 milijarde do 4 milijarde EUR-a, dajemo nacionalni doprinos od 2 milijarde EUR-a, znači 12 milijarde imamo na raspolaganju, i jednostavno ono što će se dogoditi je to da nećemo uspjeti iskoristiti sredstva. Mi smo imali nedavno i Premijera ovdje, koji je govorio da je bio na sastancima, znači, u Europskoj komisiji, i da za nove članice će biti Nacionalna komponenta 30%, to je izrazito puno. Pod hitno je potrebno Ministarstvo regionalnoga razvoja, koje zaista PR-ovski se odnosi, jer zapravo to je jedan odgovoran posao, Ministarstvo financija saznaje za korekcije i nepravilnosti tek kad je kasno, kada na njih ne može utjecati. Mi smo u periodu od 5 godina, ugovorili 52% sredstava, zar ćemo stvarno u periodu od 2 godine ugovoriti još, znači, toliko?, a najmanje toliko nam još treba, jer IPA je pokazala da smo 126% trebali ugovoriti. Operativni program Promet 2007.-2013., je pokazao da smo imali ugovoreno 161%, imali smo dostupno 236 milijuna EUR-a, a na kraju smo završili na ugovorenom od 196 milijuna EUR-a. Znači, to je činjenica. Nismo uspjeli ugovoriti sredstva koja su nam dostupna, nismo još zatvorili Operativni program Prometa, nismo ga zatvorili, a trebali smo ga zatvoriti sa 31. ožujkom 2018. godine. Što se čeka? Jesu li došli nalazi Europske komisije vezano za taj Program? Ono što je činjenica, je, da Republika Hrvatska danas dodijelila 52% sredstava, Mađarska u ovom istom momentu je dodijelila 105% sredstava. Znači, svi njihovi korisnici već imaju ugovore, samo troše, samo troše novac. Ono što želim reć', u 6-om mjesecu 2017. godine, smo poslali jednu Izjavu o izdacima, zašto nismo poslali još jednu Izjavu o izdacima, ili 5 Izjava o izdacima, i deklarirali troškove? To je isto kao da sam ja investitor, gradim hotel za nekoga i ne potražujem, a izgradila sam već 5 katova, i ne potražujem svoj novac. Zašto nismo poslali Izjavu o izdacima? Državna tajnica je rekla na Odboru za regionalni razvoj i europske fondove, da ćemo poslati u prosincu, zašto čekamo do prosinca? Zašto trošimo EIB-ov zajam od 6 mjeseca 2016. godine uz 1,5% kamate 90 milijuna EUR-a, a ne znamo da smo ih opravdali, jer nisam još to pitala, zašto smo propustili priliku krajem 2016. godine, kad smo imali važeću Odluku Vlade, a govorimo da nam fali administrativnih kapaciteta, u fondovima Europske unije, u akreditiranom sustavu, imali smo Odluku na 549 zaposlenih, zašto Ministarstvo regionalnoga razvoja i Europskih fondova nije zaposlilo ni jednu osobu, a imali su odobren Plan prijema? Kada nema Kada nema administrativnih kapaciteta, u Bruxellesu gori crveno svjetlo. Zašto? Jer ako su ljudi pod povećanim pritiskom, obujmom posla, događaju se greške. Mi nažalost i sa prvim proračunom i proračunom od prije 10 g. i 20, sigurno da nemamo za krpanje nekih korekcija. Izostala je realizacija iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Pa normalno da je izostala, 719 milijuna kuna. Na koji način je i mogla bit riješena ako nadležni ministar nije do 6. mj. 2018. g., znači godinu i 1 mj., nije donio Pravilnik o unutarnjem ustroju? Godinu dana mu je trebalo da sistematizira