Predlažem da počnemo sa radom. Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 26. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, predstavnici Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH i predstavnici Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije, predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Današnjoj sjednici prisustvuje 15 delegata, od kojih 5 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je i naznačano u pozivu za ovu sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 26. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 26. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućeno i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Mario Karamatić za ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igora Crnadka; delegat Sifet Podžić za ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igora Crnadka; delegat Sredoje Nović za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića; delegatkinja Zdenka Džambas za ministra komunikacija i prometa BiH, gospodina Ismira Jusku; delegat Dragutin Rodić za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavješenje Javnom radiotelevizijskom servisu BiH radi osiguranja direktnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem prvo gospodinu Mariu Karamatiću. Izvolite. 2
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, evo opet mi nema ministra di to oda, šta li to radi, koga on predstavlja, kakve stavove, meni stvarno nije jasno, gospodin se nije udostojio doći nikada u ovaj Dom ni na jednu sjednicu. Priča o zaštiti suvereniteta, da radi neke reakcije, zapovjednica NATO-a govori šta trebaju raditi naše Oružane snage. Podsjetiću nas sve da mi još uvijek nismo u NATO-u, to po njemu nije ugrozba suvereniteta Bosne i Hercegovine kada nam strano vojno lice govori šta trebaju raditi naše snage. Ali evo ja ću biti strpljiv i nadaću se uvaženi ministar da će se u toku ovog mandata pojaviti pred ovim Domom, pa ako ništa evo da čuje naša razmišljanja i da zna otprilike kakvi bi bili stavovi koje treba zastupati vani po tim svojim destinacijama koje obilazi i oko suvereniteta Bosne i Hercegovine i unutrašnje i vanjske politike, jer očito je da nema informacije. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem delegatu Sifetu Podžiću. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolege, kolegice, dragi gosti, moje pitanje je bilo takođe za ministra vanjskih poslova i radi se o pitanju Ugovora iz Firence '96. godine o subregionalnoj kontroli naoružanja. Uz dužno poštovanje zamjeniku ministra, gospodinu Brkiću i ne sumnjam da on to ne može odgovoriti, ali pridružujem se uvaženom kolegi Mariu i sačekaću gospodina ministra ako se smiluje da dođe. Jedna sugestija Kolegiju, neko iz službi ako može malo da sa Hidrometeorološkim zavodom bude, ovaj, u kontaktu da vidi ako budemo imali sreće da avioni ne lete iz regije, možda ministar dođe. A možda i predsjedavajućem Vijeća ministara da gospodinu ministru kaže da ne mora, ako je ministar vanjskih poslova, provesti svoj mandat u inostranstvu. ... jes ono Ministarstvo inostranih poslova, ali to ne znači da ministar mora provesti mandat u inostranstvu. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem delegatu Sredoju Noviću.
Poštovani članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Evo vidite ja sam imao sreću i ne samo sreću već predsjedavajući je gotovo redovno na ovoj sjednici, pa sam i mogao da postavim ovo delegatsko pitanje, a ono glasi: Da li je predsjedavajući Savjeta ministara BiH u smislu člana 11. stav (2) Zakona o Obaveštajno-bezbednosnoj agenciji BiH osnovao Obaveštajno-bezbednosnu savjetodavnu službu u okviru Savjeta ministara BiH, ako jeste kada i koliko ima zaposlenih u toj službi, 3 koji je stepen školske spreme i kakva je nacionalna struktura, te ako nije šta je razlog ne osnivanja i namjerava li to učiniti i kada? Zašto ovo pitanje postavljam, naizgled bi se reklo da su to formalna pitanja za koja ja mislim da nisu i da su suštinski, jer je prošlo nekoliko Savjeta ministara, već mandata, a da to nikada nije bilo osnovana ta služba. OSA je isuviše ozbiljna služba, isuviše komplikovana služba, isuviše profesionalna služba, služba koja traži iz ovog Doma, iz izvršne vlasti i određena uputstva, određene sugestije da bi mogla adekvatno odgovoriti izazovima koji stoje pred njima, pred njom. Ako se to ima u vidu, a posebno član 10. Zakona o Obavještajnoj službi u kojem između ostalog, dozvolite samo ću se osvrnuti na nekoliko tačaka iz člana 10. dakle, gdje se kaže – da predsjedavajući Savjeta ministara vrši nadzor nad radom Agencije i osigurava zakonitost u obavljanju njenog rada, što uključuje davanje opštih smjernica Agenciji za izvršavanje zadataka koji spadaju u djelokrug, dužnosti navedene član 5., 6. itd. ovog Zakona, potom utvrđuje programe razvoja Agencije i donosi smjernice za njegovo provođenje u koordinaciji sa Generalnim direktoratom, donosi instrukcije neophodne za provođenje ovog Zakona, saziva sastanke Izvršnog obaveštajnog odbora najmanje jednom u svakom kalendarskom mjesecu, podnosi Predsjedništvu i Parlamentarnoj skupštini BiH koncizan godišnji izvještaj o aktivnosti Agencije, najkasnije do 01. maja za prethodnu godinu, i dalje da ne čitam. Poštujući i uvažavajući apsolutno i ni najmanje umanjujući, ne daj Bože, sposobnost predsjedavajućih, predsjedavajućeg i struku i sve ostalo, ja cijenim da je formiranje ovog Odbora izuzetno značajno i zato bi bio obradovan ukoliko se potvrdi da je zaista formiran taj Odbor, a ako ne da čujemo onda koji je to rok orjentacioni da bismo mogli očekivati više zbog interesa i pomoći Obaveštajnoj službi, a što se tiče nas pojedinaca to je gotovo i zanemarujuće ili sasvim irelevantno. Hvala.
Hvala gospodine Noviću. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovano Predsjedništvo, uvažene zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Noviću na postavljenom pitanju i evo ja ću Vam dati odgovor u okviru vremena koje mi stoji na raspolaganju. Dakle, Vijeće ministara BiH je već 2004. godine donijelo Odluku o osnivanju Obavještajno-sigurnosno savjetodavne službe koja od tada do danas ima kontinuitet u svom radu. Dakle, Obavještajno-sigurnosno savjetodavna služba kao i Izvršni obavještajni odbor osnovan je prije svega u cilju savjetovanja i pomoći predsjedavajućem Vijeća ministara kako bi mogao obavljati svoje poslove, propisane članom 9. Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH. Ova Služba je osnovana u okviru Vijeća ministara BiH i što se tiče Obavještajno-sigurnosno savjetodavne službe ona svoj izvještaj o radu podnosi predsjedavajućem Vijeća ministara. Na zaposlene u Sigurnosno-savjetodavnoj službi primjenjuje se Zakon o državnoj službi u institucijama BiH i trenutno je u ovoj Službi uposleno, uposlene su dvije osobe i to sekretar Obavještajno-sigurnosno savjetodavne službe ujedno je i sekretar Izvršnog obavještajnog odbora koji je po nacionalnosti Bošnjak, VSS 4 magistar sigurnosnih nauka i tehnički sekretar SSS, dakle srednja stručna sprema po nacionalnosti Hrvat. Poređenja radi ovu funkciju, dakle sekretara Izvršnog obavještajnog odbora i u Obavještajno-sigurnosnoj savjetodavnoj službi je u prethodnom, prethodnim mandatima u vrijeme kada je predsjedavajući bio uvaženi Nikola Špirić obavljao, obavljala osoba koja je po nacionalnosti bila Srbin, visoka stručna sprema. A u vrijeme mandata mog uvaženog kolege Bevande tu funkciju je obavljala osoba po nacionalnosti Hrvar isto VSS, sada je obavlja osoba VSS magistar nauka po nacionalnosti Bošnjak. Što se tiče sastava Izvršnog obavještajnog odbora njega uvijek pored predsjedavajućeg Vijeća ministara čine i dva zamjenika predsjedavajućeg, mogu biti i dva ministra tako da sastav Izvršnog odbora u svakom momentu odražava zastupljenost sva tri konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini. U protekloj 2016. godini svakoj sjednici Izvršnog odbora je predsjedavao, moja malenkost, predsjedavajući Vijeća ministara BiH. Održavane su sjednice redovno, jednom mjesečno, na njima je razmatrano ukupno 36 tačaka dnevnoga reda, a usvajanjem brojnih materijala i smjernica davane su, dakle kao što ste upravo kazali, ne smjernice koje se tiču operativno konkretnog rada, nego opće smjernice Agenciji za izvršavanje zadataka koji spadaju u djelokrug dužnosti predviđenih u članu 5. i članu 6. Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, a u cilju unapređenja efikasnosti, odgovornosti i zakonitosti u radu same Agencije. Naravno, mi smo kao Obavještajni izvršni odbor, a poslije toga i Vijeće ministara usvojili i druge bitne akte za rad Obavještajno- sigurnosne agencije kao što je Program rada i ... politika njenoga djelovanja, ali to su akti koje je u konačnici odobrava Predsjedništvo BiH i isti su upućeni Predsjedništvu BiH na konačno potvrđivanje. Obavještajno-sigurnosni odbor ih je usvojio, Vijeće ministara ih je usvojilo i proslijeđeno je Predsjedništvu na konačno potvrđivanje. I u tim aktima iz Programa rada i Strategije djelovanja se, naravno, može vrlo jasno uočiti koje su to obaveze, spektar nadležnoti i način funkcioniranja Obavještajno-sigurnosne agencije BiH.
Hvala lijepo. Da li je delegat, gospodin Nović zadovoljan odgovorom? Izvolite.
Formalno da, zadovoljan s tim što moram Vam reći da nisam baš uvjeren da jedan ili dva čovjeka koje imate, uz poštovanje njihovog i profesionalizma, da su dovoljni i da mogu da obavljaju sve ono i pripremaju što treba Izvršnom odboru, Vama lično, odnosno vama trojici, pogotovo što je član 8. isuviše širok i gdje traži kompletno formiranje jedne mnogo veće službe koja bi mogla mnogo adekvatnije da pomogne ne samo vama već i Obaveštajno- bezbednosnoj službi. I mislim da bi u tom pravcu trebalo preduzeti u narednim, narednom vremenu dodatne korake ako želimo zaista da ojačamo na taj način i kroz izvršnu vlast dajemo sugestije, odnosno smjernice samim, samoj Obaveštajnoj-bezbednosnoj službi, e toliko.
Hvala lijepo. Riječ ima delegatkinja Zdenka Džambas. Izvolite. 5
Pridružujem se pozdravima svojih kolega i pošto vidim da nema ministra, gospodina Juska, a znam da je to odgovoran čovjek, vjerojatno je iz opravdanih razloga odsutan, ja neću širiti ovo svoje pitanje, no ću ga pročitati i zamoliti da mi se u pisanoj formi dostavi odgovor, te da bih ja na sljedećoj sjednici se izjasnila da li sam zadovoljna ili ne. Dakle, ovih dana su u tjeku aktivnosti i priprema za parafiranje ugovora o osnivanju transportne zajednice između EU i zemalja jugoistočne Europe - Albanije, Srbije, Crne Gore, Makedonije, Kosova i Bosne i Hercegovine, a koji ugovor bi se nakon toga parafiranja trebao potpisati na predstojećem samitu zemalja jugoistočne Evrope koji će se održati u Rimu na ljeto ove godine čime će prestati s radom dosadašnji Prometni opservatorij zemalja jugoistočne Evrope – SEETO. Jedna od stavik ovog ugovora predviđa potpunu liberalizaciju željezničkog prometa pa stoga postavljam pitanje: Kako će ovaj, se ovaj ugovor odraziti na željeznički promet unutar Bosne i Hercegovine, odnosno na poslovanje Željeznica Federacije i Željeznica RS-a, kao i poduzeća koja upravljaju željezničkom infrastrukturom? Koje uvjete Bosna i Hercegovina preuzima potpisivanjem ovog ugovora u odnosu na tranziciju željezničkog prometa, implemantaciju propisa EU, pravila o državnoj pomoći i konkurenciji? Kakvi su stavovi entitetskih vlada u odnosu na ovaj ugovor, obzirom da je željeznička infrastruktura, kao i željeznička poduzeća su u vlasništvu entiteta? Na koji način ovaj ugovor predviđa razvoj prometne mreže između EU i potpisnica, odnosno kako su predviđeni postupci kandidiranja projekata za proširenje osnovne i sveobuhvatne Transevropske prometne mreže za zapadni Balkan s obzirom na ukidanje SEETO-a? Te na koji način će se potpisivanje ovog ugovora odraziti na cestovni promet, kao i promet unutarnji plovnim putevima u Bosni i Hercegovini? Eto molim samo da mi se u pisanoj formi dostavi odgovor.
Hvala, biće dostavljeno. Riječ dajem delegatu Dragutinu Rodiću. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, uvažene koleginice i kolege, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara i ministar i dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, a glasi: Savjet ministara BiH je krajem januara usvojio Program ekonomskih reformi za 2017. do '19. godine, koliko se može vidjeti iz dokumenta Program sadrži srednjoročni makroekonomski okvir i okvir fiskalne politike uključujući i fiskalne mjere, te sveobuhvatan program strukturnih reformi u cilju poboljšanja rasta i konkurentnosti zemlje, takođe dokument je rađen u saradnji i koordinaciji svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini i rezultat je da u finalnom dokumentu imamo 11 zajedničkih od ukupno 18 prioritetnih strukturnih reformi. Analizirajući Program može se konstatovati da je on obuhvatio ključne segmente društva i potrebu za ekonomskim napretkom i reformskim mjerama. Moje pitanje glasi – Koji su mehanizmi predviđeni za provođenje ovog dokumenta i na koji način će se predviđene mjere implementirati u realan život? 6 Razlog zašto to pitam jeste jaz između normativnog i stvarnog i zabrinutost da jedan kvalitetan dokument ostane mrtvo slovo na papiru s jedne strane, a s druge odgovornost prema realizaciji obaveza preuzetih potpisivanjem Protokola o prilagođavanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Znajući da je pitanje vrlo kompleksno i da zahtjeva vjerovatno duže vrijeme, ja bih zamolio predsjedavajućeg Savjeta ministara samo ukratko, a onda bih tražio odgovor u pismenoj formi. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite. Samo se predstavite molim Vas i u okviru 2 minuta odgovor.
Ok, hvala. Ja sam Zoran Zeljko direktor Direkcije za ekonomsko planiranje, koja je državni koordinator izrade Programa ekonomskih reformi. Poštovani članovi Kolegija, uvaženi izaslanici, ministri, predsjedavajući, Program ekonomskih reformi izrađen je sukladno Planu aktivnosti koji je prije usvajanja na Vijeću ministar u kolovozu prošle godine usuglašen zajedno sa entitetskim koordinatorima iz Republike Srpske i Federacije BiH. Strukturne reforme specifično Poglavlja 4 Programa ekonomskih reformi nisu samonikle strukturne reforme one se nalaze u godišnjim programima rada, nalaze se u srednjoročnim programima rada vlada entiteta, ministarstava i Vijeća ministara. Njihova realizacija u pogledu dokumenta Programa ekonomskih reformi ovisi o realizaciji godišnjih programa rada javnih politika, strukturnih reformi unutar linijskih ministarstava na razini vlada entiteta i na razini Vijeća ministara. Što se tiče praćenja, Program ekonomskih reformi izrađen je prema Smjernicama Evropske komisije, on i sada dostupan je na našoj web stranici, ima tabelu 12 koja, koja prikazuje prema zahtjevu Evropske komisije što se dogodilo sa reformama, strukturnim reformama Poglavlja 4 iz prethodnog perioda. Također što se tiče vanjskog vrednovanja tog Programa Evropska komisija u petom mjesecu izdaje asesmen tog programa i kroz taj asesmen se dosta objektivno može vidjeti stupanj provođenja strukturnih reformi u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala lijepo, ako ste završili. Gospodine Rodić izvolite, jeste li zadovoljni odgovorom?
Ma kao što sam i rekao ovo je vrlo, prvo to je strategija u naredne dvije godine i mislim da se ona dotiče najkrupnijih reformi u ovom društvu ako uzmete samo reformu zdravstvenog sektora, upravljanje i enegentskim i svim drugim potencijalima i više sam postavio pitanje zbog javnosti, jer mislim kada bi ovo uspjeli da realizujemo, a vidim da je ovo rađeno u saradnji i sa entitetskim vladama i na kraju krajeva i dokumenti koji su usvajani na entitetskim skupštinama idu u prilog ovome o čemu sam ja danas i postavio pitanje. Obzirom da je ovdje mjerljiv učinak i ono sve što ćemo uraditi, ja naravno, obzirom da je 7 rađeno i po Metodologiji Evropske komisije sve će biti vidljivo i naravno u narednom periodu, kao što sam rekao, želim i odgovor u pisanoj formi, a ovo će biti tema i za naredne i delegatska pitanja i mislim analizu kroz Parlament. Hvala.
Hvala lijepo. Delegatkinja Ljilja Zovko dobila je odgovore u pisanoj formi na pismeno postavljeno pitanje od Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, Regulatorne agencije za komunikacije BiH, Centralne izborne komisije BiH, Komisije za koncesije BiH i Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH. Da li je delegatkinja zadovoljna dobivenim odgovorima? Izvolite, gospođo Zovko.
Hvala lijepo, lijepi pozdrav svim nazočnim. Pa dobila sam odgovore ali nisu kompletni, od sedam institucija tri su odgovorile nepotpuno, neke su se pozivale na Zakon o zaštiti osobnih podataka, neke su me usmjeravale na web stranicu da tamo imaju svi podaci, a neke su potpuno transparentno odgovorili kako sam tražila. Šta iz svega mogu zaključiti? Ima ona narodna što kaže – kriv bježi a niko ga ne goni. Mislim da ovi što mi nisu transparentno odgovorili nešto kriju. Imate institucija koje uvode, mislim pitanje je bilo usmjereno na nacionalnu strukturu svih uposlenih, znamo da je državna razina na te stvari osjetljiva i čak imam primjera gdje uvodi se neka nova kategorija neopredjeljeni. Ni to ne mogu da protumačim, a kad analiziram popis imena i prezimena ne vidim Hrvata, vrlo malo. E to mi je bio cilj, ali ja ću i dalje istraživati, tako da djelimično, potpuno, nisam potpuno zadovoljna, ali ću dalje postavljati pitanje. Hvala.
