Uvaženi predsjedavajući tražim stanku u ime kluba Živog zida i SNAGA-e zbog krize vlasti trenutne.
Zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vezano za zahtjev za vašim razrješenjem, većine zastupnika u Hrvatskom saboru tražim stanku u ime kluba HDZ-a od deset minuta.
Zastupnik Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Klub HNS-HSU-a traži stanku vezano za aktualnu političku situaciju u RH.
Zastupnik Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba MOST-a deset minuta o temi o aktualnom stanju u RH. Hvala.
Zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. I Klub zastupnika SDP-a traži stanku iz naprijed navedenih razloga. Hvala.
Hvala. Ako nema drugih zainteresiranih određujem stanku od deset minuta. Hvala. STANKA U 10,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,15 SATI]] Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Za stanku su se javilo 5 klubova. Prvi Klub zastupnika koji se javio za stanku je Klub zastupnika Živog zida. U njihovo ime govoriti će zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Danas svjedočimo opet situaciji kakvu smo imali uoči prethodnih parlamentarnih izbora koji su bili izvanredni, kvoruma danas nije bilo. Po svemu sudeći vlast koju kombiniraju HDZ i MOST nije stabilna vlast i promjene koje su oni radili tijekom ovih pola godine te i takve vlasti za naše građane u suštini nisu donijele ništa. Znači promijenilo se nije ništa. Ja sam upozoravao kao i moj kolega Ivan Vilibor Sinčić, kolege iz MOST-a da podržavanjem HDZ-a neće riješiti probleme u našoj zemlji, da HDZ nije stranka koja će donijeti bolju i sretniju budućnost našoj zemlji. Nažalost, usprkos lažnim obećanjima HDZ-a o tome da će davati tisuću eura za svako dijete, da će zaustaviti ovrhe nad jedinom nekretninom, itd., MOST je svejedno podržavao HDZ a nastavio ih je podržavati kod jednog ključnog trenutka koji se zove uvođenje poreza na nekretnine. Što će reći, da je MOST sudjelovao u kreiranju aktivno HDZ-ove politike. Sada, kada je jasno da je borba HDZ-a, odnosno rat koji oni vode ne usmjeren samo protiv naših građana već i protiv njih samih, sada kada gospodin Petrov shvaća ozbiljnost mojih riječi koje sam mu uputio da ne gaji lažne nade da HDZ i njegovu glavu neće htjeti skinuti, tek sada se MOST probudio iz sna. Nažalost, malo prekasno ali bolje ikada nego nikada. Nažalost ova Vlada, HDZ-ova više nema budućnosti i sa njom više nitko neće htjeti koalirati, ona nema većinu i ona mora otići. Pozivam premijera Vlade da da ostavku jer 76 glasova nema. On je ovdje često puta dolazio u maniri Ive Sanadera, zakopčavao i otkopčavao svoje gumbe svaki put kada bi se ustajao i sjedao nazad na svoje mjesto. Imao je dojmljiv nastup, upućivao velike riječi, međutim to je sve bio samo jedan blef, blef u igrokazu, neozbiljnosti, neodgovornosti i kaosa kojeg je sam proizveo. Glas za HDZ je glas za kaos. HDZ je glas za korupciju, glas za HDZ je glas za nastavak politike kakvoj svjedočimo posljednjih 25 godina. Pozivam naše građane da pokažu odgovornost na predstojećim izborima, parlamentarnima, izvanrednima koji će se održati i da ne podrže tu organizaciju. Sjećam se kada bih nazivao HDZ mafijaškom organizacijom, sa ovoga mjesta Božo Petrov bi mi znao uzimati riječ i govoriti nemojte tako govoriti, ne može se tako govoriti, danas i on sam koristi identične riješi da bi opisao stanje u HDZ-u, odnosno kakva je to organizacija. Uvaženi građani, mi iz Živog zida ćemo se u ovoj parlamentarnoj krizi podnijeti odgovorno, što znači da nećemo podržati tu i takvu Vladu i vlast. Biti ćemo uz vas i molimo vas da vi budete uz nas u borbama koje će uslijediti. Nemojte glasati za one opcije koje podržavaju HDZ, poimenice: Milan Bandić 365 kojim drži većinu samo zato da bi se zaštitio od kaznenih procesa i ostale stranke koje će podržavati tu i takvu nakaradnu Vladu. Dragi građani naša zemlja je na prekretnici. Vi ste ti koji će odlučiti hoće li zemlja nastaviti putem nestabilnosti i kaosa, odnosno hoće li i dalje izbori biti svako malo u kombinaciji HDZ i MOST ili ćete izabrati ozbiljne ljude koji nisu cirkusanti, koji stoje iza svojih riječi, koji jučer, danas i sutra govore iste poruke, koje se ne može kupiti, koji neće mijenjat svoja mišljenja. Molim vas da ustanete na izborima protiv ovog cirkusa kojeg nam HDZ i SDP organiziraju posljednjih pola godine. Hvala
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kao što je nama zastupnicima i cjelokupnoj javnosti poznato klub Hrvatske demokratske zajednice kao nositelj prijedloga za razrješenjem dužnosti predsjednika Sabora gospodina Bože Petrova zajedno sa još određenim brojem klubova, odnosno ukupno 79 zastupnika u Hrvatskom saboru koji čine natpolovičnu većinu ukupnog broja zastupnika podnio je u petak zahtjev za razrješenjem predsjednika Sabora. Na taj način gospodin Božo Petrov kao predsjednik Hrvatskog sabora nema potreban politički niti demokratski legitimitet da dalje predsjedava sjednicom Sabora. Prema mišljenju brojnih ustavno-pravnih stručnjaka, a i nas u klubu Hrvatske demokratske zajednice, jedne od najstarijih pravila parlamentarne prakse jest, da kada predsjednik Parlamenta, u ovom slučaju predsjednik Sabora gospodin Božo Petrov izgubi taj politički i demokratski legitimitet, a što se upravo u ovom slučaju dogodilo jer je apsolutna većina od 79 zastupnika od ukupno 151 zastupnika u Hrvatskom saboru potpisala je zahtjev za njegovo razrješenje, onda je dužan, dakle sukladno tom najstarijem parlamentarnom pravilu i praksi kao prethodno pitanje tu točku razriješiti i svoje povjerenje staviti na glasovanje ovdje u Hrvatskome saboru. S obzirom da mi još nismo utvrdili dopunu dnevnog reda, predlažem gospodine predsjedniče da nakon ove stanke, s obzirom da su ispunjene okolnosti i uvjeti za glasovanje o dopuni dnevnoga reda, da kao prvu točku dnevnog reda danas stavite odlučivanje o povjerenju, vašem povjerenju, dakle povjerenju predsjednika Hrvatskoga sabora. Ukoliko to ne namjeravate jer ste tako već izjavili tijekom vikenda, da se neće kao prva točka, a što je bilo jedino pravilno demokratsko postupanje i poštivanje i Ustava, zakona i Poslovnika, ukoliko to nemate namjere da danas raspravimo kao prethodno pitanje i prvu točku vaše povjerenje, onda predlažem u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice da se odmah nakon ovih stanki sazove sjednica Predsjedništva Hrvatskog sabora na kojoj ćemo definirati postupanje Sabora, rad Sabora u idućih četiri dana. To je minimum što moramo napraviti kako bi i saborski zastupnici mogli normalno raditi i znati kad će se koja točka raspraviti i kad će se o kojoj točci glasovati. Nadalje želim jasno reći u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice kako ne bi bilo dvojbi oko toga želi li klub Hrvatske demokratske zajednice raspraviti pitanje povjerenja ministru financija doktoru znanosti Zdravku Mariću, a koji je prijedlog za njegovim opozivom podnio Klub zastupnika SDP-a mi u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice tražimo da sutra Hrvatski sabor raspravi o pitanju povjerenja ministru Zdravku Mariću, tako da bi otklonili bilo kakve dvojbe o tome da bi klub Hrvatske demokratske zajednice nakon razrješenja predsjednika Sabora i nakon što jedan od potpredsjednika Sabora iz parlamentarne većine prije izbora novog predsjednika preuzme vođenje Sabora kako bi izbjegli raspravu o opozivu ministra financija doktora Zdravka Marića. Prema tome, s time ću i zaključiti. Na temelju podnesenog zahtjeva za opozivom predsjednika Sabora kojega je potpisalo 79 zastupnika Hrvatskog sabora gospodine predsjedniče jedino ispravno i demokratsko postupanje bilo bi kada biste danas zakazali glasovanje o vašemu opozivu, odnosno vašemu razrješenju. Druga stvar, ukoliko to ne želite ili nemate namjeru tako postupiti što bi itekako odudaralo od jedne prakse, parlamentarne prakse jer ste izgubili povjerenje svojih zastupnika, onda tražim da se odmah nakon ovih stanki sazove sjednica Predsjedništva, da Sabor nastavi sa radom, a da se povuče Predsjedništvo i da definira način postupanja u ovim okolnostima koje su ipak izvanredne. Dakle, ovo nije normalna situacija, da se traži opoziv predsjednika Sabora i u ovakvim okolnostima teško je nastaviti rad prije nego što se definira i utvrdi da vi više Saborom ne možete predsjedavati. U tom smislu bih htio da nam se očitujete da li ćete danas staviti na glasovanje točku o vašem opozivu ili ćete ako to ne napravite [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] odmah sazvati sjednicu Predsjedništva kako bismo mogli definirati daljnji rad Sabora. Hvala.
Hvala.
…/Upadica Bačić: Ispričavam se gospodine predsjedniče potrebno je da dopunimo dnevni red kako bi mogli nastaviti radom prema predviđenom dnevnom redu./…
Klub zastupnika HNS, HSU javio se za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. Dobro je reći nekoliko riječi u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika. Pozivamo dojučerašnje partnere u Vladi i HDZ i MOST ali i sve ostale političke stranke na smirivanje strasti i normalizaciju ponašanja u političkom prostoru. Raspad ove koalicije nije kraj svijeta ljudi! Mi vas smatramo potpuno jednako odgovornim za ovu situaciju. Jedan partner očito izlazi iz koalicije. Drugi partner treba jasno pokazati većinu ako se to ne dogodi, nažalost ići ćemo na koje već po redu, 3. vanredne izbore sa odgovornošću potpuno jednakom od obadva partnera, ali to nije kraj svijeta. Svatko od nas mora voditi računa da smo ovdje prvenstveno izabrani kao predstavnici naroda i građana Hrvatske. Kada pokušate ogaditi političke protivnike, potpuno neprimjerenim rječnikom i ponašanjem, gadite cjelokupni politički prostor, ali i one građane koji su upravo te druge izabrali u ovaj Hrvatski sabor. Nije i ne može biti normalno da u političkim raspravama koriste se pojmovi, mafijaška organizacija, skupina opasnih ljudi, zaštitnici kriminala, najavljujemo vam rat, pozivanje ljudi na ulicu, to ljudi nije normalno, to građani Hrvatske ne zaslužuju. I mislite da ćete time dobiti glasove? Nećete. Samo ćete produbiti nepovjerenje građana u institucije, al to nikome apsolutno nikome neće koristiti. I čuvajte dignitet politike, hrvatskih institucija, Hrvatske države i u konačnici hrvatskih građana koji su nas izabrali u ovaj Sabor. Čemu taj strah od pozitivnog natjecanja, čemu strah da politička neprijateljstva zamijenimo političkom konkurencijom, da se natječemo u idejama i rezultatima, a ne da opanjkavamo ili optužujemo druge sa istinama, lažima, „fake news“ ili čim god bilo. Jel vi stvarno mislite da danas građani znaju tko od ovdje predstavljenih stranaka misli i koja nudi rješenja za provedbu kurikuralne reforme, za cjeloživotno obrazovanje građana, za nova radna mjesta, za mlade, za jeftiniju i efikasnu državu, za 100 tisuća nezaposlenih koji su nezapošljivi, za 300 tisuća blokiranih građana, za zdravstvo opterećeno dugovima koje se broji u milijardama kuna, za INA-u, za Agrokor, za energetsku stabilnost zemlje? Jel vi mislite da stvarno građani mogu razumjeti tko od nas ima kakav stav i koju politiku 0 ovim ključnim njihovim životnim temama? Ne znaju. Nažalost, ne znaju. I ne lažimo se, ne znaju jer se o tome ne razgovara u ovome Saboru, ne znaju jer se raspravlja o tome tko će na ružniji i neprimjereniji način optužiti svoje političke konkurente. E mi biramo danas biti drugačiji od takve politike. Izazivam i vas da se natječemo kao politička konkurencija, a ne kao politički neprijatelj idejama, rješenjima, rezultatima, a ne podjelama, uvredama i lažima. I pojasnit ću u dvije rečenice današnju situaciju, jasno je da je opet država destabilizirana, da jedan partner izlazi iz Vlade, drugi treba pokazati većinu, ako se ne polaže većina, idemo nažalost ponovo na izbore koji nisu jeftini. I ako pojednostavimo u toj rečenici suštinu današnje situacije, a ne opanjkavamo druge, pozivamo na ulice, vrijeđamo se sa skupinama opasnih ljudi ili sa mafijaškim organizacijama, pa pokušat ćemo barem malo vratiti dignitet institucijama i politici u Hrvatskoj. Probajte napraviti uslugu hrvatskim građanima. Hvala lijepa.
Klub zastupnika MOST-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Robert POdolnjak. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Nedorečenosti i praznine u odredbama hrvatskog Ustava posljednjih su dana posebno manifestirane po pitanju razrješenja ministara koji nisu podnijeli ostavku i uloge predsjednika Vlade, predsjednika Sabora i Hrvatskog sabora u tom postupku. Pored toga postavilo se i pitanje roka za imenovanje novih ministara, uza sve to od većine zastupnika traži se donošenje odluke o razrješenju predsjednika Hrvatskog sabora, ali se istovremeno ne predlaže novi predsjednik Sabora. Nažalost, hrvatskoj javnosti treba jasno reći da sve što se događa dio je vrlo opasnog i promišljenog scenarija neustavne uzurpacije ovlasti Hrvatskog sabora i kršenja temeljenih načela diobe vlasti i hrvatske parlamentarne demokracije. Prije nekoliko dana u jednim je novinama iznijet sljedeći scenarij kakav je navodno zamišljen u HDZ-u, da se smijeni predsjednik Sabora Božo Petrov, da se ne izabere novi predsjednik Sabora, već potpredsjednik Jandroković nastavlja upravljati Parlamentom bez vremenskog ograničenja, da se ne izaberu novi ministri, nego da ministarstvima uređuju državni tajnici. Sabor ne zasjeda do poslije lokalnih izbora, premijer Plenković nema parlamentarnu većinu, ali istodobno ima svu vlast u državi. U takvoj situaciji ukoliko bi se taj scenarij obistinio, jedan profesor smatra da predsjednik Vlade Plenković ne bi bio prvi ministar nego uzurpator. Činjenica je da se taj scenarij već počeo ostvarivati odlukom predsjednika Vlade Plenkovića da sam razriješi ministre u Vladi bez bilo kakve uloge Hrvatskog sabora ili njegovog predsjednika u tom postupku. Iako se u nekim medijima pokušalo uvjeriti hrvatsku javnost da je predsjednik Vlada postupio u skladu s Ustavom i zakonom, te da to potvrđuje većina ustavnopravnih stručnjaka, to nije točno. Činjenica je da većina ustavnih stručnjaka i profesora prava koji su se javno očitovali, smatra da je predsjednik Vlade prekršio svoje ustavne ovlasti i to se može lako provjeriti. Smatramo da je predsjednik Vlade dužan predložiti što prije, a svakako u razumnom roku glasovanje o povjerenju novim ministrima kako bi se potvrdilo postojanje parlamentarne većine i Vlada u cijelosti uživala povjerenje Hrvatskog sabora kako propisuje Ustav. S obzirom na situaciju, smatramo da je primjeren i razuman rok za predsjednika Vlade da predloži ministre Hrvatskom saboru sedam dana od dana razrješenja ranijih ministara. To naročito imajući u vidu da Hrvatski sabor zasjeda još ovaj tjedan a potom je predviđena stanka zbog lokalnih izbora. S obzirom da je prikupljeno 79 potpisa zastupnika za razrješenje predsjednika Sabora, držimo da je dovoljno 7 dana da se formira parlamentarna većina koja će dati povjerenje novim ministrima. Svako otežanje u tom procesu znači da parlamentarna većina ne postoji, da će se vršiti pritisci na pojedine zastupnike da budu dio te većine što se već događa, odnosno da će se prolongirati u nedogled situacija da postoji krnja i neustavna Vlada u kojoj u 4 ministarstva ne postoji ministar odgovoran Hrvatskom saboru. Pri tome za omogućivanje takvog neustavnog scenarija nužno smijeniti predsjednika Hrvatskoga sabora Božu Petrova jer je on trenutno u institucionalnom smislu jedina brana potpunoj uzurpaciji ovlasti od strane predsjednika Vlade. S obzirom da se o sadašnjoj Ustavnoj krizi ne želi očitovati ni predsjednica Republike a niti Ustavni sud. Smatramo neprihvatljivim interpretaciju Poslovnika da jedna stranka koja ima 3 potpredsjednika a nema ni većinu zastupnika sama odlučuje o tome koji će o njenih potpredsjednika zamijeniti predsjednika Sabora i to na neodređeno vrijeme. Hrvatski sabor propisuje da je, hrvatski Ustav propisuje da je Hrvatski sabor konstituiran izborom svog predsjednika a sada se natura interpretacija da Sabor može u nedogled funkcionirati bez predsjednika. I ne zaboravimo, predsjednik Sabora je kao državni dužnosnik drugi po rangu nakon šefa države. Zbog svega navedenog u ovom trenutku predsjednik Sabora i zbog šutnje Ustavnog suda jedina je brana neustavnom kršenju Ustava i zakona. Ukoliko predsjednik Vlade dobije povjerenje većine zastupnika u Hrvatskom saboru za nove ministre to će biti dokaz postojanja parlamentarne većine a nakon toga predsjednik Hrvatskoga sabora treba staviti na dnevni red glasovanje o njegovom, svom razrješenju kako bi ta parlamentarna većina mogla izabrati svog predsjednika Sabora. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a također se javio za stanku. U njihovo ime govoriti će zastupnik Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Ono što je jasno da je prošli tjedan u Hrvatskoj pala Vlada. Nema nove parlamentarne većine, u ovom trenutku, i naša odgovornost je da pozovemo premijera da pokaže novu parlamentarnu većinu ili prekine ovu agoniju u kojoj se Hrvatska nalazi zadnjih godinu i pol dana, sukoba, svađa, međusobnog optuživanja, nereda i političke nestabilnosti Hrvatske koju svaki dan njene građane košta i u ekonomskom smislu. Prema tome, naš zadatak kao odgovorne opozicije je da ne sudjelujemo u ovoj lakrdiji i u ovom radu dok se ne uspostavi nova parlamentarna većina. Zato smo tražili danas i pokrenuli zahtjev za razrješenje 3 potpredsjednika Hrvatskoga sabora iz redova HDZ-a jer želimo da u Hrvatskom parlamentu se uspostavi nova parlamentarna većina. Ukoliko to nije tako riješimo stvari na drugi način. Premijer Plenković je sa zaštitom sukoba interesa kriminala u Agrokoru i glasanjem o nepovjerenju trima ministrima cijelu Hrvatsku doveo u situaciju velike političke nestabilnosti koja za rezultat će imati veliku ekonomsku nestabilnost. Prema tome pozivamo vas da pokažete parlamentarnu većinu ili napravimo ono što treba, preuzmimo odgovornost za Hrvatsku. Dakle, vrlo smo jasni u svojim zahtjevima, imate priliku presložiti parlamentarnu većinu ukoliko možete, ukoliko ne možete onda to jasno i glasno ćemo svi zajedno konstatirati. Zato smo uputili u saborsku proceduru tri prijedloga za razrješenje tri potpredsjednika iz redova HDZ-a. Hvala.
Zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prije glasovanja o točkama dnevnog reda tražim stanku u ime kluba HDZ-a.
Određujem stanku od deset minuta. Ispričavam se zastupnik Bulj.
Tražimo stanku po istoj temi kao i HDZ.
Zastupnik Batinić.
Također tražimo stanku za klub prije glasovanja.
Molio bih cijenjene kolege zastupnike da poštuju red. Gospodine Batinić možete li mrvicu jače.
Tražimo stanku klub HNS-HSU-a zbog izglasavanja dnevnog reda.
Zastupnik Maras.
Klub SDP-a isto traži zbog istih razloga.
Zastupnik Pupovac.
Gospodine predsjedniče. U ime kluba SDSS-a tražim stanku u vezi sa dnevnim redom.
Kolege iz kluba HDZ-a ja bih volio da stvarno poštujete ovu instituciju. Kolega Bunjac.
Gospodine Petrov, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražimo stanku na istu temu.