radna mjesta. Kako išta može funkcionirati ako ne znamo tko je za što odgovoran? Nadalje, mi znamo da do 31.12. ove godine moramo ovjeriti znači milijardu i pol eura, još nam fali 750 milijuna eura. Ako mi to napravimo, Hrvatska će dobiti novih 406 milijuna eura. Znači nova sredstva, možemo još više uložiti u razvoj, možemo još više uložiti u otoke, možemo još više uložiti u Slavoniju. Trebamo se početi baviti strukturom, strateškim okvirom, s pravim stvarima, kapacitetima, izgradnjom institucija a ne stvaranjem priča. Znači meni ovdje nije zaista to. Druga stvar, kod prometa, imamo Pelješki most, on je ugovoren 85%. Šta se događa ako se dogodi korekcija na javnoj nabavi na Pelješkom mostu? Mi znamo po ... [[Govornik se ne razumije.]] minimalna korekcija koja se dogodi je 25% onda se ona umanjuje ako postoje za to okolnosti. Ako zato ne postoje okolnosti, ona se neće umanjiti. Isto tako bi apelirala jer dosta sam sa poduzetnicima u kontaktu i sve, imali smo natječaj najbrži prst. On je obustavljen i na moje traženje i brojnih poduzetnika. Ali mi smo imali u 4. mj., krajem 4. mj. natječaj za izgradnju i opremanje, isto po modelu najbrži prst. I onda je ministrica rekla da nije evidentirano revizijski trag, da se ne može osigurati, vjerojatno iz tog razloga, natječaj je obustavljen. I šta smo napravili? Nije bio bitan najbrži prst direktora nego najbrži prst službenice u pošti. Sustav E-fondovi vam govori prije nego što je natječaj objavljen koliko korisnika želi prijaviti natječaj, koja su sredstva koja oni potražuju. I mi u 5. mj. znamo da traže milijardu kuna, i šta mi napravimo 5.6., raspišemo natječaj, prebacimo to na poštanske urede, u 3 sekunde potrošimo alokaciju od 200 milijuna a znači natječaj je za izgradnju i opremanje. Kakvo ćemo imati zdravstvo, kakvo ćemo imati školstvo, kakve ćemo imati mirovine ako smo znali u 5. mj. da će milijardu kuna tražiti poduzetnici? A znate koliko je sufinanciranje? Znači 65%. Znači poduzetnici ako milijardu potražuju, znači onda bi to bila neka investicija realne milijardu i pol, 2 milijarde. Mi smo rekli ne. Umjesto da smo povećali alokaciju odmah i prihvatili te investicije ako mogu osigurati indikatore. Znači ja apeliram opet to i pisala sam to. Druga stvar ESI krediti, brojni poduzetnici mi pišu pitanja i pišu mi prijedloge, 15% vlastitog učešća se trebalo osigurati. To je izuzetno puno za poduzetnike. 15% da da od svoje likvidnosti za kredit. Znači to je puno. E-impuls, 2099 prijava. 800 milijuna su potraživali. Na kraju smo financirali 250 milijuna kuna. Zašto? Znači netko je napisao projektne prijave i mi smo rekli, oprostite, ne, mi nemamo novca. Znači u tom slučaju druge zemlje članice uzmu iz nacionalnih sredstava i dodaju jer cijene one koji su ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala. Poštovana zastupnice Čikotić, stručnjakinja ste za EU fondove pa možete li evo hrvatskoj javnosti reći, koliko je Hrvatska uopće od ulaska u EU preuzela dakle novaca iz EU fondova tj. povukla i to komparirati sa ostalim tranzicijskim zemljama? Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić.