Dobro. Delegat Sifer Podžić dobio je odgovor na inicijativu od Vijeća ministara BiH. Da li je delegat zadovoljan dobivenim odgovorom? Zadovoljan. Hvala lijepo. Za 26. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 25. sjednice i 4. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH (prvo čitanje) – skraćeni postupak, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16 od 11.10.2016. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 8 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-33/15 od 25.01.2016. godine); 4. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-08-2601/16 od 07.10.2016. godine; 5. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, materijal broj: 01,02,03,08/11-05-1-2880/16 od 23.11.2016. godine; 6. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Efikasnost sistema deminiranja u Bosni i Hercegovini“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2846/16 od 04.11.2016. godine; 7. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj i drugoj nesreći“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2845/16 od 04.11.2016. godine; 8. Informacija o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regiji i Evropskoj uniji, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01,02-41- 1257/15 od 02.10.2015. godine i dopuna Informacije, broj: 01,02-41-1257-2/15 od 13.10.2016. godine; 9. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda (rang-liste kandidata Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-29-2889/16 od 11.11.2016. godine; 10. Razmatranje ostavke Žike Krunića na mjesto člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 05/1,01,02-94-1-3136/16 od 14.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-3136/16 od 20.12.2016. godine; 11. Razmatranje ostavke Alme Čolo na mjesto članice Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 05/6-50-13-31-12-4/16 od 16.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34- 1-3084/16 od 20.12.2016. godine; 12. Razmatranje ostavke Vildana Đurovića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02-34-1-3232/16 od 28.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH; 13. Razmatranje ostavke Miroslava Škorića na mjesto člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02,05/1-34-1- 199/17 od 20.01.2017. godine i Prijedloga odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-199/17 od 01.02.2017. godine; 9 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14-3180/16 od 20.12.2016. godine; 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-50-14-3181/16 od 20.12.2016. godine; 16. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-76/17 od 06.01.2017. godine; 17. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-14-84/17 od 09.01.2017. godine; 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Nezavisnog odobora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 02-50-6-16-26/17 od 01.02.2017. godine; 19. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1197-4/16 od 29.12.2016. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za Saudijski grant za izgradnju i opremanje Univerzitetske biblioteke u Sarajevu između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-3045/16 od 02.12.2016. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojno-finansijskoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske i Provedbenog protokola u vezi s finansijskom pomoći između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-05-2-3063/16 od 06.12.2016. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za Saudijski grant za obnovu određenog broja kuća povratnika u Srebrenicu i projekat ekonomske podrške između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2- 3081/16 od 07.12.2016. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu EK IPA TF No.TFOA1998 (Projekat otpadnih voda u Sarajevu, rehabilitacija prečistača otpadnih voda u Butilama) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-3088/16 od 08.12.2016. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjene i dopune Sporazuma o finansiranju za tehničku pomoć za farmu vjetra Vlašić Travnik – BiH, zaključen između i od strane Bosne i Hercegovine, Evropske investicione banke i JP Elektroprivreda Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo 7. oktobra 2013. godine u Sarajevu i 4. novembra 2013. 10 godine u Luksemburgu (WB7 - BiH - ENE - 09/20110180) (sporazum o finansiranju), broj: 01,02-05-2-3089/16 od 08.12.2016. godine. Ovo je, dakle, usaglašeni denevni red Kolegija Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ, ima li neko izmjene i dopune dnevnog reda? Gospodin Mario Karamatić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naime, mene interesira točka broj 9. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog sistema BiH, naime mi smo dobili od Regulatorne agencije za komunikacije tri liste, a iz ove točke dnevnog reda iz materijala koje imamo nije, nije jasno glasamo li mi za svaku od te tri liste posebno ili glasamo u paketu, da li glasamo po redosljedu koji je napravio RAK ili, pa evo molio bih pojašnjenje. Ukoliko ide u paketu molio bih da se izjasnimo, da dopunimo točku dnevnog reda na način da se o sve tri liste o kandidatima za Upravni odbor to iz reda hrvatskog, bošnjačkog i srpskog naroda glasa posebno, pošto imamo i dopis koji smo dobili o sukobu interesa, pa možda bi bilo najbolje da ovu jednu lisu odgodimo izjašnjavanje dok se ne provjeri postoji li to ili ne postoji, znači u tom pravcu.
Glasaćemo po zaključku Kolegija posebno o svakom imenu tako da nema potrebe da mijenjamo dnevni red.
Hvala.
Hvala. Ima li još neko vezano za izmjene i dopune dnevnog reda? Ako nema, uz uvažavanje ove primjedbe koju je dao gospodin Karamatić, konstatiraćmo da je dnevni red usvojen. I prelazimo na tačku broj jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 25. sjednice i 4. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Zatvaram raspravu, niko se nije javio. 11 Glasamo o Zapisniku 25. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prisutno je 15 delegata – za je bilo 15, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 25. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sada glasamo o Zapisniku 4. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prisutno 15 delegata – za je bilo 15, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entietska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 4. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na tačku dva, to je, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH (prvo čitanje) – skraćeni postupak, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16 od 11.10.2016. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona ako želi. Ne želi. 12 Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Zatvaram, ustvari gospodin Sifet Podžić se javio prije zatvaranja. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, na Komisiji za finansije i budžet ovoga Doma sam bio protiv, jedan osnovni razlog što smo se u Komisiji dogovorili da ćemo sve parcijalne izmjene i dopune Zakona o platama u institucijama BiH sačekati prijedlog novog zakona i da ćemo sve tamo ugraditi. Ja sam imao u Komisiji za odbranu i sigurnost, kojom predsjedavam, u toku ove godine, zapravo prošle dva, tri prijedloga, bio je tu prijedlog gospodina Tadića, pa je bio oko izjednačavanja koeficijenata u nekoj od agencija policijskih, pa je bio prijedlog gospodina Mehmedovića oko takođe, ovaj, u SIPA-i izjednačavanje, odnosno povećanja koeficijenta policajaca. Pa smo imali, ne znam sad ko iz Komisije, oko koeficijenta vojnika i sve smo to odbili, vratili kazavši da ćemo to sve ugraditi u novi zakon. Jednostavno želio sam se držati principa da ako smo to uradili za ove ljude, da to uradimo i ovdje. Ako je negdje pri kraju taj zakon ugradimo to u zakon da ne riješavamo stvari parcijalno. Druga stvar, obzirom da smo vidjeli tamo u materijalima na Komisiji da se kaže da je ovo izvršavanje odluka Ustavnog suda. Kad smo to malo bolje pogledali, pa nisu to samo odluke Ustavnog suda nego je tu, doduše da budem iskren vrlo moralno i korektno, jer radilo se tamo da u njihovom zakonu nema naknade za topli obrok, oni su ga presudom Ustavnog suda dobili, ali istovremeno da im ostane, čini mi se, regres 50% od plaće i sad im to ne dirajte. Pa čekajte, jel' mi to očekujemo da oni na taj isti zakon neće ponovo, ovaj, uložiti kod Ustavnog suda da im se krši i da nećemo se opet zapetljati i ponovo za mjesec, dva to raspravljati. Mislim, moralno je i u potpunosti podržavam da im se to 50% uzme i da se uvede u normalne procedure kao kod svih ostalih, ali pitam vas – jel' moguće da oni to neće ponovo se žaliti, ovaj, 40, 50 sudija koliko gore već ima u Sudu BiH i da neće preko svojih kolega izlobirati, ovaj, da se ponovo bakćemo sa istom stvari. Ali prvi razlog mi je bio osnovni da ne mogu podržati ovaj Zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Zdenka Džambas. Izvolite.
Pošto u ovom negativnom Mišljenju stoji da se mi koji smo glasali protiv javimo, tako i Podžić, gospodin Podžić i ja, ista stvar ovo sve što je rekao gospodin Podžić ja se s tim slažem. Znači, prije 35, koliko dana ima da smo usvojili Proračun, već se ili je u proceduri ili će biti u proceduri izmjene i dopune Zakona o plaćama, tako da u narednih mjesec dana kad se to onako pogleda koliko je to, to bi otprilike već bilo tridesetak miliona maraka koji će nam nedostajati da ispunimo želje, opravdane, neopravdane nije uopće bitno. Iz tog razloga ako ćemo štiti proračun onda ćemo zaista pričekati, a ja imam informaciju da je u Vijeću ministara taj sveobuhvatni zakon u formi nacrta, da čim prije pređe u formu prijedloga, te dođe ovdje da bismo zaista mogli da vidimo i da neko garantira, Vijeće ministara zajedno s ministrom da 13 garantira da ovaj propračun neće doživjeti udar, ako već imamo neku političku nestabilnost da nemamo bar ovu financijsku. Što se tiče ove priče o pincipu, ja sam također od početka bila protiv od onog, od bijelog kruha pa nadalje, iz razloga što se vidi da to ili komisije ne funkcionira kako treba, ima negativne posljedice ili kad smo već uradili nešto, a to je bilo da smo uštedili, vezano za komisije, znači u izmjenama i dopunama plaća i naknada vezano za komisije, pa smo mi to sebi sve ukinuli, izglasali smo to. Kad sam ja samo na, pred kraj godine tražila da vidimo gdje su sad ta ušteđena sredstva, te da ih uputimo, podijelimo na ono što smo mi uštedili ni od koga ne uzimajući u toj godini, da se to uputi na tri klinička centra, te da se pomogne, Mostar, Banja Luka i Sarajevo, oboljeloj djeci, teško oboljeloj djeci, onda su mi rekli da to ne može, ne može jer je to već otišlo negdje po ministarstvima. E sad imamo nove, znači ovo nije unutar da je neko nešto sebi uštedio pa će si povećati, ja sam svjesna i toga da je ovo odluka Ustavnog suda u principu nisam protiv odluka Ustavnog suda, pa ću za razliku od gospodina Podžića u Klubu razgovarajući glasati protiv mog mišljenja u ovom smislu, da bi ovaj Zakon ostao na životu, da ga ponovno vratimo na Komisiju našu na financije, te da još jednom pogledamo najavu tužbe ako mi stavimo 300 maraka kako mi imamo ili svi u institucijama, da će se oni žaliti i da vidimo šta ćemo s tim. Ako ćemo uporno, a znate kako to hoda kod sudija i tužitelja, ono kadija te sudi kadija te tuži, ali za to vrijeme Pravobraniteljstvo naravno ne uloži, koje bi trebalo da brani Vijeće ministara, ono ne uloži ni žalbu. Pa sam zato iz tog razloga da ostane u životu, da ne ode odmah danas da se ne poništi, glasaću protiv negativnog Mišljenja s namjerom, ponavljam, da se vrati na naše Povjerenstvo gdje bismo mi zvali i ministra pravosuđa i ministra financija i njih da nam se obrate pa ćemo onda, po meni, bi bilo to možda ispravno pošto se radi o odluci Ustavnog suda.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Izjasnićemo se o Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Možemo pristupiti glasanju. Dakle, prisutno je 14 delegata – za je bilo 3, 8 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH – bez glasova za, 8 protiv i 1 suzdržan. Republika Srpska – 3 za, bez glasova protiv i 2 suzdržana. Opća većina ne postoji, te stoga konstatiramo da Mišljenje nije prihvaćeno i Dom traži od Komisije da izradi novo mišljenje imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma i u roku koji Dom odredi. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-33/15 od 25.01.2016. godine) Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 25. sjednici, održanoj 15.12.2016. godine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na 14 putevima u Bosni i Hercegovini sa 21 amandmanom. Predstavnički dom je na 38. sjednici, održanoj 30.11.2016. godine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, također sa 21 amandmanom. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, Dom naroda je u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona imenovao: Seada Kadića, Maria Karamatića i Darka Babalja. Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta navedenog Zakona je na sjednici održanoj 17.01.2017. godine postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Zajednička komisija prihvatila je tekst Zakona sa usvojenim i usaglašenim amandmanima, te predlaže Domu naroda i Predstavničkom domu da usvoje ovaj Izvještaj i prihvate jedinstveni tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobrćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Predstavnički dom je na 41. sjednici, održanoj 18.01.2017. godine usvojio Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju identičnog teksta Zakona. Riječ dajem Mariu Karamatiću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi, a želi. Izvolite.
Ovaj Zakon o osnovama sigurnosti prometa je definitivno velik iskorak u tom segmentu i evo zahvaljujem se i Ministarstvu prometa i komunikacija što ga je uspjelo tako kvalitetno pripremiti. U principu ono je kao u Izvješću, samo sam želio, možda je malo neobično, ali evo zahvaliću se kolegama Kadiću i Babalju na iznimno konstruktivnom pristupu tematici, kao što ste i vi rekli, uspjeli smo postići suglasnost i usvojiti zajedničke amandmane. Kažem, znam da ovo nije baš običaj, ali evo da napravimo malu iznimku. Hvala.
Nek ste i Vi jednom prekršili običaj. Glasamo, zatvaram raspravu. Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Pristuno je 15 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 2 za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini usvojen. 15 Prelazimo na tačku četiri, to je Ad. 4. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-08-2601/16 od 07.10.2016. godine Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda, Komisija je razmatrala Izvještaj, Komisija predlaže Domu naroda da zaduži Vijeće ministara BiH da u parlamentarnu proceduru uputi prijedloge potrebnih izmjena i dopuna relevantnih zakona ili novi zakon kojim bi se na odgovarajući način reguliralo pitanje neophodnosti objavljivanja podataka o imovinskim kartonima nosilaca sudijskih i tužilačkih funkcija u pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini. Predstavnički dom na 38. sjednici, održanoj 30.11.2016. godine nije usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, ukoliko želi.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospođa Ljilja Zovko, izvolite.
Hvala lijepo. Da ne bi nastavili tradiciju ne usvajamo izvješće, a niko ništa ne govori, ja ovom prilikom moram istaći, budući da je neovisno, funkcionalno i stabilno sudstvo važno za osiguravanje vladavine prava i napretka na putu ka pridruživanju EU, danas kad raspravljamo o Izvješću o radu Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća koje je odgovorno za jednakost, neselektivnost, principijelnost, objektivnost, transparentnost i učinak svih procesa u pravosuđu Bosne i Hercegovine, želim postaviti pitanje predsjedniku Visokog vijeća o problematici poznatoj javnosti, a i onima koji analiziraju, promatraju ili sudjeluju u procesima pravosuđa – Kako je moguće da nepravomoćna presuda može biti temelj za provođenje kaznenih postupaka u Bosni i Hercegovini? U ovom slučaju mislim na nepravomoćnu presudu Prlić i ostali u odnosu na kvalifikaciju „udruženi zločinački poduhvati“. I zaista me zanima koliko imate takvih kaznenih postupaka utemeljenih na nepravomoćnoj presudi, al o tom ću vam postaviti izaslaničko pitanje, pa sukladno Poslovniku. Dosljednost u pristupu Tužiteljstva kako u pogledu tretiranja dokaza, tako u pogledu pravnog određenja kaznenog djela uvjet je za ostvarenje jenakosti pred zakonom, na djelu nije vidljiva dosljednost. Primjer nedosljednosti, nisu procesuirani predmeti za izvršene zločine nad Hrvatima u Uzdolu, Travniku, Guča Gori, Buhine kuće, Križančevo selo, Bugojno, Vareš, Kakanj, Dusina, 16 Orlišta, Baščak, Stipića livade, Čapljina, Stolac, Dubrarska visoravan ili kao i drugi slučajevi u kojima je Armija Bosne i Hercegovine bila druga strana u sukobu. Primjer selektivnosti, u optužnicama protiv pripadnika Hrvatskog vijeća obrane selektivno se prikupljaju dokazi, a događaji koji su predmet optužbe promatraju se izolirano izvan stvarnog konteksta događaja. Postupci koji su pokrenuti ili su vođeni protiv pripadnika Armije BiH vode se za ratne zločine, a ne za zločine protiv čovječnosti, iako postoji obilježja protiv čovječnosti, odnosno jednako kao što Tužiteljstvo optužuje pripadnike Hrvatskog vijeća obrane za zločine protiv čovječnosti i obrazlaže u predmetu kao zločin počinjen u sklopu sustavnog i rasprostranjenog napada, pa primjer sustavnog i rasprostranjenog napada je akcija Armije BiH Neretva 93, a zločini učinjeni u toj akciji nisu procesuirani. Toliko o dosljednosti u pravosuđu. Sljedeća neprincipijelnost je primjena kaznenih zakona Bosne i Hercegovine ili ex Jugoslavije, zatim kategorizacija zločina i izricanje kazni, odnosno presuda. Zanimaju me koji su kriteriji u primjeni, možemo zaključiti možda koji su kriteriji samo ako analiziramo pripadnost postrojbi, teritorijalno određenje i nacionalnost. Glasovaću protiv Izvješća do dana i vremena kad jednakosti u primjeni zakona, kad bude jednakosti u primjeni zakona, jednakosti u procesuiranju i jednakosti u presudama za ista krivična djela bez obzira tko je zločinac, a tko je žrtva. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa mene je više sramota o Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću, Sudu i Tužiteljstvu pričati ikako, kako se kaže u narodu – postoji đon obraz, njima to očito ništa ne smeta pa ... nikakav problem nije, ja ću na svakom izvješću, svaki put kad dođu. Znači, mi u Bosni i Hercegovini imamo tri vertikale vlasti izvršna, zakonodavna i sudska i to je tako u svim zemljama na planeti, s tim da smo mi jedna od rijetkih zemalja koja ima toliko korumpirano Tužiteljstvo, Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće i Sud. Evo vam jedan primjer koji je u zadnje vrijeme u medijima, znači ako neko radi u piljari, u trafici i ako nestanu pare iz ladice taj radnik će dobiti otkaz. Sad vi zamislite da iz dokaznih materijala nestanu novci i tužitelj da radi i dalje na predmetu, da se ne pokreće disciplinski postupak, to je jedan primjer. Kad se pokreću disciplinski postupci? Pokreću se, pa recimo u slučaju ministrice obdbrane kada bivši uvaženi zamjenik ministra, gospodin Suljagić napiše prijavu na salveti, nakon sedam dana pokrene Tužiteljstvo sudski proces i normalno izgubi na Sudu jer je montiran, jer nema dokaza, jer nema ništa i sve slučajeve gube, a one slučajeve koje mogu dobit ne pokreću. Ja ću ponovo napomenuti, čisto da zadržimo neki kontinuitet, 02.03.2016. godine osobno sam u Tužiteljstvu i SIPA-i predao kaznenu prijavu protiv bivšeg ministra prometa i komunikacija gospodina Slavka Matanovića, nisam je napisao na salveti. Sjetićete se uvaženog ministra, kolege iz Parlament i iz Vijeća ministara, svi ste tvrdili da najbolji ministar, to je čovjek koji ni jedan pravilnik, ni jedan zakon nije uputio u proceduru i vi ste 17 svi pored njega izgledali kao Kristijano Ronaldo na nogometnom terenu, zato što on ništa nije radio, a onda su svi ostali bili dobri. Danas kad imamo novog ministra prometa i komunikacija čak i uvaženi ministar vanjskih poslova, koji ovdje ne svraća, odleti slikati se na otvaranje kakve ceste ili mosta, šta imaju vanjski poslovi sa mostom i cestama Boga pitaj, ali ajde. Znači, ja sam tu kaznenu prijavu podnio na 23 stranice gusto pisanog teksta i priložio sam trideset dokaza. Je li to Tužiteljstvo normalno il nek podižu kaznenu prijavu il nek meni vežu ruke naopako i vode me u zatvor zato što klevećem čovjeka. A ne klevećem ga, ja sam tu prijavu, ja sam znao šta će se dogoditi, paraleno odnio i u SIPA-u. Iz SIPA-e sam nakon sedam dana dobio dopis da su potvrđeni svi navodi iz prijave i proslijeđeni Tužiteljstvu. Znači, dvije ovakve prijave koje sam ja podniso i koje im je SIPA proslijedila stoje tamo u ladici već godinu dana i oni to ne podižu, zašto bi podizali. Kolegica je spomenula suđenja za ratne zločine, jedna vrlo kratka digresija, među vama ima pravnika ja nisam pravnik, ali obično se uzima kada se nekome sudi za neko kazneno djelo, pa bio to i ratni zločin, znači uzima se zakon koji je važio tada ili koji je povoljniji za okrivljenika. Znači, vrlo jednostavno i to na, u svim zemljama na svijetu, u svim sudovima na svijetu, u svim tužiteljstvima na svijetu i ako ja danas kažem, znači ja govorim o Zakonu Bosne i Hercegovine o ratnim zločinima i Zakonu bivše Jugoslavije, koje smo hvala Bogu, uspjeli srušiti. Znači, Zakon bivše Jugoslavije je blaži, predviđa blaže kazne za isto djelo ratnog zločina. I ako vam kažem da postoje stotine pripadnika bivše Vojske Republike Srpske koji su suđeni po novom Zakonu, ako postoje desetine pripadnika Hrvatskog vijeća obrane koji su suđeni po novom Zakonu, znači koji predviđa puno rigoroznije kazne i da ne postoji nijedan, ponavljam nijedan pripadnik Armije BiH koji je suđen po novom Zakonu. Šta sad i to Tužiteljstvo, ja to da podržim. Ja pozivam još jednom VSTV, disciplinskog suca ili tužitelja, ne znam ni ja više šta je, imaju oni tih funkcija, evo hoće i malo veću naknadu da imaju, a nemamo ih pravo očito ništa ni upitati, ja ih pozivam da počnu raditi svoj posao, ako sam ja bilo kakvu neistinu iznio, pa nek me uhapse, al' doće neko drugi opet im neće proći izvješće. I evo ja bih postavio pitanje nama petnaestorici, koji ovdje sjedimo, jel' nas barem malo sramota što mi to dozvoljavamo, što mi dozvoljavamo da se protiv naših kolega, naših sugrađana vode montirani sudski procesi, što za proces, primjerice radi, kad je bila afera Gibraltar, koju je dokumentirao Interpol, poslao je našem Tužiteljstvu, to je ovako obimna dokumentacija i da dođe tužitelj, znači Austrijski interpol je dokumentirao i dođe tužitelj na nemuštom engleskom jeziku donese optužnicu na jednoj stranici i onda padne. Normalno da će pasti, prvo pitanje ko je njemu uspio s njemačkog prevesti na engleski, evo ne vjerujem da on zna jezike. Mislim, najveća bruka Bosne i Hercegovine nije kao što je uvriježeno mišljenje u javnosti nisu političari i političke stranke, ministri, najveća bruka ove zemlje je Visoko sudsko i tižiteljsko vijeće zajedno sa Sudom i Tužiteljstvom BiH. I što je najveća tragedija, to sam već govorio i ponovo ću ponoviti, mi imamo vrhunske pravnike, imamo vrhunske sudce, vrhunske tužitelje koji iznimno znaju raditi svoj posao, međutim zahvaljujući ponovo nametnutim odlukama visokih predstavnika i međunarodne zajednice nemamo nikakvu mogućnost da te pravnike, koji znaju raditi posao, pustimo da rade svoj posao, al' zato imamo primjera kad niže rangirani uposlenik u Američkoj ambasadi nudi svoje usluge okolo kako će on nekoga zaštititi kod tužitelja ili Suda zato što ima moć, zato što dolazi iz Američke ambasade. I opet je interesantno, recimo, ministru vanjskih poslova to nije ugrožavanje suvereniteta što neki niže rangirani ćato iz jedne strane ambasade ima utjecaj na Sud, ima utjecaj na Tužiteljstvo. Sada će reći da ja vršim pritisak na Tužiteljstvo, pa vršim i vršiću ga. I evo još jednom pozivam Tužiteljstvo da ili pokrenu ovu kaznenu prijavu, koju sam ja dostavio ili da meni vežu ruke naopako i vode me u zatvor ako imaju ikakve zakonske osnove. 18 Hvala.
