Spoštovane kolegice in kolegi!Vabim vse, ki še niste v dvorani, da pridete in omogočite začetek 11. izredne seje, ki bo posvečena državnemu proračunu, in to za dve leti, za leto 2002 in 2003. Gospe in gospodje! Imam občutek, da je v dvorani dovolj kolegic in kolegov, da je državni zbor lahko sklepčen in začne z odločanjem. Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci. Najprej želim vsem skupaj dober dan, z željo za uspešno delo na 11. seji, ki jo bomo kmalu začeli. Zelo vljudno in prijazno vas bom prosil za mir v dvorani. Pričenjam 11. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 51. člena in prvega odstavka 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščam vas, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje kolegice in kolegi: kolega Štemberger do 16.00 ure, kolega Janša, Vnučec, Rupar, kolegica Zalokar-Oražem, kolega Merlo za pričetek seje, prav tako za pričetek seje kolega Čeligoj in kolega podpredsednik Brejc od 15.00 ure dalje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Vstavite prosim kartice. Če so kartice vstavljene, pa vas prosim, da pritisnete tipko kvorum, da bi lahko ugotovili navzočnost v dvorani. Prosim za mir, začenjamo sejo. V dvorani je navzočih 55 poslank in poslancev državnega zbora. Tako je ta sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem vabil predstavnike vlade, ministrice in ministre. Tiste, ki so že z nami, prav lepo pozdravljam, ostale pa vabim, da se nam v nadaljevanju pridružijo. Prehajamo na določitev dnevnega reda 11. izredne seje. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 23. novembra. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Najprej bomo prešli na umike. Predlogov za umik nisem prejel, razen če želi kdo dati tak predlog sedaj. Ne vidim pobude za to. Tako lahko preidemo na predloge za širitev dnevnega reda. Želi kdo v zvezi s tem besedo? Ugotavljam, da nihče. Zato lahko državni zbor preide na razpravo in odločanje o predlogih za sprejem zakonov po hitrem postopku. Poslanski kolega Ciril Pucko je v obravnavo zboru predložil predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Državnemu zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi kolega Pucko besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec ali predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki vlade? [[Ne.]] Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Želijo. Prosim. Preden vam dam besedo prosim za mir v dvorani. Imate besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Predlagam, da se zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju obravnava po rednem postopku in ne tako, kot je predloženo v predlogu dnevnega reda. Razlogi so jasni. Gre za zelo velike spremembe v tem zakonu, ki bistveno posegajo na finančno in vsebinsko materialno področje materije, ki ga ureja. Zato predlagam, da se ta zakon obravnava po rednem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Drobnič s poslanske skupine Nove Slovenije predlaga, da v nasprotju s predlogom matičnega delovnega telesa in predlagatelja, kolega Pucka, zakona ne sprejemamo po hitrem postopku. Želi še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne želi.]] Sprašujem, ali želi predlagatelj morda sedaj obrazložiti ta predlog? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Prosim za mir v dvorani. Glasovali bomo o tem predlogu. Glasujemo o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. V dvorani je navzočih 69 poslank in poslancev. 50 jih je glasovalo za tak predlog, 16 jih je temu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2002 in 2003. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade o tem predlogu besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem predloga zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Da, kolega mag. Vizjak v imenu poslanske skupin Socialdemokratske stranke.
Ja, hvala lepa. Jaz bi samo omenil to dejstvo, da matično delovno telo o tej materiji ni še reklo nič. To pomeni, in vas tudi sprašujem, ali so s tem tudi nastopili formalni pogoji, da danes izglasujemo postopek in seveda s tem tudi gremo preko tega, da se o tej proceduralni zadevi predhodno opredeli matično delovno telo. Hvala.
Če smem dati proceduralno pojasnilo. Dejstvo, da se matično delovno telo do takega predloga ne opredeli, ni proceduralna ovira za odločitev državnega zbora. Želi še katera od poslanskih skupin besedo? Ugotavljam, da ne. Potem prehajamo na odločanje. Ali želi vlada pred odločanjem besedo v zvezi s tem? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. 50 jih je tak predlog podprlo, 14 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu za sprejem zakona po skrajšanem postopku. Poslanski kolega Jelko Kacin je v obravnavo zboru predložil predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predlagatelj besedo? [[Ne.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku, soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Sprašujem predstavnike poslanskih skupin, ali želijo besedo o tem predlogu. Ugotavljam, da ne. Zato to razpravo zaključujem. Preden preidemo na odločanje, opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. Glasujemo o tem predlogu. Navzočih je 69 kolegic in kolegov. 53 jih je predlog podprlo, 13 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako lahko preidemo na odločanje o dnevnem redu seje, ki se začenja danes. Dnevni red ste prejeli s sklicem. Sprejeli smo tudi nekaj sprememb in dopolnitev. Želi kdo besedo, preden dam predlog na glasovanje? [[Ne.]] Potem predlagam, da glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. Glasujemo. Navzočih je 71 kolegic in kolegov. 55 jih je predlog podprlo, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je dnevni red 11. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije sprejet. Preden preidemo na 1. točko dnevnega reda, to je na obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku, bi rad v skladu s 65. členom poslovnika predlagal državnemu zboru, da bi morda obravnavo, poudarjam, obravnavo 5. in 6. točke, združili, odločali pa bomo seveda o vsakem predlogu proračuna posebej. Predlagam, da združimo to točko, če bi se seveda državni zbor s tem strinjal. Sprašujem poslanske skupine, ali se strinjajo s tem, da bi združili čas za obravnavo obeh predlogov in bi imeli tako na voljo predstavniki poslanskih skupin 40 minut, odločali pa bi o vsakem posebej. Prosim, kolega Anderlič.
Mi se s tem ne strinjamo, ker ni poslovniško korektno. Tega na tak način ne moremo opraviti. Predlagam, da tako, kot so točke po vrstnem redu, tudi razpravljamo. Opozarjam pa na to - vsaj mi bomo tako ravnali - da ni potrebno ponavljati tistih diskusij, ki bodo povedane pri eni točki, tudi pri drugih. To je pa seveda stvar vsake skupine in posameznika posebej. Hvala lepa.
Tak predlog bom dal na glasovanje, poslanke in poslanci se bodo odločali. Želim samo opozoriti, da kdorkoli bo že vodil sejo, bo moral biti zelo dosleden in prekiniti vsako diskusijo nastopajočega, ki se bo dotaknil predloga za proračun, ki ne bo tisti hip v obravnavi, ali pa bo popustil pri enem in bomo potem imeli pri obeh predlogih diskusijo o obojem. Predlagam torej, da se z glasovanjem odločimo, ali bomo obravnavali oba predloga skupaj ali ne - uvodne obrazložitve in predstavitve; odločamo o vsakem posebej, to je seveda jasno. Tak predlog bom dal na glasovanje, kolegice in kolegi pa bodo odločili, ali je to preudaren predlog. Predlog, da bi torej predstavitve mnenj pri 5. in 6. točki združili, odločamo pa pri 5. in 6. točki ločeno, dajem na glasovanje. Prosim, da se do tega predloga opredelite. Navzočih je 70 kolegic in kolegov. Za jih je glasovalo 30, 35 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Tako lahko nadaljujemo z delom. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanski kolega Kacin. Želi kolega Kacin besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec ali predsednik odbora besedo? [[Želi.]] Prosim, predsednik odbora za finance in monetarno politiko, kolega Pucko, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospodje ministri in ministrica, predstavniki vlade! Matično delovno telo je obravnavalo navedeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah in predlaga državnemu zboru, da navedeni predlog zakona obravnava in sprejme po postopku, ki je predlagan, skupaj z amandmaji vlade Republike Slovenije, ki jih je odbor v celoti podprl, še posebej zato, ker je vlada s tem - sicer ni nasprotovala osnovnemu predlogu zakona - navedeni predlog zakona v vsebinskem smislu precej izboljšala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? Mag. Anton Rop, minister za finance, izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada je k temu predlogu zakona dala amandmaje. Ti amandmaji pravzaprav pomenijo že njihov sprejem, uresničevanje in realizacijo predlogov proračunov za leti 2002 in 2003. S temi amandmaji predlagamo dvig trošarin, in sicer na dveh področjih: na področju alkohola, alkoholnih pijač in pa na področju tobaka. Na področju tobaka je rešitev in amandma še zlasti pomemben, ker nam hkrati omogoča tudi hitrejše približevanje ureditvi, ki velja v Evropski uniji. Te spremembe imajo v letu 2002 efekt 1,7 milijarde, v letu 2003 2,6 milijarde in v letu 2004 2 milijardi Vlada se je odločila, da praktično celotno realizacijo s tega naslova nameni za investicije v zdravstvo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Ker ne želi nihče predstaviti mnenja poslanske skupine, dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa. Sicer v svoji razpravi ne bom odpiral vprašanj glede amandmajev, ki jih je vlada predlagala k omenjenemu zakonu, pač pa bi predvsem rad odgovor na vprašanje o rešitvi k 1. členu sprememb zakona, ki spreminja in dopolnjuje obstoječi zakon tako, da se naj ne bi trošarine plačevale na trošarinske izdelke v mednarodnem prometu, in sicer v prostocarinskih prodajalnah na letališčih in pristaniščih, odprtih za mednarodni promet. To je sicer v redu, vendar pa bi želel odgovor, kako je s brezcarinskimi prodajalnami na slovensko-hrvaški meji, ki ne glede na spremembe zakona o prostocarinskih prodajalnah, še vedno ostajajo in bodo ostale vse do vstopa Slovenije v Evropsko unijo oziroma verjetno do vstopa naše sosede v to integracijo. Mislim, da s to rešitvijo seveda preferiramo samo en del še tistih brezcarinskih trgovin, ki so ostale, ne pa celote. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite besedo? Izvolite, dr. Bernik.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Pozdravljeni, gospodje ministri in dame z vlade. Tale predlog zakona je bil nekako "jojo" kar precej časa. Zato me prav čudi, da je bil sprejet predlog, da se obravnava po skrajšanem postopku. Vendar, to je že passe. Zato bom vprašal za nekaj podatkov, ki bi jih, mislim, vlada morala v svoji obrazložitvi itak že v naprej povedati. Kot vidim, je razlaga za ta zakon povečanje državnih dohodkov in pa zdravje prebivalstva. Človek ne more ugotoviti iz obrazložitve, katero pretehta katero od teh dveh razlogov. Potem se omenja na široko, kako škodljiv je alkohol. Hvala bogu, da ste vsaj vino pustili tam, kjer je bilo. In sicer je podatek tukaj, da v članicah Evropske zveze imajo države stroške zaradi alkohola od 2 do 5 procentov BDP. Nikjer ni omenjeno, kakšen je ta strošek pri nas in koliko bomo pri tem prihranili pri zdravstvu. Zelo rad bi vedel, kako bodo te trošarine vplivale na dohodke države in v kakšnem obdobju pričakujejo, da bodo se ti dohodki začeli poznati. Rad bi tudi vprašal, ali ne bi bilo primerno, kajti sedaj zakon predvideva, da na cigarete bo trošarina, na tiste cigarete, ki se najbolj prodajajo. Ne razumem, kaj je to, in ne razumem, zakaj ne bi raztegnili trošarine na vse cigaretne izdelke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslancev oziroma poslank razpravljati? Ker ne, sprašujem predstavnika vlade, če želi odgovoriti na postavljena vprašanja. Državni sekretar, gospod Darko Končan, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoča. Želel bi seveda nekoliko odgovoriti in pojasniti vprašanje, ki ga je poslanec, gospod Avšič, v bistvu postavil vladi. V tem 1. členu mi v bistvu s temi prostocarinskimi prodajalnami in režimom na letališčih in pristaniščih, odprtih za mednarodni promet, v bistvu znesek trošarine postavljamo na vrednost 0, medtem ko ta osnovna opredelitev, ki je v osnovnem zakonu, kjer je 60 procentov trošarine pri tobačnih izdelkih in pa 90 procentov trošarine pri alkoholih, velja za cestne mejne prehode. Tako v tem delu, kar se tiče cestnih mejnih prehodov, prostocarinskih prodajaln, kjer so te ustanovljene na teh prehodih s Hrvaško, v bistvu uvajamo to trošarino kot tako v 60 in 90 procentih, kot sem povedal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Keber, izvolite.
Jaz bi želel, spoštovane poslanke in poslanci, dati nekaj vsebinskega odgovora poslancu gospodu dr. Berniku. Najprej vprašanje, ali gre za dohodek države ali gre za učinek za zdravstvo pri trošarinah. Gre seveda za oboje. Ta denar, denar za zdravstvo v vsakem primeru potrebujemo. Ta denar, kot veste, in to bo tudi še oziroma je že bilo na seji vlade, zagotovljamo bodisi s povečanim prispevkom ali pa z drugimi viri. Mi smo imeli, kar se tiče tveganega načina življenja, to je seveda zlasti alkohola, cigaret, v razmisleku tudi možnost dodatnega zavarovanja tistih, ki tvegano živijo. Vendar se je potem v razpravi pokazalo, da bi zelo naglo pri ugotavljanju, kdo kadi in kdo uživa alkohol, trčili na vprašanje človekove zasebnosti, pravic in tako naprej. Potem smo preprosto predlagali in pred vami je predlog, da namesto da ljudi sprašujemo po dodatnem zavarovanju, da to zavarovalnino, v narekovaju, poberemo ob nakupu, ki se seveda pač v našem primeru imenuje trošarina. Pomembno je in zdi se nam zelo pomembno, da v tem primeru davki niso več nevtralni instrument, ampak so dejansko vsebinsko, vsaj v tem segmentu, namenjeni tudi za dodatne prihodke zdravstvene blagajne in ministrstva za zdravstvo. Hkrati pa preko povečanja cene teh izdelkov, vsaj tako izkušnje kažejo v svetu, malenkostno delujejo na zmanjšanje nakupa teh izdelkov. Do kakšne meje, je seveda drugo vprašanje, ampak nedvomno neka cenovna politika na področju nezdravih tveganih navad vpliva tudi na poseganje po tej navadi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Avšič izvolite, nato Gospod Bernik.
Opravičujem se. Morda smo bili premalo pozorni, ampak tudi kolegi nismo povsem natančno razumeli, kaj nam je gospod državni sekretar povedal ali pa želel povedati. Zakon, ki sta ga vložila poslanska kolega v lanskem letu, gospod Kacin, ki je še ostal kot predlagatelj, sta predlagala spremembe, vezane ne direktivo Evropske unije in obljubo in zavezo Slovenije do Evropske unije, da bo Slovenija ukinila prostocarinske prodajalne na mednarodnih mejnih prehodih. Zato je tudi ta zakon tako napisan. Vendar pa smo tu v parlamentu sprejeli nekoliko drugačen zakon, kot je tako grobo izgledalo to določilo, in smo v zakonu, ki je bil popravljen, odpravili prostocarinske prodajalne na mednarodnih cestnih prehodih Slovenije, ki mejijo z državami Evropske unije. Ohranili smo pa do nadaljnjega mejne prehode z Republiko Hrvaško v nespremenjenem režimu. S tem zakonom pa dobimo dva tipa, kot jaz razumem, prostocarinskih prodajaln. Prostocarinske prodajalne na letališčih in pristaniščih oziroma ladjah in prostocarinske prodajalne na hrvaško-slovenski meji. Ne madžarski do nadaljnjega, ampak Madžarska je že pridružena članica in je verjetno drugačen režim. Pač pa predvsem za Hrvaško in Slovenijo velja, da je režim v obstoječi zakonodaji enak kot za letališča, letala in ladje. S tem pa dobivamo dva tipa. Mislim, da je to bolj lapsus kot pa resnična želja vlade, da postavi dva tipa prostocarinskih prodajaln, poleg tipa teh bivših prostocarinskih prodajaln, ki imajo zdaj nek poseben status. Ne vem, kje so tu razlogi in zakaj bi mi sami sebi in svojemu gospodarstvu omejevali pravice, ki so nesporne z vidika vključevanja Slovenije v Evropsko unijo. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Bernik, izvolite.
