3. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 77/1997 Sb., o státním podniku, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 437/ - druhé čtení Z pověření vlády předložený návrh zákona uvede místopředseda vlády a ministr vnitra pan Vít Rakušan a já ho prosím, aby se ujal slova.
Hezký den. Děkuji vám za slovo, vážený pane místopředsedo. Kolegyně, kolegové, velmi stručně. Jedná se o druhé čtení. Cílem novely zákona o státním podniku je umožnit zvýšení kmenového jmění státního podniku ze státního majetku. Zvýšení bude možné provést z majetku státu, s nímž je příslušné hospodařit ministerstvo, které plní funkci zakladatele státního podniku. Návrh obsahuje pojistky, tedy podmínky, za nichž může takové zvýšení kmenového jmění být realizováno. Pro takový postup existují naléhavé strategické, hospodářské, společenské, bezpečnostní a jiné zájmy státu. Za další předchozí souhlas vlády. Potřeba zavedení navrhované možnosti zvýšení kmenového jmění státního podniku se projevila v diskusích o řešení aktuální situace u podniku Česká pošta. Z tohoto důvodu se též prací na novelizaci ujalo Ministerstvo vnitra, ale za úzké spolupráce s Ministerstvy průmyslu a obchodu a financí. Návrh již projednal garanční hospodářský výbor, který Poslanecké sněmovně doporučil návrh zákona schválit v předloženém znění. Děkuji vám.
Děkuji, pane vicepremiére. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání hospodářskému výboru jakožto výboru garančnímu. Usnesení výboru vám byla doručena jako sněmovní tisky 437/1 a 2 a já nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj hospodářského výboru, pan poslanec Jan Bauer, a informoval nás o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnil.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážené dámy a pánové, velmi zkráceně z jednání garančního, to znamená hospodářského výboru, který zasedl 8. června. Usnesení v té zkrácené verzi je následující: Hospodářský výbor doporučuje Poslanecké sněmovně projednat a schválit tento sněmovní tisk ve znění předloženém vládou. Za druhé mě zmocňuje, abych případně upravil některé legislativně technické, a za další mě pověřuje, abych o tomto aktu informoval paní předsedkyni a následně to přednesl i tady na půdě Poslanecké sněmovny, což tímto činím. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče a já tímto otevírám obecnou rozpravu, do které se přihlásila jako první paní poslankyně Kocmanová.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych ráda zastoupila kolegu Jakuba Michálka, který je dnes omluven, a ráda bych odůvodnila pozměňovací návrh...
A já vás přeruším a poprosím všechny v sále, jestli by se mohli ztišit, případně si vyřídit vše před sálem. Ještě jednou prosím všechny... Můžete pokračovat.
Děkuji. Ráda bych odůvodnila pozměňovací návrh, který kolega Jakub Michálek k tomuto tisku nahrál do systému pod číslem 2797. Zákon o státním podniku je postavený na přísné zásadě rezortismu, tedy každý rezort zřizuje státní podniky ve sféře své působnosti a jen a pouze ve sféře své působnosti. Ačkoli není vyloučeno, aby státní podnik vykonával vedlejší činnost i v jiných oborech, postupně se ukazuje, že takto přísná a rigidní úprava není vhodná. Proto tento pozměňovací návrh navrhuje, aby úkoly zakladatele mohlo plnit několik ministerstev. Konkrétní uspořádání jejich vzájemných vztahů bude ponecháno na smlouvě. Tím bude dosaženo vysoké flexibility. Jinak řečeno, předkladatel se domnívá, že není vhodné vnutit ministerstvům jeden model řízení, který z povahy věci nebude vhodný ve všech myslitelných situacích. Vhodnější je nastavit model řízení vždy podle potřeb aktuální situace. Smlouvu bude však vždy muset schválit vláda, tím bychom se riziku přílišné libovůle vyhnuli. Vláda bude též moci takové uspořádání jednostranně zrušit. Jedná se o změnu, která nebude mít přímý dopad na veřejné rozpočty, umožní však mnohem efektivnější využívání majetku svěřeného státním podnikům, takže je možné, že dlouhodobý přínos bude pozitivní. Děkuji za pozornost.
