Моля за регистрация! Осем народни представители участват онлайн по списък. Ангел Георгиев?
Тук.
Андрей Гюров?
Тук.
Десислава Танева?
Тук.
Ивайло Мирчев?
Тук.
Йордан Маджунков?
Тук.
Петър Петров?
Тук.
Цветан Енчев?
Тук.
Инна Иванова?
Тук.
Благодаря. 202 народни представители, регистрирани в залата, и 8 онлайн – общо 210. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Проектът на програма за работата на Народното събрание за настоящата седмица от 26 януари до 28 януари 2022 г. е както следва: „1. Прекратяване пълномощията на народен представител по подадена оставка от народния представител Александър Тодоров. 2. Проект на решение за попълване състава на Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите. Вносители – група народни представители. 3. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда. Вносител – Министерският съвет. 4. Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. Вносител – Комисията за регулиране на съобщенията. 5. Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – Анализ на пазара на пощенски услуги. Вносител – Комисията за регулиране на съобщенията. 6. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за енергетиката. Вносители – група народни представители – точка първа за четвъртък, 27 януари 2022 г. 7. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти. Вносител – Министерският съвет – точка втора за четвъртък, 27 януари 2022 г. 8. Първо гласуване на Законопроекта за покритите облигации. Вносител – Министерският съвет – точка трета за четвъртък, 27 януари 2022 г. 9. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование. Вносител – Министерският съвет – точка първа за петък, 28 януари 2022 г. 10. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Моля да гласуваме предложения проект. Колегите онлайн. Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
За.
Йордан Маджунков? Петър Петров?
За.
Цветан Енчев?
За.
Благодаря. Инна Иванова?
За.
Господин Маджунков, последно?
За.
Гласували 197 народни представители в залата и 8 онлайн – общо 205: за 146 в залата и 8 онлайн – общо 154, против 4, въздържали се 47. Предложението е прието. Заповядайте, господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Процедурата ми е по начина на водене към Вас, господин Председател! Ще Ви помоля отново да спазваме Правилника, този път чл. 60, ал. 3, и ще Ви го цитирам, ако не го знаете: „При компютризираната система гласуването става чрез биометрични данни на всеки народен представител.“ Миналата седмица Ви предупредихме. Бяхте поставили в много неудобна ситуация всички колеги тук да прибягват и да гласуват с чужди карти – много неприятна работа. Но това се случваше 12 години по времето на ГЕРБ. [[Възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] Вие правите същото – да гласувате с биометрията на други хора. Затова нека да спазваме Правилника и да покажем всъщност какво е почтеност. Моля Ви да включите биометричните данни!
Благодаря Ви, господин Летифов. Действително всички биометрични данни са събрани – проверих. При първа възможност моля да се превключи системата към гласуване с биометрични данни. [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Мисля, че отнема някакво техническо време, господин Карадайъ, само заради това.
Ние това го знаем! Това техническо време може и да е 12 години!
Христо Гаджев – заповядайте.
Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Председател! Взимам процедура по начина на водене и тя е свързана с фиаското, което претърпя заседанието на парламентарен контрол в петък. За хората, които не бяха тук в залата, тъй като бяхме останали на заседанието около двадесет-двадесет и пет човека... [[Реплики от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Да. Кои карти са били, не знам, уважаеми. Въпросът е, че тогава заседанието на парламентарен контрол продължаваше, но нямаше министри, които да отговарят на въпросите и се стигна до една много неловка ситуация да заседаваме в мълчание, тъй като нямаше на кой да се задават въпроси. Някои от министрите пуснаха, така да се каже, извинителни бележки, че имат служебни ангажименти, други се разболяха, но трети въобще не дойдоха. Сега, както знаете, дори и да има извинителна бележка за служебен ангажимент от даден министър, задължение на председателя е да осигури следващия от министрите в листата да дойде тук и да отговаря на въпросите. Такова нещо не се случи. Вие тогава поехте ангажимент, че ще проверите защо министрите не са присъствали на