Samo jedna mala napomena, nije izvještaj Tužiteljstva na dnevnom redu, nego VSTV- a, ako Vam to nešto znači.
nije uključen mikrofon
Dobro, gospodine Karamatiću. Gospodin Sredoje Nović ima riječ. Izvolite.
Poštovane kolege, vrlo je nezahvalno u ovom vremenu bilo šta reći o, kako bi rekao kolega Karamatić, o trećem stupu vlasti pravosuđe iz mnogo razloga, da se čovjek uzdrži od teških i ozbiljnih kvalifikacija i riječi u vezi sa tim, ali je prosto nevjerovatno evo niz godina, a podobro smo mnogi u, ovdje u ovim organima razmatramo izvještaje i Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i Tužilaštva i Suda i nemamo pravo u skladu sa zakonom, jer zakon to nije tako regulisao, da to usvajamo, već primamo k znanju. Šta to uopšte znači? Ne znam što će uopšte ti izvještaji ovdje nama, izaćićemo na web stranicu pa koga interesuje primiće k znanju, koga ne interesuje neće ni otvoriti web stranicu. Meni je to prosto poražavajuće, ali to je pitanje za sve nas, to govori o odnosima u Bosni i Hercegovini, to govori o Bosni i Hercegovini, to govori o političkim odnosima u Bosni i Hercegovini i vlastima, ali posebno govori o namjerama onih koji su nametali ove zakone. Šta je bio njihov cilj kad su takvu odredbu stavili da se ovo ne usvaja u Parlamentu, zašto? To je s jedne strane. S druge strane moram priznati kada bi bio u tim institucijama izuzetno bi mi bilo stalo da izvještaje usvaja Parlamentarna skupština BiH, jer bi to bio znak i bio jedan signal da je vlast zainteresovana za bolje uređenje pravosudnih institucija. Kad posmatramo ovaj Izvještaj ovdje, potrudio sam se malo da pogledam šta su nadležnosti Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i neću da vam čitam, svi to mogu da pogledaju u članu 17. i kad pogledate Izvještaj mene iznenađuje da jako mnogo stranica je posvećeno Tužilaštvu i Sudu, potpuno bespotrebno. Ovo je Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, jer ako se mi sada budemo okretali onom što piše u ovom, između ostalog, postignuto ovoliko napretka, ovoliko uspješno, ovoliko procenata poboljšano i dakle ne osporavajući uopšte ništa od toga, čudi me da se Visoki sudski i tužilački savjet bavi uopšte time. Ja smatram da treba se svesti isključivo na ono što je zakonodavac dao u nadležnost, u nadležnost tog. O pravosuđu i Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, dakle, ovih mjeseci, pa da ne kažem godina, naslušali smo se veoma teških riječi. Molim vas lijepo ako iz Suda BiH najviši rukovodioci kažu da u pravosuđu vlada pravosudna mafija, to je užasno. To bi valjda trebao da bude uzbuna za cijelu vlast u Bosni i Hercegovini, a ne samo za pravosudne institucije i ono, pita li iko te – dajte iznesite nekome šta je to pravosudna mafija, ko pripada toj pravosudnoj mafiji? Potom kaže, slušamo, da je to najkorumpiraniji dio društva. Pa niz drugih ocjena koje daju i oni koji o pravosuđu mnogo znaju i oni koji mnogo manje znaju, o političarima evo neću, neću ništa da kažem, jer što god bi rekao nemamo ni pravo mnogo baš 19 da im i kažemo, ako to kažu oni koji su vrsni majstori ovog zanata. I šta dobivamo? Šturi demant na, u dvije rečenice da ne stoje oni iza tog. To za javnost ni teoretski nije dovoljno, niti ćemo to uvažiti da je to tako. O tome moraju svi, kako bih rekao kolega, djelatnici jel' da ili zaposelni da vode računa, u protivnom mi zaista klizimo u ozbiljne probleme kad je riječ o tom. Cijela javnost govori o ratnim zločinima, procesuiranju, o opstrukcijama, o razvlačenju postupaka, o postupcima u ladici, ispod tepiha, pod tepihom, nad tepihom itd. i naravno o tome ko vodi te procese, to je zadatak Visokog sudskog i tužilačkog savjeta kad odlučuje ko će biti tužioci na takvim pozicijama da to rade, da to moraju biti i najmoralniji i najstručniji i najsposobniji, i najsposobniji. Kad govorimo o korupciji vidite kakva smo mi, haj da kažem, pa i vlast i država, generalno, pa i pozicija i opozicija sasvim svejedno, svi smo mi nekakva nazovimo, činimo ovaj Parlament. U nekom vremenskom periodu smjenjivali smo tužioce što su gonili, nemojte da se zavaravate. Ko danas se sjeća Toby Robinson i Hercegovačke banke i Privredne banke? Ko danas se sjeća prijave protiv nje za klasično pranje novca, ima li iko da se danas to sjeća ovdje? A bilo i podnesena prijava. Ko danas priča o teškim prijetnjama onima koji su u to vrijeme imali snage da to urade, pa i toj SIPA-i današnjoj koju napada i ovaj i onaj, pa i onim tužiocima koji su sklonjeni odatle, pa i tužiocima od kojih su oduzeti predmeti da to ne bavi se? I šta je završilo se? U roku od pet dana avionska karta, hvala doviđenja. A stotine hiljada maraka su oprane i odnesene, dakle danas govorimo neće da gone, ja moram priznati da ne znam, nalazim se kao u nekoj drugoj državi, jednom neće da gone, jednom ne daju da gone. Šta to znači? Ne možemo biti neprincipijelni pa i oni koji su i danas daju ocjenu, visoku ocjenu nekih faktora iz vana, najbolji dio društva je pravosuđe itd. itd. Dajte da imamo snage i ovaj Parlament mora imati snage da stavi na sto sve zakone o pravosuđu i da kaže zajedno sa svim vrsnim stručnim ljudima, kojih ima na pretek, i da kažemo ovo treba ljudi mijenjati, idemo korak naprijed. Evo godinama se povlačimo oko reforme pravosuđa, ovdje nas ima koji smo na ovaj ili onaj način, da ne kažem, samo učestvovali u tome i dokle smo došli, ni korak nismo makli naprijed. Taman pomislimo da je ta velika priča već krenula i uhvatila maha, odjednom mi dođemo u situaciju da nismo ništa uradili u reformi. Zašto? Pa do koga je reforma, do koga je to, ko je odgovoran za to? Nećemo valjda reći Visoko sudsko i tužilačko vijeće, odgovoran je Sud, odgorovno je Tužilaštvo, mi, mi ovaj Parlament je odgovoran za to, mi zakone mijenjamo, mi zakone donosimo i nije tačno, ajmo ih imati snage da to uradimo. I zato mislim da nije ni korektno sve to da kažemo kod njih je krivica, kod nas je loptica, mi imamo pravo na to,pa kad bi se upustili i imali snage da to i nebitno sada, ova vlast ili ona juče ili ona sutra, potpuno da se, da se razumijemo da je to ključno ako želimo da idemo naprijed, ako želimo da napravimo iskorak naprijed u tome, jer znamo da je pravosuđe jedan od ključnih stubova svake pravne države. Hoćemo u Evorpu, ništo reformske agende koje smo usvajali, ni reforme privrede neće uspjeti, nemojte niko da se zanosi iluzijama ako ne budemo imali pravnu državu, ako ne bude ona funkcionisala i ona vodila ne montirane već procese koji imaju svoja uporišta u zakonima. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepo. Samo jedna mala ispravka, dakle ovaj Izvještaj u današnjem dnevnom redu ne tretiramo kao informaciju koju primamo k znanju nego kao izvještaj o kojem se izjašnjavamo, 20 o kojem glasamo. Drugo je naravno pitanje šta proizvodi neusvajanje izvještaja da li ima ikakve pravne posljedice, ali napominjem da ovo nije informacija koja se prima k znanju. Gospodin Halid Genjac ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi danas, dakle, imamo na dnevnom redu Godišnji izvještaj VSTV-a za 2015. godinu i u tom Izvještaju ukratko trebali bi da dobijemo informacije o najznačajnijim aktivnostima i rezultatima rada VSTV-a, ali i bosanskohercegovačkog pravosuđa u protekloj godini i ovaj Izvještaj otprilike sadrži te elemente koji su prikupljeni na način kako se to već godinama radi i to je izvještaj. Ja sam ponukan na intervenciju iz nekih drugih razloga, dakle mi imamo sistem pravosuđa koji je vrlo određeno postavljen, neovisno od pravosuđa, vrlo jasnu poziciju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća koja je izrazito neovisna, imamo pravosudne institucije kao taj stub vlasti izrazito neovisan, usvajamo izvještaje ponekad informacije, kao što je o Tužilaštvu. S druge strane imamo zakone i ustavne odredbe, a i na osnovu toga zakone koji apotekarskom vagom vagaju etničku strukturu nosilaca pravosudnih institucija, pa imamo slučajeva ako jedan ili dva sudija u nekom sudu, općinskom ili kantonalnom, odudaraju od zahtjevane ustvano strukture, imamo silne zahtjeve prema VSTV-u dok se to ne popravi i na kraju imamo rezultate etničke strukture nosilaca pravosudnih institucija kako smo vidjeli. Ja mislim da je krajnje štetno, neosnovano i rekao bih tendenciozno izjavljivati i navoditi da pravosudne institucije u Bosni i Hercegovini su, imaju etnički pristup u pogledu postupanja u određenim slučajevima, to jednostavno mora biti potkrijepljeno argumentima, ali ne argumentima na način da se sa jedne strane pokupe činjenice i poredaju stratešta jednog naroda. Moramo biti ovdje objektivniji i moramo biti oprezniji i treba imati sluha za sva stratišta i nastojati, ako se ta argumentacija iznosi, da se iznesu stratišta svih naroda i jednog i drugog i trećeg, pa i građana. Druga stvar, rekao bih da je sinhronizirana aktivnost u pogledu proklamisanja navodnog etničkog pristupa u postupanju institucija pravosuđa u Bosni i Hercegovini, pa imamo i Evropskom parlamentu određene grupacije i određeni poslanici koji predlažu amandmane kojima se u Rezoluciji Evropskog parlamenta proklamira, možete misliti, različit pravni postupak u zavisnosti od etničke grupe prema, unutar pravosudnih institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, u Rezoluciji Evropskog parlamenta, Rezolucija Evropskog parlamenta predlaže se amandman koji tvrdi da pravosuđe Bosne i Hercegovine postupa različito u zavisnosti o etničkim skupinama. Mislim da je to pokušaj koji danas je praćen i nekim izjavama ovdje u Domu naroda, govori o sinhroniziranoj akciji, mislim da je to nedopustivo govoriti i u Evropskom parlamentu na taj način bez argumentacije i mislim da moramo biti oprezniji, objektivniji i vrlo osjetljivi kad je ovo u pitanju. Nadam se, nadam se da će nezavisne institucije pravosuđa i VSTV i Tužilaštvo i Sud i ostali nivoi pravosuđa u Bosni i Hercegovini na ove vrlo opasne i vrlo štetne tendencije odgovoriti argumentacijom. Jer znate šta svi oni koji su stradali imaju ista prava, razmjere stradanje takođe su činjenica, prioriteti stradanja takođe su činjenica, kad se govori o ovim pitanjima sve to zajedno moramo imati u vidu, jednostrani pristup, tendenciozni pristup, vjerujte neće donijeti nikome koristi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić. 21
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo, uvaženi gosti, nakon dosta godina provedenih i u politici, a evo i u ovome Domu, vjerovatno mogu da konstatujem da ovi argumenti koje mi čujemo, bez obzira na to iz koje, sa koje pozicije, iz koje strane, iz kog diskursa i iz kojih motiva dolaze, danas nakon što su se toliko puta ponovili vjerovatno nekakav ozbiljan značaj imaju samo za one ljude koji prvi put gledaju sjednicu Doma naroda ili sjednicu Predstavničkog doma. Svi oni koji su prošle godine gledali sjednicu Doma naroda i sjednicu Predstavničkog doma već su ih čuli, oni koji su stariji od ovih su čuli po više puta i tako 20 i nešto godina se pričaju različiti argumenti, odnosno kad je u pitanju Visoko tužilačko i sudski savjet taj broj godina tokom kojih oni postoje i javnost koja to posmatra postavlja dva pitanja, najmanje dva. Prvo, ako smo mi zakonodavci i ako smo tako uporno nezadovoljni tim stanjem, zbog čega nešto ne promjenimo? Pri tome su se svi narodi, sve stranke mjenjale na vlasti, imale pozicije, svoje ministre i time pravo na incijativu da nešto promjene ako žele. Do takve promjene nije došlo iz jednog, ja bih rekao, teško razumljivog, frustrirajućeg, ali za Bosnu i Hercegovinu karakterističnog razloga, a to je da iako su generalno predstavnici dva naroda nezadovoljni u različitim periodima radom pravosuđa nekako u kontinuitetu, što se vidi na glasanju, jedan od naroda je zadovoljan, pa te odredbe koje su svojevremeno nametnute od strane međunarodne zajednice imaju svoju vitalnost i suštinski nisu promjenjive u procedurama koje su nama ovdje stavljenje na raspolaganje i pri tome niko neće reći da je to loše za Bosnu i Hercegovinu što jedan narod može da blokira takve promjene. Ili ako kaže neće biti shvaćen onako kako bi trebalo da bude shvaćen. Drugo pitanje, da dakle ne trošimo sad više na to riječi, drugo pitanje koje javnost postavlja, a to je – A šta ste vi uradili, da li vi tim ljudima omogućavate da oni rade svoj posao kako treba ili ih obmanjujete, utičete na procese, utičete na predmete, na ishode tih odluka, i tako dalje? Tu sad nema jedinstvene istine jer svako može iz svog ugla, i sa stanovišta svog iskustva da, da stvari posmatra. Neko iz nacionalnih, neko iz političkih, neko iz ličnih razloga, svako ima svoju ocjenu rada Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine, a samim tim i Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, koje je dobrim dijelom upravo vezano za to. Zbog toga, koristeći se podacima koje su došli iz Republike Srpske u vidu jedne analize, dakle, ja radi interesa javnosti moram da kažem sljedeće, ukupan budžet Visokog sudskog i tužilačkog savjeta iznosio je 7.779.773 KM, a gdje ne ulaze donatorska sredstva drugih država i međunarodnih organizacija. To je, mislim, 15 ljudi plus neki aparat mali koji njih prati. U daljem govoru neću ulaziti u ove decimale i sitne brojke, zaokruživaću, razumjeće te me, ovaj, da bi iskoristio vrijeme. Budžet Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2015. znači iznosio preko 28 miliona maraka i tu je sudsku i tužilačku funkciju ukupno obavaljalo 100 sudija i tužilaca. Budžet sudova i tužilaštava u Republici Srpskoj u 2015. godini iznosio je 61.000.000 maraka, a sudsku i tužilačku funkciju obavljalo je 470 sudija i tužilaca. Znači, više nego četri puta više od Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine, a budžet nesrazmjerno, dakle, manji tako da kažem, manji u nominalnom, veći u nominalnom iznosu, ali je manji u proporcionalnom iznosu. U Sudu Bosne i Hercegovine sudijsku funkciju obavljalo je 48 sudija u toku 2015. godine, primljeno je 5.844 predmeta, ukupno je riješeno više predmeta, uzevši u obzir neriješene predmete koji su preneseni u 2015. godinu što znači da je svaki sudija u prosjeku 22 bio zadužen sa 122 predmeta u toku godine. Znači, u Sudu Bosne i Hercegovine svaki sudija sa 122 predmeta. U sudovima u Republici Srpskoj u 2015. godini sudijsku funkciju je obavljalo 365 redovnih i dodatnih sudija, bilo je u radu 667.412 predmeta. Tekući priliv je bio 211.606 predmeta, broj zaostalih predmeta iz ranijih perioda 455.000, a ukupno je riješeno 253.415 predmeta. Znači, u odnosu na priliv 120% predmeta je riješeno, što znači da je svaki sudija bio zadužen sa 1.874 predmeta. Znači, u Republici Srpskoj sudija je zadužen u prosjeku sa 1.874 predmeta, a sudija, sudija Suda Bosne i Hercegovine sa 121 predmetom. To je ozbiljna razlika, bez obzira na to o kakvoj se težini predmeta radi i čime se oni bave. Ja mislim čak da su ovi predmeti na Sudu Bosne i Hercegovine lakše riješivi jer je toliko očiglednih, pogotovo u oblasti krivičnog zakonodavsta, predmeta koji kad se ne bi bavili pojedinci politikom, ovaj, sigurno bi bili mnogo lakše riješivi. E sada, kada je u pitanju Tužilaštvo, Tužilaštvo Bosne i Hercegovine je 2015. godine radilo sa 53 tužioca. U Republici Srpskoj tu funkciju je obavljalo 85 tužilaca. Broj ukupno podignutih optužnica za 2015. godinu na Sudu, kod Tužilaštva Bosne i Hercegovine 181, a kod Tužilaštva iz Republike Srpske je 5.101. To su zvanični podaci, ja, dakle, čitam iz Izvještaja Ministarsva pravde utemeljenog na podacima Visokog sudskog tužilačkog savjeta i drugim statističkim podacima. Naravno, tu ima više, manje lica, pa je tako kad je u pitanju Tužilaštvo Bosne i Hercegovine, znači podignuta optužnica protiv 432 lica, a Republika Srpska protiv 6.230 lica, dakle, ukupno. Broj donesenih presuda kod Suda Bosne i Hercegovine 112 osuđujućih, 16 oslobađajućih, kod Republike Srpske 4.350 osuđujućih, i 242 oslobađajuće. Dakle, u Republici Srpskoj, ako sam dobro sračunao, 5% je oslobađajućih presuda, a u Bosni i Hercegovini, kod Tužilaštva Bosne i Hercegovine preko 10%, preko 10%. Znači, statistički, kad je u pitanju procjena postojanja ili postojanja osnova sumnje i svega ostalog, jasno je o čemu se radi. Iz čega proizilazi podatak da je po jedan tužilac, znači po jednom tužiocu Bosne i Hercegovine postojalo zaduženje u prosjeku od 3 predmeta. Pazite, u toku godine dana 3 predmeta. A kod Republike Srpske 60. Zašto ovo čitam? Čitam zbog toga što nakon ovoga, kad ovo pročitam mogu da kažem javnosti da smo mi kao članovi Parlamentarne skupštine BiH, bez obzira na to da li smo na vlasti ili u opoziciji i da li smo glasali za ili protiv budžeta, sa stanovišta onoga što je naša zakonska obaveza, a to je stvaranje materijalnih uslova, zakoni već od ranije postoje procesni, za efikasan rad sudova i tužilaštava na nivou Bosne i Hercegovine učinili više mnogo nego bilo ko drugi, ali nažalost to ne prate rezultati njihovog rada. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispravka krivog navoda, izvinjavam se. 23 Gospodin Mario Karamatić. Izvinjavam se gospodine Rodiću, nisam vidio.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa ja sam očekivao da će se kolega Čolak javiti za raspravu, pošto je to njegovo područje, međutim pošto ni ja ne mogu preći preko očitog krivog navoda koji je uvaženi kolega Genjac iznio, znači da sudstvo, tj. VSTV da imenuje suce sukladno po struci ovim, onim i da nema nacionalne ugrozbe. Očito je se ta priča odnosila na imenovanje sudaca u Čitluku gdje od 5 sudaca VSTV imenovao samo jednog Hrvata, prvorangiranog, a nakon toga preskakao koliko god treba dok je imenovao još jednog Srbina i tri Bošnjaka. I ako nema tendencioznog, nacionalnog imenovanja, ukoliko mi gospodin Genjac može navesti jednu općinu u Bosni i Hercegovini koja ima preko 90% po popisu stanovništva i '91. i 2013. bošnjačkog stanovništva gdje je samo jedan sudac Bošnjak, a da su četri Srbina ili Hrvata ja povlačim apsolutno sve što sam rekao. Naravno da ih ne može navesti jer ta općina ne postoji. Uvijek se preko leđa Hrvata lomi u, i u Federaciji i u Republici Srpskoj, u Federaciji naravno i preko leđa Srba, u Republici Srpskoj preko leđa Hrvata i Bošnjaka, ali uvijek preko leđa Hrvata i ukoliko su hrvatski zastupnici predložili amandmane gospodine Genjac, Vi ste odavno u Parlamentu, to su vrlo ozbiljni ljudi koji tamo rade i oni ne pričaju napamet i imali su podatke i imali su to studiozno i ne radi se tu samo o Čitluku. Sličan je slučaj i u Žepču i tako dalje, i tako dalje, ali ako uđemo u dublju raspravu, ja očekujem od uvaženog kolege Čolaka, čija je to struka, da se on obrati da ja ne bih iznosio ad hoc ocjene za koje nisam pripremljen, al' uglavnom, činjenica jest još uvijek nije pravomoćno imenovanje, jer VSTV ko fol nema vremena da raspravi o tom, da je u većinskoj hrvatskoj općini od 5 sudaca samo jedan Hrvat i ja molim evo primjer bilo koje većinski bošnjačke općine gdje ima samo jedan sudac Bošnjak, a znam da ga nema. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Karamatiću. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, koliko vidim, a evo niko od delegata to nije spomenuo, mi opet nemamo ispred Visokog sudskog i tužilačkog savjeta prvog čovjeka tog Savjeta, pa bi možda nešto i čuli, a s druge strane to je za mene i uvažavanje ovog visokog Doma i kada se raspravlja o ovakvom Izvještaju onda makar ono što može da učini Visoki sudski i tužilački savjet da bude reprezentativno predstavljen ovdje i da nam objasni eventualno ono što su nedoumice. S druge strane, činjenica je da mi godinama raspravljamo o ovim izvještajima i to jeste u skladu sa Zakonom o visokom i sudskom i tužilačkom savjetu, a činjenica je također da je ovaj Dom donosio čitav niz zaključaka povodom ovakvih izvještaja i ako analiziramo sami svoje izvještaje vidimo da nismo daleko otišli i da na kraju krajeva ovo je Izvještaj koji je zbir statističkih podataka i kada bi se bavili samo tim Izvještajem onda bismo rekli, ovo što je govorio Ognjen Tadić, rekli bismo šta su činjenice i šta je to kada pogledamo u okviru čitavog sistema. Međutim, ono što je za mene vrlo bitno i imam osjećaj da se često ponašamo kao noj kad stavi glavu u pijesak pa ne vidi ništa šta se dešava oko njega, svi mi, i hoću da vjerujem ovdje, nas 15 i Parlamentarna skupština Bosne i 24 Hercegovine, sigurno ćemo se zalagati i puna su nam usta i nezavisnosti pravosuđa i svega onoga što predstavlja podjela vlasti u savremenim političkim sistemima, ali nisam siguran da je to tako i sigurno čitav niz činjenica može to da potvrdi. S druge strane, za mene je vrlo bitno povjerenje u pravosuđe, kao jedan od stuba vlasti u Bosni i Hercegovini i da građani imaju povjerenje u pravosuđe, onda ne bismo vjerovatno na ovakav način ni diskutovali. Možemo mi da se slažemo, možemo da se ne slažemo, ali činjenica je da mi imamo problem. Problem je jedne, s jedne strane i do nas koliko smo spremni da mijenjamo zakone u okviru pravosuđa, a s druge strane, problem je i što postoje objektivne okolnosti koje to i ne dozvoljavaju. A ja ću vas podsjetiti, evo neka ovo bude neka, objektivan pogled na stanje pravosuđa u kojem se nalazimo i vjerovatno, pošto je ovo tačka koja dolazi, ali evo ja ću se poslužiti Izvještajem Evropske komisije za 2015. godinu, odnosno '16. godinu kada je u pitanju vladavina prava i funkcionisanje pravosuđa, gdje kaže - pravosudni sistem Bosne i Hercegovine dostigao je određeni nivo pripremljenosti. Ali ono što je ključno, nije usvojen akcioni plan za provedbu Strategije za reformu sektora pravde za period 2014.–'18. a već je '17. I drugo, Ministarska konferencija koja uključuje ministre pravde na svim nivoima, predstavnike Pravosudne komisije Brčko i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, odgovorna je za nadgledanje provođenja Strategije za reformu sektora pravde. Konferencija je sazvana u martu, ali još uvijek nije usvojila ni svoj poslovnik, što je preduslov za uspostavljanje tehničkih struktura itd. itd. Ja ne bih dalje na ovu temu, mislim da ovo govori o svemu, o spremnosti da se uhvatimo u koštac sa ovim ozbiljnim problemima, i ovdje nije samo ko je za, ko je protiv nego ko je opredeljen da stvarno stvaramo sistem u kojem vidimo šta su objektivni problemi i da te probleme pokušamo da riješimo unutar Bosne i Hercegovine, svojim snagama i svojim poverenjem, a sve drugo je za mene nebitno. Hvala vam.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Halid Genjac, ispravke krivog navoda, izvinjavam se maloprije nisam na vrijeme vidio Vašu prijavu, pa ...
Samo da pojasnim, upravo zato što i ja smatram da se radi o vrlo ozbiljnim i iskusnim ljudima u Europskom parlamentu, nisam očekivao ovakav tretman pravosuđa Bosne i Hercegovine unutar Europskog parlamenta i na ovaj način, jer nije primjereno jednostavno. Druga stvar, ovaj, upravo smo se složili da o ovom pitanju ne može se govoriti fregmentirano, i na način da se uzme samo jedan detalj, jer Sud u Čitluku je samo jedan fregment, kao što je bezbroj sudova gdje ima nezadovoljenih zahtjeva oko nacionalne strukture. Ali Sud u Čitluku je dio jedne kantonalne cjeline koja se opet sagledava u cijelosti, pa dio federalne, entitetske, pa dio državne i tako dalje, o čemu smo mi dobili odgovore u jednom pitanju poslaničkom, delegatskom, gdje to detaljno objašnjeno. Dakle, upravo se slažemo o tome da se ne može govoriti o pravosuđu na način da se uzme jedan fragment iz vizure nekoga kako to njemu se izgleda, nego treba biti vrlo osjetljiv, oprezan i sagledavati cijelinu. Zahvaljujem. 25
Hvala gospodine Genjac. Riječ ima gospodin Bariša Čolak. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Poštovane kolegice i kolege, cijenjeni gosti, evo ja također želim nekoliko riječi reći o Izvješću o radu Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća za 2015. godinu. Mnogo je toga kazano i ja mislim da mi kao ovaj visoki Dom trebamo voditi računa i birati riječi kad govorimo o bilo kojoj instituciji, a rekao bih posebno kad je riječ o pravosuđu. I nije sigurno za sve ono što nije dobro u našem pravosuđu isključivi krivac Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće. Ali ja bih rekao da u jednom velikom postotku jeste. Ni mi nismo na visini zadaće kad je riječ o izmjenama, dopunama zakona, mislim i na izvršnu i na zakonodavnu vlast, jer ima se tu itekako što popraviti. Međutim, Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće je tijelo koje je uspostavljeno zapravo da uspostavi neovisno, nepristrano i profesionalno pravosuđe. To je, kako to kaže i cijenjeni predsjednik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća u svojoj uvodnoj riječi, misija Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. E sad, jesmo li dosegli i koliko smo dobacili kad je u pitanju i neovisnost, i nepristranost i profesionalnost, na kraju krajeva, i odgovornost. A sve to, da bismo imali jednakost građana pred zakonom, da bismo imali jednak pristup pravde, pravdi u Bosni i Hercegovini, i ovdje je najvećim dijelom kroz raspravu cijenjeni kolega govorilo se o ratnim zločinima, procesuiranju ratnih zločina. S druge strane bilo je i primjedbi kako možda i nije trebalo biti sastavni dio ovog Izvješća šta radi Tužiteljstvo ili šta radi Sud. Po mom sudu, treba se to svakako naći u ovom Izvješću, jer upravo je, kažem, i Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće tijelo koje je isključivo ima dakle, ima ovlast, uspostavu neovisnog, profesionalnog sudstva. Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće imenuje i suce i tužitelje, i predsjednike sudova, i glavne tužitelje i njihove zamjenike, i suce porotnike, da ne nabrajam sve to lijepo piše i ima isto tako vrlo veliku odgovornost kad je riječ o imenovanju i kad su i kad je riječ o nacionalnoj zastupljenosti. Nemojmo to gubiti iz vida, jer naprosto mi živimo u takvoj državi, to je vrlo jedno osjetljivo pitanje i kad je riječ o toj zastupljenosti u izvršnoj vlasti, kad je riječ o zastupljenosti u zakonodavnoj vlasti, prema tome isto to vrijedi i za sudbenu vlast. I bez obzira što mene netko pokušava uvjeriti iz Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća kako je evo temeljem dosadašnjeg rada, i ovaj, onog što su imali u vidu kod imenovanja prije, ovaj, i u nekakvom prethodnom razdoblju da se striktno, kako kaže u tom odgovoru koji sam ja dobio, poštuje nacionalna struktura, nažalost tome nije tako, tome sigurno nije tako i to me nitko ne može uvjeriti. Ali hajdemo sad, mislim da nije ni red, ovaj, danas se vraćati na nekakve pojedinačne slučajeve, nego da vidimo što to mi svi zajedno možemo napraviti i što Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće može napraviti da sutra bude bolje, ja mislim da u tom pravcu treba raspravljati. Generalno, kad gledamo Izvješće i kad ga pročitamo vjerujte, ne znam, ja barem mislim ako bi to neko čitao sa strane, ko ne zna naše prilike i ko ne zna kakvo je povjerenje i kakva je percepcija javnosti i naše provosuđe, rekao bi, pa čujte niste vi baš tako loši. Ima možda u našim državama, kad bi netko sa strane promatrao, ovaj, isto tako problema u pravosuđu. Međutim, ogromni su problemi u pravosuđu i nemojmo zatvarati oči pred tome, pri tim problemima, nego dajmo u narednom razdoblju svi truda da se to promijeni. I jeste po mom sudu najveći problem kad je barem riječ o državnom pravosuđu, odnosno o Sudu i Tužiteljstvu evo ili odnosno pravosuđu na državnoj razini, mislim da je najveći problem Tužiteljstvo Bosne i Hercegovine. To govorim argumentirano, ne govorim napamet, budite 26 sigurni. Ima naravno problema i kad je riječ o Sudu Bosne i Hercegovine, a Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće je neke stvari i unaprijedilo, posebno u posljednje vrijeme kada se tiče imenovanja, ali po mom sudu to nije ni iz bliza dovoljno. Mi znamo da je u ranijem periodu imenovanje pa više manje bilo, i ovisilo od toga kako je neko odgovorio na pitanja, odnosno kako je na tom intervjuu se postavio, a možda manje se davala pozornost tome šta je netko napravio u prethodnom razdoblju ko je već bio, je li, a napreduje u pravosuđu, kakvi su njegovi razultati rada i tako dalje, i tako dalje. Stoga, ja mislim da ćemo mi morati, svjesni svoje odgovornosti u narednom razdoblju mijenjati i Zakon o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, mijenjati Zakon o sudu Bosne i Hercegovine, odnosno, donijeti Zakon o sudovima Bosne i Hecegovine, jer po mom sudu, nije dobro da u okviru Suda Bosne i Hercegovine postoji i Apelacijsko odjeljenje, mislim da treba uspostaviti jedan poseban, neovisan sud koji će postupati po žalbama na odluke Suda Bosne i Hercegovine. Ja mislim da u tom pravcu trebamo raditi, da treba promijeniti i Zakon o Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine, i jednostavno vidjeti gdje su ta uska grla, gdje su problemi, a posebno kad je riječ, još ću se samo sa rečenicom ili dvije vratiti na ratne zločine. Zašto se vraćam? Naime, to pitanje je zaista, ovaj, jako problematizirano u našoj javnosti i mislim da je s pravom problematizirano. Naime, Strategija, koja je donesena, za rješavanje pitanja ratnih zločina 2008. godine nije provedena. Prvih 7 godina je trebalo riješiti najsloženije i najteže predmete, a ostalih 15 godina one koji su manje složeni. I tu se pojavilo zaista strašno veliki problemi. I ovakvim postupanjem, još jedanput ću se vratiti na Tužiteljstvo, ja mislim da mi, da se time ne doprinosi niti uspostavi nužnog povjerenja, ni pomirenja na našim prostorima, ja mislim da to ne doprinosi ni unutarnjoj koheziji Bosne i Hercegovine, a najmanje našem napretku ka europskim, pa i euroatlanskim integracijama. Ja evo, želim vjerovati i želim biti optimista da ćemo svi dati napora da stvari mijenjamo. Ja mislim da nemamo baš previše, previše vremena i da bi trebalo jednostavno u ovom legislativnom smislu napraviti značajne iskorake, a u svakom slučaju i kroz ove zakone promovirati i princip odgovornosti. Svako treba odgovarati i mi odgovaramo na izborima, dakle, mislim na zakonodavnu vlast, izvršna vlast odgovara nama, mora i pravosuđe biti odgovorno i odgovarati nekome. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Mario Karamatić.
Što je onaj govorio ženi, kaže vjeruješ li ti mene ili svojim očima? Ko i ja, moram ponovo replicirati uvaženom kolegi Genjcu, ja se slažem da je Čitluk samo jedan fragment u cijeloj ovoj slici, i Žepče je jedan fragment i to što nijedan nositelj sudske ili tužiteljske vlasti u Bosni i Hercegovini nije iz reda Hrvata, nego su ih polako preuzeli ostali i to je samo jedan fragment, međutim minus i minus ne daju plus i ti fragmenti ubiše uvaženi kolega Genjac, a tog fragmenta nema u Visokom, u Kalesiji, u Cazinu, tog fragmenta ne postoji kad je riječ o vašem narodu, ta fragmentacija se pojavljuje samo kada se radi o Hrvatima. Ja evo apeliram, nastavno na ovo što je uvaženi kolega Čolak rekao, da se počnemo pridržavati tog, da počnemo te stvari ispravljati, da, da tih fragmenata ima sve manje i manje, i da počnemo ovu zemlju graditi na vladavini prava i vladavini zakona, a ne lomljenjem nečije kičme kako bi drugom bilo dobro. Hvala. 27
Hvala lijepo. Gospodin Darko Babalj.