U brutu, Hrvatska je do sad ovjerila 9% troškova, 9%. to je izuzetno malo. Ugovorili smo 52% ali vi morate znati d u tome što je ugovoreno su projekti koji su rađeni 10 g. dokumentacije, znači Pelješki mosti svi ostali veliki projekti. Najveći problemi će se dogoditi u vodnom sektoru u kojem imamo milijardu i 50 milijuna eura. Znači tu će doći do povećanja cijena, doći će do toga da ćemo imati izraziti nedostatak sredstava i potrebno je što prije otići zapravo u Bruxelles i vidjeti šta će biti. 9% sredstava je RH do sad povukla, to je 865 milijuna eura. Od dostupnih sa nacionalnim doprinosom 12,6 milijardi eura i to je istina, 9%. Sve ostalo dodijeljeno, projekt, imali smo opet u prometu i sve smo prefazirali za novo razdoblje.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani predsjedavajući. Mi smo ovdje, kolegice Čikotić mogli iz vaših usta čuti neke zabrinjavajuće činjenice ne samo oko toga koliko je Hrvatska do sad sredstava povukla, znači 9% za što su odgovorni oni koji su upravljali i Vladom i ministarstvima, znači koji se tiču EU fondova ali naravno i drugih ministarstava o čemu ste i sami govorili ali ono što me posebno zabrinjava je mogućnost ovih korekcija, nepravilnosti koje ste spomenuli i mene zanima tko će to platiti. Hoće li to platiti oni koji su odgovorni za te nepravilnosti ili će to platiti hrvatski građani kao što su platili do sad sve pogreške hrvatskih političkih elita? Od poticaja koji su bačeni u Agrokor, od pogodovanja Agrokoru, od onoga što je ulupano u brodogradnju do svih drugih pogrešaka hrvatskih političkih elita. Pa mi imamo situaciju i da je sada kod [[Upadica Reiner: Hvala.]] Petrokemije iako se o tome malo govor da se također pogodovalo [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] kako bi se proveo ovaj proces privatizacije.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić.
Poštovani kolega Grmoja, da. Što se tiče samih tih korekcija, 80% sredstava koja su zapravo razvojna, su ona javna sredstva, znači, javni su korisnici. Ukoliko mi imamo takve korekcije, prije ili kasnije će to snositi, znači, državni proračun. Korekcije po Koku koje se računaju, minimalno su 25%, a moramo razlikovati dvije vrste korekcija. Jedne su korekcije one koje su sustavne greške, sustava, znači, sistemske greške. Ukoliko, znači, sam onaj koji kreira poziv, napravi grešku, onda se može dogoditi i da cijeli poziv, znači, bude 100%-tna korekcija, a isto tako imamo razliku onoga, to je manja ta korekcija, gdje poduzetnici sami ne ostvare određeni indikatori, onda će to, zapravo, platiti poduzetnik.
Hvala, slijedeće replike poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Kolegice Čikotić, dosta ste nam zaista jasno ovdje obrazložili koliko je zapravo važnost ovog što RH nije, zapravo, iskoristila milijarde sredstava, koja su nam na raspolaganju, a koja nam zapravo, ne samo što su nam na raspolaganju, nego oni konkretno i zaista vidljivo mogu doprinijeti kvaliteti života, pa i onih najranjivijih. Ja bih vas samo uputila na jedan, jednu operaciju koja nije uopće iskorištena, ona se radi iz programa konkurentnosti, kohezija, radi se o operaciji koja je usmjerena na infrastrukturne projekte, a za poboljšanje infrastrukture Centara za socijalnu skrb, pružatelja usluga za osobe s invaliditetom [[Upadica: Hvala]] i pružatelja usluga za djecu i mlade [[Upadica: Hvala]] gdje od 250 milijuna kuna [[Upadica: Hvala]] iskorišteno je svega 60, to je zabrinjavajuće.
Hvala, odgovor poštovane zastupnice Čikotić.
Što se tiče samih natječaja koji su dostupni iz učinkovitih ljudskih sredstava i iz operativnog programa konkurentnosti kohezija. Mi imamo u strategiji za poticanje društvenu poduzetništva dostupno 280 milijuna kuna. Nažalost, taj novac se ne troši. Mi smo imali natječaj 2016.-toj i 2017.-toj raspisano 8 milijuna kuna i 11 milijuna kuna, a znamo, da zapravo kroz te projekte razvoja društvenog poduzetništva zapravo, pružamo šansu onima, osobama s invaliditetom da doprinesu, jer svaka osoba koja se radno može iskazati, sigurno da će i biti zadovoljnija u životu i da će moći, ovaj bolje doprinijeti društvu u cijelosti. Znači, te osobe ne žele biti oni kojima se pomaže, one žele ravnopravno doprinositi. Poznat mi je ovaj slučaj vezano za Centre za socijalnu skrb, ako se ne varam, milijun kuna je moglo biti po Centru za socijalnu skrb, moglo se uzeti vozilo i to je bilo prije nekih, ja mislim, oko 8 mjeseci raspisan natječaj.