заседанието на парламентарен контрол и защо всъщност някои хора въобще не дойдоха дотук, дори и тези, които са казали, че имат служебен ангажимент – дали този служебен ангажимент е релевантен и неотложен? В тази връзка, господин Председател, Ви питам: ще извършите ли проверка или по-скоро извършили ли сте проверка така, както сте обещали, да разберем защо тези министри не спазиха задължението си по Конституция да дойдат на парламентарен контрол? Защото, ако не, трябва наистина да се позовем отново на Правилника – в десетдневен срок да дойдат да дадат лично обяснение защо не са били на парламентарен контрол. Защото по подобен начин, първо, те не изложиха опозицията, те унижиха цялото Народно събрание, включително и Вас, и Ви поставиха в изключително неловка ситуация. Надявам се това нещо повече да не се повтаря, но е важно да разберем каква е причината тези хора да не са тук.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Проверих всички извинения, постъпили от министрите, и действително имаха – тези, които бяха посочили ангажименти, такива ангажименти – лично го проверих. Сега не мога да Ви кажа конкретните ангажименти, тъй като все пак не мога да ги разгласявам чак толкова публично, но действително министърът, който беше писал, че е болен, дори ми изпрати лекарско направление. И само да кажа, министрите, които бяха пуснали подобни, са сложени в парламентарния контрол за тази седмица на първо място измежду министрите, които ще отговарят. Тъй като, знаете, премиерът и вицепремиерите винаги са първи при парламентарния контрол, министрите се ротират. Министрите, които имаха подобно извинение, са на първо място сега в списъка с въпроси за петък, така че да отговорят. Заповядайте, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми народни представители! По начина на водене. Господин Председател, в петък възразих и Ви представих едно нещо, което е регистрирано в системата като отговор на мой въпрос към министър Рашков. Към настоящия момент все още в системата не е коригирано, че не съм получил отговор на моя въпрос, който е зададен на 15 декември. Ще Ви помоля да коригирате системата, защото отговор не съм получил от министър Рашков, да си влезете в ролята като председател на Народното събрание и да ми отговорите кога ще получа отговор от министър Рашков на поставения от мен въпрос. И да коригирате системата, за да не подвеждаме и обществеността, че има отговор на моя въпрос! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Карадайъ. Препратено е към министъра на вътрешните работи заедно с копие от експресната стенограма, в която са изложени действително Вашите аргументи.
Отговор няма. Да се коригира системата!
Благодаря. Преминаваме към предложенията за включване в дневния ред, постъпили на основание чл. 47, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Постъпило е предложение от народните представители Даниел Митов и Екатерина Захариева да се проведе изслушване на министър-председателя на Република България, подлежащ на парламентарен контрол от Народното събрание, относно последствията от посещението на министър-председателя в Република Северна Македония и проведеното междуправителствено заседание между двете държави. На Председателски съвет обсъдихме, понеже в самото искане не е посочено в кой ден от седмицата да бъде включено, че би било подходящо, ако се гласува, ако се приеме, да бъде първа точка в петък, тоест да се явява осма от Програмата, като съответно девета и десета се преномерират. Моля да гласуваме предложението на Даниел Митов и Екатерина Захариева. [[Реплики в залата.]] Първа точка за петък, тоест ще се яви девета в Програмата, а съществуващите девета и десета ще се преномерират на десета и единадесета. Извинявам се. Колегите онлайн. Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
Против.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
Въздържал се.
Йордан Маджунков? Петър Петров?
За.
Цветан Енчев? Инна Иванова?
Против.
Йордан Маджунков, последно? 196 гласа в залата и 6 гласа онлайн – общо 202: за 110 в залата и 3 онлайн – 113, против 48 в залата и 2 онлайн – общо 50, въздържали се 38 в залата и 1 онлайн – 39. Предложението е прието. [[Реплика: „Прегласуване!“]] Постъпило е искане за прегласуване. Прегласуваме, колеги. Колегите онлайн: Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
Против.
Десислава Танева?
За.
Ивайло Мирчев?
Въздържал се.
Йордан Маджунков?
Против.
Петър Петров?
За.
Цветан Енчев?
За.
Инна Иванова?
Против.