Hvala. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Nastavljamo sa radom. 6 klubova je zatražilo stanku. Prvi klub koji je zatražio stanku je Klub zastupnika HDZ-a. U njihovo ime govoriti će zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a zatražio je stanku prije glasovanja o dopuni dnevnog reda. Dakle što se tiče dopune dnevnog reda, slažemo se da se, i to sam rekao i prilikom prve stanke da se nakon što se stanke dovrše priđe nadopuni dnevnog reda i uvrste sve predložene točke dnevnog reda pa tako i točka dnevnog reda koja je neposredno prije nego što sam zatražio stanku podijeljena na klupe. Ono što mi niste odgovoriti i što mislim da iz dosadašnje rasprave je potpuno jasno i kada govorimo mi u ime Kluba HDZ-a i kada govore drugi klubovi a to da nam mora biti svima razvidno, jasno kada ćete staviti na glasovanje točku dnevnog reda o zahtjevu grupe zastupnika, 79 zastupnika o vašemu opozivu jer su se prema Ustavu, prema Zakonu i prema Poslovniku stekli svi uvjeti da se glasuje o vašemu opozivu. Vi više nemate mogućnosti prema Ustavu predsjedavati Saborom dok se ne utvrdi imate li vi potrebno povjerenje zastupnika u Hrvatskome saboru. To je minimum što trebate napraviti a da ne govorim da bi vam moral morao nalagati da to napravite i postavite kao prethodno pitanje odlučivanje o vašem statusu kao predsjednika Hrvatskoga sabora. Naime, ovdje se ne radi da je zahtjeve podnijela grupa od 40 zastupnika, zahtjev za vašim razrješenjem podnijela je natpolovična većina ukupnog broja zastupnika. Prema tome, pokušaj izvlačenja na to i prebacivanje odgovornosti ima li Vlada nužno povjerenje u Hrvatskom saboru je promašena teza. Neka se izvoli staviti na dnevni red u skladu sa Poslovnikom pitanje povjerenja predsjedniku Vlade i Vladi u cjelini pa ćemo vidjeti ima li Vlada povjerenje ili ne. Premijer je sukladno zakonu razriješio svoja tri ministra nakon što nisu glasovali na način kako je on očekivao da će koalicijski partner postupiti. I to je njegovo pravo. Da to nije napravio i razriješio ministre trebao bi onda on odstupiti. Prema tome, ovdje se ne govori o tome ima li Vlada većinu ili nema u Saboru nego imate li vi većinu ili nemate a ja vam tvrdim da je nemate kada je zahtjev za vašim opozivom potpisalo 79 zastupnika. Prema tome to je prethodno pitanje. Ne može se nastaviti rad Sabora ukoliko se to ne riješi kao prethodno pitanje. Što se tiče povjerenja ministru Mariću, to ćemo vidjeti nakon što raspravimo o njegovom statusu. I od toga ne bježimo, čak dapače, tražimo da se sutra o tome raspravi i od toga HDZ ne bježi. Mi ćemo na glasovanju o poziciji ministra Marića vidjeti da li oni koji traže njegov opoziv imaju potrebnu većinu od 76 ruku. I to je posao onih koji su tražili njegovu smjenu. Nije posao nas da dokazujemo da imamo 76 nego oni koji su prema Poslovniku tražili da se razriješi ministar financija i to je potpuno jasno svima tko hoće razmišljati o Saboru i o Ustavu, o zakonu i o Poslovniku. I druga stvar, mi čak niti ne inzistiramo da to bude sada odmah zahtjev za vašim, odnosno rasprava i glasovanje o vašem opozivu ali ono što minimum tražimo, što mislim da će i kolege iz oporbe prihvatiti a to je da je, prije nego što bilo kakva rasprava krene da se sastane predsjedništvo Sabora a ne da se stankama cijelo jutro prepucavamo kako i na koji način ćemo postupati u Hrvatskom saboru. Nekada se sastane predsjedništvo Sabora i neka definira i jasno uputi zastupnicima cjelokupni redoslijed rasprave i odlučivanja u iduća tri dana. To je minimum što možemo napraviti. Ovako ćemo cijeli dan se nadmudrivati sa stankama što ćemo i na koji način. Rušimo i onako narušeni dignitet Hrvatskoga sabora sa ovime što radimo. Zato postupimo prema Ustavu, zakonu i Poslovniku a minimum što biste trebali napraviti i to vam, to mislim da je i obveza predsjednika Hrvatskoga sabora da sazove sjednicu Predsjedništva koju niste sazvali nakon što vam je 79 zastupnika zatražilo vaš opoziv i da čujete što misle potpredsjednici pa čak možda i proširenu sjednicu Predsjedništva gdje bi mi u ime klubova o tome rekli što imamo za reći. Prema tome gospodine predsjedniče, sazovite sjednicu Predsjedništva i onda tek možemo nastaviti sa radom Sabora. A slažemo se da se odmah po završetku stanki prijeđe na glasovanje o dopuni dnevnog reda. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika MOST-a javio se za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, činjenica je da prikupljajući potpise kao što je rekao kolega Bačić su skupile 79 potpisa zajedno sa HNS-om Hrvatskom narodnom strankom, Miloradom Pupovcom i njegovim klubom zastupnika, da su skupili većinu. A jeste li skupili za novoga predsjednika? Ja bih samo zamolio predsjednika Parlamenta Božu Petrova da u ime svih nas saborskih zastupnika omogući rad do trenutka kada vi dokažete većinu koju nema Andrej Plenković koji je obmanuo hrvatsku javnost. Mi u ovome trenutku, mi u ovome trenutku jedino što može Bože Petrov to je da poštiva Poslovnik. Ako izađe van Poslovnika onda vi gospodo možete tražiti to što tražite. A u onome trenutku kad vi pokažete 76 potpisa za čovjeka koji je rekao da je MOST skupina opasnih ljudi u tome trenutku ja ću osobno glasati štiteći ovaj Parlament za odstupanje Bože Petrova. Gospodo doveli ste državu u krizu! MOST je kriv i opasna skupina ljudi samo zato što je tražila da se kriminal istraži, gospodarski kriminal u Agrokoru, u HANFA-i, u HNB-u koji su razrušili hrvatski monetarni sustav u milijardama kuna. Zbog toga smo gospodine Jandrokoviću mi opasna skupina ljudi. Jesmo li mi krivi za uhićivanje, lociranje, transferiranje dok se pljačkala Hrvatska država? Jesmo li krivi za „Bijele noći“? Jesmo li krivi za vjetroelektrane? Jesmo li mi krivi kao MOST-ovci ovdje? Da ste radili svoj posao, da niste bili poslušni svi svojim vođama dragim, danas Miro Bulj i ova skupina ljudi ne bi bila u Parlamentu. Ovo je Dom koji narod izabrao svoje zastupnike da se bore u interesu naroda, a predsjednik Sabora je onaj koji mora po Poslovniku provoditi točke dnevnoga reda i omogućiti nama da odradimo svoj posao na način kako trebamo odrađivati. I zato gospodine predsjedniče, gospodo saborski zastupnici nas narod plaća da radimo. Znamo da su u ovom trenutku problem arhivi, jer u njima su Todorićevi ljudi koji smo … [[Govornik se ne razumije.]] u Savezu komunista i poslije da drži za gušu cijeli gospodarski sustav na današnji dan kad se prisjećamo heroja Borova koji su poginuli za slobodu Hrvatske. Ti se sada cere u svojim dvorima, jer se štiti isključivo kriminal i kriminalci koji su doveli ovaj sustav ovdje gdje je. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HNS, HSU javio se za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Vrdoljak. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Dame i gospodo, još jednom pozivam dojučerašnje partnere HDZ i MOST ali i sve ostale političke stranke na smirivanje strasti i normalizaciju komunikacije i ponašanja u političkom prostoru. Dali bi i svoj doprinos kad se ne bi svađali dok ja raspravljam. Predsjedniče? Dali bi i svoj doprinos kad se ne bi raspravljali dok, dajte mi priliku da kažem nešto o pristojnosti, da se ne dobacujete preko klupa ljudi potpuno je nepotrebno. Došla je i ideja da u ovoj političkoj destabilizaciji Hrvatske [[Upadica predsjednik: Zastupnik Bulj.]] Malo pristojnosti ne škodi [[Upadica predsjednik: Zastupnik Opara.]] Malo digniteta i poštovanja prema onima koji su nas birali, ne morate prema meni. Ali prema onima koji su nas birali. Dakle, zar vi stvarno mislite, nisam dobio odgovor na to pitanje da je današnja sjednica treba početi sa arhivima iz prošlosti? Jel' stvarno trebamo se bavit povjerenstvima za suočavanjem prošlosti. Zar ne trebamo danas u ovakvoj situaciji pokazati dovoljno odgovornosti i što skorijem roku, bez obzira ljudi na Poslovnike. Pa nemojte ljude opterećivati sa tim? Pa zar je bitno koji članak Poslovnika danas hrvatskim građanima što piše. Oni samo žele jednu poruku što će se dogoditi, kad će se Hrvatska stabilizirati, koji će se program Vlade realizirati. Pustimo arhive, nemam uopće problem sa tim arhivima. Ja nisam u arhivima, premlad sam. Nema nitko iz HNS-a da ima problem sa arhivima, izglasat ćemo da se otvaraju arhive svih država svijeta. Ali danas nam treba poruka ljudi, jedna glasamo za Marića, jedna glasamo za povjerenje, mislim protiv Marića predsjedniku Sabora i nakon toga jasno definiranje da li postoji parlamentarna većina ili ne postoji. Vrlo jednostavno. Dajte priuštite hrvatskim građanima da znaju kud Hrvatska ide. Hoćemo razriješiti ministra, prva točka. Druga točka, hoćemo razriješiti predsjednika Sabora. Treća točka, jel' ima novog predsjednika Sabora i deklarirane većine. Ako nema ljudi na žalost vi koji ste najodgovorniji zajednički ćete nas odvesti u treće izbore. Koalicija HDZ-a i MOST-a je dva puta jednako odgovorna svaki dionik da idemo po treći put na parlamentarne izbore. Nemojte više, zato što se prebacujete odgovornost gaditi politički prostor i pozivati se na prošlosti neke, šta piše u arhivima. Od kud je sad domoljublje? Znate koji je moja posao ovdje? Biti domoljub koji se bori protiv profesionalnih domoljuba i nacionalista. To je Macro neki dan rekao. To treba Hrvatskoj? Ne profesionalni domoljubi i nacionalisti, nego domoljubi koji pošalju hrvatskim građanima jednu poruku. Bit ćemo dostojni toga da vas zastupamo u ovom Domu ne gadeći druge, nego nudeći rješenje. I prijedlog našeg kluba je da prva točka ne bude državni arhivi, iako nemamo problem sa tim, da prva točka bude izglasavanje nepovjerenja Mariću, druga predsjedniku Sabora, treća pokažite većinu … novom predsjedniku. Ljudi to je jedino normalno. I do kraja dana hrvatska javnost će znati što se događa. Pa dajmo im to priuštimo. Hvala lijepa.
Klub zastupnika SDP-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo što danas imamo u Hrvatskom saboru može se opisati samo jednom jedinom riječju, a to je travestija. Travestija u režiji MOST-a i HDZ-a. Jer kako drugačije nazvati situaciju u kojoj uvaženi kolega Bačić dolazi za ovu govornicu i nakon 27 godina HDZ-a i njegove šape nad Hrvatskoj poziva sve nas da im vjerujemo. Kaže, smijenite Petrova, dajte nama da vodimo Sabor, a mi vam garantiramo, mi vam jamčimo sve ćemo raspravljati što vi hoćete. HDZ nas poziva da im vjerujemo. Gospodo draga, nakon ovih 27 godina vama ne možemo vjerovati ništa. Ali to je samo prvi čin. Drugi čin, kolega iz MOST-a dolazi ovdje nakon godinu i pol u vlasti, nakon godinu i pol potpune nestabilnosti, potpune nestabilnosti u kojoj se Hrvatska nalazi, nakon godinu i pol u kojoj ne da ne možemo provesti sve one reforme koje su oni predlagali. Sjetite se reformi, samo reforme, ništa osim reformi. U godinu i pol mi nismo u Hrvatskoj napravili ništa. Ne samo da nismo napravili ništa novo, zaustavili smo sve ono dobro što je započeto. Tek tu i tamo gdje naše gospodarstvo samo uspijeva odoliti ovakvoj političkoj situaciji u Hrvatskoj se nešto događa. Tamo gdje bi politika trebala nešto inicirati tamo nema ničega. Gospodo možete se sramiti za ovo što nam radite, možete se sramiti. I onda nakon sve te travestije od nas se očekuje da šutke gledamo kako ćete ju pretvoriti u tragediju. Hrvatska danas nema funkcionirajući Vladu. Možete vi govoriti što god hoćete, ali Vlada u kojoj imamo četiri državna tajnika imenovanih preko noći i kojima je dana ovlast ministara umjesto osoba koje su dobile povjerenje Hrvatskog sabora, a time i hrvatskih građana, ne postoji, ona ne funkcionira. Mi danas ne možemo uopće utvrditi da li imamo većinu koja bi tu Vladu bilo čime zamijenila. I što se od nas očekuje? Od nas se očekuje da u ovoj tragediji raspravljamo o državnim arhivima, da sudjelujemo u nečijoj predizbornoj kampanji za lokalne izbore. Nećemo gospodo. SDP neće sudjelovati do daljnjeg ni u kakvim raspravama, ni u kakvim prepucavanjima osim u dvije. Prvo, raspravljamo o povjerenju ministru Mariću, zbog svega onoga što je navedeno u njegovom zahtjevu za opozivu, zbog svih onih činjenica koje su svim građanima RH jako dobro poznate. Drugo, raspravljamo o opozivu i povjerenju ne samo gospodinu Petrovu, već gospodinu Petrovu i trima potpredsjednicima koji tvrde da su dio većine. Ako tvrdite da ste dio većine to i glasovanjem u Hrvatskom saboru dokažite. Nakon toga očekujemo da gospodin Plenković, ako tvrdi da ju ima, pokaže potporu 76 zastupnika u Hrvatskom saboru, ako se to ne dogodi, jasno je šta Hrvatsku čeka. Godinu i pol smo izgubili, godinu i pol smo izgubili zbog vas kolege koji ste tu ravno ispred mene i tu s desna meni, to je previše. Mi više vremena nemamo, a vi se svi zajedno sramite.
Klub zastupnika SDSS-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kako sada izgleda ovaj Sabor postaje sve više Agrokor, da postaje sve više Agrokor. I to bi nam se moglo dogoditi i sa državom ukoliko budemo Sabor pretvarali u ono što je postao Agrokor. Mjesto duboke krize hrvatske ekonomije i hrvatske politike. I mi možemo nastaviti na način na koji smo krenuli, ali sasvim sigurno da izaći iz ovakvoga zamršenoga klupka nećemo moći ukoliko ne pokušamo postići neku vrstu dogovora. Prijedlog da se sastane predsjedništvo Sabora u ovakvim okolnostima je najnormalniji prijedlog. Da li će se na predsjedništvu postići dogovor? Mi to ne znamo, ali taj institut se mora poštovati gospodine predsjedniče. Jer to što predbacujete vi i vaš klub Plenkoviću to sada radite vi ovdje. Institut predsjedništva Sabora je predviđen našim Poslovnikom i ako postoje dovoljno sporno nagomilana mjesta, kao što postoje, onda se taj institut treba aktivirati. Ako ništa drugo predsjedniče Sabora, trebali ste ga aktivirati kada je govorio vaš član, koji od svih 151 zastupnika prozvao jednoga kao crnu vranu, ovcu, kao nekoga tko je kužan pa taj ne smije sudjelovati u odlukama u političkom životu. A taj se ne nalazi izvan sabornice, sjedio je tu u klupama, kao i njegovi kolege, stoji ispred vas i govori, gospodine predsjedniče i zove se Milorad Pupovac, Milorad Pupovac ne smije sudjelovati u sistemu političkog odlučivanja nakon tolikih godina, donošenja i po njega i po njegovu stranku i po Hrvatsku iznimno opasnih i teških odluka. Kao i drugi zastupnici nacionalnih manjina koje vi gospodine predsjedniče smatrate teretom ovoga Sabora, koji smatrate da biste ga trebali rasteretiti u političkom odlučivanju. To su i moji kolege s lijeve strane prečuli. Ali hvala Bogu, ja se nikome i nikada nisam predstavljao kao Četnik, unatoč tome što me mnogi tako zovu, za razliku od nekih vaših koji su se u različitim prilikama predstavljali kao ustaše uključujući i onoga koji me je imenovao ovdje. Nikakva rasprava u ovom Sabora u ovakvim okolnostima i sa ovakvom vrstom retorike, vraćanjem na najgora vremena i to od strane onih koji bi trebali jamčiti da je ova zemlja demokratska, da se reformira i da mi dopustimo takve stvari, ne. Zato se nemojte čuditi što smo stavili potpis za vaše razrješenje jer šutite o tome, šutite o nizu drugih stvari a istovremeno kroz Sabor provlačite set privatnih zakona MOST-ovih koje veze sa državom, njezinim interesima, apsolutno nemaju nikakve. I zloupotrijebili ste inicijativu naših kolega iz SDP-a, O.K., opravdana inicijativa opozicije, svatko bi to napravio. Zašto? zato da biste još jedanputa rušili Vladu kao što ste rušili onu. Ali onda ste imali mogućnost da dobijete podršku, sada tu mogućnost, barem što se nas tiče, nemate. Nemate. Ili stabilna Vlada ili izbori, to je naš izbor. Hvala vam.
Hvala vama. Klub zastupnika Živog zida javio se za stanku. U njihovo ime govoriti će zastupnik Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Gospodine Petrov, vi ste se u jesen 2015. godine predstavljali kao heroj ovoga naroda i vi ste to zaista mogli i postati da ste proveli barem dio onoga što ste najavljivali poput reforme javne uprave, poput rušenja ovršnoga zakona, ukidanja HRT pristojbe, sprječavanja deložacija. Međutim, od svega toga u godinu i pol dana nismo vidjeli ništa. Umjesto toga vidjeli smo bespogovornu suradnju sa HDZ-ovom, povišenje cestarina, struje, plina, rada na porezu na nekretnine, uvođenje loše, odnosno provođenje loše porezne reforme. Dva puta ste vi iz MOST-a dizali ruke za ministra Zdravka Marića, dignuli ste ruke za lex Agrokor prije 2 tjedna. Mogli ste biti heroji ali propustili ste svoju priliku. Da ste htjeli slušati, da ste htjeli razmišljati mogli ste znati još 2012. godine kakva je situacija u Agrokoru i tko je Zdravko Marić. Da ste pogledali samo njegov sat koji nosi na ruci bilo bi vam jasno da taj čovjek ne brine za narod i iz kakvog miljea dolazi. Tek sada kada je vaša fotelja u pitanju, sada ste se sjetili da je premijer Andre Plenković diktator. Kako tek sada? Zašto niste razmislili na vrijeme, tu su vas ljudi upozoravali i mi iz Živog zida, oduzimali ste nam riječ. 25 puta ste nam izrekli opomenu, zastupnicima HDZ-a jednom. Provodili ste cenzuru i sada očekujete, isto i onda kada ste odbacivali sve naše amandmane sada očekujete da vam mi spasimo vašu fotelju. Gospodine Petrov, više nemate podršku zastupnika Hrvatskoga sabora a još poraznije od vas više nemate podršku hrvatskoga naroda. Jedini časni izlaz koji imate u ovom trenutku je da smjesta podnesete ostavku. Vi želite danas raspravljati o arhivima i udbaškim metodama a vi danas ovdje se koristite istom onom metodom kojom se služio Josip Manulić 1994. godine kada nije htio napustiti mjesto predsjednika Sabora iako nije imao podršku. Pa kakav je to paradoks? Uzor vam je čovjek kojeg navodno sada želite raskrinkati. Sačuvajte obraz barem ono malo koliko vam je ostalo. Nemojte ići u neku nadri proceduru, nemojte koristiti mjesto predsjednika Sabora za političke obračune. Borite se na izborima, lokalnim i parlamentarnim, predstavite svoj program i svoje ljude, vratite povjerenje hrvatskoga naroda i tada se ne morate bojati ni za svoju sudbinu, ni za sudbinu Hrvatske. A vi gospodo iz HDZ-a, vi vrlo dobro znate da vi nemate većinu danas, predstavljate se kao neka Vlada, kao neka vlast a ta vaša Vlada je na razini latinsko-američkih diktatura. I zaista je u tom dijelu možda gospodin Petrov u pravu, razmislite jer nemate legitimitet. Sva sreća da nismo u Latinskoj Americi nego u Europi jer bi možda danas ulicama Zagreba zaista tutnjali tenkovi i ne znam izlazila vojska jer ovo Vlada dakle nije Vlada na legitiman način. Izlaskom MOST-a iz Vlade sasvim je jasno da HDZ nema 76 ruku, ima trenutno maksimalno 71. I bilo kakva odluka koja slijedi, Vlada misli donositi sljedećih dana, bilo koja sjednica Vlade u ovakvom sastavu, znači da se ona proglašava redovnom Vladom, stabilnom Vladom jednostavno nije poštena, nije pravedna, nije legitimna prema hrvatskim građanima koji očekuju da se ova kriza razriješi odmah po mogućnosti već danas. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bunjcu. Redom da kratko odgovorim pa nastavljamo sa radom. Poštivat će se kolege iz HDZ-a Ustav i Poslovnik i nemojte prozivati za moral, o tome ste trebali i demokratskim vrijednostima i procedurama razmišljati prije tjedan dana. Sutra će se raspraviti o Zdravku Mariću bez obzira bio predsjednik Sabora ja ili netko drugi. Po vašim riječima, onda nemamo potrebe za dodatnom točkom prije arhiva. A za arhive smatram da nisu uopće bilo kakva predizborna retorika, bilo kakav predizborni spin bilo koga. Ako ništa drugo, barem danas kad već svi vidimo da nema većine parlamentarne koja daje legitimitet radu Vlade, pa barem danas i sutra prije glasovanja Zdravku Mariću bit će na glasovanju arhivi, moći ćete glasovati samovoljno, neovisno i nestranačkom mašinerijom. Nastavljamo s točkom: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, drugo čitanje, P.Z. broj 104. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na temelju članka 2. Ustava RH i članka 172. Poslovnika. Kolega Reiner, … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Ispričavam se, ja vas molim za red. Ja sam dao više puta i riječ, dao sam mogućnost stanki, ja bih molio da ne remetite rad Sabora da raspravimo, a sutra ćete imati priliku. Gospodine Reiner, izvolite.
Gospodine Petrov, vi zlorabite demokraciju, ja ću to sada vrlo jasno i otvoreno reći. U ovom trenutku jedino što je jasno i nama svima ovdje i hrvatskoj javnosti je da je 79 članova ovog Sabora, dakle apsolutna većina iskazala vama nepovjerenje. Da sam ja na vašem mjestu ja bih još tijekom ovog vikenda dao ostavku jer bi to bilo časno, jer bi bilo jasno da ako mi većina onih koji su mi dali povjerenje da budem na ovom mjestu, sada uskraćuje to povjerenje da se naprosto povučem. Sve ostalo da li će ministar Marić uspjeti dobiti 76 glasova protiv sebe, da li postoji većina, da li ne postoji većina, pa većina država ima manjinske vlade u Europi prema tome to je irelevantno. Ovo je vrlo jasno, vi nemate više povjerenje i ja se oprostite vama čudim kao kolegi da pokušavate na neki čudni način to izbjeći i ne znam, grčevito se držite ove fotelje umjesto da napravite ono što bi bilo normalno.