Děkuji, paní poslankyně, a prosím další přihlášenou a tou je paní poslankyně Mračková Vildumetzová.
Tak já děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Vážené kolegyně, kolegové, než se dostanu ke svému pozměňovacímu návrhu, tak všichni víme, proč tady zákon o státním podniku schvalujeme, proč se má navyšovat základní jmění. Je to kvůli České postě, které hrozí insolvence a která historicky nejhůře hospodařila v minulém roce, a to se ztrátou 1 miliarda 750 milionů. To, že od 1. července dojde k uzavření 300 poboček České pošty, kdy pan ministr vnitra říká, že to není ta transformace, že to je úplně něco jiného, ale transformační plán, který podle mého názoru souvisí především s Českou poštou, to znamená, že má stát mnoho finančních prostředků, tak já jsem včera na půdě Poslanecké sněmovny uspořádala kulatý stůl právě s názvem Jak se dotkne zavření 300 poboček a transformace pošty měst a obcí. Na tento kulatý stůl jsem pozvala ministra vnitra. Pozvala jsem ho už na začátku června a prosila jsem ho, protože chápu, že má určitě mnoho pracovních povinností, jestli by popřípadě za sebe nepozval [[neposlal?]] svého zástupce, tím jsem myslela nějakého politického náměstka, kterých má určitě mnoho, bohužel žádná odezva, i když jsem to tady říkala jeho asistence na chodbě, volali jsme mnohokrát na Ministerstvo vnitra a pan ministr vnitra pořád říká, že je odvážný ohledně transformace České pošty. Tak já bych tu odvahu viděla v tom, že by na ten kulatý stůl přišel, popřípadě by tam někdo přišel z Ministerstva vnitra. Pravdou je, že na ten kulatý stůl přišel ředitel České pošty, pověřený ředitel, ten byl odvážný, i s paní ředitelkou, a přijeli tam především starostové, kteří předávali ty praktické zkušenosti, jak to v tuto chvíli...
Já vás přeruším a poprosím... [[Poslankyně Mračková Vildumetzová: ... v rámci uzavírání 300 poboček...]] Přeruším vás, paní poslankyně, je špatně slyšet. A poprosím všechny o ztišení. Děkuji.
Asi Česká pošta nikoho nezajímá, pane místopředsedo. Na tomto kulatém stole byli přítomni starostové i primátoři, nebo respektive primátor. Byla jsem velmi ráda, že tam právě bylo zastoupení velkých i malých měst, aby mohli říct, jak to vypadá teď a jakou mají praktickou zkušenost v rámci České pošty. Všichni se toho úskalí, toho 1. července, určitě bojí, ale musím říct, že když jsem tam v souvislosti s přijetím tohoto zákona o státním podniku se zeptala pana ředitele, o kolik se bude navyšovat to základní jmění České pošty, tak mi na to nedokázal, popřípadě nechtěl, odpovědět. Já považuji tento zákon za důležitý. Ale za stejně důležité považuji, aby již celá Poslanecká sněmovna a všichni poslanci věděli, o kolik se popřípadě základní jmění České pošty bude navyšovat, jestli to bude o těch avizovaných 8 miliard a na co konkrétně tyto finanční prostředky půjdou. Protože musím říct, že já jsem včera měla, a podotýkám a zdůrazňuji, pocit, že těch 300 poboček, které se uzavírají, tak to na mě i působilo, že to je právě i z důvodu prodeje toho státního podniku, kdy tedy Ministerstvo vnitra teď rozhodlo, že se všechno bude prodávat elektronickou aukcí. Byli tam starostové, kteří říkali, že jim to způsobí velké problémy ohledně přístupových komunikací, že byli s Českou poštou už dohodnuti, že si ten objekt koupí. Víte sami, že o tom, kolik dá to dané město do té elektronické aukce, o tom musí rozhodnout orgán toho města. To znamená, že to všichni vědí, do jaké výšky v rámci té elektronické aukce ta daná města půjdou. A musím říct, že