Hvala. Sad će završnu u ime kluba zastupnika Živog zida i Snage. Ah, izvolite. Nisam vidio, je. Evo, upravo ja nisam vidio. Kolega Bulj nema pravo jer je tri ispucao, valjda zna brojati do tri, jel, a ovaj, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolegice Čikotić, u velikom dijelu vaše rasprave se mogu složiti, prvenstveno u tome da je za povlačenje europskih novaca neophodno da se donesu strategije operativne programe. I spominjali ste operativni program zaštite okoliša i spomenuli ste Plan gospodarenja otpadom. Ja bih vas podsjetio da smo godinu i pol dana zajedničke Vlade taj resor i taj Plan trebali donijeti. Žao mi je što nema ministra Dobrovića. Njemu sam to puno puta rekao. U tih godinu i pol dana nismo, a trebali smo donijeti na vrijeme, operativni plan odnosno Plan gospodarenja otpadom i znate su brojne jedinice lokalne samouprave, pa i područne samouprave molile i tražile da se taj Plan donese kako bi na vrijeme mogli aplicirati. A kolega Grmoja spočitava Vladi što je zaposlila, kao što je rekao prema podacima Nove TV, 2700 novih službenika u javnu ili državnu upravu, a vi ste nam sada predbacili da nismo zaposlili još dodatnih 500 kada je u pitanju korištenje EU Fondova, pa malo bi se trebali uskladiti [[Upadica: Hvala]] jesmo li zaposlili puno ili nismo.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić.
Poštovani kolega Bačić, prvo ću vam odgovoriti vezano za Plan gospodarenja otpada. Znači, aktivno sam bila uključena u njegovo donošenje u prvoj Vladi premijera Tihomira Oreškovića. Vaši župani otvoreno su stopirali promjenu Plana gospodarenja otpadom, nazočila sam ti sastancima kao zamjenica ministra regionalnog razvoja EU fondova. Ono što je bilo zacrtano iz prethodne Vlade, a to su spalionice, sa izgradnjom spalionica i takvih Centara, glomaznih, vezano za gospodarenje otpadom, ne može se postići cilj od 50% do 2020.-te odnosno do 65%, znači, recikliranja onih sirovina koje trebaju biti do 2027.-me. Osobno znam, jer neke ministre sam i ja zvala, dok sam bila dužnosnik u Vladi, a kasnije sam bila glavna savjetnica Ivana Kovačića, podpredsjednika Vlade i također sam sudjelovala u donošenju. Plan je donesen 5.1.2017. godine za Plan gospodarenja otpadom. Jasno mi je bilo koji su bili otpori i ne bih ulazila u politikanstvo. Hvala.