Гласували 197 народни представители в залата и 8 онлайн – 205 общо: за 109 в залата и 4 онлайн – 113 общо, против 50 в залата и 3 онлайн – 53, въздържали се 38 в залата и 1 онлайн – 39. Предложението е прието. Така че изслушването ще се проведе в петък и ще бъде точка девета от Програмата за работната ни седмица. Съществуващите точки девет и десет от Програмата се преномерират съответно на точки десет и единадесет. Има постъпило искане от народния представител Елисавета Белобрадова да се проведе изслушване на председателя на НЗОК, подлежащ на парламентарен контрол от Народното събрание, относно прехвърлянето на помощни средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия от Министерството на труда и социалната политика към Националната здравноосигурителна каса. Кажете, госпожо Белобрадова. [[Уточнения между народния представител Елисавета Белобрадова и председателя Никола Минчев.]] Оттегляте го. Оттеглено е предложението. Приключихме с гласуването на Програмата. Съобщения: Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолет с екипаж от състава на Военновъздушните сили на Гърция. Разрешението е в сила за един полет с цел участие в мероприятия по прилагане на мерките за гарантиране на сигурността. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане във въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и Министерството на външните работи. Уведомлението е постъпило на 25 януари 2022 г. с входящ номер 47-203-09-10 и е предоставено на Комисията по отбрана. Също така Ви уведомявам, че на свое редовно заседание, проведено на 12 януари, Комисията по икономическа политика и иновации в изпълнение на чл. 21, ал. 4 от ПОДНС избра от своя състав постоянно действаща Подкомисия за наблюдение на дейността в областта на защитата на потребителите и ограничаването на монополите. Подкомисията се състои от 7 народни представители – по един от всяка парламентарна група. Кандидатурата на Стоян Николов Таслаков от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ ще бъде гласувана на следващо заседание на Комисията. Председател – Искрен Митев, членове – Адлен Шевкед, Десислава Трифонова, Петър Маринов, Румен Гечев, Снежанка Траянска. Преминаваме към точка първа от дневния ред: ПРЕКРАТЯВАНЕ ПЪЛНОМОЩИЯТА НА НАРОДЕН ПРЕДСТАВИТЕЛ. Постъпило е заявление от Александър Велиславов Тодоров – народен представител от Петнадесети изборен район – Плевен, с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията подава оставка като народен представител, избран в Четиридесет и седмото народно събрание, и желае да бъдат прекратени пълномощията му като народен представител. [[Народният представител Дани Каназирева иска думата.]] Само да изчета служебния проект, госпожо Каназирева, и започваме. Изготвен е служебен проект, който ще изчета: „РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Александър Велиславов Тодоров като народен представител от Петнадесети изборен район – Плевенски.“ Колеги, откривам дискусията по служебния проект. Заповядайте за изказване, госпожо Каназирева.
Уважаеми господин Председател, колеги! Прави впечатление, че се превърна в редовна практика да се подписват декларации с невярно съдържание. Въпросният господин, който става директор, е действащ все още народен представител, подал заявление едва след като е избран за изпълнителен директор на Спортния тотализатор. Съгласно чл. 20, ал. 1, т. 9 от Закона за публичните предприятия член на управителен орган не може да бъде лице, което заема публична длъжност. Той е подписал декларация, че не заема такава, а постфактум е подал заявление за напускане и освобождаване.
Това вярно ли е?
Да, на 21-ви.
А стига, бе!
Така че стана практика вече да се подават декларации с невярно съдържание в това Народно събрание. Един паралел – Кирил Петков подаде такава, изживя катарзис, разкая се, но явно сред управляващите става практика вече да нарушават и правилата, и законите, и Конституцията – в случая имаме подписана такава. Член 68, ал. 1 от Конституцията също постановява, че народният представител не може да заема длъжност, която е несъвместима със статута му на такъв. Съгласно чл. 6, ал. 1, т. 2 от Закона за противодействие на корупцията народният представител заема публична длъжност и като такъв не може да заема друга държавна длъжност. Въпросният господин – не обсъждам неговите професионални качества – сигурно е много добър експерт, но към момента на встъпването си като изпълнителен директор той все още е бил действащ народен представител. Ние няма да подкрепим тази точка, защото, въпреки че ежедневно слушаме за промяна, която уж трябваше да настъпи в България, ставаме свидетели, че тази промяна е в посока ежедневно да се нарушават правилата от властимащите за заемането на висши държавни длъжности, като за пореден път имаме погазване и на Конституцията, и на законите в страната. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ: „Реплика!“]]
Господин Карадайъ, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Каназирева, според мен не е удачно да давате господин Кирил Петков като пример и да правите аналогии с други лица, граждани на държавата, които подават декларации, защото разбрахме, че декларациите на господин Кирил Петков нямат никакво значение! Ще помоля друг път да не го посочвате за пример – нито за спазване на Конституцията на страната, нито на законите на страната, включително и за подписване на документи – дали с вярно, или невярно съдържание, и това не е от съществено значение, защото неговите декларации, неговите подписи нямат значение! Това го разбрахме. Произнесе се и Конституционният съд на Република България.