když jsme se zeptali, na co půjdou ty finanční prostředky z prodeje těch budov, tak odpověď byla následující: Finanční prostředky z prodeje budov České pošty půjdou do provozu a pro budování nových poboček. Tak nad tím jsem se opravdu pozastavila. Takže my budeme uzavírat 300 poboček České pošty, některé jsou třeba úplně nové, moderní, a pak popřípadě z těchto prostředků budeme otevírat nové? Pan ředitel to pak trochu formuloval, že to bude modernizace a tak dále. Mně na tom celém procesu vadí následující: Podle mě se zaspalo v rámci projektu Pošta Partner. A ti starostové všichni, kteří tam včera byli, tak jsem se jich zeptala, jestli jim byla nabídnuta Pošta Partner, těm velkým městům. A jim to nabídnuto nikdy nebylo. Bylo to nabídnuto jenom malým obcím, a protože ty některé menší obce nechtěly jít do Pošty Partner, tak se prostě rozhodlo bez jakékoliv komunikace s partnery v území, což jsou ti starostové, a dotýká se to 103 samospráv, že tedy u nich se od 1. července ty pobočky zavřou. Pokud jsem se ptala, co bude s Czech POINTy, protože 1. července... Czech POINTy jsou především právě na těch velkých poštách, víte sami, ano, výpis z katastru, bodový výpis řidiče, ale určitě řada z vás, a bohužel to digitalizací nevyřešíte, když potřebujete mít ověřený podpis nebo ověřenou listinu, tak právě jdete na ten daný Czech POINT. Já jsem se ptala, jestli se ty Czech POINTy třeba někam přemístí, aby mohly být využívány lidmi, protože myslím si, že toto opravdu nejde vyřešit. A jsem i přesvědčena o tom, a zaznívalo to tam včera mnohokrát, že ta digitalizace ještě není na takové úrovni, a řada těch starostů - byl tam zástupce Prahy 4, nebo můžeme pořád zmiňovat Prahu 3, kdy 75 000 obyvatel, kteří jsou evidenčně, že mají trvalý pobyt, ale těch lidí tam bydlí daleko více, tak ze šesti pošt se tam zavře pět. Musím férově říct, že tam tedy i zaznívalo to, že budou rezervační systémy, pane ministře. Že budou moci lidé se tedy objednat na nějakou dobu. Myslím si, a ten závěr byl takový, a to považuji za kladné, že jsme jasně řekli, jestli by se zjistilo, že v některém tom území opravdu dochází k velké přetíženosti, že i třeba v rámci toho rezervačního systému ti lidé třeba čekají na termín týden, čtrnáct dní, prakticky by si ani tu zásilku nemohli vyzvednout, tak jestli je Česká pošta operativně připravena tyto věci řešit. Bylo nám řečeno, že ano. Takže uvidíme, co bude po 1. červenci. Musím říct, že ten nejhorší stav je já bych řekla v těch strukturálně postižených krajích a pak určitě město Praha, protože to číslo, a to, co tam včera tedy zaznělo, Praha 1 milion 250 tisíc obyvatel. Předávám Patrika Nachera, který tam byl včera přítomen. Ale skutečnost je úplně jiná. Můžeme říct, že to je okolo milionu a půl, ne-li více. A kdyby to mělo jít na ten počet obyvatel, tak by v Praze, podle výpočtu Patrika Nachera, prostřednictvím pana předsedajícího, mělo být 370 poboček. Je jich tady 106 a teď se jich 35 zruší. A byly tam takové extrémy, například od pana primátora Havířova, který má pod Havířovem čtyři města, která spádově tam spadají v rámci toho oerpéčka, tak tam budou čtyři pošty na 15 000 obyvatel a on bude mít tři pošty na 70 000 obyvatel. Já jsem prostě přesvědčena, že se to nedělalo podle těch kritérií, protože ta analýza je opravdu pořád tajná, nikdo ji neviděl. A jsem také přesvědčená o tom, že nikde nebude v mnoha případech to kritérium, které bylo slibované, že tedy lidé nebudou cestovat delší vzdálenost, než jsou tři kilometry. A teď bych