Kolega Reiner, hvala vam na vašim riječima, na vašim opaskama. Što se tiče fotelja, mi smo dokazali prošle godine da nam nije do fotelja. Vi ste oni koji ste prošle godine se borili za te fotelje. Zahvaljujem na svim opaskama. Sljedeća točka dnevnog reda je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, drugo čitanje, P.Z. broj 104. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na temelju članka 2. Ustava RH i članka 172. Poslovnika. Materijal je dostavljen u pretince. Prilozi uz prijedlog zakona nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se Odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Odbor za zakonodavstvo nije imalo kvorum. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje i podnijela amandmane. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, molio bih vas za malo mira. Kolega Pupovac i kolega Bačić molio bih vas za malo. Poštovane kolegice i kolege. Na samom koncu ovog poduljeg i neobičnog zakonodavnog postupka imam posebno zadovoljstvo predstaviti vam Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Prvotno radi hrvatske javnosti želim istaknuti kako je kod izrade ovog prijedloga Klub MOST-a uložio znatne napore kako bi prevladao nastojanja da se njegovo donošenje spriječi ili u najmanju ruku odgodi. Podsjetimo se samo kako smo povodom ovog zakonskog prijedloga upustili u nadasve neobičnu, jedinstvenu situacija koja se u povijesti Hrvatskoga sabora nikada nije dogodila. Znakovito je što je upravo na primjeru Arhivskog zakona učinjen veliki presedan na način da je jedan saborski odbor svojim zaključkom obvezao predlagatelja zakona, u ovom slučaju klub MOST-a, Nezavisnih lista na pribavljanje mišljenja o prijedlogu zakonskog teksta. Arhivski zakon jest važan, pa čak i u određenoj mjeri osjetljiv zakon ali nije prvorazredno pitanje s kojim se susreće RH, te zasigurno nije zakon glede kojeg bi bio potreban ovakav ekscesni presedanski tretman. Podsjećam da je u Hrvatskoj donesen velik broj zakona koji su bili iznimno osjetljivi i čije je značenje bilo prvorazredno a da se glede mnogih od njih nije pribavljalo takvo mišljenje. Potpuno je jasno što je uostalom primijetila i opća javnost da je ovakvo postupanje saborskog Odbora za kulturu i njegova predsjednika Andre Krstulovića Opare bilo učinjeno isključivo s namjerom opstrukcije donošenja arhivskog zakona i otezanja s time. U konačnici, ovaj nikad prije zabilježeni događaj u Hrvatskom saboru u takvoj mjeri bio znakovit da je direktno bio usmjeren za zatvaranje arhiva. Također, znakovito je da danas uoči rasprave i donošenja, da se uoči rasprave i donošenja ovog zakona događaju i značajni poremećaji bez presedana u našem političkom sustavu na način da se očajničkim činom, krajnje destrukcije nastoji poremetiti rad Hrvatskoga sabora kao predstavničkog tijela hrvatskoga naroda. U tom smislu moram se sa ove govornice zapitati kome je u interesu zaustaviti donošenje Arhivskog zakona i otvaranja arhiva. Kome i zašto smeta da se arhivi otvore i da narodu postane dostupna istina. Zbog svih će događaja koji su povezani sa donošenjem ovog zakona klub MOST-a inzistirati da svaki saborski zastupnik samostalno i pojedinačno pred hrvatskom javnošću glasovanjem iznese svoj stav o arhivima propalog komunističkog sustava. Pitanje koje se pri tome nalazi i pred nama je jednostavno hoćemo li nastaviti kao što smo činili do sada štititi tajne jednog totalitarnog sustava ili ćemo se kao istinska moderna demokracija suočiti sa kapitalnim pitanjima naše povijesti i slobodni od njezinih okova započeti svoj put u budućnost? U raspravi u Hrvatskom saboru u ovom prijedlogu zakona u prvom čitanju čuli smo brojna i često oprečna mišljenja koja su se protezala od zalaganja za potpunu otvorenost arhiva pa do tvrdnji da je Hrvatska poput djeteta kojem ne trebamo sve reći. Razmatrajući svekolike koristi i navodne štete koje bi hrvatsko društvo moglo imati od spoznaja o svojoj prošlosti Klub MOST-a opredijelio se za ovo prvo. Naš je čvrsti stav da je suočavanje sa svim aspektima jugoslavenskog komunističkog sustava bitna pretpostavka demokratizacije hrvatskog društva. Samo ako imamo puno znanje o ključnim osobama i događajima o bivšoj državi možemo pravilno zaključiti o onom što se događalo '90.-tih godina ili onome što se čak događa danas. S obzirom na to se moramo zapitati kolika je cijena koju smo kao narod spremni platiti danas da bismo sutra mogli slobodno odlučivati o svojoj budućnosti. To je pravi test razmjernosti kojega ovdje u Hrvatskom saboru i povodom ovoga prijedloga danas moramo provesti. U tom smislu klub MOST-a posebno je razmotrio potrebu za zaštitom privatnosti i osobnih podataka u arhivskom gradivu koje je nastalo djelovanjem tijela bivše Jugoslavije koristeći će pri tome brojnim poredbenim iskustvima ali imajući u vidu osobite hrvatske okolnosti. Ovdje prvotno mislim na činjenicu da u modernoj Hrvatskoj gotovo nitko nije odgovarao za zločine koji su se dogodili u bivšem komunističkom sustavu, te da je Hrvatska jedna od rijetkih bivših komunističkih država u kojoj nije provedena lustracija. Spomenute okolnosti u hrvatskoj stvarnosti zadobivaju osobito značenje jer se često onemogućuje jasno razlikovanje progonitelja od žrtve. Pitam vas tko od nas može sa sigurnošću prstom uprijeti u nekoga tko nije odlukom nekog suda ili državnog tijela proglašen krivim i mirne savjesti ustvrditi ti si progonitelj. Gospodo ne zaboravite da stvari nisu uvijek tako jednostavne i jasne kako se čine. Počesto se događalo da su se oni koje bismo olako mogli optužiti kao progonitelje vlastitog naroda na to bili prisiljeni torturom ili ucjenama. Do takvih informacija koje nam mogu otkriti motivaciju i razloge za ponašanje jedinstvenog i neponovljivog ljudskog bića moguće je doći isključivo potpunom dostupnošću arhivskog gradiva pa i onoga koje sadržava vrlo intimne osobne podatke. Stav Vlade je bio da treba jasno razlučiti progonitelja i žrtvu. Očito da je to, znači bez otvaranja arhiva nemoguće. Vlada je mislila uputiti 9 amandmana na što ja nisam pristao. Pristao sam na 3 amandmana koja ne mijenjaju duh zakona. Zbog toga sam doživio i neugodne scene u Ministarstvu kulture. I sada je vjerojatno, ja sam očekivao da neće doći danas do ovakvih opstrukcija. Bio sam uvjeren da će HDZ barem prije lokalnih izbora podržati ovaj prijedlog zakona, a onda nakon lokalnih izbora sa HNS-om donijeti ovaj restriktivni zakon kojeg predlaže Ministarstvo kulture i ponovo sve zatvoriti. Ali vidjet ćemo što će se događati ovdje u sabornici. Znači ne postoji neki drugi put koji bi nam omogućio tako jasan uvid u sve okolnosti pojedinog slučaja koji zaokuplja pažnju istraživača bez otvaranja u potpunosti arhiva. No, dostupnost arhivskog gradiva ne ovisi isključivo o apstraktnim normama koje uređuju pitanja dostupnosti gradiva koje sadržava osobne podatke ili koje je označeno nekim od stupnjeva tajnosti. Prva pretpostavka dostupnosti arhivskog gradiva je da ono bude u arhivima. U tom pogledu klub MOST-a je u prvom čitanju trpio proizvoljne prigovore o troškovima primjene ovog zakona, nemogućnosti njegove provedbe, manjku prostora, ljudskih resursa i slično. Te iste primjedbe je danas ministrica iznijela na odboru. Te prigovore je znači istaknula Vlada Republike Hrvatske u svom mišljenju. Navedene prigovore smatramo nedostojnim rasprave u Hrvatskom saboru kao izostankom volje da se ovaj zakon provede, te to će se i učiniti autoritetom Hrvatskog sabora ako znači se sada u zadnji tren ne predomislite i povučete se u strahu od onoga što će se u tim arhivima naći. Zbog toga nastavljamo inzistirati na beziznimnoj predaji gradiva arhivima u što je moguće kraćim rokovima. Nešto smo produljili rok ovim amandmanom na zahtjev ministrice. U protivnom tome gradivu prijeti sustavno uništavanje, a korisnike ćemo izložiti krajnjoj arbitrarnosti u postupanju po njihovim zahtjevima. Također sa ovog mjesta želim govoriti o prigovorima koji su nam upućeni zbog navodnog otvaranja ove teme zbog populističkih razloga jer da se arhive ionako namjeravalo otvoriti kroz inicijativu Ministarstva kulture. Nakon što smo vidjeli tu inicijativu koja je naglo prije nekoliko tjedana ugledala svjetlo dana smatramo kako postoji još veća potreba da se ovaj zakon donese kao jedina brana pred daljnjim manipulacijama hrvatskom poviješću u dnevno-političke svrhe. Govorit ću dakle i o nacrtu cjelovitog arhivskog zakona kojeg je prije nekoliko tjedana predstavilo Ministarstvo kulture i na kojeg se nedavno u Hrvatskom saboru često pozivao cijenjeni državni tajnik. Radi hrvatske javnosti treba reći da je riječ o zakonu koji utire put krajnjoj arbitrarnosti, o hrvatskoj arhivističkoj djelatnosti. To je i zakon kojim će se omogućiti legaliziranje uništavanja originalnog arhivskog gradiva kod čega je uništavanje originalnog arhivskog gradiva nastalo poslije 1990. dopušteno bez ikakvih kriterija, potpuno arbitrarno i bez ikakvih ograničenja. To je zakon koji će legalizirati potpuno arbitrarno određivanje dostupnosti klasificiranog arhivskog gradiva na način da je klasifikaciju moguće produžavati u nedogled i nepotrebno i nezakonito, oprostite u nedogled. Njime je također predviđeno i nepotrebno i nezakonito prikupljanje osobnih podataka korisnika kod korištenja arhivskog gradiva suprotno načelu javnosti arhiva i arhivskog gradiva. Riječ je o zakonu kojim se predviđa rješavanje zahtjeva za korištenje gradiva kako piše u razumnom roku bez ikakve definicije što bi taj razumni rok trebao značiti i time uskraćivanje korisniku prava na žalbu. Što se tiče gradiva nastalog djelovanjem tijela i organizacija bivšeg komunističkog sustava, tim se zakonom uvode nejasni kriteriji dostupnosti tog gradiva i neodređeni zakonski termini koji će omogućiti da korisnici arhiva u praksi budu izloženi potpunoj arbitrarnosti arhiva. Na temelju ovih činjenica sami možete već sad prosuđivati o namjerama njegovih autora. Na žalost jedina svrha takvog zakona može biti zatvaranje i uništavanje arhiva. Zbog svega navedenog molim vas zastupnike i zastupnice u Hrvatskom saboru da prihvaćanjem zakona koji smo predložili osigurate očuvanje nacionalne memorije hrvatskog naroda od svih nastojanja da se zaborave postupci onih koji su mu htjeli naštetiti. Na samom kraju svog izlaganja citirat ću relevantne dokumente Vijeća Europe o europskoj politici pristupa arhivima. Dakle citiram. Općenito je prihvaćeno da država ne pripada demokratskom svijetu sve dok svi njeni stanovnici nemaju mogućnosti upoznati se na objektivan način sa elementima svoje povijesti za što je bitno stvaranje svijesti kroz europsku suradnju na međunarodnom nivou. Pristup javnim arhivima je pravo i u političkom sustavu koji poštuje demokratske vrijednosti to pravo trebaju imati svi građani bez obzira na njihovu narodnost, status ili dužnost koju obavljaju. Kraj citata. Hvala.
Za repliku se javila zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, rekli ste da je rasprava u sabornici koja je prethodila ovoj točci u stvari htjela onemogućiti raspravu o ovoj točci dnevnog reda. To je zapravo zamjena teza. Predsjednik Sabora kojem je 79 zastupnika u ovom Domu iskazalo nepovjerenje je stavljanjem ove točke u raspravu prije nego se raspravilo o njegovom povjerenju u stvari pokazao da ne želi da se raspravlja o njegovom povjerenju. HDZ nema ništa protiv ovog zakona, a dokaz tome je i da je Vlada izglasala ovaj prijedlog zakona i poslala ga dalje u proceduru i nakon što su MOST-ovi ministri svojim postupkom krenuli u rušenje vlasti i destabilizaciju države. Tako da moram naglasiti da je ipak iskazivanje povjerenja predsjedniku Sabora koji je jedan od nas ovdje i koji je izabran voljom većine. U trenutku kada te volje većine više nema, to nije točka kao i ostale znači o tome se trebalo raspraviti prije ostalih točaka dnevnog reda. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice Jelovac, pa ja se slažem s vama. Vi ste u biti priznali da je Vlada dala mišljenje, ovo je potez arhitekata Gregorića, Valentića, Šeksa, Božinovića i prije ovoga, dali su ovo i onda sada tražite da predsjednik Sabora ode ili biste možda čak i podržali zakon onda ćete kasnije sa HNS-om donijeti ovaj svoj. To je vaš plan, ja znam da je to vaš plan. Ali vi govorite o tome da predsjednik Sabora nema povjerenje. Nema ga ni premijer. Pa danas vam je u Nacionalu izašlo kako ga je Krešo Beljak izvozao, to je nevjerojatno, kao što je izvozao Milanovića tako je i njemu rekao imaš mojih pet ruku ovaj došao državnički smijenio tri ministra, kaže imam većinu onda za dva skupljam većinu. Predsjednik Vlade nema većinu neka čovjek da ostavku neka dođe ovdje i kaže destabilizirao sam državu, odrekao sam se 15 ruku i ove ruke ovdje, ova ruka je bila za njega više nije. On nema više veću u Hrvatskom saboru, a mi ćemo ovaj zakon donijeti koliko se god vi tome protivili.
Povreda Poslovnika zastupnik Reiner.
Kolega Petrov vi ste trebali prekinuti svog člana svoje stranke koji je govorio o temi koja nema nikakve veze sa ovim. … [[Upadica se ne razumije.]]
Zastupnik Grmoja molio bih da ne intervenirate. Zastupnik Reiner, ja sam omogućio zastupniku da replicira i da da odgovor na repliku, a u samoj replici kolegice iz vašega kluba je bilo upravo to. Ja bih molio samo da pozorno svi pratimo što tko govori i na što se replicira. Hvala. Zastupnik Željko Reiner zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, vi ste postavili nekoliko pitanja kome i zašto smeta da se otvore arhivi i koga je strah što će se u njima naći. I ja postavljam to pitanje, kome to smeta? I zašto onda se napravi zakon koji se neće moći provesti na način na koji je on predviđen da se provede? Očito zato jer dolaze lokalni izbori. Sjetimo se cijele priče, na prvoj sjednici Vlade je premijer Plenković najavio donošenje ovakvoga zakona i na toj sjednici je u planu Vlade predviđeno da se takav zakon donese u trećem tromjesečju tj. on je trebao biti ovdje pred nama kompletan u 9. mjesecu ove godine. Vi ste isključivo iz demagoških razloga i predizbornih razloga pred lokalne izbore izašli sa jednim zakonom koji je parcijalan i koji je nažalost suprotan onome što ja sam uvjeren, ja želim, ali što i vi želite vjerojatno, a to je da se ustanovi koji su to bili ljudi koji su proganjali hrvatske domoljube. Razloga i dokaza o tome ima više. Unutra uopće nema obveze, a kada nema zakonske obveze onda je sve moguće, nema obveze da se arhiva SKH i SKJ-u mora predati, kompletno, nema obveze to nije izrijekom unutra napisano [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] Prema tome, drugo nije napisano koliko će to koštati, a zna se da zato u ovom času nema ni prostora, ni ljudi [[Upadica Petrov: Isteklo je vrijeme.]] prema tome, … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Isteklo je vrijeme. hvala. Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče Reiner. Znači iznijeli ste očito niste upoznati sa zakonskim prijedlogom. Ovaj naš zakonski prijedlog su podržali i neki vaši zastupnici poput gospodina Hasanbegovića koji kaže da je ovaj zakonski prijedlog odličan. Znači nije istina da će se njime, njime će se upravo otvoriti arhivi, a troškovi o kojima vi pričate, a koji 70 milijuna kuna za riješiti jedno ovakvo krucijalno pitanje suočavanja s prošlosti nekakav problem za HDZ onda očito vi nemate stvarne volje to napraviti, a to se vidi iz ovoga prijedloga zakona kojeg je dalo Ministarstvo kulture. A ja ću kasnije na kraju iznijeti primjedbe i točno utvrditi i pokazati da zakon koji je predložilo Ministarstvo kulture ide k zatvaranju arhiva. A to naravno ako smo za potpuno otvaranje, a mi jesmo, naravno da će onda arhivi trebati da bi svo to gradivo prihvatili to će zahtijevati određene financijske troškove za državu. Za ovaj vaš prijedlog zakona ne treba nikakvih financijskih troškova jer se ništa neće ni otvoriti.
Zastupnik Josip Đakić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Pa evo morao sam replicirati s obzirom da je naglašavano da mi nećemo podržati ovaj prijedlog. Ja bih rekao ako je Vlada RH zajedno sa vašim ministrima i sa predsjednikom Vlade dala svoje mišljenje u kojem jasno prihvaća ovaj prijedlog zakona koji je bitno izmijenjen od prvog čitanja do sada, bitno izmijenjen, koje su regule koje trebaju biti unutra i uvažene, gdje su stručna tijela provedući raspravu kao javnost koja je raspravljala o prvom čitanju jasno rekli svoje primjedbe, Agencija za zaštitu osobnih podataka, Državni arhiv, Pučki pravobranitelj za informiranje, svi oni koji su jasno govorili rekli su svoje. Ovo je stvarno presedan da se proziva nekoga, a ja kao i moji kolege apsolutno nemamo razloga tajiti i biti nekome potpora i suport, jasni smo i otvoreni ali mora biti sve u zakonskim okvirima i prateći pozitivne propise koji danas vrijede u RH, ali i u Europi. Stoga nemojte demagoški nastupati i prozivati nas bezveze. Mi ćemo podržati ovakav prijedloga, ali možda je u krivo vrijeme pa stoga vi koristite sve više ovo da bi što veće popularnost stekli. Međutim, ne stiče se na tome. Nama je u interesu da svi oni koji su bili u funkciji Jugoslavenske države kao UDBA, KOS, doušnici, pomagači i svi ostali da budu javno prokazani i da znamo s kime imamo posla. To nam je prije svega i kao ljudima koji smo za Hrvatsku bili spremni dati život u interesu kako bi znali s kime možda i sjedimo u Saboru, tko je naša sjena bio ili tko nas i danas prati. To su sve stvari koje i ja želim čuti i znati i stoga nema razloga da sumnjate u to da smo mi protiv nečega nego smo također za otvaranje arhiva za potpunu transparentnost u svemu što je potrebno a naročito u arhivskom gradivu.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega Đakić, vi bi ste se trebali prvo dogovoriti sa akademikom Reinerom, potpredsjednikom Sabora, on tvrdi da ovaj prijedlog zakona zatvara arhive, vi govorite o tome da je Vlada to podržala, da vi to podržavate. Vi ste toliko zbunjeni a ja to razumijem, jer oni koji su arhitekti ovog cijelog plana, znači koji imaju i nekakva kodna imena, znači oni su sada u strahu, panika je, panika je i u Banskim dvorima, ja sam toga svjestan. Ali mi nećemo odustati, ja sam tip koji ne odustaje.
Povreda Poslovnika zastupnik Reiner.
Povrijeđen je članak 238. Poslovnika jer kolega Grmoja zna točno da smo prije sat i pol, 2 sata na odboru kada smo razgovarali da sam ja rekao da ću ja podržati taj zakon iako on ima niz manjaka. I ja sam sada ukazao na te manje a rekao sam da ću podržati. Je li tako? Prema tome, nemojmo stalno samo demagoški i populistički postupati.
Povreda Poslovnika zastupnik Bulj.
Gospodine predsjedniče, kolega Reiner je prekršio Poslovnik 238. jer u ničemu što je on rekao, ni u jednom stavku ne navodi se u cijelome članku. Prema tome, niti je rekao stavak nego se je osvrnuo na sjednicu koja nije imala, sjednicu Odbora nadležnog za ovo koji nema veze u raspravi između kolege Grmoje i replike kolege Đakića. Pa eto prema tome možda da ga opomenete ovim slučajem jer koriste prostor da dezinformiraju javnost. Hvala lijepa.
Ja bih preporučio cijenjenim zastupnicima, zastupnicama da koriste institut replika za repliciranje jedni drugima a ne povredu Poslovnika. Zastupnik Marko Vučetić javio se za repliku. Izvolite.
Mislim da ne bi smjeli izostaviti ono ključno pitanje koje glasi kako je moguće u svijetu u kojem ne postoji ništa skriveno da ipak u Hrvatskoj postoji nešto skriveno. Društva koja su krenula na znanstven način razotkrivati tu skrivenost s pravom možemo nazvati historijskim društvima. To su moderna društva koja ne žive u povijesnom grču. Hrvatska, dokle god arhivi iz ovog perioda o kojem danas raspravljamo su spriječeni istraživačima povijesti da razotkriju i da dođu do povijesne istine nažalost se ne nalazi u grupaciji tih historijskih društava nego u grupi ili predhistorijskih ili izvanhistorijskih društava. Mi sada imamo priliku razaznati i saznati ono što bi se nazivalo povijesnom istinom. Jasno je da to nužno znači i susret sa svim onima koji su aktivno radili na tome da ono skriveno ostane skriveno i dalje. I zbog toga držim da se na prijedlogu ovog zakona, izglasavanjem ovoga zakona ne suočavamo samo sa jednim izglasavanjem zakona nego i da se saborski zastupnici opredjeljuju za Hrvatsku koja će biti historijsko društvo utemeljeno u povijesnoj istini ili će se i dalje razvijati kao društvo koje je oslonjeno nad tim aktivnim skrivačkim mehanizmima.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Andru Krstulović Opara, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu.