Господин Карадайъ, по точката от дневния ред.
Произнесе се и Прокуратурата на Република България. От тази гледна точка ми е репликата – моля да не го давате за пример. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Госпожо Ангелкова, за реплика ли сте Вие? Заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Каназирева, освен правните основания, които Вие изброихте, на които колегата народен представител – той все още е народен представител, тъй като предстои да гласуваме неговото освобождаване като такъв, мисля, че е редно да добавим и чл. 313 от Наказателния кодекс, зачитам: „Който потвърди неистина или затаи истина в писмена декларация или съобщение, изпратено по електронен път, които по силата на закон, указ или постановление на Министерския съвет се дават пред орган на властта за удостоверение на истинността на някои обстоятелства, се наказва с лишаване от свобода до три години или с глоба от 100 до 300 лв.“ Та питам: дали прокуратурата ще се самосезира и съответно ще се процедира спазването на Закона, така както важи за всички граждани, или за управляващата коалиция законите на държавата не важат?! Както и господин Карадайъ преди мен отправи реплика, очевидно е, че за премиера на страната господин Кирил Петков нито Конституцията, нито законите на страната са важни и той трябва да го спазва. Такива ли са правилата на управляващата коалиция – на всички партии в нея, всички те ли ще бъдат над закона и ще важат ли законите в тази страна за всеки един български гражданин? Това е репликата ми към Вас. Благодаря.
Благодаря. Трета реплика има ли? Заповядайте за дуплика.
Моята дуплика е към господин Карадайъ. Благодаря за забележката – за примера с Кирил Петков. Това, което ме изненада в този случай: тъй като директорът на Спортния тотализатор ясно, че е от квотата на „Има такъв народ“, ако се върнем в предишното Народно събрание, „Има такъв народ“ повдигна темата за двойното гражданство и декларирането на неверни данни в подадената декларация, знаейки всеки средно интелигентен човек без юридическо образование, че без нарочен акт на една държава няма как да се освободи от съответното гражданство.
По дневния ред, госпожо Каназирева.
Тогава атаките от „Има такъв народ“ бяха изключително сериозни [[реплика от народния представител Мустафа Карадайъ]] , дори с питане до външния министър. В случая обаче с изключителна лекота те постъпват по същия начин, но вече за своя директор на Спортния тотализатор. Впечатлението, порочният модел, който се налага, е разпределяне на постове – предимно това се случва в последните два месеца, независимо на каква цена и без съобразяване нито с Конституцията, нито със законите. Превръща се в порочна практика и може би оттук нататък ще станем свидетели на още редица такива. Наистина се надяваме този път тази декларация и както колегата Ангелкова цитира, всеки български гражданин, подписвайки декларация – отдолу има един текст: „Запознат съм, известна ми е отговорността, която нося за деклариране на неверни обстоятелства по чл. 313“, тук напълно съзнателно е подписана декларация с невярно съдържание към момента на назначаването му за директор на Спортния тотализатор като…
Госпожо Каназирева, тук обсъждаме заявлението за оставка и Проекта на решение.
То няма оставка. Вижте, господин Председател, това е изключително важна тема. Не може промяната, вече го казвам в кавички, да е промяна единствено към нарушаване на Конституция, закони и правила. Това е абсурдно! Пак заявяваме, че ние няма да го подкрепим, че позицията ни е принципна. Никой от нас не оспорва качествата на въпросния човек – дали той има, или няма такива като директор, това ще се види в бъдеще. Не може ти да освобождаваш – спортният министър освободи стария управителен съвет, че не се справят и че иска със свой екип… А всъщност се оказва, че единствената смяна е да се назначат хора от близко партийно приближени лица…
Времето, госпожо Каназирева.
…и съответно на всяка цена, изключително с декларирането на неверни данни.
Двайсет секунди!
Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви и аз. Господин, Цонев, за процедура – заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурата ми е по начина на водене. Прекъснахте господин Карадайъ, прекъснахте и госпожа Каназирева с аргумент, че не говорят по темата, по точката от дневния ред. Искам да Ви помоля да обясните кое не е по точката, защото тази точка е прекратяване пълномощията на народния представител? Това е във връзка с неговото назначаване за изпълнителен директор на тотализатора. Очевидно тук има колизия във времето. Ако няма такава, трябва да се представят документи, че той не е назначен, че не е попълнил декларация, че първо го освобождаваме днес, а после ще го назначат и така нататък, и така нататък. Затова Ви моля да обясните защо направихте забележка на двамата народни представители, че не говорят по точката? Аз намирам, че говорят изключително и точно по точката от дневния ред – аргументират мнението на парламентарните групи, а и в репликата, отправена към госпожа Каназирева, се съдържаха тези мотиви – дали ще гласуваме за прекратяване, или няма, защото считаме, че е извършено нарушение. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Цонев. Намесих се, не съм прекъсвал с взимане на думата при господин Карадайъ, когато правеше аналогия с Кирил Петков, тъй като това е извън точката на дневния ред. [[Реплики от ДПС: „Това е част от аргументите.“]] При госпожа Каназирева, защото предметът на обсъждане на настоящата дискусия е заявлението за оставка, което, както знаете, не се и мотивира, и служебният проект. Това е, а не декларацията, която е попълнил при назначаване като директор на Спортния тотализатор. Благодаря Ви. За изказване е записан Хамид Хамид – заповядайте. За изказване и Радомир Чолаков, и Красен Кралев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Ще подкрепя заявлението на нашия млад колега Александър Тодоров. Всичко казано дотук беше вярно, но дали обаче вината е на младия ни колега, дали ние, колегите, ще разберем защо се получи така – защо отново сме изправени пред ситуация на подписана декларация с невярно съдържание? Къде е всъщност ключът към това решение? Кой подведе този млад колега – бъдещето е пред него, тотото има да се развива с него оттук нататък, да подпише тази декларация кой му послужи за пример, за да го направи? Защото, колеги, с една невярна декларация днес директор на тотото, утре – министър-председател на Република България! [[Ръкопляскания от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Колеги, разбрахме от съда за това. Къде бяха медиите в случая? Къде е свободата на словото да разберем мотивите на колегата да подаде това заявление? Къде са тези медии, колеги? Или истината се крие в публикация на едно авторитетно френско списание – „Ентрепренде“ се казва, че медиите в България са слуги на медийния олигарх Прокопиев и той има най-силно влияние в Република България. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Дали, колеги, заявлението на колегата, подписването на декларацията, не се поощрява и от едни действия на прокуратурата, които заметоха декларацията на министър-председателя Кирил Петков най-услужливо? Прави чест на Конституционния съд, който се произнесе съгласно Конституцията и законите на страната. Явно, колеги, политика – новата политика на промяната, новата стратегия на управляващото мнозинство е: „Няма Конституция, няма закони, нас ни пази прокуратурата, нас ни пази олигархът Прокопиев.“ Благодаря Ви много. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Реплики към господин Хамид има ли? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Хамид, позволете да не се съглася с Вас. [[Шум, реплики, смях от ДПС.]] Предлагам да не освобождаваме колегата Тодоров, защото утре той е дежурен по наряд като парламентарен секретар със заповед на председателя на Народното събрание. Народното събрание ще остане без парламентарен секретар. От тази гледна точка предлагам ние да не го освобождаваме, а да подкрепим той да върши своите функции като народен представител. Не стана ясно кой е този медиен олигарх, господин Хамид? Не стана ясно! Благодаря.
Няма други реплики. Заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Летифов, както казах, колегата няма никаква вина, затова ще го освободим. Ще намерим друг секретар. Него, новия, ще го пратим вдругиден в тотото. Господин Летифов, стига сте чели само „Капитал“. Четете европейска преса – четете френските медии, четете немските медии. Там ще научите, че името на медийния енергиен и всякакъв олигарх в България е Иво Прокопиев. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Господин Хамид, това вече надали има връзка с днешната дискусия.
Питат ме. Такава е репликата, какво да направя?