se dostala k tomu nejdůležitějšímu v rámci tohoto zákona. [[(13.40 hodin)]] Pan ministr předložil novelu zákona o státním podniku, kde chce navýšit základní jmění obecně státních podniků, ale v tuto chvíli se to dotýká právě státního podniku České pošty. My teď mnoho týdnů, ne-li měsíců voláme a říkáme, pane ministře, představte nám ten transformační plán. Pan ministr říká, já vám ho představím v dubnu, v květnu - a on je červen a my ho pořád nikdo neznáme. Na včerejším kulatém stolu jsme se konečně dozvěděli, že dozorčí rada dostane transformační plán 27. června a 28. června by ho měla projednávat vláda. Ano, my v tomto zákoně říkáme, že tedy může dojít k navýšení toho základního jmění, ale o tom bude pak, a to je v návrhu toho zákona, rozhodovat vláda. Já jsem si na základě toho dovolila předložit pozměňovací návrh za mě a za celé hnutí ANO, který spočívá v tom, aby o tom nerozhodovala vláda, ale Poslanecká sněmovna. Jsem přesvědčena o tom, že Poslanecká sněmovna by měla vědět, o kolik se bude navyšovat základní jmění jednotlivých státních podniků, a měla by také vědět, kam tyto finanční prostředky poté budou směřovat. Takže já se samozřejmě k tomuto pozměňovacímu návrhu ještě přihlásím. Mrzí mě, pane ministře, že jste na kulatý stůl nepřišel. Myslím si, že určitě v této věci je dobré komunikovat, a že když tedy říkáte, že jste odvážný, tak odvážný nejste, protože kdybyste odvážný byl, tak byste včera na ten kulatý stůl s těmi starosty přišel. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji vám, paní poslankyně. S přednostním právem se hlásí pan vicepremiér Jurečka.
Děkuji, vážený pane předsedající. Kolegyně, kolegové, já bych tady chtěl odůvodnit pozměňovací návrh, ke kterému se přihlásím potom v podrobné rozpravě, který se týká problematiky státních podniků, kdy jsme tady před několika měsíci udělali legislativní změnu, která říkala, že prostě všechny státní podniky musí povinně mít účty u České národní banky. Pak možná v nějakém režimu, který by znamenal samozřejmě výjimku ze strany Ministerstva financí, by mohly mít účty u komerčních bank. Myslím si, že tato úprava není úplně ideální. Navíc v té úpravě došlo ještě i k ne úplně jasné definici, zdali se to týká tedy státních podniků včetně národního podniku Budějovický Budvar. Dovolím si tedy tady dát návrh pozměňovacího návrhu, který tu nejasnost vyjasňuje a zároveň umožňuje, aby státní podniky mohly mít tu možnost mít ty účty, pokud budou potřebovat, ještě také u komerčních bank. Protože především podniky, které mají intenzivní kontakt i s tou byznysovou sférou, které třeba řeší platby do zahraničí, které třeba například řeší jen tu nutnost mít i platební terminály a podobně, tak prostě potřebují využívat služby komerčních bank. Jsou tady služby, které Česká národní banka nenabízí. Chápu ten úmysl Ministerstva financí konsolidovat ty finanční zdroje do České národní banky, mít takhle možnost lépe řídit ty toky v rámci státního rozpočtu, v rámci cash flow, ale myslím si, že je potřeba, aby tedy tam, kde to dává smysl, tam, kde to dává také i efektivitu, operativu, kde to také přináší řekněme pozitivní efekty pro ty státní podniky, aby měly - a rezorty, které za ně zodpovídají - ponechanou tuto možnost. Takže tolik to odůvodnění a v podrobné rozpravě se přihlásím ke konkrétnímu číslu tohoto pozměňovacího návrhu. Děkuji.
Děkuji. Dále je do obecné rozpravy přihlášen pan poslanec Sládeček. Ale ještě prosím o moment. Je zde s faktickou poznámkou přihlášena paní poslankyně Peštová.