Poštovani jutros je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu održao svoju sjednicu i većinom glasova, dakle jednoglasno je prihvatio Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskome gradivu i arhivima, drugo čitanje, P.Z. br. 104. U toj raspravi smo saslušali prijedloge i mišljenje predlagatelja kao i predstavnike Ministarstva kulture u kojem smo također upoznati i sa činjenicom da je Vlada prihvatila ovaj zakon i uputila također svoje amandmane koje će uključiti pretpostavljam i u ovoj raspravi te je izvijestila da je otvorena javna rasprava o cjelokupnome Zakonu o arhivskoj građi koja je upravo u tijeku čime je ispunila svoje obećanje pred nekoliko tjedana da će se pristupiti cjelovitoj izmjeni ovog zakona. I očekivati je da će dostignuća iz ovoga prijedloga zakona kojega su predložili gospoda iz MOST-a, biti također sastavni dio tog cjelovitog zakona. Naglašavam da je Odbor kao matično tijelo donijelo jednoglasno i podupro ovaj zakon. Na toj sjednici su bili svi članovi HDZ-a koji nisu niti jednog trenutka doveli u pitanje oportunost i kvalitetu ovog dokumenta. Hvala vam lijepa.
Želi li predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje i podnesene amandmane? Gospodin Ivica Poljičak, državni tajnik u Ministarstvu kulture.
Gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Vrlo ću sažeto iznijeti tek osnovne elemente Vladina mišljenja koje je već javno dostupno nekoliko dana, a ono je pozitivno uz tri amandmana koja se predlažu kako bi se postojeći Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima dodatno unaprijedio. Tako da ću reći o kojim se amandmanima radi. Prvim amandmanom u članku 8. se mijenja, predlaže se mijenjanje članka 24. stavka 2. koji bi trebao glasiti: „Korisnicima je dopušteno samostalno umnažanje zapisa arhivskog gradiva sa vlastitim priručnim tehničkim sredstvima za osobne potrebe bez plaćanja naknade.“ A u obrazloženju se to odnosi praktički na sljedeće: „To znači da je dopušteno korisnicima arhiva samostalno umnažanje zapisa arhivskog gradiva vlastitim tehničkim sredstvima za osobnu upotrebu bez naknade kako se ova odredba ne bi u svakodnevnoj primjeni neprimjereno iskorištavala u komercijalne svrhe“. U drugom amandmanu u članku 12. kojim se mijenja članak 66. i u stavcima 2. podstavcima 2., 3 i 4. brišu se dosadašnji podstavak 5. postaje podstavak 2. a u stavku 4. podstavak 4. briše se. Dosadašnji podstavci 5. i 6. postaju podstavci 4. i 5. stavak 6. briše se. U obrazloženju se sa ovim kaže da je članak 12. preuređen u odnosu na prethodno navedene amandmane i predložene zakonske odredbe. Ujedno su brisane odredbe o kažnjavanju ravnatelja, jer Vlada RH smatra da su nesrazmjerne u odnosu na dosadašnju praksu i iskustva, a imajući u vidu da je javno arhivsko gradivo neotuđivo. I treći amandman koji Vlada predlaže članak 14. mijenja se i glasi: „Stvaratelji i imatelji javnog arhivskog gradiva iz članka 21a. stavka 1. dodanog člankom 6. ovoga zakona obvezni su izraditi popis tog gradiva i dostaviti ga nadležnom Državnom arhivu u roku od 6 mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona. Nadležni državni arhiv učinit će popise iz stavka 1. dostupnima javnosti i korisnicima arhiva, te će ih dostaviti Ministarstvu kulture i Državnom odvjetništvu RH. Vlada RH izvijestit će Hrvatski sabor u roku od šest mjeseci od isteka roka iz stavka 1. ovoga članka o popisima arhivskog gradiva iz članka 21a. stavka 1. dodanog članka 6. ovoga zakona. Stvaratelji i imatelji javnog arhivskog gradiva koje je utvrđeno popisom iz stavka 1. ovog članka dužni su predati to gradivo nadležnom Državnom arhivu u roku od jedne godine od isteka roka iz stavka 1. ovoga članka. Evo ovo su tri amandmana koja predlaže Vlada. Mogu još nadopuniti ove amandmane tvrdnjama da su ova tri amandmana usuglašena sa predstavnicima samog predlagatelja neposredno uoči sjednice Vlade, te mogu kazati da je do 8. svibnja na e-savjetovanju, drugim riječima na javnoj raspravi cjeloviti prijedlog novog Zakona o arhivskom gradivu i arhivima koji je izrađen u Ministarstvu kulture, tako da u tom smislu sva zainteresirana hrvatska javnost je u mogućnosti dostaviti svoja razmišljanja, primjedbe i možebitne prijedloge prije negoli što taj zakon dođe na čitanje u ove saborske klupe. Hvala vam lijepa.
Hvala državnom tajniku. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Miroslav Tuđman, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ne znam zapravo koliko uopće ima smisla govoriti o ovome jer je gospodin Grmoja već rekao kakav će biti stav HDZ-a i zastupnika HDZ-a, tako da je, što je dosta neuobičajeno ali dozvolite ipak nekoliko riječi. Predlagatelj je sam u svojem obrazloženju za ovaj zakon konstatirao sljedeće. Arhivski je zakon, postojeći Arhivski zakon na brojnim mjestima normativno je nedorečen, te ostavlja mjesto dvojbama, nedoumicama i arbitrarnosti. U demokratskom pravnom poretku takva je normativni nered nedopušten, te je ustavno-pravno neprihvatljiv jer dovodi do pojave posvemašnje pravne nesigurnosti. Sa ocjenom postojećeg zakona i sa motivima za donošenje novoga zakona sa kojima smo apsolutno suglasni postavlja se zapravo pitanje zašto se ide samo sa fragmentarnim izmjenama ovoga zakona, a ne želi se predložiti cjelokupni zakon koji naprosto ne bi obilovao određenim nedorečenostima, odnosno da se te nedorečenosti unaprijed izbjegnu jer smo već i sada svjesni da će do toga doći. S druge strane neprihvatljivo je i netočno reći da je bio presedan tražiti mišljenje nadležnih institucija o prvom prijedlogu ovoga zakona s obzirom da je to česta praksa da se pogotovo kada zakoni idu u drugo čitanje da se traže dodatna mišljenja, a s druge strane pretpostavka je usvajanja svih zakona da oni prođu javnu raspravu i da se čuje mišljenje nadležnih institucija o tome. Inače čisto kao informaciju kada je bila izmjena ovoga Poslovnika Hrvatskog sabora moj amandman koji nije bio tada prihvaćen jeste da se između ostalog predlagatelj zakona mora izvijestiti o tome, o provedbi javne rasprave koje su primjedbe bile i što je tijekom javne rasprave usvojeno, odnosno nakon javne rasprave usvojeno što nije sa obrazloženjem zašto. Da se vratimo na ovaj prijedlog ovoga zakona. Naime, nekoliko stvari koje treba unaprijed razriješiti jer nisu precizirane. Traži se bezuvjetno preuzimanje arhivske građe svih institucija do 22.12.'90.-te godine. Gospodin Grmoja je rekao da novci ne mogu biti zapreka tome. Ja sam suglasan, samo novce treba osigurati. Ne samo novce treba osigurati nego treba osigurati prostor za to, a osim toga treba osigurati i dodatne ljude. Prema tome, ovdje govorim o svim ono što ste rekli o svim arhivima koji su potrebni, s obzirom da ono uključuje i arhive i bolnica i ne znam gruntovnica i svega ostalog. Prema tome, što će se dogoditi ako se ne osiguraju novci? Za godinu dana ili godinu i pol dana ćete reći, e to je opstrukcija, to se ne želi napraviti, to se ne želi prikazati. To će biti argumentacija koju ćete koristiti za godinu i pol nevidjeći da je to realna pretpostavka da bi se ovaj zakon želio ostvariti. Prema tome, kada bi se bavio demagogijom onda bi mogao pitati da li je vaš cilj da se ovo ne ostvari, ali nažalost odnosno vjerujem da se neću nikada spustiti na tu i takvu razinu. S druge strane, rečeno je ovdje u preambuli odnosno u obrazloženju da se ovo poduzima zbog istine da bi se saznala istina o propalom komunističkom sustavu, da neko štiti tajne komunističkog sustava. A činjenica je da se taksativno ne nabraja KPJ-u, KPH, SKH-a da trebaju predati svoje arhive. Koristi se eufemizam da se možda ne bi nekoga uvrijedilo pa kaže društveno političke organizacije. Vlasnik totalitarnih sustava je bila komunistička partija, prema tome izostaviti takvu taksativno ne navesti savez komunista i komunističku partiju znači omekšati cijeli taj zahtjev i ne otvarati vjerojatno nekakve dodatne relacije koje iza toga mogu stajati. Između ostalog u ovom taksativnost ne nabraja Savjest za međunarodnu obranu i društvenu samozaštitu, nabraja se komitet, ali savjet je nešto drugo. Savjet je jedno partijsko državno tijelo koje nije bilo potpuno partijsko nego je bilo i državno i partijsko, na čelu toga je bio po propisu odnosno zakonu predsjednik Saveza komunista Hrvatske, a to je ono ključno tijelo koje je upravo odlučivalo o tome koga treba uhititi, koga treba eliminirati gdje je barem bilo suodgovorno s obzirom da se dio ovih struktura represivnih provodio i dio onoga što je dolazilo po direktivi iz Beograda. Usput da ono što je rekao gospodin Bernardić da su oni otvoreni, da nema nikakvog problema sa njima, to je dvostruko netočno. Prvo, zato što sam postavio prije par godina pitanje što je sa arhivom Savjeta za općenarodnu obranu, a tada je predsjednik vlade Milanović odgovorio da je to predano vojnom arhivu. Tamo sam provjeravao, to nije predano. Prema tome ta arhiva nije predana. S druge strane da svatko može ući i gledati arhiv SKH nije točno zato što treba prvo imati suglasnost glavnog tajnika SDP-a prema tome ni ta opaska zastupnika BErnardića nije točna. Nadalje, i dalje će ostati problem skidanje bezuvjetne zaštite osobnih podataka. Zašto? Ovdje ne mislim na osobne podatke i tu treba govoriti o različitim pozicijama i podacima. Jedno je kada je netko bio suradnik, djelatnik ili u strukturi tog totalitarnog režima koji je koristio represivni aparat nije problem u tome, ali ne vidim zašto bi se zdravstveni podaci ljudi od prije 30 godina morali biti svima dostupni. Po ovom zakonu to je moguće. Pa se može istraživati tko je kome bio u bolnici ili nije bio u bolnici, imao ovo ili ono ili tko je imao kakvu ocjenu iz matematike, fizike ili povijesti … Zbog čega to mora biti bezuvjetno otvoreno i svima dostupno? Nadalje, postavlja se problem prekršajnih odredbi za ravnatelje. Oni ravnatelji koji neće u ovom predviđenom roku biti u mogućnosti dati na uvid građu, plaćat će kaznu, a naprosto fizički znamo da neće moći zaprimiti svu tu građu s obzirom da niti imaju prostora, niti imaju ljude. mogu je registrirati, ali ne mogu je zaprimiti. Govorimo o ukupnoj građi, ne govorim sada samo o ovim institucijama koje su nabrojane. Po mom mišljenju dao sam par primjera zašto mislim da nisu sve nabrojane koje bi trebale taksativno biti nabrojene. Nadalje, pitanje je ove de klasifikacije ovih podataka, u određenim prilikama jasna stvar da moraju se ti dokumenti deklasificirati. Tu imate nekoliko problema, prvo da završim sa ovom deklasifikacijom taj rok od 30 dana mislim da nije realan jer za neke postupke će trebati procedura će trajati duže, ne mislim da se protegne na godine, ali u danima 30 dana neće biti to moguće. Ima jedna odredba koja je dosta problematična, dobro zvuči ali naprosto je nefunkcionalna. Kaže se, svatko će u godinu dana moći, svaka osoba će moći u godinu dana zatražiti da se njegovi podaci ne učine javnima. Ali i da ja vas pitam ovdje, tko od vas zna koji su, s kojim osobnim podacima raspolažu arhivi pa da te podatke ja mogu tražiti i od kojeg arhiva ću tražiti da podaci o meni ne budu dostupni. Ono što ovdje nedostaje to je ta preciznost koja vrsta podataka se može tražiti da se izuzmu odnosno da zakon zaštiti podatke o održanim kategorijama kao što su zdravstveni podaci, spolna orijentacija da to bude a priori zaštićeno, ovdje svega toga naprosto u ovome nema. Tako da čini mi se da ovaj, da su ove neodrečnosti, potrebno ih je ispraviti, predloženi su amandmani koje je već i Vlada predložila. Treba ugraditi opet tu jednu odredbu o deklasifikaciji a ne da ako se ne odgovoru u roku od 30 dana da se smatra da je podatak deklasificiran. I rekao sam već da ovaj zahtjev, da svi mogu tražiti i uvid i to što imaju da je to naprosto nešto što funkcionalno neće biti moguće realizirati u tim rokovima. Prošli put kada sam govorio isto o ovom zakonu rekao sam još nešto a mislim da je vrijedno ponovno ponoviti. Suglasan sam da trebamo istinu o tim totalitarnim režimima, da se arhivi trebaju otvoriti. Međutim, trebamo biti svjesni da taj napor za utvrđivanjem istine treba biti još puno veći, da ono što nedostaje, da ta cjelovitost i istina o tome neće biti potpuna ako ne dođemo do arhiva na koje Hrvatska ima pravo i koje bi sukcesijom trebalo dobiti iz Beograda od saveznih institucija, partijskih saziva komunista, odnosno komunističke partije Jugoslavije isto tako ali i JNA tako da bismo došli do cjelovitog uvida, odnosno da istraživači i pojedinci mogu doći do spoznaja i istine. Međutim, bilo bi itekako po mom mišljenju važno kada bi se, da je predlagatelj predložio još nešto, a to je ono što, jedan dio ovih tranzicijskih ili postkomunističkih zemalja imaju a to je da se formira institut za istraživanje totalitarnih režima, da se netko sustavno bavi tim totalitarnim režimima, njihovim akterima, mehanizmima, zločinima, žrtvama koje su jer ćemo bez takvog jednog pristupa otvoriti što je dobro i što treba prostor pojedincima da oni sami istražuju ali nama treba daleko veći napor da dođemo do jedne cjelovite slike u tome. Tako da što se mene tiče treba zagovarati i to formiranje, i naći sredstva za formiranje takvog jednog instituta, središta, centra koji bi istraživao totalitarni komunistički režim. Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja prvi se javio za repliku.
Poštovani kolega Tuđman, ja nisam rekao da znam kako će glasovati Klub zastupnika HDZ-a, ovdje kada su kolege počele stvarati gužvu prije nego što sam ja izašao, potpredsjednik Sabora Jandroković je rekao nemojte stvarati gužvu, ispasti će da mi smo protiv ovoga i tako. Ja ne znam kako ćete se vi kasnije postaviti. Vi ste sada u jednoj teškoj situaciji, znači isto kao što je Šeks, Božinović i ova ekipa odigrali jedan manevar, tako i ovo sada, znači stavljeni ste pred gotov čin i ovo vi sada morate podržati. A vjerojatno ćete kasnije, znači sa HNS-om mijenjati ovaj zakon jer vam on ne odgovara a ja ću kasnije iznijeti znači što je sve sporno kod ovog prijedloga zakona kojeg predlaže Ministarstvo kulture. A sve ovo što ste vi dali nekakve sitne primjedbe da 30 dana nije dosta, 30 dana dosta. A što se tiče toga da, izuzimanje određenih podataka, pa svatko može doći u arhiv u godinu dana znači i pregledati podatke koji se tiču njega. U godinu dana, to je jedan razuman, razuman rok. Arhiva iz Beograda znači nije predmet zakona a ovaj institut o kojem vi pričate, znači to bi možda bilo dobro ali mene je strah da taj institut ne postane cenzura jer kod nas se lustracija nije dogodila i pitanje je tko bi ponovno došao u taj institut i provodio određenu cenzuru. Otvorimo sve svima i idemo vidjeti tko je što radio i tko je znači surađivao sa tim bivšim sustavom.
Odgovor na repliku zastupnik Tuđman.
Vidite kolega Grmoja, vi ste opet ponovili što će HDZ raditi ubuduće i opet znate da će se taj zakon izmijeniti zato što ovo nama ne odgovara. Ono što sam rekao na početku, ponavljam i sada, ovo je fragmentarni pristup problemu koji je daleko složeniji i treba daleko više zahvatiti da bi bio učinkovit. Godina dana je dostatna za jedan podatak ali koliko ovdje imate, koliko, koliko vremena treba da se istraži i da se dođe do tih podataka za koje bi onda netko mogao tražiti ili ne tražiti da se zaštiti ili izuzmu ili ne znam što. Prema tome, problem sa arhivskom građom daleko je složen od jednoga uskoga interesa kojeg motiv ja opravdavam i prihvaćanje nije problem u motivu, nego u zahtjevu da se stvari sustavno i dugoročno riješe. I sami vidite i rekao sam vam sa ovakvim premisama na kojima će biti usvojen ovaj zakon za godinu i pol dana on neće naprosto moći funkcionirati jer nema materijalne, kadrovske pretpostavke da se realizira.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Zastupniče Tuđman, 25 godina Hrvatske države apsolutno arhivi su zatvoreni. Svaku predizbornu kampanju, govori se o lustraciji, dobijaju se politički poeni. Naravno ovo je išao zakon MOST-a nakon 25 godina je došao, išlo je u dva čitanja. I ja znam da nije lako sad su ovi gavranovi da im kljunovi otpadaju, da su kreirali sustav i Todoriće i ostale tajkune. Nije njima lako! Ali ovo je nakon 25 godina. I zasigurno se ovaj zakon imao mogućnosti ispraviti i ispravio se i otvorila se mogućnost da više su ove izlete. Ja znam da njemu nije, da je on kreator cijele te logike. Ali je činjenica da nakon 25 godina moramo kazati mom Sinjaninu, njihovoj obitelji Marku Veselicu zbog čega je on toliko patio. Moramo Tihomilu Rađi kazati zbog čega je on patio i prvom predsjedniku vašem ocu šta mu je se događalo. Svim ljudima moramo kazat istinu. A sove, šta ćemo im mi, mi im ne moremo ništa, oni mogu sad ići u Kulmerove dvore naslonit se na leđa kako ćete se vi ponašati. Znači to ćemo, ne vi, općenito, ne članovi HDZ-a, ne ljudi obični, nego općenito kako će se odnositi prema ovome arhivu to ćemo još vidjeti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zastupnik Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Bulj, prvo bi se trebali dogovoriti koliko ova godina je stara i koliko da li je 25 godina ili nešto drugo. Ako govorimo o arhivima, barem bi to morali imati zajedničko stajalište, a pogotovo ovdje u Saboru. Tako da je to prva premisa. S druge strane, ako je suglasan sa onim što ste rekli da svi oni koji su bili žrtve, da trebaju vidjeti tu pozadinu i aktere koji su iza toga stajali. Ali pitam vas onda zašto niste naveli u tom zakonu taksativno da je za to odgovorna Komunistička partija Jugoslavije, Savez komunista Hrvatske i Komunistička stranka Hrvatske jer se tako zvala na početku. Zašto to niste naveli? Jer je ona bila ključ i njezinu ulogu treba demistificirati, o tome se radi. Prema tome, ako hoćete onda treba početi od samoga početka i to staviti ne negdje na kraj, nego na prvo mjesto jer sve ove institucije su bile u vlasništvu Komunističke partije, odnosno Saveza komunista Hrvatske. Prema tome, dajte da već jednom počnemo govoriti hrvatski.
Zastupnik Marko Vučetić javio se za repliku.
Intencija ovog zakona je da se učini lakše dostupnim ono arhivsko gradivo ili onaj povijesni izvor koji će nam omogućiti da se izvrši jedna znanstvena rekonstrukcija jednog totalitarnog režima, jednog totalitarnog sustava. To je hrvatskom društvu iznimno potrebno zbog toga što smo se uistinu našli u jednom kobnom stanju kronološke i povijesne traume, jer je došlo do prekida u onoj linearnosti povijesnog odvijanja. Nama je nepoznat jedan period, bitan period naše prošlosti i kad god se to u povijesti dogodilo onda umjesto linearnog vremena i linearne povijesti nam se događa cikličnost. Uvijek nam se vraćaju isti ljudi, iste teme. Mi zadnjih 30 godina ili 40 možemo pronaći protagoniste povijesnog ili društvenog razvoja. I nas sad zanima da li nam ti isti ljudi i iste teme unose i nose sadržaj neistine ili sadržaj istine. Zbog toga je ovaj zakon će djelovati držim i ljekovito ne samo da ćemo izaći iz tog vrtloga cikličnosti povijesne i društvene drame nego da se nađemo neovisno o tome koliko koštalo, da ukoliko imamo priliku se riješiti tih traumatskih obilježja da ćemo iznaći i tih 70 milijuna kuna ili koliko je već potrebno da dođe do provedbe ovog zakona.
Odgovor na repliku, zastupnik Tuđman.
Hvala vam. Kolega Vučetić, vi ste otvorili jednu temu koju bi rado raspravljali, ali problem cikličnog, povijest se ipak ne zbiva linearno nego se zbiva u određenim paradigmama i skokovima. Prema tome, zato je i došlo do raspada Jugoslavije, stvaranja novog sustava itd. Ali vjerojatno mislite na nešto drugo, a ne na te skokove koji se zbivaju u povijesti i promjene. Što se tiče ovoga, prema tome s druge strane ja mislim da se osnovna ocjena o tome što je bilo u totalitarnim sustavima zna što se dogodilo devedesetih godina to se zna. Isto tako, ali sam suglasan sa onim što ste rekli da se želi podmetnuti određene, odnosno niste rekli, ali implicira da se želi podmetnuti, da stalno imamo jedne te iste ljude na pozicijama. Ali se zaboravlja reći da je, da su Hrvatsku stvarali svi oni koji su, koje je Komunistička partija lustrirala do devedesetih godina jer su ovdje ljudi koji su bili u prvom sazivu Sabora imali veliki broj godina provedenih u zatvoru zato što su zagovarali neke druge nelinearne promjene. I s druge strane provedena je lustracija 2000. godine jer je tadašnji SDP odnosno šestorka lustrirala one koji su stvarali Hrvatsku državu. Tako da su to neki ciklusi zbog kojih treba otvoriti arhive, treba imati uvide i treba doći do cjelovitih povijesnih istina.