Dakle, evo, sada će u ime kluba zastupnika Živog zida i Snage završno govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, ministre sa suradnicima. Znači, tijekom ove rasprave dokazali smo da u proračunu postoje rupe, da proračun trpi, prije svega, znači, zbog slučaja Brodogradnje, zbog Uljanika, nepredviđenih troškova zbog kojih će se morati otvoriti deficit u 2019.-toj godini. Vidjeli smo da Vlada ne zna što se dešava sa borbenim zrakoplovima, da ne zna što će učiniti sa 350 milijuna kuna, je li to 350, 580, koliko je to, ne zna, to ruši ovu priču gospodina Borića, kako ministar zna točno proračunati stavke u proračunu, a posebno mu vjerodostojnost ruši to što iz godine u godinu sve manje i manje sredstava povlači iz europskih fondova znači ove godine je povuko 2,7 milijardi kuna manje, prošle 1,9 milijardi kuna manje, što mi možemo misliti o EU fondovima kada Ministarstvo EU fondova ne povuče planirana sredstava. Pa ko onda povući ta sredstva ako oni sami ne znaju. Znači EU fondovi su najobičnija prijevara, obmana i laž, oni kažu mi vam damo tolko i tolko sredstva a unaprijed znaju da ta sredstva nikada neće doći do korisnika. Znači mi plaćamo godišnje EU članarinu 3 milijarde 700 milijuna kuna, uložimo stotine i stotine tisuća radnih sati naših najboljih kadrova, da bi onda na kraju dobili manje nego što smo uložili. I to doista nema smisla i ja vas molim ministre Mariću da više ne radite takve projekcije nego da budete puno oprezniji, puno suptilniji da barem za iduću godinu ostavite te stavke manjima. Ono što je vrlo važno za spomenuti je da prema znanstvenim studijama koje su rađene za Bugarsku i Grčku, europski fondovi negativno utječu na proračun, znači čak i onda kada se realiziraju ta sredstva ne donose dobrobit proračunu. I tu bi bilo onda puno bolje da mi ostavimo svoj novac sebi da ostavimo vrijeme i rad koji su naši djelatnici poklonili i da taj novac lakše distribuiramo do onih korisnika koji su naš prioritet, jer EU uvijek postavlja neke svoje uvjete oni uvijek traže da se novac potroši ovako onako i što je najbitnije od sve novac isplaćuju tek po dovršenomu projektu što znači da ona sredstva koja su ugovorena pitanje je da li će ikada doći odnosno da li će se morati na koncu vratiti. S obzirom na to da se novci moraju pronaći prije svega u hrvatskom proračunu, lokalnoj upravi ili gdje, jasno je i da se Hrvatska mora i zbog tih europskih projekata dodatno zaduživati, a kod koga se Hrvatska zadužuje, Hrvatska se zadužuje kod stranih banaka. I opet je EU smislila plan kako da našim građanima, našem proračunu, našoj državi uzima novac kroz naplatu kamata. I to u svakom slučaju nije dobro, ali to je politika, koju je nažalost izglasao ovaj Hrvatski sabor 2013. godine ratificiranjem ugovora s EU i oni to jednostavno, slijepo slijede bez ikakvoga razmišljanja bez ikakvoga kritičkoga mišljenja, evo ja nisam čuo tu u proteklih 3 godine koliko sam u saboru jednu jedinu pa i najmanju kritiku EU. Znači, EU je samo i jedino dobra, samo i jedino super, EU vode anđeli sa neba, tamo treba ovoga se klanjati sve slijepo slušati, nitko ne razmišlja što su hrvatski interesi, nitko ne zna usporediti te brojke, fale 2,7 milijardi a nema veze to ćemo obrisati gumicom ko da nije bilo. Pa drugi put napišite 256 milijardi, nema veze šta ima veze, neće bit novaca opet ćemo to obrisati to je bila greška ovoga tipkanja, samo izbacimo taj broj i život ide dalje. Okrenite se oko sebe pogledajte kako ljudi žive i vrlo ćete dobro znati što treba promijeniti. To je sve što imam reći o ovome osim na kraju naravno da Živi zid ni u kojem slučaju nema namjeru nema podržati ovaj rebalans proračuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, sad će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući, uvaženi ministre očekujem odgovore za prvih 6 mjeseci u ovoj godini vaše izvješće, međutim cijelu raspravu smo proveli odgovora