Evo sve da vas pozdravim. Meni je drago da se otvorila neka diskusija i neka rasprava i iz uvažavanja prema pravnicima koji itekako poznaju ovu materiju, a tiče se Sudskog i tužilačkog vijeća i slušajući sve uvažene kolege danas, slušao sam ih isto i prošle godine, i pretprošle godine, i one tamo godine, i one tamo godine, ovo je meni šesta godina ovdje i šesti izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i niko ništa tu nije promijenio, samo se akteri malo, malo se akteri mijenjaju, ali uglavnom i većina aktera ostaje istih i uvijek istu priču pričamo. Da li ja imam pravo bilo šta govoriti o ovome, pa evo 'ajd da kažem, čovjek, razlog zbog čega želim pričati o nekih 25.000 ljudi koje je glasalo za mene i očekuju da nešto kažem po svakom pitanju, ali nisam ja stručan za ovo pitanje. Ja samo mogu ući laički u analizu kako funkcioniše Visoko i sudsko tužilačko vijeće. I onda dođem da zaključka da ljudi koji sjede u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću su ljudi koje je izabrao, pa tužioci, pa sudovi, pa Boga mi Parlamentarna skupština, pa Boga mi Vijeće ministara, pa onda mogu uporediti ovo što je gospodin Tadić govorio, da napravim neku uporedbu s nečim, pa vidim da je to katastrofa, mogu slušati svoje kolege pa da vidim šta mi se sviđa, šta mi se ne sviđa. Mogu sad i ja pričati evo 8 minuta moje diskusije nisu uvijek duge, ali mogu pričati 8 minuta o ratnim zločinima koji su se desili nad Srbima u Gradu Sarajevu, u gradu u kojem sam se ja rodio, mogu vam spominjati imena, mogu vam reći prijave, dojave da to ništa nije, ali to je ono što se ponavlja već 20 godina. Ja sam se umorio od tog ponavljanja i molim se Bogu da će svaki zločinac odgovarati za djelo, za ono koje je uradio. E, onda ću pričati o principijelnosti. I naravno da će se neke kolege vjerovatno malo naljutiti što ću ovo reći. Međutim mi se ovdje igramo politike, igramo politike. Gospodin Karamatić „udruženi zločinački poduhvat“, vješto on to sve govori, on zna da tu ima imunitet, da to ovo, da to ono, međutim, nismo principijelni. Kako mi možemo uticati na VSTV, mi kako možemo? Možemo u izmjenama dopuna zakona, Suda i Tužilaštva izmjena i dopuna zakona, i znate šta? Ja sam to uradio prije 4 godine. Kakvih sam poslije toga problema im'o, ne bih volio da ih niko ima ovdje od vas. Ali sam principijelan, jer ti isti sudije i ti isti tužioci i VSTV traži povećanje nečega za šta ja moram dići ruku. Ja sam bio na Komisiji uzdržan, i danas sam bio uzdržan i to nije prošlo. Možda ću se sledeći put priključiti svojim kolegama pa ću biti protiv. A gospodin Karamatić je pričao o tim stvarima uz uvažavanje Vas, a Vi ste gospodine Karamatiću bili zato da ovi isti ljudi o kojim sad pričate dobiju neke naknade. E sad se vraćamo na ovo sad, pa se vraćamo na ono maloprije. Kako neko, po Vašem mišljenju, ko je udruženi zločinački poduhvat, ko je ovo, ko je ovo, ko je ovo, samo prije pola sata ste bili za to da im se dignu neke naknade za nešto. Nije korektno, jer to nije principijelna politika. Odnosno, dolazimo do zaključka da u principu dosta nas ovdje ili evo da kažem većina, onako političi, i to je moje pravo da ja to kažem, političi. Jer iz svega ovoga, i ove zabrinutosti, i ovih gestikulacija, izraza lica, teškog stanja u državi u Bosni i Hercegovini, nezadovoljstvom Suda, Tužilaštva, nezadovljstvom Visokog sudskog tužilačkog vijeća smo mi zabrinuti, kad zatvorimo ova vrata, odnosno kad izađemo mi ćemo opet biti zabrinuti sledeće godine u februaru mjesecu. Nije korektno prema građanima Bosne i Hercegovine, jer mi i jesmo ti koji politikom se bavimo i političimo. Svakog kolegu ovdje koga ja cijenim i koje mu zvanje, evo da kažem, pravnik sa ovim i ovim i ovim, a javilo vas se jedan, dva, tri, 28 četri, pet molim da sledeću godinu, odnosno ovu koja je pred nama iskoristite i da sve ono što ste ovdje rekli predložite ovdje nama, jer je to rekla i kolege Bošnjaci, i kolege Hrvati i kolege Srbi, svi su to rekli, pa sjedite gospodo pravnici i ovi ljudi iz Ustavnopravne komisije i odavde, i odande, evo ja to ne znam, i de nam nešto napišite kako ćemo mi glasati kao delegati da sutar bude bolje i funkcionalnije VSTV, Tužilaštvo i Sud. U protivnom, bojim se da se zamaramo, vjerujte evo već pola sata i sad samo zavisi kako je ko raspoložen i kako vidi ko svoju funkciju, to su, sad ću i ja reći, tešku kvalifikaciju, a ne bolje da ne kažem tešku kvalifikaciju, mislim da su to priče koje će samo ostati zabilježene negdje tamo i u našim glavama još možda jedno 5 minuta, jer ćemo onda ovo sve dalje završavati puno efikasnije. Hvala.
Predsjedatelj Softić ima riječ.
Dame i gospodo, uvaženi delegati, poštovani gosti. Nisam se planirao javiti da diskutujem o ovoj tački dnevnog reda, pogotovo razlog više za to je što sam o ovoj temi govorio na Ustavnopravnoj komisiji koja je imala jednu zaista obimnu i široku raspravu o ovom Izvještaju, ono što sam tada primijetio i što želim samo u jednoj rečinici ovdje kazati, jeste to da zaista postoje dosta široke i čini mi se opravdane primjedbe javnosti na proces imenovanja sudija i tužilaca od strane Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. S obzirom da sam imao i neka lična iskustva o ovoj čitavoj temi, ja sam upravo zbog tog razloga i odustao danas da govorim ovdje javno o tome, ali sam o tome vrlo podrobno i jasno govorio na Ustavnopravnoj komisiji i mislim da Visoko sudsko i tužilačko vijeće mora povesti više računa o toj činjenici. O činjenici, recimo, da u džravno Tužilaštvo ne prolaze ljudi koji nemaju nikakvo tužilačko iskustvo, da prolaze pripravnici itd. to su po meni nedopustive stvari i Sud BiH, Tužilaštvo BiH, pa ako hoćete i učešće i rad u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i trebala bi biti mjesta rezervisana za najbolje pravne stručnjake ove zemlje i da to bude vrhunac nečije političke, ne mislim političke, nego profesionalne karijere. Ja nisam pogotovu očekivao, niti imao namjeru da danas budem advokat Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ovdje na ovoj sjednici s obzirom na ove moje stavove, ali sam se iz tog razloga upravo javio. Ja ne mislim da Visoko sudsko i tužilačko vijeće i pravosuđe općenito u ovoj zemlji, kao jedan stub vlasti, se puno razlikuje od ova druga dva stuba vlasti od zakonodavne i izvršne. Imamo, dakle, ozbiljnih problema u radu pravosudnih institucija, pogotovu kad su u pitanju državne institucije, ali ne mislim da je tu neka prevelika razlika u odnosu na cjelokupno stanje u društvu i u odnosu na sve ono što mi kao drštvo preživljavamo u smislu određenih aktivnosti na izgradnji države, o uspostavi međunacionalnih odnosa i svega ostalog. Prvenstveni razlog zbog čega sam se javio za ovu raspravu jeste diskusija mog kolege, gospodina Karamatića, koji je ovdje, naravno, kao delegat i kao neko ko je zaštićen imunitetom za ono što govori i koji je vrlo često intriganta u svojim stavovima i nastupima koje ima ovdje, ipak čini mi se danas prešao crvenu liniju i za predstavnike pravosuđa, odnosno Tužilaštva i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća je izrekao jednu kvalifikaciju koja je zaista preteška i zbog koje bi ga ja molio da se ovdje na neki način ogradi od nje, jer ja kao neko ko predsjedava ovom današnjom sjednicom mislim da ima razlogada se od toga na neki način distanciramo. Vi ste naime kazali, ako se ne varam ovdje, da je, da su predstavnici 29 Tužilaštva, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća udruženi, udružena zločinačka organizacija. Ja mislim da to zaista ovom Domu ne pristaje i ne priliči, mislim da nema potrebe da idemo tako daleko. Imamo naravno svi kritike na ovo o čemu raspravljamo u formi izvještaja, evo otvorili smo jednu, čini mi se, dosta i sadržajnu raspravu o ovom pitanju, ali mislim da je ovo malo preteška kvalifikacija i ja vas pozivam da u tom smislu na neki način reterirate svoj stav i da ne ostane mrlja na ovoj današnjoj sjednici sa ovako teškim kvalifikacijama. Hvala lijepo.
Evo riječ ima gospodin Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, evo i na Vašem upozorenju i slažem se da je preteška kvalifikacija, malo sam to izrekao na način kako sam izrekao, rekao sam već da mi imamo stvarno vrhunskih pravnika i definitivno se ne odnosi na sve i imam evo još dvi minute i trideset sekundi, ispričaću vam jednu priču. Prošle godine Sud u Mostaru, znači čovjek je tužio čovika zato što je napravio put preko svoje njive, al' ovaj ga je htio koristiti i to je završilo na Sudu. I sad taj čovjek koji je bio apsolutno u pravu, Sud presudio da je u pravu, dobije to na Sudu, međutim ostalo je nekih 300, 400 maraka koje je ono morao platiti za sudske troškove. Gospodin je u međuvremenu umro, ostala udovica sa djecom, djeca su u međuvremenu ... i s godišnjom kamatom od 12% klap, klap, klap, klap oni su podigli da je to nekih par tisuća maraka sudskih troškova koje trebaju platiti, ta gospođa koja je bila u pravu, koja je imala put svojoj kući preko svoje zemlje. I tih par tisuća maraka uvaženi djelatnici Suda su stavili na oglasnoj ploči u Sudu i to je informiralo javnost. Tu gospođu su s djecom izbacili iz njene kuće prije nekoliko mjeseci, djelatnica Suda je kupila na javnoj dražbi, koja je takođe bila objavljena na oglasnoj ploči u Sudu za koju ova žena nije imala pojma, njenu kuću za 20 tisuća maraka za sudski spor u komu je žena bila u pravu. Znači, to je naš Sud, e sad vi to kvalificirajte kako hoćete, a kažem nisam mislio na sve suce, sve tužitelje, ali znači to je kako radi naš Sud. Znači, dobiješ u procesu, propiše ti par sto maraka da trebaš platiti sudskih troškova, obračunajuti zatezne kamate, objave to na oglasnoj ploči u Sudu, uzmu ti kuću, djelatnik Suda je kupi na dražbi i izbace te na ulicu, to je naše sudstvo. Hvala.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih, ovdje je prisutna potpredsjednica Visokog sudskog i tužilačkog vijeća gospođa Jadranka Lokmić-Misirača, ukoliko želite nakon ove rasprave eventualno neku, neki odgovor, rasprava. Ništa, ok. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2015. godinu.
nije uključen mikrofon 30
Recite gospodine Noviću.
nije uključen mikrofon
Usvajamo, usvajamo Izvještaj, ja sam ....
nije uključen mikrofon
Ne znam šta radi drugi dom, mi usvajamo ovdje. Možete glasati za. Dakle, prisutno je 14 delegata – za je bilo 3, 9 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH
nije uključen mikrofon
Vi ste, dobro ponovićemo glasanje na zahtjev gospodina Novića. Niste stigli od rasrpave da glasate, je li tako? Dobro. Hvala lijepo. Pristuno 14 delegata – za 3, 10 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH – 3 za, 5 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – bez glasova za, 5 protiv, bez suzdržanih glasova. Ne postoji opća većina, te stoga konstatiram da Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2015. godinu nije usvojen. Treba da se izjasnimo i o prijedlogu zaključka Ustavnopravne komisije Doma naroda, ako treba još jednom da ga pročitamo, da znate o čemu se radi, dakle: Komisija predlaže Domu naroda da zaduži Vijeće ministara BiH da u parlamentarnu proceduru uputi prijedloge potrebnih izmjena i dopuna relevantnih zakona ili novi zakon kojim bi se na odgovarajući način reguliralo pitanje neophodnosti objavljivanja podataka o imovinskim kartonima nosilaca sudijskih i tužilačkih funkcija u pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini. Pristupićemo glasanju u vezi sa ovim zaključkom. Pristutno je 14 delegata – za je 13, bez glasova protiv i 1 suzdržan glas. Federacija BiH – 8 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan glasa. Republika Srpska – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je zaključak Ustavnopravne komisije usvojen. 31 Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, materijal broj: 01,02,03,08/11-05-1-2880/16 od 23.11.2016. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH, Komisija je razmatrala Izvještaj te je usvojila sljedeće zaključke: 1. Zajednička komisija za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH sugerira domovima Parlamentarne skupštine BiH da u dnevne redove prvih sljedećih sjednica uvrste Izvještaj o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. 2. Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH i Direkcije za evropske integracije da što hitnije pristupe izradi akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. 3. Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traže od Vijeća ministara BiH da kontinuirano izvještavaju domove Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa ispunjavanjem obaveza iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Predstavnički dom je na 40. sjednici, održanoj 29.12.2016. godine usvojio Izvještaj i zaključke iz Mišljenja Zajedničke komisije za evropske integracije. Riječ dajem izvjestiocu Zajedničke komisije za evropske integracije na sjednici Doma naroda. Imamo li izvjestioca, da li želi da se obrati? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju, srdačan pozdrav svima. Evo vidimo da vodimo raspravu o svim pitanjima, evo ja sam danas odlučio, onaj, ne a la kart, ali evo da ovu svoju energiju i koncentraciju fokusiram na ovo pitanje, pa evo pokušaću objasniti zašto. Nekoliko je razloga, prvi je zato što je ovo Godišnje izvješće Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine i ja neću komentirati ocjene koje su ljudi u Evropskoj komisiji dali o stanju i napretku u Bosni i Hercegovini, oni imaju metodologiju, ne samo za Bosnu i Hercegovini nego za sve zemlje i oni jednostavno skeniraju stanje u svakoj zemlji, ako pratite u kontinuitetu izvješća i posložite ih jedno do drugoga vidjećete da imamo jedan precizan rendgenski snimak stvarnih odnosa u svim oblastima života u Bosni i Hercegovini. Šta je, šta su polazišta te metodologije? Znači, jeste ukupan napredak za svaku ..., ukupan napredak zemlje i njena spremnost za integriranje i ocjene su, ovaj, takve kakve 32 jesu. Međutim, o čem se ovdje radi? Ovdje se radi o činjenici, dakle, da evo naša Zajednička komisija čije ste zaključke Vi sada pročitali, jeste podijelila zadaće Vijeću ministara i to je u redu, al' nije podijelila nama. Mislim da je minimalno jedan zaključak Zajedničkog povjerenstva trebao se odnositi na odgovornost Parlamentarne skupštine BiH prvo na usklađivanju propisa, jer mi smo ti koji usklađujemo propise, a to je jedna od temeljnih zadaća na tom putu. A ni to nije ono što, što me motiviralo toliko da se javim koliko evo nadzorna uloga Parlamenta koju smo mi potpuno sebi uskratili, sami sebi. Evo čuli smo oko ovog prethodnog dijela gdje niti donosimo propise, ja podržavam Vas gospodine Noviću, odma ... imaćete moju ruku da neke stvari mijenjamo u tom pravcu i da počnemo raspravljati, znači. Znači, prva stvar ovdje, znači na to skenirano stanje, na stvarno stanje po oblastima mi bi morali definirati šta je naša uloga, Parlamentarne skupštine, a ona je dakle da redovito to razmatramo, mijenjamo i usklađujemo propise i da vršimo jedan potpuni uvid zbog javnosti o stvarnom stanju Bosne i Hercegovine i njenog napretka ka EU. A šta se ustvari dešava, evo ja ću kratko, prvu ću samo kroz ove ocjene, ne da ih dovodim u pitanje, nego da ilustriramo. Znači, Bosna i Hercegovina je ostvarila određeni pomak i rezultate po nekoliko ključnih pitanja i to nije sporno, to su znamo o koordinaciji, Mehanizam koordinacije, adaptacija SSP-a, usvajanje Strategije u sektoru transporta, rezultati popisa, Zakon o diskriminaciji i to je, tosu činjenice i to trebamo pozdaviti i pohvaliti, ali se kaže da uglavnom nije povećala svoju vlastitu spremnost za članstvo. Pa kako će povećati vlastitu spremnost za članstvo kad oni koji sebe nazivaju i pretendiraju da budu ključni akteri u ovoj zemlji il' njihov najveći broj, govori više o tome da nije moguć razlaz u Bosni i Hercegovini mirnim putem nego ratom. Dok pričamo o odgovorima na upitnike, to je dominantno o javno okruženje i način na koji se komunicira u Bosni i Hercegovini od onih koji su potpisali evropski put i rekli da preuzimaju odogovornost na tom putu. Znači, to je jedna stvar. Druga stvar o kojoj želim reći, znači koja su to nerješena najvažnija pitanja. Gdje su nam cjelodržavne strategije, kad je u pitanju poljoprivreda, energetika, zaštita okoliša, evo sve nas pitam? Najveći mogući prostor za pokretanje resursa ove zemlje je u ovim oblastima. Znači, o pravosuđu smo malopren govorili, ne bih ponavljao. Šta nam je sa reformom javne uprave, jesmo li tu na tragu evropskih kriterija ili na tragu zahtjeva za potpunu političku kontrolu i na tom vrlo važnom, da ne kažem ključnom oblasti? Šta je sa presudom Sjdić-Finci, šta je sa slobodom izražavanja, šta je sa javnim emiterima, šta je sa verbalnim i fizičkim napadima na novinare? Evo zaklinjemo se u evropski put, nismo u stanju regulirati naplatu za funkcioniranje, a da ne govorim o strukturalnoj reformi tog sustava koji može iznijeti ovu Reformsku agendu u narednim godinama i time se uopće ozbiljno ne bavimo. Šta je sa izborima u Mostaru, itd.? Šta je sa strategijom za pravdu, '17. je? Ali pogledajte, šta motivira ključne aktere u ovoj Reformskoj agendi, uz puno poštovanje integriteta i zalaganja od predsjedatelja