Zastupnik Anđelko Stričak javio se za repliku.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Kolega Tuđman, vi ste se u svojoj raspravi dotaknuli mnogih mogućih potencijalnih recimo otvorenih pitanja kod provedbe navedenog zakona. Dotaknuli ste se i pitanja mogućih zloupotreba arhivske građe, odgovornosti ravnatelja zbog postupanja ili ne postupanja po zahtjevu, dotakli ste se i na koji način bi trebalo klasificirati dokumentaciju, a i da bi bilo poželjno i prikupiti građu saveznih institucija bivše države. Naravno da bi se to moglo odraditi na jedan kvalitetan i stručan način, potrebno je osigurati prostor i stručne osobe, ljude, znači treba osigurati prvenstveno financijska sredstva. S obzirom na sve navedeno podržavam vašu raspravu i slažem se da bi mi taj dio arhivske građe riješili sustavno i dugoročno, prvenstveno je potrebno osigurati financijska sredstva da se osigura i prostor i stručne osobe. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku zastupnik Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Stričak, koja će biti posljedica prihvaćanja bez ovih predloženih amandmana ovoga zakona, a to je da svi oni ravnatelji arhiva koji žele zaštititi svoj dignitet i profesionalni status će dati ostavku. Zašto? Zato što će morati plaćati kazne jer neće biti u stanju dati podatke koje netko traži, a ti podaci su u fondovima koje oni ne mogu zaprimiti i ne mogu ih na vrijeme obraditi. Prema tome, ovdje raspravljamo ne o tome da li nam to treba jel motivi su očiti prihvatljivi, nedvojbeni nego raspravljamo o tome da donesemo jedan zakon koji će funkcionirati u stvarnosti koji će funkcionirati u praksi. A ako bismo poveli jednu ozbiljnu raspravu o arhivima, onda dozvolite ja bih imao jedan projekt za predložiti koji će vjerojatno koštati strašno puno, ali nakon određenog vremena Hrvatska će stvarno početi funkcionirati kao jedna moderna država raspolažući u digitalnoj formi sa svim podacima iz prošlosti, ali isto tako i sa svim podacima koje danas generira i koji će odmah ostati u digitalnoj formi za buduće generacije. Tako da ova tema je rađena iz jednoga suženog fokusa i od interesa samo da se pokaže da nešto radimo, ali ne sa stvarnom željom da se i to realizira.
Zastupnik Josip Đakić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Tuđman, dobro ste ustvrdili u svojoj raspravi da je Vlada RH rekla o ocjeni stanja sve u svojem mišljenju. U mišljenju je jasno rečeno da apsolutno podržava ocjenu stanja koje je vidno da je nužno mijenjati u cijelosti i bez odgode Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o arhivskom gradivu. No ipak su ostale dvojbe koje nisu razriješene u pravnom smislu i tehnički dorađene pa su tako i popravljene u dijelu iako nisu sve. I ono što je također potrebno da bi ovaj zakon bio funkcionalan u svojim izmjenama i dopunama, da 30 tisuća dužnih metara toga gradiva treba osigurati smještaj, novce za to, funkcionalnu djelatnost, ljude i sve ostalo. Mislim vidljivo je iz stava i mišljenja Vlade kao i ocjena stanja da je Vlada bila apsolutno za taj cilj da se promijeni zakon i da se omogući uvid u arhive kao i svo arhivsko gradivo baš tih, a ono što kažete dobro je da se je pobrojalo u zakonu taksativno oko kojih se sve to partijskih institucija radi, što je to bilo u proteklom vremenu, što je to savez komunista, što je centralni komitet, što je to socijalistički savez, što je to obrana i zaštita, koje su to sve institucije, što je to UDBA, što je to KOS, koji su na popisu onih koji su blisko surađujući trpali u zatvore. I ono što ne možemo sigurno prihvatiti kao što ste i sami utvrdili da neko stavlja krivnju na našu stranku, na predsjednika, na Vladu u cjelini da ne prihvaćamo ovo. Apsolutno, želimo da bude što bolje i što funkcionalniji zakon kako bi mogli svi skupa zadovoljno i mirno živjeti znajući tko su bili ti, što su radili [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] koji su radili protiv Hrvatske države. Naravno vi puno više znate o tome što se događalo.
Odgovor na repliku zastupnik Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Đakić ono što u ovom Poslovniku ovoga Sabora nedostaje to je da zakon ne bi trebao doći u raspravu dok predlagatelj zakona ne predloži analizu stanja. Po Poslovniku sada je nužno imati samo ocjenu stanja, a ocjena stanja smo vidjeli da je nezadovoljavajuće. Analiza stanja na temelju onoga što ste vi rekli bi trebala biti precizna, znači dana ne iz rukava nego dal je to stvarno 30 tisuća metara koji nedostaje, 50 tisuća ili 10 tisuća ili neka empirijska brojka koja nije stvar dogovora i razgovora nego što moraju arhivisti odnosno imatelji građe predložiti. A na temelju toga onda ide i ova procjena koliko ljudi treba dodatno za to obraditi, vremena, prostora itd.. Taj element analize stanja svakoga zakona, ne samo ovoga zakon bi učinio da Hrvatski sabor počinje funkcionirati ne više samo sa političkim ocjenama od demagoških do nekakvih dobrih volja koje želimo ostvariti nego da budemo realni u svojim procjenama kada donosimo jedan zakon u kojem vremenu, koliko i na koji način će biti riješeno ono što se želi riješiti, odnosno koji su pomaci od jedne do druge izmjene bilo kojega zakona. Tako da u tom smislu trebamo daleko više ozbiljnosti i tolerancije i prije svega stručnih podloga da možemo razgovarati o zakonima.
Zastupnica Vesna Bedeković javila se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, iako su kolege već o tome govorili, ipak imam potrebu još jednom istaknuti dakle da naravno nije upitno da podržavamo i svakako i uvijek za otvaranje arhiva, dakle već smo obrazložili radi čega. Međutim, ja ću opet staviti naglasak na jedno bitno pitanje, dakle kada je u fokusu arhivska građana i njen smještaj, pitanje pohrane, pitanje čuvanja arhivske građe, pitanje njene dostupnosti, pitanje dostupnošću pred javnošću, dakle a sve to skupa je povezano sa pitanjem osiguravanja kako materijalnih, tako financijskih a onda i jako bitnih kadrovskih uvjeta da bismo sve ovo ostvarili. I ja se evo doista uz dužno poštovanje prema predlagatelju ne mogu oteti dojmu da pred sobom imamo jedan fragmentirani pristup izmjenama i dopunama jednog jako, jako bitnog zakona a bez dubljeg i opsežnijeg dakle pristupa analizi svemu ovome o čemu sam do sada govorila. Ako samo pogledate dakle onaj dio materijala u kome imate ocjenu izbora potrebnih sredstava, ocjenu … [[Govornik se ne razumije.]] potrebnih sredstava za provođenje zakona, kaže, za provedbu ovog zakona potrebno je osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Što? Koliko? Kako? Ovo uz dužno poštovanje meni je jedan prilično površan pristup, neodgovoran pristup koji malo graniči onako s jednim istupom u populističkoj maniri a sve skupa u predizborne svrhe.
Odgovor na repliku zastupnik Tuđman.
Hvala. Kolegice, gledajte, ovo što ste rekli, danas bi u 21. stoljeću trebalo početi razmišljati da bismo ostvarili ove motive i ciljeve zbog kojih se zakon pokreće, rekao sam ponovno, to nije u pitanju, to potpuno podržavamo ali tu bi trebalo pristupiti, po mom mišljenju, sa daleko većim ambicijama. Danas živimo u doba digitalizacije, prema tome trebalo bi tražiti daleko više sredstava da bi se ovo ostvarilo, napraviti plan i program digitalizacije te arhivske građe i onda bismo izbjegli i ova pitanja da se mora odlaziti u arhiv već bi dio tih fondova mogao biti dostupan na internetu odnosno daleko pristupačniji nego što će to biti i pod pretpostavkom da se ovako ostvari. U tom smislu rekao sam doduše samo u naznakama trebalo bi jedan novi Zakon o arhivima koji bi predvidio stavke digitalizacije arhivske građe sa jednim sustavnim planom i gdje bi se onda na temelju tog plana odredili prioriteti i zadovoljile i političke i gospodarske i druge potrebe. Nemojmo zaboraviti, arhiv je prije 5, 6 stoljeća bio ono što danas zovemo informacijskim sustavom a danas ako bi išli u digitalizaciju svega onoga što imamo arhiv ne samo da bi bio trošak nego po određenim procjenama mogao bi biti i profitabilan, jasna stvar, nakon određenog vremena. Nažalost sa, u ovakvim okvirima ovih koji predlažu ovaj zakon uopće ne otvaraju prostor da se o tome uopće može razgovarati a kamoli uvesti jedan suvremeni način razmišljanja i suvremena rješenja u arhivima.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjediče. Svaka žrtva zaslužuje pijetitet a svaki zločin osudu, poglavito to se Europsko vijeće poziva na to, svi totalitarni režimi, komunistički, fašistički i nacistički. Prema tome, ovaj zakon nakon 27 godina slobodne Hrvatske tj. borbe za slobodu 5 godina Domovinskog rata došlo je vrijeme da se te strukture koje su delegirale i upravljale životima i smrti za vrijeme komunistima da izađe na vidjelo a poglavito ta istina zbog žrtava tih obitelji kao što je u slučaju bilo obitelji Đureković koji jednostavno nisu mogli doći do ključnih informacija, bitnih dokaza u slučaju u Njemačkoj kada se sudio znači Perković. Službe toga vremena su napravile velike zločine prema ljudima. Imamo brojne jame gdje su bačeni ljudi, djeca poslije, znači govorimo poslije Drugog svjetskog rada do '90.-te godine bez toga, bez ikakvog suđenja, nego samo zato što su bili ili Hrvati ili neke druge nacionalnosti, a nisu se slagali sa tim totalitarnim režimom. Zaslužuje li istinu obitelj Ševo, Bruno Bušić. Zaslužuju li ljudi koji su morali bježati u imigraciju ubijani kao pasi samo zato šta su željeli slobodnu i samostalnu Republiku Hrvatsku. I ti ljudi su u biti temelj moderne Hrvatske države. Oni su promicali i nosili barjak nezavisne slobodne Republike Hrvatske, dok su ljudi iz toga vremena ušli i ostali u Hrvatskoj u sustavu dobro umreženi i zbog toga do danas nemamo otvoren taj arhiv premda se uvijek jedina i Hrvatska država, malo koja druga da nije otvorila arhiv toga vremena. A ovo je zbog istine. To je vrlo bitna istina. I vidimo da su brojni tajkuni stvarali svoja carstva, a da su oni i njihove obitelji duboko bili povezani sa tim sustavom i režimom i da danas evo vidimo i drže cijeli gospodarski sustav su doveli do kolapsa. A to žrtve tih ljudi koji su u vremenu poslije Drugoga svjetskoga rata do slobodne Hrvatske svojim žrtvama, svojom žrtvom oni zaslužuju tu istinu. Sada su ti u biti ljudi upravljaju Hrvatskom, a u biti oni zaslužuju da izađe na vidjelo. Evo postavlja se osobno pitanje zbog čega 25, 27 godina od devedesete do danas, uzet ćemo Domovinski rat da je bio rat, da je tribalo na zajedništvo stvorit samostalnu Republiku Hrvatsku na krilima i sinova i ustaša i partizana i svih zajedno. Međutim zašto kriti zločince? To je osnovno pitanje. 20 godina je, 22 godine ti arhivi nisu otvoreni. Naravno da tu triba biti omogućeno struci da vidi javnost, da izađu povjesničari, a naravno tu se more otkriti i brojna stratišta hrvatskih mučenika koji su ostali pod zemljom. Ovo je MOST dao prijedlog i nakon 25 godina, 27 godina samostalne Republike Hrvatske i nadam se da će proći ako nije sve skupa ovo što se događa u biti baš zbog arhiva. Hvala lijepo.
Za repliku se prvi javio zastupnik Tuđman.
Hvala. Kolega Bulj, suglasni smo oko toga, oko motiva i razloga zašto treba otvoriti i ove arhive. Ali upozorio bih na nešto što sam rekao i u ovoj svojoj raspravi. Čisto jedan podatak. Ono što kolokvijalno zovemo UDBA izvršila je više likvidacija u Europi i svijetu od šezdesetih do osamdesetih godina, nego KGB ili bilo koja druga teroristička organizacija. Međutim, moramo biti svjesni da ključni centri za odlučivanje za tu vrstu represija su bili u Beogradu. Ne kažem da ovi republički nisu sudjelovali, nego su ključni bili u Beogradu i moramo biti svjesni da onda moramo i napore i zahtjeve i obveze da se otvore i ti arhivi naprosto postavi. To je jedna stvar. S druge strane, ovo što ste rekli o dostupnosti tih podataka, ovdje bih samo podsjetio da je povjesničar dr. Franjo Tuđman ležao u zatvoru, tri godine bio osuđen jer je iznio podatak kolike su bile žrtve u Jasenovcu službeno prikupljene od institucija u bivšoj Jugoslaviji. Prema tome, ta zatvorenost je nešto što treba otvoriti, ali isto tako treba voditi računa na koga ćete onda sve to adresirati odgovornosti za pojedine zločine.
Odgovor zastupnik Miro Bulj.
U većem dijelu bih se složio, a vodio bih raspravu, ali moram ići evo na odbor pa se ispričavam svima koji su davali repliku. Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja javio se za repliku.
Poštovani potpredsjedniče, evo kolega Bulj je izašao. Meni je ovdje samo ono što bih želio istaknuti, znači što je bilo kroz cijelu raspravu, a i kasnije ću. Niti Vladin prijedlog zakona ne navodi posebno, ne znam jeste li vi uopće vidjeli prijedlog zakona, ne navodi SKH niti išta drugo. Znači, mi smo naveli kao Slovenija društveno-političke organizacije i to obuhvaća sve. Znači, a Vlada u svom prijedlogu zakona nije to navela. Kolegica Jelkovac priča o tome kako nisu osigurana, nije napravljena procjena sredstava. Pa nije ni za Vladin prijedlog zakona napravljena procjena sredstava, on je cjeloviti zakon koji ne obuhvaća samo znači ovaj uži dio. I tu su sredstva ako ćemo otvoriti arhive, ako je želja Vlade da se otvore arhivi sredstva su još veća. Tako da ja ne znam jeste li vi uopće upoznati s tim što Vlada predlaže, što mi predlažemo kao klub MOST-a.
Zastupnik Anđelko Stričak javio se za repliku.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa slušajući raspravu evo zaista nemam nikakvih problema da se otvori arhivi bivše države i Komunističke partije jer od moje obitelji nitko nije bio niti član, a kamoli u bivšoj državi dužnosnik na razini mjesne zajednice. Znači, nitko. I s time zaista nemam nikakvih problema. Potom ako govorimo o hrvatstvu, pa tada je najhrvatskija općina Visoko koja ako uzmemo broj političkih zatvorenika u odnosu na broj stanovnika ima najveći postotak političkih zatvorenika. Naime, zadnji veliki slučaj u socijalističkoj federativnoj republici Jugoslaviji protiv Hrvata je upravo bio protiv Hrvata s područja općine Visoko slučaj … [[Govornik se ne razumije.]] I sada nitko od mojih sugrađana nema potrebe da se busa o prsa svojim velikim hrvatstvom, za razliku od nekih kojima je svaka druga rečenica njihovo veliko hrvatstvo. Hvala lijepo.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Josip Križanić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moja rasprava će biti u nešto drugačijem kontekstu nego su bile mnoge do sada i pokušat ću govoriti isključivo o tekstu nacrta zakona bez politiziranja. Važeći Zakon o arhivskom gradivu i arhivima iz 1997. potrebno je bez sumnje mijenjati, što je detektirano i od strane Ministarstva kulture. Najvažniji razlozi koji nameću potrebu cjelovite izrade zakona su kvalitetnija zaštita gradiva kod stvaratelja poglavito dokumentacija nastala u elektroničkom obliku koja je do sada uglavnom bila izvan sustava zaštite. Preciznije definiranih rokova, preuzimanje gradiva, ali i obveze stvaratelja za dostavom popisa gradiva nadležnom arhivu u što kraćem roku od nastanka gradiva, jasno definiranje rokova dostupnosti uz usklađivanje Arhivskog zakona s odgovarajućim odredbama drugih zakona, Zakona o pravu na pristup informacijama, Zakon o zaštiti osobnih podataka, utvrđivanje organizacijske strukture javne arhivske službe, državni arhivi, arhivi JLS-a i regionalne samouprave i specijalni arhivi definiranje odnosa prema privatnom arhivskom gradivu i njegovim imateljima itd. U cilju donošenja kvalitetnijih što je važno naglasiti, cjelovitih rješenja Ministarstvo kulture uz aktivno sudjelovanje stručne arhivističke zajednice izradilo je i stavilo 7.4. na javnu raspravu Nacrt prijedloga o arhivskom gradivu i arhivima. No danas je pred nama i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima Kluba zastupnika MOST-a. U odnosu na prvu verziju prijedloga on je bitno poboljšan, prije svega u kvalitetnijim odredbama koje se tiču dostupnosti arhivskog gradiva, kao i rokom dostupnosti nebitnih podataka žrtve. Kolega Grmoja ja sam u prvom čitanju replicirao vezano i prihvaćeno je, na tome želim zahvaliti, mada ste rekli da nije ništa izmijenjeno, prihvaćeno je otvaranje osobnih zdravstvenih podataka bilo je predviđeno 40 godina od dana nastanka, sada ste vi stavili 70 što je puno kvalitetnije i bilje. Tu prije svega mislim na osobne podatke koji se odnose na zdravlje i spolni život npr. osoba koja je imala sa 15 ili 16 godina neke psihičke probleme ili osoba koja je u tim godinama imala pobačaj ne bi bilo dobro da se to obznanilo već sa 50 godina njezinog života kao što je to bilo prije predviđeno. Međutim, pitanje je i sada, mada je pomaknuto to na 70 godina, da li takvi zdravstveni podaci moraju biti javno dostupni i kome su oni važni? Ipak glavni je problem ovog prijedloga problematici arhiva i arhivskoj djelatnosti se pristupa parcijalno ne sagledavajući svu kompleksnost ove djelatnosti kao i stvarnost u kojoj arhivske ustanove djeluju. Naime, posljedica nedovoljne društvene brige je činjenica da većina arhiva danas ne raspolaže slobodnim arhivskim spremištima, izražen je nedostatak stručnih djelatnika. Upravo zbog toga pojedine odredbe koje se predlažu ovim zakonom morati će se temeljito doraditi novim cjelovitim zakonom poslije prije ulaska u sam meritum. Želim vrlo jasno reći da moja stranka HDZ i ja osobno upravo kao što je rekao i moj Stričak niko od mojih nije bio niti na jednoj nikada nije bio u nikakvim udbama, niti partizanima, niti nikakvim problema s tim nemam, međutim za to smo da se arhivi čim prije otvore pogotovo vezano uz totalitarne režime i stoga ćemo i ovakav zakon podržati. No dopustite mi ipak nekoliko opservacija. Na području moje izborne jedinice djeluju dva arhiva, Državni arhiv u Varaždinu i Državni arhiv za Međimurje. Prema članku 14. ovog zakona Državni arhiv u Varaždinu bi od stvaratelja i imatelja s područja svoje nadležnosti, a to je Varaždinska županija, Krapinsko-zagorska i polovica Koprivničko-križevačke županije trebalo preuzeti pet tisuća dužnih metara arhivskog gradiva i to u roku od šest mjeseci od stupanja ovoga zakona. Državni arhiv za Međimurje trebao bi od stvaratelja imatelja arhivskog gradiva preuzeti dvije tisuće dužnih metara. Nijedan od ova dva arhiva ne raspolaže se … kapacitetima. Državni arhiv u Varaždinu dobio je od tadašnjeg DUUDI-a 2014. godine zgradu od 4.800 kvadrata koja bi omogućila preuzimanje gradiva za narednih pet desetljeća, ali za njezino uređenje i opremanje potrebno je osigurati 35 do 40 milijuna kuna. Čak i da se sutra osiguraju ta sredstva i adaptacija i opremanje to se ne može izvesti u roku od šest mjeseci, a kamoli u taj prostor preuzeti arhivsko gradivo. Slična je situacija i drugdje u državi, Državni arhiv u Slavonskom Brodu trebao bi preuzeti dvije tisuće dužnih metara arhivskog gradiva, a uopće ne raspolaže slobodnim spremišnim kapacitetima. Istraživanjem iz 2009. godine utvrđeno je 12 od 17 područnih državnih arhiva nema slobodnih spremišnih kapaciteta za potrebno preuzimanja arhivskog gradiva od stvaratelja i imatelja. Prema najnovijim podacima ožujak 2017. područni državni arhivi bi prema odredbama ovog zakona trebali u roku od šest mjeseci preuzeti 30 tisuća dužnih metara 30km arhivskog gradiva, pitanje je u koji prostor i s kojim ljudima? Istovremeno kod arhiva koji će u kratkom vremenskom roku morati preuzeti znatnije količine arhivskog gradiva pojavit će se potreba za dodatnim uređenjem i obradom tog gradiva kako bi se moglo dati na korištenje dakle ne može biti dostupno odmah po preuzimanju. Članak 1. zakona predviđa obvezu stvaratelja i imatelja da nakon 30 godina obvezno predaju arhivsko gradivo nadležnom arhivu kao i obvezu arhiva da preuzima arhivsko gradivo. No kao što sam već napomenuo značajan broj regionalnih i državnih arhiva ne raspolaže spomenutim spremišnim kapacitetima pa prihvaćanje ovakve odredbe nametnuo potrebu da u proračunu gradova i općina koja su sjedišta arhiva kao državnom proračunu u kratkom vremenskom roku morali osigurati značajna sredstva, prostor za rad i … prema Zakonu o arhivskom gradivu članak 52. prostora za rad i spremišni prostor područnih državnih arhiva, osiguravaju gradovi u kojima arhiv ima svoje sjedište. Člankom pak 8. dopušta se da korisnici bez ikakvih ograničenja samostalno umnožavaju arhivske zapise vlastitim priručnim tehničkim sredstvima. Trebalo bi točnije definirati koja su to i kakva tehnička sredstva tj. koja ne smiju štetiti arhivskoj gradnji npr. korištenje fotoaparata sa bljeskalicama za gradivo osjetljivo na svjetlost. Osim toga, trebalo bi razmisliti da li treba uvesti ograničenja u vezi sa količinom gradiva određene cjeline koje korisnik može snimiti. Zbog svega navedenog mislim da nije trebalo ići u parcijalne izmjene zakona koje će pred arhivsku službu u RH staviti zadatke koje neće moći provesti. Prijedlog zakona o arhivskom gradivu i arhivima koje je pripremilo Ministarstvo kulture donosi cjelovita rješenja. Osim toga njegovim člankom 48 utvrđuje se obveza Vlade RH da u roku od 12 mjeseci od donošenja zakona izradi nacionalni plan razvoja arhivske djelatnosti koja će utvrditi mjere, rokove i aktivnosti osiguranja uvjeta za daljnji razvoj arhivske djelatnosti u skladu sa ciljevima i odredbama zakona. Dakle pretpostavka za realizaciju onog što zakon potpisuje. Bez sasvim konkretne strategije razvoja arhivske službe, osiguranja potrebnih spremišnih prostora ali i ljudskih resursa donošenje zakonskih odredbi koje nisu provedive po meni će teško zaživjeti. Ove moje sugestije predlažem u cilju racionalnog, smirenog donošenja cjelovitog zakona na stručno i znanstveno utemeljenim spoznajama kako nam se ne bi dogodilo kao što se to dogodilo našim kolegama prije 30 godina kada je Sabor tadašnje SR Hrvatske na temelju informacija o provođenju zakona o zaštiti arhivske građe i arhivima u SR Hrvatskoj 1986. zaključio sljedeće. A sada slušajte. U okviru buđeta SR Hrvatske potrebno je nastaviti trend ostvaren iz 1985. godine u pogledu pogodnijeg tretmana arhivske službe koja je od posebnog društvenog interesa kako bi se konačno ostvarili uvjeti da se u skladu sa člankom 10. Zakona o zaštiti arhivske građe i arhivima trajno osiguraju realno potrebna financijska sredstva za obnavljanje zakonom utvrđene osnovne i obvezne djelatnosti arhiva. Tek tako će biti stvorene mogućnosti da arhivi izvršavaju svoje zakonske obaveze te da se ne dovodi u pitanje sigurnost arhivske građe kao dijela baštine Narodne Narodnosti RH Hrvatske a materijalni položaj radnika, arhiva koji je sve više ugrožen. Drugo, nedostatak spremnišnog prostora je jedan od natježih problema arhivske službe u RH koji paralizira i onemoguće provođenje zakonom utvrđenog sistema zaštite arhivske građe. Ovo vam dame i gospodo zastupnici govorim zato jer su ovo bili zaključci a ostali su samo mrtvo slovo na papiru. Pa i dan danas se arhivi nalaze u više-manje istim prostorima, čast izuzecima a tamo gdje su bili dva ili tri desetljeća prije toga. Hvala vam.