Hvala lepa. Gospod državni sekretar ni odgovoril na moje vprašanje, koliko vlada pričakuje, da bo dobila iz povečanih trošarin. Drugič me zanima tudi naslednje. Gospod minister dr. Keber je omenjal alkohol. Tudi tu notri vlada pravi, koliko škode alkohol naredi, ne pove pa ničesar o cigaretah. Zdaj me je začelo skrbeti, ali naj začnem kaditi pa nehati piti, ker izgleda, da je eno hudo nevarno, drugo pa ni. Pa bi le rad imel neke, kako bi rekel, parametre, v kakšnih mejah se tu gibljemo, ali je kdo to že ugotovil. Če tega vlada ni mogla ugotoviti, potem ne vem, zakaj govorimo o tem, da je to dobro za zdravje, da bodo ljudje nehali kaditi in piti. Ne vem, zdi se mi, da je vlada včasih nekoliko alergična na taka vprašanja, če človek prosi za konkretne podatke, številke, koliko bomo dobili v proračun. Prosim, da mi na to odgovorite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Državni sekretar, gospod Končan, izvolite.
Hvala lepa. Najprej bi odgovoril poslancu, gospodu Avšiču. Že v primarnem zakonu, torej tistem osnovnem zakonu o trošarinah, imamo dva tipa prostocarinskih prodajaln in trošarino, ki se veže na njih. Najprej so seveda te prostocarinske prodajalne na letalih in ladjah in pa potem na cestnih mejnih prehodih, letališčih in pristaniščih. Z zakonom o preoblikovanju prostocarinskih prodajaln v druge prodajalne, v mejne prodajalne, smo mi del tistih zahtev, ki smo jih imeli do Evropske unije, v bistvu odpravili. Ohranili smo režim na mejnih cestnih prehodih s Hrvaško. S temi spremembami osnovnega zakona o trošarinah pa v bistvu, če smem poenostavljeno reči, ladjam in letalom dodajamo mednarodne mejne prehode na letališčih in pristaniščih, ker tako velevajo mednarodni standardi in jih enako tolmačijo. S tem se mi v bistvu nekoliko zapoznelo prilagajamo mednarodnim standardom na tem področju, kje se lahko prostocarinske prodajalne, ki so prvotno, primarno sploh bile kot take namenjene, torej še naprej kot take obdržijo. Zato smo tu dodali v tem 1. členu te mednarodne mejne prehode na letališčih in pristaniščih, medtem ko za cestne mejne prehode s Hrvaško pa po osnovnem zakonu ostaja trošarina v višini 60 oziroma 90% za posamezne izdelke. Torej, pri primarnem smo imeli dva tipa TCP-jev oziroma trošarin, tako imamo tudi pri tem sedanjem, s tem da smo prekatogarizirali v skladu z mednarodnimi standardi. Najprej bi odgovoril poslancu, gospodu Berniku, na tisto prvotno vprašanje, če rečem zopet poenostavljeno, glede formule, kako se trošarina na cigarete izračunava in zakaj od te drobnoprodajne cene najbolje prodajanih cigaret. Takšen je v Evropski uniji dogovor, da je neka, bi rekel, osnovna formula kot taka izbrana in po tej seprilagajamo. Tudi vse primerjave na to delamo. S tem se želi seveda doseči tisti makro učinek, da se po najbolje prodajanih cigaretah ravna prilagajanje trošarin v zneskih in tako potem tudi primerjava. Učinki iz tega naslova so naslednji: v letu 2002 bomo iz naslova povečanih trošarin na alkohole pridobili milijardo 400 milijonov in od trošarin na cigarete za milijardo 300; v letu 2003 bomo od cigaret pridobili dve milijardi 600 in v letu 2004 okroglo dve milijardi. Različni zneski so seveda zaradi tegatempa in zaradi procentualnega deleža trošarine v znesku drobnoprodajnih cen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala, gospa predsedujoča. Če je verjeti oziroma če bo sprejet proračun, kot je predlagan, in v katerem se napoveduje realni padec plač v letu 2002 in pa 2003 oziroma zajezitev njihovega naraščanja, potem se seveda postavlja rahli dvom, ali bodo zares s temi povečanji trošarin doseženi ti finančni učinki, ki ste jih vi omenili. Relativno lahko je pričakovati, da če se bodo plače zmanjševale, da se bo zmanjšala tudi kupna moč in da se seveda potem zmanjša prodaja pravzaprav tistih artiklov, ki za nujnost, bi rekel, že kot nujna življenjska potrebščina niso potrebni - to je, vsekakor se strinjam, alkohol in do neke mere tudi tobak. Sedaj je sicer državni sekretar odgovoril deloma na to vprašanje, zakaj se trošarina pri cigaretih ravna po najbolj prodajani vrsti cigaret. Namreč osebno si predstavljam, sam sicer nisem kadilec, ampak si predstavljam, da kadilci kupujejo največ tiste cigarete, ki so najbolj kvalitetne. V skladu s tem so verjetno najbolj kvalitetne cigarete tudi najdražje. Gre verjetno za količino nikotina v samem tobaku. Ali takšno uravnavanje trošarin ne predstavlja nevarnosti, da bodo potem pravzaprav kadilci posegali po slabših vrstah cigaret, ki bodo še vedno cenejše in s tem pravzaprav skozi to ne bo dosežen tisti učinek, zaradi katerega vi to predlagate, se pravi zaradi tveganega načina življenja, ampak bo v bistvu pravzaprav dosežen nasprotni učinek, da bo poraba slabših kvalitet še bolj obremenila zdravstveno stanje tistega prebivalstva, ki se zaradi trošarin, ki jih uvajate, po moji oceni, nikakor ne po odpovedal, niti cigaretam, niti verjetno ne pitju alkoholnih pijač. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jerovšek. Izvolite.
Ko sem poslušal obrazložitev ministra Kebra, kaj pomenijo dodatne trošarine na alkoholne pijače in na cigarete, nisem bil preveč pozoren, ampak mislim, da sem ga prav razumel, da v bistvu gre za zavarovanje, za varno ali zdravo življenje, da se to pobere že ob prodaji teh izdelkov. Zanima me, ali to po analogiji pomeni, da vsakih 14 dni nam vlada uvede novo zavarovanje v okviru tega, da poviša trošarine na bencin in kako dobro smo že zdaj državljani zavarovani, ker skoraj vsakih 14 dni je nova trošarina in če to res pomeni dodatno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo predstavnikom vlade, sprašujem, ali želi še kdo od poslancev oziroma poslank besedo. [[Ne.]] Potem najprej dajem besedo ministeru dr. Keberu, nato gospodu Končanu. Gospod Keber, se lahko priglasite? Hvala lepa.
Se opravičujem. Najprej nekaj vsebinskih pojasnil. Gotovo nimam pred seboj natančnih številk o škodi, ki jo povzroča alkohol, v naprej se vam za to opravičujem. Res pa je, da tudi če bi jih prinesel, ne bi bile resnične, ker podatki o posledicah alkohola preprosto v tej državi niso povsem jasni, jih največkrat dobimo po analogijah. Mi že vemo, recimo, da ta čas mi mislimo, da je 300 smrti oziroma da je 1/3 smrti v prometnih nesrečah posledica alkohola, vendar je interpretacija, kot dobro veste, koliki odstotek alkohola v krvi voznika še šteje za vožnjo pod vplivom alkohola in gre za pravno vprašanje. Mi vemo, recimo, da imamo 800, letno, direktnih smrti kot neposredne posledice alkohola. Mi pa nič ne vemo, kaj pomeni vpliv alkohola na manjšo delovno zmožnost. Imamo ali pa skoraj nimamo podatkov o absentizmu zaradi alkoholizma. Ne vemo, kaj je posledica na sicer delovno zmogljivost ljudi in vpliv na zmanjšano produktivnost. Kaj pomenijo stroški za socialne službe in hospitalizacije drugih, ki so žrtve alkoholizma? Zato jaz lahko citiram podatek držav, ki imajo na tem področju več izkušenj, pa popijejo manj alkohola. Trdi se, da država vsaj 2 procenta družbenega proizvoda plačuje letno kot neposredno posledico alkohola in škode, ki jo povzroča. Nobena država ne služi z alkoholom, tudi proizvajalka ne, konjeni državljani popijejo več kot 4 litre čistega alkohola na glavo prebivalca. Pri nas, kot veste, so podatki od 11 do 15 litrov na glavo prebivalca. Naša država ima zanesljivo škodo. Mi si ne želimo trošarin iz cigaret in alkohola. Mi bi si želeli, da bi izginila. Če bi bilo možno narediti, da bi trošarina, ki bi tako podražila te izdelke, pripeljala do opustitve teh izdelkov, bi ta država - ne samo njeno zdravstvo in zdravstvo prebivalcev - ekonomsko profitirala. Zato, bi rekel poskus, če boste povečevali cene, boste vse manj in manj trošarine dobili, ali si to želite. Ja, mi si to želimo. Kar se tiče slabih ali dobrih proizvodov, bi bilo treba vedeti naslednje. Kar se tiče vina oziroma alkohola, je škodljiv po količini alkohola. Plemenito vino ni nič manj škodljivo v isti količini kot kislica preko ceste. Količina alkohola je tista, ki škodi državljanom. Zaradi tega je poskus enotne obdavčitve oziroma enotnega prispevka na količino alkohola najbolj smiseln, ne procentualna obremenitev. In enako, kar setiče cigaret. Ni v cigaretah važen nikotin. Nikotin pogojujejo zasvojenost, ampak temeljni kritični dejavnik v cigaretah je ogljikov monoksid. Ta je tisti, ki povzroča večino bolezni, in po tem se cigarete med seboj ne razlikujejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Državni sekretar, gospod Končan, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Najprej bi želel nekoliko odgovoriti poslancu, gospodu Soku, tudi s finančnega, ekonomskega vidika. Povpraševanje ravno pri takšnih izdelkih, kot so alkohol, cigarete in podobno, je že iz teorije poznano, da je izjemno neelastično povpraševanje. Se pravi, da se ne glede na to, da se cene spremenijo, zvišajo ali znižajo, da se od tega bistveno v nasprotno smer spremeni tudi količina povpraševanja. Seveda, vse ima svoje meje, kajti preko neke meje se lahko zgodi to, kar bi seveda ministrstvo za zdravje pretežno rado, da ne bi nihče kadil ali nihče popival, ali pa se zgodi še kakšna druga negativna družbena oblika, kot je povečan kontrabant in podobne zadeve. Kadarkoli vlada predlaga te strokovne rešitve, seveda imamo v mislih, do kod seže ta neelastičnost, ta cenovna neelastičnost povpraševanja za te izdelke. Kot zanimivost bi vas rad seznanil samo z najnovejšo direktivo, ki je bilasprejeta v Evropski uniji, ki uvaja naslednje pripravljalno ali prehodno obdobje do leta 2004 ali 2007. Po tej direktivi se bodo trošarine za alkohol in cigarete bistveno povečale, bistveno povečale od tega dosedanjega nivoja, kateremu se mi s temi našimispremembami zakona pridružujemo oziroma na ta nivo skušamo postaviti in sharmonizirati. O tem je bilo v zadnjem času v Evropski uniji dosti govora in očitno so tudi v teh državah presodili, da so drugi sekundarni, posredni razlogi in posredne posledice bistveno pomembnejše, kot pa so sami finančni in fiskalni učinki. Glede diskusije poslanca gospoda Jerovška, ko ste omenili, da če vlada skrbi tudi za kakršna koli druga zavarovanja. Jaz moram reči, da vlada je v skladu s svojo celotno censko politiko na področju predvsem goriv, naftnih derivatov in tega, kar ste verjetno imeli v mislih, gledamo na to, da imamo pri nas v Sloveniji, tudi v primerjavi s sosednjimi državami, ne samo EU članicami, ampak tudi Hrvaško in ostalimi, da imamo bistveno nižje drobnoprodajne cene goriva, zato smo jih v okviru danih možnosti tudi s trošarino, ne ravno vsakih 14 dni, ampak takrat, ko se je dalo, da je ostala drobnoprodajna cena bencina na enakem nivoju, takrat je vlada tudi predlagala v bistvu povišanje trošarine z namenom da ostane končna cena enaka za potrošnike. Še vedno smo bistveno pod povprečjem članic Evropske unije v drobnoprodajni ceni goriva, in tudi sosednjih držav. Tako v celoti ne moremo pritrditi vašemu mnenju, ki ste ga izrazili. Ne gre za to, ampak ni ne vlada, če smo iskreni, ampak seveda razmere na svetovnih naftnih trgih, celotna situacija, če nam ta gre v prid, zakaj ne. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 27.11.2001. Od šestih členov, ki so v osnovnem predlogu zakona, so vsi členi razen prvega amandmirani. Imate pred sabo vse amandmaje. Osnovni 1. člen, ki ga pa sedaj dajem v razpravo in odločanje, se nahaja v osnovnem pregledu zakona. Želi kdo razpravljati o 1. členu? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 1. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in amandmaju vlade k temu členu, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 39. Mislim, da je razlog za takšno številko navzočnosti na ekranu samo zmanjšana stopnja pozornosti, zato vas lepo prosim, da s pritiskom na enega izmed gumbov omogočite veljavno glasovanje. Drugič glasujemo o amandmaju vlade k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 2. člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 45. Mislim, da podatek na ekranu ni pravi, zato vas lepo prosim, ker smo v fazi glasovanja, za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 45. Ker tudi drugič nismo uspeli opraviti glasovanja in smo nesklepčni, v skladu s poslovnikom prekinjam delo za deset minut. Nadaljevali bomo ob 15.00 uri.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, ki se nahajate v bližini, prosim, da se nam pridružite, ker bomo tretjič opravljali glasovanje o amandmaju k 3. členu. Ob tretjem glasovanju o amandmaju k 3. členu bomo posredno ugotovili tudi navzočnost v dvorani, zato vas lepo prosim, da se umirite in ste pozorni ob glasovanjih. Z glasovanjem o amandmaju k 3. členu ugotavljamo tudi navzočnost. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti eden. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 3. člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti eden. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 3. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členom 2, 3, 4, 5 in 6. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi morebiti kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Ne želi.]] Predstavnika sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve sprašujem, ali je zaradi sprejetih amandmajev morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 3. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O DAVKU NA IZPLAČANE PLAČE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Državni sekretar, gospod Darko Končan, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembi zakona o davku na izplačane plače je državni zbor v prvi obravnavi sprejel dne 27. januarja 1999. Državni zbor je takratno obravnavo sklenil z ugotovitvijo, da je predlog zakona o spremembi zakona o davku na izplačane plače primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo ter hkrati vladi Republike Slovenije kot predlagateljici zakona naložil, da pripravi predlog zakona za drugo obravnavo, s tem da upošteva mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter pripravi in popravi končno določbo predloga zakona, ki se nanaša na rok za uveljavitev tega zakona. Vlada je pri pripravi predloga zakona o spremembi zakona o davku na izplačane plače za drugo obravnavo upoštevala sklepe državnega zbora, sprejete ob prvi obravnavi. Poleg tega pa vlada pri pripravi predloga zakona za drugo obravnavo predlaga hkrati tudi amandma, s katerim predlaga dodatno razbremenitev delodajalcev, in sicer pri obdavčitvi plač nad 130.000 tolarjev, glede na predlog zakona, ki je bil sprejet v prvi obravnavi. Tako se bo v skladu s predlogom zakona dvignila spodnja meja obdavčitve izplačanih plač za en razred, kar pomeni, da bodo plače do višine oziroma do razreda 130.000 tolarjev neobdavčene, hkrati pa se bo znižala obdavčitev plač nad 130.000 tolarjev, in sicer za 0,20-odstotnih točk. Po zadnjih podatkih, s katerimi vlada razpolaga, so tega davka razbremenjene plače v številu okoli 29% delavcev, po stopnji 2%pa so danes obdavčene plače približno 11% delavcev. S to predlagano spremenjeno davčno lestvico bodo popolnoma razbremenjene plačila tega davka plače približno skupaj 41% delavcev, kar seveda razbremenjuje delodajalce v tem smislu. Ocenjujemo, da bo zaradi predlagane spremembe zakona prišlo za okrog 5,7 milijarde tolarjev proračunskega izpada prihodkov na letnem nivoju. Upoštevaje določila dunajske konvencije o diplomatskih odnosih, vlada z drugim amandmajem predlaga, da se tuja diplomatska predstavništva in konzulati, ki delujejo v Republiki Sloveniji, prav tako oprostijo plačevanja davka na izplačane plače, s čimer se v bistvu izenačimo z ureditvijo in s statusom naših podobnih predstavništev v tujini. Vlada iz vseh navedenih razlogov predlaga, da se predlog zakona skupaj s predlaganimi amandmaji vlade sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Ciril Pucko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavnice in predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi. Matično delovno telo je obravnavalo navedeni predlog zakona in smo v okviru splošne razprave izpostavili predvsem naslednja vprašanja. Prvič, posebej je bil izražen pomislek o disproporcionalnosti odločitev vlade v povezavi z novelo zakona o prispevkih za socialno varnost. Na eni strani gre za zvišanje prispevkov, na drugi pa zaščito oziroma znižanje določenih dajatev. Stališče je bilo v izhodišču izpostavljeno z vidika obeh osnovnih blagajn, tako zavoda za zdravstveno zavarovanje kot zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in njune uravnoteženosti, v nadaljevanju pa tudi v smislu celotnega proračuna Republike Slovenije. Prav tako so bila izpostavljena vprašanja v zvezi s predvidenimi znižanji in umestno kvantifikacijo zneskov po predvidenih kategorijah in kakšen je vpliv ekonomskih gibanj, inflacije plač na predvidene fiksne zneske. Člane odbora je posebej zanimalo, kako bo pokrit predviden izpad proračunskih sredstev na podlagi predloženega besedila in zakaj z danimi spremembami ni bilo spremenjeno osnovno izhodišče, na primer, od 130 tisoč na 140 tisoč tolarjev. Prav tako je bilo posebej izpostavljeno stališče, da bi bilo mogoče zaradi vedno opaznejšega razkoraka med nizkimi in visokimi plačami z višjo obdavčitvijo slednjih omiliti vedno večje socialne razlike. In nenazadnje, v smislu zasledovanja enotne poslovne politike bi bilo potrebno razmišljati v smeri splošno koristnih naložb gospodarstva v nove investicije in ob tem posebej izpostaviti tiste naložbe, ki jih izvajajo zlasti privilegirane gospodarske veje tudi na račun zadolževanja. Ob zaključku so člani odbora ugotavljali, da so lahko vprašljivi končni efekti takšnih odločitev na daljše časovno razdobje, saj bi, če bi dejansko hoteli povečati konkurenčnost gospodarstva in izvoza, morali pristopiti k dolgoročnejšim, to je radikalnejšim in celovitejšim rešitvam. V tem smislu bi morali določene cilje, zlasti v smeri večjih obremenitev na potrošnjo, razbremenjevanje proizvodnje in povečevanje konkurenčnosti, zasledovati tudi ob sprejemanju drugih zakonskih predlogov, na primer davka na dodano vrednost. Po splošni razpravi je odbor podprl predlog amandmaja vlade za novi A1 člen ter amandma k 1. členu in k naslovu zakonskega besedila, hkrati pa zboru predlagamo, da se v skladu s 194. členom poslovnika opravi tretja obravnava predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Sicer nas zelo veseli, da imamo v sklopu proračunske razprave in seveda vseh teh finančnih zakonov na klopeh tudi zakon, ki nekako ne povečuje obdavčitev oziroma trošarin oziroma ne dviguje teh stopenj, ampak jih v nekem segmentu znižuje, in predvsem gre za prispevke delodajalcev za plače, ki so izpod 130 tisoč tolarjev bruto. Mi seveda to pozdravljamo, kajti ta zakon je potrebno jemati tudi v sklopu druge zakonodaje, ki smo jo v tem obdobju obravnavali, zlasti zakona o prispevkih za socialno zavarovanje. Vidimo, da je ob upoštevanju obeh teh dveh zakonov nekako pozitiven oziroma ugoden neto izplen za gospodarske dejavnosti, ki zaposlujejo predvsem delovno silo z nižjo izobrazbo in s tem tudi prejemajo ti delavci nižje plače, plače torej izpod 130 tisoč tolarjev bruto. Zaradi tega tudi dvig prispevne stopnje za zdravstveno zavarovanje ne bo imel negativnih posledic, kajti se bo s tem zakonom nekako ta učinek nevtraliziral oziroma celo postavil nekoliko v prid teh delovno intenzivnih panog oziroma panog, ki zaposlujejo delovno silo z nižjimi plačami. Vendar gre zgolj za prerazporejanje sredstev iz proračuna oziroma iz nekih drugih blagajn v zdravstveno blagajno in je v bistvu zgolj v večini primerov navidezen ukrep. Poudaril bi pa dilemo, ki se nam pri tem odpira. Predvsem to mejo 130 tisoč tolarjev bruto. Kajti s to mejo bodo nekako delodajalci, ki izplačujejo plače okoli te meje, destimulirani dvigovati plače nad to mejo in jih bodo zadrževali pod to mejo, saj bodo deležni nižje obdavčitve. Se mi zdi, da ta fiksna meja ni posrečeno določena, lahko bi določili nek mehkejši prehod in neko drugo eskalacijo in se mi zdi, da bo ta zelo strogo določena meja imela tudi nekatere slabe posledice, destimuliranje dviga plač nad to raven - to se pravi zlasti tistih plač, ki so na tej meji. Sicer pa v Socialdemokratski stranki podpiramo to novelo zakona in bomo zanjo seveda dali tudi glas. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije nam bo predstavil gospod Peter Levič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Vlada je predlog zakona o spremembi zakona o davku na izplačane plače v zakonodajni postopek vložila že leta 1997. Potem ko je najprej predlagala hitri postopek, se je kasneje odločila za normalni postopek sprejemanja zakona. Zakon je šel skozi prvo obravnavo 27.1.1999, ko je državni zbor sklenil, da je predlog zakona primerna podlaga zapripravo zakona za drugo obravnavo. Hkrati pa je sprejel sklep, da mora vlada pripraviti zakon za drugo obravnavo najkasneje v roku 30 dni. Ker je vlada v predlogu zakona predlagala, da se dvigne spodnja meja obdavčitve izplačanih plač za en razred, to pomeni, da bi bile neobdavčene vse bruto plače pod 130.000 tolarji. Navedena rešitev je seveda usmerjena k nadaljnji razbremenitvi stroškov dela v gospodarstvu, predvsem v delovno intenzivnih proizvodnjah, kjer so najnižje plače. Potrebno je priznati, da to drži in tudi v kombinaciji z dvigom prispevne stopnje za socialno varnost je neto učinek za povprečno industrijsko podjetje pozitiven. Za konkurenčnost našega gospodarstva pa bo potrebno storiti mnogo več. Predvideni ukrep naj bi prispeval k ohranitvi delovnih mest v proizvodnih panogah. Zato smo seveda pričakovali, da bo vlada predlog zakona v čim krajšem času pripravila za drugo obravnavo in s tem razbremenila delodajalce v teh panogah. A kljub sprejetemu sklepu smo na dopolnjeni predlog čakali kar leto in pol, do 18.9.2001. leta, čeprav ima zakon samo dva člena. Da so se razmerja v plačnem sistemu v teh letih spremenila, ni potrebno razlagati. Kaj je bruto plača 130.000 slovenskih tolarjev pomenila leta 1997 in kaj pomeni danes, je jasno tudi vladi, saj je v obrazložitvi predloga zakona za prvo obravnavo zapisala, da bo v kategorijo zaposlenih, za katere delodajalcem ne bo potrebno plačevati davka na izplačane plače, spadalo kar 63% vseh zaposlenih. Pri pripravi zakona za drugo obravnavo pa je vlada k obrazložitvi zapisala, da je takih delavcev le še 40%. Vlada je seveda v amandmaju k zakonu predlagala ustrezno zmanjšanje stopnje davka za posamezne plačilne razrede za 0,2 odstotne točke, za kolikor smo v državnem zboru prejšnji teden sprejeli zakon o povišanju prispevka za zdravstveno zavarovanje delavcev, ki ga prav tako plačujejo delodajalci. Za delodajalca se tako na prvi pogled dajatve ne bodo spremenile. A število delavcev, ki spadajo v kategorijo plač, za katere ni obdavčitve, je vedno manjše. Zanima me, zakaj vlada ni zvišala spodnje meje za obdavčitev tako, da bi v kategorijo spadalo toliko delavcev, kot je po predlogu zakona leta 1997. Se pravi 63%. Vlada je pri pripravi zakona za prvo obravnavo v obrazložitvi zapisala tudi: "Zaradi javnofinančnih razlogov bo davek na izplačane plače možno v celoti odpraviti šele z uvedbo davka na dodano vrednost v letu 1999." Vem, da bi vprašanje spadalo bolj pod točko poslanska vprašanja in pobude, ampak vseeno me zanima, ali vlada še vedno misli odpraviti ta davekin kako bo nadomestila prihodke, ki jih prinaša ta davek. Drugače pa v stranki SMS podpiramo zakon. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! Dovolite, da predstavim mnenje Nove Slovenije o spremembi zakona o davku na izplačane plače. To je zagotovo normalna reakcija, da se zakon spremeni. Namreč, ta zakon ima fiksne nivoje za obdavčitev plač. Glede na to, da se v naši državi srečujemo z visoko stopnjo inflacije, se vse več plač premakne v sfero obdavčitve. Tako da bi sčasoma postale vse plače močno obdavčljive. In če gledamo z vidika proračuna za leto 2002 in 2003, že iz tega, ne glede na to, kaj bi se sicer dogajalo, vidimo, da je pričakovana rast prihodkov proračuna, mislim, da v višini 15%, torej več, kot pa je predvidena rast inflacije. To pomeni, da se davek na izplačane plače povečuje za državljane in s tem se obremenjuje tudi gospodarski sektor, zato mu manj ostaja, manj akumulacije, manj sredstev za oživljanje, za proizvodnjo oziroma dejavnosti. To je pravzaprav le ukrep proti rigidni postavitvi nivoja za obdavčitev plač. Še vedno pa ostane izvoren problem, torej da ti proračunski prihodki pravzaprav originalno ne sodijo v proračun, pač pa bi ti prihodki morali priti v pokojninsko in zdravstveno blagajno. Ravno zaradi takih posegov, ki so se dogajali, imamo sedaj težave, da imata obe blagajni načrtovan deficit, ki ga mora pokrivati proračun. V primeru pokojninskega in invalidskega zakona je to posebej določeno v členu, v primeru zdravstvene blagajne pa je to določeno s proračunom. S tem seveda postaneta blagajni neavtonomni, sistema neavtonomna in verjetno tudi manj racionalno in slabše obnašanje tistih, ki vodijo blagajne, ker pač niso prisiljeni, da bi se resnično obnašali gospodarno. Sicer pa bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja predstavnikov poslanskih skupin. Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Pregleda amandmajev nimamo, ravnali pa se bomo po osnovnem predlogu zakona in amandmajih, ki so k le-temu vloženi. V razpravo dajem amandma vlade Republike Slovenije za novi A1 člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi A1 člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 1. členu in amandmaju k 1. členu, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. No, seveda, ta člen je tisti, ki nekaj prinaša ali nekaj odnaša za državni proračun. Vsekakor je ta vir pomemben, dosti velik in je morda prav, da ostane, glede na potrebe po proračunskih prihodkih. In tudi dobro je, da zmanjšujemo oziroma odpravljamo obremenitev bruto izplačanih plač, predvsem v delovno intenzivnih panogah, kjer so plače na sorazmerno nizkem nivoju. To je dobro. Vendar pa smatram, glede na to, da je tako stopnjevanje z malo stopnjami trd pristop, dostikrat tudi ne preveč pravičen, da bi bilo zelo smiselno, ker je to zakon v drugem branju, o tem stopnjevanju do tretjega branja, ker bomo zdajle to amandmirali, razmisliti in morda na drugačen, matematični način zadevo bolj sprejemljivo reševati. Osebno pa sem prepričan, da bi bilo potrebno, glede na stanje v plačni politiki, uvesti še najmanj dva razreda. In to razreda, katerih progresivna obremenitev bi morala biti zelo občutna. Pri nas se dogaja, da se praktično v nekaterih tudi družbah plače dvigajo tako visoko, za določene strukture, da gre že prek normalne meje. Tukaj bi morala biti varovalka, da od neke meje naprej več nima smisla plač dvigati, ker jo pobere država, tako rekoč. To imajo recimo nekateri, npr. nam bodoče partnerice Evropske unije, zelo dobro narejeno, izdelano. Do nekega nivoja, tam plača stoji, ker jo praktično od tam naprej pobere država in noben delodajalec v bistvu prek tega ni pripravljen iti. Tako da jaz bom vsekakor ta amandma podprl, čeprav ne posega v takem smislu, kot bi jaz rad videl oziroma kot menim, da bi bilo prav. Člen bo pa odprt in je mogoče v drugi, v tretji obravnavi tudi še nekoliko vsebinsko posesti v samo zajemanje, tako stopenj kot tudi števila stopenj.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer odločamo o amandmaju vlade k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 1. člen v celoti spremenjen. Prehajamo še na razpravo in odločanje o 2. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. K naslovu zakona je bil vložen amandma vlade Republike Slovenije, ki ga dajem v razpravo. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in naslov v celoti spremenjen. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. V zvezi s tem zakonom je odbor za finance in monetarno politiko vložil tudi dodatni predlog sklepa, ki se glasi: "Tretja obravnava predloga zakona se opravi v skladu z drugim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora." Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Ciril Pucko. Želi predlagatelj predloga zakona besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Stanislav Brenčič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Matično delovno telo, to je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je predlog zakona obravnaval na 8. izredni seji. Poleg osnovnega gradiva, to je samega predloga, so seveda člani odbora in članice odbora prejeli še celo vrsto gradiv določene zainteresirane javnosti in institucij in pa najpomembnejše, to so amandmaji vlade, ki so vsebino, koncept in namen zakona, kot je bil predlagan s strani predlagatelja, v celoti postavili v neko drugo dimenzijo. Predstavnik predlagatelja oziroma sopredlagatelj je tudi v tem kontekstu podal odboru uvodno obrazložitev, tako kot je tudi v poročilu. Vendar se ni kaj posebno ustavljal glede na njegov namen, ki je z amandmaji vlade seveda povsem v drugi luči in tudi v drugem pomenu. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve pa je v svojem pismenem mnenju naslonil svoje razmišljanje in svoje ugotovitve tako na osnovni zakon kot tudi na amandmaje. Zato je prav, da ga nekoliko povzamem. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve ugotavlja, da obravnavani zakon vsebuje vse, s poslovnikom državnega zbora predpisane sestavine in da je predlagatelj zakona prvotno predlagani redni zakonodajni postopek spremenil v hitrega, kar je tudi posebej obrazložil. Sekretariat je opozoril tudi na odločbo ustavnega sodišča, v kateri je sodišče ugotovilo neskladnost z ustavo Republike Slovenije v 82. in 83. členu zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ter dalo zakonodajalcu enoletni rok za njeno odpravo. Ta rok je potekel 13.11.1999, v zakonodajni postopek pa ni vložen noben predlog zakona, ki bi odpravljal ugotovljeno neskladnost. S pravnosistemskega vidika sekretariat ugotavlja, da predlagane zakonske rešitve, ki jih v amandmajski obliki predlaga vlada, pomenijo precejšen poseg v dosedanjo zakonsko materijo in ureditev pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja oziroma predstavljajo določenoomejitev nekaterih dosedanjih pravic do zdravstvenih storitev, ki naj bi, po mnenju predlagatelja in vlade, učinkovale v smeri javno finančnih prihrankov. S pravnotehničnega vidika sekretariat k besedilu členov predloga zakona nima pripomb. Sekretariat pa ima pripombe k predloženim amandmajem vlade, ker le-ti z nomotehničnega vidika niso ustrezno vloženi, saj bi se morali držati obstoječe strukture členov predloga zakona. Posebej opozarja na to, da bodo s pravnotehničnega vidika vloženi amandmaji oteževali sam amandmajski postopek, posebej še v primerih vlaganja amandmajev drugih pristojnih predlagateljev, zlasti še v primeru vlaganja amandmajev na amandmaje vlade, otežena pa bo tudi sama preglednost le-teh. Predstavnik vlade je dosti celovito predstavil članom odbora namen, ki ga želi doseči z amandmaji, ki jih bo prav gotovo predstavil za mano, zato tega ne bi ponavljal. Tudi v skladu z mnenjem sekretariata in glede na vsebino samih amandmajev so člani odbora v razpravi posebej izpostavili vprašanje prenosa pooblastil skupščine zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, da določa odstotke vrednosti zdravstvenih storitev, ki se zavarovanim osebam plačajo iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Člani odbora so praktično soglasno menili, da je nesprejemljivo, da bi namesto predstavnikov delodajalcev in zavarovancev odločala o posameznih pravicah in odstotkih vlada Republike Slovenije in ministrstvo za zdravstvo. Do sedaj je praksa takšna, da to napravi v skladu s pluralnostjo sestave skupščine zavoda zavod v soglasju z vlado. Člani odbora so vse amandmaje vlade Republike Slovenije podprli. Na osnovi razprave in mnenja sekretariata pa so oblikovali in sprejeli še naslednje amandmaje na amandmaje vlade: amandma na amandma vlade k 1. členu, amandma na amandma vlade za novi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. in 12. člen - oznake členov se spremenijo s tem amandmajem na amandma vlade tako, da se preštevilčijo oziroma da se naziv spremeni v 1A, 1B do 1J člena - tretji amandma na amandma vlade za novi 11.a člen in pa amandma na amandma vlade k 2. členu. Po končani razpravi pa je odbor sprejel tudi naslednji sklep: Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju obravnava in sprejme skupaj z amandmaji na amandma vlade in amandmaji, ki jih odbor podpira, po hitrem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Želi.]] Minister za zdravje, prof. dr. Dušan Keber, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Na kratko povedano, gre za zmanjševanje nekaterih pravic, ki jih ne bi imenoval pravice zdravstvenega varstva ampak socialne pravice, ki so se doslej poravnavale iz proračuna zdravstvenega zavarovanja. Pri tem bi želel povedati, ne prvič, da bi bilo sprenevedanje, če ne bi priznali, da se zdravstvene pravice nenehno spreminjajo, tudi brez sklepov v parlamentu. Dodajajo se nove, ker se razvija medicina, in preostale stare pravice se praviloma razredčujejo. Odvisno, koliko imamo denarja. Tako, da avtomatsko se včasih kakšno leto zmanjšuje dostopnost do pravic. Pojavljajo se čakalne dobe. Ko mi prečiščujemo liste pravic, smo pač dolžni vam tudi predložiti tolikšne spremembe, ki naj ne bi prizadele tistega, kar si želimo doseči, izpolniti celotni program zdravstvenega varstva, ki smo ga obljubili državljanom. V zvezi s tem si je ta vlada že na začetku mandata dala za nalogo, da bo pogledala, katere pravice, jaz jih imenujem socialne, se da vsaj nekoliko omejiti, da se razbremeni fond zdravstvenega zavarovanja. Dovolite, da jih samo naštejem. Naš začetni predlog seveda je bil večji in je tudi omogočal večji finančni prihranek. Dolgotrajna usklajevanja z različnimi partnerji, strankarskimi, pa tudi socialnimi partnerji, so na koncu pripeljala do skupnega prihranka, ki pravzaprav je majhen ob celotnem proračunu zavarovalnice 300 milijard. Ta sedanji prihranek je ocenjen na 1 milijardo 300, pa kljub vsemu dovolite, da omenim, za katere prihranke gre. Najvišji prihranek je tako imenovani administrativni stalež. Po sedanjem zakonu namreč velja, da posamezniki, ki se pritožijo na sklep invalidske komisije, ostanejo še naprej v tako imenovanem administrativnem staležu. Tak stalež ne glede na to, da je posameznik sicer lahko pripoznan za zdravega ali pa seveda za upokojitev, lahko trajajo po cela leta. Ukinitev te možnosti pomeni prihranek 600 milijonov tolarjev na letni ravni. Druga velika socialna pravica, tradicionalna, so pogrebnine. Vsak umrli državljan v tej državi, če povem zelo okroglo, je prejemal oziroma njegovi svojci, za pogreb 100 tisoč tolarjev oziroma 110 tisoč tolarjev. In to ne glede na njegov socialni položaj. To je znašalo približno 2 milijardi stroškov na letni ravni za zdravstveno zavarovanje. Mi smo tukaj uvedli socialne kategorije, pri čemer je bila merilo minimalna plača. Vsi tisti z minimalno plačo in pod njo še naprej dobivajo nespremenjeno pogrebnino, v resnici celo povečano v letošnjem letu. Takih je 62 odstotkov. Tisti med 100 in 150 odstotki minimalne plače dobivajo približno 2/3 te nove pogrebnine in zgolj 10 odstotkov državljanov z najvišjimi prejemki to pogrebnino po novem, po tem predlogu zakona, izgublja. Prihranek 380 milijonov. Podobno smo naredili s posmrtninami, so razlogi enaki. Tukaj gre za zelo majhen prihranek, 50 milijonov. Potem so tukaj še potni stroški za potovanje izven kraja bivanja. Tukaj smo samo z natančno opredelitvijo razlogov zmanjšali te potne stroške za 100 milijonov. In potem je še ena pomembna kategorija, tako imenovana nedisciplina plačevanja prispevka za zdravstveno varstvo. Mi imamo tukaj skupino tako imenovanih samozaposlenih državljanov ki ne plačujejo prispevkov, vendar dobivajo vse pravice iz zdravstvenega zavarovanja, kajpak enako naredijo tudi za vse svoje zaposlene. Jaz bi rad poudaril, da ne bi bilo napačnega razumevanja. Zaposleni takega delodajalca niso nič krivi in še zmeraj ohranjajo vse svoje pravice, ne glede na to, da jim njihov delodajalec ni plačal prispevka, pač pa sam lastnik delodajalec to pravico, razen nujne medicinske pomoči, izgubi. Ocena je, da nam bo ta nedisciplina prinesla prihranka 200 milijonov. Gotovo ste opazili tudi kategorijo prevozov, reševalnih, ne nujnih prevozov. V tej kategoriji smo samo izboljšali tekst, da je bolj nedvoumno napisan, kdo ima pravico do teh ne nujnih reševalnih prevozov, vendar pravica ostaja v celoti nespremenjena in v tej točki ni nobenega prihranka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Kar po vrstnem redu, kot ste dvignili roke. V imenu poslanske skupine, mislim, da Nove Slovenije, torej mag. Janez Drobnič, izvolite.
Drage kolegice in kolegi! Mislim, da bi tisto moje razpravljanje, ki sem ga prej imel, lahko nadaljevali skozi ta zakon. Namreč, problem avtonomije zdravstvenega zavarovanja se je pokazal tudi s predloženo spremembo tega zakona. Izguba avtonomije torej, v višini odstotkov, namesto zdravstvenega zavarovanja, seveda ob soglasju ministrstva oziroma vlade, se to prenaša na odgovornost vlade. Kot je veljalo prej poudariti, je to dodatni instrument izgubljanja avtonomije. Škoda, jaz ne vidim nobenih razlogov, tudi niso res eksaktno navedeni, zakaj takšna ureditev, zakaj prenašanje odgovornosti na drug nivo. Vlada išče nove finančne vire za zapolnitev proračunske blagajne. Očitno je našla tudi na enem segmentu pravic. Pri teh spremembah lahko govorimo o dveh sklopih pravic: Pravice, ki se nanašajo na temeljno zdravstveno zavarovanje, in to temeljno zdravstveno zavarovanje se mora izvajati in zagotavljati pravice, ne zgolj na osnovi socialno - ekonomskega statusa, če hočemo obdržati princip zavarovalništva. To ne gre. Se pa strinjamo v Novi Sloveniji s predlogi vlade, da tisto, kar ne sodi v obseg in domet oziroma resor zdravstvenih pravic, da se to izloči v drug zakon in se ureja po načelih tudi socialno - ekonomskih kriterijev, da se tam pa upošteva to. Zdravstveno zavarovanje mora biti dostopno na osnovi torej zavarovalniških principov. Glede na to bomo podprli samo nekatere od teh amandmajev, ki so bili predloženi, medtem ko ostalo, zlasti pa 23. člen, odločno zavračamo. Mislimo, da to ni sprejemljivo za to Slovenijo in to ni prava smer, drage kolegice in kolegi.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod France Cukjati. Izvolite.
Spoštovani! Predlog sprememb zakona seveda lahko razdelimo na dva sklopa. Prvi je predlog, s katerim naj bi delno ukinili avtonomijo zavoda za zdravstveno zavarovanje in pravico določanja deleža, ki se krije iz obveznega oziroma prostovoljnega zavarovanja, prenesli neposredno na ministra. In pa drugi del, kjer je že bilo dokaj dobro obrazloženo, da gre za pogrebnine, posmrtnine se pravi za nek element, ki bi ga že na nek način lahko smatrali kot socialno komponento, ki pravzaprav niti ne sodi v zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. K prvemu delu bi morali najprej reči, da opažamo vsako leto, da ta vlada oziroma da se kar naprej ponavljajo pobude, take ali drugačne, da bi na nek način po delih, počasi ali pa kar na hitro zdravstveno blagajno zopet nekako sprejeli pod kapo celotnega proračuna. Kajti nekatere zelo moti, da pravzaprav zdravstvo odlično funkcionira, vsaj do leta 1999 je odlično funkcioniralo, dokler se ni neupravičeno znižala prispevna stopnja. Pa vendarle, avtonomnost teh sredstev je garant, da bo naše zdravje in naše zdravstveno stanje pravilno in pravočasno oskrbljeno, kolikor pač zmoremo iz našega bruto družbenega proizvoda. Želja sprejeti to zopet pod integralni proračun, ki jo vedno znova opažamo, je pa seveda namenjena temu, da bi vlada toliko lažje ravnala s proračunskimi luknjami, jih mašila po svoje, da bi morda kupila ne samo za obrambni tolar, ampak tudi za zdravstveni tolar še en luksuzni avion, potem bi pa moralo zdravstvo tako kot obramba najemati drage kredite v tujini in podobno. Torej, glede prvega amandmaja in 1. točke odločno nasprotujemo, kajti nam je mnogo do tega, da je naše zdravje zaščiteno pred slabo finančno politiko te države. Drugo, kar je, glede pogrebnin in posmrtnin, smatramo tudi mi, gre za socialno kategorijo in zagotovo ni potrebno, da vsi brez ozira na dohodek dobijo enako višino sredstev za spodoben pokop umrlega. Mislim, da je to dobra intenca, vendar je zopet neka napaka v tem, da če dobro pogledate predlog vlade, bo moral oziroma bodo morali sorodniki pokojnika dokazovati osebni dohodek pokojnika, vsa stvar se bo zavlekla, zopet se bo nekako podaljšala in sebo preračunavalo in podobno. Nekako se nam zdi, da sam pristop ni v skladu s tako opevanim antibirokratskim programom. Pa vendar je poskus tudi tukaj prihraniti nekaj sredstev in verjetno se bomo morali navaditi, da bomo malo tu, malo tam prihranili in potem ta sredstva vložili v bolj pomembne zadeve. Moti me pa naslednje, da pravzaprav ob nekem zakonskem predlogu, ki je zelo kratek, ki je želel spremeniti samo en odstavek, obesimo vrsto amandmajev in želimo na nek način cel zakon po svoje pretresti. Ampak, ko bi ga vsaj. Ko bi vsaj celotni zakon enkrat celostno obravnavali in probleme, s katerimi se srečujemo, v paketu reševali. Tega žal ni, čeprav nam odgovorni obljubljajo vsako leto, vsak mesec, vsak teden. Poglejte, že ob tem je tudi sekretariat za zakonodajo omenil, da ob tako, bi rekel, na neki način neupravičeni razširitvi tematike, to se pravi vrste amandmajev, ki nimajo zveze s predlogom zakona, pa je predlagatelj, to je vlada pozabila na zahtevo ustavnega sodišča iz leta 1996, da se spremeni, dopolni 82. in 83. člen, kjer gre za definiranje pritožbenih poti na odločitve zdravniške komisije, invalidske komisije in podobno. Torej, kjer gre za zaščito tako rekoč potrošnika. Ta rok je pretekel že pred dvema letoma. Kljub temu, da mi obravnavamo ta zakon, predlagatelj tega ni uvrstil. To nas pa moti. Torej, naša poslanska skupina bo podprla zakon. Ne bo podprla prvega predloga za zmanjšanje avtonomnosti zavoda za zdravstveno zavarovanje, bi rekel, z nekim neugodnim priokusom, da je to pač neka parcialna rešitev, ki ni vredna neke sistematične celostne politike, ki bi jo pravzaprav Slovenija zaslužila.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavila gospa Silva Črnugelj. Izvolite.