Радомир Чолаков – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Хубаво си прекарваме времето в шегички, но Макиавели, ако не се лъжа, по памет, или го перифразирам, беше казал, че една власт може да е всякаква, каквато си поиска. Единственото, което няма право, е да бъде смешна. Това управление започва да става все по-смешно. Лошото е, че ако ние не се отнасяме отговорно към случващото се в средите на правителството, и парламентът става смешен. А всички се клехме много пъти, и в предизборните кампании, че ще вдигаме авторитета на парламента. По този начин не вдигаме авторитета на парламента, като се съгласяваме с това, което се случва, и го превръщаме в шега. На мен, господин Хамид, също ми е интересно какво се случва в главите на нашите колеги? Чисто психологически искам да разбера какво става? Ясно е, че имахме един случай, флагрантен, с нарушение на Конституцията, нарушение на чл. 313 от Наказателния кодекс. Това беше действието на господин Кирил Петков и неговата декларация с невярно съдържание. Тогава всички казаха – карай да върви. Включително отговорни държавни органи. Сега имаме втори случай, в който министър, който е юрист – беше уважаван наш колега, назначава свой колега депутат за изпълнителен директор на Държавна агенция, при положение че той е абсолютно безусловно наясно, че прави нарушение на закона. Колегата, независимо дали е млад или не, подписва декларация с невярно съдържание с пълното съзнание, че подписва декларация с невярно съдържание. Можеше днес да освободим колегата, защото така е решил, утре да го назначат за изпълнителен директор на Държавната агенция или там каквато е агенция, нямаше да има никакъв проблем. Защо е било това бързане? Защо е трябвало да се извърши това закононарушение? Защо е трябвало да бъде извършено това насилие срещу закона, срещу морала, срещу разбиранията ни за ред? Вижте, едно и също действие, като започне да се повтаря, то става система. Един път министър-председателят подписва декларация с невярно съдържание – добре, втори път сега декларация с невярно съдържание – колеги, какво става? Онзи ден си позволих да кажа, може би и аз в кръга на шегата и по друг повод, че става дума тук за завземане на властта в центъра и по места. Използвам умишлено една стара, комунистическа партизанска терминология. Започвам да имам чувството наистина, че тук става дума за насилствено завземане на властта в центъра и по места. Тоест не просто трябва да назначим нашите хора на служби, ами трябва да ги назначим демонстративно в нарушение на закона, за да демонстрираме, че няма да има закони в тази страна и че оттук нататък ние сме вече законът. Ако това е така, това е едно много опасно поведение, на което според мен цялото народно представителство, включително колегите от всички парламентарни групи, трябва да му сложим край. Трябва да кажем, че не сме съгласни да се продължава така. Защото това разрушава демократичния правов ред, защото разрушава парламентаризма до дъно. Това е нагло! Няма да отварям тук приказка за назначение на жени, на съпрузи и за този непотизъм, който вече става ужасяващ в тази страна, който е също толкова арогантен. Значи арогантно ще си назначим жените, арогантно ще назначим братовчедите, арогантно ще назначим приятелите! Защото така! Защото ние така ще правим. Значи това нещо трябва да се спре. Защото никога не е било в България такова чудо и по времето на комунизма не е било. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „А по времето на ГЕРБ?“]] Не, не е било. Толкова арогантно назначаване на жени, братовчеди, любовници и така нататък не е било. [[Шум, реплики от ГЕРБ-СДС: „А, любовници може!“, ръкопляскания и тропане по банките от ГЕРБ-СДС.]] Надявам се, колегата Тодоров да направи изказване. Ще ми се да направи изказване, да каже две думи момчето. [[Шум и реплики.]] Разбирам, че всичко това е направено с неговата декларация и едновременното подаване на заявлението за напускане на Народното събрание, за да кажем: ама то няма пряк умисъл, той не е бил със съзнанието, че извършва нарушение, както Кирил Петков каза – той бил нямал съзнанието, че е канадски гражданин, ама беше. И колегата сега може би не е имал съзнанието, че е депутат в момента, който е приемал назначението, ама е депутат и нарушението е извършено и е консумирано. Така че сега ще изслушаме извинението, предполагам. Ще го приемем. Ние ще гласуваме „против“, за да дадем знак, че това не може да се прави повече така, не бива да се нарушават законите по този флагрантен начин. Казвам Ви: ще следя и ще наблюдавам продължава ли насилственото завземане на властта, ще има ли още демонстрации за нарушаване на закони и на морал, за да разберем накъде някой тласка тази страна. Благодаря Ви за вниманието.