Děkuji za slovo. Já bych chtěla ještě zareagovat na paní poslankyni Mračkovou Vildumetzovou, nebo ji spíš doplnit, protože mě zajímala třeba situace u nás v Mostě, jak to bude s našimi poštami, protože u nás se zavírají čtyři. Představitelé města Mostu byli v jednání s Českou poštou a říkali, že ta jednání neprobíhala vůbec nějak v takovém tom přátelském duchu. Spíše to bylo tak, že ze začátku jim bylo slibováno, že si je budou moci převzít za symbolickou jednu korunu. Pak se to změnilo, za nějaký čas už to bylo 200 000 za ten rozpadlý nábytek, který tam byl. Pak pokračovala tato jednání v tomto duchu dál s tím, že oni vycítili, že tam ani není snaha, ani chuť vlastně dojít k nějakému závěru, ale ne ze strany města, ale ze strany České pošty. Ve finále to vyšplhalo na to, že ta jedna přepážka, náklady na tu jednu přepážku pro tu jednu osobu, která tam bude, budou 1 milion 200 000 za rok. Takže víceméně ty obce ani na to nebudou mít, aby si takto provozovaly tuto poštu pod tím Pošta Partner, protože ty náklady jsou opravdu strašně vysoké.
Děkuji, paní poslankyně. [[O slovo se hlásí poslankyně Schillerová.]] Ještě faktickou? [[S přednostním právem.]] S přednostním právem, ano, můžete mít v tuhle chvíli. Je tam s přednostním právem ještě pan poslanec Sládeček. Tak tedy v tuhle chvíli nejdříve pan poslanec Sládeček, poté s přednostním právem paní předsedkyně Schillerová, děkuji.
Dobrý den, vážený pane předsedající, milé dámy, pánové. My v SPD říkáme, že stát by měl mít možnost pomoci strategickým státním podnikům, které se dostanou do potíží, ale odmítáme například bianko šek ve výši nějakých 8 miliard pro dlouhodobě špatně hospodařící Českou poštu, aniž bychom předem věděli, za co tyto peníze budou utraceny. Já tedy budu rád, pokud nám to pan ministr vysvětlí. Děkuji.
Děkuji. V tuto chvíli tedy s přednostním právem už paní předsedkyně.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. No, já bych se chtěla zeptat pana ministra Jurečky, jestli by vysvětlil trošku blíže i svůj pozměňovací návrh. Protože já chápu tedy, jestli jsem tomu dobře rozuměla, že by společnost státní podnik Budvar neměl být pod Státní pokladnou. Účty v ČNB znamenají Státní pokladna. Na Ministerstvu financí se vybudovala Státní pokladna za 7 miliard korun, abychom tam právě měli všechny tyto státní podniky, měli tam příspěvkovky, aby byl přehled prostě o jejich hospodaření. Je to něco, co souvisí s jejich transparentností. Proč by teď tedy Budvar, státní podnik, neměl mít tyto účty tam, kde by je podle mě mít měl? Mohl byste to prosím vysvětlit? Já vím, že pokus o tento pozměňovací návrh tady už byl v minulosti. Tehdy v rámci nějakého chaosu nebo z nějakého časového důvodu jste se k němu nepřihlásil. Já jsem tedy nesouhlasila s tím, aby se znovu otevřelo druhé čtení. Tak proč tyto pokusy, o co jde? Já si myslím, že tak jak je to teď, je to naprosto v pořádku a je to transparentní.
Děkuji. Ještě pan ministr Jurečka.
Děkuji. Já na to krátce zareaguji. Já jsem to říkal i tady v tom svém vystoupení, kdy jsem v té obecné rozpravě hovořil o tomto pozměňovacím návrhu. Jsou prostě služby, které Česká národní banka těmto subjektům, které mají velmi otevřený - a to ten hlavní i ten platební - vztah vůči běžnému komerčnímu sektoru, které Česká národní banka nenabízí. To vůbec není proti tomu, aby třeba většinu těch finančních prostředků měly uložené tyto společnosti u České národní banky, ale míra operativy u některých transakcí je taková, kterou Česká národní banka v tom svém produktovém portfoliu nenabízí. Proto je potřeba, aby tady zůstala zachována tato možnost. To je celé.
Děkuji. S přednostním se hlásí ještě pan ministr.