Lepo pozdravljeni predstavniki vlade! Dragi kolegi in kolegice! Pravice s področja zdravstvenega varstva so gotovo med najobčutljivejšimi vprašanji, praktično za vse prebivalce Slovenije, za vse nas tudi. V Združeni listi socialdemokratov smo se vedno zavzemali za ohranitev vseh tistih pravic v sistemu zdravstvenega zavarovanja, ki so se skozi prakso uveljavile kot pomemben vidik solidarnosti med ljudmi. Zato smo se v poslanski skupini Združene liste socialdemokratov tudi posebej angažirali ob pripravi nacionalnega programa zdravstvenega varstva, kjer smo izrazili posebno skrb z zagotavljanjem dostopnosti do zdravstvenih storitev, pri čemer je poleg mreže osnovnega zdravstvenega varstva pomemben tudi nivo pravic, ki jih zagotavljamo solidarnostno v samem zakonu o zdravstvenem varstvu. Zelo težko je pristopiti h kakršnemu koli zmanjševanju obstoječih pravic iz zdravstvenega varstva ob vedenju, da smo v zadnjih letih z različnimi zakoni že posegli kar globoko v možnosti enakega zdravstvenega varstva za vse. To smo storili predvsem z različnimi oblikami nujnih doplačil pri nakupih zdravil ali doplačil za izvajanje zdravstvenih storitev. Delež participacije posameznika se je iz popolne solidarnosti, ki smo jo poznali še pred slabim desetletjem, spremenil v več kot 20 procentov doplačil prek dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, kar pomeni za številne ljudi, ki so materialno eksistenčno ogroženi, zelo velik, včasih tudi nesprejemljiv izdatek. Zato ni čudno, da se že kar številni prebivalci Slovenije celo odrekajo zdravljenju, ki bi bilo potrebno, ali celo nakupu predpisanih potrebnih zdravil. Vendar izkušnje nam kažejo, da je zdravje vrednota, za katero smo ljudje pripravljeni storiti tudi nemogoče, zato se številni prebivalci Slovenije odrekajo drugim pomembnim življenjskim potrebščinam, da bi lahko uresničili pravico do zdravstvenega varstva. Trendi v zdravstvu, o katerih nam je že velikokrat govoril minister za zdravje, podobno kot smo slišali tudi danes, pač povzročajo vedno večji primanjkljaj v zdravstveni blagajni. Tako smo dnevno pred dilemo, kako z omenjenimi sredstvi in omejenimi sredstvi, zagotoviti nivo pravic iz zdravstvenega varstva, ki smo ga zagotavljali v preteklosti. Ob vseh teh gibanjih pa se tudi zavedamo, da niti državljanov niti gospodarstva, to se pravi delodajalcev, ne moremo obremenjevati z novimi in bistveno višjimi prispevki, če ne želimo zmanjševati konkurenčnosti samega gospodarstva in tako naprej. V Združeni listi socialdemokratov in v poslanski skupini smo se vedno zavzemali za tako strukturo pravic, s katero bo tudi najbolj socialno ogroženim skupinam prebivalcev zagotovljeno primerno in potrebno zdravstveno varstvo. V tej smeri smo tudi predlagane rešitve današnjega predloga za spremembe zakona tudi podprli. Rešitve so usmerjene na način, da bodo tiste skupine, ki to materialno zmorejo, vendarle prispevale več oziroma dobile iz zdravstvene blagajne manj kot tiste skupine prebivalstva, ki tega ne zmorejo. Zato v poslanski skupini zakon sicer neradi sprejemamo kot enega izmed ukrepov, ki bo prispeval k zmanjševanju primanjkljaja v zdravstveni blagajni, ob upoštevanju kriterijev, da spremembe ne bodo socialno ogrozile nikogar. V poslanski skupini Združene liste socialdemokratov smo se odločili, da bomo vse vladne amandmaje podprli, razen seveda vladnega amandmaja k 23. členu zakona, in sicer v drugem odstavku, ker je bil tudi naš predlog na matičnem odboru. Kajti zavedamo se, da omenjeni amandma bistveno posega v obseg pravic, zato bomo v tem členu podprli predlog matičnega odbora. To se pravi, poslanska skupina Združene liste socialdemokratov bo tak predlog zakona sprejela. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica, še enkrat. Izhajajoč z naslova solidarnosti, ki je zapopadena v ustaljenem sistemu obveznega zdravstvenega zavarovanja, to pa je, da prispevata v blagajno zdravstvenega zavarovanja procent od plače tako delodajalec kot delojemalec, in drugi zavezanci, ne glede na to, kako drago oziroma kakšen obseg storitve bo koristil s tega naslova, smo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke mnenja, da je ukrep, ko pokrivanje stroškov za neke dosedanje priznane pravice, in to pri določenih storitvah, vežemo na dohodkovno stanje ali dohodkovno zmožnost zavezanca, ne najbolj upravičen ukrep. Vendar pa menimo, da glede na situacijo, ki je prisotna pri financiranju zdravstvenega varstva, da je pač potrebno ta ukrep podpreti in ga tudi podpiramo. Tudi zaradi tega, ker je v sistemu zdravstvenega varstva z vidika zdravstvenega zavarovanja v zadnjem času zaslediti uvajanje kar nekaterih novih pravic. Za nas bi bilo vsekakor bolj pravično, da bi bilo s spremembami prispevnih stopenj vseh zavezancev v takšnem obsegu, kot smo to napravili malo nazaj, v spremembi zakona o prispevkih za socialno varnost za 0,2 odstotne točke za delodajalce, bolj pravično posegati v prihodke zdravstvene zavarovalnicein v prihodke za zagotavljanje ustaljene ali dosežene stopnje zdravstvenega varstva in storitev, kot je seveda ukrep, s katerim v tem zakonu tudi v ta naslov prispevamo neka dodatna sredstva v smislu zmanjševanja izdatkov. Vsekakor pa ne sprejemamo z ravnodušnostjo tega, da nismo v tem predlogu zakona takoj posegli tudi v potrebnost, ki nam jo nalaga odločba ustavnega sodišča, ampak glede na dejstvo, da je potrebno v krovnem zakonu o zdravstvenem varstvu in zavarovanju postoriti še kar nekaj drugih stvari,poleg tega, kar nalaga odločba ustavnega sodišča, sprejemamo to, da bo v kratkem predlagatelj, to je pa najbrž vlada Republike Slovenije, predložila celovite spremembe osnovnega zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Prav tako pa, kot je bilo z argumenti podano dejstvo na odboru samem, da zaenkrat ni potrebe in ni argumentov, da bi kakorkoli zmanjšali pristojnost zavoda za zdravstveno zavarovanje pri določanju odstotkov pokrivanja določenih zdravstvenih uslug iz naslova zdravstvenega zavarovanja v korist ali v pristojnost vlade Republike Slovenije. Bolj prav je glede na sistem zdravstvenega varstva skozi sistem zdravstvenega zavarovanja, da je skupščina zavoda tista, ki je že na osnovi sistema volitev vanjo sestavljena tako, da opravlja, seveda v soglasju z vlado, to poslanstvo, kot ga je do sedaj. Mi bomo zakon z vsemi amandmaji, ki so dobili podporo in so tudi amandmaji odbora, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja predstavnikov poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Vseeno mislim, da obravnavamo tako pomemben zakon in materijo danes, da je treba ob tem nekaj reči. Zdi se mi, da se pač na takšen način v Sloveniji končuje neka prodajana zgodba o uspehu, dvigujemo trošarine enkrat za bencin, danes pri tem za alkoholne pijače, tobak, napovedujejo se novi davki, tako na področju davka na dodano vrednost, napovedan je davek na nepremičnine, davek na avtomobile, prodaja se državno premoženje, zmanjšujejo se na drugi strani pravice, enkrat upokojencem, danes tukaj zdravstvene pravice oziroma pravice iz tega naslova. Prebivalstvo te države pa je seveda skozi vse to bolj ali manj pritisnjeno k tlom in si samo ne more pomagati. Vse to seveda ta parlament dejansko sprejema takole na hitro, po hitrem postopku, predlog pride na mizo, poslanci izglasujejo in zadeva gre svojo pot. V četrtek smo tukaj sprejemali povečanje prispevne stopnje za zdravstvo. Že takrat je predsednik naše stranke tukaj javno ugotavljal, da gre za gasilski ukrep s premalo vode, danes smo, da bi to popravili, za toliko znižali, torej prispevek iz plač, dejansko pa gre to vse pač na račun tega, kar je naredila Drnovškova vlada, ko je leta, mislim da 1996, znižala prispevno stopnjo za zdravstvo in tako naredila zdravstveno blagajno odvisno v tem trenutku od proračuna oziroma jo pripeljala v situacijo, v kakršni smo. Torej, da se bo to zgodilo, je pravzaprav razvidno že iz same koalicijske pogodbe, kjer se pravzaprav te zadeve planirajo, ker je napovedano, da se bodo zmanjšale te pravice, je pa tudi v koalicijski pogodbi zapisano, da se bodo vsem prebivalcem te zdravstvene usluge nekako zagotovile v enakem obsegu. Predstavnike ministrstva bi vprašal, kje so danes ti enaki obsegi zdravstvenih pravic, predvsem velja to za podeželje, kje so danes te zmanjšane čakalne vrste,ki se obljubljajo v tej koalicijski pogodbi, mislim da na strani 29, kje so danes ti programi, o katerih se govori za zmanjšanje odvisnosti od alkohola, tobaka - torej vsega tega ni in nekega sistematičnega pristopa k reševanju teh problemov v tej državi praktično v tem trenutku ni. Edino, kar je zagotovo, je to, da povečujemo obremenitve na eni strani in da na drugi strani zmanjšujemo, bi rekel, pravice. Zanima pa nas, zelo nas zanima, ali bo to tisto, kar bo zadostovalo, ali pa je to res samo začetek nadaljevanja procesa in je to mnogo premalo, da bi stanje tako na področju zdravstva in pa socialne blagajne v Sloveniji sanirali in da bi ne prihajali vedno na klop novi in novi predlogi o, na eni strani, povečanju prispevkov in davkov in na drugi strani zmanjševanju pravic. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sok. Se opravičujem, ampak to vaše razmišljanje sodi v poglavje vprašanja in pobude poslank in poslancev. Danes imamo pred sabo konkreten predlog zakona s konkretnimi zadevami, tako da mislim, da ni na mestu, da razširjamo kakršnokoli razpravo na programe, ki jih koalicijski partnerji predvidevajo v koalicijski pogodbi. To ni v skladu s poslovnikom, ki nam seveda narekuje, da se držimo točke, ki jo imamo na dnevnem redu. Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.11.2001. V razpravo dajem 1. člen in dva amandmaja k 1. členu. Pod 1 je amandma na amandma vlade. Pod zaporedno številko 2 pa je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 44. Prvega glasovanja o amandmaju na amandma k 1. členu torej nismo opravili veljavno. Spoštovane kolegice, kolegi, ki ste v bližini! Lepo prosim, da se nam pridružite, ker smo v fazi odločanja o vrsti amandmajev vlade Republike Slovenije in odbora. Drugič bomo torej odločali oamandmaju na amandma vlade k 1. členu. Glasujemo. Spoštovani! Mislim, da to ni odraz številčnega stanja poslank in poslancev. V dvorani, mislim, da nas je zagotovo 50, ampak tako ste vi odločili. S tem, ker ne opravljate svojega dela tako, kot pač poslovnik predvideva. Ker je tudi drugo glasovanje pokazalo, da smo nesklepčni, v skladu s poslovnikom prekinjam delo za 10 minut. Nadaljujemo ob 16.18 uri. Hvala lepa.
Spoštovane poslance lepo prosim, da se zberemo v primernem številu, ker bomo tretjič glasovali o amandmaju na amandma vlade k 1. členu in s tem posredno ugotavljali tudi navzočnost v dvorani. Torej tretjič glasujemo o amandmaju na amandma vlade k 1. členu, katerega predlagatelj je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju vlade pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 1. člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje za nove 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. in 12. člene, in sicer pod zaporedno številko 1 imamo amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, z opombo, da je amandma na amandma redakcijske narave. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.a člen, in sicer pod zaporedno številko 1 imamo amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod zaporedno številko 2 pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti dva. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 8. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.b člen z opombo, da če ta amandma ni sprejet, je glasovanje o amandmaju za novi 1.č člen brezpredmetno. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem 1.b člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.c člen, z opombo, če ne bo sprejet, je tudi amandma za novi 1.č člen brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti eden. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 1.c člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.č člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 1.č člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.d člen z opombo, da če le-ta ni sprejet, je glasovanje o amandmajih za novi 1.e, 1.f in 1.g člen brezpredmetno. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1. e člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.f člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo no odločanje. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.g člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.h člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.i člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 1.j člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod zaporedno številko 1 je amandma na amandma vlade, pod zaporedno številko 2 pa je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem člen spremenjen. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členoma 1 in 2. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Ne želi.]] Sprašujem predstavnika sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ali je morebiti porušena skladnost zaradi sprejetih amandmajev. [[Ni.]] Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Se opravičujem, obrazložitev glasu, prekinjam glasovanje. Žal vas nisem opazila. Gospod Drobnič - obrazložitev glasu. Izvolite. Glasovanje, ki je sedaj objavljeno, ni veljavno, ker je bilo prekinjeno. Gospod Drobnič, obrazložitev glasu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Glasoval bom proti temu zakonu. Prvič zato, ker se znižuje raven nekaterih pravic, ki so za ljudi, ki koristijo zdravstvene storitve, vitalnega in življenjskega pomena; drugič zato, ker se še dodatno jemlje avtonomija zdravstvenemu zavarovanju kot sistemu, katerega smo postavili za to, da bidržavljani imeli dostojno zdravstveno varstvo. To ne more biti dobra popotnica za nadaljnji zdravstveni sistem v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, obrazložitev glasu. Izvolite.