nema. Očekujem da ćete imati završno izlaganje, vidim da se niste prijavili, da ćete dati odgovore, hvalite se sa dobrim rezultatima financijskim još jednom vas pitam, kako je moguće da hrvatska država kako vi kažete konstantno subvencionira poljoprivredu sve viši veći i veći iznos, a Hrvatska uvozi povećanje uvoza ove godine usporedno 2017. je 300 2 milijarde kuna, 2 milijarde kuna samo poljoprivreda. Kad govorimo o fondovima pa zaista da li je ovdje moguće da HDZ kolega Borić, kolega Bačić, kolega Šuker mogu branit, da mogu braniti da je RH uplatila 5,5 milijardi kuna Junkeru kojega morate slušati vi gospodine Borić, vi Bačiću, vi ministre morate ga slušati, čovjek ne zna se kako će reagirat s tim našim parama. Oće li on uopće nešto uradit u Hrvatskoj, on ne zna cipele više obuć pa on je pogriješio danas obuć čovjek i on vas vodi on je vaša zvijezda vodilja. Ovi o tome koju će rakiju popiti, oće li popiti domaću lozu iz Dalmacije il iz Slavonije i vi o tim ljudima ovisite, vi se tim ljudima dodvorajavate pa daj odgovorite da li je moguće da je Hrvatska samo 9% sredstava povukla, da je 5 puta više uplatila u EU fondove, pa kome vi služite, a li služite narodu ili Junkeru, Tusku, njima nije interes taj novac uložit u RH oni će ugasiti kohezijske fondove. Kolega Bačiću vama je smiješno, … [[Upadica se ne čuje.]] al nije smiješno 2/3 Hrvatske koje su prazne, nije smiješno onim ljudima, bio sam prije nekoliko dana ja evo i kolega Grmoja u Njemačkoj nije smiješno ni ljudima koji plaćaju krevet 500 EUR-a u sobama po 10 kreveta na katove gdje su planirane sobe za jednokrevetne 500 EUR-a samo za krevet, zbog vaših smješkova zbog dodvoravanja Junkeru, vama je cilj isprofelirati tu politiku a ne nacionalnu, suverenu politiku i da taj novac se ulaže u RH. Jer je neshvatljivo, ja nemam odgovora ministre kako je moguće da ulažemo u poljoprivredu sve više novca a u prvoj polovici ove godine u odnosu na 2017. 300 milijuna dolara povećan je uvoz. Dok naši poljoprivrednici moraju sjeći voćku, breskve, ne mogu prodati stolno grožđe, jabuke moraju bacati. I baš kada imamo sezonu, tada se povećava uvoz a naši poljoprivrednici ne mogu to prodati. Ministarstvo gospodarstva, imam dokaz da pogoduje, izravno pogoduje u javnim nabavama kod EU fondova projekata. Izravno pogoduje. Evo ministar Horvat, javno govorim vam izravno pogoduje. To je javna nabava za Euhonu u Sinju gdje je on u spletu od vrha države do dna, do lokalne samouprave upleten u to da se izabrala javna nabava koja je skuplja 10 milijuna kuna, namjestilo joj se jer su se mijenjali kriteriji tijekom javne nabave bez prethodnog savjetovanja. To su ti lobiji, treba javno reći, evo ja kažem, ministar Horvat i Ministarstvo gospodarstva sudjeluje u namještanjima javnih nabava iz EU sredstava i pogoduju tvrtkama koje vama plaćaju kampanju. Evo ja tvrdim da je to ministar Horvat direktno uključen u namještanje javne nabave i pogodovanje jer iz dopisa koje šalje na upite gradskoga vijeća gdje mi tražimo zbog čega su mijenjani kriteriji. On kaže da je gradsko vijeće izglasalo rebalansom, da je gradsko vijeće krivo i gradski vijeće krivo i gradski vijećnici, da rebalansom nismo prihvatili relokaciju a rebalans uopće još nije bio na raspravi, tek je prije nekoliko dana predloženi i sutra će se tek o njemu govoriti. Da gospodo, da gospodo, namještate javne nabave, ponavljam još jednom, to sam rekao ministru Horvatu prije nekoliko dana ovdje a još ću jednom ponoviti, to je samo kap u moru šta se radi, na jednom sam primjeru rekao, na jednom. Sramotno.
Hvala vam lijepa. S time zaključujem, izvolite, po čemu je povrijeđen Poslovnika kolega Grmoja?
Poštovani predsjedavajući, znači ovdje su sa strane kolege Bulja iznesene teške optužbe na račun ministra gospodarstva Darka Horvata da čovjek znači sudjeluje u namještanju javnih nabava za natječaj iz EU fondova a kolege iz HDZ-a uopće nisu našle shodno za reagirati.