Vijeća ministara i ovih ljudi, da se poznati u javnosti ko je posvećen ovom poslu. Ali isto tako da se prepoznati, dakle, da postoji strašna manipulacija sa Evropskom reformskom agendom. Pa vas pitam, koliko je ljudi zaposleno u javnom sektoru od kad smo usvojili Reformsku agendu, u elektroprivredama, telekomima? Pa nas pitam ovdje sviju, po kojim kriterijima su ti ljudi zaposleni, da li po kriterijima znanja, sposobnosti ili političkoj podobnosti, nepotizmu itd.? Samo postavljam kao pitanje, a kao i vi svi znam odgovor i znamo da se to pokriva Reformskom agendom. A znamo šta se paraleleno dešava i u kakvom su strukturalnom stanju financije u tim sektorima i u kojoj su mjeri pokrenuti resursi u tim sektorima, da se i mladi ljudi zapošljavaju, a vidimo koliki je u ovom Izvješću procenat nezaposlenih mladih ljudi, preko skoro 70%. Ispričavam se. 33 Znači, ali ono o čem takođe trebamo progovoriti jeste, znači, ekonomski kriteriji. Evo svi se govorimo, nije u stanju trenutno aktualni politički spektar u Bosni i Hercegovini posložiti konsenzusom oko najvažnijih pitanja Ustava, Izbornog zakona, da ne govorim o preustroju zemlje, pa ajmo se baviti kao ekonomijom da zadržimo ljude, a šta se tu dešava evo to su ocjene i preporuke. Znači, preporuke su unaprijediti kvalitete javnih financija kroz jačanje investicija koji idu u prilog rasta, bolje usmjeravanje socijalnih izdvajanja, te jačanje upravljanja dugom. Samo jedna stvar, a šta mi radimo sa zaduživanjem, koliko generacija zadužujemo i šta radimo sa tim dugom? Kaže – unaprijediti učinkovitost javnih investicija posebno vezano za infrastrukturna ulaganja. Mi smo ovdje imali obećanje vladajućih da će infrastruktura Koridor 5C, željeznička infrastruktura, zračna, riječna biti temelj pokretanja razvoja investicijskog ciklusa i zapošljavanja. Šta imamo na stolu? Imamo blokadu skoro 200 miliona eura samo na jugu zemlje. U realizaciji već odobrenih sredstava, izvršenih procedura ... a pričamo o Reformskoj agendi. Imali smo šest godina čekanje da pokrenemo radove na mostu Svilaj, šest godina izgubljenih. Pa ja neću, gospodo ja neću da sudjelujem na isti način u gubljenju tog vremena, ne kažem da sam bolji, ali neću da kažem da je to Reformska agenda i da smo na pravom putu, bar toliko mogu, bar toliko mugu. Znači, kako poboljšavamo ambijent za domaće i inozemne investicije, to je poslovno okruženje. Pa svi koji išta znaju, a svi puno znaju, znaju da je proces formalnog integriranja ... praćen najvećim turbo procesom dezintegriranja unutar Bosne i Hercegovine i onemogućavanja stvaranja jednog realnog ambijenta za investicije. A da ne govorim o obrazovanju, da ne govorimo o usavršavanju i samo još jedan podatak, znači zemlja smo sa daleko najmanjim postotkom izdvajanja ne samo za znanost, za obrazovanje, ne samo u regiji, među možda, možda u svijetu. I kako ćemo, kako ćemo, ovaj, biti kompetetivni, kako će ta mladost nastupati na širem tržištu i kako će se boriti za egzistenciju i zasnivanje obitelji. Znači, neću više o ovim ocjenama. Želio bi nas pozvati, dakle, da kao i o ovom prethodnom pitanju preuzmemo aktivniju ulogu kao Parlament, da ne jednom godišnje, nego jednom mjesečno pretimo dinamiku i sadržaj ostvarivanja preuzetih obveza. Proces usklađivanja zakona, pa je li moguće da godinu i nešto ne možemo usvojiti poslovnik o radu ovog odbora, pa je li moguće evo, pitam nas i da šutimo svi na to. Stvarno, mislim evo to je naša obaveza, obveza Parlamenta. Ali ja to mogu razumjeti, mogu razumjeti i zašto. Zato što u ovoj zemlji možete voditi politiku, preuzimati instrumente i moć, a ne polagati račun rezultatima i kredibilitetu, nego eliminacijom onih koji ne prihvaćaju ta pravila igre i koji jednostavno odustaju od ove zemlje, nažalost odlaze, odlaze i tako otvaraju prostor onima koji su ukalkulirani u onu stopu glasača bilo putem onih koji su ovisni od ovakve vlasti egzistencijalno i tako to iz ciklusa u ciklus 20 i nešto godina funkcionira, a stanje je, stanje je sve teže. I ja ću se jasno odrediti, ja znam da mnogi kalkuliraju sa budućnošću Evrope, da je to legitimno pitanje nakon Bregzita, nakon pobjede Trampa u Americi, nakon agresije, evo ovih dana, na istoku, ponovo na određene zemlje u susjedstvu, ovaj, Rusije, nakon terorizma, nakon ovog migracijskog eksplozivnog elementa u čitavom svijetu, to je jučer predsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk rekao jasno, ta vrhunska četiri izazova s kojim se susreće Evropa. Ali ja mislim da mi kao odgovorni ljudi ne smijemo pristati, jesmo mi prostor za potkusurivanje, nažalost, kroz povijest stalno bio, ali ne smijemo bar pristati na toliku mjeru tog potkusurivanja, daj da jedan minimum zajedničkog digniteta i dostojanstva izgrdimo. A moći ćemo ga samo izgraditi, ja sam, i time ću zaključiti, samo kao, ako kao zakonodavci preuzmemo svoj dio odgovornosti, prepoznamo iskrenu mogućnost i spremnost Evrope bez obzira na te sve probleme s kojima se ona susreće, da nas primi u zajednicu slobodnih zemalja. Evropa je najuspješniji mirovni projekt, Evropa će preživjeti Bregzit, Evropa će se 34 presložiti i nemojmo dijeliti lekcije Evropskom parlamentu odavde, a nismo u stanju donijeti poslovnik.
Vrijeme gospodine Raguž.
Zar sam prekoračio gospodine.
2 minuta.
Molim
2 minuta.
A vrijedilo je ovo čuti.
Vrijedilo je, zato smo Vas i pustili.
Hvala.
Nekste nam nagovorili, hvala lijepo. Gospodin Nebojša Radmanović, ima riječ.
Ja mislim dame i gospodo da o EU uvijek vrijedi razgovarati. I podsjetiću vas sve, godinama je EU inspiracija za razne govornike na raznim mjestima, čini mi se da danas to nije tako i utoliko podržavam gospodina Raguža, iako sa brojnim njegovim ocjenama nisam saglasan, ali u ovakvom pristupu i raspravi o ovome. Zahvaljujem tu i predsjedavajućem Savjeta ministara koji je jedan od rijetkih, uz gospođu ministarku, iz svog Kabineta koji je sačekao i ovu tačku, što mislim daje žalosno za Bosnu i Hercegovinu i za rad ovog Parlamenta i za Savjet ministara. Mislim i zato sam se i javio da kažem, da smo sami krivi što je ovakva uloga i Parlamenta i Savjeta ministara i drugih organa u Bosni i Hercegovini prema EU. Doveli smo sami sebe do toga da vodimo raspravu samo i isključivo o onome što su nam birokrate iz Evropske komisije napisale. Evropska unija je mnogo vića i šira tema nego ovo što piše ovdje i o tome trebaju razni novio u Bosni i Hercegovini da govore. Naravno, mislim da prvenstveno o tome Predsjedništvo BiH, koje vodi spoljnu politiku, mora da govori i da nam kaže i svima nama ostalima gdje se mi sada nalazimo u odnosu prema EU. Tačno je da smo godinama vikali EU je naj, naj, naj, kao što je rekao gospodin Raguž, u niz stvari i tako je i ostalo, ali da li je tako i danas i u ovim drugim oblastima u koje smo se zaklinjali. Nije i mi moramo reći i ovdje i građanima u Bosni i Hercegovini da nije tako, da je EU u poslednje 35 dvije godine pokazala kako se krše ljudska prava, ona koju smo svi gledali kao bastion ljudskih prava, da ona koja se zalagala za protok kapitala, ljudi i ostalog počela da pravi ograde. I to je EU dame i gospodo za koju se mi nismo zalagali, mi se jesmo opredijelili za EU, sjećate se pohvala i do nekidan, svi to govorimo to je jedna od rijetkih stvari u koju se svi u Bosni i Hercegovini slažemo, idemo prema EU. Ali ja postavljam pitanje da li je i dalje tako, da li je i dalje tako poslije raznih poteza EU koji su se desili u poslednje vrijeme, pogotovo poslije jučerašnjeg govora predsjedavajućeg Evropskog savjeta, koji ja potpuno drugačije tumačim nego gospodin Raguž, ali evo da vas podsjetim da neke stvari. Godinama EU ima loš stav prema Turskoj, ja sam siguran da 50% građana u Bosni i Hercegovini ne slaže se s tim i ne može da se složi. Od prošle godine ili dvije godine, naime, ima negativan stav prema Rusiji, o tome se 30% građana Bosne i Hercegovine ne slaže. A juče nam je predsjednik Evropskog savjeta rekao da su svi na svijetu protiv EU, dakle sad i Sjedinjene Američke Države i Kina. Jel' mi idemo u takvu EU? Ja mislim da se mnogo toga promijenilo u EU da bismo mi mogli da hladno kažemo više nema alternative, a pričali smo to svi o tome. Naravno, nismo izmislili mi tu priču. Nije ovo što ja govorim prelazak u evroskeptike od evrooptimista, a bio sam to, mislim da sam i danas još uvijek, ali je upozorenje na jednu realnost i realno stanje je teško i mi o njemu moramo razgovarati. Zato sam se na zajedničkoj sjednici Komisije za evropske integracije zalagao da dođemo do jednog materijala koji je ocjena stanja odnosa i perspektiva EU. Molim vas ne možemo žmiriti da u polovini EU priča se o raspadu EU, a mi ništa o tome ne govorimo. Imali smo prilike da se i kod prethodne tačke osvrnemo na neke ocjene u tzv. Evropi o nama. Mislim da imaju pravo da daju ocjene o Bosni i Hercegovini, ali nemaju pravo da nam drže lekcije bez nas i nije važno ko se slaže sa ovim što se u Evropskom parlamentu usvajalo juče, prekjuče, ali je važno da ne mogu donositi ocjene ako nas nisu pitali o tome, a donose ocjene i to jednostrano. I onda jedan, predstavnici jednog naroda budu za to, predstavnici drugog protiv, a treći suzdržani. Pa valjda je i to važno za ukupnu bezbjednost evropsku, a i za našu bezbjednost. Da li ovim neki potezi iz Evropske komisije štete bezbjednosti na Balkanu, pa i u Bosni i Hercegovini? Štete. Moram reći, nažalost, da birokrate u Evropskoj komisiji ne vide da je to grozno i za njih i vrlo opasno i za njih, ali ovdje se radi o nama, mi moramo i o tome da vodimo računa i da mislimo i o tome. Dakle, EU se promijenila značajno, a mi i dalje mislimo da nije. Nastavila je sa različitim aršinima prema raznim zemljama, pa i prema nama. Ovaj Izvještaj koji nam je danas na dnevnom redu je loš i lošiji je nego izvještaji koje smo imali prije 9 godina, samo se metodologija promijenila, pa su nam dali opisne ocjene. Kada biste njih pretvorili u egzaktne vidjeli biste da nismo ni dvojku dobili, ali smo ipak zbog poteza raznih koji su u vladi, od Savjeta ministara, pa i entitetske vlade u Bosni i Hercegovini napravile, dobili Upitnik, a prije 9 godina kad sam ja mislio da smo ga trebali dobiti nismo dobili. Dakle, ni to nisu obrazlagali oni, oni misle da mogu sa pozicije sile reći sad imaš pravo, sutra nemaš pravo i obrnuto. Pa moramo im reći da to ne može tako, ako ćemo odlučivati nešto u ovoj zemlji ako nećemo samo slušati šta oni kažu, pa ćemo vidjeti gdje ćemo i kako ćemo završiti. Mislim da moramo naći snagu za jedan novi pogled na ovo, moramo naći snage da sagledamo novi realitet, a sadašnja EU je novi realitet i da onda trezveno razgovaramo kuda i kako idemo dalje. Mislim da i ovaj Dom mora i ubuduće o tome razgovarati, da Zajednička komisija za evropske integracije je ušla u jednu novu vrstu rasprave i da ćemo pokušati da dođemo do ovoga materijala o kome sam govorio na početku, da imamo novo stanje, nove odnose i perspektive EU. Hvala
Hvala Vama, gospodine Radmanović. ... krivog navoda ili ne znam što, gospodin Raguž. Izvolite.
To moram pritisnuti, a ovaj, mislim bolje reći pojašnjenje jedno ovog što je gospodin Radmanović rekao. Ja apsolutno prihvaćam, dakle, da se radi o novoj realnosti, ovaj, ovo što ste Vi rekli, ali isto tako, ovaj, to što se u svjetskim geopolitičkim okolnostima došlo do te nove realnosti bar za mene ne znači da sutra neće biti Evrope kao ... dijela svijeta, evo to sam Vam želio reći. Znači i nije ona slučajno na udaru i nije slučajno Donald Tusk rekao to juče i pogledajte od koga je na udaru i šta su mjere prve onih koji udaraju na tu Evropu. Šta su mjere, evo juče napad na Ukrajinu pojačan, a zabrana ulaska u Ameriku koliko za, evo samo da ilustriram. A ustvari ovo Izvješće bi ipak, ja sam pokušao poći od toga šta je naša odgovornost i stavio to u kontekst i slažem se da je legitnimo raspravljati šta je Evropa, ali ja ne, uvijek ima alternative, ali mislim da bi mi trebali biti fokusirani šta možemo uraditi da nam bude bolje u partnerstvu, ne idealizirajući naravno Evropu, mislim da je to još uvijek najblja opcija za ovu zemlju. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Raguž. Gospodin Ognjen ...
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, na, po mom uvjerenju, neobičan pristup u raspravi o ovoj temi, moram neobično i reagovati. Dakle, stekao sam utisak da mi u ovom trenutku pišemo izvještaj o EU, dakle u onome smislu u kome mi sad kažemo ima li EU perspektivu, imali ocjenu stanja itd. a zapravo je pred nama Izvještaj EU o nama. E sad, nije to nevažno to o čemu vi govorite, naprotiv to je izuzetno važno, to je strateško pitanje, ali nije na dnevnom redu. Dakle, taj diskurs koji se može zauzeti uvijek, dakle on sigurno neće zanemariti činjenicu da nisu održani izbori u Mostaru, a što je ovdje navedeno kao problem, on ne može zanemariti činjenicu da kada riječ o ekonomskim kriterijima Bosne i Hercegovine još uvijek u ranoj fazi razvoja funkcionalne tržišne ekonomije, a 27 godina ima kako smo jedan sistem napustili. On neće zanemariti činjenicu, što ovdje piše, da ne postoje utvrđene procedure za sankcionisanje ... uticaja i prijetnji kada je u pitanju nezavisnost pravosuđa ili da s druge strane veoma labavi propisi o prijavi imovinskog stanja nalažu neku vrstu finansijskog izvještaja koje treba da dostave sudije i tužioci, ali ne postoji mehanizam za njihovo objavljivanje i provjeru itd. itd. itd. E sad, ako mi imamo potrebu da riješimo neko prethodno pitanje, neko prethodno pitanje, onda je možda u vremenskom smislu tajming pogođen, ali u tematskom, dakle, mislim da nismo pogodili taj tajming. Zašto ovo sebi dajem za pravo da kažem? Zbog toga što pripadam onom broju ljudi koji nisu nikad ideološki posmatrali odnos prema EU za razliku od brojnih koji su jednu ideologiju zamijenili drugom i kao što su govorili živio taj i ta partija, govorili su živjela EU. Dakle, za mene EU nikad nije bilo pitanje potrebe da se utvrdi nova ideologija koja bi služila za opstanak na vlasti, nego upravo ovo što je problem ovdje, dakle ne radi pravosuđe, nema kontrole, neprincipijelan uticaj, nema tržišne ekonomije itd. itd. itd. 37 Vjerujte da moj soj ljudi je kao manje zlo prihvatio da ne raspravlja sa onima koji su Evropu shvatili kao ideologiju, samo zato da bi barem deklerativno se i oni izjasnili za neku vrstu vrijednosnog sistema, dakle ne ideološkog nego vrijednosnog, društvenog. A sad imamo problem sa tim da, evo, im sad to ne valja, pretpostavljam zbog toga što to više nije put da se opstaje na vlasti preko toga. Znači, ne valja ideologija, ajmo sad tražiti neku drugu pa ćemo se okretati, ovaj, nekoj manje ili više istočnoj, bliskoj ili dalekoistočnoj, jer možda će ona bolje kod naroda proći i ostvariti autoritet kod onih koji upravljaju na osnovu glasova, a evo sad se može već reći dobrom mjerom, zabludama ili prevarama dobijenih od naroda. Dakle, nije to ljudi, to nije zdravo, to više nije pitanje da li je pošteno, da li je prihvatljivo, da li, pa to nije zdravo ljudi. Pa nije država, nisu to tačke pa da ih vrtite lijevo-desno zavisi od toga kuda vjetar udara. Dakle, ako je strateški donesena odluka o tome da je ovaj prostor, definisani prostor jugoistočne Evrope našao svoje odredište u jednoj novoj regiji, za nas novoj ili u perspektivi, ovaj, ćemo biti nekakva nova članica koja u multipolarnoj podjeli svijeta predstavlja jednu od regija pored ruske, pored američke, pored kineske, pored iranaske, odnosno bliskoistočne, arapske itd. sad se tu pojavljuje neka EU kojoj mi pripadamo, hoćemo li mi sad kad oni govore o nama i o našim problemima postavljati pitanje da li će ta regija postojati. Pa odlučujemo li o tome, ja ne vidim da odlučujemo. Ali ne vidim ni ovu vrstu i dalje potrebe da se to ideološki posmatra i da bez obzira kakvi problemi dolaze odatle, da mi kažemo da nema veze sve je super. Nije sve super, evo imamo situaciju sa Parlamentarnim odborom o stabilizaciji i pridruživanju, gdje se gospodin Radmanović i ja i još neke kolege borimo protiv zloupotreba evropske legitimacije. Pojavi nam se čovjek koji kaže ja sam Evropa vi niste, zove se kao vi, preziva kao vi, njegova zemlja nedavno ušla tamo u tu u EU, al' on misli da je EU ušla u njegovu zemlju, a ne njegova zemlja u EU. Znači, ako je bilo takvih intervencija, koje nas žele dovesti u gori položaj nego onaj u kome se nalazimo, onda dajte da se udružimo i kao Srbi i kao Bošnjaci i kao i Hrvati na tome pitanju i svi ostali, da pokušamo odbraniti prostor na kome živimo, za nekog je država, za nekog je domovina, za nekog je prostor, ali tu nam je adresa bar za neko vrijeme, ovaj, dok smo, ne znam, ovdje opredjeljeni da stojimo. Dakle, dajte da pokušamo da to drugačije posmatramo, da promjenimo diskurs i da se branimo od zloupotreba i bavimo onim pitanjima koja nam realno jesu problem, ne tretirajući kao ideologiju bilo koje pitanje vezano za evropske integracije, jer bi to po mom dubokom uvjerenju kao čovjeka koji i između ostalgo dolazi iz porodice koja nije ideološki nikad bila nastrojena, dakle predstavljalo grešku i odvelo nas samo u neku novu zabludu u kakvima se vrtimo veće 50, 60 godina lutajući tamo, ovamo, tražeći svoje mjesto na svijetu. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Nebojša Radmanović.
