Poštovani predsjedniče Sabora tražim stanku u ime kluba ORaH-a zbog neodgovorenih zastupničkih pitanja.
Dobro. Hvala lijepa. Damir Kajin, poštovani kolega.
Zbog novih obveza koje će imati turistički djelatnici glede registracija svojih apartmana, kuća, stanova za iznajmljivanje.
Dobro. Drugih klubova nema, ne javljaju se. Hvala lijepa. Idemo u 9,10, može dovoljno? Nastavak zasjedanja u 9,10. Hvala lijepa. STANKA U 9,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,10 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici istekla je stanka na traženje klubova zastupnika. Sada molim poštovanu zastupnicu Mirelu Holy da u ime kluba ORaH-a iznese temu za javnost.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Evo ga nalazimo se na samom kraju mandata, kako stvari stoje raspustit ćemo se u petak, a vi ste predsjedniče Sabora na početku ove sjednice upozorili Vladu na stotinjak neodgovorenih zastupničkih pitanja. Po mojem mišljenju radi se o izrazito velikom problemu jer je na kraju krajeva uloga Sabora da bude kontrolor rada izvršne vlasti i mi koji jesmo u ovom Saboru smo ustvari zastupnici i na taj način predstavljamo sve građane u RH. Ne odgovaranje Vlade na zastupnička pitanja saborskih zastupnika podrazumijeva ustvari potpuno nepoštovanje građana koji su izabrali zastupnike u Sabor. Ja ću samo spomenuti da je meni Vlada ostala dužna na 15 zastupničkih pitanja. Jedno od tih zastupničkih pitanja je postavljeno u 3.mjesecu 2014. godine, znači nisu odgovorili 1,5 godinu na to zastupničko pitanje. Nisam dobila niti informaciju zbog čega mi Vlada nije u stanju odgovoriti na to zastupničko pitanje. Išlo je nekoliko požurnica koje ste vi slali, međutim bez ikakvih rezultata. Druga pitanja na koja nisam dobila odgovor se tiču mahom resora Ministarstva gospodarstva pa je npr. jedno od tih pitanja pitanje vezano uz ugovor koje je Ministarstvo gospodarstva potpisalo sa tvrtkom Spectrum. To pitanje je postavljeno u studenom 2014.godine iako sam više puta javno upozoravala na to da Vlada treba odgovoriti na ovo pitanje i dostaviti mi ugovor koji je Ministarstvo gospodarstva potpisalo sa tvrtkom Spectrum do današnjeg dana nije nikakav odgovor pristigao. Tu su i pitanja vezana uz Petrokemiju, stanje u Petrokemiji, stanje u Brodosplitu, zatim je tu pitanje vezano uz pismohranu, servise i Hrvatski državni arhiv velika isto afera, zatim su tu i Zakon o inovatorstvu, Zakon o psima pomagačima, zatim tema vezana uz frakiranje u Međimurju, onda neka pitanja na koje nije odgovorilo Ministarstvo zaštite okoliša to je vezano pitanje uz pravilnik o pirolizi također iz studenog 2014.godine. Kanalizacija, neizgradnja kanalizacije u Veloj Luki također pitanje na koje nije odgovoreno od početka 2015. godine, pa se postavlja pitanje zbog čega Vlada RH nije u stanju odgovoriti na vrlo konkretna pitanja koja se tiču njenog rada. Na kraju krajeva i ja sam ova pitanja postavila zbog toga što su to od mene tražili građani, dakle ja zastupam interese građana i s obzirom da se nalazimo na samom kraju mandata ja ovom prilikom još jednom upozoravam Vladu na njegu obavezu, da je dužna odgovarati na pitanja zastupnička nas koji sjedimo u ovom Saboru jer na taj način odgovaraju na kraju krajeva i svim građanima u RH. Nije dobra praksa da se na ovaj način ignorira Hrvatski sabor. Na kraju krajeva na početku mandata ove Vlade bilo je rečeno da će se ustvari dignuti kvaliteta rada u Hrvatskom sabor, da će se Hrvatskom saboru vratiti dostojanstvo, na ovakav način se ne vraća dostojanstvo rada Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin turistička problematika.
Poštovani predsjedniče, gospodo zastupnici ali prije toga i ja ću reći, spomenuti jedno neodgovoreno pitanje a tiče se malog obalnog ribolova. Lani je navodno samo u Istri bilo 11 do 13 tisuća dozvola za mali ribolov, a ove godine navodno posjedujem i naši građani svega 11 dozvola. Zahtjev za dozvolu podnijelo je 4 217 ljudi, a nekima je ja vas uvjeravam dozvola je egzistencija i doista molim da se izađe tim ljudima naprosto u susret jer neki na taj način ostvaruju neki dodatni obiteljski prihod. Nije problem kod onih koji imaju velika primanja, problem je kod onih kojima eto to naprosto nadopunjuju kućni budžet. Međutim, zamoljen sam od desetine građana zbog činjenice šta do 1.1.svi koji iznajmljuju svoje objekte moraju izgraditi ovaj ili te energetske dokumente ili dokumente, energetske certifikate da budem precizniji. Normalno da će to iziskivati određene nove troškove. Za recimo uobičajenu obiteljsku kuću od 200 kvadrata koja ima jedan ili dva apartmana to je od pet pa na više tisuća kuna. Inače kao što manje-više vjerojatno i znate u Hrvatskoj imamo 62 tisuće privatnih iznajmljivača i svi oni logično temeljem europski direktiva i našega zakona dužni su do 1.1.2016.godine ishoditi taj certifikat. 5 tisuća kuna minimalna je kazna za one koji ne budu imali certifikat. 10 tisuća kuna maksimalna je kazna za one koji ne budu imali certifikat. Uobičajeno je da ta procedura traje od 15 recimo do 30 dana, certifikat bi trebao vrijediti negdje oko 10 godina. Činjenica je isto tako da se u RH na stotine pravnih, fizičkih osoba bavi izradama tih certifikata, ali kao što je poznato kod nas sve radimo u zadnji čas i pitanje je da li će naprosto ti ljudi stići ispuniti svoju obvezu te naprosto na neki način mole da im se prolongira taj rok, bojeći se spomenutih ili zapriječenih kazni. Inače treba biti isto tako korektan i priznati da Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost financira te preglede i certificiranja građevina u vlasništvu obrtnika, te malih odnosno srednjih pa i velikih poduzeća. I to treba biti pošten i to treba naglasiti, međutim problem je kod ovih malih iznajmljivača. Je da je sezona možda bila bolja no što je bila lani zbog svih tih okolnosti koje su nas okruživale ili koje su se dešavale u našem susjedstvu, ali sada je pitanje vremena. Nitko ne bježi od obveze, ali rekoh kao što se uvijek čeka onaj zadnji trenutak pitanje je da li će to biti moguće odraditi, a nakon toga ljudi se boje zapriječenih evo prije spomenutih kazni.
Ovo smo uredili tako da klubovi zastupnika mogu iznijeti svoja viđenja neke teme. Poštovana Mirela Holy zatražila je da se dostavi odgovor na zastupnička pitanja, mi smo urgirali nekoliko puta. Ta obveza Vladi ostaje jer zastupnički mandat traje do konstituiranja novog saziva Hrvatskog sabora. Kada će to biti ne znamo. Nadam se da će Vlada i ministarstva odgovoriti u skladu sa svojim obvezama i da će odgovori biti temeljiti s obzirom na to da je prošlo dugo vremena. Što se tiče kolege Kajina sam je iznio da se radi o zakonskoj obvezi zakonito. Mislim da je možda i s razlogom iznešeno, ali predzadnji dan, dakle nema mogućnosti za intervenciju nikakvu osim vladine uredbe, a ne bih to sugerirao. Sada ćemo dati stanku do 9,30. Hvala vam lijepa, nastavljamo u 9,30. STANKA U 9,20 SATI. Poštovane kolegice i poštovani kolege, nastavljamo u plenarnom zasjedanju Hrvatskog sabora po utvrđenom dnevnom redu. Sada je na redu : - Konačni prijedlog zakona o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom brodu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 917; Predlagateljica ovog zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu sa člankom 197. Poslovnika. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje znanost i kulturu. Izvješća ovih radnih tijela Hrvatskog sabora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani ministar znanosti, obrazovanja i sporta profesor Vedran Moranar.
Ja ću vrlo kratko, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Mi s ovim zakonom idemo iz nekoliko razloga. Prvi je naravno geostrateška pozicija Slavonskoga Broda i broj visokoobrazovanih u regiji u usporedbi sa ostatkom Hrvatske gdje ima 26% visokoobrazovanih, u ovoj regiji je svega 15%. Tu već postoje određene visokoobrazovane institucije koje bi se mogle integrirati u jedno malo integrirano, naglasak je na integriranom sveučilištu i time ostvariti pretpostavke za razvoj kraja, time privući isto tako jedan velik broj studenata iz Bosne i Hercegovine. Bosanski Brod je preko rijeke. I mi mislimo da bi za Slavonski Brod i za regiju osnivanje jednog takvog sveučilišta bio veliki korak naprijed. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnik Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre iz ovoga vašega objašnjenja vidi se da ni sami niste uvjereni o potrebi formiranja ovoga sveučilišta. Odmah želim reći načelno ja jesam da se formiraju sveučilišta. Neke zemlje imaju pravilo da ako ima 250 tisuća stanovnika da je to već dovoljan razlog. Međutim, kako u ovoj situaciji kada i sami znate da se znanstveni rad financira na kapaljku, kada znate da imate barem 2 tisuće znanstvenih novaka koji čekaju na promociju, odnosno da mogu dobiti radno mjesto, kada znate da je svega par desetaka novih radnih mjesta odobreno? Kako u takvoj situaciji možete ići, pristati na formiranje novoga sveučilišta? Jer to novo sveučilište pretpostavlja ne samo puku integraciju ovih postojećih sveučilišta. Drugim riječima neće se povećati broj zato što se ne nude novi programi nego kapaciteti su isti prema tome dugoročno vjerojatno može se povećati taj broj. Ali dok se ne povećaju financijska sredstva a financija sredstva se računaju uglavnom iz proračuna nema šanse da se ostvare ovi ciljevi koji su s jedne strane opravdani ali ... [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, s druge strane, neracionalno je, neobjašnjivo je osim po logici izborne kampanje da ovo idete po hitnom postupku bez opsežne javne rasprave, bez mišljenja drugih sveučilišta. Prema tome, mislim da bi bilo najuputnije da ovo povučete ovaj prijedlog zakona.
Odgovor na repliku poštovani ministar Vedran Mornar.
Hvala lijepa. Pa ja bih vrlo kratko, mi idemo u to osnivanje upravo zato što ono neće barem za početak učiniti novi trošak državnome proračunu. Naravno kada bi to sveučilište raslo a nadamo se da u budućnosti sa rastom BDP-a i proračuna kojemu upravo svjedočimo i to će se dogoditi. Prema tome u ovom trenutku to nije nikakav dodatni trošak. A što se tiče problema koji ste, hvala lijepa dotaknuli, znanstvenih novaka koji ne mogu naći posao, upravo je ova Vlada osigurala da ti znanstveni novaci svi do jednoga zapravo i budu zaposleni na sveučilištima i uskoro i biti će i na institutima i ja mislim da su neki značajni koraci u tom pogledu napravljeni.
Hvala lijepa. Da li predstavnici ili predsjednici radnih tijela Hrvatskoga sabora, Odbora za zakonodavstvo, Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu žele iznijeti svoja izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre drago nam je da ste ovdje. Ja mislim da vama nije teško braniti ovaj vaš prijedlog zakona koji ide po hitnom postupku i ne treba puno napora da ga se brani ako uzmemo u obzir sve ono što ću sada navesti. Naime, ne znam zašto se nikada nitko ni iz HDZ-a ni iz SDP-a nije bunio zašto mi u Slavoniji i u Slavonskom Brodu, u Brodsko-posavskoj županiji i svih naših 5 županija kada plaćamo struju PDV ide elektri u HEP-u, dakle koji ima sjedište u Zagrebu i to zapravo ide, dakle ne ide ništa u otok PDV-a u Slavoniju itd.. Jedino onako kako rasporedi taj porez Vlada. Slavonci, Baranjci, Podravci, Srijemci uredno izvršavaju svoje obveze, uglavnom koliko mogu. Dakle s obzirom da je prosječna plaća u Slavoniji u odnosu na Republiku Hrvatsku za 1000 kuna manja. Ali što joj se vraća to vidimo. Vidite svi skupa i sami. 35% BDP Europske unije, toliko je Slavonija dakle razvijena u odnosu na Europsku uniju. Zagreb, a nemamo ništa protiv Zagreba jer to je naš glavni grad, to je centar i središte Hrvatske države i svih Hrvata, ima 125% prosječnog BDP-a Europske unije. Kako vas duša ne boli već jedanput sve Vlade koje su do sada radile za tom Slavonijom? U Slavonskom Brodu nakon saznanja za ovu odluku dakle Vlade Republike Hrvatske da će ovaj zakon ići po hitnom postupku, dakle Prijedlog zakona o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu također su nastala jedna ovako dvojbena razmišljanja. Oni koji su prije, pa čak i mediji se zalagali za osnivanje sveučilišta u Slavonskom Brodu sad odjedanput najvjerojatnije stranački ostrašćeni su protiv toga, iako cilj grada Slavonskog Broda i Županije brodsko-posavske, a to je i zacrtano u dokumentima Županije brodsko-posavske je osnivanje sveučilišta u Slavonskom Brodu. Kada smo prije neki mjesec ovdje raspravljali o osnivanju sveučilišta Sjever, a to je bilo ovdje, u Koprivnici, gradu dva puta manjem po broju stanovnika od Slavonskog Broda i koji zahvaća dva puta manje stanovnika u svom okruženju jer imamo gore i Varaždin i ostale visokoškolske ustanove, onda nije bilo ovakvih ja bih rekao pomalo stranačkih prepucavanja. Dakle Sveučilište Sjever u Koprivnici, a za Sveučilište u Slavonskom Brodu imamo raznorazne komentare. I ono što je zapravo kažu cilj, ja sam evo drugi mandat u Saboru, kad sam ušao u Hrvatski sabor onda su mi rekli Brođani doktore potrudi se da se ostvare dvije stvari, jedno je podvožnjak u tzv. Osječkoj ulici na državnoj cesti 423 kojom prođe dnevno, dakle tom cestom 20 000 vozila, a ima brklju ili rampu, a drugi je cilj u Brodsko-posavskoj županiji u gradu Slavonskom Brodu dakle imati i dobiti sveučilište. To su dva osnovna cilja za Slavonski Brod i ja sam s tim ušao u Hrvatski sabor. Stotinu puta, zna i gospodine predsjednik ovdje Leko, kada je bilo govora o mreži sveučilišta sam napominjao i kada je bilo riječi i o Koprivnici, dakle a kad će doći na red i taj naš Slavonski Brod, kad će u mrežu …. Ovdje govorimo o novcu, netko tko osporava pravo, kako će se financirati, pa koliko ima studija to, koliko će to bit studija preddiplomskih, diplomskih i poslijediplomskih, a sjetite se svi vi koji znate dobro povijest, kako je nastalo Sveučilište u Zagrebu, koliko je ono imalo studija kada je nastalo. Universitas studiorum zagrebiensis kako se tada na latinskom jeziku nazivalo, koliko je imalo, tri studija kaže Mlakar i nastalo je sveučilište. Pa sveučilište, sve iz nečega, svaki put počinje prvi korakom, tako i Sveučilište u Slavonskom Brodu će poći nekamo prvim korakom. Zašto ovdje stvarati tenzije oko toga, samo zato što je taj zakon predložen u zaista krajnjem, krajnjem roku u predizborno vrijeme. Pa neka je predložen kad god hoće. Moglo je i prvi dan nekog novog mandata neka Vlada također to predložiti, ja ću biti za i uvijek ću biti za. I kako sam htio na početku reći, na onoj izreci vidjeti Rim pa umrijeti tako i ja kažem. Bio u sljedećem mandatu zastupnik ili ne bio, hvala ti Bože da je napokon i taj cilj mnogih Brođana i želja mnogih Brođana ostvarena. Ja nemam naravno ništa protiv toga. Govoriti o financijskim problemima, a ovdje piše, objašnjeno je da 2 milijuna i 200 tisuća kuna je predviđeno u 2015. pa dvije i u '16. pa dvije u '17., piše da postoji u proračunu takve stavke, i govoriti protiv toga može kako god tko hoće sa svoje pozicije, sa svojih stranački ostrašćenih pozicija i razmišljanja itd. Može se ovdje govoriti o predizbornom dakle jednom daru Danajaca koji evo darove nose i Slavoniji, ali ono sve što je dobro za slavonskog čovjeka, za slavonskog studenta i učenika ja ću prihvatiti, bez obzira na bilo kakve stranačke aluzije i klub HDSSB-a će biti za to naravno. Kada govorimo o samom ovom ajde relativno kratkom materijalu, sjećam se profesora Majdandžića i njegovog … dakle sveučilišni profesori i predaju na Strojarskom fakultetu i njihovih razgovora sa mnom prije 7-8 godina kada su oni to potencirali i kada nikako se Slavonski Brod nije mogao probiti. U županijskoj skupštini Brodsko-posavskoj gdje je HDZ na vlasti bila je rasprava o elaboratu Sveučilišta Slavonski Brod gdje je skupština Brodsko-posavska, skupštini bilo predloženo 50 000 kuna za elaborat. Tada je klub HDSSB-a u županijskoj skupštini predložio dodatnih 200 000 kuna kako bismo prisilili vladajuću većinu s našim rukama da se izglasa proračun. Odobrili su nam 100 000 kuna. Prema tome, čudno je da ovdje čujem iz krugova HDZ-a dakle na državnoj razini u Saboru, na najvišem predstavničkom tijelu, rekao bih protivne glasove, a istovremeno skupština u Brodsko-posavske županije u kojoj HDZ ima većinu su za to sveučilište. Pa dajte se dogovorite vi u HDZ-u, vi dolje u Slavonskom Brodu i vi ovdje u Hrvatskom saboru. Jeste li vi za sveučilište ili niste? Ja jesam. I novci su za elaborat osigurani upravo u županijskoj skupštini, dakle odlukom županijske skupštine i amandmanom HDSSB-a. Kada govorimo o toj jezgri iz koje nastaje nekakvo sveučilište, pa znate li kako nastaje uopće bolnica, kako iz doma zdravlja priječi u bolnicu? Koji je način, ja sam medicinar pa ću vam samo jedan analogni primjer izreći. To je tako da nastaje bolnica tako da mora imati 4 osnovna odjela, a to su kirurgija, interna, pedijatrija i ginekologija s rodilištem. Tek tada bilo koji dom zdravlja može zatražiti od ministarstva da se dobije status bolnice. Nadogradnja je psihijatrija, neurologija, dermatologija, fizikalna medicina, okulistika, otorina itd. Tako i ovdje istom analogijom. Imamo jezgro, mi imamo i priličan broj da kažem znanstvenika i ljudi koji imaju znanstvene titule u Slavonskom Brodu i već postoje i ovi preddiplomski studiji i veleučilište iz te jezgre koja postoji, a nadogradnjom kako piše i ovdje osnivanjem i novih diplomskih studija u Slavonskom Brodu to će sveučilište zaživjeti. Govorim o jednoj analogiji u medicini, odnosno u zdravstvu i u školstvu, odnosno visokom školstvu. O tome kakvi mogu biti financijski rezultati toga sveučilišta vi nemate ja bih rekao neću reći pojma, ali ne možete ni zamisliti koliko to sveučilište može privući studenata iz Bosanske Posavine koji bi u Slavonskom Brodu studirali i plaćali taj studij. Koliko to sveučilište može biti puno rentabilnije nego mnoga druga sveučilišta. Ovdje navodite bliže županije, odnosno koje graniče sa Brodsko-posavskom. Dakle, Sisačko-moslavačka znamo da je oduvijek Novska bila Slavonija i gravitirala Slavoniji, a pripada Sisačko-moslavačkoj županiji. Sela oko Novske i pardon Jasenovac pripadaju zapravo Slavoniji. Slavonija je od Lipovljana, a ne od Okučana. Dalje, u Osječko-baranjskoj županiji imate Strizivojnu koja je dva puta, općina Strizivojna dalje Osijeku nego Slavonskom Brodu. Novi Perkovci, Piškorevci, Đakovo u Osječko-baranjskoj županiji, blizini Požeško-slavonske županije gdje svaka točka ima 30 km do Slavonskog Broda da ne govorimo. O Vukovarsko-srijemskoj županiji gdje je Babina Greda prije Drugog svjetskog rata pripadala Brodu, ali je administrativnom podjelom otišla u Vukovarsko-srijemsku zbog nekih razloga neću sad govoriti o tome. To mi nije cilj ovdje političariti. Babinoj Gredi, Štitaru, Gradištu, Županji koja je od Osijeka dalje nego od Slavonskog Broda. Županja je dalje Osijeku, ima 100 km, Brod ima 50, 60. Prema tome, kada se obrazlaže potreba za tako jedno široko područje i mogućnosti studiranja i iz druge države, da kažem iz inozemstva onda je to potpuno jasno da to sveučilište može i zaživjeti, može se roditi i može dobro raditi u neka buduća vremena. Sa ovom jezgrom koja je ovdje izložena da vam ne govorim, dakle šta već sad postoji u Slavonskom Brodu preddiplomski studij bilinogojstva, pa onda menadžment, pa preddiplomski studij proizvodnog strojarstva, pa onda izvanredni sveučilišni, preddiplomski studij ranoga i predškolskog odgoja i obrazovanja, integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni učiteljski studij i preddiplomski sveučilišni studij strojarstva. U slavonsko-brodskoj bolnici postoji 15 doktora znanosti od 1100 zaposlenih, a o broju magistra da i ne govorim, magistara znanosti. Dakle, postoji mogućnost i u ovom smjeru, dakle medicinskom, sad da ne govorimo koji bi tu išli studiji, da se razvije u Slavonskom Brodu. Dakle, ima i mogućnosti, ima i potencijala u Slavonskom Brodu. Slavonski Brod je drugi grad po veličini u Slavoniji. On sad trenutno ima 60, 65000 stanovnika, šesti grad po veličini u Republici Hrvatskoj. A opet kada gledate s druge strane studiji su kada govorimo o velikoj mreži studija, sveučilišnih studija u Hrvatskoj pa gledajte i gospodin Mornar, ministar zna i vi svi skupa znate da postoji sveučilište u Puli, da postoji sveučilište u Rijeci koji su daleko koliko? 50 km, ne znam koliko. Da postoji sveučilište u Zadru, jedno od najeminentnijih moram reći sveučilišta u Hrvatskoj, da postoji sveučilište u Splitu i da postoji sveučilište u Dubrovniku. Pa sad vi malo gledajte taj raspored tko je kamo od politike vukao, kako su vučeni potezi i jesu li to poneki povučeni i političkim putem, pa ako je i Slavonski Brod istim takvim putem povučen pa neka ga, nemojte nas onemogućavati i nemojte nam bar tu ja bih rekao i radost koju osjećam prilikom zastupanja evo i ovog govora u Hrvatskom saboru nemojte nas u tome ometati. Ja znam da će biti replika, ali rado ću odgovoriti na svaku repliku. Klub HDSSB-a će biti srcem i dušom da kažem za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepa i vama poštovani kolega. Imamo replike. To je točno. Poštovani zastupnik Srećko Flego, Gvozden Srećko Flego.
Kolega Grubišić, put vaših asocijacija je pasionantan. Međutim, ja imam subjektivni problem s njim, ja ga nisam u stanju pratiti. Tako da najvjerojatnije jedan dio onoga što ste vi htjeli reći, a nisam baš uspio razumjeti to tim više što je najmanje vremena posvećeno pitanju sveučilišta. Po svemu sudeći je pitanje osnivanja sveučilišta pitanje lokalnog prestiža i posve je razumljivo da vi kao regionalna stranka inzistirate u nacionalnom parlamentu na partikularnim interesima. Na nama ostalima je da sagledamo nacionalni interes. Ako postoji realna potreba za osnivanjem Sveučilišta u Slavonskom Brodu to se radi na sasvim drugačiji način. Ovaj dokument ili prijedlog ovog zakona je elementarno defektan. On nema elaborata, on je protivan strategiji koju je usvojio ovaj Sabor, Strategiji znanosti, visokog obrazovanja i tehnologije. On je protivan mreži visokih učilišta koje je predložilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje a koje je usvojio ovaj Sabor. Mi možemo htjeti korigirati te odluke Sabora, ali to moramo raditi na ozbiljan način. A osim toga prijedlog zakona ima vrlo ozbiljne pravne deficite, o čemu ću ja govoriti, što se sve dalo onemogućiti ili zapravo ne učiniti u nekakvoj normalnoj proceduri. I konačno, postoji još jedno vrlo ozbiljno pitanje. Hoćemo li se mi držati dokumenata koje smo mi donijeli sa punom sviješću i odgovornošću?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Flego, dakle to proceduralno otezanje i natezanje o kojemu vi govorite može još trajati 100 godina po vama i po vašoj odlučnosti da se nešto napravi u ovoj državi. Ta administrativna učmalost, ta rekao bih inertnost koja ovdje postoji, neodlučnost koja postoji inače ne samo u ovom visokom školstvu itd. je potpuno evidentna. Ja bih čestitao i gospodinu ministru što je ovaj zakon predložio u Hrvatskom saboru, a on je, Hrvatski sabor dakle i svi članovi Hrvatskog sabora zastupnici će odlučiti o tome. Sada govoriti kada je zakon na stolu da nije Nacionalno vijeće donijelo, pa to Hrvatsku državu zapravo i stoji napretka. Jedno tijelo će odlučiti pa drugo tijelo pa treće tijelo pa županijska skupština pa grad Brod pa ne znam ni ja što. To je strašno! Zato mi investicija nemamo, govorim o gospodarskim investicijama. Pa tako onda ruku hendikepiranih i po pitanju ovoga zakona. Pa procedura bi trajala, i kad bi to Nacionalno vijeće za visoko školstvo donijelo odluku da odobrava ovo? Nikada, budite iskreni pa priznajte, nikada. Zato kažem hvala gospodinu ministru što je ovaj zakon stavio na dnevni red.
Poštovani zastupnik Davorin Mlakar ima repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolega Grubišić dat ću vam, ma znate već što ću reći, dat ću vam priliku da ovu političku kampanju još produžite dvije minute odgovorom na moju repliku. Naime, iskoristili ste govoriti u ime kluba i potpuno je razumljivo kao Brođaninu da ćete apsolutno podržati donošenje ovog zakona. Ono zbog čega repliciram je činjenica da ste u svom govoru prozivali i moju stranku HDZ govoreći o djelovanju Županijske skupštine Brodsko-posavske županije i tome kako su glasovali članovi HDZ-a u toj skupštini. Pa nam poručujete da se dogovorimo. E ja vama poručujem nas ima 200 tisuća članova i ne mislimo svi isto. Možda je princip istog mišljenja zastupljen u vašoj stranci, kod nas se može dogoditi da o istoj stvari mislimo različito. I nismo da tako kažem pozicionirani da svi moramo braniti ista stajališta. A naša diskusija ide u tom cilju da bez obzira na predizborno vrijeme i činjenicu da se nešto donosi ad hoc u dva dana nije dobra namjera osnivanja Sveučilišta u Slavonskome Brodu nego je predizborni štos vladajuće koalicije. Kako je i prijedlog zakona predmet koji je donijela vladajuća koalicija onda govorite više njima, a manje nama. Jer mi možemo iznijeti svoje mišljenje s kojim se vi ne morate složiti ali je predmet zakon koji mi nismo predlagali. To što naša županijska skupština ne znači da moraju misliti svi saborski zastupnici, dapače, vjerujem da ćete čuti da ima nas koji mislimo drugačije ali s tim se morate jednostavno saživjeti. Kod nas vrijedi takav princip.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Što ste vi gospodine Mlakar zapravo htjeli reći, meni nije jasno. Vi ste sve uzmutili od početka do kraja u vašoj replici. Dakle, vi stojite na tezi vašeg predsjednika koji je rekao da ste vi kamioni jel', a mi bicikli. To je ona stara teza koju ponavlja. Ali pokazat će se da je malo i drugačije, bit će tu i cabriolet coupea koji će se pokazati da smo brži od kamiona i hitriji i bolji jel'. O tome što sam ja govorio pa naravno da sam rekao da smo i za vrijeme vaše, dakle HDZ-ove vlade, koja je bila dvojna, dakle Sanader i Kosor, predlagao, molio ovdje sa saborske govornice uvrštenje u mrežu naravno legalnim putem preko Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje da se Slavonski Brod uvrsti u mrežu sveučilišta. Evo 25 godina od slobodne, samostalne, neovisne Hrvatske države nikome to nije uspjelo, nitko nije to ozbiljno izgleda ni promatrao ni razmatrao. Ja ne znam kako ostali saborski zastupnici niti mi pada na pamet ali iz rasprava i replike koju je gospodin Tuđman dao gospodinu Mornaru pa evo i iz istupa na Odboru za visoko školstvo koje sam pročitao u medijima jel' sam vidio, dakle ako predstavnici HDZ-a ako vi mislite da su oni vjerodostojni oni za koje znamo i za koje sam čuo da su istupali onda mi se čini da ste u neku ruku, evo ja ako smijem ocijenit možda kod vas isto ima nekih rogova u vreći, ali bit će mi drago ako podržite ovaj zakonski prijedlog. Bez obzira što je izborna kampanja potrošite to zbog Slavonije. U Vukovaru ste imali potpisivanje ovog sporazuma i rekli ste Slavonija na prvom mjestu. Pa dajte sad se pokažite u petak kad bude glasovanje. Nek bude vam Slavonija na prvom mjestu, daj Bože.
Poštovani zastupnik Miroslav Tuđman ima repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Gubišić, vjerojatno niste čuli početak moje replike jer sam rekao postoje države koje na svakih 250 tisuća stanovnika formiraju sveučilišta. Vaš argument da i Slavonski Brod treba imati sveučilište stoji s obzirom da praktički u Hrvatskoj na svakih 200 kilometara imamo jedno sveučilište. Međutim, ovdje se radi o jednoj drugoj argumentaciji i jednoj drugoj logici a da to sveučilište treba po znanstvenim kriterijima biti postavljeno na zdravim temeljima, a to naprosto sada nemate te pretpostavke. Prema tome trebalo je krenuti drugim načinom da se za znanost i obrazovanje izdvaja iz društvenog proračuna puno više sredstava, da to sveučilište može početi normalno funkcionirati. Pogledate što se događa zadnjih par godina. Naša sveučilišta od Zagrebačkog sve više padaju na listi ovih rangiranja sveučilišta i u Europi i u svijetu. Pa zar želite da stvorimo još jedno sveučilište koje će biti u odnosu na ova sveučilišta, jer ne može biti u startu bolja od njih biti među lošijima. Prema tome, ovdje se radi o kvaliteti sveučilišta, o tome što ono treba pružati, što treba dati. Treba par koraka misliti unaprijed a ja nemam ništa protiv da Slavonski Brod, odnosno Slavonija ima još jedno sveučilište, nego da to sveučilište bude kvalitetno i da može živjeti na zdravim osnovama.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala vam gospodine zastupniče Tuđman na obrazloženju. Možda i nisam čuo vaš prvi dio replike. Ali zanimljivo je kako se briga o kvaliteti dakle na sveučilištima pojavljuje upravo u ovoj raspravi. Dakle, ako je briga o kvaliteti predavanja i svega onoga, aktivnosti na sveučilištu se pojavila u raspravi baš sad, a koliko smo rasprava dosada imali o sveučilištima koja postoje? Nikada tako da kažem zadrto, tako žestoko nismo progovarali o kvaliteti. Mislim da vi jeste, evo upravo ste mi oteli riječ, vi jest, ali velika većina u Hrvatskom saboru o tome šuti. I na kraju krajeva vi znate kako je nastajalo Sveučilište Josipo Juraj Strrosmayer u Osijeku, profesor, moj profesor Vaso Nikolić koji je s anatomije dolazio u Osijek iz Zagreba i bio jedno vrijeme putujući profesor, a kasnije postao i šef katedre u Osijeku pa sad se evo Osijek jedno ajde rekao bih pa čak i po kvaliteti jedno dobro, poglavito MEFOS, Medicinski fakultetu u Osijeku. Imam Sveučilište u Mostaru na koje također lete zrakoplovom profesori iz Zagreba i vi osobno. A u Slavonski Brod nećete morati letjeti zrakoplovom, moći ćete doći busom za 70 kuna ili pak nekim drugim sredstvo, željeznicom za 4 sata doduše pošto je Slavonija, u Slavoniji učinjen željeznicocid, bilo bi dobro da za sat i pol kako se prije dolazilo može doći. Ja vam želim da dođete u Slavonski Brod kao eminentni stručnjak i da imamo i takav studij u kojem ćete i vi dobit svoje mjesto i mogućnost i predavanja i ocjenjivanja naših studenata i svih onih koji budu upisali u Slavonskom Brodu, a procjena je prema ovom zakonu da bi moglo biti i 5 tisuća studenata u budućnosti u Slavonskom Brodu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić, na jedan indirektan način ste prozvali sve one koji misle drukčije. I mene ste spomenuli da sam bio protiv na Odboru za znanost i visoko obrazovanje. Nisam ja protiv Sveučilišta u Slavonskom Brodu, ali protiv sam procedure i invalidnih zakona. Ovdje se ne poštuje procedura i ovaj zakon je hendikepiran jer ima puno nedostataka, nije usklađen sa drugim zakonima, čini mi se ni sa Ustavom. Nedostaju kriteriji osnivanja sveučilišta, nedostaju joj potreba sveučilišta u Hrvatskoj, nedostaje elaborat o potrebi sveučilišta. Zato sam tako reagirao i kad je u pitanju Sveučilište Sjever tako reagiram i kad je u pitanju Sveučilište u Slavonskom Brodu. Ali naravno kad bi sada da netko tko živi u Krapini kako bi rekao da je protiv osnivanja Sveučilišta u Krapini, netko tko živi u Velikoj Gorici naravno da bi rekao pa ja jedva čekam da imamo sveučilište, sve sam za to ako postoji strategija. Ovo je vrlo važna odluka i ona se mora uklapati u strategiju. Po ovakvom donošenju zakona, po ovakvoj proceduri ne uklapa se u Strategiju visokog obrazovanja, ali ako postoji potreba, ako postoji elaborat opravdanosti onda sam za. Ovdje kaže zakon članak 14. "U roku 90 dana od stupanja na snagu ovog zakona Senat Sveučilišta u Osijeku će donijeti odluku, Sveučilište Josip donijeti će odluku, Sveučilište Josip donijet će odluku kako može zakon propisivati autonomne odluke." pa to vi znate da ne može propisivati. A što ako senat ne donese odluku? Prije ovog stupanja na snagu odnosno prije prijedloga morala je biti prethodna suglasnost svih ovih institucija. Ja o tome govorim o nepoštivanju procedure. I zato ne mogu podržati ovako ishitrenu odluku bez ikakvog elaborata. Donosi se u dva dana po hitnom, čak nemao ni dva čitanja. U tomu je problem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Marić, mi se vrlo često slažemo u mišljenjima i razmišljanjima o mnogim temama i izvan visokog školstva. Sad ste pojasnili vaš stav kojega ste iznijeli na odboru, gdje sam kažem u medijima, s obzirom da sam bio bolestan i još uvijek, pročitao da ste bili protiv. Tada se nije glasalo o, dakle glasalo se o Prijedlogu zakona o osnivanju sveučilišta. Vi ste zbog proceduralnih pogrešaka, ja sam i gospodinu Flegi rekao kakvim se to radi, zbog procedure mi bi još jedno 100 godina trebali čekati, bilo koje sveučilište, a kamoli u Slavonskom Brodu. Dakle procedura o kojoj vi govorite Senat u Osijeku, pa onda nacionalno vijeće, pa drž ne daj, pa uvrštavanje u strategiju. Pa mi imamo Strategiju industrijskog razvoja u RH jel tako, ministar gospodarstva je za pet minuta o toj strategiji ovdje govorio i nakon pet minuta otišao iz sabornice. Pa kako je strategija donešena i ima 700 strana Strategija industrijskog razvoja tako se i provodi. Kako je za pet minuta referirao tako je zapravo našoj industriji danas u RH. Ja mislim daće ova odluka puno bolje proći nego industrija u Hrvatskoj i strategija koju je kreirao sadašnji ministar gospodarstva i potpredsjednik Vlade gospodin Vrdoljak. Elaborat o kojem vi govorite, 2011.do 2013.županija Brodsko-posavska je donijela odluku i trebala učiniti elaborat, platiti ga itd., rekao sam da je klub HDSSB-a u županijskoj skupštini osigurao, a svojim amandmanom da bi ubrzao postupak i izradu elaborata 100 tisuća kuna. županija je u kojoj je HDZ većina to je jasno i koja ima većinu u županijskoj skupštini izglasala je još 50 tisuća kuna redovno i mi još 100, 150, pa mi nije jasno da baš to nije ni urađeno kako vi kažete, a izglasali smo to.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Šimo Đurđević.
Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Govorimo u ime kluba HDZ-a kao što ste čuli, a da bi stvar bila ili lošija ili bolja i ja sam kao i kolega Boro Grubišić iz Slavonskog Broda. Želio bih vas podsjetiti što je to Slavonski Brod i Brodsko-posavska županija u povijesti od visokoškolskih ustanova imala. Možda mnogi i znaju taj podatak. Tradicija i povijest visokog obrazovanja u Slavonskom Brodu datira iz 60-ih godina prošlog stoljeća. Tamo je egzistirala, radila uspješno radila Viša komercijalna škola, Pedagoška akademija, Studij prometa i Visoka škola strojarstva koja je prerasla '75.godine u Strojarski fakultet u Slavonskom Brodu koji danas uspješno radi i obrazuje diplomirane inženjere strojarstva, magistre i doktore znanosti koji ima na europskoj razini, a ne samo na hrvatskoj jedan veliki ugled. Danas uz Strojarski fakultet koji sam rekao u Slavonskom Brodu radi Studiji fakulteta za odgojno-obrazovne znanosti, to je Učiteljski fakultet, smjera razredna nastava povijest smjer, razredna nastava engleski kako koje godine i smjer predškolski odgoj. Moram naglasiti ovdje da imamo i studentski centar što nije rečeno, novi studentski centar, novi studentski dom sa 142 ležaja, sa dva apartmana za putujuće profesore sa pripadajućim restoranom, kuhinjom i svim onim što je potrebno i pratećim objektima. 28.9.2006. kolegice i kolege tadašnje vodstvo županije i grada, ali i u maksimalnoj suradnji sa Sveučilištem Josipa Juraja Strossmayera u Osijeku, rektoricom Kralik, njenim prorektorima i suradnicima pristupamo osnivanju Veleučilišta u Slavonskom Brodu i biramo one studije koji se ne provode na Sveučilištu u Osijeku niti na Veleučilištu u Požegi i dakako prof.dr.Barković, možda ga neki iz akademske zajednice poznaju, radi na elaboratu i radi na Studiju menadžmenta koji je dobio pozitivnu recenziju od nacionalnog vijeća i 28.9. Veleučilište u Slavonskom Brodu počinje sa svojim radom sa tri programska stručna, moram naglasiti stručna studija, a to je Menadžment, to je Proizvodno strojarstvo i to je bilinogojstvo iz razloga toga jel tog Studija bilinogojstva na Sveučilišno poljoprivrednom fakultetu u Osijeku nije bilo. Kad se tiče ova dva studija i ova tri to je pet imali smo u pripremi i dopusnice za elektrotehniku, građevinu i program za više medicinske sestre. To je po meni jer sam bio dio tima, bio preduvjet da bi za pet do osam godina Slavonski Brod postao sveučilišni grad uz ove dopusnice za ova tri studija. Znači to bi bilo ukupno osam, eventualno devet studija. I tada smo i u proračunu Brodsko-posavske županije i u proračunu grada krenuli sa pripremom za ono što bi se trebalo dogoditi i što se treba dogoditi sada ovih dana, eventualno u petak na glasovanju, a to je plaćali smo doškolovanje, obrazovanje kadrova za magistre i doktore znanosti koji će biti potencijalni predavači na Strojarskom fakultetu, Učiteljskom fakultetu i ovdje na veleučilištu koji bi u perspektivi trebalo postati sveučilište. Kolegice i kolege, ja izuzetno uvažavam stav kolege Flege, kolege Kregara, kolege Tuđmana jer su to ljudi koji imaju velikog iskustva rada na fakultetima u akademskoj zajednici, ali mi u Brodsko Posavskoj županiji govorimo u ime kluba ali moram ovo reći mi u Brdsko Posavskoj županiji jer dolazim iz Slavonskog Broda smo sebi stavili taj i grad i županije stavili taj cilj pred sebe i ne želimo ništa lomiti preko koljena. Ja znam da u ovom prijedlogu ima i manjkavosti, da ja nisam vidio elaborat opravdanosti, nisam vidio taj dokumenat ali sam informiran da taj dokumenat postoji. Nadalje, ovo sve što će se raditi i studiji koji će se provoditi na budućem sveučilištu želio sam vidjeti i nešto novo, nešto novo da se ponudi, neki novi studij, studij koji se ne izvodi na susjednom sveučilištu Josip Juraj Strossmayera u Osijeku tako da se ne bi duplirali. I točno je da ove tri županije i bosanska žitelj Bosanske Posavine, Bosne i Hercegovine će popuniti i ovdje se obrazovati u ova ponuđena zanimanja. Još jednu primjedbu koju bih istakao, moralo je doći, po prirodi stvari je moralo doći do više sastanaka i dogovora između ministarstva, senata Osječkog sveučilišta na čelu sa rektorom Turkaljem, odbora za osnivanje i dekana Strojarskog fakulteta i Učiteljskog fakulteta. Jer te dvije sastavnice osječkog fakulteta odlaze u buduće sveučilište u Slavonskom Brodu. Tu se morao napraviti dogovor a ne drage kolegice i kolege da se zadužuje senat da retroaktivno donosi neku, donosi rok 30 dana da donese odluku o izlasku Strojarskog fakulteta svoje članice i Učiteljskog. I još jedna primjedba koju sam zamijetio Učiteljski fakultet je, u Slavonskom Brodu je dislocirani studij Osječkog fakulteta. Ta ustanova se u međuvremenu mora osamostaliti i mora, rekao bih na tržištu ponuditi nešto novo i ne samo studije razredne nastave i povijesti, razredne nastave i engleskog jezika, mora ponuditi nešto novo jer već na zavodima za zapošljavanje i u Osijeku i u Đakovu i u Slavonskom Brodu i šire razredne nastave ima previše. Ali dozvolite da se to napravi u hodu i da se to za novu akademsku godinu sve dogovori. Još nešto što me zabrinjava. Normalno, nastava, vježbe i sve ostalo što pripada izvoditi će se u postojećim objektima i sredstva koja su u Ministarstvu znanosti na stavci predviđena za sveučilište i u Osijeku će normalno ići sada na, ako donesemo takvu prekosutra odluku, a ja se nadam da da. No mislim da bi u novom proračunu Republike Hrvatske trebalo planirati i sredstva za, kada tada će doći do proširenja a mi smo to u svoje programe stavili, osigurano je zemljište za izgradnju dodatnih kapaciteta, mi smo to nazvali kampusa u Slavonskom brodu u naselju Andrija Hebrang. I još bih nešto htio poručiti u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice i osobno. Ovdje stoji u materijalima da će ministar nadležan za, imenovati rektora ako ovo sve usvojimo u roku mislim 30 dana koji će imati izuzetno puno posla. Poručio bih da taj rektor ne bude iz politike, taj rektor neka bude iz znanosti, taj rektor će imati puno, puno posla, taj rektor mora surađivati sa svima u, poglavito u izradi dokumentacije i svega ostaloga što ima jedno, što treba imati jedno sveučilište. Ja bih rekao i na kraju da to nije projekt niti mog HDZ-a a niti SDP-a koji ga je danas ovdje predložio, da je to projekt svih nas u Brodsko-posavskoj županiji, projekt i okolnih mjesta Brodsko-posavske županije svih onih koji će egzistirati, koji će gravitirati tom našem sveučilištu. I nisam na početku rekao da demantiram sve i kolegu Grubišića, klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati osnivanje sveučilišta u Slavonskom Brodu. Pa ako tako bude u petak a biti će, novo sveučilište želim vam dug život i uspješan rad. I još nešto dragi prijatelji, ne bih želio da ispadne od mene nešto nerealno ali idemo biti malo realni, ajde reći ću realni, nije gruba riječ. Pula ima svoje sveučilište, vraćamo se iz Pule, prolazimo kroz Učku, evo nas u Riječkom sveučilištu. Idemo malo južnije evo nas i u Zadru, još južnije u Splitu i idemo skroz na jug Hrvatske, Dubrovnik. Je li brojite koliko je to? Zagreb, glavni grad je najjače, najveće sveučilište u Hrvatskoj. Osijek, naše matično sveučilište, Sjever, pa zaslužio je to imati i ona regija. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega Đurđević. Imamo tri replike. Poštovani zastupnik Boro Grubišić prvu.
Hvala lijepo. Kolega Đurđević lijepo … [[Govornik se ne razumije.]] na kraju ste i rekli da će klub HDZ-a podržati i ovaj prijedlog pa mi je to drago čuti, zaista mi je to drago čuti. Kada ste govorili o tome da će i dobar dio studenata biti iz Bosanske Posavine, s obzirom na to da BiH ne na dosta trnovitom i dalekom putu pristupanja Europskoj uniji, a i ne sam BiH nego i neke druge države iz okoline, ja sam uvjeren da će oni koji žele dobiti diplomu sveučilišta u Europskoj uniji, a Hrvatska je već članica hvala Bogu, da će naći i da će baš Slavonski Brod koji je dakle svojom lokacijom, svojom jednom i strateškom pozicijom, svojom jednakom udaljenošću 200 km od Zagreba, 200 od Sarajeva i 200 od Beograda, privući brojne studente iz dakle susjednih država. Dobro, jezik je malo različit itd., ali da će moći studirati u Slavonskom Brodu. Ono što ja se ne bih bojao, netko je izrazio bojazan za odluku Senata Sveučilišta u Osijeku pa ja bih onda tim članovima Senata poručio neka se sjete kako je osječko sveučilište Josip Juraj Strossmayer u odnosu na zagrebačko sveučilište čiji su jedno vrijeme da ne kažem ovako uprošćeno bili filijala se odijelili i postali sveučilište u Osijeku. Neka iste te principe, ista ta načela primijene kada se odvaja Sveučilište u Slavonskom Brodu od Sveučilišta u Osijeku. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Šimo Đurđević.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grubišić, možda nije dobro da mi kao Brođani pa i prijatelji, tako mogu reći sad, jedni drugima repliciramo, odgovaramo na replike ali eto. Želim vam kolega reći da danas to nisam izrekao za govornicom, da danas u Banja Luci iz Brodsko-posavske županije studira 47 studenata na raznoraznim fakultetima. 47 i to sve plate. A Osijek kao matično još uvijek naše sveučilište treba imati maksimalnu suradnju sa susjednim sveučilištima, ne samo jer oni nama profesori, predavači trebaju za one kadrove što brodsko-posavski kadrovi ne mogu pokriti nego dakako da se tu treba ostvarivati i novi projekti zajedno sa rektorima, prorektorima, dekanima i Senatom Osječkog sveučilišta, maksimalna suradnja senata i vodstva ovog novog našeg sveučilišta. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Gvozden Srećko Flego, replika.
Kolega Đurđević, hvala vam što ste potpuno otvoreno i pošteno nabrojali nedostatke ovog zakonskog prijedloga i zapravo ste na svojevrsnom balansu dvoumljenja da li da ili ne. Iz onih premisa koje ste iznijeli meni se čini da konkluzija da bi za sve nas bilo puno bolje i zdravije da se obave one predradnje koje ste vi sada nabrojali kao deficitarne i da se onda priđe donošenju konačne odluke. I kolega Marić i ostali mi nismo principijelno i apriori protiv Sveučilišta u Slavonskom Brodu, ali smo protiv donošenja odluke za koje nema argumenata, dakle nema elaborata ili mi ga barem nismo vidjeli i protiv odluke koja je protivna procedurama koje smo si sami propisali. O tome se radi, a nije takova hitnja da cijela stvar ne bi mogla biti donesena ili odlučena za 3-4 mjeseca. I konačno postoji još jedan element, meni se čini da je jako loše za sve, i za politiku i za društvo i za akademsku zajednicu ako politički interesi siluju osjetljive akademske poslove, a to je u ovom slučaju tako.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Šimo Đurđević.
Hvala. Cijenjeni kolega Flego, kad smo osnovali Veleučilište u Slavonskom Brodu rekao sam sa ova tri stručna studija tada smo sebi zadali za zadaću rok, rekao sam, 5 do 8, 10 godina da stvaramo kadrovske, prostorne i svake druge uvjete da bi u tom razdoblju godina, dvije iza toga, tri, Slavonski Brod ušao u mrežu hrvatskih sveučilišta i paralelno raditi na kadrovskoj popunjenosti, ono što treba sveučilištu. Tu smo odriješili rekao sam kesu i grad i županija, tu nismo žalili sredstva i da bi spremni dočekali ovo što se sada predlaže, no međutim iz raznoraznih razloga to se nije dogodilo. Ali moj najkraći odgovor bi bio sada i vama i ostalim kolegama i oni koji gledaju i slušaju sjednicu Hrvatskog sabora, više čekanja nema. Određeni stvari se moraju rješavati u hodu, više vremena nema. Ako se to sada kolegice i kolege ne dogodi ja mislim da se u budućnosti dogoditi neće da Slavonski Brod ima sveučilište. Hvala puno.
Hvala i vama poštovani kolega Đurđević. Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Đurđević, nabrajali ste sve redom sveučilišta i onda ste rekli zar onda ne zaslužuje i Slavonski Brod. Ako bismo slijedili taj slijed, zaslužuje. Po kriteriju možda čak i prije nego neki drugi, ali osnivanje sveučilišta u Hrvatskoj je odavno ispustilo kriterije, nema kriterija uopće. Pitanje je koji je sljedeći zahtjev, koji grad je sljedeći. Ima i većih ako ćemo po broju stanovnika, ima i većih gradova od Slavonskog Broda, a ako ćemo po udaljenosti ima i većih udaljenosti. Moramo voditi brigu o usklađenosti sa strategijom, ali ne kao što u ovom zakonu piše usklađeni je Zakon sa strategijom upravljanja ljudskim potencijalima Brodsko-posavske županije. Važnije bi bilo da piše da je usklađen sa Strategijom visokog obrazovanja Republike Hrvatske i onda svakako tako treba podržati. Ovdje nema ni jesu li osigurana sredstva. Samo piše u ovom prijedlogu zakona koliko su osigurana, ali koliko je potrebno sredstava to izostaje. Je li ta osigurana sredstva odgovaraju potrebnim sredstvima, to nema nigdje. Što ako nema sredstava dovoljno? A zamislite nema 4% za učitelje više, a vi ste iz te profesije. Kako je moguće da za najvažniju profesiju koja nam djecu odgajaju državni proračun nema 4% više? Kad ne bi uspio to osigurati razmišljao bih o nekim drugim alternativama. A mislim da je to vrlo važno, a ovo je važno da se uskladi, da poštujemo proceduru, a bojim se da je ostavljen manevar i bojim se, zato sam suzdržan da će se prevariti građani Slavonskog Broda i ovo što je ostavljeno u roku od 90 dana da se neće ispoštivati. A evo dočekat ćemo i to, pa ćemo vidjeti, toga se bojim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru i kolega Damir Tomić.
Hvala predsjedniče, poštovani ministre. Pripala mi je možda i ova lijepa i ugodna čast na kraju mandata govoriti u ime kluba o osnivanju ovog drugog slavonskog sveučilišta. Pridružujem se kolegama iz Slavonije, evo Boro je otišao, kolega Đurđević je tu. Dolazim iz grada koji je na pola puta između sadašnjeg središta Sveučilišta Josip Juraj Strossmayer Osijeka i budućeg jednog središta u Brodu. Imao sam tu čast biti i zaposlenik ovog Sveučilišta u Osijeku, a i raditi na dislociranim studijima u Brodu i Vukovaru, Učiteljskog bivšeg fakulteta. Ispravio bih tu kolegu Đurđevića, samo to više nije fakultet učiteljski. To je sada Fakultet za odgojne i obrazovne znanosti. Želio bih naglasiti sljedeće da je u ovom mandatu, u mandatu ove Vlade izdvajanje za znanost povećano sa 0,75% na 0,86% BDP-a. Isto tako, poboljšan je studentski standard, osigurano je besplatno studiranje za sve uspješne i redovite studente, a znanstveni su novaci od gorućeg problema postali razvojni adut hrvatskog sveučilišta. Isto tako vidim i ovaj prijedlog zakona samo kao nastavak rada ove Vlade u korist znanosti. Treba naglasiti, podsjetiti još jednom iako su kolege to rekle da se ovim zakonom osniva Sveučilište u Brodu kao javna ustanova i da nastaje spajanjem Veleučilišta u Brodu, Strojarskog fakulteta u Brodu, Sveučilišta Josipa Juraja Strossmayera, dislociranih studija u Bordu Fakulteta za odgojne i obrazovne znanosti u Osijeku i studentskog centra u Slavonskom Brodu Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Samim spajanjem prethodno navedenih ustanova stvaraju se pretpostavke sukladno Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju koji propisuje da je Sveučilište ustanova koje osniva i provodi sveučilišne studije u najmanje dva znanstvena i/ili umjetnička područja u većem broju polja, te interdisciplinarne studije kao i autonomni integrirani proces neposredno ili putem svojih fakulteta, umjetničkih akademija i odjela koje osniva sukladno zakonu. Sveučilišta i njegova visoka učilišta mogu sukladno zakonu provoditi stručne studije. Gledano kroz mrežu sveučilišta u Republici Hrvatskoj vidljiv je povoljan geostrateški položaj zbog kojeg bi Sveučilište u Brodu osim privlačenja studenata iz Brodsko-posavske i susjednih županija u Republici Hrvatskoj imalo i potencijal privlačenja studenata iz susjedne Bosne i Hercegovine o čemu su kolege nešto govorili. Prije svega se to odnosi na Sveučilište u Banja Luci. Naime, zbog nedostatka ponude studijskih programa veliki broj učenika Brodsko-posavske županije i susjednih županija nakon završene srednje škole nastavlja studiranje izvan svoje županije što potencijalno smanjuje broj ljudi koji završe visoko obrazovanje, jer veliki broj studenata nije u mogućnosti studirati u drugim sredinama kojima ne gravitiraju. Podsjetit ću da to posebno vrijedi za Slavoniju koja je najsiromašniji kraj Hrvatske. Osnivanjem Sveučilišta u Slavonskom Brodu stvorila bi se platforma za pokretanje novih sveučilišnih programa, te bi se omogućila prilagodba studijskih programa potrebama studiranja regionalnog stanovništva. Na taj način stvorile bi se pretpostavke za zadržavanje i povećanje broja studenata u Slavonskom Brodu i njihov trajni ostanak koji je preduvjet za pokretanje regionalnog gospodarstva. Buduće sastavnice imaju obrazovno-istraživački potencijal, ali i doprinose gospodarsko-društvenim potrebama lokalne zajednice i regije gdje bi ujedinjena akademska zajednica trebala imati važnu ulogu u razvoju Brodsko-posavske županije i grada Slavonskog Broda i regije. Vizija sveučilišta u Slavonskom Brodu je osigurati svojim studentima raspoloživost primjerenih, tržištu orijentiranih studijskih programa i usmjerenja, te poticati sveobuhvatnost razvoja studenata kroz programe podrške i razvoja socijalnih vještina, te kroz poticanje sudjelovanja na znanstveno-istraživačkim projektima i projektima s industrijom i u međunarodnoj suradnji. Svojim nastavnicima i zaposlenicima Sveučilište će težiti osigurati potrebne infrastrukturne uvjete i postaviti primjerene standarde kvalitete rada i razvoja u akademskom i znanstveno-istraživačkom radu, te istovremeno doprinositi njihovoj međunarodnoj mobilnosti i prepoznatljivosti svojih stručnjaka. Sveučilište će težiti u svim segmentima svoje aktivnosti čvrstoj suradnji sa i na korist lokalne gospodarske zajednice, te kroz aktivnosti svojih studenata, nastavnika istraživača doprinositi socijalnoj uključivosti i dobrobiti lokalne zajednice. Kontinuirano će doprinositi kroz svoju organizaciju aktivnost ugledu i važnosti sveučilišta, odnosno njegovoj lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj prepoznatljivosti, atraktivnosti kao i vlastitoj dugoročnoj održivosti i stabilnosti poslovanja. Za kraj, istaknut ću još samo dvije činjenice koje su ovdje već u jednoj mjeri i istaknute. Prvo, Slavonski Brod je industrijsko, kulturno, upravno, sudsko i financijsko središte Brodsko-posavske županije i po veličini i značaju drugi grad u Slavoniji. Šesti je po veličini u Republici Hrvatskoj nakon Zagreba, Splita, Rijeke, Osijeka i Zadra. Slavonija je regija s gotovo milijuna stanovnika. Ukoliko promotrimo raspored postojećih sveučilišta u Republici Hrvatskoj, lako ćemo uočiti nepravdu prema Slavoniji. Prijedlogom ovog zakona ispravljamo tu nepravdu. Isto tako smatram da je važno podsjetiti da je Slavonski Brod zadesila teška sudbina za vrijeme Domovinskog rata kada je pretrpio strahovita razaranja iz susjedne BiH. Slavonski Brod je bio vrlo važan srpskom agresoru zbog svog geopolitičkog položaja. Po nekim stručnjacima Brod je drugi najteže stradali grad nakon Vukovara u Domovinskom ratu. U prosjeku je dnevno samo u Brodu kao posljedica velikosrpske agresije ginulo 5 ljudi. U napadima je ubijeno ukupno 29 djece. Od svibnja '92. do '95. ranjeno je 969 djece, od toga 90 je ostalo invalida. Dužni smo i kroz ovaj zakon nešto vratiti djeci Broda i toj regiji u cjelini. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama kolega Tomić. Imamo dvije replike, poštovani zastupnik Miroslav Tuđman replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Tomić rekli ste da je ova Vlada podigla sa 0,75 na 0,80 i nešto izdavanja za znanost, da je riješila pitanje znanstvenih novaka. Međutim, podsjetiti ću na početku mandata ove Vlade postavio sam pitanje što će biti sa 2,5 tisuće znanstvenih novaka i onda je rečeno da je to vođena kriva politika i da oni ugrožavaju financijski sustav RH. Otada pa do danas stavljena je zabrana promocije odnosno prihvaćanja znanstvenih novaka nego se iz godine u godinu prolongira e pa bit će riješeno. Znanstvena produktivnost kad gledamo samo kvantitativne pokazatelje produkcija znanstvena iz godine u godinu opada. Ja bih isto volio ovo što ste i vi rekli i podržavam tu tezu da znanost treba podupirati razvoj Brodske županije, odnosno cijele Slavonije. Međutim, ovaj Sabor je nevin od svake znanstvene potpore kod donošenja bilo kojih znanstvenih odluka. Prema tome, dajte da malo počnemo razgovarati realno o znanosti, o ulozi znanosti, o financiranju znanosti jer ovo što se financira mi smo na dnu Europe i nema osnove da se može uopće dalje razvijati bez znanstvenih potpora.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Tomić.
Prije svega mogu se složiti s vama da o znanosti možemo još puno razgovarati i da moramo puno razgovarati i puno toga mijenjati. Ali isto tako moram vas podsjetiti da je učinjena reforma financiranja znanstvene djelatnosti kroz višegodišnje programske ugovore i Hrvatsku zakladu za znanost, da su formirani prvi nacionalni znanstveni centri za izvrsnost i uspješno povlačenje sredstava iz EU fondova. I isto tako ne možemo osporiti činjenicu da je ipak izdvajanje raslo sa 0,75 na 0,86%. Isto tako podsjetiti ću vas da je Vlada Republike Hrvatske svojom odlukom omogućila da se znanstveno novački ugovori zadrže u sustavu te da se kroz javni natječaj mladi znanstvenici zaposle. Procjenjuje se da će to zapošljavanje donijeti 1200 do 1600 različitih pozicija od asistenata, poslijedoktoranata do docenata. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Tomić obmanjujete javnost partija ovih dana, velemajstorski to čini, pričate laži. Jer vi mislite da smo mi glupi kao što je Pupovac meni rekao da smo polu-retardirani. Vi ste na toj liniji. Digli ste sa 0,85 na 0,86, mačku o rep, ali je BDP pao 4, 5 postotaka kroz ove 4 godine. Znači, smanjena je plaća u apsolutnom smislu. Da je pao 20% koliko bi onda bilo smanjenje plaća? Ma koga vi obmanjujete? O čemu vi govorite? Ali nije to glavna tema što ste vi rekli da treba ispraviti nepravdu. Nema u Slavonskom Brodu nepravde jer tamo sveučilište ne postoji. Ja sam da se osnuje, odmah. Znate što je nepravda, da se razumijemo? Znate što je nepravda? Što ovdje sjedi ministar Mornar, sramota me sinoć bilo slušati njegovo izlaganje na televiziji. Hrvatski učitelji, to je najveća nepravda, najveća sramota i on nastupa, gospodin ministar sinoć onako na televiziji. Sram vas bilo! U petak učitelji ne trebaju dignuti štrajk nego trebaju na ustanak. Nijedna se Vlada nije proslavila na tome, ali nijedna nije ponizila učitelje kao što partija sad ponižava. Kao pijanci razbacujete 10 milijardi, 5 milijardi i 200 milijuna na sve strane. A učitelju sve to košta 200 milijuna kuna. To je vama kao čačkalica iza zuba koliko ste razbacali ovih dana. I to ne shvaćate. Mi ovdje, sramota je što mi raspravljamo o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom Brodu, to može mjesec dana pričekati, ali o ovoj temi koja je uz izbjeglice tema br. 1 učitelji poniženi jer nemaju vlasti u razredu, nemaju mehanizama da se obrane od progona, od mobbinga i još ih ponižavamo kažemo im da su glupi, da će im dati neka sljedeća Vlada. Pa kako vas gospodine ministre nije stid ono jučer govoriti da nemate 200 milijuna kuna za tih 4%?
Hvala lijepa, hvala kolega. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Tomić.
Hvala predsjedniče. Nažalost, na ovo ne mogu imati komentar. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo raspravu pojedinačnu u trajanju od 10 minuta. Poštovani zastupnik Josip Kregar, izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ovdje se nastoji nametnuti jedan način rasprave koji ne odgovara predmetu o kojem raspravljamo. Ovdje se sve postavlja kao pitanje ljubavi prema nekom kraju, želje da se isprave nepravde, navode se brojevi žrtava, navodi se što se sve htjelo ali se nije napravilo a to ne vodi raspravi o temi, a tema je sveučilište. Sveučilište nije prazan pojam, nije rezultat naših želja. Ona je zajednica i institucija koja zahtjeva određene vrlo čvrste kriterije i pravila. Da bismo se od toga odmakli mislim da bi bilo potrebno napraviti jedan mali intelektualni eksperiment. Riječi Slavonski Brod zamijenite riječju Karlovac, Krapina, Trogir, Metković i idemo onda raspravljati o sveučilištima u tim gradovima. Ovdje je sasvim s opravdanjem ukazano na to da smo dosada radili greške, ali to je rasprava koja prelazi okvire ovog trenutka. Rečeno je kolega Šima da nikad nego sad nije pravi trenutak da se donese takav zakon. Zašto dva dana prije eventualnog raspuštanja Sabora u ubrzanom postupku bez prave provedene rasprave, bez uvida u elaborat, čak i oni koji zagovaraju kažu elaborat nismo ni vidjeli. Zbog toga moje je mišljenje da je prijedlog ne pripremljen, nepodoban za usvajanje pa čak i za raspravu. To ću ilustrirati sa nekoliko točaka koje dolaze u prvi plan. Prvo, sveučilišta nastaju tamo gdje ne postoji samo volja, već postoji kadrovska osnova, tradicija, želja za znanošću. Nije dovoljno poslati ljude na magisterije u Hrvatskoj. Da bi sveučilište nastalo treba takav kadar koji može držati razinu sveučilišta, a ne razinu zapravo posjeta sveučilištu. Kao jedan od argumenata kaže se mi imamo dva apartmana za gostujuće nastavnike, pa čekajte malo pa to znači da to nije sveučilište onda nego hotel. Nemojte misliti da pretjerujem jer za formiranje sveučilišta trebaju kadrovi, trebaju programi, trebaju ljudi koji su iznad razine početnika u toj profesiji. To nije lako postići, ali europski kriteriji to govore. Mi suprotno čak na osnovanim sveučilištima bismo trebali težiti dizanju kvalitete, ali ova inflacija izražena i brojem ali i općom kvalitetom zapravo nam je smetnja u tome. Za mene je najjači argument jest izostanak ovog, ove inicijative u strategiji razvoja visokog obrazovanja RH. Pa zašto mi donosimo jednu takvu odluku ako nemamo stratešku podlogu za nju, mislim kao da u ratu jedna četa ili mala jedinca ide u napad bez obzira na to što je strategija ili plan nešto sasvim drukčiji. Strategija je ovdje donošena vrlo dugo, stotine ljudi su na njoj surađivale i radile. Vlada ju je predložila, mi smo je usvojili, rasprave su bile, pokazale su dosta složenosti iz tog problema, međutim nije se spominjalo osnivanje novih sveučilišta kao strateški cilj. Mi imamo ovdje još jedna problem koji se ovdje ignorira, a to je poštivanje postupka. Postupci su u ovom slučaju predviđeni zakonom, a kažete pa nećemo sada oklijevati kao što smo oklijevali godinama, ali ni liječnici ne liječe tako da najprije amputiraju nogu a onda pošalju pacijenta na pretrage. I ne možemo donositi odluku prije nego što smo utvrdili kakve će biti posljedice te odluke. Koristi se argument da će nam dolaziti studenti iz drugih susjednih zemalja, po što? Po diplome, ne po znanje. Kao što su neki naši ljudi koji su čak i sjedili u ovim klupama po diplome odlazili u susjedu Bosnu i Hercegovinu, sad ćemo mi otvoriti takvu mogućnost za njihove ljude koji će platiti, platit će diplomu ali neće pomoći razvoju hrvatskog znanja ili sveučilišta. Kaže se nama troškova, oprostite ja ne mogu to vjerovati. Da nema troškova osnivanja sveučilišta pa to je prazna fraza. Tu su troškovi enormni, oni uključuju poslati 50 ljudi na stručno usavršavanje van zemlje npr., oni uključuju privlačenje kvalitetnog kadra, oni uključuju infrastrukturu koju neće financirati RH nego EU nadajmo se. Ali sa ovakvim početkom i idejom da ne možemo čekati nego moramo odmah, mi nećemo dobiti ta sredstva. Na koncu, želim reći i to da ovako postavljeno, ovako postavljen problem u kojem dominira rasprava o našim osjećajima prema Slavonskom Brodu nije dobar. Ja se Slavonskog Broda sjećam kao mjesta, tamo sam držao neka predavanja i tribine, u kojem postoji intelektualna znatiželja, u kojem postoji i jedna određeni sloj ljudi koji su zainteresirani za razne društvene stvari i pitanja, ali to ne znači da oduševljen time tamo želim ili zalažem se da treba nastati sveučilište. Slažem se sa onima koji su otvarajući ove pitanje postavili pitanje naših eventualnih grešaka u prošlosti ali to se rješava i na druge načine. Regionalizacija Hrvatske značila bi da su regije u Hrvatskoj nadležne i financirati i osnivati sveučilišta, ali to onda neće svima biti po volji jer će mogućnosti određivati naše ambicije. Ne mogu prihvatiti ovaj prijedlog zakona jer krši elemente, procedure kod donošenja odluke o osnivanju sveučilišta pri čemu nije nimalo sporedno da li je Senat Sveučilišta u Osijeku već donio neke odluke, ako nije o izdvajanju fakulteta ako nije ja ne znam kako mi možemo utjecati ili ulaziti u autonomiju tog sveučilišta i izdvajati njihove sastavnice iz Osječkog sveučilišta. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega Kregar. Imamo tri replike. Prva replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Kregar pozorno sam slušao vaše izlaganje i vaš govor i u jednom trenutku ste rekli da Sveučilište u Slavonskom Brodu nije rezultat naših želja. Čijih naših želja? To ćete mi objasniti u odgovoru na repliku. A naše želje što se tiče Brodsko-posavske županije pa i okolnih županija i stanovnika su odavno poznata, definirane, čak i u dokumentima Brodsko-posavske županije, grada Slavonskog Broda koji su se potrudili da već mnoge elemente koje sveučilište temeljem osnivanja i veleučilišta omogući i napravi. Drugo, sjetite se porođajnih muka drugih sveučilišta u Hrvatskoj kojih ima, evo da spomenem ovih pet morskih kako ih zovem, skraćeno morskih, sjetite se porođajnih muka osnivanja Sveučilišta u Puli i šta se sve tada govorilo i šta se zborilo i divanilo. Nadalje, rekli ste da kada liječnici amputiraju nogu onda ne traže poslije pretrage, ali vidite ponekad kaže jedna poslovica jednog američkog profesora kirurgije koji kaže, "Odrezati ponekad znači izliječiti2, dakle nije baš tako kao što vi tvrdite. I nadalje, kada govorite o postupcima i procedurama, elementima procedure, pa ajde vi recite koliko bi još desetljeća u Hrvatskoj trebalo proteći da bi se ovakav zakon ili odluka o tome donijela, počevši od strategije, počevši od Senata osječkog, nacionalnog vijeća i niz drugih procedura koje traju. Pa sve su vlade imale vremena u ovih 25 godina valjda da o tome razmisle i da tu proceduru provedu, vlade pa i sveučilišta ako govorite o autonomiji sveučilišta.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Kregar.