Děkuji. Já jsem nechtěl zneužívat závěrečného slova, aby případně byla možnost reagovat, ale já se pokusím být velmi stručný a nekonfliktní ve své odpovědi. Plán transformace - a tady prostřednictvím pana předsedajícího, paní poslankyně, nemáte pravdu. Já jsem tady, a našel jsem si to i ve stenu, při té naší debatě o České poště jasně uvedl, že plán transformace České pošty, a vyhledal jsem si i tu danou pasáž, bude předložen do konce června tohoto roku. To je oficiální výrok, který zazněl na půdě Poslanecké sněmovny, který byl v oficiální tiskové zprávě Ministerstva vnitra. [[(13.50 hodin)]] Takže několik málo údajů. Vláda tento transformační plán bude schvalovat buď 28. června, nejpozději pak 12. července. Plán skutečně do konce června, jak bylo schváleno, bude dokončen. Sama máte správnou informaci o tom, že bude projednán dozorčí radou, poté bude projednán vládou. Počítám s tím - a tady prosím o pozornost, protože to je závazek, který si tady dávám - že manažerské shrnutí z tohoto plánu poskytnu k dispozici poslankyním a poslancům. A potom vážená paní poslankyně, prostřednictvím pana předsedajícího, každopádně k tomu bude probíhat i kulatý stůl v naší režii. Pokud vy potom uspořádáte další, jsem připraven na něj přijít. Ale byl bych rád, aby ten název byl skutečně Budoucnost transformace České pošty. Pokud název toho semináře zněl zavírání poboček, tak to je prostě v plné kompetenci České pošty, jejího managementu. Proto jsem byl velmi rád, že vám ty informace podrobně podal pan zastupující generální ředitel Štěpán. Myslím, že je podal velmi podrobně a dobře, a určitě o budoucnosti České pošty na jakékoliv platformě jsem připraven se bavit. Ale logický postup je, že dříve, než tady budu udávat jakákoliv konkrétní čísla - a chci připomenout, že my se dnes nebavíme explicitně o reformě České pošty, o její budoucnosti, tak ten bod nezní. My máme novelu zákona o státním podniku. Tedy my schvalujeme zákon, který se toho jistě věcně týká, ale samotná částka jako taková bude představena v transformačním plánu, který nejdřív schválí dozorčí rada, nejdřív schválí vláda a potom bude dán k dispozici v manažerském shrnutí poslancům. Potom se na tu debatu samozřejmě těším. A chtěl bych říct, že to, s čím se tady operuje, s těmi 8 miliony [[miliardami?]], to nikdy neměl být příspěvek státu v rámci té transformace jako takové. To byla nějaká celková odhadovaná transformační suma. A budete možná překvapeni, jak to nakonec v tom transformačním plánu bude napočítáno a bude vypadat. Ale je zcela legitimní, že nejdříve ten materiál dostane dozorčí rada, a ne že já ho budu prezentovat poslankyním a poslancům ve stadiu, když není schválen. Potom ho schválí vláda. Znovu říkám dva možné termíny: 28. června, pokud se to vejde na program vlády, pokud ne, 12. července. Děkuju.
Děkuji. A máme zde dvě faktické poznámky, paní poslankyně Mračková Vildumetzová a poté paní poslankyně Peštová.
Tak, pane ministře, reakce. Určitě chválím pana pověřeného ředitele České pošty znovu, že přišel, komunikoval, dal mně i všem samosprávám, které tam byly, podrobné informace. Myslím si, že se snažil odpovídat na otázky. Ale třeba když jsme hovořili o prodeji toho státního podniku, tak tam z jeho strany jsou některé věci, které jsou odborné, a pak on vám řekne: toto je v některých věcech i politické rozhodnutí. Proto si myslím, že tam mělo být to politické zastoupení, a měl tam jste být vy, popřípadě váš politický náměstek. Pane ministře, víte, že já vám mnohokrát nabízím, že bych si s vámi k některým problémům Ministerstva vnitra sedla. Psala jsem vám i ohledně České pošty esemesku 27. března, kde jsem vás prosila o to, ať to zastavíte, ať se sejdeme, ať řešíme tu věc, ať se to komunikuje s těmi samosprávami. A já musím v tuto chvíli to tady říct, vy jste mi odepsal: Počítám tedy s tím, že v průběhu tvorby transformačního projektu v období duben až červen bude projekt konzultován taky se zástupci parlamentní opozice. Já se zeptám svých opozičních kolegů: Představil vám někdo transformační plán? A já teď vidím, že vy chcete zákon o státním podniku schvalovat již příští týden ve třetím čtení, a teď tady řeknete, že transformační plán bude vláda schvalovat buď 29. června, anebo 12. července. Já si myslím, že bychom ho nejdříve měli znát, a teprve pak schvalovat tento zákon ve třetím čtení. Děkuju.