Mislim da je više replika, al' tako sam pritisnuo dugme pa izgleda kao krivi navod. Zahvaljujem se gospodinu Tadiću što je pohvalio jedan dio moje rasprave, iako je onda rekao da to nije na dnevnom redu, a čitava njegova rasprava je kasnije bila baš o tome, a ne o ovome što jeste na dnevnom redu. 38 Moram reći da i dalje mislim da moramo voditi raspravu o stanju, odnosima i perspektivama i to je potvrdio i gospodin Tadić sa nekim svojim navodima. Naravno i tad će trebati izbjeći ovakve priče koje je sada upotrijebio gospodin Tadić, koje su potpuno netačne. EU nije ideologija, nikad bila, niti je iko mogao shvatiti ko išta razumije o tome tako, da li se iza ideje EU pokušavalo nabaciti neku ideologiju novu ili staru propalu to je drugo pitanje o kome se posebno može razgovarati. Ali mislim da treba razlikovati tu priču da EU nije ideologija, nego jedan dio svijeta najrazvijeniji kome smo sasvim opravdano težili. Ali ja sam zato i postavio pitanje, da li je ona danas onakva kao što je bila kad smo se svi opredijelili, još sam nekoliko primjera, mogao bi više o tome govoriti, pokazao čini mi se da nije onakva kao što smo se opredijelili. I zato ne prejudicirajući ocjene mislim da je važno da raspravljamo na bazi širih argumenata o stanju i o perspektivama. Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić ima riječ. Izvolite.
Hvala najljepša uvaženi predsjedavajući. Evo, imam potrebu da kažem nešto o ovoj važnoj temi. Ne znam koliko ima vremena na raspolaganju, ali neću zaista dugo govoriti. Prije nego konkretno nešto kažem o Izvještaju Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, htio bih uvažene zastupnike u cijenjom Domu naroda podsjetiti na par činjenica koje i sami znate, a to je prije svega izjava Predsjedništva i potpisana zajednička Izjava svih parlamentarnih partija Bosne i Hercegovine o potpunoj opredjeljenosti za europske integracije Bosne i Hercegovine o spremnosti da se simbiozno i sinergijski radi na svim onim aktivnostima koje će dinamizirati europski put Bosne i Hercegovine. Dakle, to su potpisala 3 člana vijeća, 3 člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine, usvojeno je na Vijeću ministara, potpisali predsjednici parlamentarnih partija, pa onda usvojeno na najvišem zakonodavnom organu Bosne i Hercegovine. Što se tiče Vijeća ministara, a koliko znam i na bazi politike Predsjedništva Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova, naš najvažniji vanjskopolitički i svaki drugi cilj još uvijek ostaje članstvo u Europskoj uniji i svi naši programi su dominantno usmjereni, naravno, ka realizaciji tog važnog cilja. Dalje, moramo konstatovati i to relevantni podaci pokazuju, da je 2016. godina bila najuspješnija europska godina Bosne i Hercegovine od momenta kada je Bosna i Hercegovina počela koračati europskim putem, a to je bilo 2000. godine, dakle u zadnjih 16 godina, 2016. je bila najuspješnija godina i u njoj je realizirano ono za što su mnogi početkom '15. godine smatrali da je utopija i da institucije Bosne i Hercegovine to neće uspjeti uraditi. Dakle, institucije Bosne i Hercegovine zajedno sa entitetskim vladama i drugim nivoima vlasti su uspjeli realizirati tri vrlo kompleksna uvjeta evropske agende Bosne i Hercegovine od kredibilne realizacije Ekonomske reformske agende, usvajanje Protokola na SSP i Mehanizma koordinacije čime je potvrđena vjerodostojnost podnešene aplikacije iz, sa početka 2016. godine, 20. septembra je ona prihvaćena i mi smo dobili Upitnik kao jednu od najzahtjevnijih faza na putu europskih integracija. Mogu vas izvjestiti da su skoro sve institucije odgovorile na pitanja koja smo im dostavili, a očekujemo odgovore i od strane Vlade Republike Srpske, tako da ćemo ići u narednu fazu da koristeći mehanizam, instrumente Mehanizma 39 koordinacije pripremimo jedinstvene odgovore ispred Bosne i Hercegovine ka Europskoj komisiji. Želim da kažem da Izvještaj je potrebno posmatrati kao integralni dokument, ne bi ga nikako trebalo selektivno čitati po metodu čaša je do pola prazna, i navoditi samo one elemente iz Izvještaja u kojima je Evropska komisija konstatirala da nije ostvaren dovoljan napredak u oblasti, u toj oblasti, ili u tom, u tom sektoru. Dakle, trebalo bi ga uistinu posmatrati kao jedan cjeloviti dokument i bilo bi svakako krajnje korektno da kažemo da je u samom Izvještaju konstatovano da su Institucije Bosne i Hercegovine nastavile se baviti vrlo kredibilno ekonomskim reformama, da je posebno pozitivno ocjenjena saradnja Vijeća ministara i entitetskih vlada na provedbi brojnih mjera iz Ekonomske reformske agende, kumulativno smo za 18 mjeseci proveli više od 42% mjera što je ogroman napredak, obzirom na činjenicu da su reforme vrlo bolne i da mijenjaju postojeće matrice ponašanja, da je u Izvještaju konstatovano da je unaprijeđen izborni proces, da su, je ispoštovan veliki broj preporuka OSCE-a, da je postignut napredak u uspostavi institucije i mehanizama za saradnju između vlada i civilnog sektora, da su osvojene strategije za upravljanja dugom i, i finansijsku disciplinu, da je postignut značajan napredak u zaštiti ljudskih prava i prava manjina, a posebno u oblasti zaštite od diskriminacije, da je posebno dobrim i pozitivnim ocjenjena regionalna saradnja sa prvim susjedima Bosne i Hercegovine, da je posebno ocjenjen uspjeh ekonomskih reformi u ovoj fazi čime je GDP koji je u 2014. bio 1,4%, u 2015. godini bio iznad 3,1%, da je usporeno povećanje javnog duga, da je on ostao ispod 42% bruto društvenog proizvoda i da je najmanji u regiji i u čitavoj Europi. Podsjećam, da je odnos ukupnog duga i BDP-a u Srbiji veći od 75%, a u Hrvatskoj 86%, Bosna i Hercegovina je ostala ispod 42%, da je ostvarena izvanredna trgovinska integracija sa Europskom unijom, jer više od 70% našeg izvoza ide u zemlje Europske unije, što govori o kvaliteti i konkurentnosti naših proizvoda. Rast izvoza u prošloj godini je bio 4,8% i smanjen je vanjskotrgovinski deficit, da smo se značajno pripremili u oblasti carina i poreza, da smo vrlo blizu članstvu u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, da je ostvaren napredak u oblasti industrije, politike malih i srednjih preduzeća, sigurnosti hrane i veterinarstva, fitosanitarnoj politici, da su usvojeni Nacionalni plan za obnovljivu energiju, Nacionalni plan za smanjenje emisije gasova, da je usvojena Transplatna strategija, i tako dalje. Dakle, puno je vrlo, vrlo pozitivnih konstatacija u ovome Izvještaju i on je zasigurno najbolji izvještaj za Bosnu i Hercegovinu u zadnjih 16 godina, jer je teško porediti početne izvještaje kada Bosna i Hercegovina ispred sebe nije imala skoro nikakve zadatke, i ove izvještaje kada ulazimo čak i u zrele faze određenih europskih procesa. Naravno, mi smo u Vijeću ministara svjesni određenih zahtjeva koje je Europska komisija stavila ispred Bosne i Hercegovine o ovome Izvještaju, mi smo usvojili Akcioni plan za realizaciju mjera i preporuka iz ovoga Izvještaja i te mjere i preporuke su u sastavu programa rada svih ministarstava, svih agencija, i svih institucija u Bosni i Hercegovini, ja sam sasvim siguran da ćemo veliki broj preporučenih mjera ili određenih smjernica ispoštovati i da će naredni izvještaji biti, koji neće više biti ponovo u ovome obliku, biće generalno za regiju, ali će biti vrlo, vrlo kvalitetni. Naravno, postoje i oni sektori u kojima se očekuje napredak, to ne možemo kriti, nema nikakve potrebe, ja lično mislim, a to je i ovdje konstatovano, da najveća reforma, jedna od najsloženijih, najkompleksnijih reformi čeka Bosnu i Hercegovinu, to je refoma obrazovanja na kojoj se, nažalost, nedovoljno radi na onim nivoima vlasti koji su za to zaduženi. Naše obrazovanje, znanje i vještine sa kojima izlaze srednjoškolci, studenti nisu usklađeni sa potrebama tržišta rada, nisu usklađeni sa potrebama privrede i u tom smislu reforma 40 obrazovanja i inovacija će biti jedna od velikih reforma koju ćemo morati provesti u narednom periodu. A u ovome trenutku jedna od najvećih zamjerki u Izvještaju je upravo bila vezana za medijske slobode i činjenicu da nije riješeno pitanje adekvatno javnih RTV, RTV servisa i da se upravo u tom smislu informacione osposobljenosti bosanskohercegovačkog društva očekuju određeni napreci. Prema tome, ja zaista uvaženi i cijenjeni zastupnici ovoga uvaženog Doma pozivam da zajedno sa Vijećem ministara nastavimo sinergijski raditi na realizaciji aktivnosti koji nas vode ubrzanom dinamikom ka Europskoj uniji. Postati član Europske unije znači uspostaviti u Bosni i Hercegovini vrlo kvalitetne, vrlo transparetne i vrlo jasne procedure i sisteme, usvojiti pravnu stečevinu Europske unije, postati dio jedinstvenog i tržišnog, i ekonomskog, i društvenog, i političkog, i kulturnog prostora Europske unije, odnosno, omogućiti pravi i istinski prosperitet za sve građane Bosne i Hercegovine, a pogotovo za mlade ljude. Naravno, očekujemo da će vrlo brzo, to ste vidjeli u zadnjim raspravama, u Europskom parlamentu biti usvojen i pravilnik u vezi sa formiranjem parlamentarnog odbora između Europskog parlamenta i Bosne i Hercegovine. To bi nam značajno povećalo mogućnosti da na pravi način plasiramo ideje i stanje u Bosni i Hercegovini, ali, evo, ostvaren je vrlo ozbiljan napredak, pred nama su novi izazovi, vrlo teški procesi, jedan od njih je Upitnik, poslije toga lobiranje i dobivanja kandidatskog statusa. Kada dobijemo kandidatski status otvoriće se sasvim novo poglavlje u odnosima između Europske unije i Bosne i Hercegovine koje će značiti nove fondove i nove, nove benefite. Ja vam se zahvaljujem i na dosadašnjoj podršci i evo da kažem očekujemo da će takva podrška biti prisutna i u nastavku naše suradnje. Hvala.
Hvala predsjedavajući. Mi smo, nemamo više prijavljenih, zaključiću ovu raspravu i predložiću vam u skladu sa stavom Kolegija, dakle u proceduralnom smislu Predstavnički dom je o ovom Izvještaju glasao i stavio ga na usvajanje. Mi smo kao Kolegij procjenili da nema potrebe da glasamo o Izvještaju koji je uradila Europska komisija, ali ima potrebe da se izjasnimo oko zaključaka ove Zajedničke komisije za europske integracije. Dakle, konstatiraćemo da smo primili k znaju ovaj Izvještaj i staviti na glasanje Zaključak broj 2 i Zaključak broj 3 na izjašnjavanje, s obzirom da je Zaključak broj 1 već realiziran time što je ovo uvršteno u Dnevni red današnje sjednice. Možemo pristupiti glasanju. Prisutno 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija Bosne i Hercegovine – 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da su zaključci broj 2 i 3 Zajedničke komisije za europske integracije usvojeni. 41 Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Efikasnost sistema deminiranja u Bosni i Hercegovini“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2846/16 od 04.11.2016. godine Dobili ste mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaže Domu da usvoji Izvještaj. Komisija je usvojila i slijedeće zaključke te predlaže Domu njihovo usvajanje. 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine traži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine, Komisije za deminiranje Bosne i Hercegovine i Centra za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini da u roku od 60 dana izvjeste Komisiju za finansije i budžet Doma naroda o planiranim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja, a u roku od 6 mjeseci o preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka, te da o preduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija u Bosne i Hercegovine. 2. Nalaže se institucijama Bosne i Hercegovine iz tačke 1. ovog zaključka da informaciju dostave u tabelarnom prikazu na način da jasno naznače naziv preporuke iz Izvještaja, planirane, odnosno, preduzete aktivnosti na realizaciji preporuke, nosioce aktivnosti, rokove za realizaciju i stepen realizacije – realizirano, djelimično realizirano, realizacija u toku, nije realizirano. U tom slučaju potrebno je navesti razloge zbog koji preporuka nije realizirana. Predstavnički dom je na 40. Sjednici, održanoj 29.12.2016. godine usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda, ukoliko želi. Kao u Izvještaju, izvolite gospođo.
Pa evo, dužna sam da malo pojasnim zato što smo mi tražili od Kolegija da, ovaj, uputi na raspravu povjerenstvima koju, koje dira ova tematika, na primjer Povjerenstvo za sigurnost, pošto se radi o deminiranju. Pa želim samo reći ovom prilikom da su naši zaključci stvarno, onaj, konkretni jer se u ovom slučaju radi o reviziji učinka, o temi koja je opterećena jako indicijama korupcije i da bi trebao svako ovo, ovaj, jednostavno primjeniti i da se ne ponavlja više nikad i onaj nadam se da će Kolegij ubuduće, kada dođe revizija učinka, davati na više povjerenstava, ne samo na Povjerenstvo za financije, već i tema koja dira, čak i sva povjerenstva bi trebala pročitati reviziju učinka. Hvala.
Hvala lijepo. Podnosilac Izvještaja ukoliko je prisutan i ako želi se obratiti. Ne. 42 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Zatvaram raspravu. Glasamo o Izvještaju o izvršnoj reviziji učinka o temi: „Efikasnost sistema deminiranja u Bosni i Hercegovini“. Prisutno 13 delegata – za je bilo 10, 1 protiv, 2 suzdržana. Federacija Bosne i Hercegovine – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Republika Srpska – 2 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvještaj o izvršnoj reviziji učinka o temi: „Efikasnost sistema deminiranja u Bosni i Hercegovini“ usvojen. Glasamo o zaključcima Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Prisutno 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija Bosne i Hercegovine – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatujem da smo, da su zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda usvojeni. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj i drugoj nesreći“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2845/16 od 04.11.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila Izvještaje i predlaže Domu da usvoji Izvještaj. Komisija je usvojila i slijedeće zaključke, te predlaže Domu njihovo usvajanje: 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine traži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva odbrane Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana izvjeste Komsiju za finansije i budžet Doma naroda o planiram aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja, a u toku od 6 mjeseci o preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka, te da o preduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju insitucija Bosne i Hercegovine. 2. Nalaže se institucijama Bosne i Hercegovine iz tačke 1. ovog zaključka da informaciju dostave u tabelarnom prikazu na način da jasno naznače naziv preporuke iz Izvještaja planirane, odnosno preduzete aktivnosti na realizaciji preporuke, nosioce aktivnosti, rokove za realizaciju i stepen realizacije, u smislu realizirano, djelimično realzirano, realizacija u toku, nije realizirano, u tom slučaju je potrebno navesti i razloge zbog koji preporuka nije realizirana. Prestavnički dom je na 40. Sjednici, održanoj 29.12.2016. godine usvojio Izvještaj. Gospodja Ljilja Zovko, predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet, ima riječ. Kao i u Izvještaju. 43 Podnosilac Izvještaja ima riječ ako je prisutan i ako želi. Otvaram raspravu. Gospođa Ljilja Zovko se nije javila? Nije. Dobro. Zaključujem raspravu. Glasamo o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj i drugoj nesreći“. 13 prisutno delegata – za je bilo 10, bez glasova protiv, 3 suzdržana glasa. Federacija Bosne i Hercegovine – 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 2 za, bez glasova protiv, 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj i drugoj nesreći“, usvojen. Glasamo o zaključcima Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Glasanju je pristupilo 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Federacija Bosne i Hercegovin – 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 5 glasova za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Opća većina da, entitetska većina da. Konstatiram da su zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda usvojeni. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Informacija o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regiji i Evropskoj uniji, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01,02-41-1257/15 od 02.10.2015. godine i dopuna Informacije, broj: 01,02-41-1257-2/15 od 13.10.2016. godine
nije uključen mikrofon 45
10 minuta pauze u ime Kluba Bošnjaka, gospodin Halid Genjac. Za 10 minuta nastavljamo. [[PAUZA]] Predlažem da zauzmete svoja mjesta, 10 minuta pauze je prošlo, imamo kvorum. Prelazimo na tačku 9. – Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda (rang-liste kandidata Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj 01,02-29- 288916 od 11.11.2016. godine. Imajući u vidu činjenicu da mandat imenovanih članova Upravnog odbora BHRT-a ističe 10.12. Vijeće Regulatorne agencije za komunikacije BiH raspisalo je konkurs za članove Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa BiH iz bošnjačkog, hrvatsko i srpskog naroda u skladu sa prijedlogom liste uspješnih kandidata. Danas bismo trebali da se izjasnimo o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa BiH. Predstavnički dom je usvojio 29.12.2016. usvojio je, imenovao članove Upravnog odbora Javnog RTV servisa Mufid Memija iz bošnjačkog naroda, Zoran Krešić iz hrvatskog i iz srpskog naroda Dejana Radovanović-Šarenac. Ja sam ovo malo čitao ponovo da bi se prikupilo ovdje dovoljno poslanika. Otvorili smo raspravu, gospodin Genjac je zatražio pauz. Izvolite gospodine Genjac ukoliko imate potrebe nešto.
nije uključen mikrofon
Usaglasili smo, onda bismo trebali da, ima li neko za raspravu još, ako ima da. Nema. Mario, pa Mario izvolite. Vidim da mi nešto fali.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo ja sam na početku tražio da glasamo odvojeno o listama, a tražio sam iz razloga što je gospodin Emir Hadžimuratović koji je bio prvoplasirani kandidat na rang listi Vijeća RAK-a poslao prigovor koji smo apsolutno svi dobili u kojem on navodi da se tu radi o klasičnom sukobu interesa, navodi čak i stavove zakona po kojem se to radi, ustvari po kojem se gospodin Mufid Memija nalazi u sukobu interesa. I ja bih zamolio ako već neće ići glasanje posebno po listama koje je dostavio RAK, da onda skinemo ovu točku s dnevnog reda dok ne dobijemo očitovanje RAK-a ili Povjerenstva za sukob interesa, čisto da ne dođemo u poziciju da imenujemo nekoga ko će naknadno morati davati ili ostavku ili će biti smjenjivan ili bilo šta, znači ja osobno tu nemam nikakvih emocija, ne poznajem ni jednog ni drugo gospodina. A s druge strane takođe mi je malo, mi smo imali ova ad hic povjerenstva za imenovanje raznoraznih odbora i urpavnih i komisija i povjerenstava i uvijek je se imenovalo po rangiranju, znači kako je ko rangiran, ukoliko već plaćamo Regulatornu agenciju za 46 komunikacije, ukoliko je ona sastavila već neku svoju rang-listu od uspješnih kandidata, mislim da bi to trebalo ispoštovati. Naravno, ukoliko je politička odluka, ja i to poštujem, ali onda treba biti jasan do kraja i reći to je zbog toga i zbog toga, to je kadar te i te stranke, a onda ne vidim smisla da se raspisuje i javni natječaj, da ljudi vade dokumentaciju i da je šalju, onda možemo se jednostavno podijeliti između sebe pa da stavimo, primjerice radi, oglas u „Dnevnom avazu“ i kažemo evo za tu i tu poziciju obratite se toj i toj stranačkoj centrali. Znači, to bi po meni bilo nešto, maloprije smo prigodom rasrpave o Izvješću Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća manje više svi koji smo govorili, rekli kako to trebamo vratiti u okvire zakona, pozitivnih zakonskih propisa itd. i tako slično i kažem ja ne bih ulazio uopće u glasanje dok ne dobijemo očitovanje je li ovaj gospodin u sukobu interesa ili nije. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Halid Genjac ima riječ.