Zahvaljujem se kolega Grubišić što ste pažljivo slušali, zbog toga mi je malo nerazumljivo da niste razumjeli kada sam govorio o čijoj volji se ovdje radi. Što se mene tiče, ja sam tu srcem ili voljom neutralan pa kažem zamijenite Slavonski Brod riječju Karlovac, Metković ili bilo što, bilo koji drugi grad, čak ni slične veličine ni veći kod Slavonskog Broda da ne ulazimo u te usporedbe, ali tu je sasvim jasno da nije dovoljna volja da bi se nešto stvorilo. Potrebni su u ovom slučaju kadrovski i organizacijski preduvjeti za to, znanstvena težina onih koji nose i stvaraju sveučilište. Tu se ja slažem sa vama u ovom drugom pogledu, a to je racionalizacija postojeće mreže i preispitivanje da li ona odgovarajuća za državu kao što je RH. A što se tiče onoga u što se slabo razumijem u medicinu, ja sam siguran samo u jedno, odrezati zdravu nogu nije dobro.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Ovo je bila prva diskusija sa argumentima i sa činjenicama koje trebaju ajde recimo odrediti naše opredjeljenje da li ćemo glasati za to sveučilište ili ne. Prethodne diskusije bile su patriotske, lokal patriotske sa željama, voljom, srcem, geostrateškim položajem, žrtvama u ratu što sve veze nema sa temom, nikakve veze nema sa temom. U točki 109.našeg dnevnog reda dakle predzadnjoj točki imamo, a to stoji već jedno godinu, dvije, Mreže javnih zdravstvenih organizacija u RH, predlagatelj Nacionalno vijeće za znanost. U mreži i u Strategiji razvoja znanosti pa onda i visokog obrazovanja kao nadogradnje znanosti nismo razgovarali jer za to nemamo ni volje ni želje ni interesa. Ovaj tsunami zadnji je počeo sa Sveučilištem Sjever. Ja sam se dosta eksponirao protiv toga i ispao da mrzim Varaždin, sada će valjda ispasti da mrzim Slavoniju. Ma nije istina ljudi, ali osnivanje sveučilišta nije predmet volje i želje ponekog političara i saborskog zastupnika. Zna se kak se to radi za bola miloga i zna se koji uvjeti moraju biti ispunjeni, a uvjeti ne mogu biti da postoje tri stručna studija, tri, četiri preddiplomska, dva diplomska i jedan poslijediplomski na koje profesori dolaze u ove apartmane, pa tako se to ne radi. Zašto postupamo tako da našu volju namećemo stvarnoj situaciji? To se u nekom drugom vremenu radilo. Ja sam mislio da smo to preskočili. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Kregar.
… [[Govornik nije uključen.]] koji su ovdje izneseni. Ali jednu stvar želim reći, mi kao Sabor ne možemo zaobići mišljenje Nacionalnog vijeća za znanost. Pa to je tijelo koje smo osnovali za ovakva pitanja u njega imenovali one ljude koji jamče svojim znanstvenim integritetom da neće biti pristrani, da neće olako donositi odluke, da će imati nacionalni interes prije svih drugih. Zbog toga razina ne može biti zaobilaženje jednog takvog tijela. Mi moramo imati njihovo mišljenje ako ćemo davati ono što se zove informirani pristanak, glasovati u skladu sa punim znanjem o konsekvencama našeg glasa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ante Babić ima repliku.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Kregar, pretpostavljam ne namjerno a možda i jeste kada govorite o Zagrebačkom sveučilištu zaboravljate govoriti i o onom Katoličkom sveučilištu u Zagrebu pa zbog korektnosti bi trebalo i njih danas spominjati ovdje. Govoreći o formiranju sveučilišta u Slavonskom Brodu rekli ste da se paušalno donose odluke, da se to donosi bez elaborata, bez analiza, bez procjene troška i po hitnom postupku i u pravu ste. I vi ste bili dio te većine koja je u ovih 4 godine po hitnom postupku donijela više od 80% tih zakona upravo bez tih analiza, bez procjena, bez elaborata i drago mi je da ste se toga sjetili. I ne samo to, u velikoj većini zakona koje smo donosili u Hrvatskom saboru, mi smo zapravo eksperimentirali i to smo eksperimentirali na vlastitom narodu. Je li i ovo jedan od takvih eksperimenata dva dana prije raspuštanja Sabora ne znam. I ne vjerujem da je bez uloge onih koji o tome trebaju najviše reći, to je akademske zajednice trebalo po hitnom postupku donositi i ovakav zakon. I ono što možda ste zaboravili reći a niste trebali u ovom trenutku znajući za problem učitelja a učitelji su zapravo preduvjet, jedna društvena skupina koja odgaja mlade ljude, preduvjet za studente, za asistente, za znanstvene novake i da u ovom trenutku kada se ova Vlada hvali za primarnim suficitom od 800 milijuna kuna se nije moglo naći 400 milijuna kuna, sigurno nije dobro a time se zapravo i zaboravlja ona jednakost pred zakonom odnosno jedno od načela Ustava Republike Hrvatske o kojem ste i kao znanstvenik i kao profesor trebali dići svoj glas i reći koju riječ. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Kregar.
Zahvaljujem se gospodinu Babiću. Najprije ću izraziti svoju solidarnost i reći da ću učestvovati u štrajku jer mislim da je opravdan, možda i potreban jer skreće pozornost javnosti za stvari koje u drugim vremenima, ne predizbornim vremenima nisu imali puno razumijevanje vlasti, odnosno Vlade. Međutim ne možemo taj argument primijeniti na ovo pitanje koje imamo u raspravi. Isto tako sasvim nesvjesno nisam spominjao Katoličko sveučilište, možda i misleći da bi to skrenulo pozornost sa pravog pitanja. Pravo pitanje je na koje trebamo misliti je pitanje studenata koji studiraju. Oni sve više postaju studentska masa koja dobije studije jer nema šta drugo. To postaje pitanje društvene kontrole a ne pitanje znanosti. I možda mi imamo krivo i gospodin Tuđman i Mlakar i ja kada postavljamo pitanje znanstvene izvrsnosti, standarda koji treba zadovoljiti. Jer ono o čemu se ovdje radi nije to pitanje. Ovdje se ne radi o osnivanju sveučilišta, ovdje se radi o osnivanju škola u koje će doći nezaposleni ljudi.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu pojedinačnu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovani zastupnik Gvozden SreĆko Flego.
Kolegice i kolege kada sam ulazio u drugi mandat Sabora i kada smo na početku zasjedanja polagali svojevrsnu zakletvu ili obvezu da ćemo čuvati zakonitost i ustavnost ja sam to shvatio ozbiljno. Kada mi netko kaže da je nešto protuustavno ja se pomalo ukočim i smrznem i vrlo mi je nelagodno u duši sve dok ne razriješim problem pa ili priznam da sam pogriješio ili onoga tko mi je donio poruku … [[Govornik se ne razumije.]] nešto drugo. Ja problem sa sveučilištem u Slavonskom Brodu vidim kao problem protuzakonitog prijedloga i protuustavnoga prijedloga i onda imam supstancijalnih pitanja i primjedbi. Zakon o, dakle, ovim zakonom se predlaže da Sveučilište u Slavonskom Brodu nastaje objedinjavanjem veleučilišta, Fakulteta za odgojne i obrazovne znanosti koje u sastavu sveučilišta Josip Juraj Strossmayer u Osijeku i Strojarskog fakulteta koji je u sastavu Josip Juraj Strossmayer u Osijeku. Da bi se te dvije sastavnice iz dvojile u sveučilišta u Osijek Zakon o znanstvenoj istraživačkoj djelatnosti i visokom obrazovanju u članku 54. stavak 5. kaže sljedeće: "Odluke o statusnoj promjeni sastavnica u okviru sveučilišta ili izlasku pojedinih sastavnica i sveučilišta donosi senat dvotrećinskom većinom ukupnog broja glasova.". Zakon u članku 14., odnosno prijedlog zakona predviđa da senat donese u roku od 3 mjeseca tu odluku. Zašto senat nije donio preliminarno mišljenje? Zašto se sa tim preliminarnim mišljenjem ne čeka dok senat, dakle mislim da je to pitanje na koje sam do sada ostao bez odgovora. Ustav Republike Hrvatske, članak 68 glasi: "Jamči se autonomija sveučilišta.". Sveučilište samostalno odlučuje o svom ustrojstvu i djelovanju u skladu sa zakonom. Šta je zakon propisao maloprije sam vam pročitao. Ali ako donesemo ovaj prijedlog zakona silovati ćemo autonomiju sveučilišta i narušiti ćemo ustavne odredbe. Stoga je potrebno pričekati da senat Osječkog sveučilišta donese odgovarajuću odluku ili pozitivnu ili negativnu i tek tada pristupiti ovome čemu smo danas pristupili. To su moje vrlo ozbiljne pravne, ustavnopravne i zakonite rezerve. Kolegice i kolege, hoćemo li donositi kondicionalne zakone? Zakon stupa na snagu ako senat sveučilišta donese odluku. Što ako senat sveučilišta ne donese odluku, što ako Senat Sveučilišta Josip Juraj Strossmayer kaže nećemo parcijalizirati naše sveučilište, nećemo ga rastakati i nećemo donijeti tu odluku. I sad dolazimo na supstancijalne probleme. Svako sveučilište, ja nešto znam o tome, koje je osnivano, svako javno sveučilište pa i privatno koja su osnivana prilikom osnivanja su imale debele elaborate u svom djelovanju. Sveučilište je prvenstveno ono što su sveučilišni kadrovi, što su sveučilišni profesori, ostalo je sve sekundarno. Na onome što bi trebalo postati sveučilište u Slavonskom Brodu na dvije ključne institucije, pa dijelom i na veleučilištu predaju profesori Sveučilišta Josip Juraj Strossmayer u Osijeku. To vam je nedavno rekao i kolega Tomić. Što ukoliko senat sveučilišta ne donese odluku pa se sveučilište svejedno osnuje, a senat sveučilišta ili fakultetska vijeća odluče, vi nastavnici koji predajete u Slavonskom Brodu nećete više predavati u Slavonskom Brodu. Imamo li mi neko rješenje na taj elaborat koji nismo ni vidjeli, za koji ne znamo da li postoji, ne znamo kako izgleda. Drugo, supstancijalno, govorite o tome da će se sveučilište u Slavonskom Brodu znatno međunarodno razvijati odnosno da će privući studentice i studente iz BiH. Pa to i sada radi, to i sada radi i sasvim je vjerojatno da će pogotovo prvih godina studentice i studenti iz BiH, iz ne znam kojih ostalih zemalja, radije studirati na poznatom i etabliranom Sveučilištu Josip Juraj Strossmayer i imati njihovu diplomu nego na novoosnovanom sveučilištu. I konačno, ja sam već govorio u nekim replikama, prijedlog o čemu je sad i kolega Kregar malo ranije govorio, prijedlog osnivanja sveučilišta u Slavonskom Brodu suprotan je nedavno, dakle prije 10-ak mjeseci donesenoj Strategiji odgoja, obrazovanja, znanosti i tehnologije Republike Hrvatske, suprotan je preporuci da se racionalizira mreža visokih ustanova i da se one specijaliziraju. Suprotan je mreži visokoškolskih ustanova koje je predložilo Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. I konačno, formalno ali supstancijalno, nijedan elaborat sveučilišta nije došao u raspravu bez mišljenja Nacionalnog vijeća što propisuje i Zakon o znanstveno-istraživačkoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Kolega Grubišić, sve su to stvari koje se daju riješiti u jedan mjesec dana, sve, a najmanje je oportuno da vi meni prigovarate da sam neodlučan u rješavanju problema, a i moralno dubiozno. Na kraju, kolegice i kolege, jasno vam je da ja neću glasati za taj zakon, ne zato što sam protiv sveučilišta nego zato što sam protiv svih onih proceduralnih razloga. Za Boga miloga šta je demokracija nego procedura koja funkcionira po određenim principima. Šta ćemo ukoliko gazimo proceduru? Šta ćemo ukoliko se nećemo pridržavati onih normi i zakona koje smo sami propisali, kamo smo došli? I na koncu jedna, ne mogu se oduprijeti svom nagonu da ne izrečem na kraju jednu moralno političku pouku. Sutra je moj zadnji dan saborskog mandata, nakon toga ja odlazim u zasluženu mirovinu da naravno uživam plodove minuloga rada i vrlo vjerojatno ću u ovoj državi živjeti kraće od mnogih od vas. Zato pazite šta radite od države, na svakom koraku, u svakoj odluci, prilikom svakog zakona, da bi vama i vašoj djeci bilo bolje. Budete li kršili propise koje ste sami donijeli, budete li neprincipijelno odustajali od onoga za što ste se odlučili, probajte razmisliti kamo će vas to dovesti i probajte razmisliti o svojoj političkoj odgovornosti i osobnoj savjesti.
Hvala lijepa Gvozden Srećku Flegi. Imamo prijavljeno pet replika. Prva replika, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Flego, vi se jako brinete za naravno provođenje zakonskih i ustavnih odredbi u ovoj državi i očito imate saznanja kako ste i sami izrekli, da ovaj zakonski prijedlog nije sukladan zakonu, nije sukladan Ustavu, nije sukladan mreži ustanova u visokom obrazovanju, nema elaborata nema odluke senata u Osijeku, sveučilišta u Osijeku. Zapravo kada slušam ovaj prvi dio vaše rasprave onda sam možda uvjeren ili čini mi se da bi, ako se ovaj Zakon o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu usvoji pa ukoliko netko, možda i vi s obzirom da ste tako jasno se iskazali da je protuzakonski i protuustavan, uložite tužbu, podnesak Ustavnom sudu da će ovaj zakonski prijedlog pasti. Definitivno. Znači li to ili pak možda razotkriva i unaprijed nam objašnjavate i želite reći da je zapravo ovaj zakonski prijedlog Kukuriku koalicije osuđen na propast, pa evo eto zato je i gurnut u proceduru i da zapravo će Slavonski Brod po tom pitanju ostati praznih ruku, a da to unaprijed zna i cijela Kukuriku koalicija zapravo, a naravno iz vaših riječi bi se to tako dalo zaključiti. I ukoliko vi kažete da je dovoljno mjesec dana da se sve ovo složi, dakle i odluka Senata i elaborat koji mi se čini da je pri kraju ili je već gotov, koliko sam ja informiran i Nacionalno vijeće da promijeni Strategiju [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa kolega Grubišiću.]] Pa zašto to nije gotovo bili do sad?
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Gvozden Srećko Flego.
Kolega Grubišić, bez obzira na moje uvjerenje ja neću podnositi tužbu Ustavnom sudu, ali postoji jedna institucija koja je navodno tu tužbu već napisala. Ta institucija je dosta visoka u akademskom životu, ja je sad neću spominjati. Po mojim naravno neslužbenim informacijama one su suprotne od vaših što se tiče raspoloženja Senata Osječkog sveučilišta. I konačno, gledajte ja sam rekao na početku i ponavljam, ja nisam ni za, nisam ni protiv sveučilišta. Ali bi mi bilo puno draže da ako osnivamo sveučilište osnivamo po odgovarajućoj proceduri i po odgovarajućim pravilima. A kao što ste mogli čuti iz ustiju kolege Tomića koji je govorio u ime kluba, mogli ste zaključiti da zakon nije osuđen na propast, a kakve će biti njegove konsekvencije o tome svatko od nas ima svoje mišljenje.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić ima repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Pridružujem se kolegi Flegi, meni je sutra isto tako zadnji radni dan i nemam ama baš nikakvih ambicija da nešto kažem radi toga da bi to odjeknulo. Ali ne mogu prošutiti ovu situaciju. Profesor Flego se lijepo osvrnuo na činjenicu da je prekršena procedura. Ona je definitivno prekršena. Svi znamo kako procedura treba izgledati, a procedura nije ukras demokracije, procedura jest demokracije. Ona je suština demokracije. Procedura koja vrijedi jednako za sve. Dakle, ako je danas ovakvo sveučilište na ovakav način osnovano u Slavonskom Brodu sutra se može što reče prof. Kregar osnovati u Karlovcu. Rezoni su isti, uvjeti čak i bolji. Dakle, tu je prekršena procedura. S druge strane prekršen je i meritum stvari, nema ničega novoga. To su programi koji su postojali i do sada. Ništa novog neće u osnivanju ovo sveučilište donijeti znanstvenoj i visoko školskoj zajednici u Hrvatskoj. Da ima nečega revolucionarno novog čovjek bi rekao hajde ma nek' se ne držimo tog zakona kao pijan plota, ali nema. Nema i to se radi samo zato što je ovo vrijeme koje jeste, pa netko će to platiti ne samo novcima. To je najmanje. Netko će platiti činjenicom da se na ovakav način osnivaju sveučilište u Hrvatskoj, da ljudi iz njih izlaze sa sasvim drugim načinima razmišljanja nego što bi trebali sa sveučilišta izlaziti. Hvala.
Hvala i vama kolega Vuljanić. Poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, gospodinu Flegi bih replicirao, slušao sam njegovo izlaganje i jasno je meni da upravo evo i vi kao čovjek koji je od struke, a i nekolicina pogotovo iz Zagreba se ovdje zalaže upravo protiv otvaranja i sveučilišta, ali i veleučilišta, premda mislim da niste u pravu jer siguran sam da i druge pogotovo regionalne jedinice lokalne samouprave, pogotovo kao što je to Slavonski Brod koji ima blizu 200 tisuća stanovnika sa okolicom, a sigurno i više zaslužuje sveučilište bez obzira što ima sveučilište i u samom Osijeku. Svjedok sam također kada smo osnivali Veleučilište u Požeško-slavonskoj županiji, odnosno u Požegi, također je bilo iste retorike i pokazalo se netočnim. Danas je veleučilište jedno od najboljih veleučilišta ne samo u našoj regiji, nego među najboljima u Hrvatskoj. Naravno i tu su predavali profesori sa Veleučilišta iz Osijeka, odnosno Sveučilišta ali u svakom slučaju se pokazalo opravdanim, jer danas veleučilište u Požegi zapošljava ljude upravo iz Požeško-slavonske županije, a upravo će tako i u određenom vremenskom periodu bit zaposleni ljudi iz Brodsko-posavske županije, Požeško-slavonske županije i to je samo još jedna prilika da upravo oni mladi ljudi koji se školuju i obrazuju dobiju svoje radno mjesto u svojoj lokalnoj sredini. Ali siguran sam da će to i sveučilište opravdati rezultate i da će sigurno obzirom na broj polaznika i korisnika sigurno pridonesti i jednom razvoju i same sredine kao što je Slavonski Brod i cijela Slavonija i Baranja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Gvozden Srećko Flego.
Poštovani kolega, da sam prof. Hebrang onda bih vam rekao dok sam ja govorio vi ste najvjerojatnije sjedili na ušima. Jer sam ja u nekoliko navrata rekao da nisam ni za osnivanje sveučilišta, ni protiv osnivanja sveučilišta ali da sam protiv načina na koji se to radi. I drugo, jako mi je žao što u svojoj raspravi nisam uspio, jer sam ja nastojao iznijeti argumente, a ne koristiti se retoričkim figurama kako ste me vi okarakterizirali.
Poštovani zastupnik Josip Kregar, replika.
Zahvaljujem se. Ja čestitam i podržavam govor kolege Flege, ali ću se osvrnuti samo na jedan mali detalj. Zagrebačko Sveučilište je pred možda desetak godina donijelo odluku kojom brani da nastavnici tezgare da tako kažem po drugim sveučilištima i da na taj način zapostavljaju svoju instituciju i svoje sveučilište. To nije doneseno zbog toga što postoji strah od konkurencije niti zbog želje da se eto zabrani nekoliko kumulativnih prihoda nego zbog toga što takvi ljudi se pretvaraju u profesionalne trgovce znanjem, a to je ono protiv čega svako sveučilište treba biti i protiv čega je i ideja sveučilišta. Ja sa takvim poslovima imam iskustva, imam negativna iskustva. To nije način da se pomogne formiranje novih sveučilišta. Iako je bilo metoda kojom je pomognuto nastajanju Sveučilišta u Splitu već a kasnije i u Rijeci, Zadru i da ne nabrajam sve, Osijeku naročito. Zbog toga ta ideja nemogućnost da Osječko sveučilište braneći interes vlastite institucije ne posuđuje svoje nastavnike drugim sveučilištima sasvim je realna. To nije nešto što će biti učinjeno protiv nego za zadržanje vlastite kvalitete i odgovornosti za svoj posao. Zato je poštovanje procedure toliko važno. I osim toga protivim se tome, tolikoj upotrebi futura, biti će, vidjet ćemo itd. jer se sjećam da se tako govori kad se radi o sportskim natjecanjima koja nisu uvijek tako bila uspješna.
Hvala lijepa. Nastavljamo pojedinačnu raspravu zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispričavam se unaprijed kolegama ako ću ponavljati u svojoj raspravi nešto što su oni već govorili ali čini mi se važnim u ovoj temi možda ponavljanje nas dovede do nekakvog boljeg zaključka. Rekli su mi pripremajući se za ovu raspravu da sam politički slijepac, jer da jednostavno se mora podržati ovaj zakon s obzirom na predizbornu kampanju u kojoj se debelo nalazimo mada još izbore raspisali nismo. I u tom svjetlu vidim i prijedlog ovoga zakona. Pada mi na pamet da probam usporediti način donošenja ovog zakona recimo s odlukom da se osnuje Sveučilište Oxford ili Harvard, kad se volimo uspoređivati. I onda pregledavajući ove svjetske liste utvrdite da naših sveučilišta na tim listama, važnih sveučilišta više nema. Zagrebačko, koje se nekad nalazilo barem među 500, više nije ni na toj listi. Moglo bi se reći da te liste koje rangiraju sveučilišta primjećuju da naša kvaliteta pada. Ne da stagnira nego da pada. Da li je njoj doprinijela ova nova mreža visokoškolskih ustanova? O tom se može razgovarati. Ali u svakom slučaju posljedice su značajne. I bojim se da na taj način privlačiti studente iz inozemstva nećemo. A osobito, kao što je i prof. Kregar rekao, to što će se dogoditi da li će oni doći, tko će tamo sve studirati to je veliko pitanje. Nemamo kristalnu kuglu i nisam siguran uopće u te projekcije. A projekcija kod donošenja zakona nema. Zakon je još topao, nije se stigla osušiti tinta 17-og ovog mjeseca upućen je Saboru na raspravu da bismo dva dana prije raspuštanja po hitnom postupku o kojem sam puno puta govorio ponovno donijeli jednu važnu i bitnu odluku. Po hitnom postupku osnivati sveučilišta mislim da nema ni u Zanzibaru. To je samo moguće u Hrvatskoj i to je moguće zato što smo dva mjeseca od izbora. Argumenti za hitni postupak, poštivajući procedure o kojima je govorio prof. Flego, kaže naš Poslovnik iz osobito opravdanih razloga zakoni se donose po hitnom postupku. U ovom slučaju osobito opravdan razlog je činjenica da prema statistikama RH ima 26% visoko obrazovanih u populaciji od 30 do 34 godine, a Brodsko-posavska županija 15%. Što znači da zaostaje 11% za hrvatskim prosjekom. I to ćemo riješiti osnivanjem Sveučilišta u Slavonskome Brodu? To naravno da nije argument za hitni postupak ako želimo poštivati naš Poslovnik. Ali, nešto se moralo napisati, a kako papir trpi sve napisali smo i ovakvu nebulozu. A drugi razlog za donošenje zakona po hitnom postupku je poticanje policentričnog razvoja visokog obrazovanja te integracija postojećih studijskih programa na području Brodsko-posavske županije. To me sjeća drugog elementa iz ovog zakona što je isto izvanredno zgodno. To je način kako mogu visoka učilišta prerasti u sveučilišta. Spajat ćemo visoka učilišta koja nisu mogla biti sveučilišta kod osnivanja pa će postajati sveučilišta. Prema tome, otvorili smo i da onih 24 ili 25 visokih učilišta postanu sveučilišta pa ćemo regionalno biti svi apsolutno sretni. I sada kad govorite o razlozima zašto se ovakav zakon ne smije ni pojaviti, a kamoli donijeti, optužit će nas svi da smo politički slijepi, da ne razumijemo kako se treba dodvoriti biračima, kako ćemo gubiti konkretno u Slavoniji glasove, a nitko neće razmišljati o posljedicama ovakvih zakona za cijelu državu. I uspjeli smo se odmah ovog puta na regionalnom principu podijeliti međusobno i u Parlamentu navlačeći simpatije stanovitog broja ljudi udovoljavajući njihovim željama. Kad bismo prema svojim vlastitim željama kreirali zakonodavstvo ja ih imam pregršt mogu ih pretvoriti u zakone, ali bit će karikaturalni kao i ovaj kad se pojavim sa svojim željama u Saboru. Pitanje mogućnosti države a ne naših želja. Pa onda shodno tome kada govorimo i o kvaliteti zakona koji je isto tako brzo vjerojatno sklepan kao što je donesena odluka da se pred izbor još pojavi u Parlamentu, onda ću ponovno svima u prijelaznim i završnim odredbama govoriti o članku 14.koji kaže, a govorio je i profesor Flego o tome "Da će u roku od 90 dana od stupnja na snagu ovog zakona Senat Sveučilišta, Osječkog sveučilišta koje je izvodilo nastavne programe u Slavonskome Brodu donijeti odluku da to više neće raditi i da će svoje profesore, nastavnike i stručni kadar povući recimo u matično Sveučilište u Osijeku." Ali zakonodavac već zna da će Senat Osječkog sveučilišta takvu odluku donijeti u roku od 90 dana. Govorili smo o autonomiji sveučilišta i ostaje nam samo pitanje što će biti s ovim zakonom ako slučajno Senat Osječkog sveučilišta tako ne odluči kako bi zakonodavac htio, a prethodno mu je rekao da je slobodan odlučiti kako hoće. Ovo je potpuno besmislen zakon, ovo je zakon koji izražava jasnu namjeru vladajućih, Vlade da se dodvori biračima u Brodsko-posavskoj županiji ili ako hoćete i u cijeloj Slavoniji a mi ćemo se sada morati ovdje pravdati i dokazivati da mi nismo protiv osnivanja sveučilišta u Slavonskome Brodu. I ja razumijem regionalnu želju naših kolega da se ova odluka provede u djelo. U mojoj izbornoj jedinici ima puno mjesta koja nemaju sveučilišta i svako bi se moglo natjecati za sveučilište u svom djelu, ali bi bilo stvarno karikaturalno. Istovremeno to isto ministarstvo koje se ovdje pojavljuje govori nemamo sredstava u proračunu, čini mi se da je ministar govorio o 400 milijuna kuna, da podignemo plaće prosvjetnim djelatnicima, radnicima prosvjetnim 4%. Istovremeno Vlada koja ima najavljen štrajk cijele prosvjete, Vlada koja izdvaja za znanost isto kao što izdvaja za udruge u ovoj državi nema snage regulirati plaće i pod prijetnjom štrajka ali ima snage osnivati jedno novo sveučilište, sveučilište za koje sveučilišni nastavnici koji sjede u Parlamentu govore da je besmisleno na ovaj način osnivati. Ne da su protiv sveučilišta, da se to ne radi na ovakav način, ovaj način je prvo protuzakonit, govorili su kolege i protuustavan, ali ovaj zakon je besmislen i s obzirom na naše stvarne mogućnosti. Da li će doći studenti iz Bosne i Hercegovine možda, ja bih volio da dođu i iz Francuske na to sveučilište, ali sumnjam da je to realna želja. Mi izgleda da nismo svjesni krize kroz koju prolazimo, nismo svjesni značaja odluka koje donosimo i nismo svjesni svoje vlastite odgovornosti da ne možemo ovdje zastupati partikularne županijske interese protivne interesu naše države. Hrvatska je prečesto kanta za napucavanje svakome ko se sjeti i mi to moramo spriječiti bez obzira na dobre namjere i bez obzira na našu regionalnu pripadnost. A usporedbe sa Gradom Zagrebom koji vam stalno nešto smeta mislim da su nedostojne zastupnika u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega Mlakar. Imamo tri replike. Prva replika poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Kolega Mlakar, bio sam dolje pa sam slušao na televiziju, na ekranu vaš govor došao ovdje da vam dam repliku. Naime, govorili ste o šteti koja će biti vezana uz opće nacionalne interese. U petak ovdje ste glasovali za onu konverziju švicarskog franka u euro i sve one, jeste, jeste, svi su bili jednoglasni po tom pitanju, tko će snositi štetu, odnosno novac koji je pri tome, sumu novca od 7 milijardi kuna koju će platiti hrvatski građani. Dakle je li i to šteta općenacionalnih, u svezi općenacionalnih interesa? Govorite pa čak i zlonamjerno pomalo o tome da je i dovodite u svezu povratak 4% onih novaca za učitelje i pri tome dovodite u svezu osnivanje Sveučilišta u Slavonskom Brodu koje nema blage veza jedno s drugim. Ako Vlada nalazi 100 milijuna kuna za Imunološki zavod, i za neke druge stvari, 200 milijuna kuna za umirovljenike itd. onda sasvim sigurno određenim kako kažu pomacima itd. mogu osigurati i tih 200 milijuna kuna ako ima volje, a mislim da čak ima i mogućnost s obzirom da kako neko reče u svezi Djeda Mraza i tih stvari da se to preraspodjeli i da našim, zasluženo našim učiteljima, zasluženo, oni su to zaslužili i oni to imaju pravo. Ali nemojte dovoditi bespotrebno u vezu i stvarati neku zlu krvi između ovog zakonskog prijedloga i neisplate tih 4% našim učiteljima. Mislim nije u redu to.
Odgovor na repliku poštovani Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Grubišić, drago mi je da pratite moj rad ali nedovoljno precizno. Kada govorite o glasovanju za zakon o švicarskom franku provjerite tko je bio za, tko protiv, tko suzdržan pa onda javno istupajte. Provjerite pa onda javno istupajte, a nemojte napamet govoriti to je uvijek vrlo loše. Veza plaća ljudi u prosvjeti sa sveučilištem je u tome što ih vi damo na veleučilištu i educirate, te iste ljude koje kasnije ne možemo platiti oni se tamo školuju, to je veza. I ne rađa nikakvu zlu krv činjenica da govorim o istom ministarstvu kao korisniku proračuna jer ono je dužno u proračunu izboriti da ne kažem osigurati sredstva i za jednu i za drugu namjenu, to je ta veza. Ali to nije zla krv. To je samo pitanje da li nam treba po hitnom postupku dva dana prije kraja saborskog zasjedanja odlučiti o tako važnom pitanju kao što je osnivanje jednog sveučilišta. Ja mislim da je to prevažno pitanje da se riješi preko noći, da se riješi ako hoćete preko koljena i tu nema nikakve zle krvi i tu nema nikakve druge insinuacije osim one da je sve ovo rađeno zato što smo pred izbore. A nemojte da idemo dalje insinuirati pa da ustanovimo tko je interesent ovakvog donošenja zakona i možda da predložim odmah tko da bude rektor i dekan toga sveučilišta. Pada mi na pamet recimo gospodin Jakovina ili Milanović čija je vlada to predložila.