Děkuji. A paní poslankyně Berenika Peštová. Máte slovo.
Děkuju za slovo. Já bych chtěla zareagovat na pana ministra. Tak v každém případě tento zákon je novelizován kvůli České poště, to si řekněme na rovinu. Určitě by k této novele vůbec nedošlo, kdybyste to nepotřebovali. To je bod číslo jedna. Co se týče toho transformačního plánu, tak já jsem na hospodářském výboru navrhovala usnesení, které jasně říkalo, že nejdřív předložte transformační plán - rozumím tomu, že to nejdřív chcete probrat v dozorčí radě, pak se to dostane třeba mezi nás k nám na plénum - říkám, tak nejdřív ať je transformační plán, a poté teprve se přistoupí k tomu, aby se hlasovalo ve druhém čtení. A z jednoho prostého důvodu: protože v tom třetím čtení už neuděláte nic. Maximálně že byste ten zákon vrátili zpátky do druhého čtení, což si myslím, že tady ta síla nebude. Takže proto jsem tam to usnesení navrhovala a očekávala jsem, že kolegové toto pochopí, protože je zcela logické, že by to mělo mít nějaké náležitosti a posloupnost. A ta posloupnost je jednoznačná: když nikdo nevíme, kam ty peníze půjdou, jak ten transformační plán bude vypadat, tak nemůžeme schvalovat zákon, který vy k tomu potřebujete.
Děkuji. Je zde ještě jedna faktická - paní poslankyně Mračková Vildumetzová.
Děkuji moc. Ještě v krátkosti. Pane ministře, mohl byste mi popřípadě tedy ještě odpovědět, jestli je to možné? Budete to možná řešit na Ministerstvu vnitra, ale já jsem ten pozměňovací návrh dala do systému už před týdnem, takže předpokládám, že už jste se s ním seznámil. Podpoříte popřípadě to, aby o tom navýšení základního jmění rozhodovala Poslanecká sněmovna už? Pro mě je to důležité v souvislosti s tím, co jste tady řekl, že transformační plán budete schvalovat na vládě buď 29. června, nebo 12. července. Tak myslím si, že určitě ta velká pojistka by byla i v tom, pokud by popřípadě pak o tom navýšení základního jmění právě rozhodovala Poslanecká sněmovna. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr chce reagovat? Ano.
Děkuju. Beru to asi jako faktickou. Jedna krátká věta, paní poslankyně, prostřednictvím pana předsedajícího. Ještě moc ne, ještě jsem se s tím moc neseznámil, ale čtu tady názor naší legislativy. Ano? A ten je: S touto změnou navrhujeme vyslovit nesouhlas, neboť by se jednalo o neorganickou interenci - pardon, jo interenci [[ingerenci?]] - moci zákonodárné do nakládání s konkrétním státním majetkem. Děkuju.
Děkuji. A vzhledem k tomu, že už nemáme žádnou faktickou, žádnou přihlášku do obecné rozpravy, tak tímto - pardon, já se omlouvám, měl jsem vás napsaného, ale...
Nic se neděje. Děkuju za slovo, vážený pane místopředsedo. Pane ministře, kolegyně, kolegové, myslím, že i z té krátké debaty, která se tady k tomuto tisku vede, je zjevné, že by bylo dobře, aby tato novela byla projednána i ve třetím čtení co nejdříve. A čekají nás náročné body v těch letních měsících. Tak já si dovolím dát návrh na podle § 95 odst. 1 jednacího řádu na zkrácení lhůty mezi druhým a třetím čtením na 7 dní. Děkuji. Potom prosím hlasovat na závěr projednávání tohoto tisku. Děkuji.