Zastupnik Davor Romić, javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Križanić, evo, postavili ste pitanje vezano za '86. godinu, postavili ste pitanje za povijest i vrijeme kada se je to događalo i rekli ste da faktički od tada nismo puno napravili. Ja ću reći samo nekoliko situacija a vi i ja smo sjedili gotovo na različitim mjestima. U 7. sazivu Sabora sjedili ste točno na istom tom mjestu a ja sam prvi svoj službeni nastup imao ovdje u ovom trećem stolcu. Bio je izbor nove Vlade RH i mene u tom trenutku kao ministra. Po prvi put sam ušao u ovu sabornicu i u njoj slušao rasprave. Proveo sam 13,5 sati čekajući da se izglasuje nova Vlada RH. U tih 13 sati sjedenja na različitim mjestima i sa lijeve i sa desne strane dolazile su optužbe koje su trajale satima i vremenima, prebrojavanje, koliko ima ustaša, koliko partizana, s jedne i s druge strane. Ovdje nije pitanje zakona ovdje je pitanje vremena kada ćemo mi završiti to vrijeme i kada ćemo našoj djeci osigurati čistu budućnost i završiti sa povijesti. Drugo što je jako važno, danas se postavlja kao glavno pitanje vidim sa vaše strane i pitanje novaca. Je li 30 milijuna, je li imate u vašoj županiji 30 milijuna kuna, je li imamo 70, malo se licitira. Ali ja bih vas molio koliko u ovih godina nenamjenski utrošenog novca, koliko u ovih godina ofarbanih tunela, koliko u ovih godina su završavali novci koji su se izvlačili iz države gdje su oni završavali a danas je glavna teza je li novac važan i koliki novac treba osigurati, ne ovdje je pitanje samo namjere, želi li se to riješiti ili se ne želi riješiti?
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Križanić.
Htio sam reći zbog ishitrenosti ne ponavljamo greške koje su napravili naši prethodnici prije 30 godina jer su i oni donosili isto ovakve zakone, donosili su ih ishitreno bez prethodnog plana i analize. Kada govorite o sredstvima, slažem se da to ne smije biti jedini i glavni argument i glavni razlog a o ustašama i partizanima vi znate da ja o tome nikada nisam raspravljao niti neću. Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja, dati će završnu riječ u ime predlagatelja.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, nisam se želio puno u replikama javljati ali očito da zastupnici HDZ-a nisu upoznati sa Vladinim prijedlogom zakona ako je kako kažu ovaj naš zakon ne znam nedorečen, onda što je tek Vladin zakon. Ja mislim da smo jako kvalitetno raditi na ovom našem prijedlogu zakona, podržali su ga od odvjetnika Pavlovića koji je branio obitelj Đureković do nekih zastupnika HDZ-a, Zlatka Hasanbegovića i ostalih koji tvrde da je ovaj prijedlog zakona jako dobar. Sad se javlja sa strane Kluba zastupnika HDZ-a da ima puno nedorečenosti. Osim toga, evo čuo sam da je ministrica kulture imala presicu u kojoj je rekla da nije istina da je bacala mobitel u Ministarstvu kulture. Ja sam spreman na poligrafsko testiranje, imam i svjedoka. Znači ministrica je bacila mobitel, mene je mobitel pogodio. Ja sam ostao smiren. Nakon toga je državna tajnica nakon izlaska ministrice psovala u ministarstvu. Evo i vi ste svjedok tome i znate dobro da je to tako. Tako da, ja sam spreman na testiranje. A evo ako ministrica tvrdi da to nije bilo tako idemo skupa na poligrafsko testiranje. Što se tiče primjedbi na Nacrt zakona o arhivskom gradivu, znači tu se događa jedno potpuno proizvoljno definiranje ključnih pojmova, na primjer pojmovi dokumentarnog i arhivskog gradiva omogućuju potpunu arbitrarnost određivanju arhivskog gradiva, te s tim u vezi omogućuju uništavanje originalnog arhivskog gradiva po diskrecijskoj ocjeni kod čega posebno nije jasno tko, kako i pod kojim kriterijima kako piše u zakonu provodi vrednovanje, izdvajanje, izlučivanje, odabiranje arhivskog gradiva iz dokumentarno gradivo. Posebno definiranje dokumentarnog i arhivskog gradiva isključivo kao informacija, a ne i kao stvari, dokumenti, isprave, nositelji informacija omogućuje ničim ograničene manipulacije i trajno gubljenje dijela bitnih informacija kod pretvorbe gradiva iz jednog oblika u drugi. Nejasno definiranje pojma nastanak javnog arhivskog gradiva za što se veže dostupnost ili početak rokova dostupnosti. Legaliziranje uništavanja originalnog arhivskog gradiva kod čega je uništavanje originalnog arhivskog gradiva nastalog poslije devedesete dopušteno bez ikakvih kriterija potpuno arbitrarno i bez ikakvih ograničenja. Vidi članak 321. Kriterij izlučivanja i uništavanja već preuzetog arhivskog gradiva određuje se temeljem zakona, a ne zakonom. Dakle, podzakonskim ili općim aktom i bez parlamentarne kontrole, propisivanja instruktivnih neobvezujućih rokova za predaju javnog arhivskog gradiva. Legaliziranje potpuno arbitrarnog određivanja dostupnosti klasificiranog arhivskog gradiva na način da je klasifikaciju moguće produžavati u nedogled i preko rokova za dostupnost, a bez ikakvih kriterija i ograničenja. O tom prijedlogu zakona vi pričate i govorite da je dorečen. Omogućavanje predaje originalnog javnog arhivskog gradiva privatno pravnim osobama bez vremenskog ograničenja i bez izrade kopija takvog gradiva. Rokove dostupnosti arhivskog gradiva nedostupnog javnosti određuje imatelj bez ikakvih kriterija, a ne zakon. Legaliziranje već u praksi prisutnih parafiskalnih nameta u vezi s korištenjem arhivskog gradiva bez jasnih kriterija i uvođenje pojma prihodi od arhivske djelatnosti. Nepotrebno i nezakonito prikupljanje osobnih podataka korisnika kod korištenja arhivskog gradiva i suprotno načelu javnosti arhiva i arhivskog gradiva. Uvođenje mogućnosti arbitrarne uskrate na neodređeno vrijeme pristupa gradivu zbog stanja u kojem se gradivo nalazi. Rješavanje zahtjeva za korištenje gradiva u razumnom roku bez ikakve definicije što bi značio razumni rok i time uskraćivanje korisniku prava na žalbu. Izdavanje rješenja o odbijanju zahtjeva za korištenje arhivskog gradiva samo na poseban zahtjev korisnika, to je isto ograničenje prava na žalbu. Nametanje obveza imateljima privatnog arhivskog gradiva bez naknade troškova ispunjenja tih obveza. Uvođenje arhiva područne i lokalne samouprave u sustavu javnih arhiva čime se korisnicima bitno otežava pristup javnom arhivskom gradivu, a financiranje troškova arhivske djelatnosti u tom dijelu prebacuje na županije, gradove i općine. Nejasna uloga postojećih područnih državnih arhiva nakon uvođenja arhiva područne i lokalne samouprave u sustav javnih arhiva. Osnivanje javnih arhiva od strane drugih tijela javne vlasti različitih od Republike Hrvatske i jedinice područne i lokalne samouprave bez ikakvih kriterija, jasne namjene te njihov odnos prema drugim javnim arhivima. Ovo su sve problemi to prijedloga zakona. Pretvaranje dosadašnjih pismohrana u arhive u sastavu. Potpuno nejasan organizacijski ustroj javnih arhiva i potpuno nekritičko razgraničenje nadležnosti pojedinih tijela javnog arhiva ravnatelj, upravni odbor, stručno vijeće, te neusklađenost sa Zakonom o ustanovama i Zakonom o radu. Upravno vijeće i sastav Upravnog vijeća. Pripisivanje nadležnosti za stručni nadzor nad radom Hrvatskog državnog arhiva Ministarstvu kulture koje nije stručno tijelo. Pretjerane diskrecijske ovlasti ministra kulture u djelatnosti javnih arhiva. I završni komentar, pretjerana uopćenost zakona koja ima za posljedicu da se bitni aspekti uređivanja ove materije prepuštaju podzakonskim aktima glede kojih Sabor kao zakonodavac nema nikakvu kontrolu. Također nacrt obiluje, znači obiluje pravnim nedorečenosti, neusklađen je sa Zakonom o općem upravnom postupku i drugim zakonima. To je prijedlog Ministarstva kulture koji je predan samo zato kako bi se izveo manevar koji nije pripreman ozbiljno kao što smo mi nekoliko mjeseci radili na našem prijedlogu zakona koji definira istina jedno uže područje, a definira ga na jedan dobar način. I ovaj prijedlog zakona će učiniti sve arhive iz tog komunističkog razdoblja u potpunosti dostupnim. Hvala.
Zastupnik Tuđman javio se za repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ovo je presedan što bi rekao kolega Grmoja. Prvi puta u ovih pet godina da netko tko brani jedan zakon ne govori o svom prijedlogu, nego govori o nekom drugom prijedlogu koji se tek treba pojaviti pred Hrvatskim saborom implicirajući ili imputirajući da će zastupnici to podržati, odnosno takav prijedlog podržati. Ovdje je razlog zašto je to tako mogu ilustrirati vrlo jednostavnim primjerom onoga što je gospodin Križanec ovdje rekao i pitao što će učiniti ravnatelj arhiva Varaždina i međimurskog arhiva koji mora preuzeti pet tisuća metara arhivske građe, ovaj drugi dvije tisuće metara, kada ovaj zakon stupi na snagu? Plaćat će kaznu zbog toga što neće moći odgovoriti na zahtjeve na upite, na takav primjer nismo dobili odgovor. Da ne bi platio jasna stvar jasna stvar je za očekivat da će sam dati ostavku, ali isto tako da i drugi neće biti imenovan odnosno htjeti preuzeti tu dužnost ravnatelja zato što će biti u situaciji da neće moći ispuniti obveze koje mu zakon propisuje. Vi to niste rekli a, a kamoli da ste dali odgovor i to je jedan od problema sa vašim prijedlogom.
Zastupnik Tomislav Žagar javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja, pa evo i u ovoj završnoj riječi ste i meni kao zastupniku pomogli da neke stvari možda bolje shvatim, bolje razumijem. Ovdje se vjerojatno svi možemo složiti da arhivska građa, imovina i vlasništvo RH i da RH o njoj mora imati određenu skrb. Problemi koji se ovdje javljaju, pa ne samo problemi u arhivskoj građi, problemi su u svim segmentima društva, uzmimo samo našu gruntovnicu, dakle imamo jedno nesređeno stanje, bilo prema načinu klasifikacija pojedinih podataka kako su nastajali kroz povijest, bilo na lokacijama ili mjestima gdje su oni nastajali. Ovo je sigurno složeni problem i treba ga rješavati. Vi ste upozorili na dosadašnji zakon koliko sam shvatio koji je bio o arhivskoj građi i zakon koji će ukazati Vlada i ukazali ste na to da postoje mnoge nedorečenosti, mnoge stvari koje nisu jasne. U tom smislu smatram da ovo zakonsko rješenje, premda kolege iz HDZ-a smatraju da je parcijalno, da nije dovoljno dorečeno treba podržati osim ako postoje određene nedoumice oko toga da ta rješenja nisu dobra. A argument da samo zbog toga što su parcijalna rješenja taj mi argument ne stoji i u tom smislu ću ja svakako podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo. Ja se zaista ispričavam. Zastupnik Bulj imate mogućnost zapisano je, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Grmoja, evo kratko ću vas pitati vidim da se ovdje govori da se ne radi o komunističkoj partiji, a da je Vlada to mislila. Pa možete li pojasniti to da li se radi u ovoj fazi otvaranje arhiva jer se navodi kao društvene političke organizacije dal u to spadaju šta je i podrazumijeva se komunistička partija i ostalo i da li se to u vladinome prijedlogu nalazi? I jednu vrlo interesantnu stvar vama koliko je teško što je ova arhiva došla kao zakon da je i HRT 4 prekinuo prijenos ove sjednice i da je kolega Bačić tamo držao sada sat vremena nekakve monologe, a da im ova tema nije bitna? Koliko je značajna da blokiraju da javnost vidi ovu raspravu, znači da smo s ovom temom u biti ono što je trebalo prije 27 godina pogodili u bit problema, da treba istrajati na otvaranju arhiva. A može biti sram oni koji na HRT-u nisu omogućili našim građanima da nakon dugo vremena iščekivane stvari zbog naše budućnosti kao što je ovaj arhiv da nije na HRT-u. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Pa poštovani kolega Bulj, moram priznati da sam jako iznenađen sada sa ovom informacijom. To pokazuje da sam jutros bio u prvu kada sam rekao da smo uzdrmali cjelokupan sustav, da svi oni koji su kreatori ovog kaosa da oni ne žele da dođe do otvaranja arhiva, da su oni arhitekti svega Šeks, Božinović, Valentić, Gregurić to je ta ekipa koja je štitila Ivicu Todorića. I ovi arhivi kada kaže kolega Vrdoljak da ne treba se baviti prošlošću oni su itekako povezani s ovim. I sramotno je da mi ovdje u Hrvatskom saboru da predsjednik kluba HDZ-a pola sata daje intervju za HRT dok mi ovdje raspravljamo. Toliko o poštovanju Hrvatskog sabora, toliko o poštovanju ove institucije, a toliko i o strahu, vi ste spominjali nekakve sove, ptice i tako, toliko o strahu tih koji se boje ovoga našeg prijedloga zakona.
Zaključujem s ovim raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sljedeći je Konačno prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima, drugo čitanje, P.Z. br. 104. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela Vlada Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Klub MOST-a Nezavisnih lista.
Prvi amandman, ispričavam se zastupnik Grmoja. Prvi amandman koji je podnijela Vlada Republike Hrvatske.
Prihvaćamo.
On time postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 2. Time amandman i br. 2 postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 3.
Prihvaćamo.
Time i treći amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Hvala. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 7 suzdržanih i bez glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o arhivskom gradivu i arhivima zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Cilj ovog zakona je omogućiti ulazak Državnoj reviziji u HNB i to ne samo zbog netransparentnog trošenja novca i lošeg poslovanja, već da svi jednom saznamo što to točno HNB radi, obzirom da ispada da svaki ključni problem koji se dogodi u ovoj državi, d a toga smo svjedoci zadnjih dana zapravo nije odgovornost HNB-a, nije u njihovoj nadležnosti i oni jednostavno kao da žive u nekoj drugoj galaksiji. Smatramo da je stvarno vrijeme da je stvarno vrijeme da svi znamo što to točno radi HNB i to možemo jedino tako da državna revizija uđe u HNB. Upravo iz tog razloga ovim zakonom HNB-u uređuje se status, položaj, cilj, zadaci i ustroj HNB-a, odnos HNB-a sa RH kreditnim institucijama, međunarodnim institucijama i organizacijama te tijelima institucijama EU, zadaci i nadležnosti HNB-a od dana pristupanja RH EU te nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice u RH. Kada je riječ o poslovanju HNB-a, nakon gospodarske krize i niza drugih okolnosti iznalaze se različita rješenja koja bi pridonijela povećanju transparentnosti poslovanja središnjih banaka te kako bi se na taj način i pojačala odgovornost. Naime, iako je nizom mjera ojačana neovisnost središnjih banaka u skladu sa pravom EU i drugih mjerodavnih propisa upravo različiti mehanizmi usmjereni na povećanje transparentnosti omogućuju javnosti uvid u poslovanje središnjih banaka i trošenje sredstava kojima raspolažu na temelju važećih propisa. Prema provedenim istraživanjima iako je po svojoj razini neovisnosti vrlo visoko na ljestvici HNB je najlošija po razini transparentnosti među središnjim bankama zemalja južne Europe gdje su Albanija, BIH, Makedonija, Malta i Slovenija. Slijedom navedenog predlaže se nekoliko izmjena tj. dopuna Zakona o HNB-u. Predlaže se da uz reviziju financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja kojeg prema članku 62. važećeg zakona obavljaju neovisna vanjska revizija i državnom uredu za reviziju omogući provedba revizije učinkovitosti. Zakonom se zato jasno utvrđuje što se smatra takvom revizijom uz poštivanje pravnog okvira EU mjerodavnog za poslovanje središnjih banka i nedovodeći u pitanje načelo institucionalne neovisnosti iz članka 130. Ugovora o funkcioniranju EU i članka 7. statuta europskog sustava središnjih banka. Pri tome je ovaj prijedlog zakona uzeo u obzir da opseg kontrole mora biti jasno utvrđen pravnim okvirom, mora biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa središnje banke od strane neovisnog vanjskog revizora te u skladu sa načelom institucionalne neovisnosti. Napominjemo da će se zakonodavni okvir za rad Državnog ureda za reviziju također mijenjati pa će i u Zakonu o Državnom uredu za reviziju biti utvrđena ovlast za provedbu revizije poslovanja HNB-a. Vlada je donijela mišljenje da se ne raspravlja o ovom Konačnom prijedlogu zakona o HNB-u u Saboru temeljem toga da je potrebno mišljenje Europske središnje banke za koje mi već imamo dva mišljenja koja su javno a svi u materijalima imate i poveznicu na ta mišljenja. Smatram da nam ne treba i treće mišljenje Europske središnje banke kako bi mi u biti zapravo saznali što to HNB u Hrvatskoj radi.