Hvala lepa. Tudi jaz bom glasoval proti temu zakonu, in sicer poleg argumentov, ki jih je navedel moj poslanski kolega, mag. Drobnič, bi rad navedel še enega - to je pravzaprav način in postopek, po kakšnem ta državni zbor sprejema tako pomembne zakone. Torej, v pičle pol ure, po hitrem postopku, brez neke poglobljene razprave, s pritiskom na te tipke znižamo toliko pravic državljankam in državljanom, res iz tega razloga ne morem glasovati za ta zakon, tako kot večina v tem parlamentu bo, verjamem, da sprejela to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, gospod minister. Jaz bi bil vesel, če bi vlada pripravila predlog, za katerega bi lahko glasoval, ampak se mi zdi, da je to eden od težjih primerov uporabe ali zlorabe hitrega postopka za nekaj, kar mislimo, da ni dovolj domišljeno. Govorim lahko samo v svojem imenu, govorim zase; mislim, da ni dovolj domišljeno in da nasutegne boleti glava, ne samo zaradi hitrega postopka, ampak zaradi rešitve, ki je prišla na tak način pred nas. Ko vidimo, kaj se dogaja z različnimi blagajnami, vključno z zdravstveno, mislimo, da na tak način preurejati sisteme, s tako naglico in s takokvaliteto odločitev, da to ni dobro. In jaz ne bi bil rad odgovoren za svoj delež v smislu "za" zato bom "proti".
Hvala lepa. Ker smo končali z obrazložitvami glasov, lahko preidemo torej na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 12. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA SPLOŠNEGA DOLGOROČNEGA PROGRAMA RAZVOJA IN OPREMLJANJA SLOVENSKE VOJSKE. Predlog splošnega dolgoročnega programa je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Se opravičujem. Želi predstavnik vlade, minister za obrambo besedo? Dr. Anton Grizold, izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani kolegi! Po celoviti analizi stanja v obrambnem sistemu v začetku letošnjega leta je v resoluciji o strategiji nacionalne varnosti, ki jo je sprejel julija državni zbor, določena osnova tako za nadaljnje spremembe v celotnem obrambnem sistemu kot pri preoblikovanju in razvoju Slovenske vojske. Na tej podlagi je vlada pripravila celovit program ukrepov ki zagotavlja nadaljevanje in zaključek preoblikovanja Slovenske vojske, vzpostavitev učinkovite in racionalne vojaške organizacije, sposobne za izvajanje nacionalne obrambe in tudi povezljive s primerljivi vojaškimi organizacijami v svetu. Ključne značilnosti tega programa so naslednje: realističnost, uresničljivost, načrtnost in usklajenost z materialnimi in drugimi viri države ter usklajenost s spremembami v mednarodnem varnostnem okolju. Posamezni deli stremijo k uresničitvi strateških ciljev slovenske države. In kaj ta paket obsega? Poleg dopolnjenih predlogov proračunov za leti 2002 in 2003 obsega še spremembe zakona o zagotavljanju sredstev za temeljne razvojne programe, ki ste ga sprejeli na 10. seji, nato predlog novega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske, ki je pred vami. Nadalje, spremembe drugih razvojnih in normativnih rešitev, vključno z zakonom o obrambi. Predlog programa obsega najprej pregled stanja v dosedanjem razvoju vojske in izhodišča za njeno nadaljnjo preoblikovanje. Pri tem upošteva dejstvo, da so bili pri dosedanjem preoblikovanju Slovenske vojske že doseženi nekateri premiki, na katerih je treba graditi tudi v prihodnje. Program torej ne zanika aktivnosti v preteklih letih, v izhodiščih pa je bistvo zmanjšanja vojne sestave Slovenske vojske na do 26.000 pripadnikov, sprememba notranje strukture in uresničevanje 52 partnerskih ciljev, ki si jih je slovenska država sama izbrala. Nadaljnje preoblikovanje Slovenske vojske upošteva naloge vojske v miru, kriznih razmerah v širšem strateškem ali regionalnem okolju oziroma v morebitni vojni. Tudi v bodoče bo organizacija vojske enotna, torej brez delitve po zvrsteh. Njena struktura mora biti primerljiva z organizacijami kopenskih vojsk razvitih držav, predvsem s tistimi - članicami zveze Nato. Povečati je treba njeno sposobnost, predvsem za delovanje v miru. Spremembe v strukturi bodo zagotovile oblikovanje sil za posredovanje, glavnih in dopolnilnih sil. Prednostno se bo razvilo sile za posredovanje, zlasti že večkrat omenjena 10. in 20. motorizirani bataljon. Glavne sile bodo sestavljene iz dveh brigad, enot letalstva, zračne obrambe ter enot za podporo. Dopolnilne sile pa bodo obsegale poleg enot tudi teritorialne logistične elemente ter dopolnilne centre. Opravljale bodo tudi naloge, povezane s podporo in s sprejemom zavezniških sil. Izboljšan bo sistem poveljevanja in kontrole ter logistike. Prav tako pa bodo spremenjeni mobilizacijski časi. V sistemu poveljevanja bo del pristojnosti na strateški ravni prenesenna operativno raven, infrastruktura bo prilagojena zmanjšani sestavi in spremenjeni strukturi vojske. Preoblikovanje mora zagotoviti nova razmerja med kategorijami pripadnikov s prednostjo večjega števila vojakov. Uveljavljena bo karierna pot pripadnikov ter dopolnjeno bo vojaško izobraževanje in usposabljanje. S sprejetjem zakona o temeljnih razvojnih programih je zagotovljen najpomembnejši finančni vir za uresničljivost tega programa, ki je pred vami. Bistvenega pomena pa bo seveda tudi obseg sredstev, ki bo v naslednjih letih zagotovljen za redno dejavnost vojske v rednih proračunih. Ponovno bi rad poudaril, da gre za celovit program ukrepov, ki morajo biti in so med seboj usklajeni in povezani, kajti drugače naših temeljnih ciljev preoblikovanja vojske ne bi dosegli. Program upošteva tudi zelo zmerno rast obrambnih izdatkov v obdobju, za katerega je pripravljen. Gospa podpredsednica, predlagam, da zbor sprejme predlog programa tako, kot predlaga matično delovno telo, torej da ga sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Predlog programa je obravnaval odbor za obrambo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu programa. Predsednik, gospod Rudolf Petan, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani. Torej odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo je na svoji 2. izredni seji danes obravnaval predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljenost Slovenske vojske, ki ga je državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Pri tem je bil odbor seznanjen s predlogom programa in tudi z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo. Ob obravnavi predloga splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljenost Slovenske vojske ga je na seji odbora predstavil predstavnik vlade, to je minister za obrambo dr. Anton Grizold in tudi njegovi pomočniki, načelnik generalštaba Ladislav Lipič in tudi Miran Bogataj, državni podsekretar na ministrstvu. Uvodno obrazložitev k predlogu splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske je podal dr. Anton Grizold, minister za obrambo, ki je med ostalim tudi dejal, da bi se s predloženim predlogom splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske nadomestil program, ki ga je državni zbor sprejel v začetku leta 2000. V nadaljevanju je dejal, da sedanji predlog temelji na predlogi analiz stanja v mednarodnem varnostnem okolju, dejanskih materialnih in drugih možnostih države in na podlagi analize uresničevanja dosedanjega programa. Predlog programa obsega pregled stanja v dosedanjem razvoju Slovenske vojske in izhodišča za njeno nadaljnje preoblikovanje. Pri tem je bilo upoštevano dejstvo, da so bili pri dosedanjem preoblikovanju že doseženi nekateri premiki, na katerih je treba graditi tudi vnaprej in preoblikovanje tudi zaključiti. Ob koncu svoje predstavitve je minister za obrambo poudaril, da dokument predvideva cel spekter oziroma paket ukrepov, ki morajo biti med seboj usklajeni in povezani, da bi bil dosežen temeljni cilj, to je preoblikovanje Slovenske vojske, ki bo sposobna opravljati dve vrsti nalog: nacionalno obrambo in pa sodelovanje v mednarodnih mirovnih operacijah ter seveda tudi druge. Pri tem je treba poudariti, da predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ni imela pripomb. Sledila je kar obširna in tehtna razprava, v kateri je bilo postavljenih veliko vprašanj, izraženih veliko mnenj in podanih tudi veliko zelo tehtnih predlogov. Ker ste omenjeno poročilo dobili na mizo in ker je kar obširno opisana razprava, vsega ne bi bral, ker bi to vzelo preveč časa. Omenil bi samo tisto, kar je zapisano na začetku, da je bilo izraženo mnenje, da bo treba na podlagi obravnavanega strateškega dokumenta letno preverjati, kaj je treba uresničevati vposameznih časovnih obdobjih oziroma v programu za vsako tekoče leto. Na koncu, po obširni razpravi, so člani odbora za obrambo po opravljeni splošni razpravi ugotovili, da je predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo. Do razprave na odboru o predlogu splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske niso bili vloženi spreminjevalni oziroma dopolnjevalni predlogi. Odbor za obrambo na svoji seji tudi ni oblikoval lastnih spreminjevalnih oziroma dopolnjevalnih predlogov k predlogu splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske. Pri tem je bilo opozorjeno s strani članov odbora na napako v prilogi 2 dokumenta, kjer so bile pri vojni sestavi napačno napisane letnice. Odbor za obrambo je soglašal z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, da bo ta v okviru končne redakcije akta v sodelovanju s predlagateljem opravil nekatere manjše popravke besedila, izključno redakcijske narave, za kar niso bili potrebni amandmaji. Člani odbora za obrambo so ob zaključku obravnave predloga splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske sprejeli naslednji sklep: "Odbor za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske obravnava in sprejme." Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije gospod Dorijan Maršič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade! Pred kratkim smo obravnavali dokument Temeljni razvojni programi opremljanja Slovenske vojske za obdobje od leta 2002 do 2010. Zato pozdravljamo, da je pričujoči program razvoja in opremljenosti Slovenske vojske tako hitro v proceduri v državnem zboru. Poslanci našega kluba smo namreč mnenja, da sta dokumenta medsebojno povezana, saj eden opredeljuje usmeritve nadaljnjega razvoja Slovenske vojske in njeno kadrovsko popolnjevanje in opremljanje, temeljni razvojni programi pa zagotavljajo sredstva za tako opremljanje. Zato smo poslanci Liberalne demokracije Slovenije želeli ta dokument obravnavati pred sprejemanjem proračuna za leti 2002 in 2003. Glede na spremenjene okoliščine in na razmere v varnostnem okolju in glede na strateške zunanjepolitične usmeritve Republike Slovenije, ki so usmerjene v multilateralno sodelovanje v okviru OZN, OVSE, Partnerstva za mir in bodoče članstva v Natu in Evropski uniji, se nam zdi posebej pomembno dejstvo, ki je opredeljeno tudi v tem dokumentu, da gradimo in preoblikujemo vojsko in obrambni sistem v celoti predvsem za zagotavljanje lastne varnosti, ne glede na naše bodoče članstvo v evroatlantskih političnih in vojaških integracijah in zvezah. Zmanjšanje obsega sil s ciljnih 47.000 pripadnikov na 26.000 nujno pomeni tudi obrat s kvantitete v kvaliteto, kar bo zahtevalo tudi spremembo strukture med poklicno in rezervno sestavo, častniško, podčastniško strukturo in številom poklicnih vojakov, zahtevalo pa bo tudi dopolnitev sistema izobraževanja in usposabljanja, sistema poveljevanja in tako dalje. Poslanki in poslanci Liberalne demokracije Slovenije smo mnenja, da je program razvoja in opremljanja Slovenske vojske živ dokument, ki ga bo treba spremljati in dopolnjevati glede na spremembe v strateškem okolju Republike Slovenije, v okviru koncepta demokratičnega nadzora nad oboroženimi silami pa bo treba v državnem zboru opraviti tudi poglobljene razprave o bodoči formaciji in sistemizaciji naših oboroženih sil tudi glede na "predstoječe" spremembe zakonodaje na področju obrambe. Glede na vse povedano liberalni demokrati in liberalne demokratke podpiramo predlagani dokument. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite. Želi še kakšna poslanska skupina? SDS. Hvala lepa.
Hvala za besedo. V Strani mladih Slovenije smo predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske, ki določa temeljne usmeritve za nadaljnji razvoj Slovenske vojske ter za njeno kadrovsko popolnjevanje v obdobju 2002 do 2007, temeljito proučili in imamo predvsem v delu kadrovskega preoblikovanja vojske bistvene vsebinske pripombe, ki temeljijo na prepričanju, da je treba že v predlogu splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske konkretneje opredeliti ukrepe ukinjanja obveznega služenja vojaškega roka in nakazati metode in modele, ki bodo transformacijo profesionalizacije vojske omogočale. V SMS zagovarjamo model prostovoljnega popolnjevanja Slovenske vojske. Temeljne značilnosti tega modela so ukinitev splošne vojaške obveznosti, kar pomeni opustitev instituta dolžnosti sodelovanja državljanov pri obrambi države, ali natančneje: do sodelovanja v naborni dolžnosti do služenja vojaškega roka ter do služenja v rezervnem sestavu Slovenske vojske. Posledica tega bi bila prenehanje izvajanja vojaškega roka, za katerega je - denimo - letos predvidenih dobrih 13 tisoč mladeničev, ki so dopolnili 18 let, namesto splošne vojaške obveznosti nov način popolnjevanja predvideva, da se bo vsaj 10 odstotkov letnega demografskega priliva državljanov določene starosti udeležilo prostovoljnega vojaškega usposabljanja. Omogoči se edino zakonska možnost ponovne uvedbe splošne vojaške obveznosti v primerih neposredno vojaške ogroženosti države in totalnega napada in okupacije. Namesto služenja vojaškega roka bi se uvedel institut prostovoljnega vojaškega usposabljanja, ki traja največ štiri mesece, in kandidatom, ki se ga prostovoljno udeležijo, omogoča seznanitev s temeljnimi veščinami in znanjem oboroženega spopada in delovanja v takšnih okoliščinah. Če se takšnega usposabljanja udeležijo 10 do 25 odstotkov letnega nabornega kontingenta moških prebivalcev, to pomeni, da bi se ob dani demografski omejitvi za prostovoljno služenje vojaškega roka odločilo med tisoč do 2.500 državljanov, tako moškega kot po potrebi, po možnosti tudi ženskega spola. Prostovoljci bodo po zaključenem vojaškem usposabljanju vključeni v rezervno sestavo Slovenske vojske, kateri bodo obvezani odslužiti določeno dogovorjeno dobo, od 15-20 let. Njihovo usposabljanje bi potekalo po načrtih usposabljanja z rednimi letnimi cikli vaj in tečajev. Po predvidenem letnem številu izurjenih prostovoljcev bi prostovoljna rezerva Slovenske vojske obsegala med 15 tisoč do 25 tisoč pripadnikov. Med udeleženci prostovoljnega vojaškega usposabljanja je treba poiskati tudi jedro bodočih kariernih poklicnih vojakov, do 300 pripadnikov letno, saj je zahteva uvajanje poklicnih oboroženih sil linearno povečanje zaposlenih poklicnih vojakov v Slovenski vojski. To pomeni tudi uvajanje vojaških uslužbencev, civilistov, ki opravljajo delo na vojaških dolžnostih, ter civilnih oseb v Slovensko vojsko, civilistov, na civilnih položajih. V Stranki mladih Slovenije ocenjujemo, da naj bi skupaj štela stalna sestava Slovenske vojske, sestavljena iz prej omenjenih treh kategorij, med 7 tisoč in 10 tisoč pripadnikov. Vlada v predlogu programa navaja, da namerava v letih od 2004 in 2005 obseg in strukturo sil ponovno preveriti ter jo po potrebi spremeniti glede na doseženo stopnjo razvoja in oceno ogroženosti ter predlagati morebitne spremembe pri opravljanju državljanske dolžnosti. Zato v imenu poslanske skupine Stranke mladih pozivam, naj temeljito preuči in upošteva tudi naš predlog ter prične z njegovo realizacijo še pred letom 2004. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani. V Socialdemokratski stranki podpiramo strokovni in sistemski pristop k dolgoročnemu razvoju Slovenske vojske in to tako na pravni, kot tudi seveda na stvarni podlagi. Zavedamo se tudi, da razvoja ne more biti brez primerne opreme. Po drugi strani je treba Slovensko vojsko organizirati in opremiti tako, da bo sposobna opraviti svoje poslanstvo in da bo primerno organizirana in opremljena, še posebej glede na naše povezovalne usmeritve. Po drugi strani pa je potrebno upoštevati tudi naše gospodarske možnosti in sposobnosti v državi. Naš namen vključitve v Nato je kot posledica pripomogel k temu, da so naš naši eventualni bodoči partnerji temeljito analizirali, ugotovili naše dejansko stanje in predlagali določene rešitve. Predlagali so rešitve, ne zahtevali. Omenjeni dolgoročni program, ki je pred nami, upošteva rešitve, kjer so nekako podane naše zmožnosti kot osnova in pa seveda pripravlja naše oborožene sile seveda v tem primeru na ravni pravnega okvirja, na nivo primerljivosti s tistimi, h katerim se želimo priključiti. Zavedati pa se moramo, da oborožene sile ne gradimo zaradi drugih, ampak predvsem zaradi nas samih, ne glede na to, ali so bomo priključili kakšnemu zavezništvu ali ne. To pa lahko dosežemo predvsem s pospešeno profesionalizacijo Slovenske vojske. To poudarjam zato, ker naš sistem nabora in napotitve - smo ga pripeljali ali je na takšni meji, da je tik na meji možnega, preden se v bistvu kot sistem, ne bom rekel sesuje, ampak resno ogrozi popolnitev naših enot. Tega se v SDS zavedamo in menimo, da je omenjeni dokument, ne samo potreben - seveda kot del zakonodaje, ki jo je še treba sprejeti in ki jo sprejemamo - ampak je tudi nujen, zato ga bomo v Socialdemokratski stranki, podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Zmago Jelinčič. Izvolite.