Zahvaljujem. Ovo pitanje koje je otvarano i opravdano treba ga otvoriti obzirom da smo dobili svi ovaj pismeni dopis na koji imaju legitimno pravo svi oni koji su konkurisali. Međutim, mislim, ja mislim da je ovdje stvar potpuno jasna i da postoji vrlo jasan odgovor. Naime, Zakon o Javnom RTV servisu BiH u članu 26. tačka 1. stav (1) kaže – Parlamentarna skupština imenuje članove Upravnog odbora s rang-liste kandidata koji su ušli u uži izbog, u daljem tekstu rang-lista koju mu dostavlja Regulatorna agencija u roku 30 dana od dostavljanja rang-liste Parlametarnoj skupštini itd. itd. piše tamo, da Regulatorna agencija provodi dalje pravedan, otvorene i transparentan postupak izbora vodeći se o standardima i rokovima propisanim Zakonom o ministarskim imenovanjima. Dakle, Parlamentarna skupština imenuje s rang-liste ne redoslijedom nego s rang-liste i to je već praksa koja je više puta viđena i ponavljana. Druga stvar koja je ozbiljnija, koja je izazvala pažnju i na koju se pozvao ovaj, lice koje je konkurisalo i koje se pozvalo na povredu člana 26. stav (2). Član 26. stav (2) kaže – za članove Upravnog odbora ne mogu da budu imenovani nosioci funkcija u zakonodavnoj, izvršnoj, sudskoj vlasti, članovi organa političkih stranaka, zaposleni u BHRT-u, RTFBiH, RTRS i kooperaciji i odnosno i korporaciji, te zaposleni u drugim firmama koje obavljaju djelatnost radijsko i televizijsko emitiranja, uključujući agencije koje prikupljaju RTV taksu, članove njihovih uprava, nadzornih odbora i ... obavljaju itd. Parlamentarna skupština ima ovlaštenja da donese odluku o razrješenju člana Upravnog odbora, dakle član 26. stav (2) na koju se prigovarač pozvao je taj i taj. Ono što je za nas relevantno povodom ovoga je sljedeće i u smislu očekivanja stava Vijeća Regulatorne agencije da li je sukob interesa itd. Dakle, imamo ovo što se tiče sukob interesa, specijalno za člana Upravnog odbora RTV servisa i imamo Zakon o sukobu interesa koji tretira i u kome nema ovih odredbi, uostalom i ovaj čovjek, odnosno gospodin koji je prigovorio pozvao se na član koji sam upravo citirao. Ono što je bitno povodom ovoga je da je Vijeće Regulatorne agencije u dopisu koji je nama dostavilo gdje se nalaze biografije, dokumentacije i sve ono vezano za kandidate navelo sljedeće – nakon što je Vijeće Agencije utvrdilo koje prijave kandidata su blagovremene i potpune, odnosno koje ispunjavaju 47 formalno-pravne uslove kao i uslove propisano članom 25. stav (2) i 26. stav (2), koji se odnosi na sukob interesa, Zakona o javnom RTV servisu u smislu da su državljani i da ne postoje propisane prepreke za imenovanje, a u skladu sa standardima i rokovima i Zakonom o ministarskim imenovanjima ministara itd. i drugim imenovanjima Bosne i Hecegovine, Vijeće Agencije je dana 18. i 12. oktobra 2016. u sjedištu Agencije obavilo interviju sa 13 kandidata, dakle svih koji ispunjavaju sve ove uslove i gdje nema nijedne preporuke čije su prijave zadovoljene i ... i to je 13 kandidata čije su prijave zadovoljavale navedene uvjete pa su navedeno tih 13 kandidata. Od Bošnjaka trojica, od Hrvata petorica, od srpskog naroda pet kandidata. Među kandidatima koji ispunjavaju sve ove uslove za koje nema preptostavke i za koje je Vijeće Regulatorne agencije nadležno i dužno da utvrdi da li ima prepreka u pogledu Zakona o sukobu interesa i Zakona o Javnom RTV servisu i utvrdilo da nema prepreka ... u skladu sa svojim zakonskim nadležnostima i obavezama, mi imamo jasnu situaciju što se toga tiče, dakle ovdje sukoba interesa u smislu Zakona o RTV servisu, pa i u smislu Zakona o sukobu interesa nema. Moglo bi biti u trenutku po Zakonu o sukobu interesa ako bi lice koje se imenuje u Upravni odbor vršilo dužnost u nekoj poslovnoj agenciji i nekoj firmi koja ima biznis sa RTV servisom, tada bi moglo biti. A prije toga da li je neka firma radila dok neko nije bio u Upravnom odboru to za sukob interesa nije relevantno, znači moglo bi biti sukob interesa u slučaju da neko nastavi, da neko radi u nekoj firmi poslove sa RTV servisom, a istovremeno član Upravnog odbora. Ono što je još bitno, kandidat koji je iz reda bošnjačkog naroda izabran je, odnosno većinom izglasan na Predstavničkom domu gospodin Memija, je potpisao izjavu, dao izjavu notarski ovjerenu u kojoj kaže otklanja sve ove moguće prepreke za imenovanje i odbacujući mogućnost sukoba interesa, jer u toj izjavi ovjereno kod notara kaže – nisam zaposlen na BHRT-u, na Federalnoj televiziji, na RTRS-u, kao ni u javnoj korporaciji, ni u bilo kojoj firma koja obavlja djelatnost RTV emitiranja, uključujući agencije koje prikupljaju RTV taksu, niti sam član nadzornih i upravnih organa, niti obavljam poslove na temelju kojih bi mogao doći u sukob interesa. Sve ono što je zakonom propisano, on je priložio, potpisao, što se zakonom pominje kao mogućnost on je notarski potpisao i on je, dakle Vijeće Regulatorne agencije je ustanovilo stanje i činjenice, ima i taj dokument njegovog potpisa i što se toga tiče naša situacija je jasna. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Gospodin Mario Karamatić, ima ispravku krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo ako će se sjetiti Božo Petrov je ovjerio izjavu kod notara da neće koalirati ni sa HDZ-om, ni sa SDP-om u Republici Hrvatskoj pa je danas predsjednik Sabora i ima svoje ministre. Znači, nije to baš neka težina ovjerene notarske izjave, sad pitanje jesu li gospoda u Regulatornoj agenciji imale sve informacije. Jer, naime, postoji jedna tvrtka koja se zove Foto Art njen je direktor Gordan Memija, a direktor produkcije je Mufid Memija. Ta tvrtka Foto Art već godinama prodaje emisiju „Društvo znanja“ BHRT-u za koje im on uredno plaća, a gospodin Mufid Memija jednom mjesečno radi samostalni intervju sa značajnim osobama u Bosni i Hercegovini za koji mu se isplaćuje honorar od 500 KM po emisiji i to također daje BHRT-u. Moje mišljenje je da se ovdje radi o sukobu interesa i ja bih ponovo evo zamolio, 48 naravno uvijek postoji mogućnost da mi glasamo da se preglasa, da sačekamo evo imajući u vidu i ove pokazatelje da sačekamo izvješće ili Regulatorne agencije za komunikacije nakon što oni dobiju ove podatke ili već ko o tome odlučuje, radi li se tu o sukobu interesa. Jer mi već imamo jedan javni servis koji posluje apsolutno nezakonito, riječ je o Federalnoj televiziji kojoj je Upravni odbor davno istekao, koja nema Upravnog odbora nikako, koja pušta porno filmove u terminima kada bi trebali se puštati crtani filmovi za mladež. Regulatorna agencija nije baš ni na to nešto posebno, koliko sam ja vidio reagirala, znači eksplicitne scene seksa sa trudnicama u 9:00 sati naveče dok djeca još nisu zaspala. I sad hoćemo li ići u pravcu da to napravimo i od BHRT-a, ja radije ne bih, ja bih sačekao da dobijemo relevantna mišljenja, pa onda da odlučimo. Hvala.
Dobor. Hvala gospodine Karamatić. Gospodin Ognjen Tadić ima ispravku krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa nemam ovdje baš dovoljno prostora da se prema ovom pitanju odredimo na način koji bi to mogao odrediti tok ove sjednice izmjenjujući njegov tok, iz prostog razloga što je to sada jedan niz navoda koji očigledno nisu bili predmet rada ove Komisije koja je pokušala da dođe do ovih imena. Posebno bi nekorektno bilo ukoliko zbog manipulacije, ukoliko ona i postoji, dakle druga dva člana predložena, ljudi koji očito nisu sporni po bilo kome osnovu imaju problem sa njihovim izborom. Sa druge strane odlukom Predstavničkog doma to je učinjeno u paketu, to na neki način modelira ovu samu odluku i mi smo dugo raspravljali da li da izađemo iz ovoga na neki drugi način, očigledno je to nemoguće, jer je to onda donošenje tri različite odluke u odnosu na jednu prethodnu pa otvaraju se druga pitanja. Ovdje postoji samo jedno rješenje koje sam siguran, obradovaću i gospodina Karamatića, ovaj, pa i onaj dio javnosti koji se slaže sa mnom, a to je da mi donesemo odluku kakvu trebamo donijeti na prijedlog Komisije, dakle ukoliko smo za ili protiv, to ćete sami naravno određivati, a kad donesemo tu odluku, eto radosti gospodine Karamatiću, ovjeravanje lažne izjave i dovođenje u zabludu organ koji je postupao u ovome postupku predstavlja krivično djelo, eto još jedne krivične prijave koju ćete uputiti sudu, Tužilaštvu BiH i nek gospodin Memija odgovara za to. Znači, da sad mi ovdje ne vodimo računa o tome da li je ovaj ili onaj uradio ovo ili ono, jer ipak se ovdje ne radi o očiglednim činjenicama, niti smo mi u prilici da ovo tumačimo na relevantan način. Mi smo u prilici da prihvatimo ili odbijemo odluku. Uvjeren sam da ćete vi glasati protiv nje iz razloga ova dva druga člana ili tri neko će glasati za, ali odluku ćemo neku danas imati, a vi odmah krivičnu prijavu, presavijte tabak i neka čovjek odgovara ako, i naravno onda da će biti smjenjen, al' to je onda na sramotu njegovu, ne ovoga Parlamenta. Hvala.
Samo nemojte na salveti, gospodin Halid Genjac ima repliku.
Notarska izjava u ovom smislu ima sasvim određeni značaj i zato sam je naveo, notarska izjava između političkih stranaka i tog sveopćeg odnosa i odnosa mene u ovom 49 trenutku ne interesuje, ali notarska izjava kandidata u smislu zakona, u smislu onoga što je potrebno ovdje je vrlo relevantna. Uostalo kao izjava koja je podložna krivičnom procesuiranju ukoliko je neistinita i netačna i zato ja mislim da imajući u vidu i stanje i potrebe svi oni koji su trebali posao uraditi u pogledu utvđivanja sukoba interesa i formalnih uslova su uradili svoj posao. Vijeće je ovlašteno zakonom, Komisija uradila svoj posao, a Vijće Regulatorne agencije je striktno određeno zakonom i uradilo u skladu sa zakonom. Svi oni koji su uradili taj svoj posao navode da su ga utvrdili, uradili pažljivo i da su ustanovili činjenice, nema više institucije koja bi trebala utvrđivati činjenice, ne postoji ta. I ja sam za to da u skladu sa onim što je pred nama danas dostavljeno kao činjenice relevantnih i kompetentnih institucija da ovaj posao završimo. Naravno, ukoliko bude tu da je neko manipulisao i bilo šta drugo imamo sve elemente za procesuiranje.
Dobro, sve je jasno oko ovoga. Zatvaram raspravu. Glasamo o imenovanju Mufida Memije za člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog naroda. Glasaćemo onako kako smo se dogovorili na početku pojedinačno o svakom kandidatu. Možete glasati. Prisutno je 12 delegata – za je bilo 7, 2 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH – 5 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 2 za, 1 protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo za člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog naroda imenovali Mufida Memiju. Jeste li Vi, gospodine Genjac, ovdje pogriješili jel'?
nije uključen mikrofon
Dobro, ne mijenja na stvari. Ne smijemo ponoviti. Glasamo o imenovanju Zorana Krešića za člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz hrvatskog naroda. Prisutno je 12 delegata – 9 je bilo za, 1 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 7 za, bez glasova protiv i sa 1 suzdržanim glasom. Republika Srpska – 2 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da smo za člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz hrvatskog naroda imenovali Zorana Krešića. Glasamo o imenovanju Dejane Radovanović-Šarenac za članicu Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz srpskog naroda. Prisutno 12 delegata – za je bilo 9, 1 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 7 za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim glasom. Republika Srpska – 2 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Opća većina postoji, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo za članicu Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz srpskog naroda imenovali Dejanu Radovanović- Šarenac. 50 Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. Razmatranje ostavke Žike Krunića na mjesto člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 05/1,01,02-94-1-3136/16 od 14.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-3136/16 od 20.12.2016. godine Žiko Krunić je 14.12.2016. godine podnio Parlamentarnoj skupštini BiH ostavku na mjesto člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma naroda je na 40. sjednici održanoj 29.12.2016. godine razmatrao ostavku Žike Krunića i utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukutre Bosne i Hercegovine. Predstavnički dom je na 40. sjednici, održanoj 29.12.2016. godine usvojio Odluku o razrješenju Žike Krunića sa dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Darko Babalj izvolite.
Pa ovo sad što ću reći je više radi javnosti, onaj i korektnosti neke, jer posle ne znam sad dal' 14. ili 15. tačka dnevnog reda je isto ostavka gospodina Škorića, a ukoliko budemo dosledni vjerovatno će na narednim sjednicama Predstavničkog i Doma naroda biti još ostavki članova Nezavisnog odbora iz reda hrvatskog i bošnjačkog naroda, jer će i oni biti predmeti Komisije sukoba interesa. Znači, samo da kažem radi javnosti da se vodi proces protiv Žike Krunića i gospodina Škorića o sukobu interesa i Komisija za sukob interesa je, po mojim informacijama, utvrdila da su oni u sukobu interesa. A nekorektnost evo u ovom slučaju Žike Krunića, a kasnije ću reći i gospodina Škorića, koju oni vješto će sutra zloupotrijebiti u javnosti da su oni podnijeli ostavke zbog sistemske opsrukcije u nadležnim organima da se utvrdi odgovornost za napad na predsjednika Vlade Srbije koji se dogodio u Memorijalnom centru Potočari 2015. godine sa danom, sa današnjim danom podnosim neopozivu ostavku na članstvo u Nezavisnom odborom, a dan je evo vidite već koji je gore. Pa samo da kažem da gospodin Žika Krunić zbog ove opstrukcije o kojoj on ovdje priča trebao je podnijeti ostavku prije godinu i po, a ne onda kad je došao u poziciju da bude u sukobu interesa, odnosno kad ga je neko prijavio za sukob interesa. Hvala.
Hvala gospodine Babalj. Zaključujem raspravu. 51 Glasamo o Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine. Prisutno 12 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Republika Srpska – 4 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram Odluka o razrješenju Žike Krunića dužnosti člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine je usovjena. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Razmatranje ostavke Alme Čolo na mjesto članice Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 05/6-50-13- 31-12-4/16 od 16.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-3084/16 od 20.12.2016. godine Alma Čolo je 08.12.2016. godine podnijela Parlamentarnoj skupštini BiH ostavku na mjesto člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma naroda je na 40. sjednici, održanoj 29.12.2016. godine razmatrao ostavku Alme Čolo i utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisne komisije. Predstavnički dom je na 40. sjednici, održanoj 29.12.2016. godine usvojio Odluku o razrješenju Alme Čolo dužnosti člana Nezavisne komisije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisne komisije. Nadam se da vam je jasno o kome se radi. Prisutno 12 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Republika Srpska – 4 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Odluka o razrješenju Alme Čolo sa dužnosti člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili 52 međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine je usvojena. Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Razmatranje ostavke Vildana Đurovića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02-34-1-3232/16 od 28.12.2016. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH
Ja ću kratko, da ne bude dileme, ja ovdje nemam u materijalima da li je gospodin Škorić podni ostavku iz moralnih razloga opstrukcije prema ovoj situaciji koja se desila u Potočarima ili je on to uradio zbog sukoba interesa. Jednostavno taj papir nemam, pitao sam kolegu nema ni on.
Ne mijenja na stvari ništa, idemo dalje.
Ništa, ništa.
Idemo dalje, zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedloga odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine. Prisutno 12 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Republika Srpska – 4 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram Odluka o razrješenju Miroslava Škorića dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukutre BiH je usvojena. Prelazimo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14-3180/16 od 20.12.2016. godine Dobili ste prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Predstavnčki dom je na 40. sjednici, održanoj 29.12.2016. godine, usvojio zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije u koju je imenovao poslanike: Sadika Ahmetovića, Predraga Kožula i Borislava Bojića. Kolegij Doma naroda je na 41. sjednici, održanoj 01.02.2017. godine, utvrdio prijedlog članova Privremene zajedničke komisije i to: Ognjena Tadića, Seada Kadića, Maria Karamatića. 54 Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Stavljam na glasanje prijedlog zaključka. Prisutno 12 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Federacija BiH – 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Republika Srpska – 4 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram usvojili smo zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine u koju smo iz Doma naroda imenovali Ognjena Tadića, Seada Kadića i Maria Karamatića. Prelazimo na tačku 15. Ad. 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-50-14-3181/16 od 20.12.2016. godine