Zastupnik Tomislav Žagar, javio se za repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Ninčević-Lesandrić, dakle ono što mi je zapelo za oko a mislim da je najvažnije u ovom dijelu vaše rasprave kada govorite zapravo koja je uloga HNB i što je zapravo svih ovih godina HNB radila. Ako promatramo njihovu zadaću kako je oni definiraju to je održavanje stabilnosti cijena. Jednom prilikom sam rekao da stabilnost cijena može biti promatrana i na taj način da u prosjeku kažemo da su cijene stabilne a da pojedine cijene, posebno one vezane uz kvalitetu života najsiromašnijeg sloja bude itekako povišene a one najskuplje da budu malo snižene. Pa onda imamo nekakvu stabilnost. Da kažem slikovito ja i kolega Grbin smo u prosjeku prilično visoki ljudi. I to je dakle jako bitno. Ako se sjećamo kredita koje su odobravale poslovne banke u švicarskim francima, koje su nudili građanima a zapravo i koji je jedini kredit bio koji je imao nekakvu razumljivu kamatu, onda vidimo da tu HNB nije napravila gotovo ništa nego je na kraju morao Hrvatski Sabor u to vrijeme donesti zakon kojim bi zaštitio te ljude. S druge strane ono što vidim da je HNB čitavo vrijeme radila je samo to da je održavala tečaj, stabilan tečaj kune upravo zbog toga zaduženja kao da je na neki način i poticala onda zaduženje, potrošačko društvo na zaduženje. I treća stvar koju vidim, nekako čini mi se kada dođe turistička sezona onda HNB umanji tečaj eura, kada prođe onda ga poveća i to su nekakve stvari koje vidimo da HNB radi. Drugo zapravo o tome ništa ne vidimo. I zato mislim da je ulazak revizije vrlo bitan da barem na taj način onda vidimo je li HNB u tim segmentima išta zapravo napravila jer ona ima svoju neovisnost i teško je doći do tih podataka. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnica Lesandrić.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Žagar, upravo zato MOST i je dao prijedlog da državna revizija uđe u HNB da zapravo svi jednom i vidimo što to sve radi HNB i na koji način. Jer meni se čini da u biti njihovo poslovanje se svodi na to da je to njihovo privatno vlasništvo i da nitko ni nema pravo uopće imati uvid u sve ono što je njihova nadležnost jer mi i dan danas ne znamo što je jer kada god problem nastane HNB nestaje. Hvala.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
I u proteklom mandatu MOST je imao ogromne probleme po pitanju revizije poslovanja HNB-a pa su se uhvatili briselski dečki tih svojih činovnika gore briselskih pa su htjeli stvoriti pritisak, tako da je ta HNB do sada kada se upravljalo najmanje narodna banka. Jedino što je omogućila, to je što imaju mogućnost da imaju plaće ne znamo kolike, zapošljavaju koga hoće, što idu oboriti ribu i vino najskuplje, rade što god hoće u biti. Nisu se baš odupirali ni kod prodaje zlata, nisu se odupirali ni zbog onoga za što sam digao i kaznenu prijavu a to je što su financijsku stabilnost ugrozili jer nisu svoju zadaću odradili da ne digne Agrokor kredit od 10 milijardi kuna bez pokrića. Znači oni su omogućili, u biti sve je osim Hrvatska narodna banka. To je institucija proeuropska, briselska koja poslušnički ne smije ništa napraviti. A mi kao Sabor nemamo nikakav utjecaj nad njima kao druge institucije. Mi čak nemamo mogućnosti da dobijemo izvješće revizije o njihovome poslovanju. I ovim zakonom, žao mi je, to su oni najbučniji poglavito prof. Lovrinović. Jer u prošloj vladi mi smo se MOST-ovci dizali ovdje, napuštali smo sjednice pa šta ne kaže dvije riječi ili je možda sad na pregovorima. Ne znam gdje se sad nalazi sa tim briselcima. O.k. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnica Lesandrić.
Kolega Bulj, ja se zapravo slažem sa vama i samo bih htjela ponoviti još. Kolega Bulj, ja se zapravo slažem sa vama i samo bih htjela poviti još jednom da je upravo, da nije bilo Kluba zastupnika MOST-a i da se postupilo po mišljenju Vlade jer Vlada traži da se o ovome ne raspravlja u Saboru ova tema kao ni ulazak Državne revizije u Hrvatsku narodnu banku nikada ne bi bila danas u sabornici. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Vidim da ih nema, predstavnika Vlade koji može obrazložiti mišljenje Vlade također nema. Sa ovim otvaram raspravu. Budući da nema zastupnika Ivana Vilibora Sinčića u ime Kluba zastupnika MOST-a za sudjelovanje u raspravi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Klub MOST-a kao predlagatelj se i u proteklom mandatu, sazivu borio da HNB bude ravnopravna sa svim ostalim institucijama koje znači Državna revizija obavlja, izvješća koja daje nama ovdje u Parlamentu. To do sada nije bio čin. On se znači bila institucija koje nisu nikome odgovarale u svome poslovanju i s tim klub MOST-a nezavisnih lista će prihvatiti ovaj prijedlog i očekujemo da će biti prihvaćen od svih kolega saborskih zastupnika. I još jednom napominjem da mi je žao što se u ovu raspravu nisu uključili oni koji su najgromovitiji i koji su cijelo vrijeme govorili u ime svojih klubova i pojedinačno o problemu Hrvatske narodne banke, funkcioniranju Hrvatske narodne banke. I nadam se da će i oni se uključiti i ovo prihvatiti. Hvala lijepo.
Za sudjelovanje u raspravi prijavio se i Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku kojih nema, a nakon toga za pojedinačno sudjelovanje u raspravi Miro Bulj. Budući zastupnik Miro Bulj hoćete li biti na pojedinačnoj raspravi? Izvolite.
Hvala lijepo. Evo došli smo znači do onoga što je MOST cijelo vrijeme govorio, u biti šta je i dao kao jamstvo. I u proteklome mandatu kao što sam rekao u ime kluba MOST je inzistirao da HNB bude ravnopravna institucija po pitanju poslovanja sa svim institucijama u Republici Hrvatskoj, javnim ustanovama. Međutim, jednostavno pod pritiskom nekih briselskih činovnika je pokušalo se utjecati na MOST, ali nisu uspjeli. Evo MOST je dao svoj zakon da se Hrvatska narodna banka ponaša u skladu sa propisima hrvatskim, a ne briselskim što bi htjeli brojni naši činovnici briselski da se dogodi. HNB kao institucija ima ogromne troškove što je činjenica ne samo na svoje plaće, na primanja bez ikakvih kriterija, nego od jastoga do najskuplje hrane do crvenih tepiha kojih prosipaju po podu ispred sebe, milijune kuna ulažu u te stvari koje su u biti u ovoj teškoj situaciji nezamislive običnim građanima. I naravno da ću kao član kluba MOST-a, tj. i kao pojedinac podržati ovaj zakon i da zbog ovoga jedno veliko razočaranje u meni šta se nisu uključili za ono što su plaćeni i ostali klubovi, a poglavito oni koji su bili najgrlatiji ili su i oni pali pod utjecaj Bruxellesa. Sad je to pitanje, ali se iskreno nadam i očekujem da ćemo HNB staviti u okvire zakona za ono što je MOST dao kao jamstvo i da ćemo na tome ustrajati i da će nam narod dati u tome potporu i da ćemo mi na kraju krajeva tu našu HNB stvarno doslovno da bude Hrvatska narodna banka, a nikako od nekakvih briselskih činovnika, razno raznih tajkuna kojima se pogoduje da mjenice bez pokrića u milijardama kuna koriste i da destabiliziraju hrvatsku financijsku stabilnost kako gospodarsku, tako i uopće opstanak Hrvatske kao države stabilne i samostalne države. Hvala.
Odgovor na repliku, replika od strane zastupnika Grmoje.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolega Bulj, da i ja bih volio da su ovdje kolege zastupnici ali evo mi sada raspravljamo o ovome i ovo će doći na glasovanje, a tada ćemo vidjeti jesu li oni koji pričaju o tome kako Hrvatska ne smije dobivati nekakva pisma i depeše iz Bruxellesa, nego Hrvatska mora biti suverena država. Nas ovdje svakog od nas su birali hrvatski građani i mi tražimo da revizija uđe u HNB. Ne znam, mislim da ste vi u prvom čitanju čitali na što se sve tamo troši na oboritu ribu, na razna skupocjena vina, da se troše sredstva nenamjenski. Pitanje je što se tamo sve događa. Ali evo, ovo je prilika da konačno revizija uđe u HNB. Ne zanima nas to što je guverner Vujčić išao u Bruxelles pa molio tamo svoje kolege da pošalju pismo i kažu da se mi ne smijemo miješati u neovisnost HNB-a. Mi se ne miješamo u neovisnost HNB-a, želimo samo da tamo uđe revizija gospodine Vujčiću i svi oni koji ga pokušavaju zaštititi evo i Vlada, jer nije željela da ova točka dođe na dnevni red, a mi ćemo i dalje ustrajati u svemu onome na čemu smo bili do sad. Transparentnost u poslovanju kao što smo transparentno poslovali u općinama i gradovima koji smo preuzeli, kao što smo vraćali dugove, ponašali se odgovorno tako želimo da se odgovorno ponašaju svi oni koji vode hrvatske institucije, pa tako i HNB. Iako je guverneru Vujčiću vjerojatno više stalo do toga šta misle oni u Bruxellesu nego što mislimo mi ovdje u Hrvatskom saboru. ono što mi ovdje govorimo zato nam je dao mandat hrvatski narod i jedino njima odgovaramo i svojoj savjesti i dragom Bogu i nikome više. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Grmoja, da 40 milijuna kuna bi se trošilo na jela i pića i na razne balove u kojima bi sudjelovali između ostalih i tajkuni od TEdeschkoga, Todorića, sinova, naših premijera, te prijateljske linije koje su njima pogodovale. Međutim evo dogodio se MOST i MOST samo traži ono što bi trebalo biti normalno u svakoj suverenoj državi da bude revizija kao i u ostalim državnim institucijama. Ništa nova, a vidite kolika je se halabuka digla, čak se Bruxelles aktivirao moralo se ići u Bruxelles kod svojih gazda gore da ne bi slučajno netko vidio kolike oni imaju troškove i na koji način šuruju sa tim dosadašnjim, neću reći ljudima koji su vladarima neću reći onima koji su upravljali Hrvatskom državom jel oni su služili samo sebe, a ne nikako narodu. I istinski MOST će nastojati dalje da se bori za oni koji su ga i poslali u ovaj Sabor, a to su hrvatski građani koji su nam dali povjerenje i na tome nećemo stati. Hvala.
Zastupnik Žagar ispričavam se imate pravo na repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo iako nas je malo ovdje u sabornici, želim naglasiti ono kolega Bulj što ste vi rekli. Često puta su kolege ovdje govorili u Saboru da iznad ove institucije postoji samo Bog. Ja u to vjerujem. I doista je malo i žao da u ovom slučaju se pokazuje baš da iznad ove institucije izgleda postoje neki drugi interesi. Ja sam u životu često puta i to ću sada ponoviti, samo pred svojim ocem glavu spustio, znate pred nikim drugim, ni pred Todorićem, ni pred nijednom interesnom skupinom. I drago mi je da sam danas ovdje s vama i da o ovome raspravljamo. Hrvatski sabor je svetinja, drago mi je da sam ovdje, ja sam poslan ovdje od naroda, izabran i drago mi je da njih zastupam. Sramota je ovo kolega Bulj, sramota je ovo danas. Ali neka, neka hrvatski narod vidi, treba se za one ideale, za ono sve što smo govorili treba se zalagati i mislim da će ovaj zakon u tom smislu neke stvari rasvijetliti. Neki se boje da se rasvijetli situacija, da se dođe do istine, to je pokazao i prijašnji zakon, neki se toga boje. Ja se ne bojim ničega, vjerujem ni vi i ovi kolege i kolegice koji su ovdje pa jednom neka istina izađe na vidjelo. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Hrvatski zastupnici tj. zastupnice u ovome Parlamentu kao što ste rekli jedino je Bog iznad ovog Parlamenta, jedino mu moraju odgovarati i to se mi zalažemo i tako ćemo nastaviti da odgovaramo jedini narodu i Bogu. Nažalost ovu su instituciju u koju narod šalje svoje zastupnike toliko ponizili političke elite u zadnjih 25 godina da jednostavno su ovdje bili samo mahači rukama, vidimo danas o ovoj najbitnijoj temi bez obzira i nije samo ova i arhiva, Agrokor i ova tema o Narodnoj banci dakako utječe na Vladu i Ovršni zakon i sve šta je došlo, pretplata za HRT, brojni ti zakoni koji će sada ići u proceduru oni jednostavno ne pokazivaju interes, nego jednostavno se tezgari rukama se pokušava se trgovati. Mi ćemo nastaviti svoj put jel jedino što odgovaramo i nismo … za ovu fotelju, jedino kome odgovaramo to je kao što sam rekao narodu i Bogu. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Određujem stanku u trajanju od sat i 10 minuta, do 15,00 sati danas kada nastavljamo s radom i predsjedamo. STANKA U 13,50 SATI. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, drugo čitanje, P.Z. br. 9. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Marin Škibola. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Zastupnik Panenić. Amandman jedan.
Amandman jedan se ne prihvaća radi toga što nije zatraženo mišljenje od Europske centralne banke po tom amandmanu.
Amandman broj, ispričavam se. Predstavnik predlagatelja želi uzeti riječ ili tražite glasovanje? [[Upadica Panenić: Ne.]] Time odustajete od amandmana. Drugi amandman.
Iz istoga razloga ne prihvaća se amandman.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Odustajete od amandmana? Hvala vam. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 17 glasova za, 8 suzdržanih i 68 glasova protiv nije donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Čestitam! [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovani zastupnici nastavljamo sa radom. Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, drugo čitanje, P.Z. br. 10 Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na temelju članaka 2. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. i 190. Poslovnika. Materijal je dostavljen u pretince. Ovaj zakon raspravljati ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Članak 197. Poslovnika. Vlada je dostavila mišljenje i podnijela amandmane. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije nije imao kvorum. Izvješća ste primili na sjednici. Da li želi predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona također znatno utječe na ovo što trenutačno imamo u Hrvatskoj jer su oni koji će biti oštećeni ovim prijedlogom zakona direktno uključeni u ovaj plan destabiliziranja Hrvatske, micanje MOST-a iz Vlade kako bi se zataškao kriminal u Agrokoru. Govorim naravno o Hanza Meda-i, o gospodinu Hanžekoviću koji će ovim prijedlogom zakona ostati bez milijuna kuna koje je do sada uzimao preko leđa hrvatskih građana koji su morali ovrhe plaćati odvjetnicima i javnim bilježnicima. Taj gospodin, odnosno njegova medijska kuća je direktno sudjelovala u ovom planu. Sjetimo se naslovnica, dobili smo lidera, imamo lidera itd., isto su izgledale naslovnice Slobodne i Jutarnjeg lista. Ta dva dnevna lista već mjesecima vode jednu žestoku, oštru kampanju protiv MOST-a, služe se lažima, difamiranjem i svim ostalim samo kako bi nas zaustavili u ovom naumu. I evo, premijer Plenković je srušio Vladu, taj tzv. lider koji sada evo kako potpredsjednik Reiner priznaje nema većinu dok je na onoj pressici nakon što je to napravio tvrdio da ima većinu, sada potpredsjednik Reiner kaže nema većine. I naravno da bi se sve to opravdalo potrebni su mediji, potreban je gospodin Hanžeković. Ja se nadam kada ovaj zakon dođe na dnevni red, građani će nas gledati, gledati će i vas kolega Reiner, potpredsjedniče Reiner i sve kolege ovdje u Hrvatskom saboru kako će glasati i hoće li biti za hrvatske građane ili za Hanžekovića. Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji regulira se status HRT-a kao javnog servisa, djelatnost funkcija, sadržaj javnih usluga, financiranje, upravljanje, nadzor i način rada. Zakonom o HRT-u je određena i visina mjesečne pristojbe koja se plaća HRT-u kao vid prihoda HRT-a. Trenutna visina pristojbe 80 kuna i tu smo inzistirali na smanjenju. Vidjet ćemo što će se događati ovisno o tome kakva bude situacija ovdje u Hrvatskom saboru. Obzirom na teško socijalno stanje velikog broja građana i na otežane uvjete poslovanja trgovačkih društava, ustanova i drugih pravnih ili drugih osoba imajući pritom posebno u vidu izuzetno veliki broj blokiranih građana. Ocijenjeno je da sva državna javna tijela trebaju dati doprinos olakšavanju te situacije, pa tako i HRT kao javni servis. Na određeno socijalno neosjetljivo poslovanje HRT-a kao javnog servisa ukazuje i postupak prisilne naplate mjesečne pristojbe koji do sada nije bio poseban propisan Zakonom o HRT-u već se taj postupak provodio i provodi kroz institut ovrhe na temelju vjerodostojne isprave uređen Ovršnim zakonom. U takvom postupanju kao što sam rekao obveznici plaćanja mjesečne pristojbe opterećeni su plaćanjem odvjetničkih usluga HRT-a, te plaćanjem javnih bilježnika koji vode tu vrstu ovršnih postupaka. Pritom je jasno da zbog unificiranog masovnog postupanja i postojanja tome prilagođenih računalnih programa realno nije postojala potreba za angažiranjem odvjetnika i plaćanjem njihovih profesionalnih usluga, PDV-a na te usluge i materijalnih troškova. Svi ti troškovi su u konačnici padali na teret obveznika plaćanja mjesečne pristojbe, znači naših građana. A HRT je ovakvim postupkom pogodovao Hanžekoviću, pogodovao tom čovjeku koji ima medijsko carstvo. Naravno da je to odgovaralo i političkim strankama, znači HDZ-u i SDP-u kako bi ih onda taj Hanžeković kroz svoje medijsko carstvo mogao veličati i pričati i pisati o tome kako imamo ove ili one lidere, a lidera smo se nagledali. Ovdje treba spomenuti da se u ime HRT-a godišnje pokrene oko 110 tisuća ovrha u RH radi naplate neplaćene HRT pristojbe, te se na ime troškova odvjetnika koji zastupaju HRT i javnih bilježnika u tim postupcima za najmanje 35 milijuna kuna opterete građani. Stoga je ocijenjeno da postupanje u prisilnoj naplati mjesečne pristojbe treba ovim zakonom izričito urediti i to na način koji obveznike neće samo osloboditi dužnosti snošenja odvjetničkih troškova osim u slučaju posebnog odobrenja osnivača, već i javno bilježničkih troškova koji su inače u sadašnjem sistemu naplate bili opravdani. Tako će u buduće postupak prisilne naplate mjesečne pristojbe provoditi sam HRT slanjem najviše dviju pisanih opomena i potom izdavanjem naloga za plaćanje kao sui generis instituta za naplatu mjesečnih pristojbi HRT-a. Na taj način će se izbjeći i odvjetnički i javnobilježnički troškovi, a u slučaju da se protiv tog naloga za plaćanje ne podnese pravodoban prigovor kojim se tražbina osporava tom se nalogu za plaćanje snagom zakona daje i status ovršne isprave. S takvom će ovršnom ispravom HRT moći tražiti ovrhu na uobičajene načine propisane Ovršnim zakonom s čime će se uskladiti i Ovršni zakon i Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. U slučaju podnošenja pravodobnog prigovora HRT će biti ovlašten podnijeti tužbu sudu, pri čemu se odgovarajućom odredbom o zastari HRT-a potiče na to da eventualnu tužbu pokrene što prije kako bi se izbjeglo gomilanje zateznih kamata. Podrazumijeva se da će HRT u redovnom sudskom postupku imati pravo na profesionalnu odvjetničku uslugu. Obveznici plaćanja mjesečne pristojbe će se i dalje poticati na pravodobno plaćanje svojih zakonskih obveza, tako što će se propisati paušalna dodatna pristojba od sto kuna koju će HRT imati pravo naplatiti u slučaju izdavanja naloga za plaćanje. No, to je i dalje znatno manje od dosadašnjih troškova odvjetnika i javnih bilježnika. Prema tome, po osnovi te dodatne pristojbe će HRT moći računati na određeno povećanje prihoda u odnosu na sadašnje stanje, a istovremeno će obveznicima plaćanja mjesečne naknade taj teret pristojbe biti manji od sadašnjih kumulativnih odvjetničkih troškova i troškova javnih bilježnika. Konačno, kako je mjesečna pristojba javni prihod propisuje se zabrana ustupanja tih prihoda trećim osobama bez odobravanja osnivača. Ovim zakonom se znači reguliraju sljedeća pitanja: slanja opomene prije postupka naplate mjesečne pristojbe, te sadržaj opomene, sadržaj naloga za plaćanje kao instrumenta utvrđenja obveze i kao potencijalne ovršne isprave, dostava naloga za plaćanje, mogućnost podnošenja prigovora protiv naloga i mogućnost podnošenja tužbe HRT-a, status naloga kao plaćanja, za plaćanje kao ovršne isprave i postupak ukidanja potvrde ovršnosti, mogućnost prijenosa tražbina mjesečnih pristojbi i mogućnost korištenja naplatnih usluga zastupanja od strane HRT-a, davanje informacije HRT-u i oslobađanje od plaćanja pristojbi. U odnosu na prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanju prihvaćena je konkretna primjedba iz rasprave i načelna primjedba Odbora za zakonodavstvo u vezi potrebe izmjene naziva platni nalog. Naime, ocijenjeno je da bi inzistiranje na nazivu platni nalog za ovaj novi instrument naplate tražbina doista došlo do konfuzije i do ustavno-pravno dvojbenog miješanja s redovnim institutom platnog naloga i Zakona o parničnom postupku od kojih se ovaj novi institut u bitnom razlikuje po tome što ga javno-pravno tijelo samostalno izdaje u vlastitu korist. Zbog te bitne razlike je postavljena i jezična ograda prema platnom nalogu iz Zakona o parničnom postupku, jer se za razliku od njega ovaj novi institut u slučaju prigovora dužnika ne smatra tužbom, odnosno u sudskom postupku o prigovoru dužnika ne zadržava svoj kontinuitet pravnog djelovanja i ne zahtijeva da se sudskom presudom donosi odluka o njegovom održanju na snazi ili o njegovom ukidanju, već se presudom u cijelosti samostalno odlučuje o osnovanosti potraživanja HRT-a za naplatu mjesečne pristojbe. Iz svih tih razloga napravljena je jezična distinkcija na način da se ovaj novi institut zove nalog za plaćanje. Uvažen je i stav da bi HRT vjerovniku dospjelih neplaćenih tražbina trebalo dati više fleksibilnosti u postupku naplate na način da samostalno ocijeni jeli potrebno u konkretnom slučaju prije izdavanja naloga za plaćanje dužniku slati jednu ili dvije opomene. Osim činjenice da se postupak naplate po nalogu za plaćanje provodi u slučaju kada postoji dospjelo, a ne plaćeno potraživanje u prilog ovome govore i razlozi svrsishodnosti odnosno mogućnost prilagodbe tehničkih kapaciteta i ljudskih resursa HRT-a novom uređenju naplate mjesečne pristojbe. Izvršena je i naknadna nomotehnička intervencija u izmjeni redoslijeda stavaka koji govore o podnošenju prigovora i ovršnosti naloga za plaćanje, vodeći računa da se i na zakonskoj razini mogućnost prisilne naplate tražbine prema dužniku označava kao krajnje sredstvo u postupanju vjerovnika. U odnosu na raniji tekst također je precizirano što u konkretnom slučaju znači podnošenje pravodobnog prigovora, podnošenje u roku od osam dana obzirom da u tom dijelu nije propisana supsidijarna primjena drugih procesnih zakona. Radi zaokruživanja cjeline normativnog uređenja naknadno je ocijenjeno da je potrebno propisati i to da kontrolu pravilnosti i zakonitosti stavljanja potvrde ovršnosti vrši nadležni sud u izvanparničnom postupku. Naknadnim uvođenjem iznimke u vezi zabrane ustupanja mjesečnih pristojbi trećim osobama, kao i brisanjem odredbe o automatskoj ništetnosti prijenosa, preveniraju se prigovori zadiranja u autonomnost poslovnog odlučivanja HRT-a kao pravnog subjekta, a u istom smislu se da i mogućnost HRT-u pravljenja iznimke u zastupanju po odvjetnicima kako bi se otklonili prigovori neovlaštenog uskraćivanja prava na odvjetničku uslugu i to su nam govorili da će na osnovu toga rušiti Hanžeković je prijetio da će rušiti na Ustavnom sudu ovaj zakon. Time su prihvaćene odgovarajuće primjedbe Odbora za zakonodavstvo radi osiguranja efektivnog prikupljanja podataka u svrhu naplate mjesečne pristojbe što sada rade odvjetnička društva sa svojim kapacitetima i bazama podataka, sada se propisuje dužnost tijelima državne uprave i pravnim osobama s javnim ovlastima koji vode zbirke osobnih podataka i druge registre te liesing društvima da bez naknade daju informacije HRT-u. Radi otklanjanja nejasnoća do kojih je dolazilo u praksi ocijenjeno je da je u odnosu na Prijedlog zakona o HRT-u sada potrebno izričito propisati da je HRT oslobođen sudskih i upravnih pristojbi u postupcima naplate mjesečne pristojbe. Prihvaćena je primjedba Odbora za zakonodavstvo u pogledu stupanja na snagu ovog zakona. Naime, potrebno je razlučiti vrijeme njegovog stupanja na snagu od vremena primjene novog uređenja naplate mjesečne pristojbe jer nakon vremena stupanja na snagu potrebno je određeno vrijeme kako bi se HRT-u i drugim adresatima omogućila prilagodbe ovom novom zakonskom uređenju. Evo ja očekujem da svi klubovi zastupnika podrže ovaj zakonski prijedlog, možda će malo onda Hanžeković biti ljut pa neće biti naslovnica „Imamo lidera“ ali vrijeme je da se borimo za građane, a ne da putem određenim medijskih carstava glancamo svoj lik i djelo u izdanjima Hanza Medie ja sam svjestan da će nas i dalje žestoko napadati. Meni ne treba nikakvo glancanje, transparentan sam onakav kakav sam, građani me mogu i mene i moje kolege upoznati. Neka nastave slobodno udarati po nama, a onima kojima treba glancanje jer su prekucani, kako ste rekli kolega kao golf … pred registraciju, njima treba glancanje i oni nek s time nastave. Ja očekujem da ovaj naš prijedlog zakona dobije potporu u ovom Visokom domu. Hvala.