Lep pozdrav vsem skupaj. Mislim, da je predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske eden od bolj pomembnih dokumentov, pa ne zaradi tega, ker naj bi se vključevali v Nato in ker naj bi se vključevali v Evropsko zvezo, ampak zaradi tega, ker ta program potrebuje država sama za lastno obrambo. Ne smemo pozabiti, danavkljub drvenju v Nato pakt, nam Nato pakt ne bo prinesel dodatne varnosti, če je ne bomo zagotavljali in zagotovili sami. To je stara modrost, ki se je pri nas politika, v glavni vrsti pa vladna politika, premalo oziroma skorajda nič ne zaveda. V predlogu splošnega programa razvoja je zagotovo tudi ukinjanje splošne vojaške obveznosti. Mislim, da program ukinjanja splošne vojaške obveznosti ni še dovolj dodelan. Absolutno je potreben in sprejemljiv tako za državo kakor za državljane, vendar ga je trebaše v marsikaterih segmentih pregledati, dodelati in razmisliti. Konec koncev, ukinjanje splošne vojaške obveznosti so že zdavnaj začeli v Veliki Britaniji in še danes niso iznašli pravega in najbolj optimalnega modela za to ukinitev. Zato sodim, da bo potrebnih na tem področju še dosti razprav, v katere naj bi se vključevali tudi mediji in predvsem javnost, tako strokovna kot tudi laična; konec koncev, predstavniki laične javnosti hodijo danes na službo vojaške obveznosti. V tem primeru bo treba obdelati tudi segment rezervnih vojaških sil. Morda bi tu lahko zopet vzeli britanski model, ki v tem segmentu je dodelan, vendar pa je tu treba upoštevati tudi zmožnosti slovenskega proračuna, kajti v primeru vstopa v rezervo, je treba to rezervo vsaj v neki meri plačati. Ena od zelo žgočih tem je zagotovo usposabljanje. Brez usposobljenega vojaškega kadra dobre vojske ni ali, kot pravi star pregovor: kakršen komandant, takšna vojska. V veliko segmentih ne moremo reči, da je vojska dobra, zaradi tega, ker je komandant slab. Pa tu ne mislim ministra, tu mislim predvsem oficirski kader, ki v veliki meri ne ustreza današnjim tako usmeritvam vojaške logike, taktike in pa strategije. Še ena zadeva je, ki marsikoga muči. Če vzamem samo dva primera, ko sta se dva oficirja, ki sta bila vpletena v kazniva dejanja, za nagrado lahko šla šolat v tujino. Mislim, da je kaj takega zaenkrat zmožno in sposobno izvesti zgolj in samo v Republiki Sloveniji, kjer se določena kriminalna dejanja po političnem diktatu - namesto da bi se sankcionirala, se jih nagrajuje. Kar se tiče opremljenosti Slovenske vojske, mislim, da transparentnost na tem področju ne bi škodovala. In to ne transparentnost zgolj pri nakupu večjega orožja, večjih kalibrov, letal, helikopterjev in podobnega, ampak tudi kar se tiče opremljenosti z lahkim pešadijskim orožjem in z opremo za pešadijo. Mislim, da bi bilo zelo smiselno tudi na tem področju uporabljati domače resurse v čim večji možni meri. Konec koncev, če so določeni slovenski izvajalci in proizvajalci sposobni in dovolj usposobljeni, da lahko tako svoje izdelke kot tudi svoje projekte prodajajo v zahodno Evropo, mislim, da bi tudi tu lahko imeli prostor na slovenskih tleh. Še enkrat bi poudaril, da vstop v Nato pakt ni rešitev, in zato sodim, da bi bilo v sistemu dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske smiselno upoštevati tudi vzpostavitev in formiranje evropske obrambne integracije. Evropske specifične obrambne sile se formirajo, se delajo in v veliki meri se ne prekrivajo z Nato paktom, včasih pa celo od usmeritve Nato pakta odstopajo; še posebej odstopajo v zadnjem času. Mislim, da bi bilo treba upoštevati tudi vključevanje slovenske industrije v projekte evropskih držav. Tu mislim v vojaške projekte, to se pravi - recimo - v izdelavo letal. Mi imamo strokovnjake, ki so sposobni za sodelovanje; recimo, zdaj ravno pri izdelavi Airbusa 400 M bi bilo smiselno, da se tukaj vključijo vsaj v nekaterih segmentih tudi naši ljudje, tudi naša industrija. In na koncu. Nujno potrebno bi bilo sprejeti v skladu s tem dolgoročnim programom razvoja tudi spremenjeni zakon o vojski. Drugače pa Slovenska nacionalna stranka pozdravlja ta napor, ki ga je naredilo ministrstvo, in to delo, ki ga je vložilo. Razen določenih pripomb bomo ta predlog splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja Slovenske vojske podprli. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo mnenje poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisno se je k besedi prijavil gospod Alojz Peterle. Sme neomejeno [[...]]V imenu poslanske skupine - se opravičujem. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Alojz Peterle. Se opravičujem, ker sem prej povprašala, ali še kdo želi v imenu poslanske skupine, pa ni nihče več dvignil roke. Hvala lepa.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister! Kolegice in kolegi! Pri problematiki, ki je predmet tele točke dnevnega reda, dela Slovenija enega od izpitov v zvezi s svojo prihodnostjo. Ne gre samo za vprašanje, koliko procentov bomo namenili v proračunu za vojaške namene oziroma za izgradnjo našega obrambnega sistema. Tukaj gre za celoto, do katere moramo biti zelo pozorni. Ko govorim o celoti, mislim tako na samo področje, ki ga ta obravnava zadeva, se pravi na obrambni sistem in Slovensko vojsko posebej, odnos parlamenta do tega oziroma odnos vlade do teh programov in seveda naše relacije navzven, v svet. To omenjam posebej z ozirom na to, da nekatere naše nabave v preteklosti niso potekale v skladu z najboljšimi navadami na tem področju in je bila - mislim, da - vsaj enkrat ali dvakrat naša verodostojnost v zvezi s tem v mednarodnem prostoru vsaj nekoliko načeta, če ne že kar malo ogrožena. V naši poslanski skupini ne bi želeli, da bi se tovrstna praksa ponavljala in smo prepričani, da se temu pomaga ali da se preprečuje take stranpoti na tak način, da ima parlament tukaj jasno nadzorno oziroma kontrolno vlogo in da so stvari od faze do faze dovolj pregledne, dovolj transparentne. Mislim, da je preteklost nabav značilna tudi po tem, da nam ni uspela ali vsaj, kot je meni znano, ni uspelo zadev, kar se protinabav tiče, izpeljati tako, da bi bili s tem zadovoljni na eni in na drugi strani. Mi nimamo načelnih pripomb na dvig odstotka proračuna, ki se namenja za razvojno opremljanje Slovenske vojske. Nas skrbi samo to, če ta dvignjeni procent ne bi pomenil tudi drugačnega odnosa do tehnološkega, znanstvenega in gospodarskega vidika vse te problematike. Mislim na to, kar je zlasti predstaviteljem predloga zakona znano, se pravi, mislim na različne ponudbe odločilnih ali ključnih ali zelo kvalitetnih ponudnikov različne opreme, ki v svoji poslovni filozofiji in strategiji ponujajo ne samo, bi rekel, zgolj nakupe oziroma zgolj trgovino, ampak ponujajo povezovanje institutov in podobnih ustanov v nekakšno novo in dolgoročno strateško orientirano sodelovanje. Mislim, če bomo uspeli vsi skupaj, ki pri tem sodelujemo, zlasti pa seveda izvršilni del oblasti, pripeljati do takih povezav, da se nam bo teh 1,6% povrnilo skozi izboljšano kakovost oziroma zvišano konkurenčnost s tem, da se bomo na tak način povezali z najmodernejšimi tehnologijami, potem mislim, da bo seveda ta procent upravičen. Če pa nam te stvari ne bodo uspele, potem bomo vsi skupaj deležni verjetnovelike kritike, zlasti s strani civilne družbe, ki ima za tovrstne proračunske namene nekoliko drugačen pogled, kakor ga ima vlada ali večina poslanskih skupin, ki se je opredelila za podporo temu, bi jaz rekel, ambicioznemu razvojnemu načrtu. Naša poslanska skupina bo torej to podprla oziroma temu ne bo nasprotovala. Ko pa bo spremljala izvajanje nabav iz leta v leto, bo pa izredno pozorna na preglednost, na spoštovanje vseh kriterijev, ki so tukaj potrebnim, tudi vseh standardov, in seveda bo posebej pozorna na tako imenovane protinabave, kjer se bo Slovenija - vključno z njeno industrijo in znanostjo - lahko dokazala na primeren način ali pa tudi ne, če bo proces voden napačno. Torej, mi želimo, da bi bil proces tako voden, da bi multiplicirali 1,6 za razvoj in opremljanje Slovenske vojske. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj pa mislim, da smo res izčrpali mnenja poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisno se je k razpravi prijavil gospod Jožef Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi. Prepričan sem, da je dolgoročni program razvoja in opremljanja Slovenske vojske, kot nam je predstavljen v pričujočem dokumentu, potreben in tudi solidno pripravljen. Pomemben je ta dokument iz več razlogov. Namreč, smo v fazi pristopne strategije k paktu Nato. Vemo, da bo drugo leto v Pragi padla odločitev, za katero se sicer zavedamo, da bo odločitev politična, vendar, da smo v naboru za politično odločitev, je nujno potrebna tudi pravilna strategija in konsolidirana vojaškastruktura v tej državi. Se pravi konsolidirane obrambne sile. Drugi razlog je, da v preteklem obdobju nismo dobro izkoristili finančnih sredstev, ki so bila namenjena za temeljne obrambne namene, programe, in da je pri opremljanju po tem programu in po tem zakonu prišlo do številnih nepravilnosti in da je bil izkoristek finančnih sredstev, lahko rečemo, katastrofalen. In ne samo, da smo v tehničnem smislu, v smislu opreme, pomanjkljivo opremili, da to ni bilo izkoriščeno, ampak je to opremljanje doprineslo k novim aferam znotraj obrambnih sil, k novim nepravilnostim in kar vse je oslabilo slovenske obrambne sile pred javnostjo in na nek način tudi zmanjšalo javno mnenje oziroma spremenilo odnos javnega mnenja do potrebnosti primerne obrambne sposobnosti naših obrambnih sil. Nadaljnji razlog je, zaradi tega, ker je trenutno v javnosti prisotna neka gonja proti temu, da bi Slovenija bila na tem področju evropsko spodobna država. Se pravi, da imamo opraviti z raznimi "kvazi picifisti", ki si ne želijo pacifizma, ampak se bojijo političnih posledic oziroma političnega pomena razvoja slovenskega obrambnega sistema in morebitne priključitve k Paktu Nato. Trdim seveda, da je priključitev k Natu, eden od najbolj vitalnih ciljev in interesov slovenske države. Četudi smo vsi, ki se tega zavedamo in to tudi jasno povemo, na nek način kot možne tarče lahko obsojeni tudi, da se zavzemamo za militarizacijo slovenske države. Vendar, kot je v tem programu napisano, se zavedamo, da gre za posodobitev v tem smislu Slovenske vojske, za njeno - na nek način ali pa absolutno - tudi zmanjšanje, da postane racionalna in da je sposobna odgovarjati na vse oblike ogroženosti, s katerimi je država Slovenija morebiti lahko ogrožena. Po mojem mnenju so politične posledice vstopa v Nato pravzaprav bistveno večje in pozitivnejše od trenutnih potreb na obrambnem področju. Vendar dolgoročno se pa seveda ne smemo slepiti, da je sodelovanje oziroma članstvo v obrambnih strukturah zahodnoevropske zveze za Slovenijo dolgoročno nujno potrebno. Če bo vse politično in strateško okolje okrog nas sodelovalo v tej zvezi, pravzaprav je že v tem trenutku v precejšnji meri naše okolje povezano z evropsko obrambno zvezo. In prav zato je ta dokument tudi pomemben, kajti na nek način je tudi odgovor na silno gonjo, smo ji bili priča v naši javnosti v prvi polovici leta in še posebej se je razbohotila ob znani intervenciji ministra Rupla. Namreč, treba je opozoriti na opozorila ministra Rupla, ki jih je v aprilu podal v Sobotni prilogi Dela. Namreč, zapisal je, da politične sile z več desetletji politične kilometrine nasprotujejo slovenski včlanitvi v Nato in političnim posledicam, ki jih s sabo prinaša tako članstvo. Med drugimi je opozoril na zelo resne posledice, ki jih s sabo prinaša politično delovanje takih sil z več desetletji politične kilometrine in s srednjeročnimi povezavami. On je med drugim tudi opozoril, da nas te sile direktno vlečejo v neko bodočo ponovno balkansko zvezo. In zaradi tega je pomembno, da se v obliki doktrinarnega dokumenta, za katerega štejem, da je to tudi v neki obliki dopolnitev doktrinarnih dokumentov, jasno in glasno - in po moje tudi enotno - opredelimo za jasno koncepcijo, za jasno opredelitev, jasno doktrino, jasno strategijo slovenskih obrambnih sil. Morda bi v tem dokumentu že lahko bil bolj razdelan tudi koncept ukinjanja splošne vojaške obveznosti oziroma zamenjave nabornega sistema s poklicno vojsko. Vendar to lahko storimo v obliki dopolnilnih sklepov ali spreminjevalnih predlogov. Rekel bi še to, da ta dokument na nek način po mojem mnenju prihaja tudi v pravem trenutku. Dogodki 11. septembra so marsikaj spremenili in v marsičem vplivali tudi na naše poglede. Kot lahko vidimo, v mednarodnem okolju, tudi na evropskih tleh, prinašajo silne spremembe. Mi si ne moremo dovoliti, da bi naše obrambne sile ostale zakopane, ostale konceptualno 20, 50 let za sodobnimi trendi v Evropi, kajti moramo se zavedati, da se tudi politično okolje v zahodni Evropi spreminja. S tem, da ne bom napačno razumljen, da bo kdo mislil, da pozdravljam napotitve vojaških sil nekaterih držav, ki tega do zdaj niso počele. Vendar, opazne so spremembe. Treba se je resno zamisliti nad temi spremembami v Zvezni republiki Nemčiji in tudi v Italiji in čeprav so te odločitve v tem trenutku razumljive in primerne, pa moramo biti pozorni tudi na njihove politične posledice. V tem smislu se naše obrambne sposobnosti morajo prilagajati. In da končam, zaradi vseh teh razlogov mislim, da bomo s sprejetjem tega pokazali nek političen signal, da se v naši državi resno pripravljamo, da smo resni kandidati za vstop v zahodne obrambne povezave in da imamo sedaj, ko smo prejšnji teden sprejeli zakon pravzaprav o novih sredstvih za temeljne razvojne programe oziroma o jamstvih za takšne oborožitve, da bodo ti temeljni obrambni programi oziroma nabava te dodatne opreme dejansko potekala v nekem drugačnem okolju; da se bodo tu spoštovali strateški interesi države, da se bodo spoštovali tudi tehnološki in tehnični ter gospodarski vidiki naše države in gospodarski interesi, da bo pri nabavljanju te opreme dejansko prišlo in bodo zagotovljene protidobave slovenske industrije, da bo v teh protidobavah in pri vseh teh programih sodelovala tudi slovenska znanost in slovenski razvoj - da ne rečem slovenska tehnična inteligenca - in dabodo v tem pogledu ti povišani stroški za obrambne priprave ter za obrambno opremljanje na nek način v poznejših letih relativizirani in da bodo vrnjeni skozi tehnološki razvoj, skozi nova odkritja in nove programe za slovensko industrijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razprava ostalih poslank in poslancev je omejena na pet minut. K besedi se je javil gospod Jelko Kacin. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Gospod minister, kolegice in kolegi! Današnja razprava vendarle kaže, da je državni zbor, slovenska država in slovenska politika, zlasti ko gre za vprašanja obrambe in nacionalne varnosti v preteklih letih, vendar zelo napredovala. Kakorkoli že, ne smem niti komentirati niti polemizirati z izjavami predstavnikov posameznih poslanskih skupin, vendar razprava tu je odmerjena, je racionalna, je pozitivna. Mi si lahko dovolimo, da lahko kadarkoli in kjerkoli poudarimo, da v državnem zboru Republike Slovenije obstaja nekaj, čemur bi Američani rekli "Be Partisan Approach"; ni razlike med koalicijo in opozicijo, ko gre za konstruktiven odnos do nacionalne varnosti. V tem, lahko rečem, da je Slovenija v zadnjih letih izjemno napredovala. Drugo, kar se mi zdi ob tej priložnosti pomembno, je na nek način ugotovitev, da je vlada razumela poziv odbora za obrambo, da se opravi potrebna razprava pred sprejetjem nekaterih dolgoročnih dokumentov. In nekatere namere, nekateri dokumenti, ki smo jih dobili, niso sicer dokaz, da so se stvari že spremenile, omogočajo pa, da se v naslednjih letih vsebinsko in pravočasno z vsakim od teh izzivov soočimo prav na tak "Be Partisan Approach" način; na način, ki bo predvsem v korist Republike Slovenije in v korist povečani oziroma potrebni nacionalni varnosti. Kot je bilo danes povedano, so spremembe v naši vojski potrebne v vsakem primeru. Ampak dogovor, ki je bil danes dosežen na odboru za obrambo, se mi zdi pomembna popotnica. Če sem pravilno razumel zaključke, se bomo v relativno kratkem času na zaprti seji odbora pogovarjali o vseh scenarijih, o tistem, po katerem pridemo v članstvo v Nato v najkrajšem možnem času, pa tudi o tistem, ko je ta pot nekoliko daljša. Ampak pravočasna razprava je zagotovo najboljša preventiva, predvsem pa priložnost, da je samoizpraševanj inmorebitnih nerazumevanj čim manj. To je potrebno tudi zaradi javne razprave, ki jo moramo opraviti v prihodnjih mesecih, in tako s tega mesta, iz državnega zbora, kot tudi iz vlade in političnih strank, našemu prebivalstvu jasno povedati, zakaj je tako konsezualna opredelitev za vstopanje v zvezo Nato, čas za argumente šele prihaja. Zdi pa se mi pomembno v tem trenutku opozoriti na neko terminološko zmedo, ki se pogosto pojavlja. Govori se o ukinjanju vojaške obveznosti. Ukinjanje vojaške obveznosti ni pravi termin. Mislim, da bi morali vsaj v tej dvorani veliko več razpravljati o dopolnjevanju in nadomeščanju. Šele takrat, ko bomo ta sistem vojaške obveznosti dopolnili z zadostnim številom profesionalnih vojakov, bomo lahko začeli proces nadomeščanja. Čebomo vstopili v zvezo Nato, bo to nadomeščanje možno veliko hitreje. Skratka, da zaključim. Slovenija je tudi pri oblikovanju svojega obrambnega sistema v tranziciji, v prehodnem obdobju, ampak to prehodno obdobje bo pri tovrstnih razpravah in s tako gotovo in večinsko podporo tudi temu predlogu splošnega dolgoročnega programa razvoja in opremljanja slovenske vojske za državo manj boleča, kot bi lahko bila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. K predlogu programa je poslanska skupina Socialdemokratske stranke vložila predlog spreminjevalnega predloga, ki se obravnava kot amandma. Predlog poslanske skupine dajem v razpravo. Kdo želi besedo? Izvolite, gospod Sušnik. Gospod Kacin, se lahko izključite? Hvala lepa. Gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod minister. Splošni dolgoročni program razvoja in opremljanja slovenske vojske smo v socialdemokratski stranki temeljito preučili in ugotovili, da ima eno bistveno pomanjkljivost, in sicer z vidika popolnjevanja sestava slovenske vojske. Zato predlagamo, da se poglavje 2.3. - Izhodišča za nadaljnjo preoblikovanje, razvoj in opremljanje slovenske vojske, ki se v predlogu glasi, citiram: "Republika Slovenija bo tudi v naslednjem srednjeročnem obdobju ohranila naborni sistem in na njem temelječe popolnjevanje vojske in hkrati uvajala potrebne novosti pri popolnjevanju s poklicnimi pripadniki", da se ta dikcija v poglavju 2.3 nadomesti z našim oziroma v smislu našega spreminjevalnega predloga, in sicer: "Republika Slovenija bo v naslednjem srednjeročnem obdobju ukinila splošno vojaško obveznost v miru in določila pristop k organiziranju slovenske vojske na podlagi kombinacije poklicnih vojaških enot in prostovoljne rezerve". Odveč je na tem mestu govoriti o pomenu slovenske vojske, ki je ubranila Slovenijo pred agresijo jugoslovanske ljudske armade in prisilila agresorsko vojsko k umiku ter ustvarila pogoje za dejansko in hitro mednarodno priznanje Slovenije. Po osamosvojitvi so bili ustvarjeni pogoji za nadaljnji razvoj in za redno vojaško usposabljanje. Sprejeta je bila tudi ustrezna zakonodaja za zagotovitev sredstev za modernizacijo naše vojske. Hitro spreminjajoče razmere, ki so značilne za desetletje po naši osamosvojitvi in ocena notranjih okoliščin pa govorijo v prid našega predloga. Neugodna demografska gibanja in s tem povezana projekcija števila nabornikov, pogojena z zmanjševanjem števila rojstev, kaže na to, da se bo število možnih nabornikov v naslednjih letih močno zmanjšalo. Konec tega desetletja bo tako na služenju vojaškega roka, mogoče napotiti le še približno 4500 obveznikov letno, če se bodo ohranile obstoječe zahteve glede zdravstvene ustreznosti. Navedena dejstva zahtevajo nujno in temeljito reorganizacijo slovenske vojske v smislu popolnjevanja. Zato v socialdemokratski stranki menimo, da sta oborožena obramba države in s tem moderna in učinkovita vojska, ki sta še kako potrebni, hkrati pa ugotavljamo, da podaljšanje vojaškega roka, ki je vsekakor nujna posledica upadanja števila sposobnih nabornikov, ne vodi k doseganjem željenega učinka, ta pa nedvomno je zadostno število, dovolj motiviranih vojakov v slovenski vojski. Namesto uradnega predloga vlade zato ponujamo alternativo, ki predstavlja moderen pristop in sledi splošnim trendom v Evropi in v razvitem svetu. Opustitev nabornega sistema, opustitev splošne vojaške obveznosti in zmanjševanje števila vojakov mora postati temeljna usmeritev pri preoblikovanju Slovenske vojske. Velike obvezniške vojske iz časov hladne vojne in iz obdobja totalitarnih režimov so neizogibna preteklost, ki jo zagovarjajo samo še tiste redke oficirske strukture v Slovenski vojski, ki se niso pretirano izkazale v osamosvojitveni vojni. Zaradi navedenega in pa v smislu zadovoljitve potreb varnosti v socialdemokratski stranki, še enkrat poudarjam, predlagamo ukinitev splošne vojaške obveznosti v miru - za primer vojne nevarnosti in vojne bi takšna obveznost še vedno ostajala - in se zavzemamo za oblikovanje Slovenske vojske kot kombinacije poklicnih vojaških enot ter prostovoljne rezerve. Po našem prepričanju lahko Slovenska vojska postane visoko strokovna in usposobljena ter etično in profesionalno odgovorna ustanova samo in izključno z ukinitvijo splošne vojaške obveznosti v miru in z ukinitvijo nabornega sistema. Ukinitev nabornega sistemain uvedba visoko profesionalne vojske pa ne nazadnje zahteva tudi mednarodna kolektivna varnost, tem zahtevam pa se ne more izogniti nobena država, ki želi postati članica zveze Nato. Prepričan sem, da boste, glede na izrečeno v mnenjih poslanskih skupin, naš spremljevalni predlog podprli, v smislu, kot sem ga povedal in kot je predložen v pismeni obliki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi o predlogu še kdo razpravljati? Gospod Štemberger, izvolite.
V poslanski skupini Stranke mladih Slovenije bomo ta predlog podprli, saj je predlog ukinjanja splošne vojaške obveznosti v miru v skladu z usmeritvami Stranke mladih Slovenije, ki sem jih že prej predstavil. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? [[Ne želi.]] Besedo dajem gospodu ministru dr. Grizoldu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Vsaka sprememba načina popolnjevanja sodobnih oboroženih sil je v nekem smislu radikalna oziroma ima radikalne posledice ne samo za sodobno vojaško organizacijo, ampak tudi za celotni obrambni sistem oziroma njegovo pripravljenost. Zato smo se reševanja tega vprašanja lotili na ministrstvu za obrambo skrajno resno in na podlagi dveh študij, ki sta že opravljeni, bomo v začetku naslednjega leta predložili celovit predlog, najprej vladi in posledično tudi državnemu zboru. Na tej podlagi, torej na podlagi spoznanj dveh študij, ki sta bili opravljeni pri nas, bo možno, po mojem mnenju, sprejeti konsistentne odločitve in rešitve. Menim, da bi vsakršno prejudiciranje reševanja tega vprašanja bilo v tem trenutku, milo rečeno, preuranjeno. Prav tako moram ugotoviti, da je dikcija sedanjega programa dovolj široka in prav tako skladna s točko 4.2, s podnaslovom Obrambna politika, iz resolucije o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, ki jo je državni zbor sprejel v letošnjem letu julija in omogoča že sedaj vključevanje prostovoljcev v vojaške enote, seveda pod določenimi pogoji. Zato menim oziroma predlagam, da državni zbor danes ob tem programu ponujenega amandmaja, ki predlaga, bom uporabil besedno zvezo, "ukinitev splošne vojaške dolžnosti," ne podpre in ne sprejme. V drugem delu mi dovolite vsaj zelo kratko pojasnilo k dosedanjim razpravam. Predvsem bi rad povedal oziroma zagotovil gospodu poslancu Jelinčiču, da se Slovenija zelo aktivno vključuje v uresničevanje skupne evropske varnostne obrambne politike, tako preko ministrstva za obrambo, kot tudi zunanjega ministrstva, ter da gre pri oblikovanju ali pa izgradnji skupne varnostne obrambne strukture v Evropi za komplementarnost med Evropsko unijo oziroma pridobivanjem vojaške avtonomije Evropske unije in zveze Nato. Ne gre za kakšno tekmovanje oziroma podvajanje sil. Slovenija v tem okviru sodeluje in vemo, kakšne odločitve se sprejemajo. Drugič. Rad bi zagotovil gospodu poslancu Peterletu, da posvečamo izjemno veliko pozornost vključevanju slovenskega gospodarstva v program protidobav. V dosedanjem izvajanju temeljnih razvojnih načrtov oziroma nakupov, če tako rečem, opreme in vojaških proizvodov je bilo porabljenih oziroma je bilo realizirano okoli 260 milijonov nemških mark protidobav. Ampak kot že rečeno, temu vprašanju posvečamo veliko pozornost. Ne nazadnje se to vidi tudi v ustanovitvi dveh vladnih komisij, ki zaenkrat izjemno učinkovito delujeta. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več o predlogu amandmaja oziroma spreminjevalnega predloga besede, prehajamo na odločanje. Odločamo torej o predlogu spreminjevalnega predloga, kot ga je predlagala in tudi obrazložila poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Glasujmo! Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 44. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlog spreminjevalnega predloga ni bil sprejet. Prehajamo torej na odločanje o predlogu programa v celoti. Glasujmo! Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je program v celoti sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in sekretariata se za sodelovanje zahvaljujem. Jutri ob 10.00 uri dopoldne bomo prešli na 5. točko dnevnega reda - obravnava dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2002. Dovolite, da vam prenesem še sporočilo predsednika državnega zbora, in sicer da vabi vodje poslanskih skupin jutri ob 8.45 uri v sobo 217 na pogovor. Hvala lepa vsem in lahko noč.