Реплика на Хамид Хамид – заповядайте, първо Вие. И Николина Ангелкова също.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Чолаков, от Вашия въпрос към мен – какво е в главите на колегите народни представители. Ще Ви отговоря. Всъщност Вие сам си отговорихте, че това вече е система. За съжаление, добре работеща система – система, която тенденциозно, арогантно и грубо нарушава Конституцията и законите на страната. Пак ще кажа: младият колега няма никаква вина. Този, който го е подвел, нищо, че е спортен министър, той е юрист, адвокат. В Четиридесет и петото народно събрание беше председател на Правната комисия. С дупликата, отговорете: младият колега ли е виновен, този министър или всички тези, които го пратиха този човек за министър? Това е практиката. Моля Ви, не нападайте младия колега. Няма никаква вина. Колегата Тодоров питайте. Имате блестящи юристи – Ива Митева питайте. Господин Михайлов също е уникален юрист. Така че питайте тях, преди да подписвате каквото и да е било.
И Николина Ангелкова – за реплика.
Уважаеми господин Чолаков, донякъде не съм съгласна с Вас, че това се превръща в система – съгласно правния език това се превръща в рецидив. И аз искам да Ви попитам управляващата коалиция рецидивисти ли са, така ли ще продължи да се управлява държавата в непрекъснато нарушаване на законите на страната и в непрекъснато нарушаване на едни и същи повтарящи се действия в условията на рецидив съгласно определенията в Наказателния кодекс? Благодаря.
Има ли трета реплика към господин Чолаков? Няма. Дуплика? Господин Чолаков, не Ви разбрах? Не желаете дуплика, добре. За изказване – Александър Тодоров? Ива Митева ли? След това Красен Кралев, за да разменим малко групите.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Във връзка с поставения казус искам да Ви кажа, че тук има един закон за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество и съгласно чл. 6, ал. 1, т. 49: „Изпълнителният директор на държавно предприятие „Български спорен тотализатор“ е лице, заемащо висша публична длъжност. Съгласно този закон – чл. 36, който е приет от Народното събрание, по инициатива на ГЕРБ, изрично има един едномесечен срок, в който лицата, които декларират несъвместимост, трябва да ликвидират тази несъвместимост. В декларацията, която е подал Александър Тодоров, изрично е посочено и това, между другото, го правите и Вие във Вашите декларации, когато сте станали народни представители и всички сме подали такава декларация и всички сме го заявили това, ако имаме някаква несъвместимост. [[Реплика: „Не е вярно това!“]] Вярно е това нещо. Тук я подаваме, само че пред Комисията по противодействие на корупцията до конституирането ѝ пред Деловодството на Народното събрание. В тази декларация Александър Тодоров е заявил ясно и категорично, че е народен представител, че заема такава длъжност и че до вписването му в Търговския регистър, от който момент е и встъпването, той ще преустанови това свое пълномощие. Затова в момента ние гласуваме неговата оставка, в петък той е подал искане за освобождаване от Народното събрание. Декларирал е това обстоятелство и съгласно чл. 36 ал. 3, ще Ви го зачета: „Когато лицето е декларирало наличие на несъвместимост, то е длъжно в едномесечен срок от подаване на декларацията да предприеме необходимите действия за отстраняване на несъвместимостта и да представи доказателства за това пред органа по избора или назначаването.“ Това той го е направил, спазил е Закона и мисля, че няма никакво основание за този спор в момента. Това го правят всички лица в държавата и нали не предполагаме, че всички, които ги назначаваме на някаква длъжност, ще са безработни! Това е точно гаранция, за да могат хората да имат време да се освободят от тези длъжности, които заемат и да нямат несъвместимости. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, госпожо Митева. Реплики към госпожа Митева? Дани Каназирева.
Уважаема госпожо Митева, напълно сме наясно и познаваме Закона и знаем за 30 дневния срок, но хипотезата тук е друга и или четем ние с Вас различни декларации и най-добре наистина прокуратурата да установи как е декларирано. Но, когато, за да използва колегата тази хипотеза, той наистина следва да декларира несъвместимост. Но в декларацията, с която ние разполагаме, Александър Тодоров е декларирал, че не заема висша публична длъжност по чл. 6, ал. 1, т. 1 до 38, 41 – 45 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество: „Не съм член на политически кабинет или секретар на община.“ Тоест или Вие разполагате с друга декларация, а ние не със същата, но тази декларация, която ние имаме, въпросният господин е декларирал, че не са налице обстоятелствата по чл. 6, ал. 1, т. 2, а именно несъвместимост на статута на народен представител със заеманата длъжност, за да може той съответно да се ползва от текста, който Вие цитирате, а именно 30-дневният срок за отстраняване на несъвместимостта. Пак отново ще повторим: така или иначе за деклариране на неверни данни и съдържание се носи наказателна отговорност. Нека правораздавателните органи да си свършат работата и да проверят коя всъщност е автентичната декларация – тази, подадена към Търговския регистър, че той няма несъвместимост към тази дата, или че има друга декларация, с която той декларира съвместимост и която ще отстрани в 30-дневния срок? Благодаря.