Nova replika, poštovani Frane Matušić.
Zahvaljujem. Pa zapravo mislim da smo dovedeni u Hrvatskom saboru u jednu lošu poziciju svi zajedno zato što mislim da među nama sigurno nema nikoga tko ne bi podržao osnivanje sveučilišta i sigurno među nama nema nikoga koji ne želi da znanost bude sve prisutnija u hrvatskom društvu i da bude temelj razvoja hrvatskog društva, a naravno osnivanje sveučilišta je pretpostavka za to. Međutim iz ovih rasprava do sada sasvim je jasno da je riječ o jednom vrlo upitnom prijedlogu zakona. ukoliko se ovdje postavlja pitanje protuzakonitosti i neusklađenosti sa zakonom, a neki kolege postavljaju pitanje usklađenosti sa Ustavom onda mislim da bismo doista trebali povući ručnu kočnicu i preispitati sve, vidjeti doista sagledati na najbolji mogući način i jednostavno pričekati sa tom odlukom i vidjeti jeli ona doista na kvalitetan način pripremljena i postoje li svi preduvjeti. Jer ovako doista ispada da jedan dio zastupnika uostalom koji rade na sveučilištima u koje imam povjerenja da doista znaju materiju o kojoj govore, a i u ostalom znamo je i svi ostali, stječe se dojam da oni na jasan način šalju poruku da ovaj prijedlog zakona nije dovoljno pripremljen i ne može ga se podržati na takav način. S druge strane da postoji želja sa terena i naši kolege saborski zastupnici iz tog dijela, imaju sasvim opravdanu želju podržati to. Ali spominjali ste sada imena besmislenost zakona itd. pa možda zakon ima smisla. Možda će glavni tajnik završiti fakultet u svom gradu, pa možda u tom smislu pretpostavljam da će ga kolege podržati.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Kolega Matušić govoreći o ovom ja sam govorio o motivima i o nečemu što nas se pred javnošću dovodi nekorektnim istupima naših kolega u jednu lošu poziciju. Mi smo ovdje dovedeni da 80% svoje rasprave obrazlažemo da mi nismo protiv osnivanja sveučilišta kada za to postoje uvjeti. Svi koji su govorili argumentirano o ovom zakonu, govorili su da za ovo sveučilište na ovaj način nema uvjeta za osnivanje. Međutim, naravno da to oni koji zbog svojih interesa drugačije nastupaju žele isprovocirati iz jedne argumentirane rasprave ustvari jednu plitku i sebičnu raspravu da se dodvoravamo biračima. To je taj sebični pristup jer svatko onaj tko treba doći u izbornu jedinicu, a tamo je u izbornoj jedinici bit će prozivan ukoliko nije zastupao interese svoga kraja. Da li su ti interesi pretočeni u zakon koji ima smisla, to je pitanje o kojem mi razgovaramo. Nitko ovdje nije protiv Slavonije, protiv je nasilnog u zadnji čas donošenja zakona koji izokreće našu stvarnost koji pokazuje da se zbog izbora sve može, da je sve dopušteno, rekao bih čak da je ovo nedopušteno financiranje predizbornih kampanja. Na ovaj način Vlada ustvari ide u kampanju, a to je sve samo ne dozvoljeno raditi na ovaj način.
Posljednja replika, Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega Mlakar, partija gubi … se Slavonijom, to već sve ankete znaju i javno govore ili ne govore. Uništili su im poljoprivredu i nama ali eto u Slavoniji, sveli su ih na prosjački štap i sada ih hoće mukte kupiti evo ti sveučilište u Slavonskom Brodu protuzakonito za tri sata. Ako se osnovalo sveučilište u svakom selu u Hrvatskoj, a osnivana su u selima jesam i diću ruku da bude sveučilište u Slavonskom Brodu i HDZ je za to. ali kolega Mlakar ja vama repliciram, vi se čudite što se vladajući kao ne osvrću na zakonitost ovog prijedloga. Moja replika vama, ja se vama čudim što se vi tome čudite, kako vam neke stvari nisu jasne. Ma briga njih za zakonitost. Kada će vama to postati jasno? Pa mi nismo htjeli u prvo čitanje donijeti stvarno tri zakona a oni donose 4 godine svaki dan u prvom čitanju zakone i niko ništa. To je sada u redu i moralno. Mi smo na televiziji svaku riječ vagali hoće li Hloverka dovesti jednoga iz … [[Govornik se ne razumije.]] odmah su morala biti 4 iz SDP-a tamo i šta ja znam Jakovine i nekih ostalih. Oni sada ne puštaju nikoga, ni mušice ne puštaju na HTV, puštaju partizanske, na RTV puštaju partizanske filmove i rade propagandu, stavili su sve medije u džep. I vi se tome čudite. Nemojte se čuditi kolega Mlakar. Neće … [[Govornik se ne razumije.]] ništa kupiti u Slavoniji. Napraviti ćemo sveučilište u Slavonskom Brodu ili sad ili za, ionako ćemo ga mi morati praviti a ne oni. Ovo im ništa ne košta, šta je njima reći hoće li tamo Jakovina biti rektor, neka bude ali neće to ništa riješiti. Hvala lijepo.
Da čujemo i odgovor na ovu repliku, Davorin Mlakar.
Uvaženi kolega Marasović, ja se čudim da se vi čudite da se ja čudim da oni rade protu zakonito. Ja sam do sada navikao da svi prijedlozi ove Vlade budu dobro obrazloženi, zakoniti, razumljivi i da imaju za svrhu bolji život u Republici Hrvatskoj. Neću reći možda da je ovo prvi koji nije takav. Mene više smeta što je on možda baš pred kraj mandata u samom finišu. Da li je politička pozadina donošenja ovoga zakona dodvoravanje biračima u Slavoniji o tome sam govorio u svome izlaganju. Nažalost to je jedini razlog zašto se ovaj zakon donosi. I rekao sam, nije namjera Vlade osnovati sveučilište u Slavonskom Brodu. Da je imala tu namjeru nalazilo bi se to u strategiji, pripremio bi se zakon a ne ovu u zadnji čas sa nedostacima zbog kojih može pasti. I ponudio bi se Saboru na donošenje 6 mjeseci ranije a ne 3 dana prije isteka mandata kada im koalicijski partneri sugeriraju da se ovakav zakon mora donijeti i time uvjetuju svoju predizbornu koaliciju. A to je stvarni razlog donošenja zakona. I taj razlog je mogao čak pisati i u razlozima da se taj zakon donese po hitnom postupku. Onda bi barem bilo jasno što mi to radimo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravu. Na redu je poštovana zastupnica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću naravno na samom početku izjaviti kako svesrdno podržavam osnivanje sveučilišta u Slavonskom Brodu bez obzira na to što dakle i dolazim iz toga kraja. Dakle smatram da se u Hrvatskome saboru može i mora raspravljati ne samo argumentima, naravno treba, ali da ni emocije pri tome ponekad ne treba isključiti. I ja ću naravno nastojati dati samo neku, možda kratku sliku o tome na koji način bi ovo sveučilište u osnivanju moglo pomoći održivom razvoju ja mislim cijele istočne Hrvatske ne samo naravno Brodsko-posavskoj županiji. Imajući na umu naravno da znanost i znanstvena istraživanja nisu stvar regionalnog karaktera ili nacionalnog karaktera nego da su dakle znanstvena istraživanja i Znanstvena i Akademska zajednica na neki način tu da doprinesu razvoju u globalu. I vodeći naravno pri tome računa i o tome da na prostoru Slavonije, pogotovo Slavonskoga Broda znanstvena istraživanja osobito u dijelu koji se tiče strojarstva i na Strojarskom fakultetu datiraju evo čuli smo 50-ak godina i bili su itekako snažno povezani sa industrijskim razvojem toga kraja. Dakle ovu odluku Vlade i odluku koju ćemo nadam se donijeti za 2 dana ovdje u Hrvatskome saboru smatram izuzetno strateški važnom, ne povezujem ju sa predizbornim razdobljem. I isto tako nikako se ne mogu složiti sa onim kolegama koji su rekli kako je dakle osnivanje Sveučilišta u Slavonskom Brodu protivno interesima Republike Hrvatske a i to se nažalost moglo čuti jutros isto tako kako se zapravo ovo sveučilište osniva kako bi se studenticama i studentima iz susjedne Bosne i Hercegovine omogućilo da dođu u Republiku Hrvatsku i kupe diplomu. Dakle takav način rasprave mislim da uopće nije primjeren s obzirom na važnost odluke koju ćemo donijeti. Ne treba bježati od toga da Slavonski Brod ima osobit, dakle geostrateški i prometni položaj i da naravno može računati na privlačenje djela studentica i studenta ne samo iz županija koje gravitiraju tom području nego naravno iz cijele Republike Hrvatske pa nadam se i susjednih zemalja i Europske unije ali i drugih susjednih zemalja. Jer to se je već događalo naravno i na, kažem osobito studiju strojarstva koji datira iz '50.-ih godina prošloga stoljeća. I ne treba naravno zaboraviti da kao što je već rečeno i ranije a evo opet riskiram da me se prozove onom koja se koristi emocijama u raspravama, naravno ne treba zaboraviti da je Slavonski Brod doista pretrpio izuzetna ratna razaranja i da je nakon toga naravno suočen sa kompleksnim izazovima svoga razvoja jer su se ne samo u tom gradu dogodile demografske promjene nakon rata i tijekom rata nego su se naravno dogodile i promjene na lokalnom tržištu rada. I ono je zapravo do rata bilo obilježeno snažnom metalskom industrijom odnosno proizvodnjom koja je danas pod utjecajem i globalizacije drugačije pozicionirana. I smatram da bi upravo osnivanje sveučilišta odnosno integriranje ponajprije Strojarskog fakulteta postavilo dobre temelje za neko dugoročno promišljanje industrijskog razvoja toga kraja. Želim također napomenuti kako je ova Vlada dakle uložila i poduprla zapravo osnivanje Regionalnog centra za biotehnološka istraživanja koji danas postoji u Brodu, a on je vezan za Srednju poljoprivrednu školu Matije Antuna Relkovića koja je prepoznata kao Centar izvrsnosti u obrazovanju mladih dakle ovom nekom srednjoškolskom obrazovanju mladih stručnjakinja i stručnjaka u agronomiji i biotehnologiji i to ulaganje od milijun i pol eura je zapravo u taj Biotehnološki centar itekako pokazatelj da ima smisla nastaviti s razvojem studija bilinogojstva i sutra studija proizvodnog strojarstva odnosno biotehnologije. Dakle smatram da integracija postojećih studijskih programa koji su akreditirani u novo sveučilište može predstavljati i predstavlja platformu za osnivanje i razvoj novih studijskih programa usmjerenih proizvodnji i razvoju novih tehnologija te dakako unapređenju kvalitete studiranja i perspektivnosti studiranja u tom dijelu Hrvatske i stjecanja novih znanja. Naravno znamo da mnogi mladi nakon srednje škole iz Broda odlaze ili u Osijek ili prvenstveno u Zagreb i jako se rijetko naravno onda vraćaju u Slavoniju u taj kraj i sigurno je da u tom smislu osnivanje sveučilišta i razvoj novih programa u budućnosti može doprinijeti drugačijem demografskom i razvojnom pozicioniranju toga dijela Hrvatske. Ja se nekako ne slažem sa kolegicama i kolegama odnosno s kolegama prvenstveno koji su danas raspravljali i koji su na neki način i sa podcjenjivanjem govorili o znanstveno-istraživačkoj zajednici, ne bih rekla samo Broda nego i Slavonije i voljela bih da se takav diskurs ne čuje u ovom Hrvatskom saboru. Dakle imam povjerenja u znanstvenu akademsku predavačku zajednicu u Slavonskom Brodu jer ona ima dosta dugu tradiciju i pretpostavljam da bi im osnivanje sveučilišta itekako dakle pomoglo i u ne samo postizanju nego i održavanju razine izvrsnosti u znanstvenom radu, ali i podizanju kvalitete izvođenja nastave dakle na budućem sveučilištu i sa mnogo optimizma svakako ću dati svoj glas za donošenje zakona o osnivanju sveučilišta. Hvala.
Zahvaljujem. Posljednja pojedinačna rasprava, poštovani Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije svega zapravo me čudi kako je ovaj zakon uspio proći kroz saborske odbore. On je definitivno u neskladu sa ustavnim odredbama o autonomiji sveučilišta, u neskladu sa zakonskim odredbama da o takvim stvarima treba nešto reći i Nacionalno vijeće, no prošao je. Prošao je očito zato što je morao proći jer postoji većina i u svim odborima. Današnja diskusija je dobrim dijelom repriza diskusije o osnivanju Sveučilišta Sjever. Drugi ljudi pričaju, iz drugog kraja Hrvatske, ali rezon je isti, vi nas podcjenjujete, vi nas ne volite, vi mrzite sve sjeverno ili istočno od Zagreba i tome slično. Ljudi božji pa to nije istina, mi ovdje o tom ne smijemo i ne trebamo razgovarat. Trebamo razgovarati da li postoje uvjeti za osnivanje jednog sveučilišta. To nisu uvjeti za osnivanje poljoprivredne zadruge, čast poljoprivrednim zadrugama, nego malo drugačiji uvjeti. Svi koji podržavaju osnivanje sveučilišta u Slavonskom brodu govore o tome da postoje predavaonice, laboratoriji, studentski dom, mogućnosti organizacije nastave i slične stvari što je vjerojatno istina, nisam bio tamo za razliku od Varaždina. Vjerojatno je to istina, ali to su uvjeti za osnivanje dobrih škola, ne uvjeti za osnivanje sveučilišta. Na studijima, posebice na postdiplomskim i diplomskim studijima predaju gotovo isključivo ili većim dijelom ljudi sa sveučilišta u Osijeku. Dakle trenutačno ne postoji autohtona znanstveno-nastavna zajednica, akademska zajednica u Slavonskom Brodu koja bi bila spremna i sposobna stati iza tog sveučilišta i reći gledajte, to smo mi. Jer sveučilište nije ni zgrada ona tamo na trgu, sveučilište nisu ni laboratoriji, sveučilište nisu ni studenti, sveučilište su prije i iznad svega profesori, oni koji na tom sveučilištu rade. Oni predstavljaju sveučilište i oni jesu ono što jest ili nije kvaliteta sveučilišta. Organizacija osnivanja je kaotična, to se vidjelo, mislim tek se čeka nekakav odgovor od Senata Sveučilišta u Osijeku što je naravno suludo, nitko nikog nije ni sa čim upoznao. Postoji kažu elaborat, oni su ga platili ali ga još nitko nije vidio. Ljudi moji, osnivamo sveučilište bez da imamo papir u kom se vidi tko tamo radi, što radi, koliko radi, gdje se može proširiti, gdje se treba suziti, pojma nemamo o tome i nitko pojma nema o tome, ali su ljudi jako za i jako protiv. Ovim se zapravo žele zadovoljiti određene lokalne ambicije prije izbora naravno i prikupiti određen broj glasova na istočnom dijelu kao što se osnivanjem Sveučilišta Sjever htjelo prikupiti u sjeveru Hrvatske. Možda to i upali, možda je to i dobra taktika, ali da će biti na štetu svima a prije svega znanstvenoj zajednici u Hrvatskoj. Pročitajte pismo koje je rektor zagrebačkog sveučilišta poslao pa ćete vidjeti što o tome misli zagrebačko sveučilište. Studiji koji se organiziraju tamo većim dijelom ne svi, ali većim dijelom su stručni studiji. Stručni studiji su ja sam duboko uvjeren i sudjelovao sam u osnivanju veleučilišta u Hrvatskoj tamo '97. godine. Stručni studiji su jako potrebni u Hrvatskoj, ne samo u Hrvatskoj, u čitavom svijetu naravno. To su studiji koji su aplikativni, gdje ljudi kroz jedan hajde visoki nivo obrazovanja dođu do znanja neposredno potrebnih u praksi, u tvornici, gdje već. Znanstveni studiji, odnosno sveučilišni studiji bi trebali biti nešto drugo. U jednom lijepom dijelu fakulteta, mogu čak reći na Zagrebačkom sveučilištu oni to nisu. No, to je već povijesni problem. Zašto sada ako postoji 7, 8, 9, 10, 11 sveučilišta u Hrvatskoj i neka od njih su osnovana na čudne načine što je i istina, osnovana su ovdje u Saboru na čudne načine. Zašto moramo još jedno napraviti na takav čudni ili još čudniji način? Zašto moramo našu današnju grešku opravdavati pa i oni su radili isto takve greške. Kud to vodi i gdje je kraj te logike? Imaju svi, pa valjda smo i mi zaslužni da dobijemo. Mi smo pretrpili ovo, bili ignorirani tu i tamo. E sad je naš trenutak da mi nešto dobimo. Takav rezon mi može, možda može upaliti za cestu i za most, ali ni na koji način za sveučilište. Gdje je tom zapravo kraj? I na kraju jedno sasvim glupo pitanje? A tko će to sve skupa platiti? Kaže tu prijedlog zakona nema troškova, to je naravno notorna i ordinarna laž. Jedan normalno organizirani fakultetu u Zagrebu košta 20, 30, ne znam koliko milijuna godišnje. Veleučilišni studiji koštaju znatno manje. Ne može mi nitko objasniti da se nikakvi novi troškovi u organizaciji ovog sveučilišta neće pojaviti, a da će sveučilište bujati i napredovati i biti međunarodno priznato i na visokom znanstvenom nivou. Ljudi moji pa taj posao košta. Hrvatska za taj posao nema novaca, barem ih nije izdvojila, izdvaja najmanje u Europi, na dnu smo, ispod Albanije smo u izdvajanju za znanstveni rad. Dakle, nemamo novaca za to, nećemo potrošiti više, ali ćemo procvjetati. Pa ne znam gdje sad tu logika može funkcionirati? Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vuljanić, pozorno slušam vašu raspravu i u jednoj rečenici ste rekli da Sveučilište nisu zgrade, nisu domovi studentski, nisu čak ni studenti nisu sveučilišta iako mislim da jesu, nego su to prije svega profesori. U našem, nemojte mi zamjeriti, u našim prijateljskim razgovorima, a prijatelji smo ovako znali ste mi reći da ste predavali istovremeno i na dva, vi osobno na dva sveučilišta ili pak veleučilištu i na jednom sveučilištu i čak to i u inozemstvu što je pohvalno. Ja ne govorim to zato što bih to pokudio, nego što je to pohvalno. Prema tome, ako gledamo da kažem sudjelovanje pojedinih predavača visokih znanstvenih titula na post sveučilištima pa i po veleučilištima, onda vidimo da je to u Hrvatskoj jedna pojava koja je prilično raširena. Prema tome, ne znam zašto bi tu to Sveučilište u Slavonskom Brodu bilo iznimka od takve prakse. Mislite li vi da je vaše predavanje na nekom drugom sveučilištu na primjer u Sloveniji, pored Ljubljane postoji i Maribor manje kvalitetno nego li da ste samo na veleučilištu recimo u Karlovcu predavali. Ja mislim da nije. Ja sam uvjeren da ste vi vrlo kvalitetan predavač i u Karlovcu, ali također i bilo gdje drugdje gdje ste angažirani kao, dakle čovjek sa znanstvenom titulom i gdje predajete. Prema tome, ja mislim da taj dio o kojem ste govorili baš ono nije, ne stoji u potpunosti, to sam htio reći.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Kratko u jednoj rečenici. Nastavnik gost na drugom Sveučilištu ili na bilo kojoj drugoj visokoj instituciji je gost. On je jedan od njih 120. 120 domaćih nastavnika i naravno dođe jedan gost jedan semestar i nešto ispriča čim se on bavi. Ali ako je situacija obrnuta, ako je domaćih 5 a gostiju 120 ili koliko već ispadne, e onda mislim stvari možemo drugačije gledati. Jer ljudi koji dolaze u tzv. tezgarenje u bliskim gradovima gdje se moći doći autom, autobusom i to sve skupa što rade? Pa budimo iskreni, dođu tamo, odguslaju svoje predavanje za čitav mjesec u jedno popodne i vrate se kući. Na tom se ne može osnivati institucija.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem poštovanom ministru i svima koji su u raspravi sudjelovali.
Konačni prijedlog Zakona o osnivanju Sveučilišta u Slavonskom brodu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 917 Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 101 glas za, 1 glas suzdržani i 8 glasova protiv donesen Zakon P.Z. br. 917 u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda. To je - Konačni prijedlog Zakona o protuminskom djelovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 823. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani zamjenik ministra unutarnjih poslova Evelin Tonković.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Iz primjene važećeg Zakona o humanitarnom razminiranju te provedbenih propisa donesenih na temelju njega vidljivo je kako je dolazilo do problema u samoj provedbi zakona i u realizaciji poslova razminiranja. Naime, evidentne promjene u novonastalim društvenim odnosima, zahtjevi struke te promjene nastale ulaskom RH u EU kao i donošenje niza drugih propisa usklađenih s pravnom stečevinom EU te usklađivanja sa međunarodnim konvencijama dovela je ipak do pristupanja izradi ovog novog Zakona o protuminskom djelovanju koje bi trebalo kvalitetnije, sveobuhvatnije unaprijediti te otkloniti postojeće praznine i nedorečenosti pojedinih odredbi važećeg zakona i mogućnost sada njihovog različitog tumačenja i primjene. Osnovna pitanja koja se predlažu urediti zakonom su stoga sljedeća. Ja ću samo ukratko pokušati telegrafski ih prikazati. Propisuju se poslovi protuminskog djelovanja te uređuje odgovornost prava i obveze svih sudionika u procesu. Redefiniraju se i pooštravaju uvjeti za pravne osobe i obrtnike u svrhu ishođenja odobrenja za obavljanje poslova razminiranja ručnom detekcijom mina za poslove strojne pripreme površine i za poslove pregleda površine pomoću psa za detekciju mina. Cjelovito se reguliraju uvjeti za rad inozemnih pravnih osoba i njihovih zaposlenika te se usklađuju s propisima o radu stranaca koji su usklađeni sa direktivama EU a što se važećim Zakonom o humanitarnom razminiranju dosada nije riješilo, odnosno nije bilo propisano. Povećava se kontrola kvalitete razminirane površine koju obavlja pirotehnički nadglednik HCR-a sa sadašnjeg uzorka ukupne veličine 450 m2 svaki treći radni dan bez obzira na samu količinu razminirane površine na najmanje 5% kontrolnih uzoraka u odnosu na ukupno razminiranu površinu koju je dužan provesti HCR. Na taj način kontrola kvalitete obavljanja poslova razminiranja ovlaštenih pravnih osoba ili obrtnika povećat će se za najmanje 10 puta te će rezultirati samim time većom sigurnošću prilikom isključivanja razminiranih površina iz minski sumnjivih područja. Takvim načinom obavljanja kontrole i kvalitete HCR će ograničiti izvođače radova da ne ubrzavaju poslove razminiranja. Uklanjaju se administrativna barijera u vidu ocjene o sposobnosti akreditacije prije samog postupka javne nabave. Redefiniraju se poslovi općeg izvida minski sumnjivih površina i utvrđuju poslovi dopunskog općeg izvida koji se obavljaju na površinama najnižeg rizika. Dopunski opći izvid je novina u odnosu na važeći zakon jer propisuje da se u procesu općeg izvida radi veće sigurnosti ulaskom u sumnjivo područje i uzimanjem kontrolnih uzoraka u količini od najmanje 1% preciznije utvrđuje eventualna zagađenost područja minsko-eksplozivnih sredstvima odnosno neeksplodiranim ubojnim sredstvima i njihovim dijelovima. Preciznije se određuju poslovi tehničkog izvida koji svojom svrhom i provedbom prema ovom konačnom prijedlogu zakona rezultiraju kvalitetnijom, preciznijom izradom idejnog plana razminiranja, odnosno isključenjem površine iz minski sumnjivog područja ukoliko se istim izvidom utvrdi nezagađenost područja. Ukidaju se postupci pretraživanja jer su suvišni, pokazalo se da su projekti pretraživanja nepotrebni i neracionalni jer se najčešće na takvim projektima nije nalazilo minsko-eksplozivnih sredstava niti neeksplodiranih ubojnih sredstava odnosno umjesto njih HCR je mogao napraviti projekt tehničkog izvida te uz manje troškove isključiti površinu iz minski sumnjivog područja ili u slučaju utvrđene zagađenosti izraditi idejni plan razminiranja. Preciznije se definiraju poslovi uništavanja pronađenih minsko-eksplozivnih sredstava odnosno neeksplodiranih ubojnih sredstava i njihovih dijelova. Poslovi uništavanja usklađeni su sa propisima koji uređuju područje eksplozivnih tvari koje su u međuvremenu izmijenjeni i usklađeni sa propisima EU. Ukidaju se administrativni postupci odobravanja većih učinaka pirotehničara i postupci kontrole odobrenih većih učinaka pirotehničara koje provode pirotehnički nadglednici i nadzornici HCR-a prema odredbama važećeg zakona jer navedeno nije osiguravalo kvalitetu. Dakle, dinamika i sigurnost obavljanja poslova razminiranja ovisi o stručnoj procjeni voditelja radilišta kao zaposlenika izvođača radova koji rukovodi svim poslovima na radilištu te za njih prekršajno a možebitno i kazneno odgovora. Dakle, dinamika radova ne ovisi o administrativno operativnoj procjeni službenika HCR-a čija je primarna uloga kontrole kvalitete obavljenih poslova razminiranja. Transparentnije se definiraju postupci završne kontrole kvalitete nad obavljenim poslovima razminiranja u vidu osnivanja Povjerenstva za završnu kontrolu koje je sastavljeno od nepristranih sudionika. 12. Pojednostavljuje se postupak izdavanja odobrenja fizičkim osobama pirotehničarima, pomoćnim djelatnicima na način da je za obavljanje poslova u sustavu protuminskog djelovanja potrebno ishoditi samo jednu iskaznicu, a ne prvo ovlast pa onda potom iskaznicu. Ukida se skupna prekršajna odgovornost za ostanak minsko-eksplozivnih sredstava odnosno neeksplodiranih ubojnih sredstava i njihovih dijelova na prethodno razminiranim područjima iz razloga jer su ovim konačnim prijedlogom zakona preciznije podijeljene nadležnosti svih sudionika u procesu protuminskog djelovanja. A samim tim jasnije utvrđena odgovornost za obavljanje pojedinih poslova u sustavu. Na taj način konačni prijedlog zakona usklađen je sa odredbama prekršajnog zakona. Ukidaju se ograničavajuća i nesvrhovita odobrenja izmjena i dopuna izvedenih projekata koje je HCR odobrava. Prema konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama izvedbenih planova razminiranja izrađuju se u slučaju zamjene ili uvođenja novih kapaciteta u radilištu. Obzirom da se na poslovima razminiranja koriste materijalno tehnička sredstva koja su podložna ispitivanju kao i svi drugi proizvodi koji se stavljaju na tržište valjalo se uskladiti s propisima o tehničkim zahtjevima i ocjenjivanju sukladnosti koji su već usklađene sa propisima EU. Jasnije se preciziraju nadležnosti postupanja djelatnika HCR-a prema izvođačima radova na radilištima. Za pojedine inkriminirane radnje precizno se propisuju različite visine i vrste kazni odnosno različite zaštitne mjere s obzirom da pojedine radnje prekršaja ukazuju na različiti stupanj odgovornosti i društvene opasnosti. U odnosu na prekršajne odredbe važećeg zakona ovim konačnim prijedlogom zakona opisi kažnjivih ponašanja jasnije su i preciznije definirani čime se uvažilo načelo određenosti bića i djela. Novčane kazne izražene su u domaćoj valuti, a visine i vrste sankcija usklađena s odredbama Prekršajnog zakona. Treba naglasiti kako su u ovaj prijedlog zakona ugrađene određene izmjene i dopune koje su predložene od vas saborskih zastupnika na prvom razmatranju zakona u Saboru, normalno jednim dijelom. Tako je i članak 6. stavak 2. nadopunjen na način da se nacionalni program protuminskog djelovanja dostavlja na mišljenje i jedinicama područne regionalne samouprave, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu zastupnik Krešimir Bubalo je to predložio. Člankom 137. stavak 2. je nadopunjen na način da će se novčano kaznom kazniti pirotehničar ukoliko se inspekcijskim nadzorom ili u kontroli kvalitete u tijeku obavljanja poslova razminiranja utvrdi ne samo pronađena minsko eksplozivna sredstva i ne eksplodirana ubojna sredstva i njihovi dijelovi, nego i neiskopive, metalne detekcije što je pirotehničar dužan obaviti Kluba zastupnika Narodne stranke Reformista, DC-a i Novog vala zastupnik Petar Baranović. Te odredba članka 4. stavak 1. podstavka 26. dorađena na način da država pruža pomoć onim osobama koje su stradale izvan minsko eksplozivnih područja dok su za osobe koje ulaze u propisano označeno minsko sumnjivo područje u koje je zabranjen ulazak propisane prekršajne sankcije zastupnik Josip Đakić je predložio. Zaključno, osnovni cilj novog Zakona o protuminskom djelovanju jest efikasnije i racionalnije provođenje poslova općeg, tehničkog izvida, uništavanja, razminiranja i kontrole kvalitete, povećanja sigurnosti svih sudionika u procesu humanitarnog razminiranja i predaja razminiranog područja sigurnijeg za uporabu krajnjem korisniku ili korisnicima. Konačnim prijedlogom zakona podići će se i kvantitativno kontrola kvalitete razminiranih područja u svrhu povećanja sigurnosti isključenih površina što je i najvažniji cilj poslova razminiranja, te će se površine najnižeg rizika isključivati temeljem strožih kriterija, uklonit će se administrativne barijere, postići će se zadovoljavajuća dinamika poslova protuminskog djelovanja uz precizno definirane odgovornosti svih subjekata koji sudjeluju u procesu razminiranja. Eto to je nekako kratko cilj zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra unutarnjih poslova, pa kad govorite o efikasnosti novog predloženog Zakona o protuminskom djelovanju moram vas upozoriti i replicirati vam kao vrhunac svega u članku 57. stavku 1. u najtežim uvjetima može se odstupiti od zakonom propisanih metoda i postupaka razminiranja. A to je ono što stvarno ne smije biti u zakonu. Zapravo opće pitanje se postavlja da li treba taj zakon, ako se može u najtežim uvjetima odstupiti od zakonskih normi i formi koje su propisane u ovom zakonu. A člankom 72. stavkom 7. ne mora se pronaći sav NUS ili dijelovi MES-a, ovo je stvarno ozbiljno ugrožavanje sigurnosti građana kao i pirotehničara i sigurnosti RH. Ovo je nedopustivo da ovakve stvari stoje u zakonu.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika ORaH-a govorit će poštovani Mladen Novak.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnikom moram priznat da u ove četiri godine mandata nikad ni na jedan zakon nismo, barem ja, nisam dobio toliko primjedbi, prigovora sa terena kao za ovaj. Kvalifikacije su otprilike od svih iste. Ovaj zakon nije u skladu sa ostalim zakonima ovaj zakon je katastrofalno loše napisan, u suprotnosti je sa Ustavom RH, u suprotnosti je sa međunarodnim konvencijama koje se odnose na ovu problematiku, a na kraju krajeva ono što je najbitnije jednoglasna je ocjena da ovaj zakon će nažalost ugroziti živote i građana RH, a prvenstveno onih na koje se ovaj zakon odnosi, odnosno na pirotehničare. Mi smo kao klub ORaH-a predložili 17 amandmana. I moram priznati da sa tih 17 amandmana nismo obuhvatili ni pola od onoga što smo sve dobili u materijalima sa terena. Ja ću probati, s obzirom da je to sve uglavnom dolazilo jutros, probat ću prijeći taksativno po tome na što sve upozoravaju ljudi od struke. Prema tome, to nije sad nekakva politička rasprava nego je upozorenje onih koji se s tim bave. Pa se postavlja pitanje da li je žrtva mine i osoba koja je ušla u minsko sumnjiv prostor koji nije propisno obilježen. Po ovom zakonu ispada da nije. Sad si vi sami razmislite o tome ako znate i sami kako su obilježena minska polja i sad ako negdje tablu netko nesavjesno makne, da li je ona pala sama po sebi, osoba koja uđe u to takav prostor i nastrada nije žrtva. Da li je to baš logično? Zakon o zabrani uporabe stvaranja zalihe proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovom uništenju u članku 6. određuje da Hrvatski centar za razminiranje provodi stručni nadzor nad uništavanjem protupješačkih mina pronađenih i onesposobljenih od strane pravnih osoba ovlaštenih za obavljanje poslova razminiranja. Dok Zakonom o protuminskom djelovanju ukida bilo kakav nadzor nad ovlaštenim osobama prilikom uništavanja mina, odnosno čak ga i zabranjuje. Sve zemlje regije imaju posebno strog nadzor nad uništavanjem mina dok Hrvatska to prepušta isključivo voditeljima radilišta i nad cijelim postupkom ne provodi nikakvu kontrolu. Pa ne znam da li je potrebnije igdje vršiti kontrolu nego upravo nad ovim područjem. Ja znam da je kod nas nekakav trend da se privatizira, ne samo kod nas, nego je trend da se privatizira sve što se može ali neke stvari bih stvarno minimum minimuma bi bilo da ostaju pod nadzorom države odnosno da se može ajmo reći na siguran način izvršiti kontrola. Osim što je Zakon o protuminskom djelovanju u suprotnosti sa Zakonom o zabrani uporabe stvaranje zaliha proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovom uništenju u njegovim odredbama su i odredbe koje u povlašteni položaj stavljaju policijske službenike protueksplozijske zaštite koji se nakon prestanka djelatne službe mogu zapošljavati u HCR-u dok se ostali odlaskom u mirovinu više tamo ne mogu zapošljavati. Da nije to i diskriminacija i na neki način negiranje Ustava? Koliko se sjećam u Ustavu stoji da smo pred zakonom svi isti i da svi imamo jednaka prava i jednake mogućnosti. Ali ako ste u zakonu nekoga naglasili i izdvojili onda je taj zakon po mom mišljenju, a vjerujem da će se i pravnici složiti s tim da onda je upitno koliko je on ustavan? Uredbom o unutarnjem ustroju MUP-a u članku 210. Inspekcija za humanitarno razminiranje trebala bi provoditi upravni nadzor nad provedbom javnih ovlasti HCR-a a prema Zakonu o protuminskom djelovanju oni će provoditi inspekcijski nadzor nad HCR-om. Inspektori ministarstva nisu policijski službenici i ne spadaju u Zakon o policiji ali prema članku 132. imaju ovlasti ulaziti u stambene prostore bez sudskog naloga, mogu sve snimati video kamerom bez ičijeg odobrenja i ne postoje u prekršajnim odredbama. Sad tu ima navedeno između ostalog i specifikacije kakve i koje sve imamo ljude na tim mjestima tako da o tome ne bih jer to je možda malo i previše zadiranje u nečiju osobnost. Ali interesantan mi je ovaj dio, inspekcijske poslove u građevinarstvu, rudarstvu, gospodarstvu, elektroenergetici, trgovini itd. mogu obavljati samo osobe koje osim uvjeta za prijem u državnu službu imaju najmanje godinu dana radnog iskustva. Ali inspektori koji bi trebali nadzirati tako složene i zahtjevne poslove kao što je razminiranje mogu to kvalitetno i stručno obavljati samo zato što su navodno stručno osposobljeni iz domene državne uprave. Ovdje autor ovoga navodi takvi stručnjaci su skrojili ovakav zakon kojemu je jedini cilj ubrzati razminiranje tako da se površine isključuju iz MSP-a. Pa onda imamo neke, što je i u amandmanima vam dostavljeno, neke primjedbe na same termine koji se koriste. Ali interesantan mi je i članak 39. Ukoliko se tehničkim izvidom utvrdi veća zagađenost MES-om, NUS-om itd. Pa što znači veća zagađenost? Da li je to neka mjerljiva veličina, veća zagađenost? Više od 1 jel' to veća? Više od 2? Mislim u ovakvom zakonu da stoji nešto tako nedefinirano i dvosmisleno, po mome daje za pravo autorima ovog materijala koji tvrde da je ovaj zakon izuzetno loše napravljen. Ovo je već drugi autor, drugi tekst koji također potencira pitanje nadzora nad uništavanjem protupješačkih mina ali isto tako ima i jedan dio koji se odnosi na nejednak položaj pirotehničara. Moram priznati da ovo kad sam pročitao da sam i sam bio u nedoumici što je autor htio reći s ovim. Zamislite pirotehničaru se zbrajaju sati pod njegovom dnevniku, to mu je uvjet za beneficirani radni staž, to je ko da kažete, s obzirom da kod nas recimo konkretno balerine imaju pravo na beneficirani radni staž, da joj se računa samo ono vrijeme dok je ona na pozornici i pleše balet. U ovom trenutku bi se dogodilo da one skupe uvjet za beneficirani radni staž. Ista priča se odnosi i na pirotehničare. Koliko oni efektivno moraju raditi? Praktički tri godine, to su autori ovdje izračunali, tri godine da bi stekli uvjete ono što bi trebalo biti za godinu dana. I ovdje se također spominje favoriziranje određene grupacije kod zapošljavanja o čemu sam isto maloprije govorio. Kolega Đakić je maloprije u replici spomenuo članak 57.ovo je stvarno mislim, vjerujem da imamo isti materijal, dobro su tu naveli primjer, ovo bi bilo kao da u Zakonu o sigurnosti u cestovnom prometu piše da u slučaju velike gužve na autocesti zakon se stavlja van snage, odnosno ne moramo se držati zakona. Pa kad je koji zakon propisao da u određenim situacijama, ali nema kojim, u nekakvim situacijama taj zakon ne vrijedi. Pa mislim to je iskreno rečeno po mome, bit ću blag pa ću reći neozbiljno pristupanje ovoj problematici a problematika je izuzetno ozbiljna. Na kraju krajeva sjetite se koliko samo imao žrtava, civilnih žrtva odnosno mirnodopskih žrtava u minskim poljima? I ovi autori navode također ovlasti inspektora Inspektorata MUP-a i po njima imaju malo duhovito, imaju veće ovlasti nego agenti obavještajne agencije. S obzirom da primjenom ovoga praktički mogu slobodno bez ikakvih posljedica kršiti čak i ljudska prava odnosno snimat, fotografirat, video zapise to mislim da je u suprotnosti sa nekoliko zakona a kad nešto stavite tako u zakon onda se slažem sa kritičarima koji su rekli da ovo dovoljno govori o ozbiljnosti i pristupu ovoj problematici. I zadnji upit koji smo dobili, dobili smo da par minuta prije početka ove rasprave na koje su nas upozorili isto pirotehničari a to je članak 16.ovaj podstavak 3. "Odgovorna osoba u pravnoj osobi, odnosno obrtnik nije pravomoćno kažnjavan za djelo koje se odnosi na isplatu plaće." I sada imate situaciju da inspektor dolazi na teren, konstatirat da je zbog financijskih problema stvarno firma nije isplatila plaću za prošli mjesec na vrijeme i oni se više ne mogu javiti na natječaj bez obzira što su platili kaznu, podmirili sve, ali se više ne mogu javljati na natječaje. Mislim da je to malo predrastična mjera na kraju krajeva, na to upozoravaju pirotehničari odnosno njihove firme. Da vas podsjetim u ovoj djelatnosti ima jako primjera gdje su se ljudi sami organizirali i osnovali firme koje su ustvari njih 5 pirotehničara imaju svoj firmu i oni rade. Znači sami sebi nisu isplatili plaće iz određenih razloga, zbog nekakvih teškoća, kasne s tim, plate na to kaznu i ne mogu dalje sudjelovati u natječaju. Mislim da su u pravu kad kažu da je ovo prerigorozna mjera. A što se tiče ovih naših 17 amandmana prilikom izglasavanja imat ćemo priliku progovoriti i o tome tako da ću s ovim završit ovu raspravu. U svakom slučaju klub ORaH-a ni u kom slučaju ne može prihvatiti ovakav prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo uvaženi Alen Prelec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Novak vi ste rekli da u ORaH-u imate 17 amandman na ovaj zakon, ja bih mogao konstatirati da vi niste vjerojatno struka, nisam ni ja, ali podsjetit ću na to da na nacrt predmetnog prijedloga izradila je radna skupina sastavljena od predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova, Hrvatskog centra za razminiranje, Ministarstva obrane, Udruge poslodavaca u humanitarnom razminiranju, Hrvatskog sindikata humanitarnog razminiranja i novog sindikata u koordinaciji Ureda za razminiranje Vlade Republike Hrvatske. Pa ako to nije struka ja ne znam ko bi trebao biti struka? Hvala vam.