Ano, děkuji. Počítám s tím, hlasovat zkrácení na 7 dní. Děkuji a já tímto končím obecnou... Ještě se hlásí, ano, s faktickou.
Já určitě reakce na předsedu poslaneckého klubu KDU-ČSL. Určitě bychom to podpořili, kdybychom znali ten transformační plán. Je úplně hrozné, že pan ministr vnitra tady dneska řekne, že ho představí, nebo vláda ho bude schvalovat 29. června. Včera pan ředitel České pošty řekl, že až po jednání vlády se dozvíme obsah toho transformačního plánu. Dnes jsme se tady dozvěděli, že to bude možná až 12. července. A ohledně pozměňovacího návrhu, aby o navýšení základního jmění rozhodovala Poslanecká sněmovna, se vyjádřil pan ministr vnitra taky jasně. Ano, to znamená, my dáme bianko šek vládě, která si bude rozhodovat o státních podnicích, bude tam dávat finanční prostředky, a my vůbec nevíme na co. Takže my v žádném případě nemůžeme zkrácení lhůty podpořit.
Jenom krátká poznámka - pane předsedo Výborný, tady mám poznámku, že ten návrh měl být podán v rámci podrobné rozpravy. Takže uděláme to tak, že ho podáme ještě jednou v rámci té podrobné rozpravy. Tím tedy definitivně končím projednávání v obecné rozpravě. Táži se, jestli je zájem o závěrečné slovo? Pane ministře? Pane ministře, je zájem o závěrečné slovo? [[Ne.]] Pan zpravodaj? Nikoliv. Takže zahajuji tímto podrobnou rozpravu a do podrobné rozpravy s přednostním právem pan předseda Výborný.
Děkuju. Tak ať to uvedeme do souladu s jednacím řádem, já tedy podle § 95 odst. 1 jednacího řádu navrhuji zkrácení lhůty mezi druhým a třetím čtením na 7 dnů. Děkuji.
Ano, děkuji. Mám poznamenáno. A do podrobné rozpravy se dále přihlásila paní poslankyně Kocmanová.
Děkuji. Já bych se ráda formálně přihlásila k pozměňovacímu návrhu číslo 2797, který navrhuje doplnění dvou novelizačních bodů, a s odůvodněním se odkazuji jak na obecnou rozpravu, tak na návrh samotný. Děkuji.
Já děkuji. S přednostním právem pan ministr Jurečka.
Děkuji. Já se tedy hlásím k pozměňovacímu návrhu číslo 2793, který jsem v obecné rozpravě odůvodnil. Děkuji.
Děkuji. Dále je do podrobné rozpravy přihlášená paní poslankyně Mračková Vildumetzová.
Vážený pane místopředsedo, tak jak jsem avizovala v obecné rozpravě, přihlásím se k pozměňovacímu návrhu číslo 2774, který spočívá v tom, že slovo "vlády" se nahrazuje "Poslanecké sněmovny". Děkuji.
Děkuji. Ještě někdo prosím do podrobné rozpravy? Nikdo. V tom případě tedy končím podrobnou rozpravu. Závěrečná slova - je zájem, pane ministře? [[Ne.]] Pan zpravodaj? Nikoliv. Můžeme se tedy pustit - já zagonguji - do hlasování. A budeme hlasovat o návrhu pana předsedy Výborného, kdy budeme zkracovat lhůtu - návrh na 7 dnů. A je zde návrh na odhlášení. Takže já vás v tuto chvíli odhlašuji a prosím o přihlášení. Takže budeme hlasovat, ještě jednou, návrh pana předsedy Výborného na zkrácení lhůty pro třetí čtení na 7 dnů. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 6, přihlášeno 129, pro bylo 75, proti bylo 54. Výsledek: přijato. Já tedy tímto končím druhé čtení tohoto návrhu a děkuji za spolupráci. Nyní jsme se dostali k bodu číslo