Slijedom kojeg članka vi to govorite?
Slijedom članka 238. Znači ovdje su Ovdje su, ovdje su iznesene ozbiljne optužbe protiv, … .../Upadica Reiner:
Nemojte govoriti molim vas stvari koje nemaju apsolutno veze sa člankom 238. Ja vam dajem opomenu./…
Pa mogu li ja reći? Znači ovdje su iznesene [[Upadica Reiner: Ne možete, ne možete reći.]] ozbiljne optužbe a kolege iz HDZ-a ne žele reagirati što znači da je ovo što je kolega Bulje rekao da je to istina da ministar Horvat namješta znači javne natječaje [[Upadica Reiner: Jer zlorabite instituciju, zlorabite instituciju povrede Poslovnika.]] /Govornik je isključen./…
Ne možete. Kolega Bulj, opominjem vas, nemojte zlorabiti povredu Poslovnika unaprijed. Vi recite ako mislite da je povrijeđen Poslovnik ali ja vas upozoravam da ne zlorabite to. Dobro, znači zaključujem tim raspravu a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra ćemo ujutro početi sa prvom točkom koja će biti Prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje, podnositelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Ugodna večer. SJEDNICA PREKINUTA U 19,02 S
Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2018. i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodišnje 2018. g. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, a sukladno prijedlogu saborskog matičnog tijela, dajem na glasovanje prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, da je većinom glasova 78 za, 1 suzdržan i 54 protiv donesen Polugodišnje izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2018. g. Sukladno odredbi čl. 111. Zakona o proračuna Odbor za financije i državni proračun, predlaže Hrvatskom saboru, donošenje prvo, odluke o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda, za prvo polugodišnje 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za i 53 protiv donesena navedena odluka. Drugo, odluka o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za prvo polugodište 2018. g. Molim glasujmo Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 51 protiv donesena navedena odluka. Treće, odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo polugodište 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 53 protiv donesena i ova odluka. Četvrto odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo polugodište 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 glasova za i 54 protiv donesena navedena odluka. Peto, odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za prvo polugodište 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 53 protiv donesena navedena odluka. Šesto, odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana HZZO-a za prvo polugodište 2018. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 53 protiv donesena i ova odluka. Sukladno članku 9. stavku 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i članku 16.-tom, stavku 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti i Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila, Odbor za financije i državni proračun predložio je Hrvatskom saboru donošenje polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2018. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 1 suzdržani i 53 protiv donesen polugodišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2018. godine. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici dobro jutro. Prije nego što nastavimo sa današnjim radom, želim samo dati nekoliko obavijesti. U planu rada za sutra obavješteni ste o tijeku sutrašnje sjednice i sutra počinjemo u 9,30 s iznašanjem o amandmanima na paket poreznih zakona, pa bismo onda radili Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora i Konači prijedlog Zakona o središnjem registru državne imovine, s tim da je gladovanje u 12,00 sati, pa ćemo ovu prvu i drugu točku, ako ih ne završimo do 12,00 nastaviti nakon 12,00 sati. S radom bi onda nastavili u utorak 27. studenog kada će na dnevnom redu biti Prijedlog proračuna za 2019. g. Znači iduću utorak. Raspored za srijedu i četvrtak 28. i 29. 11. ćemo vam dostaviti do kraja tjedna, a o amandmanima na proračun, izjašnjavali bi se u petak, 30. studenog, a o proračunu i o svim do tada raspravljanim točkama, glasovali bi u ponedjeljak 3. prosinca. Tako da evo imate informaciju, naravno da ćemo vas i pismenim putem o svemu informirati. Sada nastavljamo sa radom, prva točka danas je: - Prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje. Predlagatelj je Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav, na temelju čl. 36. Zakona o pravu na pristup informacijama. Molio bi predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani potpredsjednik Sabora Željko Reiner. Izvolite. Kao naravno predsjednik Odbora za Ustav poslovnik i politički sustav, izvolite.