Odgovor na repliku Mladen Novak.
Hvala vam lijepo kolega. Vi ste dobro rekli oni su sudjelovali, šta je njihovo uvaženo, pitajte te iste stručnjake šte je njihovo uvaženo? Ovo što je stavljano na papir da su sudjelovali čak između ostalog ste spomenuli novi sindikat, ovo su njihove primjedbe, ovo su njihove primjedbe? Šta mislite da bi se ljudi bunili da im je netko nešto uvažio? Probajte razgovarati s njima. Ja sam rekao odmah u startu ovo sve što ja govorim i što ovdje je to je sve struka rekla. Ne uzimam sebi za pravo da znam ni blizu koliko znaju oni, a kamoli da znam više od njih. Ali ako je struka rekla da ovo nikad gori materijal, to je struka rekla, nema razloga da im ne vjerujem. A samim tim što par ovih odredbi koje sam pročitao nam stvarno govore da neke stvari su u suprotnosti sa ostalim zakonima, pa čak i u jednom dijelu sa Ustavom. I na kraju krajeva u ovom materijalu stoji između ostalog i dio nekakve moje, ne nekakve, nego moje rasprave iz prvog čitanja. Bojim se da bi trebalo pregledati fonogram da to baš ne odgovara onome što sam ja govorio.
Druga replika poštovani Marijan Škvarić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, ja se slažem što se istaknuli činjenicu u vašoj raspravi članak 16. točka 3. gdje zaista ispunjenje uvjeta dosta rigorozno je tim dijelom navedeno i također je to bio dio amandmana u okviru kluba HNS-a. ali bi pitao da taj dio navoda stoji već dosta dugo kako je i na snazi i prethodni zakon i ova izmjena zakona i baš bi me zanimalo a nisam mogao dobiti taj odgovor koliko njih je po točci tog dijela znači neisplate plaće je bilo i kažnjeno. Ja sam samo jedno poduzeće, a specifičnost i težina je baš u tome da razminiranje je toliko specifično djelovanje da vi nemate registrirano na sto stvari koje imati. Jedna takva stvar koja se primjeni direktno i odmah dolazi do toga da vi zatvarate poduzeće. To se dogodilo jednom jedinom poduzeću do sada za razminiranje, to je poduzeće "Tornado" koje je istog trenutka nakon … MUP-a na temelju prekršajne prijave tog dijela otpustilo 50 ljudi. I vi ne možete sutra se baviti,ne znam, uzgojem cvijeća ili čišćenjem zelenih površina ili čišćenjem ambrozije nego imate tu osnovnu djelatnost. I po meni je to apsolutno rigorozan navod, a Kazneni zakon govori drugačije i oslobađa ako vi u međuvremenu i taj dio isplate plaća nadoknadite. Mislim da je to itekako rigorozno i nije se niti dosljedno primjenjivalo do sada pa ne znam zašto bi se trebalo i dalje. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega ja ne znam koliko ima slučajeva, znam da mi se čovjek jutros javio vezano uz to, ali ako je točna ova vaša konstatacija da ima samo jedan onda je to praktički da ne kažem diskreciono pravo nečije da na takav način eliminira nekoga ili konkurenciju kako vi kažete, a s druge strane ne da gleda kroz prste nego da definitivno žmiri na slične takve slučajeve. Mislim da zakon ni u kom slučaju ne bi smio ostavljati takvu mogućnost. Točno je da mi je gospodin koji mi se javio jutros rekao da do sada do unazad par dana nije bilo takvih slučajeva, ali da je unazad mjesec dana otprilike da se krenulo intenzivno od strane inspektorata upravo na taj način rješavat. Da li ovo što ste vi rekli konkurenciju eliminirat ili provoditi striktno zakon, ja ne mogu procijeniti. Na kraju krajeva nije ni aludirano u tom pravcu nego je jednostavno kao što ste i sami rekli na početku svoje replike upozoreno da je možda zakon previše rigorozan u tom dijelu i da bi trebalo napraviti nekakvo drugačije rješenje jer ovo bojim se da će uništiti sve ove male. Hvala vam lijepo.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba nezavisnih zastupnika javio se Damir Kajin. Nema ga, klub gubi pravo na raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Alen Prelec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo mi već drugi puta ovdje raspravljamo o ovom zakonu o protuminskom djelovanju. U prvom čitanju jedan kolega je rekao da li je koji zakon bio ozbiljniji od ovoga. Ne bih se s tim u potpunosti složio. Jasno svi su ovi zakoni koji su ozbiljni. Međutim ovaj zakon činjenica da govori da može spasiti ljudske živote i to je važno i mislim da ćemo svi odgovorno dati doprinos upravo donošenju ovog zakona i kroz amandmane, ali i kroz ovu današnju raspravu. Razlozi zbog kojih se zakon donosi i osnovna pitanja koja se uređuju zakonom, te posljedica koje će donošenje ovog zakona proisteći je sustav razminiranja u RH reguliran je odredbama Zakona o humanitarnom razminiranju i oslanja se na dva temeljna dokumenta. To je Nacionalni program protuminskog djelovanja RH i Plan humanitarnog razminiranja kojeg donosi Vlada RH za godišnje i trogodišnje razdoblje. Nacionalnim programom protuminskog djelovanja RH na temelju analize, veličine i strukture minskog problema u RH načinu njegovog rješavanja, te čimbenicima o kojima ovisi rješavanje navedenog problema trebao bi se između ostalog ostvariti cilj iz Otavske konvencije prema kojoj Hrvatska obvezala na uklanjanje mina do 2019.godine. Međutim s obzirom da je dinamika procesa razminiranja usko povezana sa osiguranjem financijskih sredstava, zadani rok 2019.godina mogao bi biti upitan. Stoga se ukazala potreba za mijenjanjem sadašnjeg sustava humanitarnog razminiranja kako bi se minski sumnjivi prostor mogao efikasnije smanjivati i sužavati na području stvarno zagađeno minsko-eksplozivnim sredstvima i … i njihovim dijelovima te kako bi se sigurnija površina predala krajnjem korisniku. Analizom važećeg zakona te provedbenih propisa donesenih na temelju njega uočene su određene poteškoće u realizaciji poslova razminiranja, te problemi koje je nužno potrebno otkloniti kako bi se postigao navedeni cilj s naglaskom na predaji sigurnijih površina krajnjim korisnicama što je moguće ostvariti donošenjem novog Zakona o protuminskom djelovanju. Zadane smjernice i okviri prema Nacionalnom programu, strateškom planu u Dunavskoj strategiji, jer Nacionalnim programom protuminskog djelovanja Republike Hrvatske u razdoblju od 2019. godine planirano je ostvarenje sljedećih ciljeva. Potpuno uklanjanje minske opasnosti sa područja Republike Hrvatske do 2019. godine, održavanje obilježenosti minski sumnjivog područja u svim fazama rješavanje minskog problema. Određivanje i provođenje programa edukacije cjelokupnog stanovništva koji živi ili radi u okruženju minski sumnjivog područja ili gravitira istom. Nastavljanje sa pružanjem skrbi i rehabilitaciji uključujući i psihosocijalnu rehabilitaciju i ekonomsku reintegraciju svim žrtvama mina i pozicioniranje i promoviranje hrvatskog sustava protuminskog djelovanja u međunarodnoj zajednici. Govoreći danas o minskom problemu i protuminskom djelovanju u Republici Hrvatskoj možemo utvrditi da je učinjen velik i vidan pomak u rješavanju ovog posebnog problema s kojima se suočila Republika Hrvatska u tijeku a posebice nakon Domovinskog rata. Republika Hrvatska danas je sigurna od minske opasnosti na svim dijelovima prometne infrastrukture, turističkih destinacija, područjima obnove, okućnicama i na prostorima oko objekata društvene namjene. Vlada Republike Hrvatske prepoznaje od samog početka minski problem kao sigurnosni, gospodarski i ekološki i potvrdila je da u svim ključnim sastavnicama protuminskog djelovanja prvenstveno u osiguranju stabilnih izvora financiranja u državnom proračunu zajmovima Svjetske banke i javnih poduzeća Republike Hrvatske, fondovima Europske unije kao i dobrim, transparentnim odnosima sa međunarodnim donatorskim zajednicama i donatorima u zemlji. Hrvatski centar za razminiranje od svog osnutka 1998. godine razvijao je vlastiti model temeljen i na međunarodno priznatim smjernicama uz uporabu modernih tehnika i tehnologija. Danas je jedan po ocjeni svjetskih stručnjaka među najboljim u regiji i u svijetu. Razvijen je minsko informacijski sustav prilagođen svim složenim postupcima u humanitarnom razminiranju i provedbi procesa javne nabave i kontrole kvalitete. Kada govorimo o tome da to doista nije lak posao, ja bih samo istaknuo jednu činjenicu a to je da za 11 tisuća, na 11 tisuća 272 kvadratna metra, 11 tisuća 272 pronađena je jedna mina i to košta u prosjeku 10 tiusuća eura. A znamo i sami koliko košta jedna mina, 1, 3, 10 eura, ne znam. Znači to je posao koji je stvarno em skup em … [[Govornik se ne razumije.]] Ono što je još važno spomenuti u ovih zadnjih 2, 3 godine, nije bilo niti jednog štrajka pirotehničara. Zaslužnost jasno je prije svega Hrvatskog centra za razminiravanje i hrvatske Vlade koji su osigurali sredstva i u tom sustavu više nema neplaćanja. Otkako je prije 17 godina počelo razminiranje Hrvatske od mina je očišćeno 485 četvornih kilometara zemlje za što je potrošeno 4,5 milijarde kuna. Do kraja ove godine pod minama će biti gotovo još toliko površine, odnosno još 450 četvornih kilometara. Posljednjih godina radi se brže i više. Više je ljudi angažirano, tehnika je suvremenija. Na … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj dnevno angažira se 300-tinjak pirotehničara od njih ukupno 657 koliko ih je bilo u početku. Svaki dan pirotehničar u prosjeku pronađe i uništi 10 mina. Minska polja u Hrvatskoj označena su sa 12 tisuća 868 tabli. Otkako je u svibnju ove godine Europska komisija odobrila program ruralnog razvoja Hrvatske 6 se županija, Karlovačka, Ličko-senjska, Osječko-baranjska, Požeško slavonska, Brodsko-posavska i Sisačko-moslavačka javilo na natječaj koji je raspisala agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Vrijednost natječaja je 228 milijuna kuna a sve će županije koje su se javile na natječaj potpore i dobiti. Europska unija kroz Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj pokriva 85% vrijednosti radova a ostatak plaća Hrvatska iz proračuna. Upravo se od tih sredstava već započela razminiravanja poljoprivrednog zemljišta u Karlovačkoj županiji, u Sabljacima Modruškim u kojem je nažalost prije par dana poginuo jedan miner i jedan stradao. Na tom području je dogovoreno 3,7 kvadratnih, četvornih kilometara razminiravanja. Potporu u iznosu od 91,2 milijuna kuna već je dobila i Sisačko-moslavačka županija za razminiranje 13,4 četvorna kilometara poljoprivrednog zemljišta u Sisku, Petrinji, Glini, te općinama Sunja, Topusko, Gvozd i Dvor. Početi će i razminiravanje 3,7 četvornih kilometara poljoprivrednog zemljišta u Požeško-slavonskoj županiji. U idućim danima biti će potpisani i ugovori o dodjeli potpora za razminiranje još 10-ak četvornih kilometara u Osječko-baranjskoj županiji, Brodsko-posavskoj županiji, Ličko-senjskoj županiji i ostalo. Protuminsko djelovanje u Republici Hrvatskoj sastoji se od nekoliko grupa aktivnosti. To su poslovi humanitarnog razminiranja, edukacija stanovništva, pomoć minskim žrtvama rehabilitacije i reintegracije, uništavanje uskladištenih zaliha mina. I ponovio bih ono što je evo kolega imao zamjerku da u ovom nacrtu su doista sudjelovali svi oni koji nešto znaju o ovom poslu, uključujući jasno Ministarstvo obrane, Udrugu poslodavaca u humanitarnom razminiranju, Hrvatskog sindikata humanitarnog razminiranja, novog sindikata u koordinaciji Ureda za razminiranje Vlade Republike Hrvatske. Da li bi mogli napraviti idealan zakon? Vjerojatno ne, vjerojatno ne. Ali da treba nastojati tome, mislim da treba nastojati i to se vidi upravo vezano uz ovo tko je sve uključen upravo u nacrt ovog zakona koji se donosi. Naglašen je i angažman ureda na dobivanju sredstava iz europskih fondova gdje su to do sada povukli 75 milijuna eura za razminiranje poljoprivrednog zemljišta, a ukupno se radi o sredstvima od oko 300 milijuna eura koje bi Hrvatska trebala povući u sljedećim godinama. Na kraju, za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu, još ovo malo godine što imamo, ali ni projekcijama za 2016. i 2017. godinu. SDP će biti za ovaj zakon, a nadam se da ćete svi vi isto biti tako kako bi ovaj zakon došao do toga da više ne bude ovakvih situacija kao što je bila situacija u Karlovačkoj županiji gdje je jedan pirotehničar poginuo. Hvala.
Imamo dvije replike. Prvo Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega, vi ste puno toga rekli na što bi trebalo replicirat al' između ostaloga, financijska sredstva su potrebna da bi se privelo kraju razminiranje u onom zadanom roku, pogledajte si amandmane. Između ostalih jedan amandman se odnosi upravo na donacije, na donacije koje su nažalost vezane na nekakav plan i sad ako nađete donatora koji hoće, ima volju, ima želju, ima sredstva, donirat sredstva za nešto što nije u planu prioriteta, ne može i čovjek možda ili donator, bez obzira tko je, ne želi. Izmjena ovog zakona je ustvari čisto zbog fleksibilizacije da bi se dostigao rok i olabavili uvjeti, ništa drugo. Mi smo ustvari, ništa s ovim zakonom ne radimo nego rušimo uvjete koji su postojali. I ovo je, iskreno rečeno kad ga malo bolje proučite, kad uhvatite vremena i volja onda ćete vjerojatno vidjet da su ovi ljudi u pravu. Spomenuli ste da je razminirana kompletna infrastruktura okućnice. Kod prvog čitanja sam vam govorio uglavnom su minirana ruralna područja, ne uglavnom nego gotovo 100%. I sad imate slučajeva da ljudi imaju poljoprivredno zemljište već 20, 30, već 25 godina ne mogu do njega. Navodio sam konkretne primjere. Ne može do svoje poljoprivredne zemlje, ne može do šuma, šta njemu ovo sve znači, a cijelo to vrijeme stoji. I spomenuli ste tehnika napreduje. Ma jeste vi svjesni da tu dok nije prošao pirotehničar može biti kakva god hoćete tehnika. Ona je možda nešto kvalitetnija, njemu lakše omogućava rad, ali dok on to nije prošao to nije razminirano. Nadam se da ste toga svjesni.
Odgovor na repliku, Alen Prelec.
Da nismo ovoga svjesni ne bi radili na ovom zakonu koji bi trebao sve to riješiti. Ja razumijem ljude koji žive u neposrednoj opasnosti, razumljivo je to, međutim evo vi sami znate iz izvješća da će poljoprivredna zemljišta do kraja 2015. godine biti u potpunosti derazminirano. Jedna druga stvar koju bih htio isto navesti, vi ste govorili o tome da nema dovoljno sredstava. Naime, potreba za definiranjem izlazne strategije za djelatnike u sustavu protuminskog djelovanja, jedno od rješenja je korištenje znanja, iskustva i tehnike odnosno sustava protuminskog djelovanja u sklopu razvojne pomoći koju Republika Hrvatska u sklopu EU participira. Korištenje EU fondova u značajnoj mjeri doprinosi skraćenju vremena potrebnog za razminiranje. Operacija 522-razminiranje poljoprivrednih površina skraćuje za 2 godine razminiranje ako usporedimo financijske snage Republike Hrvatske iz svog državnog proračuna u odnosu namijenjeno za razminiravanje. Znači to je značajno skraćivanje. Da li je to sve idealno? Nije, ponavljam, ali doista se u ovih zadnjih 2-3-4 godine napravilo izuzetno puno u tom smjeru.
Druga replika, poštovani Damir Kajin.
Kada smo kod ovih mina, a u jeku je ova migrantska drama jer je samo do 9 sati u Hrvatsku ušlo prema podacima 44 tisuće migranata i izbjeglica. Baranja je posijana, istočna Slavonija, minama. Migranti nam lunjaju po Hrvatskoj kako im se svidi, da se ne bi samo dogodilo da netko ne daj Bože strada. Ova polja treba izolirati, treba ih na neki način jasno, nedvosmisleno označiti, pokazati na kartama gdje se ona nalaze kako ne bi nitko ne daj Bože stradao. Evo samo zato se javljam za riječ. A ovo da smo mi povukli 75 milijuna eura, da ćemo u konačnici povući negdje oko 300 milijuna eura, to je sigurno značajan novac, ali bez obzira na sve upravo u jeku ove migrantske izbjegličke krize treba razgovarati sa Bruxellesom da se dodatno Republici Hrvatskoj pomogne. Evo i danas sam pročitao jednu izjavu ministra Ostojića koji je rekao da kao stari izviđač nikada ne bi našao prolaz za bapsku što će reći da ih netko navodi pod navodnicima, kako iz Beograda, a možda i sa tla Republike Hrvatske.
U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Klub HDZ-a ne može i neće podržati ovaj prijedlog zakona jer ovo je nešto što se ne smije dogoditi u Hrvatskom saboru, nešto što struku je stavilo na margine, nije poštivalo sve ono što su kao primjedbe stavljene u prvom čitanju, na sve ono … upozoravano. U nizu stvari koje su u ovom zakonu stavljene događaju se neusklađenosti s ostalim zakonima u Republici Hrvatskoj. Određene odredbe su protuustavne. Zakon o protu minskom djelovanju pokušava iz temelja promijeniti dosadašnji način i postupke razminiranja i tamo se u njemu vidi da se ne poštuje osnovne struke. Ali dostignuća koja su se niz godina primjenjivala ne samo u RH nego i u svijetu i gdje je mnogo puta Hrvatski sustav razminiranja dobivao međunarodna priznanja i istican je kao primjer sustava koji funkcionira i koji dobro radi. To je ono što struka govori. Struka govori i sljedeće: Konačni prijedlog ovoga zakona o protu minskom djelovanju koji bi trebao zamijeniti Zakon o humanitarnom razminiranju je u nekim člancima čak i diskriminirajući, opasan po sigurnost građana, a najviše pirotehničara jer su ovim konačnim prijedlogom zakona ukinuti svi mehanizmi prave kontrole koju su provodili djelatnici Hrvatskog centra za razminiranje. Ovakav zakon jedino pogoduje poslodavcima u sustavu razminiranja jer su ukinuti i svi mehanizmi kontrola što će za posljedicu imati drastično smanjenje kvalitete, a njima ubrzavaju se radovi i laka zarada, tj. u prijevodu možemo zaključiti pogoduje se pojedincima. To je ono što se ne bi smjelo dogoditi, a naročito se ne bi smjelo dogoditi da u ovom zakonu postoje članci kojima se dozvoljava nepronalaženje minsko-eksplozivnih sredstava pa i neeksplodiranih ubojitih sredstava. To je ono što apsolutno je kontradiktorno sa onim što zakon bi trebao donositi i stoga mogu samo reći da u nizu stvari koje bi trebalo promijeniti kolega Novak je naglašavao što to kroz amandmane što je struka rekla, što je uvaženo. Uvaženi su neki detalji koji su također važni, ali minorni spram onoga što se ostavilo u zakonu i što neće biti u budućnosti dobro. Ja ću krenuti sa člankom 57. Kaže u slučajevima, u stavku 1. u slučajevima velike zagađenosti minsko-eksplozivnim sredstvima na eksplodiranim ubojitim sredstvima i njihovim dijelovima nastalim eksplozijom skladišta MES-a i NUS-a ili napuštenim eksplozivnim sredstvima što za posljedicu ima razasute velike količine istih sredstava, a ne radi se o miniranom području može se odstupiti od zakonom propisanih metoda i postupaka razminiranja. Pa to je ono što ovaj zakon stavlja momentalno van uporabe i snage i svaki ga može staviti od nadležnih službi HCR-a ili Ministarstva unutrašnjih poslova, reći e tu nećemo primijeniti Zakon o protu minskom djelovanju, nego ćemo nekako drukčije to rješavati. Što bi drugo to značilo što sam vam pročitao u stavku 1.? Znači da ovaj članak pokazuje na nestručnost samih sastavljača zakona, jer sredstva koja su razbacana eksplozijom skladišta više su opasna od postavljenih minsko-eksplozivnih sredstava i prema takvima se treba postupati jednako kao i prema mesu i odraditi propisane metode. Ovo je definirano kao kada bi u Zakonu o sigurnosti u prometu što je kolega Novak i pročitao i rekao na cestama pisalo u slučaju velikih gužvi na autocesti ovaj zakon ili Zakon o prometu se neće primijeniti. Pa to je, mislim da nije tragično smiješno je. Smiješno je da u članku 2. kažu sljedeće: U slučajevima iz stavka 1. ovog članka Hrvatski centar za razminiranje mora izraditi poseban idejni plan razminiranja metode, postupci razminiranja i kontrole kvalitete te opreme i sredstava koje se mogu koristiti propisani su Pravilnikom kojim se uređuje način obavljanja poslova razminiranja, kontrole kvalitete općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minsko sumnjivih područja. Pravilnik koji se ovdje spominje i kojim je definirano kako će se obavljati radovi na takvim površinama uopće ne postoje za sada. I to je ono što će biti u budućnosti doneseno i tko zna kako će izgledati. Ako bi išli dalje, u članku 65. u stavku 1. u slučaju pronalaska minsko-eksplozivnih sredstava ili neeksplodiranih ubojitih sredstava i njihovih dijelova odluku o uništavanju ili drugom načinu zbrinjavanja donosi voditelj radilišta, a u stavku 2. voditelj radilišta odgovoran je da vrsta i količina pronađenog MES-a i NUS-a i njihovih dijelova odgovara vrsti i količini predanog MES-a i NUS-a i njihovih dijelova na uništavanje. A odgovorna osoba, pravna osoba za uništavanje odgovorna je da vrsta i količina primljenoga MES-a i NUS-a i njihovih dijelova odgovara vrsti i količini uništenoga MES-a i NUS-a a i njihovih dijelova. Tim stavkom 2. ovoga članka definirane su osobe odgovorne za poslove uništavanja pronađenog mesa što je u suprotnosti sa odredbama Zakona o zabrani uporabi stvaranja zaliha, proizvodnji i prijenosu protu pješačkih mina i o njihovom uništenju, Narodne novine 141/04, gdje je članak 6. definiran da Hrvatski centar za razminiranje provodi stručni nadzor nad obavljanjem protu pješačkih i zbrinjavanju protu pješačkih mina kao i NUS-a i MES-a. U članku 6. Hrvatski centar za razminiranje provodi stručni nadzor nad uništavanjem protu pješačkih mina pronađenih i onesposobljenih od strane pravnih osoba ovlaštenih za obavljanje poslova razminiranja, način provođenja nadzora iz stavka 1. ovog članka uređuje se zakonom i podzakonskim aktima. Predlagatelj ovoga zakona je člancima 70. do 72. koji su definirani poslovi djelatnika HCR-a ne navodi se obaveza kontroliranja, uništavanja protu pješačkih mina. U članku 72. stavci 1. i 2. jasno kažu da će ako se pronađe MES i NUS biti naloženo ponavljanje radova zbog nekvalitete i onda se pojavljuju stavci 7. koji kaže, a u stavku 7. kaže se: "Stavci 1., 2. i 3. ovoga članka ne primjenjuju se na određenu veličinu pronađenih neeksplodiranih materijalnih detekcija te vrsta neeksplodiranih ubojitih sredstava i dijelova minsko eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojitih sredstava koji su određeni pravilnikom kojim se uređuje način obavljanja poslova razminiranja kontrole i kvalitete općeg i tehničkog izvida i obilježavanje minsko sumnjivih područja. Stavak 7. kaže da se ipak ne trebaju ponoviti radovi zbog veličine pronađenih sredstava koji su definirani postojećim pravilnikom. To znači da će se pravilnikom dozvoliti ostanak minsko eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojitih sredstava i to se neće smatrati kao nepravilnost za nalaganje ponovljenih radova. A članak 59. ovoga istoga konačnoga prijedloga zakona kaže sljedeće: "Poslovima razminiranja ovlaštena pravna osoba ili obrtnik dužni su postići očišćenost radilišta od svih MES-a i NUS-a i njihovih dijelova." Kako postojeći ili budući pravilnik koji će definirati koliko velika sredstva mogu ostati može kao podzakonski akt nešto dozvoljavati što isti zakon ne dozvoljava? Članci 59. i 72. su u suprotnosti jedan s drugim jer 59. ne dozvoljava ostanak MES-a i NUS-a a članak 72. to dozvoljava. I to je ono što je kontradiktorno. U članku 105. stavci 4. i 5. ovoga članka su čak protuustavni jer povlašćuju gore dvije navedene skupine vojsku i policiju u odnosu na druge pirotehničare jer se prvi nakon odlaska u mirovinu mogu zaposliti u razminiranju, a pirotehničari odlaskom u mirovinu se više ne mogu vratiti u razminiranje ako to zažele. Kada dolazimo na članak 107., staž osiguranja u povećanom trajanju računa se pirotehničarima koji neposredno obavljaju poslove dopunskog općeg izvida itd. Neposredno obavljanje poslova iz stavka 1. podstavka 1. članka 107. ovoga zakona te pravo na staž, osiguranja sa povećanim trajanjem potvrđuje se usporedbom podataka iz osobne nadzorne knjižice sa … [[Govornik se ne razumije.]] voditelja skupina, dokumentacijom radilišta, tehničkoga izvida i razminiranja potpisima o sadržaju i načinu vođenja evidencija o radnicima sukladno posebnim propisima te propisima o mirovinskom osiguranju. Znači, samo taj dio koji je pirotehničar u minsko sumnjivom području radio na deminiranju će biti obuhvaćen za njegov benificirani staž. Odmor koji ima pravo po zakonu i po pravilnicima sve drugo neće biti obuhvaćeno i neće za to imati beneficirani radni staž. To je ono što također je protuustavno i što ostavlja pirotehničare u nezavidan položaj. Dok inspektorima MUP-a to nije tako definirano, oni imaju pravo ako su angažirani na kontroli i nadzoru minskih područja oni imaju beneficirani staž za cijelo svoje radno vrijeme. U članku 132. tim člankom zakona inspektori MUP-a su sebi dali ovlasti veće nego što imaju obavještajne agencije, a cijeli niz ovih stavaka krši osnovna ljudska prava jer je vidljivo da ne trebaju nikakve sudske naloge da bi oni sve izuzeli, pretresli i posnimali. To je ono što apsolutno sigurno zadire u ljudska prava i što će sigurno biti potrebe iskorigirati. Bolje je da se prihvate određeni amandmani koje su kolege već napisali kao što sam vidio i da se to popravi nego da poslije bude predmet ocjene ustavnosti ili ustavnih tužbi koje će sigurno uslijediti. Što reći na ovaj zakon koji je pun kontradiktornosti, nepravilnosti i podilaženja mogućnosti malverzacija i svega onoga što iz MUP-a ne bi trebalo izaći? Reći da je apsolutno za odbaciti i ne prihvati ga ili ga staviti u neko novo treće čitanje kako bi se popravio, svi oni članci koji govore o tome da ne djeluju u interesu prije svega pirotehničara, sigurnosti hrvatskih građana i sigurnosti RH. Brzanje u postupcima, omogućavanje podizvođačima da rade samo određene poslove, a izabranim izvođačima i falične stručnosti koje oni imaju a mogu biti da zapošljavaju podizvođače kojima također kontrola nije u punom obimu stavljena, zapostavljanje nadzora i nadzornika iz HCR-a koji su dosada kvalitetno svoj posao obavljali, prenašanje tih ovlasti na policijske inspektore koji niti iskustva a niti toliko stručnosti nemaju za te poslove sigurno neće doprinijeti boljitku. Ovaj zakon je zapravo napravljen onako kako ne treba i onako kako u Hrvatskoj ne bi se trebalo raditi. Klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon i volio bih da se on ostavi na popravak u trećem čitanju ili da se kao takav i ne glasuje o njemu s obzirom na sve nepravilnosti koje su u njemu vidljive, koje su strašne i zabrinjavajuće da je netko mogao napraviti takav zakon. Kada kolega Prelec meni klima glavom da je to, ja sam primijetio da vi ne raspolažete stvarima koje su bitne i činjenične, koje su opisane detaljno kao nepravilnosti i vjerujem da ćete shvatiti koliko je nepravilnosti u ovom zakonu se potkralo i koje se nisu smjele dogoditi od tako kao što ste vi rekli stručnih i kvalitetnih ljudi, a naročito od MUP-a. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poštovani Alen Prelec.