Zastupnik Reiner javio se za povredu Poslovnika.
Hvala lijepo kolega Petrov. Kolega Grmoja, vi ste povrijedili članak 238. Poslovnika. Ja razumijem da ste vi nervozni i da vas muče sada stvari u ovom trenutku, međutim ne trebate govoriti neistinu, to je jedno. A drugo, govorili ste izvan teme, dakle da li mi imamo većinu ili nemamo većinu uopće nema veze sa ovom temom, to je jedna stvar. A neistina je to što ste rekli da sam ja rekao da mi imamo većinu, a uopće nisam rekao niti da imamo niti da nemamo većinu, ja sam rekao da naprosto to u ovom trenutku nije ključno nego da je ključno da postoji većina za smjenu predsjednika Sabora, a nikako nisam govorio niti da imamo niti da nemamo većinu. Prema tome, ono što ste govorili nije istina.
Zastupnik Bulj povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zastupnik Reiner prekršio je članak 238. nije govorio o temi koja nije predmet rasprave. Ja znam da u principu je njegov predsjednik stranke je doživio ono što nije doživio Mao Zedong u Hanza Medii prema tome to je nervoza i nas ne treba glanjcati. Hvala lijepa.
Zastupnik Tomislav Žagar javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja dakle vjerujem da će ovaj zakonski prijedlog ako ga kolegice i kolege budu usvojile pomoć onim ljudima da ne dođu u situaciju doista da zbog nekoliko kuna ostanu i bez svog doma. To je općenito i problem čitavog Ovršnog zakona, a u ovom segmentu kada govorimo o HRT-u koja je u specifičnom položaju jer se financira iz pristojbe svih građana koji imaju TV prijemnike, koji neovisno o tome gledaju li program HRT-a to moraju plaćati, to onda u svakom slučaju će biti od koristi. Ima jedna ona šaljiva serija, mislim da se zove „DA ministre“ kada premijer želi uvesti obavezan vojni rok, a njegovi savjetnici ga nastoje uvjeriti da to ne rade, a kaže jedan od njih pa ali bio je referendum pa su se ljudi izjasnili za. A pa kaže napravit ćemo mi referendum gdje će oni biti protiv. Da to govorim iz razloga kada govorite o medijima, moći medija, pođite od moje županije tamo od lokalnih medija na županiji do državnih medija. Mediji doista mogu oblikovati da tako kaže mišljenje javnosti, znači ako neku osobu žele diskvalificirati oni će to napraviti vrlo lako jer polaze sa pozicije moći. A što se tiče ovog cijelog pitanja i svega onoga što se događa u RH puno bi bolje bilo da smo poštujemo strategije, mi imamo čak i Državni ured za digitalizaciju ili kako se zove digitalno društvo. Vi ste ovdje predlagali, pa neka Hrvatska uloži, neka država uloži u infrastrukturu neka, danas se sa tehnologijom može vrlo precizno mjeriti, jesam li ja gledao onu emisiju, kako se zove ono Tvoje lice zvuči poznato ili nisam gledao, do te mjere se može utvrditi i do mjere ljudi moraju plaćati uslugu koja im je isporučena. A ne kao ovi bogati koji kažu, ma treba im dati neka se reklamiraju na državnoj televiziji. Neka oni plaćaju rad i funkcioniranje državne televizije, pardon javne televizije, trebala bi postati javna. Mislim da bi to bio puno bolji model jer ovako mnogi nastradaju, jednostavno najsiromašniji slojevi društva koji moraju htjeli, ne htjeli plaćati a ne mogu se odreći barem još tog da kažem luksuza gledanja televizije. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega apsolutno se slažem s vama, znači ne samo da građani moraju plaćati HRT, onda još i ove ovrhe znači tim medijskim mogulima, a onda dobiju jednu uslugu koja je u potpunosti ispolitizirana. Mi smo danas imali ovdje raspravu o Zakonu o arhivskom gradivu i prijedlogu zakona i isključen je prijenos iz ove sabornice što je i sramotno ali to je samo politika koju nastavlja voditi Katarina Periša Čakarun, sjetimo se na koji je način vođen informativno medijski servis za vrijeme afere konzultantica. Sada je ponovno HRT u službi obrane premijera, obrane činjenice da je lagao hrvatsku javnost i što je sada ovdje potpredsjednik Reiner rekao da većina nije bitna. Pa premijer nas je uvjeravao da ima većinu a odrekao se svih ovih ljudi ovdje, ovih 15 ljudi o kojima je ovisila većina. Znači i to je zadatak javnog servisa da objektivno informira građane a ne da stvara medijsku sliku kako odgovara vladajućima. Zato smo se uvijek borili i boriti ćemo se i dalje, ta borba će biti teška ali od nje nećemo odustati.
Zastupnik Marko Vučetić javi se za repliku.
Evo kolega Grmoja, ja bih se poslužio parolom grupe 15M koja je u promišljanju društva uputila jednu kritiku političarima i rekla je ne predstavljaju nas. U ovim zakonima koje smo mi danas donijeli vidim mogućnost uspostavljanja drugih politika koje će predstavljati građane. Jasno je da će tada nužno doći i do promjene javne biografije našeg društva i države i da će se ta biografija mijenjati prema onom centru u kojem bi demokracija trebala biti utemeljena a to je demos. U trenutcima kada financije otimamo građanima ili kada su građanima otete njihove financije onda teško možemo govoriti da su državna i javna tijela u funkciji građana. Onda su i javne politike pomaknute od tog svog prirodnog centra demosa i sve više su primaknute prema nekim drugim centrima, bilo to financijske, medijske ili ne znam kakve druge. Tako da ovaj današnji zakon nipošto nije beznačajan i ovaj zakon se ne smije promatrati iz situacije današnjeg dana koje je prilično ostrašćen, svaka ostrašćenost je kratkotrajna neovisno kako će ona završiti. Ali svakako neće završiti s time da budemo u stanju razvijati strategije sutrašnjeg dana. U sutrašnjem danu bi trebali imati građani koji nisu opterećeni ovakvim nametima kakve su bile i ovakvim postupcima kakvi su bili prije primjene ovog zakona. Evo zahvaljujem.
Odgovor na repliku zastupnik Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Vučetić, apsolutno se slažem s vama, ovdje se radi o tome da se narodu kako bi platio svoje obveze nameće još jedan veći teret a onda da od toga imaju korist pojedinci koji zgrću bogatstvo na račun toga i na temelju tog bogatstva imaju oružje s kojim političare drže u šahu. I onda političari moraju raditi što oni od njih očekuju. Premijer Plenković nije lider, on je neslobodan čovjek, on je čovjek kojeg kontroliraju mediji, njegovi nalogodavci, arhitekti ovoga što se dogodilo. Mi smo slobodni ljudi. I kada nam kažu vi polemizirate s medijima, pa to i jest sloboda, to je medij, ja ne želim kontrolirati medije kao što žele neki, ja želim s medijima polemizirati i polemiziram s njima javno. Ne zovem urednika kada objavi ovakav ili onakav naslov, ajde promijeni to, ajde malo mi foto shop da ljepše izgledam, da budem ono, mi to ne radimo, mi polemiziramo s medijima i to je prava sloboda, ali to je i hrabrost. Tu hrabrost treba imati.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ih nema. Predstavnik Vlade želi li dodatno obrazložiti mišljenje, obrazložiti amandmane. Ministrica kulture Nina Obuljen-Koržinek.
Zastupnice i zastupnici. Ja bih vrlo kratko željela obrazložiti mišljenje Vlade i predložene amandmane. Naime, Konačnim prijedlogom zakona o dopuni Zakona o HRT-u predloženo je promijeniti postupak prisilne naknade mjesečne pristojbe koju građani plaćaju HRT-u, koji izdaje HRT na način da se uvede nalog za plaćanje koji bi izdavao HRT kojem prethode dvije pisane opomene čime bi se izbjegli i odvjetnički i javnobilježnički troškovi a nakon provedbe ovog postupka koji nije rezultirao naplatom pristojbe HRT bi bio ovlašten podnijeti tužbu sudu radi naplate pri čemu bi opet mogao koristiti i usluge odvjetnika. U pogledu predloženo postupka naplate kakav je predložen u dopuni zakona resorna ministarstva iznijela su niz primjedbi kojima su upozorili na određene postupovne nedorečenosti u pravnom i financijskom smislu koje ovakav način naplate bi učinile u velikom stupnju neprovedivim. Ja bih željela naglasiti kako je financiranje HRT-a propisano u skladu sa preporukom Vijeća Europe o jamstvu neovisnosti javne radiodifuzije koja pristojbu predviđa kao način financiranja javne televizije u kontekstu osiguranja, njene neovisnosti od bilo kakvog političkog utjecaja što uključuje i naplatu pristojbe od strane same javne radiotelevizije. U točci 5. dodatka ovoj preporuci pod nazivom „Upute o jamstvu neovisnosti javne radio difuzije“ navodi se da plaćanje pristojbe mora biti ostvareno na način koji jamči kontinuitet aktivnosti javne radiodifuzije i dugoročno planiranje. U tom smislu, a kako bi se očuvala neovisnost javne radiotelevizije i njena financijska stabilnost slijedom primjedbi Ministarstvo kulture, financija, Ministarstvo pravosuđa, te predstavnici predlagatelja usuglasili su amandmane kojima se značajno poboljšava rješenje sadržano u konačnom prijedlogu zakona, te stoga predlažemo da se ti amandmani Vladini razmotre i usvoje. Ono što je ključno, brisane su odredbe o dvije pisane opomene s obzirom da je dugogodišnja praksa HRT-a bila i do sada da šalje obveznicima po tri pisane opomene bez naplate troškova. Nadalje, postupak izdavanja naloga za plaćanje preciziran u pogledu dostave učinka prigovora, tijeka zastare, ukidanja klauzule ovršnosti, te naposljetku uređeno je, trebalo bi urediti pitanje stupanja na snagu s danom 1. siječnja kako bi se omogućilo na vrijeme postaviti sve procedure, a da bi se zakon mogao provoditi.
Zastupnik Tomislav Žagar izjavio je repliku.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvažena ministrice, samo jedno pojašnjenje ako mi možete dati. Vi sad kažete da amandman Vlade ide u tom smjeru da ne mora HRT slati opomene, jer su to i do sad činili. Trebam ponoviti. Dakle, vi ste rekli ovdje da amandman Vlade ide u tom smjeru da HRT ne mora slati opomene, jer je i do sad to činio. Hoćete li reći da, znači da oni to rade na temelju svoje dobre volje. A šta ako se dogodi ako se to obriše, da oni to neće onda raditi? To nisam najbolje shvatio ako možete pojasniti. Evo.
Odgovor na repliku, ministrica Koržinek.
Evo kratko ću odgovoriti. Niste me dobro razumjeli, pa najbolje da pogledate amandmane u pisanoj formi. Dakle, radi se o obvezi slanja tri opomene.
Ovim otvaram raspravu. Kako zastupnika iz kluba Živog zida nema. Sljedeće sudjelovanje u raspravi je trebalo biti pojedinačno od zastupnika Nenada Stazića kojeg također nema, te je pojedinačno sudjelovanje u raspravi zatražio i zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Pa evo ovim zakonom dosadašnjim o HRT-u 90000 ljudi je bilo u blokadi. Naravno to je tako napravljeno. Sustav da ista osoba i od ovrha se obogaćuje i upravlja medijskim procesima u Hrvatskoj, pa tako od vođa velikih koji su … [[Govornik se ne razumije.]] vrište naslovnice, stvaraju se percepcija da su vođe. U biti oni su isključivo sluge tih gospodara koji su ovladali, znači tim sustavom kako kroz ovrhe sami sebi pisali zakon da mogu kao odvjetnički ured to i slične grupacije ljudi koje u biti vladaju ovim sustavima. I naravno da čak Mao Ce-tung nema takve naslovnice koje vrište o hrabrosti pojedinaca i velikih vođa koji će biti u biti njihovi poslušnici. Ali ovim zakonom zaista i ovo što je ministrica rekla, 90000 ljudi će taj puno, puno manje će ih doći ovrhe, taj cijeli proces. A u biti i onaj novac će ostajati na HTV-u koji će se odrađivat u skladu sa procedurom i nitko neće stvarati svoje carstvo, jer preko HTV-a stvarati svoje carstvo, HTV-a, Hrvatske radiotelevizije koja prekida sjednicu kad se govori o arhivu da bi predsjednik kluba HDZ-a držao monolog od dva sata na televiziji. A ovdje najbitnija tema u biti tema zbog koje se događaju ove stvari, u tim arhivima su ti ljudi koji u biti kontroliraju sve te procese, pa tako i medijski prostor. Ja mislim da je ovo dobro za građane, za radioteleviziju koja na žalost više novca troši za vanjsku produkciju nego za našu domaću, to je katastrofa. Mnogi tamo su djelatnicima svrha sami sebi. Očekujem od ovoga ravnatelja premda je pod utjecajima, očito je vidljivo, ali očekujem od njega da se smanji HTV bez obzira što će se događati pretplata na 60 kuna kao što je i dogovoreno. Jer to je ono najmanje što može napraviti, a s tim da se ne oštete iz te pretplate neovisne medijska ova ili dijela preplate odlazi i za ostale medije na području Republike Hrvatske. Tu se financiraju i lokalni mediji i nekakve druge. I tu je vrlo bitno da se ne napravi to na štetu tih, nego da se znači reorganizacijom HRT-a, decentralizacijom HRT-a jer ne može biti sve u Zagrebu. Naravno da mora svako mjesto ima pravo imati svoj nekakvu emisiju, nekakav mogućnost da kroz javnost se prezentira. HRT mora promicati našu tradiciju, kulturu, ono što imamo, ono što jesmo, ali na cijelom teritoriju RH, a ne kupovati meksičke sapunice i na to trošiti novac, milijardu kuna od, od građana RH i ne znam koliko od, znači iz proračuna. S tim da se moraju potruditi oni, jer mnoge komercijalne televizije koje su puno manje odjednom su postali gledaniji i Dnevnici. Zašto? Zato HRT, neovisan HRT. Pa evo ja se sičam u slučaju konzultantice šta su nama radili. Nismo mogli doć do televizije. Pa evo danas, znači taj novac koji daju naši građani za HRT mora biti skroz ili da bude komercijalna ili da bude javna televizija, a ovi i da oni vode procese ovrhe kroz sudove kako treba da ide a ne da stvara carstvo jedna osoba. I kroz kontrolu cijelog medijskoga prostora naravno da će udarati po nama iz MOST-a. Ali mi se ne bojimo, valjda ćemo preživjeti. Živim osobno i na selu pa nekako ćemo se snaći, ali nećemo biti ovisni. Ne triba nas uljepšavati na naslovnicama i to je to. Očekujem od svih kolega koja je vrlo bitna tema saborskih zastupnika da to podržu jel ovo je bitno pitanje za građane. Jel još jednom ponavljam, 90 tisuća hrvatskih građana je u blokadi zbog HRT-a. Hvala lijepo.
Za repliku se javio zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, valja još jedanput naglasiti, neko će možda reći da jest to populizam, međutim HRT ima izuzetno važnu ulogu u hrvatskom društvu. Ona je čak postaje u ruralnim sredinama, postoje mjesta izolirana mjesta danas koji ljudi stvarno vjeruju ako je to bilo na televiziji da je to istina, samo u tom slučaju vjeruju i na taj način se oblikuje i stvarnost kod ljudi. S druge strane, ne bih se s vama složio ne mora gledanost biti ključno mjerilo za HRT, ima izvanrednih emisija koje imaju malu gledanost ali su jako i zahtjevne za pripremu i teško ih je na neki način i prezentirati javnosti, ali uži krug to zanima. Dakle ne mora biti samo gledanost taj glavni motivator za program na HRT-u. Ali ono što je sigurno da interesi koji u ovom društvu postoje, interesi moćnih, ako se sjećamo kada je dolazio tadašnji predsjednik vlade Sanader, s koliko riječi hvale je on bio praćen i kada je došao ovdje u RH, kažem došao je i onda je proveo neko vrijeme vani. Slična stvar je i sa sadašnjim premijerom Plenkovićem, isto samo hvalospjevi. Ono što nedostaje HRT-u je određena kritičnost. Zbog čega novinari ne mogu biti vjerojatno kritični jer su ovisni o tim i tim utjecajima. Vidimo sada uređivačku politiku pa tako u Virovitici tamo u ispostavi kako se to već zove u studiju na terenu ne znam kako se zvalo, još tamo dok je bio ravnatelj gospodin Radman, bile su troje sada je samo jedan čovjek tamo na terenu radi. Dakle išlo se u racionalizaciju na taj način da se ukine i ta veza ruralnih područja sa HRT-om dok kako vi kažete neki dobivaju vrlo visoke plaće, a zapravo je upitno kolika je kvaliteta i koja je poruka onoga što oni tamo rade.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Složio bih se s vama da javni servis ne mora biti najgledaniji, ali je činjenica da ogroman novac odlazi na strane serije sapunice, jednostavnim rječnikom, to je vidljivo jel mi nemamo jedan ili domaći igrani film iz Domovinskog rata o herojima ima ih bezbrojnih, samoinicijativno to ljudi odrađuju, nemamo neke povijesne filmove. Imamo određene evo primjera bio je film o Sinjskoj alci, šta mene tiče to je recimo bilo dobro. Ali može se puno više u domaću produkciju ulagati jel imamo ljude, potencijale i resurse imamo mi i mogućnost da se što više zakonski izmjeni, da što više bude domaćih glazbenih umjetnika domaće glazbe. Zašto ne bi bila domaća glazba, puno više zakonski omogućit treba HRT-u i onda to provoditi ili poticati našu etno glazbu. Puno ljudi se bavi s time, u biti čuvati tradiciju kulturu što i treba biti uloga javnoga servisa, a ne da bude produkcija stranih interesa, raznoraznih sapunica. Mislim imamo više meksičkih sapunica, ja ne znam koji naš film, nekakav film ili serija kao što je bilo „Malo misto“, „Velom isto“, „Čovjek i pol“, ja govorim o sada nekakvim ja ih se ne sjećam. Pa čak ni dječji program ne izbaciva nekakve filmove koji su nekada bili možda u puno težim uvjetima nego sada. Znači previše to sustav novac curi kroz prste, nekontrolirano, odvjetnički uredi dobro zarađuju, poslušnici dobro odrađuju svoj posao kroz imenovanja i to je tako. I naravno da ćemo mi iz MOSTA biti njima žulj i da će nas bombardirati, ali to nas samo jača. Oni što više udaraju mi ćemo biti jači ne ulazeći u njihove novinarske pisanja i njihova slobodu kako kreativnost njihovu retuširanja velikoga vođe na naslovnicama, Mao Zedong ja mislim da bi se postidio ili ovaj Sjevernoj Koreji. Tako da ja mislim da javna televizija ne mora biti najgledanija, ali mora biti … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavak rada sjednice je sutra u 9,30. prva točka će biti Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Zdravku Mariću, ministru financija u Vladi RH. Glasovanje o raspravljenim točkama uključujući i sutrašnju točku bit će u četvrtak u 9,30, 4. svibnja. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 15,35 SATI. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, drugo čitanje, P.Z. br. 10. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela Vlada Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Miroslav Šimić, saborski zastupnik. Amandman br. 1.
Prihvaćamo.
Amandman br. 2.
Prihvaćamo.
Time amandman br. 1, amandman br. 2. postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 3.
Prihvaćamo.
Time i treći amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Hvala. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 za, 8 suzdržanih i bez glasova protiv donesen Zakon o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa radom. Zastupnik Peđa Grbin, izvolite.