Kolega Đakić, neću ulaziti u polemiku s vama, a vi demantirajte onda samo jednu stvar koju ću vam sad navesti. Ovogodišnji iznos novčanih sredstava preko 430 milijuna kuna je najveći iznos ikada osiguran u jednoj godini za razminiravanje. Molim vas to demantirajte. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da ja i priznajem, da europski novci su tu uključeni i osamdeset i nekoliko posto, 85% tih novaca će biti upotrjebljeno. Zato vjerojatno i jesu ovakve nepravilnosti u zakonu da bi se moglo podilaziti i da bi se moglo malverzacijama te novce potrošiti brzinski. Ovdje su, ovdje u zakonu su jasne stavke koje to omogućavaju i mi upozoravamo na to ne prozivamo tko će to biti, no međutim u prošlom vremenu bilo je nekih ministara koji su u današnjoj Vladi ministri, a vodili su takve tvrtke dva, tri puta im se pronalazilo minskih ubojitih sredstava u polju koje su razminirali i naravno da nisu mogli dobiti isplatu. Ali ovim zakonom se i takvima omogućava da dobiju isplatu i da se ova sredstva potroše. O tome govorite vjerojatno.
U ime kluba HNS-a govorit će poštovani Marijan Škvarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici pa kada govorimo o ovom prijedlog zakona koji je u drugom čitanju i to Zakon o protuminskom djelovanju njegova težina i značaj prije svega govori se i samom cilju kojeg želimo postići ovim zakonom. Prvi cilj je da želimo da u potpunosti Hrvatsku očistimo od mina. Cilj je također i ne manje bitan, čak možda i najbitniji ne smije biti više žrtava od mina, znači trebamo smanjiti opasnost za sve građane. I naravno istaknuo bi da je itekako bitno i socioekonomska integracija razminiranih područja. I kada gledamo ovaj cilj koji smo si postavili onda kada naglašavamo podatke a to je da već 17 godina se provodi razminiranje, da je za tih 17 godina očišćeno 485 kvadratnih kilometara i još nam je ostalo preko 450 kvadratnih kilometara. Za to je dosada potrošeno 4,5 milijarde kuna. Plan nam je da 2019.godine, to smo si postavili kako cilj da će cijelo područje Hrvatske biti razminirano. Da li ćemo to uspjeti ili ne velikim djelom ovisi o ovom zakonu, velikim djelom ovisi i o financijskim sredstvima i velikim djelom ovisi prije svega o konsenzusu svih nas odnosno omogućavanje operativnosti za postizanje tog cilja. Kada govorimo o trenutnoj situaciji 6 županija još nije očišćeno od mina, ali ono što je bitno istaknut da nam se sad ulaskom Hrvatske u EU otvaraju bitne nove mogućnosti za razminiranje, a prije svega te mogućnosti se otvaraju u financijskim sredstvima. Na provedeni natječaj koji je raspisala Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razdoblju vrijednost te investicije je 228 milijuna kuna, od toga karakteristike tih sredstava je da 85% su sredstva iz fondova EU a 15% bit će sredstava iz proračuna RH donacijama i ostalim sredstvima. Kada govorimo o tim sredstvima onda možemo isto reći jedan podatak da ovog trenutka je negdje oko 650 pirotehničara, negdje oko 300 ovih stalno, znači polovicu je stalno koji se bavi poslovima razminiranja i trenutno su u operativi i onda možemo reći da s tim sredstvima je evo izražena mogućnost da zaposlimo i svih 650 pirotehničara koji su sad prisutni. A kako da to sve skupa postignemo? U ovim raspravama nešto u provom čitanju a i danas smo istaknuli mnoge probleme, mnoge barijere koje su bile prisutne. I te barijere i te probleme trebamo rješavati. I mislim da generalno ovaj zakon daje odgovor na mnoga pitanja. I posljedice i rezultati i rješenja ovim zakonom prije svega bi trebalo se podići kvantitativna kontrola kvalitete razminiranih područja u svrhu povećanja sigurnosti isključenih površina što je najvažniji cilj poslova razminiranja te će se površine najnižeg rizika isključivati temeljem strožih kriterija i to uvođenjem postupaka dopunskog izvida, određivanjem kategorija površina. Također, treba se postići da se uklone sve administrativne barijere koje su sadržane u izdavanju dvostrukih odobrenja pravnim i fizičkim osobama za obavljanje poslova razminiranja od strane Ministarstva unutarnjih poslova i HCR-a, tj. odobrenja izmjena i dopuna izvedbenih planova razminiranja koje se moraju izrađivati u slučaju nekih izmjena koje nemaju utjecaja na kvalitetu obavljanja poslova razminiranja je jedan ugovorni odnos, odnosno naručitelja radova i izvođača radova. Treba se podići i postići da će zadovoljavajuća dinamika poslova protuminskog djelovanja uz precizno definirane odgovornosti svih subjekata koji sudjeluju u procesu razminiranja i moraju se preciznije definiraju prava, obaveze i odgovornosti kako djelatnika HCR-a kao pravne osobe sa javnim ovlastima tako i djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova sukladno važećim propisima koje propisuju prava i obveze državnih službenika. Klub HNS-a će podržati prijedlog zakona ali će također dati jedan amandman na ono na osnovu čega prije svega želimo izjednačiti sve tvrtke i društva koje se mogu javljati ili dobiti akreditaciju za obavljanje poslova razminiranja. Da i s time sam također u raspravi istaknuo prije svega članak 16.koji govori o ispunjavanju uvjeta i dokaza i u članku odnosno točci 3.gdje govori da odgovorna osoba u pravnoj osobi odnosno obrtnik nije pravomoćno kažnjavan za djelo koje se odnosi na isplatu plaće da to će biti kriterij za neispunjavanje uvjeta dobivanja akreditacije odnosno obavljanja poslova. Taj zakon je već dugo na snazi, a također i Kazneni zakon isto govori o tom dijelu i isto je definirana da će tko ne isplati dio ili cijelu plaću jednom ili više radnika će se kazniti kaznom zatvora do tri godine. Ali piše također u točki 5 da se ovaj zakon neće primjenjivat ako poslodavac nije dostavio obračun o neisplati dospjelog iznosa plaće sukladno odredbama posebnog zakona ili naknada iz uplate zaostale plaće može se osloboditi kazne. I tu je činjenica da je u tom dijelu veliki problem jer tvrtke koje se bave poslovima razminiranja to … jedina djelatnost. I ukinuće ovih odredaba ili ukinuće akreditacije praktički prestaje njihov rad na tržištu. I to se dogodilo jednom poduzeću bez obzira što je odgovorna osoba platila kaznu i što je namireno uz prekršajne odredbe koje su bile definirane, naravno iz olakšavajuće okolnosti je tu također isto uvjet ako vi ne možete isplatiti, ako vam netko drugi ne plati, a prije svega tu je država koja mora isplatiti svoj dio obaveza ili ako imate određene reklamacije ili prigovore pa se sve to skupa zavlači u pitanju je 50 ljudi u konkretnom slučaju koji su ostali bez posla. I mislim da bi se taj dio trebao uvažiti. Također smo mišljenja u klubu, ja osobno, da itekako još jedanput ciljeve razminiranja, prije svega smanjenje žrtava također i da se potpuno Hrvatska očisti od mina i da se socioekonomskim integracijama iz miniranih područja što prije privede kraju. Hvala lijepa.
Završne minute pripadaju zamjeniku ministra unutarnjih poslova Evelinu Tonkoviću. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ja mislim da najkompetentniji ljudi koji mogu biti iz ovog područja i dati odgovore na neka pitanja upravo su sudjelovali u pripravi ovog zakona. Najzastupljeniji ljudi su upravo bili iz HCR-a, sindikata, poslodavaca, MORH-a, MUP-a prema tome teško bi bilo zaključiti da se radi o jednom zakonu koji tek tako donesen da se sam donese i da on ovu oblast ne unaprijedi nego da je vrati korak nazad. Ti ljudi su radili 2,5 godine, ti ljudi su imali preko 50 radnih sastanaka i što je najinteresantnije svi su se složili sa ovakvim prijedlogom zakona. Složit ćemo se da u životu sve može biti puno bolje, uvijek se može naći i bolja formulacija, bolji mehanizam nekakav, ali ovo je u ovom trenutku stav struke. Bila je jedna tvrdnja da su pirotehničari ljudi koji nemaju beneficirani radni staž ili ga imaju samo ograničeno. Ne, nije točno. To su ljudi koji imaju beneficirani radni staž, ako su zaposleni kao pirotehničari i obavljaju te poslove,kao što i policajci imaju svoje. Nadalje, jedna od tvrdnji je bila da MUP-ovi inspektori su ljudi koji ne zadovoljavaju nekakve stručne kriterije za obaviti ovaj dio posla. Nije točno. To su ljudi koji su od početka u ovoj priči, to su ljudi sa visokom stručnom spremom, to su ljudi sa fakultetima i itekako dobro educirani o ovom problemu, dapače, i pioniri ovo posla. Sam zakon u bitnome poboljšava kvalitetu kontrole. Znači on ne smanjuje razinu kontrole minski sumnjivih područja i ne usporava ili na bilo koji način ne omogućava da se bolje i učinkovitije funkcionira i radi na ovoj problematici. Naglašavam, 10 do 15% su bolje kontrole ovakvom koncepcijom zakona. Nadalje, jedna od primjedbi je bila e pa ti inspektori imaju mogućnost da nešto snime, pa neki videozapis, pa neku fotografiju, mi svi zajedno moramo shvatiti da je došlo vrijeme tehnologija i da samo uz pomoć tehnologija nekad možemo rekonstruirati neka događanja na puno autentičniji, objektivniji način nego što samo ljudsko oko može zapaziti jer mi svi smo sa ograničenim simultanim kapacitetom i ponekad vidimo različito u istoj situaciji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zahvaljujem zamjeniku ministra, svima koji su sudjelovali. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog Zakona o protuminskom djelovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 823. Rasprava o tekstu konačnog prijedloga zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika ORaH-a, zastupnik Marijan Škvarić, Klub zastupnika HDSSB-a. Molim zamjenika ministra poštovanog Evelina Tonkovića, idemo po redu. Klub zastupnika ORaH-a amandman broj 1.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje.
Javna ustanova Hrvatski centar za razminiranja osnovana je uredbom Vlade Republike Hrvatske te se njezin naziv ne može mijenjati ovim konačnim prijedlogom Zakona o protuminskom djelovanju.
Podnositelj amandman poštovani Mladen Novak u ime kluba ORaH-a.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa činjenica je da smo imali dosad zakon koji se odnosio na razminiranje i sad cijeli tekst zakona ustvari se odnosi na protuminsko djelovanje i samim tim smatramo da je logično da se svuda u zakonu mijenja umjesto Hrvatskog centra za razminiranje da se uvodi Hrvatski centar za protuminsko djelovanje jer na kraju krajeva i naziv zakona je takav. Molim glasanje o ovom prijedlogu.
Molim glasujmo o amandmanu broj 1 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 istog kluba zastupnika poštovani zamjeniče ministra.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Za pojedine kategorije djelatnika HCR-a nisu propisani isti uvjeti za izdavanje iskaznice protuminskog djelovanja stoga se niti ne mogu podvesti pod isti naziv ovlašteni djelatnici.
U ime podnositelja amandman poštovani zastupnik Mladen Novak. Mladen Novak poštovani zastupnik u ime podnositelja amandmana.
Pardon nisam vas čuo. Pa mijenjanjem naziva službenika omogućilo bi se da svi ovlašteni službenici centra tj. svi koji posjeduju neku od iskaznica humanitarnog razminiranja budu racionalnije iskorišteni. Molim također glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu broj 2 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 3 istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje.
Neki dijelovi minsko eksplozivnih sredstava i ne eksplodiranih ubojnih sredstava svojim samostalnim djelovanjem ili pod vanjskim utjecajem ne mogu ugroziti živote, zdravlje, imovinu i okoliš ovisno o stanju u kojem se nalazi eksplozivna tvar a što će se detaljnije urediti Pravilnikom o načinu obavljanja poslova razminiranja, kontrole kvalitete općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minsko sumnjivih područja.
Podnositelj amandman poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Hvala lijepo. Pa ponuđena definicija je nedvosmislena i jasna, te ne ostavlja prostora različitim tumačenjima i ja mislim da je verzija koju smo mi predložili ipak kvalitetnija. Molim glasovanje.
Molim glasujte o amandmanu broj 3 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broje 4 istog kluba zastupnika poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Procedure i postupci o kontroli kvalitete u tijeku obavljanja poslova razminiranja razlikuju se od procedure i postupaka u završnoj kontroli kvalitete. Kontrola kvalitete u tijeku obavljanja poslova razminiranja radi se kontinuirano dakle dok god traju sami radovi, dok završna kontrola kvalitete je svojevrsni tehnički pregled cjelokupno razminirane površine koja se radi jednokratno u svrhu isključenja.
Podnositelj amandman poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Hvala lijepo. Završna kontrola provodi se na isti način kontrolnim uzorcima te im definicija po našem mišljenju ne može ni biti različita. Ali na kraju krajeva ove sve amandmane su predložili ljudi iz struke i ja ne vjerujem da su oni napravili ovo šarlatanski i da im je ostavljeno prostora za nekakve nedoumice. Bojim se da ovim neprihvaćanjem amandmana, a očito je da nemate namjeru prihvatiti ni jedan amandman, da ćemo imati najgori moći zakon. Molim glasovanje.
Molim glasovanje o amandmanu broj 4 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5 istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Minsko sumnjivo područje je označeno vidljivim znakovima opasnosti. Također propisana je i zabrana ulaska u minsko sumnjivo područje te je sukladno i tom propisana i prekršajna odredba iz razloga što je nadležno tijelo i time i RH kroz poslove općeg i tehničkog izvoda te obilježavanja minsko sumnjivih područja poduzela sve mjere kako bi stanovništvo upozorila na opasnost.
Podnositelj amandman poštovani Mladen Novak u ime kluba.
Pa uvažene kolegice i kolege, ja vas stvarno molim da obratite pažnju na ovaj, pozornost na ovaj amandman. To znači da ako netko makne tablu ispred minskog polja ta žrtva koja strada ona nije žrtva, on nije stradao. Pa jel vi shvaćate što radite s ovim? Znači ako netko makne jednu tablu ispred minskog polja nije, čovjek u minskom polju nije stradao. Molim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu broj 5 kluba ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 6 istog kluba zastupnika poštovani zamjeniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Sve izmjene i dopune plana protuminskog djelovanja kojeg je donijela Vlada Republike Hrvatske, Vlada Republike Hrvatske mora i odobriti. Nije poznato da je jedan donator odustao od financiranja razminiranja zbog same procedure koja prethodi razminiranju.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Nije poznato da li je netko odustao od toga, ali s ovim zakonom praktički ga tjeramo da odustane ukoliko želi na određeno područje donirati za određeno područje o razminiranju određenog dijela. I ako taj nije u planu prioriteta nikom ništa. molim glasovanje o ovom.
Molim glasovanje o amandmanu broj 6 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 7 istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Izvoditelji radova mora dostaviti jasan i nedvosmislen izvedbeni plan razminiranja iz kojeg mora biti vidljivo kako će i na koji način i kojim metodama izvršiti poslove razminiranja. Na taj način HCR će moći odabrati najboljeg ponuditelja. Nakon odluke HCR-a o odabranom ponuditelju ne može se mijenjati izvedbeni plan osim u slučajevima propisanim konačnim prijedlogom zakona.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. S obzirom na ozbiljnost na koji način se prihvaćaju i amandmani i obrazloženje amandmana, nemam volju obrazlagati nego samo molim glasovanje.
Nisam čuo. Tražite?
Nema potrebe dalje obrazlagati ali molim glasovanje o svakom amandmanu.
Molim glasovanje o amandmanu broj 7 kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 8 poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Tehnički izvid obavlja se na površinama za koje ne postoje indikatori sustavnog miniranja. Ukoliko se tehničkim izvidom utvrdi veća zagađenost odnosno sustavno miniranje za površine se izrađuje idejni plan razminiranja. Nije svrsishodno raditi poslove razminiranja na površinama koje nisu minski zagađene, a što se svakako može utvrditi samim poslovima tehničkog izvida. Također Pravilnik o načinu obavljanja poslova razminiranja, kontrole kvalitete, općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minski sumnjivih područja koje je u pripremi preciznije će se propisati kriterij za površine na kojima će se raditi tehnički izvid ili samo razminiranje.
Hoćete ipak?
Hoću.
Poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba zastupnika podnositelja amandmana.
Pa uvažene kolegice i kolege, dajte mi sada objasnite jel vi znate koja je to veličina veća, što je to definirano veća, veća količina. Jel može netko od vas reći što je to veća količina? Da li su dvije mine veća količina mina? Ako su dvije mine ne spadaju pod veću količinu mina nema potrebe za dodatnim razminiranjem jeli? Molim glasovanje.
Molim glasovanje o amandmanu broj 8 zastupnika Mladena odnosno ORaH-a Novaka kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 8 nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 9 istog kluba zastupnika. Poštovani zamjeniče ministra amandman broj 9.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Članak 57.stavak 3.navodi naziv samog dokumenta koji glasi izjava o očišćenosti od minsko-eksplozivnih sredstava, neeksplodiranih ubojnih sredstava i njihovih dijelova. U svakom slučaju nakon razminiranja, nakon čišćenja područja iz članka 57.stavka 1.ovlaštena pravna osoba dužna je dati izjavu o očišćenosti od minsko-eksplozivnih sredstava, neeksplodiranih ubojnih sredstava i njihovih dijelova, neovisno o postupcima i metodama koje će primjenjivati.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Novak u ime Kluba zastupnika ORaH-a podnositelja amandmana.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvažene kolegice i kolege, ja uopće ne sumnjam da većina nije pročitala ovaj zakon i to je uobičajeno da nije nužno da svi čitaju sve, obično neki prate neka područja, ali ovdje vam stoji da se ovaj zakon može staviti van snage eto zato. Pa čemu pisati zakon u kojem stoji da može se zakon staviti van snage, da se ne primjenjuje taj isti zakon, pa jel to vama ima smisla? Ima, ma svaka vam čast. Može glasovanje.
Može. Molim glasovanje o amandmanu broj 9 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 9 nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 10 istog kluba zastupnika. Poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Inspektori ministarstva obavljaju inspekcijski nadzor, te će ministarstvo odrediti u kojem slučajevima će inspektori prisustvovati obavljanju kontrole kvalitete u tijeku obavljanja poslova razminiranja. U suprotnom kontrolu kvalitete obavljale bi istovremeno dvije institucije.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba ORaH-a.
Hvala lijepo. S obzirom da ono prethodno nije shvaćeno odnosno nije prihvaćeno ovo stvarno ne bi imalo smisla obrazlagati, ali svejedno molim glasovanje.
Molim glasovanje o amandmanu broj 10 Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 10 nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 11. Poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Ovlaštenoj pravnoj osobi ili obrtniku u interesu je transparentnost obavljanja poslova kontrole same kvalitete, te je djelatnik ovlaštene pravne osobe ili obrtnik dužan djelatniku HCR-a za kontrolu kvalitete precizno pokazao površinu pripremljene ili razminirane za kontrolu kvalitete. Ukoliko se poslovi obavljaju suprotno ugovoru nadzornici za kontrolu kvalitete HCR-a o tome će obavijestiti HCR kao naručitelja poslova koji može postupiti sukladno propisima koji uređuju obvezne odnose.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime Kluba zastupnika ORaH-a. Molim samo glasovanje.
Hvala gospodine predsjedniče, amandman se ne prihvaća. Nadzornika HCR-a za kontrolu kvalitete ima dovoljno zakona o propisanim mehanizama. Za praćenje i provedbe poslova razminiranja sukladno ugovoru.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Kao i kod prethodnog amandmana molim samo glasovanje ali bojim se da nitko drugi ne … [[Govornik se ne razumije.]]
Molim glasujmo o amandmanu br. 12. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da amandman br. 12. nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 13. Kluba zastupnika ORaH-a, molim.
Hvala gospodine predsjedniče, amandman se ne prihvaća. HCR raspolaže sa preko 50 osposobljenih djelatnika koji mogu provoditi kontrolu kvalitete te posljedično dovoljno djelatnika za obavljanje navedenih poslova. Propisana odredba članka 73. stavka 3. osigurava nepristranu i neovisnu kontrolu kvalitete i završnu kontrolu same kvalitete izvedenih radova.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak.
Molim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu br. 13. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 13. nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 14. istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče amandman se ne prihvaća [[Upadica: Obrazloženje.]] Nadzornih za kontrolu kvalitete koji je svoje poslove obavljao u tijeku poslova razminiranja ne može biti član povjerenstva jer je smisao povjerenstva i završne kontrole da se provodi nadzor i nad njegovim radom a zbog nepristranosti i transparentnosti cjelokupnog postupka završne kontrole.
Molim podnositelja amandmana. Poštovani zastupnik Mladen Novak. Molim glasujmo o amandmanu br. 14. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 14. nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 15. istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Ravnatelj HCR-a ima mogućnost preko svojih podređenih djelatnika prikupiti sve informacije vezano za obavljanje poslova općeg i tehničkog izvida ili poslova razminiranja na radilištima. Nadalje, nije nužno izrekom zakona propisati mogućnost prisutnosti čelnika tijela na mjestima na kojima se obavljaju poslovi iz djelokruga njegove nadležnosti već to čelnik tijela može propisati unutarnjim aktom tijela.
Podnositelj amandmana traži glasovanje.
Tražim glasovanje ali samo jednu rečenicu prije toga.
Recite.
Kada vam u zakonu stoji može to znači ne mora.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje je li tako? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim glasujmo o amandmanu br. 15. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 15. nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 16. poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče amandman se ne prihvaća. Inspektori ministarstva koji obavljaju upravni i inspekcijski nadzor provode nadzor nad provedbom odredbi zakona i osposobljeni su za obavljanje navedenih poslova te ne trebaju posjedovati radno iskustvo pirotehničara ili voditelja radilišta budući da takve poslove niti ne obavljaju na radilištima. Primjerice građevinski inspektor koji obavlja nadzor nad provedbom određenih propisa iz svog djelokruga rada ne mora biti osposobljen za zidara, stolara ili tesara da bi mogao obavljati poslove građevinskog inspektora.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak u ime kluba.
Molim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu br. 16. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 16. nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 17. istog kluba zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče, amandman se ne prihvaća. Do donošenja novog pravilnika o načinu obavljanja poslova razminiranja, kontrole kvalitete, općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minski sumnjivih područja ostaju na snazi sve odredbe važećeg pravilnika o načinu obavljanja poslova humanitarnog razminiranja koje će se primjenjivati te koje nisu u suprotnosti sa odredbama konačnog prijedloga zakona. Poslovi općeg i tehničkog izvida razminiranja mogu se i dalje odvijati nesmetano iz razloga što su odredbe važećeg pravilnika o načinu obavljanja poslova humanitarnog razminiranja u bitnim dijelovima ugrađene u konačni prijedlog samog zakona.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Mladen Novak.
A sada da vas pitam. A po čijoj ocjeni nisu u suprotnosti? Ovo je stvarno proizvoljno, nisu u suprotnosti sa tekstom zakona. Pravilnici koji već jesu na snazi. To je, ne znam, molim glasovanje.
Molim glasovanje o amandmanu br. 17. Kluba zastupnika ORaH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman br. 17. nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman poštovanog zastupnika Marijana Škvarića.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Odredba članka 16. točka 3. odnosi se na odgovornu osobu u pravnoj osobi a ne na pravnu osobu tvrtku. Intencija je da u sustavu protuminskog djelovanja odgovorne osobe koje ne isplaćuju plaću svojim zaposlenicima ne mogu biti i nadalje odgovorne osobe pravnih osoba koje obavljaju poslove razminiranja.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Marijan Škvarić.
Hvala lijepa. Pa ipak smatramo da se i to, mislimo da to je neopravdano jer ipak s time donosi do gubitka mnogih radnih mjesta i uskraćivanja akreditacije u svakom slučaju pošto je to jedini posao dovodi do ukinuća i samog poduzeća ili onog koji je i vlasnik tog poduzeća. A naročito ako je u tom dijelu aktivnosti investitor država a plaće se ne isplaćuju zbog toga ne samo zato što nije bilo nego i zato što se možda i taj posao nije na neki način izvršio odnosno platio. Mislimo da i Kazneni zakon bolje govori o tome neisplatama plaće, naročito u tom dijelu da se može ako se naknadno uplate zaostale plaće može se i osloboditi kazne. Tražim glasovanje.
Tražite glasovanje? Molim glasujmo o amandmanu poštovanog zastupnika Marijana Škvarića kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman poštovanog zastupnika Bore Grubišića, broj 1.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća, istovjetno amandmanima 3, 4 i 5 Kluba zastupnika ORaH-a. Ako treba ja ću to ponovit.
Ako su isti onda smo iscrpili… Glasovali smo o ovim amandmanima i isti su, sadržaj je isti. Poštovani zastupniče…
Istovjetno je obrazloženje ….
Da, da. Nego je li amandman identičan? … [[Upadica se ne razumije.]] Onda pročitajte, nemojte me zavodit.
Dobro, da bude u redu. … [[Ne razumije se zbog preglasne najave.]] minsko-eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojnih sredstava, neki dijelovi minsko-eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojnih sredstava svojim samostalnim djelovanjem ili pod samim vanjskih utjecajem ne mogu ugroziti život, zdravlje, imovinu i okoliš ovisno o stanju u kojem se nalazi sama eksplozivna tvar, a što će se detalnjije urediti Pravilnikom o načinu obavljanja poslova razminiranja i kontrole kvalitete, općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minski-sumnjivih područja.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Poštovani zamjeniče ministre, ne znam o kojem vi amandmanu, je li to broj 1 amandman? [[Upadica predsjednik: Da.]] Broj 1 amandman je bio sadržan i u amandmanima, ovo je jedan amandman a ima a, b, c, tri podtočke je l, bio u amandmanima gospodina Novaka. S obzirom da trebamo utvrditi gradivo, a gospodin Novak je dao objašnjenje koje je identično mojem objašnjenju, neću objašnjavati taj amandman ali tražim glasovanje da utvrdimo gradivo. Hvala lijepo.
Dobro. Molim glasujte o amandmanu broj 1 zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 1 poštovanog zastupnika Bore Grubišića nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 2 istog zastupnika zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Tehnički izvid obavlja se na površinama za koje ne postoje indikatori sustavnog miniranja. Ukoliko se tehničkim izvidom utvrdi veća zagađenost odnosno sustavno miniranje za površinu se izrađuje idejni plan razminiranja. Nije svrsishodno raditi poslove razminiranja na površinama koje nisu minski zagađene, a što se svakako može utvrditi poslovima tehničkog izvida. Također Pravilnik o načinu obavljanja poslova razminiranja, kontrole kvalitete, općeg i tehničkog izvida i obilježavanja minsko sumnjivih područja koje je u pripremi preciznije će se propisat kriteriji za površine na kojima će se raditi tehnički izvidi ili samo razminiranje.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče ministre, u članku 39. piše ukoliko se tehničkim izvidom utvrdi veća zagađenost minsko eksplozivnim sredstvima itd., pa vi meni recite koja je to veća, a koja je manja zagađenost. Vrlo je zanimljiva definicija veća zagađenost, što to znači, ima li tu brojčanih podataka. A na kraju krajeva prema članku 23. stavku 4. ovog istog zakona kaže da na površinama koje su tretirane strojem za pripremu površine HCR će provesti ručnu detekciju mina na najmanje 20% tretirane površine. Ako se na 20% strojno tretiranih površina pronađu samo dvije mine što nikako se neće smatrati većom zagađenošću ako su do dvije dakle neće, posve je moguće da se na preostalih 80% površina nalaze barem još dvije mine, ali takvo područje se može isključiti. Dakle mislim da će bit problema, nažalost da će bit problema kod ovog stradavanja, a da ono neće biti zakonski obuhvaćeno i to nije dobro. Zbog toga ovaj članak zakona 39. je gotovo najsporniji u cijelom ovom zakonskom prijedlogu pa molim glasovanje.
Molim glasovanje o amandmanu broj 2 poštovanog zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 2 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 3 istog zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Inspektori ministarstva obavljaju inspekcijski nadzor te će ministarstvo odrediti u kojim slučajevima će inspektori prisustvovati obavljanju kontrole kvalitete u tijeku obavljanja poslova razminiranja, u suprotnom kontrolu kvalitete obavljale bi dvije institucije.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić, amandman broj 3.
Što kaže kolega Novak, nema smisla obrazlagati smisla obrazlagati amandmane jer su oni uz pomoć saborske većine tako i tako neusvojivi. Tražim samo glasovanje.
Molim glasujte o amandmanu broj 3 poštovanog zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman broj 3 nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 4 istog zastupnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Inspektori ministarstva koji obavljaju upravni i inspekcijski nadzor provode nadzor nad provedbom odredbi zakona i osposobljeni su za obavljanje navedenih poslova te ne trebaju posjedovati radno iskustvo pirotehničara ili voditelja radilišta budući da takve poslove niti ne obavljaju na samim radilištima.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić, amandman broj 4.
Dakle amandman se odnosi odnosno tekst tog amandmana da je potpuno nedvosmislen, precizan, potpun tekst u svezi dakle o poslovima inspekcijskog nadzora. Taj amandman je širi od samog članka zakona jer potpuno precizno objašnjava poslove inspekcijskog nadzora. I nakraju krajeva, kako to uopće, evo sad čuje naša hrvatska javnost da upravni nadzor možda ne zahtijeva radno iskustvo u struci, a inspektori mogu biti ti koji nikada prije nisu ušli u radilište. Kako može netko nadzirati inspekcijski, dakle minsko polje odnosno posao razminiranja ako nikada nije prije to ni radio ni vidio? On je kaže obučen. Pa možete vi završiti i za strojovođu ako niste vozili lokomotivu nikada niste sposobni za to, niste prošli pripravnički staž u vezi toga. Dakle, šta vrijedi škola ako nema nikakvog iskustva. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim glasovanje o amandmanu broj četiri poštovanog zastupnika Bore Grubišić kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da amandman broj četiri nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 1 glas suzdržanih i 24 glasa protiv donesen zakon P.Z. br. 823. u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatsko gorskoj službi spašavanja, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 920. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnika predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra unutarnjih poslova poštovani Evelin Tonković.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Hrvatska gorska služba spašavanja je dobrovoljna, stručna, humanitarna i ne stranačka udruga javnog značaja koja organizira, unapređuje i obavlja djelatnost spašavanja i zaštite ljudskih života u planinama i na nepristupačnim područjima i u drugim izvanrednim okolnostima. Organizirana je na razini RH na područjima lokalne i područne (regionalne) samouprave osnovane su stanice HGSS-a. Na temelju članka 30. Zakona o sustavu civilne zaštite HGSS djeluje na području RH kao temeljna operativna snaga sustava civilne zaštite u velikim nesrećama i katastrofama. Zakonom o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja uređeni su ustroj, djelatnost i financiranje HGSS-a, prava pripadnika HGSS-a u vrijeme intervencija, suradnja sa međunarodnim organizacijama, tijelima državne uprave i drugim fizičkim i pravnim osobama. Obveze organizatora i sudionika športskih, turističkih i drugih aktivnosti te nadzor nad provedbom zakona. Ovim prijedlogom zakona proširuju se temeljne zadaće i HGSS-a te im se dodaju nove javne ovlasti. Treba istači kako će pripadnici HGSS-a preko obavljanja svojih zadaća izrađivati zapisnik koji ima svojstvo javne isprave radi ostvarivanja prava iz osiguranja, utvrđivanje odgovornosti za nastalu štetu, pokretanja prekršajnog postupaka i drugo kao i izvješća o nesrećama i uočenim opasnostima. Također će moći izreći i usmeno rješenje i izraditi zapisnik o radnjama koje su zaustavljene jer mogu predstavljati opasnost za život i zdravlje ljudi i mogu prouzročiti materijalnu štetu imovini i prirodi te će moći provoditi obuku pripadnika HGSS-a za pružanje prve pomoći na nepristupačnim terenima za helikoptersko spašavanje kao i za rukovoditelja bez pilotnog sustava. Ovim prijedlogom zakona propisuje se ovlast za donošenje sigurnosnih pravila o mjerama i pravilima ponašanja osoba koje sudjeluju u aktivnostima na planinama i drugim nepristupačnim područjima. Također zakonom se predlaže ovlastiti Gorsku službu spašavanja za ovlaštenog tužitelja u prekršajnom postupku za prekršaje u području javnih ovlasti koji su propisani zakonom. Za obavljanje svoje djelatnosti Hrvatska gorska služba spašavanja stječe sredstva iz državnog proračuna, sredstva se osiguravaju u financijskom planu državne uprave za zaštitu i spašavanje, Ministarstva turizma, Ministarstva zdravlja, Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Iz proračuna jedince lokalne i područne i regionalne samouprave u kojima djeluju stanice Hrvatske gorske službe spašavanja sredstva se uplaćuju na njihov žiroračun. Iz donacija od izvršenja ugovornih usluga, od darova, nasljeđa, od izvršenja projekata unapređenja sigurnosti u planinskim i drugim nepristupačnim područjima i druga sredstva koja koristi isključivo za obavljanje svoje djelatnosti. Predloženim zakonom propisuje se izvor financiranja putem prihoda od igara na sreću koje će se utvrditi posebnim propisom. Ovim prijedlogom zakona dakle stvaraju se dodatni materijalni i drugi uvjeti nužni za obavljanje djelatnosti Hrvatske gorske službe spašavanja i njezin daljnji razvoj čime će se olakšati suradnja sa jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave i drugim subjektima koji imaju interesa o djelatnosti koju obavlja Hrvatska gorska služba spašavanja. A što je najvažnije dodatno se uređuje i zaštita ljudskih života. Zakon se predlaže donijeti po hitnom postupku kako bi se izvršilo usklađivanje sa odredbama novog Zakona o sustavu civilne zaštite te unaprijedila sigurnost u planinskim i drugim nepristupačnim područjima gdje se odvijaju turističke aktivnosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a govoriti će poštovani Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Pred nama se nalaze Izmjene i dopune Zakona o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja i mada su u obimu male usvajanjem ovih izmjena i dopuna stvaraju se dodatni materijalni i drugi uvjeti nužni za obavljanje djelatnosti Hrvatske gorske službe spašavanja i njen razvoj. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna olakšava se suradnja kao što je rekao i zamjenik ministra sa jedinicama lokalne i područne, regionalne samouprave i drugim zainteresiranim korisnicima koji imaju interesa od djelatnosti koju obavlja Hrvatska gorska služba spašavanja. Također se dodatno uređuje zaštita ljudskih života u planinama i na nepristupačnim terenima te u drugim izvanrednim okolnostima i propisuje mogućnost zaustavljanja radnji koje predstavljaju opasnost za život i zdravlje ljudi te mogu prouzročiti štetu na imovni i prirodi. Proširuju se ovlasti Hrvatske gorske službe spašavanja a koje se odnose na izradu zapisnika koji ima svojstvo javne isprave, izvještavanje nadležnih tijela, provedbu obuke za pripadnika Hrvatske gorske službe spašavanja radi pružanja prve pomoći na nepristupačnim terenima te obuke za nadzornike prirode. Dodaju se također novi izvori financiranja za obavljanje redovne djelatnosti financiranja operativne sposobnosti HGSS-a od igara na sreću a u skladu sa posebnim propisima. Razlozi za donošenje ovog zakona po hitnom postupku su potreba da se izvrši usklađivanje ovoga zakona sa odredbama novog Zakona o sustavu civilne zaštite te unaprijedi sigurnost u planinskim i drugim nepristupačnim područjima gdje se odvijaju turističke aktivnosti. Da bi oslikao važnost Hrvatske gorske službe spašavanja u spašavanju ljudskih života i zaštiti materijalne imovine i prirode dovoljno je pogledati novinske naslove i članke. Mi u klubu SDP-a smo duboko svjesni uloge Hrvatske gorske službe spašavanja i oni su neizostavan dio svake priče o spašavanju, svake priče gdje su ugroženi životi ljudi. Tim ljudima koji volonterski obavljaju svoje zadaće cijelo društvo duguje zahvalnost. Sjećam se njihove uloge u izvlačenju nastradalih vatrogasaca sa Kornata, sjećam se nesebičnosti kojom su pomagali, to je događaj koji je imao fatalne posljedice nažalost, ali uloga Hrvatske gorske službe spašavanja u njemu je bila nesumnjivo pozitivna. Ljudi u crvenim jaknama sa prepoznatljivom oznakom su dio i svake potrage na najnepristupačnijim mjestima poput one na Velebitu za putnicima nastradaloga aviona koja se odvijala i u vrlo teškim vremenskim uvjetima prije par godina. Sudjelovali su u nizu drugih medijski manje atraktivnih ali jednako bitnih spašavanja, jednako bitnih, jednako bitnih jer ono što oni spašavaju jesu ljudski životi. Zbog toga zaslužuju sva javna priznanja i zahvalnost. Ovdje također moram reći da će klub SDP-a uputiti amandman a na prijedlog same Hrvatske gorske službe spašavanja, na predložene izmjene i dopune zakona te ćemo i na taj način pokazati razumijevanje za zadaće koje oni svakodnevno izvršavaju, ali i volju da poboljšamo postojeća i predložena zakonska rješenja u interesu službi koje djeluju u javnom interesu. Klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Miroslav Tuđman.
Poštovane kolegice i kolege, ja ću nastaviti na one rečenice i onu tezu što je kolega Vidović iznio. Mi u javnosti imamo prezentaciju djelovanja Hrvatske gorske službe spašavanja i dnevno vrlo često vidimo kakvim se sve oni rizicima izlažu da bi spasili ljudske živote i materijalna dobra. Nažalost, u ovom obrazloženju zakona nemamo podatke o tome i to je nešto što je nedostatak ovoga prijedloga zakona, da li zato što se brzalo ili iz nekog drugog razloga u to ne bih ulazio. Međutim, potrebno je reći ovo. Hrvatska gorska služba spašavanja definira se kao nacionalna, dobrovoljna, humanitarna, stručna, nestranačka udruga, ali sa ovim mi nismo dobili podatke koliko je tu ljudi angažirano, koliko ima certifikate da radi ove poslove koje rade, kakva je mreža stanica ovih službi po teritorijalnom principu, s kolikim financijskim sredstvima raspolažu. Od tih podataka nemamo ništa. S druge pak strane daju im se ovlasti koje, ja jesam za to da se odmah razumijemo, znači od toga da daju certifikate za provedene edukacijske programe, od toga da mogu usmeno i pismeno privremeno dati rješenja za obustavu određenih aktivnosti, od toga da su ovlašteni tužitelji ali se onda postavlja pitanje u kojoj mjeri i od toga da znači su sudionici i na lokalnoj i na državnoj razini, ali onda se postavlja pitanje u kojoj mjeri udruge mogu, ovako definirane udruge mogu preuzimati ove ovlasti upravnog ili nekog drugog odnosno ovog postupka koji se ovdje …. Ne za ovu udrugu, ne osporavam ovo u ovom zakonu nego postavlja se pitanje koje su onda to druge udruge koje bi mogle preuzimati ovakve ovlasti. Zbog toga te stvari nisu dorečene. S druge pak strane problem je sa financijama. Opet po defaultu ovdje se govori da ne trebaju nikakva nova sredstva. S druge pak strane rečeno i ovdje smo čuli da su ta sredstva moguća iz donacija, igara na sreću odnosno iz proračuna, međutim to je isto bilo u javnosti. Mislim da je došlo vrijeme da napravimo jednu kategorizaciju tih nesreća i slučaja u kojima je jasna stvar i Hrvatska gorska služba spašavanja i Državna uprava za zaštitu i spašavanje u cijelosti moraju intervenirati ne pitajući o kome i pod kojim uvjetima je došlo do tih nesreća. Ali jasno je da postoje i oni slučajevi gdje bi se to moglo, ta sredstva bi se mogla refundirati. Ako netko ide u nekakve nacionalne parkove što imamo često slučaj preko ljeta da idu na Biokovo, Velebit ili ne znam gdje, ne poštujući elementarne standarde ili ne pridržavajući se uputa, trebalo bi predvidjeti da se možda u okviru tih ulaznica pristupa tome, dio sredstava izdvaja za osiguranje i onda iz toga naplaćivati odnosno snositi troškove i ove Gorske službe spašavanja. Ako idete vani u inozemstvo na skijanje, nažalost ja ne idem, onda morate platiti određeno osiguranje koje pokriva takve troškove u takvim slučajevima. Ovdje toga u prijedlogu ovog zakona naprosto nema toga, nema tih kategorizacija tih slučajeva odnosno kategorija u kojima Hrvatska gorska služba spašavanja intervenira. On su pretpostavljam najpozvaniji da takav jedan prijedlog definiraju i donesu i da se na temelju toga onda gleda kako se mogu pokriti ti troškovi koji neosporno, vjerojatno iz godine u godinu će sve više, nažalost sve više rasti. I u tom smislu znači treba pozdraviti ovo, prihvatiti ovaj zakon, ali treba biti svjestan da on nije do kraja temeljito pripremljen upravo iz ovih razloga koje sam ovdje naveo, a ta jedna logika da mi donosimo zakone sa sviješću da ćemo ih morati u vrlo kratkom vremenu ponovo dopunjavati i mijenjati određene stvari mislim da naprosto nije dokaz nezrelosti, nestručne pripremljenosti zakona, pogotovo u ovom slučaju gdje bi stvari trebale biti jasne i gdje nisu sporne i vjerujem da možemo postići konsenzus i u ovom zakonu. Tako da s te strane treba iskazati jedno žaljenje što se nije išlo korak dalje u tome, premda vjerujem da će se naći opravdanje u činjenici da ne postoji strategija niti spašavanja niti tog cijeloga sustava, niti Strategije nacionalne sigurnosti kao jednog šireg okvira unutar kojeg bi trebalo definirati i ova konkretna rješenja.
Zahvaljujem. Kaže kolega Gjurković da neće dugo, dajemo mu šansu. Klub HNS-a.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, o nečemu što se zove Hrvatska gorska služba spašavanja malo bi bilo 15 minuta za govoriti, vjerujem ne samo meni, nego i svim klubovima zastupnika, jer zaista pokazali su ono ključno i jasno, a to je da su oni garant sigurnosti korištenja prostora, da su oni garant i u dobroj preventivi i u spašavanju. Otvorili su i neke nove perspektive, dakle ne samo što ovim zakonom im osiguravamo uvjete koji su nužni dodatni materijalni za obavljanje ove iznimno bitne i iznimno teške i odgovorne dužnosti odnosno volonterizma s kojim se oni bave da bi se zaštitili ljudski životi u svim uvjetima, ne samo u planinama, nego i u izvanrednim okolnostima u kojima su se i do sada pokazali, te su im, dala im se jedan kroz ove izmjene zakona jedna odgovorna odgovornost, posao izrade i zapisnika u svojstvu javne isprave. Hrvatska gorska služba spašavanja ima više od 900 članova, samo je desetaka stalno zaposlenih, ostalo su sve volonteri. Visoka stručna sprema, ali najviše visoka odgovornost i svijest i savjest prema ljudskim sudbinama i ovoj državi. Ono što bih još želio naglasiti a to je da osim te ljudske, ljudskog spašavanja garanta sigurnosti i spremnosti u svakom trenutku i u najtežim situacijama da budu prvi i svoje živote izlažu na žalost neki budu i ozlijeđeni i budu do težih ozljeda ljudskih povreda kod članova Gorske službe spašavanja, jer su spremni sve učiniti za spašavanje ljudskog života. Ono što moram naglasiti to je da osim unapređenja sustava na kojem rade i koje im ove izmjene zakona doprinose oni rade na nečemu što se zove otvaranje novih perspektiva razvoja. Dakle, ne samo da rade na spašavanju života građana. 1700 intervencija prošle godine, 900 intervencija ove godine, 600 u Bosni i Hercegovini prošle godine, 13000 ljudi je bilo u situacijama da ih Gorska služba spašavanja spašava i pomaže prošle godine uključujući i područja poplave. Ono što je bitno oni rade skloništa za kuće na Kamešnici Dinare, otvaraju novi prostor razvoju, prostoru za sportske aktivnosti, sigurnost izrade putova u planinama, za razvoj turizma, za gospodarski razvoj, rade karte s kojima se turisti i naši sugrađani mogu koristiti, oživljavaju prostore na koje oni i paze i štite i spašavaju, ali i razvijaju. I zato sam želio samo naglasiti osim ove velike uloge koju oni imaju u našem društvu da oni iznimno puno rade i na razvoju što nije poznato, iznimno puno na Dinari i Kamešnici su napravili i skloništa i kuća i novih puteva. Organiziraju i manifestacije, animiraju i bicikliste i organiziraju takve manifestacije što apsolutno znači da je to jedna iznimna organizacija. I još jedan put ponovit ću volontera. Sve pohvale za dosadašnji rad i ovim izmjenama zakona naravno osiguravanje novih uvjeta i novih odgovornosti da nastave dalje i uvijek ćemo naravno biti otvoreni da pomognemo, da participiramo i da s njima sudjelujemo u ovoj velikoj zadaći koju oni imaju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zahvaljujem zamjeniku ministra, zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi i tu raspravu zaključujem. Sad određujem stanku. Nastavit ćemo u 15,00 sati. STANKA U 13,26 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 920. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, ništa suzdržanih i 24 glasa protiv prihvaćen prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog zamjenika ministra unutarnjih poslova Evelina Tonkovića da nas uvede u amandman Vlade RH.
Hvala gospodine predsjedniče. Radi greške u pisanju došlo je do razdvajanja podstavka 8. i 9. ovog stavka u članku 5., pa je u istom potrebno ispraviti na način da se ovi podstavci spoje i postanu podstavak 8. Istovjetni tekst naveden je u članku 5. stavku 2. podstavka 8. Zakona o Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja Narodne novine broj 79/06.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade RH. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o amandmanu Vlade RH. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 2 glasa suzdržanih i 23 glasa protiv prihvaćen amandman Vlade RH i postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Prelazimo na amandman Kluba zastupnika SDP-a poštovani zamjeniče ministra.
Hvala gospodine predsjedniče. Nadležnost helikopterske, hitne medicinske službe regulirano je i drugim propisima pa ih nije potrebno propisivati ovim zakonom. Osim toga, o ovakvim ispuštanjima ove formulacije na jednostavniji način će se razgraničiti funkcioniranje između ove dvije službe GSS-a i Hitne medicinske službe u kriznim situacijama oko angažiranja helikoptera.
Molim izjavu je li prihvaćate? Hvala lijepa. Postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da većinom glasova, 106 glasova za, ništa suzdržani, jednim glasom protiv prihvaćen i donesen zakon P.Z. br. 920. u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. Sada ćemo kao što je dogovoreno objediniti nekoliko sljedećih točaka dnevnog reda: - Prijedlog odluke o prelasku granice RH Oružanih snaga država članica NATO-a i Oružanih snaga RH angažiranih u okviru Združenih snaga visoke spremnosti iz sustava snaga za brzi odgovor NATO-a, - Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a od 1.listopada 2014. do 31.kolovoza 2015. godine, - Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a, - Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u Misiji potpore miru "Resolute support" u Afganistanu, - Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga u operacijama potpore miru KFOR na Kosovu, - Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH koji su upućeni na rad u NATO zapovjednu strukturu, NATO strukturu snaga i druga nacionalna (multinacionalna) zapovjedništva u operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu pod vodstvom NATO-a, - Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga RH na dužnostima u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim nacionalnim (multinacionalnim) zapovjedništvima u operacije i druge aktivnosti u inozemstvu pod vodstvom NATO-a. Predlagateljica svih ovih odluka, izvješća je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja odluke primjenjuju se odluke Poslovnika za drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Njihova ste izvješća primili na sjednici. A sada ću zamoliti zamjenicu ministra obrane gospođu Višnju Tafru da obrazloži odluke i izvješća.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo pred vama je set odluka koje je Ministarstvo obrane pripremilo, a prvenstveno se odnose na sudjelovanje pripadnika Oružanih snaga u mirovnim misijama i operacijama u inozemstvu i jednako tako bili smo obvezni podnijeti i dva izvješća o njihovom sudjelovanju kroz vremenska razdoblja. Pa ću ja krenuti od prve točke dnevnog reda koja je kao što je potpredsjednica Sabora rekla znači riječ je o Prijedlogu odluke o prelasku granice RH Oružanih snaga država članica NATO-a i Oružanih snaga RH angažiranih u okviru Združenih snaga visoke spremnosti iz sustava snaga za brzi odgovor NATO-a. Pojednostavljeno rečeno zbog značajnog pogoršanja sigurnosnog okruženja na granicama NATO-a šefovi država i vlada NATO članica na summitu u Wales 2014.godine usvojili su Odluku o uspostavi združenih snaga visoke spremnosti kao djela NATO snaga za brzi odgovor. Tijekom NATO summita u Wales u rujnu 2014.saveznici su odobrili akcijski plan za spremnost saveza kako bi osigurali njegov pravodoban i odlučan odgovor na nove sigurnosne izazove. Plan donosi sveobuhvatan paket mjera za pružanje odgovora na promjene u europskom sigurnosnom okružju izazvane prvenstveno na početku krizom u Ukrajini, nakon toga postupcima Ruske Federacije i događajima na Bliskom Istoku i Sjevernoj Africi. Plan predstavlja najveće pojačanje angažmana u okviru kolektivne obrane od kraja hladnog rata, analizom podataka o mirnodopskim procedurama u članica uspostavljen, ustanovljeno je da mirnodopske procedure određenih država članica uključujući i RH traju dugo, te mogu predstavljati smetnju u pravodobnom reagiranju saveza na iznenadne prijetnje. Budući da se radi o snagama visoke spremnosti potrebno je unaprijed donijeti odluku o odobravanju prelaska granice RH kako bi se omogućilo pravodobno donošenje odluka i naredbi i osiguralo raspoređivanje snaga. Isto tako potrebno je unaprijed donijeti odluku za prelazak na granice dijela Oružanih snaga RH koji će ući u sastav i koje su deklarirane u sastav snaga brzog odgovora radi njegovog brzog angažiranja od strane nadležnih tijela i zapovjedništava NATO-a. Stoga predlažemo da se donese odluka o prelasku granice RH oružanih snaga država saveznica članica NATO-a i Oružanih snaga RH angažiranih u okviru združenih snaga visoke spremnosti i sastava snaga za odgovor NATO-a te omogući brza reakcija RH u situacijama eventualne, iznenadne prijetnje po savez. Ovim bi se RH uskladila svoje postupke sa zahtjevima koju pred nju predstavljaju dogovoreni saveznički cilj postizanja sposobnosti, adekvatnih za odgovor na nove sigurnosne izazove. Predsjednica Republike na prijedlog ove odluke dala je suglasnost. Što se druge točke dnevnog reda tiče, riječ o Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a od 1.listopada 2014. do 31.kolovoza 2015. godine na temelju Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u operacijama potpore miru Ujedinjenih naroda iz 2013. koju je usvojio ovaj Visoki dom. Od listopada 2014. do kolovoza 2015. godine pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske sudjelovali su u ukupno 3 operacije potpore miru Ujedinjenih naroda i to na području Bliskog istoka, Afrike i Azije. Pripadnici Oružanih snaga bili su raspoređeni u operacijama u Libanonu, Indiji, Paksitanu i zapadnoj Sahari. Iako navedena odluka Hrvatskog sabora iz 2013. godine je predviđala mogućnost sudjelovanja do 32 pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u 6 operacija potpore miru Ujedinjenih naroda, naši pripadnici sudjelovali su u tri operacije potpore miru Ujedinjenih naroda sa ukupno 16 pripadnika Oružanih snaga. Odlukom Hrvatskog sabora bila je predviđena mogućnost upućivanja pripadnika i u ove dodatne operacije, to znači u Južnom Sudanu, Liberiji i na Cipru na kojima više nismo sudjelovali. I pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske tijekom izvještajnog razdoblja nisu u njima sudjelovali. Zaključno sa 31. kolovozom 2015. u te tri operacije potpore miru sudjelovalo je 16 pripadnika Oružanih snaga i to u Libanonu, Indiji, Pakistanu i Zapadnoj Sahari. Na današnji dan za vau informaciju sudjeluje ih 19 i to u Indiju i Pakistanu 11, Zapadnoj Sahari 1 i 1 pripadnik se nalazi u Libanonu. U operaciji potpore miru ujedinjenih naroda pripadnici Oružanih snaga upućeni su u svojstvu vojnih promatrača, časnika za zdravstvo, te časnika za vezu. Sigurnosna situacija u tim područjima bila je nepromijenjena u odnosu na prethodna razdoblja izvještajna, razina prijetnji prosuđuje se kao srednja odnosno, vode se kao operacije srednje rizičnosti, financijska sredstva za sudjelovanje u operacijama potpore miru Ujedinjenih naroda bila su osigurana u financijskim planovima Ministarstva obrane za 2014. a ukupni rashodi u izvještajnom razdoblju iznosili su 684 tisuće i 912 kuna. Financijska sredstva za operacijama Ujedinjenih naroda u 2015. godini osigurana su također u financijskom planu Ministarstva obrane za 2015. u iznosu od 2 milijuna i 620 tisuća kuna a ukupni rashodi od 1. siječnja do 31. kolovoza 2015. iznosili su sam milijun i 75 tisuća kuna. Pripadnici Oružanih snaga su svojim profesionalnim pristupom zadaćama potvrdili kao i uvijek visoki ugled Oružanih snaga te su dostojno predstavljali Oružane snage i Republiku Hrvatsku. Treći prijedlog je Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u operacijama potpore miru Ujedinjenih naroda za 2016. godinu. Ovom odlukom određuje se da se operacije potpore miru ujedinjenih naroda u kojima će pripadnici Oružanih snaga sudjelovati te maksimalan broj pozicija koji će moći zauzimati u svakoj pojedinoj operaciji. Pripadnici Oružanih snaga u 2016. upućuju se uz mogućnost rotacije u sljedeće operacije potpore miru Ujedinjenih naroda u Libanon do 5 pripadnika, u Zapadnu Saharu do 8 pripadnika, u Indiju i Pakistan do 10 pripadnika. Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da do 31. ožujka 2017. godine izvijesti ovaj Visoki dom o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u operacijama potpore miru. Financijska sredstva za provedbu ove odluke biti će osigurana u državnom proračunu za 2016. godinu na razdjelu Ministarstva obrane u skladu sa predviđenim projekcijama financijskog plana Ministarstva obrane u 2016. godini što bi prema projekciji iznosilo oko 2 milijuna i 620 tisuća kuna. I predsjednica Republike je također na prijedlog ove odluke dala suglasnost. 4. točka dnevnog reda je Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u Misiji potpore miru, mi su nazivamo "resolute support" u Afganistanu, neki ju vole nazvati odlučujuća potpora. Nastavkom sudjelovanja u ovoj misiji Republika Hrvatska daje svoj doprinos u očuvanju dosadašnjih postignuća Operacija ISAF na području stabilizacije i izgradnje sigurnosti u Afganistanu s ciljem omogućavanja daljnjeg prijenosa odgovornosti za sigurnost Afganistana na afganistanske sigurnosne i obrambene snage i u skladu sa iskazanom predanošću saveza tim ciljevima. Sukladno cilju operacije hrvatski kontigent svoje aktivnosti težišno usmjerava na obuku i razvoj sposobnosti afganistanskih snaga sigurnosti. Riječ je prvenstveno o vojsci, policiji, specijalnim snagama značajno podupirući razvoj samoodrživosti afganistanskih snaga sigurnosti i njihovo osposobljavanje za samostalnu provedbu zadaća. Republika Hrvatska će u okviru ove misije nastaviti svoj angažman u savjetničkim timovima snagama za zaštitu savjetničkih timova i savezničkih instalacija te na zapovjedno stožernim dužnostima. Republika Hrvatska također će temeljem ostvarenog napretka razvoja situacije na terenu, savezničkim planovima te usporedno sa jačanjem sposobnosti afganistanskih sigurnosnih snaga razmatrati i mogućnost daljnjeg ukupnog brojčanog smanjenja naših pripadnika. Temeljem provedene analize a u cilju nastavka doprinosa savezničkih naporima u Afganistanu predlaže se donošenje ove odluke kojom bi se odobrilo sudjelovanje do 110 pripadnika Oružanih snaga u Misiji potpore miru "resoulute support" u Afganistanu i to za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2016. godine. A od 1. srpnja do 31. prosinca 2016. sad do 70 pripadnika uz mogućnost … [[Govornik se ne razumije.]] Znači kao što primjećujete znači za iduću godinu predvidjeli smo smanjenje i to smanjenje eventualno će možda biti i veće, sve će ovisiti o situaciji na terenu i o pravodobnom dogovoru sa našim saveznicima s kojima se nalazimo u toj misiji a ovdje je prvenstveno riječ o Saveznoj Republici Njemačkoj. Upućivanje pripadnika Oružanih snaga u ovoj misiji osigurava se kontinuitet vidljivosti i angažmana u okviru napora NATO-a u Afganistanu u skladu sa zaključcima i iskazanom namjerom sa NATO Summita u Walesu da se izravno doprinosi daljnjoj implementaciji našeg udjela u izgradnji stabilnosti u Afganistanu. Sredstva će također biti osigurana na poziciji i razdjelu Ministarstva obrane u skladu s predviđenim projekcijama Financijskog plana Ministarstva obrane i one su za ukupnu 2016. godinu predviđene u iznosu od 72 milijuna kuna i predsjednica Republike Hrvatske također je na prijedlog ove odluke dala suglasnost. Što se pete točke dnevnog reda tiče, riječ je o Prijedlogu odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru KFOR-a na Kosovu. Ovdje nema nikakvih promjena, znači Republika Hrvatska i dalje snažno podupire napore NATO-a čiji je cilj održavanje sigurnosti na Kosovu. U području operacije nalazi se 19. Hrvatski kontingent koji se sastoji od 22 pripadnika Oružanih snaga. Prema operativnom planu operacije, zadaće, glavnine snaga je zračni transport ljudi i opreme te logistička potpora. Pored toga, u sklopu posebnog tima zadaća hrvatskog predstavnika je savjetovanje, izrada i dokumenata iz područja obuke. Daljnji razvoj i uloga KFOR-a u Republici Kosovo bit će praćena prilagodbom zadaća zahtjevima operacije, imajući i dalje na umu da je cilj operacije NATO-a u Republici Kosovo održavanje sigurnog i stabilnog okruženja u kojem će biti moguće pronaći održiva politička rješenja za aktualna pitanja. KFOR jednako tako podupire i razvoj profesionalnih, demokratskih, multietničkih, sigurnosnih struktura u Republici Kosovo i sukladno tome Hrvatska je svoju predanost regionalnoj stabilnosti i ispunjenju zadaća operacije iskazala upućivanjem časnika na višu savjetničku poziciju u NATO timu za vezu i savjetovanje kosovskih snaga sigurnosti. U tom kontekstu kako bi se nastavio dosadašnji angažman i ostvarila mogućnost proširenja doprinosa samoj operaciji, predlaže se donošenje odluke kojom bi se odobrilo upućivanje do 30 pripadnika Oružanih snaga u operaciju potpore mira KFOR-u 2016. te dva helikoptera Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane. Predsjednica Republike je na prijedlog ove odluke dala suglasnost i projekcija financijska za 2016. godinu iznosi oko 23 milijuna kuna. 6, kad govorimo o Izvješću o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske koji su upućeni na rad u NATO zapovjednu strukturu, NATO strukturu snaga i druga nacionalna, multinacionalna zapovjedništva u operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu pod vodstvom NATO-a. Ulaskom u punopravno članstvo organizacija Sjevernoatlantskog ugovora Republika Hrvatska prihvatila je obvezu sudjelovanja u radu zajedničkih tijela NATO-a, a ponajprije u njihovim zapovjedništvima i stožerima. Vojnu strukturu NATO-a čini NATO zapovjedna struktura … i NATO struktura snaga …. Hrvatski sabor je 6. prosinca 2013. donio odluku o upućivanju pripadnika Oružanih snaga koji su na dužnostima u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snagama i drugim nacionalnim i multinacionalnim zapovjedništvima u operaciji i druge aktivnosti pod vodstvom NATO-a za 2014., 2015. i 2016. godinu. U skladu s tom odlukom može se istodobno uputiti najviše do 20 pripadnika Oružanih snaga koji se upućuju radu NATO zapovjedništva u području NATO vođenih operacija. Prvotno je hrvatski udio u zapovjednoj strukturi uključivao 25+1 vodeću poziciju razinu brigadnog generala koju je Republika Hrvatska dijelila s Republikom Albanijom na rotacijskoj osnovi u savezničkom zapovjedništvu za operacije u …. Na summitu NATO-a u Lisabonu 2010. donijeta je nova odluka o racionalizaciji reformi zapovjedne strukture pa je Republika Hrvatska sukladno usuglašenoj formuli dobila 18+1 generalsku poziciju koju smo dijelili s Republikom Slovenijom na dvogodišnjoj rotacijskoj osnovi i to u združenom zapovjedništvu u Napulju. Hrvatska trenutno u NATO zapovjednoj strukturi popunjava 18 pozicija, dok ćemo u studenom 2015. uputiti na dužnost brigadnog generala u Napulj na poziciju načelnika uprave za logistiku. Time će naše pozicije na koje smo se obvezali prema savezu biti popunjene. Osim u NATO zapovjednu strukturu pripadnici Oružanih snaga upućuju se i u NATO strukturu snaga te druga multinacionalna zapovjedništva. Sam odabir i broj multinacionalnih zapovjedništava kojima će se pojedina NATO članica pridružiti prepušten je na izbor samoj državi članici. Republika Hrvatska trenutno u NATO strukturi snaga popunjava 7 stožernih pozicija s tendencijom dodatnog povećanja brojčane veličine. Od svake saveznice očekuje se sudjelovanje s adekvatnim i dostatnim stožernim osobljem u NATO strukturi pošto se radi o zapovjedništvima koja su nadležna za rotacije NATO snaga brzog odgovora u kojima svaka članica NATO-a ima obvezu participirati u određenim sposobnostima i snagama. U prosincu 2015. Republika Hrvatska u dogovoru s Ujedinjenim Kraljevstvom Velike Britanije i Sjeverne Irske uputit će jednog stožernog časnika u saveznički kampus za brzo djelovanje čime dodatno ojačavamo i izgrađujemo bilateralni odnos s tom zemljom. Sukladno preuzetim obvezama koje proizlaze iz akcijskog plana za spremnost usvojenog na NATO summitu u Wallesu slijedi obveza popune NATO zapovjednog elementa u Poljskoj. Također je planirana popuna NATO središta izvrsnosti za protuobavještajne poslove u Republici Poljskoj i NATO središta za plansko ratovanje u Republici Sloveniji. Uz sve navedene savezničke elemente u razdoblju koje slijedi uputit će se po jedan stožerni časnik iz Oružanih snaga Republike Hrvatske. Pored već navedenog sudjelovanje i doprinos Republike Hrvatske, a nakon … za domaćinstvo od strane vrhovnog savezničkog zapovjednika za operacije tzv. …, Sjevernoatlantsko vijeće NATO-a je 20. ožujka 2014. donijelo odluku da će se u Republici Hrvatskoj uspostaviti nacionalni razmjestivi komunikacijski model za potrebe saveza. To je trenutno jedini NATO element na teritoriju Republike Hrvatske i dio je NATO zapovjedne strukture te će se sukladno tome i financirati. Po ustroju broji 56 pripadnika Oružanih snaga koji mogu nakon dostizanja pune operativne sposobnosti biti upućeni u područje NATO operacije ili na druge aktivnosti koje provodi NATO. Pripadnici Oružanih snaga RH koji su raspoređeni na stožerne dužnosti u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim nacionalnim i multinacionalnim zapovjedništvima mogu biti upućeni u područje operacije na razdoblje do godine dana za vrijeme trajanja mandata. Od 2014. jedan je stožerni časnik bio upućen od srpnja do prosinca 2014. na područje operacije … [[Govornica se ne razumije.]] u Afganistanu iz NATO strukture snaga i to iz NATO multinacionalnog korpusa sjeveroistok koji se nalazi u Republici Poljskoj. Zbog ustrojavanja i funkcioniranja nacionalnog razmjestivog komunikacijskog modula koji skraćeno nazivamo DSI-em za potrebe NATO-a pokrenuta je procedura donošenja nove odluke Hrvatskog sabora kojom se daje mogućnost povećanja brojčane veličine angažiranih pripadnika Oružanih snaga u odnosu na prethodnu odluku za 60 pripadnika, dakle na mogućnost angažiranja do 80 pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske. DSI-em kao nacionalni razmjestivi komunikacijski model bit će smješten u vojarni pukovnik Marko Živković na Plesu, gdje se već sada provode intenzivni građevinski radovi kako bi se osigurali smještajni kapaciteti za pripadnike koji će biti na rasporedu u razmjestivom komunikacijskom središtu. I posljednja je Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske na dužnosti u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim multinacionalnim zapovjedništvima operacije i druge aktivnosti u inozemstvu pod vodstvom NATO-a, provedba savezničkih operacija i drugih aktivnosti koje su u potpori temeljnim zadaćama definiranim u strateškom konceptu saveza u nadležnosti je saveznog zapovjedništva za operacije i savezničkog zapovjedništva za transformacije. Svim pripadnicima raspoređenim u NATO strukture treba biti omogućeno da u obavljanju svojih zadaća mogu biti upućeni u NATO operacije i druge aktivnosti u inozemstvu. Na taj način omogućuje se funkcioniranje NATO-ovih tijela i zapovjedništava kao i nacionalnih, multinacionalnih zapovjedništava kojima se Republika Hrvatska pridružila u punom opsegu njihova djelokruga. Potrebno je istaknuti kako Republika Hrvatska sudjeluje u procesu donošenja odluka kroz Sjevernoatlantsko vijeće tzv. NAK o sudjelovanju snaga NATO-a u operacijama kao i u drugim aktivnostima te bez suglasnosti Hrvatske potreban je konsenzus svih nacija. NATO ne može pokrenuti određenu operaciju, niti bilo koju drugu aktivnost za koju je prethodno potreban nacionalna odluka, odnosno konsenzus svih 28 članica Saveza. Stoga predlažemo donošenje odluke po kojoj se pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske koji su na dužnostima u NATO zapovjednoj strukturi, NATO strukturi snaga i drugim nacionalnim zapovjedništvima mogu u 2016. i sedamnaestoj po potrebi službe uputiti operacije i druge aktivnosti u inozemstvu pod vodstvom NATO-a na zadaće koje se u okviru poslova koje se obavljaju na svojim dužnostima. U operacije i druge aktivnosti pod vodstvom može se istodobno uputiti do 80 pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i na prijedlog ove odluke predsjednica Republike dala je svoju suglasnost. Evo ovo je ukratko bio prikaz onoga što Ministarstvo obrane, odnosno Vlada predlaže Hrvatskom saboru, a riječ je o upućivanju pripadnika operacije u idućoj godini kako bi se nesmetano te operacije mogle nastaviti i kako ne bi bilo zastoja u 2016. godini u daljnjim periodima zbog situacije u kojoj Hrvatski sabor neće zasjedati. Hvala vam na pažnji i stojim vam na raspolaganju za dodatna pitanja.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Dunja Špoljar.
Hvala lijepa potpredsjednice, uvažena zamjenice ministra. Sve je sigurnije da mirovne misije nisu izleti, pa makar se neke od njih odvijale i u trenutačno naizgled mirnim područjima. Sigurnost naših ljudi, naših vojnika svakodnevno najvažnija je stvar. Pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske bili su raspoređeni u operacijama u Libanonu, Indiji i Pakistanu i u Zapadnoj Sahari, a nisu iako je to odlukom Sabora bilo omogućeno sudjelovali u južnom Sudanu, Liberiji, na Cipru i to u broju značajno manjem ukupno 19 od onog predviđenog do 32. Trend smanjivanja broja misija u kojima sudjelujemo i broja pripadnika Oružanih snaga u njima ipak neće u 2016. iako su se već i do sada hrvatski vojnici potvrdili kao profesionalni i vrlo ugledni predstavnici svoje domovine dovesti do potpunog izostanka. Naime, pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske su u mirovnim misijama u multinacionalnom okruženju doprinosili miru i istovremeno i stekli nova iskustva i znanja. Stoga će Hrvatska i u 2016. zadržati pozicije, odnosno sudjelovati u tri mirovne misije u Indiji i Pakistanu, zapadnoj Sahari i u Libanonu do 23 pripadnika. Dakle, ključnoj riječi sigurnost tako se pridružuje i riječ odgovornost. U područja operacije potpore miru NATO-a na Kosovu upućen je devetnaesti kontingent Oružanih snaga RH. Ovo je jedina operacija u kojoj Oružane snage Republike Hrvatske uz ljudstvo sudjeluju i sa zrakoplovnom tehnikom od 2 helikoptera. Temeljna im je zadaća prijevoz snaga, tereta i osoba. Budući da se odvija u neposrednom susjedstvu Republike Hrvatske operacija potpore miru na Kosovu važna je, pa je razumljiva odluka koja podrazumijeva slanje do 35 vojnika, odnosno pripadnika. Vijeće sigurnosti UN-a 14. prosinca 2014. godine jednoglasno je tom rezolucijom prihvaćen broj 2189. odobrena misija "Resolute support" s posebnim naglaskom na važnost kontinuirane međunarodne potpore u stabilizaciji stanja u Afganistanu. Ta nova neborbena NATO misija započela 1. siječnja 2015. godine naslijedila je višegodišnju operaciju ISAF. Tako ne samo da doprinosimo sigurnosti u Afganistanu, nego se osigurava i vidljivost angažmana RH u okviru NATO-a u Afganistanu. Ulaskom u punopravno članstvo NATO-a RH je prihvatila obavezu i u zapovjedništvima i u stožerima. Trenutačno je to 18 pozicija, a do kraja godine planirano je i povećanje. Odlukom koju danas raspravljamo moguće je povećanje sa 60 pripadnika na do 80 pripadnika Oružanih snaga RH. Podupiremo znači obaveze RH koje je ulaskom u punopravno članstvo NATO-a Hrvatska prihvatila, sudjelovanja u radu zajedničkih tijela NATO-a, ponajprije u zapovjedništvima i stožerima i istovremeno se nadajući da nam NATO nikad neće trebati što se tiče nas samih. Na summitu NATO-a u Walesu 2014. godine ustrojene su Združene snage visoke spremnosti – kolektivna obrana kao najsuvremeniji dio unaprijeđenih NATO snaga za brzi odgovor koje reagiraju u situacijama iznenadne prijetnje. U situacijama iznenadne prijetnje savez bi slao Združene snage visoke spremnosti na granice saveza obzirom da su one najspremnije za brzi pokret te obučene za upravo ovakve zadaće s ciljem obrane teritorija države članice. Današnja odluka trebala bi omogućiti da takvu obranu ne usporavaju dugotrajne mirnodopske procedure pojedinih nacionalnih zakonodavstava. Ista odluka takvu mogućnost brzog prelaska granice pruža i Oružanim snagama RH. Uz sigurnost i odgovornost tako potvrđujemo i spremnost uz ponovno naglašavanje osiguravanja potpune sigurnosti hrvatskih vojnika u mirovnim misijama naglašavajući da se mirovnim angažmanima RH potvrđuje kao punopravna članica u NATO-u i EU kao država sa stabilnim političkim ugledom i vojnim kredibilitetom, jednom riječju ugledom. Klub SDP-a podržava sve navedene odluke i izvješća o sudjelovanju u mirovnim misijama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolega Damir Kajin nije prisutan pa njegov klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Davor Božinović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Ja ću reći par riječi o ovoj temi ali na jedan probat ću drugačiji način jer čini mi se da, a o tome sam već ovdje govorio mislim da su bile slične točke dnevnog reda, ovim pitanjima upućivanja hrvatskih vojnika izvan granice posvećujemo vrlo malo pozornosti, a rasprave o tome u Saboru pokazuju jednu ja bih kazao razinu možda i nerazumijevanja o čemu se tu sve zapravo radi. Naime, sve ove brojke koje čujemo su ljudi, a ti ljudi koje šaljemo u mirovne misije u operacije su osim što ispunjavaju svoje zadaće i izvor informacija na kojima bi se trebale temeljiti ne samo odluke izvršne vlasti već i rasprave u Hrvatskome saboru. Što ja želim reći? Ovdje imate dva seta nekakvih odluka. S jedne strane set vezan za NATO sa težištem na snagama za brzo djelovanje, odnosno Združenim snagama visoke spremnosti, a drugi je set vezan za misije UN-a. U ovom prvom vezano za Združene snage visoke spremnosti tu se radi o jednoj dugoročnoj politici NATO-a, zapada, u odnosu prema Ruskoj Federaciji. Jer upravo je ukrajinska kriza potaknula odluke koje su donesene, za koje se dugo godina smatralo da neće biti potrebne kao odluke NATO saveza, a one se tiču jačanja uloge NATO-a kao sustava kolektivne obrane pri čemu je važno reći da NATO kao takav više ne isključuje mogućnost konvencionalnog rata u Europi. To nisu teme koje ne bi trebale zanimati pogotovo specijalizirana radna tijela Hrvatskog sabora gdje bi se o tome trebalo itekako razgovarati. Dakle, snage visoke spremnosti su izravan pokušaj pozicioniranja saveza prema onome što se dogodilo u Ukrajini, napadu Ruske Federacije, otimanju dijela teritorija i mogućih ugroza nekih članica NATO-a, prije svega onih koje su u Baltičkoj regiji blizu granica Ruske Federacije. Zašto je to bitno? Dat ću vam primjer upravo iz ovog drugog seta odluka. Među odlukama o upućivanju pripadnika Oružanih snaga u misije UN-a imamo i misiju u Libanonu. Postoji odluka Sabora od ranije da se dolje može uputiti 5 pripadnika, mi smo uputili 1. Zašto je Libanon važan? To je zemlja koja u ovom trenutku vjerojatno uz Tursku trpi najveći pritisak sirijskih izbjeglica. Jesmo li mi kao struktura državna pokazali razumijevanje za sve to što se događa u Libanonu? A imamo svoje ljude dolje. Jesu li dolazili na debriefing u Hrvatski sabor? Jesmo li mogli anticipirati neke događaje? U ovom trenutku u Libanonu je više od milijun, različiti su podaci, 1 milijun i 200 do 1 milijun i 400 tisuća izbjeglica iz Sirije, samo iz Sirije. Procjene UNHCR-a do kraja godine govore o 1 milijun i 800 tisuća, dakle o nekom porastu od 400 tisuća. Libanonska vlada je donijela odluku da im oteža, dakle sirijskim izbjeglicama da oteža ulazak u Libanon jer više nemaju kapaciteta za njihovo primanje. Gdje će tih pretpostavljenih 400 tisuća novih izbjeglica iz Sirije završiti? Gdje su završili ovi dosada? I gdje završavaju? Dakle to su pitanja koja su itekako legitimna i nužna za raspravu u Hrvatskom saboru ali ona se neće postaviti sama na dnevni red Hrvatskog sabora dok radna tijela prije svega Hrvatskog sabora ne počnu o njima raspravljati na temelju analitičkih podloga i na taj način se uključiti u sve ono što se događa jer vidite kako i onda kad smo raspravljali o upućivanju snaga odnosno pripadnika Oružanih snaga u Libanon niko nije razgovarao o tome da se ta kriza može preliti i do RH i dalje. Slično i ovaj prvi dio o kojem sam govorio, i danas nitko ili nedovoljno anticipiramo kao zakonodavno tijelo, kao tijelo koje treba vršiti i kontrolu izvršne vlasti što znače i u kom smjeru mogu voditi odluke vezane za združene snage visoke spremnosti e to je naš posao, to je posao Hrvatskog sabora a ne da bude zatečen. Mi nemamo puno resursa, mi ne možemo u većini slučajeva djelovati i utjecati na ono što se događa na terenu pogotovo na Bliskom istoku ali imamo ljude i možemo pojačati. Ja sad pozivam i Ministarstvo obrane i Vladu da razmotre da se taj kontingent od 5 ljudi koje možemo poslat u misiju u Libanonu poveća jer će nam trebati njihova izvješća, oni imaju taj dio u zadaćama misije UNIFIL i UNIFIL-a zapravo u Libanonu osim održavanja mira važan i sve važniji dio njihovog posla je pomoć u humanitarnoj krizi, pomoć izbjeglicama. Dakle imamo jedan legalni, legitimni kanal za informacije. Ja ne sumnjam da ih Ministarstvo obrane ima ali nije to posao Ministarstva obrane to je posao svih institucija i Hrvatskoga sabora. Tek onda možemo kompetentno o nekim stvarima razgovarati. Dakle svaki angažman pripadnika Oružanih snaga ovdje o njima govorimo izvan granica RH kroz strukture EU, kroz strukture NATO-a naravno da treba podržat, međutim mi moramo počet radit ono što rade i druge zemlje, a to je taj feedback to je ta povratna informacija koja će biti sastavni dio našeg promišljanja, naših budućih odluka i pozicioniranja RH po određenim pitanjima. Izbjeglička kriza, Libanon, naše sudjelovanje tamo vidite kako se u roku od nekoliko dana stvari mogu dovesti na granicu i preko granica RH. Zato pozivam i vodstvo Sabora i u ovom i u budućem sazivu da ovim pitanjima posveti itekakvu pozornost jer ona su puno važnija nego što se to čini na prvi pogled. Klub HDZ-a će naravno podržati ove odluke. Hvala vam.
Hvala lijepa i vama. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Dražen Đurović.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra, poštovane zastupnice i zastupnici klub HDSSB-a je na odboru podržao sve ove prijedloge pa smo tako suglasni i podržat ćemo ih i plenarno da ih sad iznova ne elaboriram. Ono što je ovdje zanimljivo to je svakako zanimljiv taj aspekt ovog kojeg je kolega Božinović prethodno spominjao. Gotovo je začuđujuća situacija u kojoj predstavnici MUP-a RH govore da ne znaju koliki je priljev izbjeglica prema određenim graničnim prijelazima u RH jer kažu da je brdovit teren pa ne mogu vidjet s ove strane koliko ih dolazi s druge strane. Mislim RH koliko znam ima sve sustave kako obavještajne tako protuobavještajne, kako civilne tako i vojne, ima veleposlanike u svim državama i čitave službe, ima u Turskoj koliko znam i vojnog izaslanika, dakle ima ljude koji bi trebali po difoltu biti zaduženi upravo između ostalog i ovo što je kolega govorio prikupljati, to im je zapravo dio opisa posla iz dopuštenih otvorenih izvora prikupljati informacije i te informacije dostavljati nadležnim državnim tijelima. Ta nadležna država tijela te informacije filtrirati i zapravo kvalitetno dalje filtrirane slati onima koji su konačni ciljevi tih informacija, koje temeljem tih informacija trebaju donositi kako strategije tako operativno, tako i provedbeno odnosno taktičke odluke u određenim situacijama ili u određenim procesima koji se događaju. Očito netko u tom lancu zapravo zakazuje i RH se suočava sa procesima i događajima praktički ad hoc je to sa procesima koji na Bliskom Istoku traju, koji će se nastaviti odvijati u mjesecima koji dolaze i gdje naravno Hrvatska nije i ne može biti ona koji će te procese kreirati u bitnijoj mjeri ali može razmišljati i promišljati i surađivati, tražiti procese suradnje sa državama u okružju da se nešto čini kako bi se na kvalitetan način rekao bih kompenzirale i kako bi RH u događajima koji se događaju imala što je moguće manje probleme. Gotovo je nevjerojatno da u situacijama izbjegličke krize RH se suočava sa pojavom stvaranja konfliktnih odnosa sa susjedima u okružju. Dakle umjesto da sa susjedima u okružju tražimo načina kako da prevladamo situaciju u kojoj se nalazimo, mi zapravo stvaramo dodatne konflikte sa tim istim susjedima, a bez tih susjeda mi te probleme nikako ne možemo rješavati kako god okrenuli. Dakle nismo otok, nismo pali s Marsa, nismo te probleme ni stvorili, ali ih jedino u suradnji sa tim susjedima možemo zajedno rješavati i nikako drugačije. Kada je riječ o ovim snagama brzog djelovanja i prihvaćanju i davanju odobrenja ili suglasnosti za njihovo premještanje i kretanje preko prostora RH, na Odboru za obranu pomoćnica nije imala baš najjasnije obrazloženje niti je dala najjasnije obrazloženje o tome na što će se to sve odnositi i kakav će biti legislativni okvir, ako dođe do takvih situacija i da li će se uopće više u slučaju kretanja tih snaga preko područja RH tih snaga ili potrebite opreme više tražiti ikakva suglasnost Hrvatskog sabora ili će donošenje ove odluke biti dovoljna pravna osnova da do tih kretanja dolazi. U svakom slučaju samo sudjelovanje Oružanih snaga RH i mirovnih pripadnika u mirovnim misijama i NATO-a i UN-a je svakako bilo u interesu RH, mi podržavamo ovakav način sudjelovanja i dalje. Ti su pripadnici u pravilu donose i šire jednu pozitivnu sliku o RH i tu Ministarstvo obrane i Oružane snage su dosta dobro uspjele sve one tehničke probleme koji su se javljali u određenim kontingentima i situacijama rješavati. I dobro je za RH da sudjeluje i u zapovjednim strukturama što je u mogućoj većoj mjeri kako bi se pripadnici oružanih snaga i dalje razvijali svoje sposobnosti, a i na neki način promovirali RH. I vjerujemo da će s obzirom na dobre rezultate koje ostvaruju biti još više prostora u budućnosti da pripadnici oružanih snaga još više i u većem broju nađu svoje mjesto u različitim strukturama NATO saveza. No ovaj aspekt strateškog promišljanja, a posebno kada je riječ o cirkuliranju informacija o prikupljanju svih potrebnih informacija, njihovoj distribuciji, analitici i konačno ajde recimo i raščlambi mislim da ili se to ne radi dovoljno dobro ili oni koji dobivaju te informacije te informacije ne koriste da bi donosili pravilne odluke. Nešto u svakom slučaju jer ova razina zatečenosti stanjem s kojim se suočila RH je u najmanju ruku ostaje začuđujuća. Klub HDSSB-a će ove prijedloge prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. I završno izlaganje zamjenice ministra obrane gospođe Višnje Tafre.
Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Najprije želim vam zahvaliti na podršci koju ste uputili našim prijedlozima, zahvaljujem vam na tome. zahvaljujem također i na tome što ste nam kao Ministarstvo obrane ukazali na ono što vi smatrate da mi eventualno u dovoljnoj mjeri ne radimo. Ovdje je bilo i par kritičkih osvrta na to da smo povratnu informaciju odnosno povratni zahtjev prema nama trebali imati i od vas kao saborskih zastupnika i nadamo se da će to ubuduće biti. Na pitanje koje je postavio gospodin Đurović o tome da li Ministarstvo obrane ima pravodobne informacije, znači ja danas ovdje ne mogu biti odvjetnik MUP-a koje je nositelj rješavanja situacije koja se pojavila sa izbjeglicama, međutim u ime Ministarstva obrane mogu vam reći da sve ono što ste pitali, a odnosi se na način prikupljanja informacija koje idu kanalima Ministarstva obrane, ja vam odgovorno mogu reći da ih ja svakodnevno dobivam od ljudi koji se nalaze na područjima gdje bi bio izvor tih informacija. Naravno da ih kao takve ne možemo zbog oznake tajnosti priopćavati svakodnevno hrvatskoj javnosti ali ja svako jutro do 9 sati dobivam znači izvješća koja se odnose na ono što bi eventualno bilo problematično u poziciji u kojoj se Hrvatska nalazi što se same izbjegličke krize tiče. Ono što vam jedino mogu reći znači da su se pojavila različita tumačenja uloge Hrvatske vojske i Oružanih snaga u ovoj izbjegličkoj krizi. Ono o čemu je Ministarstvo obrane pribjeglo a to je ono jedino što im Ustav i Zakon o obrani omogućava a to je znači primjena članka 64. gdje pripadnici Oružanih snaga mogu biti pomoć civilnim institucijama u rješavanju ove izbjegličke krize i mi to svakodnevno činimo. Spekulacije koje su se pojavile u medijima o tome da li se Oružane snage trebaju staviti u stanje pripravnosti, vi vjerujem jednako kao i ja znate da Zakon o obrani definira kako i na koji način se Oružane snage i u kojim situacijama uopće mogu staviti u stanje pripravnosti. To sigurno ova izvanredna situacija kao što je situacija gdje je riječ o izbjeglicama to nije. Znači pripravnost Oružanih snaga ide samo u situaciji kada je riječ o neposrednoj ugroženosti i ratnom stanju i u toj situaciji Vlada Republike Hrvatske može predsjednici Republike znači zatražiti od nje da Oružane snage stavi u stanje pripravnosti. To međutim ne znači da se mi nismo angažirali upravo na način koji sam vam rekla a to znači kao pomoć civilnim institucijama. I evo ja za današnji dan ovdje imam izvješće o tome koliko pripadnika Oružanih snaga je angažirano, ali u toj zadaći nazovimo ju pod navodnike "mirnodobskoj". Znači kod nas se trenutno nalaze na zahtjev Državne uprave za zaštitu i spašavanje znači imamo 10 pripadnika Hrvatske kopnene vojske koji se nalaze sa kamionom za potrebe rada Državne uprave za zaštitu i spašavanje, također vidjeli ste da smo montirali i postavili šatore u Opatovcu. Dva naša medicinska tima provodila su zdravstveno zbrinjavanje izbjeglica i migranata u šatorskom naselju Opatovcu dok su tri zdravstvena tima smještena u Vojarni 5. gardijske brigade u Vinkovcima. Pripadnici Bojne za biološko kemijsko, angažirani su na provedbi higijenskog tuširanja izbjeglica i migranata, na aktivnosti angažiran 21 pripadnik sa 2 sustava, postaje za dekontaminaciju, jednom cisternom za vodu i 5 motornih vozila. Jednako tako naši pripadnici po pojedinim postrojbama da ih ovdje ne nabrajam nalaze se ne u stanju pripravnosti nego li u stanju spremnosti da bi prema članku 64. i dalje bili na raspolaganju civilnim institucijama i mogućnosti da ih primimo. A jednako tako u našim objektima su smješteni i pripadnici 319 pripadnika policijskih službenika MUP-a u 5. gardijskoj brigadi i u Đakovu je smješten 100 pripadnika Ministarstva unutarnjih poslova koji rade upravo na tome. Ja evo koristim danas ovu priliku, budući da vjerujem da je u ovom sazivu Sabora moje današnje obraćanje da svim saborskim zastupnicama i zastupnicima zahvalim na konstruktivnoj suradnji, da zahvalim svim odborima koji su sudjelovali u radu i pomogli Ministarstvu obrane da u ovom proteklom razdoblju, mandatnom razdoblju ove Vlade ja vjerujem uspješno surađujemo. Mislim da dijelim mišljenje većine vas da je naša suradnja bila izuzetno dobra. Posebno bih tu spomenula suradnju sa Odborom za obranu koji je bio na jednoj puno višoj razini u ovom mandatnom razdoblju. Mislim da smo postigli izuzetnu suradnju i da smo na zajedničkim projektima gdje se Ministarstvo obrane pokazalo kao otvoreno i transparentno sve svoje projekte i sve ono što je Ministarstvo obrane radilo u ove protekle nazivom 3 gotovo nepune 4 godine radilo bilo je prezentirano Hrvatskom saboru. Da se može više i da prihvaćam ovdje prijedlog uvaženog kolega Božinovića da bi interakcija trebala biti jača i snažnija sigurno da bi trebala biti i nadam se da će to u nekom budućem razdoblju biti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O odlukama i izvješćima glasati ćemo u petak.
Prijedlog odluke o prelasku granice Republike Hrvatske Oružanih snaga država članica NATO-a i Oružanih snaga Republike Hrvatske angažiranih u okviru združenih snaga visoke spremnosti sastava snaga za brzi odgovor NATO-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke i naglašavam. Za donošenje ove odluke potrebna je većina glasova svih zastupnika u Hrvatskom saboru u skladu sa člankom 7. stavak 6. Ustava RH, tj. najmanje 76 glasova. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 103 glasa za, 1 glasom suzdržanim i 4 glasa protiv donešena odluka o prelasku granice RH itd. kako sam je pročitao.
I još ćemo danas raspraviti: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 – Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. A prijedlog će obrazložiti kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege. Člankom 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da birači i političke stranke ne smiju kandidirati osobe koje su pravomoćnom sudskom odlukom osuđene na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od 6 mjeseci i to ako se u trenutku stupanja na snagu Odluke o raspisivanju izbora izrečena kazna izvršava ili tek predstoji njezino izvršenje. Također birači i političke stranke ne smiju kandidirati osobe za koje je u trenutku stupanja na snagu Odluke o raspisivanju izbora nisu protekli rokovi rehabilitacije prema posebnom zakonu a koje su pravomoćnom sudskom odlukom osuđene za kaznena djela iz Glave 9. Kaznenog zakona kao što su genocid, zločin agresije, zločin protiv čovječnosti, ratni zločin, terorizam, terorističko udruženje, mučenje i ropstvo. Za kazneno djelo iz Glave 10. Kaznenog zakona i to teško ubojstvo. I za kazneno djelo iz Glave 28. Kaznenog zakona protiv službene dužnosti zlouporaba položaja i ovlasti. Kako bi se oživotvorila navedena odredba Zakona o izborima zastupnika bilo je potrebno intervenirati u zakon o pravnim posljedicama osude i predvidjeti mehanizme za provedbu ranije osuđivanosti tijekom kandidacijskog postupka. Klub zastupnika SDP-a predlaže donošenje ovog zakona kako bi se uredio način na koji će se provjeravati prethodna osuđivanost u kaznenoj evidenciji i to na dva načina. Prvo je da će kandidati sami od trenutka otvaranja kandidacijskoj postupka, dakle od trenutka stupanja na snagu Odluke o raspisivanju izbora imati mogućnost ubrzanim putem, putem općinskih sudova i Ministarstva pravosuđa, dobiti službenu ispravu iz koje proizlazi njihov status, odnosno putem općinskih sudova moći će provjeriti da li se nalaze u kaznenoj evidenciji, odnosno ako se nalaze od Ministarstva pravosuđa dobit će točan podatak o tome za koja su kaznena djela zavedeni u tu evidenciju kako bi nakon toga Državno izborno povjerenstvo moglo utvrditi da li ispunjavaju ili ne one uvjete koji onemogućavaju kandidiranje sukladno odredbama Zakona o izborima zastupnika. Također, Državnom izbornom povjerenstvu će istovremeno biti omogućeno da i samo izvrši uvid u kaznenu evidenciju, a kako bi po potrebi za one osobe koje ne dostave rečenu potvrdu, moglo utvrditi da li se na njih odnosi primjena citiranog zakona, odnosno citirane odredbe Zakona o izborima zastupnika. Smatramo da smo na ovaj način osigurali djelotvornu i učinkovitu provedbu Zakona o izborima zastupnika odnosno da smo na ovaj način osigurali mehanizme kontrole koji neće dodatno opterećivati izborni proces i sudionike u izborima. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Kolega Slavko Linić. Nije prisutan. Klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. I kolegica Ingrid Antičević-Marinović u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala vam poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Ovim prijedlogom zakona kao što ste upravo čuli od gospodina Peđe Grbina koji je govorio u ime predlagača Kluba zastupnika SDP-a ustvari oživotvoruje se i sam Zakon o izborima za zastupnike u Hrvatski sabor kojim smo dakle promijenili taj zakon, nadopunili ga odredbom da osobe koje su pravomoćno osuđene za određena kaznena djela, kaznena djela iz Glave 9 Kaznenog zakona dakle protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva, za genocid, zločin agresije, zločin protiv čovječnosti itd. te kaznena djela iz Glave 10, kaznenog djela protiv života i tijela i to teškog ubojstva te kaznena djela iz Glave 23 Kaznenog zakona protiv službene dužnosti i zlouporabe položaja i ovlasti. Na takav način, dok te osobe ne budu rehabilitirane po postojećim propisima ne mogu se baviti politikom, ne mogu biti kandidirane za Parlament kao kandidati. Na takav način smatramo da će se rehabilitirati sama politika jer je u suprotnom prijetila opasnost da jednostavno bude sama politika rehabilitirana od tog morala, a ionako povjerenje u sve političare zato je svakom itekako važno, neovisno kojoj stranci pripadao, da se bori za čistoću političkog djelovanja. Prema tome, ovaj prijedlog zakona duboko govori upravo sa onim izmjenama koje sam upravo napomenula o tome kako je nužno rehabilitirati politiku, kako pitanje morala u politici i načela postupanja je itekako važno. Jednostavno želimo otkloniti uopće mogućnost da netko jer ovo je prvi na kraju krajeva potez, prvi korak da se otkloni svi oni koji u politiku stupaju kako bi zastupali vlastite interese, nečije interese, grupne interese ili pak bilo koje druge grupacije. Ono što želim ovdje govoreći u ime kluba SDP-a posebno apostrofirati, što naravno nije obuhvaćeno ovim ali možemo ići i korak dalje u svom postupanju. Što je s ljudima protiv kojih se vode istrage, protiv kojih se vode optužnice? Jesu li oni na neki način preporuka za političko djelovanje? Nažalost takvih primjera je do sada bilo. Vidjet će se dobro i na ovim izborima koliko političke stranke ozbiljno shvaćaju ovaj prijedlog zakona i koliko u biti jesu demokratični jer demokratičnost nije samo izlazak na izbore nego itekako povjerenje u institucije. Treba biti iskren i reći da nijedna istraga, nije optužnica nije dokaz krivnje. Znamo svi, o tome odlučuje sud u za to predviđenom postupku i tek onda kad je pravomoćna odluka možemo govoriti da je takva osoba kriva. O tome govori i ovaj prijedlog zakona. Međutim, demokracija znači i odnos u društvu, otvoreni razgovor, ali ono što je još najvažnije, a to su demokratske institucije. Ukoliko se institucije od samih političara dužnost je svih nas u politici da se povjerenje građana u institucije povisi, a ne unizi. Međutim izjave, javne izjave političkih aktera koji u startu denunciraju neke odluke i radnje najviših institucija u Republici Hrvatskoj jesu već sada za osudu. Što želim reći, da upravo ono što se tiče ovog zakona, provođenja istraga, provođenja optužnica jesu opterećenost određene osobe već takvom sumnjom koja je ozbiljna sumnja, koja nije neko javno pogovaranje zločestih nekih medija ili političkih suparnika ili konkurenata nego upravo određenih institucija. Prema tome, ako je to običaj bio do sada osvrnimo se malo na Europu, na druge zemlje sa kojima se često volimo uspoređivati pa molim vas nađite političara osim Berlusconija koji je donio sam zakon da se stopiraju sve optužnice protiv njega. Europa je nažalost reagirala ali ne dovoljno snažno, što je dakako i unazadilo povjerenje u pravosuđe širom Europe naročito u toj zemlji. Prema tome, evo neka nam uzor mi podržavamo ovaj prijedlog zakona, neka nam uzor bude djelovanje po samom zakonu, ali čak i više od toga da se svi založimo za čistoću političkog djelovanja. Hvala lijepa.
Dražen Đurović, replika.
Zahvaljujem. Nama načelno, ja bih se složio sa vama što se tiče ovih svjetonazorskih poimanja pravde, pravednog, dobrog i lošeg. Ali da se vratimo na tehnički aspekt da li to ovaj vaš prijedlog znači da svi oni koji će biti na kandidacijskim listama trebaju otići u Općinski sud i zatražiti potvrdu o nekažnjavanju ili o tome da nisu. Ako to nisu u postupku, ako to, to mi znači, mislim da je to još jedna samo dodatna gnjavaža svima onima koji su u tom postupku zato što je kolega prije vas u ime predlagatelja rekao da može DIP provjeravati. Ne razumijem zašto se općinska i gradska izborna povjerenstva i županijska, mislim ima njih dosta u tim povjerenstvima imaju dobru naknadu. Pa zar i oni ne bi mogli nešto napraviti recimo provjeriti one kandidacijske liste na području njihove županije ili ne znam izborne jedinice gdje stalno ljude moramo slati da hodočaste. Mislim u pravilu ja ne očekujem da će takvih pojedinaca i biti uopće na tim listama. Dakle, 99% ili 100% ljudi koji će ići po potvrdu zato da bi dokazali da nisu kažnjeni za, ne znam za ratni zločin ili teško ubojstvo i da nisu u postupku rehabilitacije. Zar baš moramo nekoliko tisuća ljudi poslati na sudove da hodočaste vaditi potvrde da nisu kako ste rekli nekakvi zločinci koji će zagaditi politiku u Hrvatskoj. Ne postoji li način, to sam htio konačno reći, zapravo da to, tu zakonsku odredbu zapravo provedu izborna povjerenstva na nižim razinama. Ne mora to biti Državno izborno povjerenstvo. Ali da li će se to u praksi tako događati ili će u praksi svi ljudi morati ići po potvrdu. Koji je plan vaš kao predlagatelja? Hvala.
Ingrid Antičević-Marinović, odgovor na repliku.
To zakon jasno kaže. Kaže u inpersonalnom obliku može se. To je upravo predviđeno ovo što i vi kažete što ne isključuje i da ode i sam pojedinac. Ali na neki način mi je zasmetalo što vi kažete nekakav zločinac. Zločinac je zločinac, nema nekakvih i ovakvih i onakvih. Ima ovakvih i onakvih kaznenih djela. Prema tome, ne treba bagatelizirati sam ovaj pokušaj, odnosno prijedlog a vjerujem da ćete i vi glasati za njega. Na kraju krajeva on je samo operacionalizacija Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski parlament.
Nemamo više prijavljenih. Kolega Grbin ima potrebe? Nema. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo u petak. Kolegice i kolege, sjednicu ćemo nastaviti sutra u 9,00 sati. Od 9 do 9,30 imamo slobodno vrijeme za klubove koji se žele obratiti javnosti. U 9,30 počet ćemo sa Prijedlogom odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Hvala lijepa. Doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 16,00 SATI.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910 – Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 1 glasom suzdržanim i 29 glasova protiv donesen Zakon P.Z. br. 910 u tekstu kako je predložen od strane predlagatelja.