Благодаря, госпожо Каназирева. Реплика? Хамид Хамид излезе, след това за реплика – Радомир Чолаков.
Благодаря. Уважаема госпожо Митева, виждате ли колко е трудно дори и във Вашата ситуация на блестящ юрист да намерите аргументи, за да защитите младия колега в момента? А колко лесно щеше да е, преди да подпише тази декларация да бяхте му дали този съвет: „Приятелю, изчакай един ден, няма проблем, не бързай за следващия тираж, едната шестица ще я изтървем...“ [[Смях и реплики.]] Виждате ли колко е трудно, Вашите аргументи, госпожо Митева, звучат точно като аргументите на Специализираната прокуратура по „онази декларация“ – след решението на Конституционния съд, прокуратурата каза: „Ами той е подписал декларацията като обикновен гражданин, не в друго качество, затова не носи наказателна отговорност.“ Виждате ли колко смешно звучи? Дори колегите не-юристи разбраха, че не сте права. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
И Радомир Чолаков – за трета реплика.
И пак в този дух, госпожо Митева, понеже Ви уважаваме, можеше просто да кажете: „Колегата вместо „оная декларация“ е подписал друго по погрешка или примерно вместо да задраска първата кутийка е задраскал втората кутийка, Вие тръгвате да обяснявате как това било практика, а то не е практика. Аз самият в Четиридесет и петото народно събрание бях в конфликт на интереси в началото и съвсем съзнателно си задрасках кутийката: „аз съм в конфликт на интереси“, след това го оправихме, след това си подадох новата декларация и се оправиха нещата. Знаете ли обаче какво започнах да си мисля, докато Ви слушах сега, госпожо Митева? Преди малко с господин Хамид разменихме дума, че може би става дума за система. Господин Хамид, не е система да Ви кажа! Юридическа некомпетентност е! В смисъл те са просто неграмотни и бързат, [[смях и реплики]]бързат да вземат властта, правят грешки и след това казват: „А бе айде, голяма работа.“ Наистина присъединявам се към призива на господин Хамид. Госпожо Митева, помогнете на колегите! Има законни начини да става всичко, не е задължително необходимо да става незаконно! Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Заповядайте за дуплика, госпожо Митева. Бих искал само да помоля да се въздържаме от квалификации, като некомпетентни и други, които биха могли да бъдат счетени за обидни! Заповядайте.
Ще помоля колегите, когато използват тази квалификация – „юридическа некомпетентност“, малко да помислят и да се запознаят наистина внимателно с всички документи. В декларацията, която Александър Тодоров е декларирал, в т. 23 категорично е написано: „Към датата на съставянето на настоящата декларация не отговарям на условията на следните точки, а именно т. 10 и т. 15“, едната, от които е точно народен представител. Точка 24 гласи: „В случай че са налице несъответствия, посочени в т. 23, тук по-горе декларирам, че същите ще бъдат отстранени в срока до вписването ми в Търговския регистър като член на Управителния съвет или в законоустановения срок.“ Мисля, че няма какво повече да се коментира. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, госпожо Митева. За изказване – Красен Кралев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз продължавам да твърдя, че тезата, изказана от моя колега Дани Каназирева, е абсолютно вярна. В декларацията, с която ние разполагаме, има твърдение, подписано от нашия колега Александър Тодоров, че той не заема такава длъжност за вписването пред Търговския регистър. Наистина е впечатляващо с каква лекота някои колеги от управляващото мнозинство не спазват закона, като на мен не ми е ясно кому е нужно това, за какво е нужно това бързане, като няма да оспорвам качествата на нашия колега Александър Тодоров, разбира се, нито ще оспорвам правото на министъра на младежта и спорта да избере екип на Спортния тотализатор, с когото той ще работи. Но все пак можеше да се изчака до днес Народното събрание да гласува оставката на нашия колега Александър Тодоров, чак тогава да се подаде необходимата декларация пред Търговския регистър и утре да бъде издадена заповедта за смяна на Борда на Спортния тотализатор. И без това заповедта, която е издадена от петък, е незаконна според Софийския градски съд, който вчера спря вписването на новото ръководство на Българския спортен тотализатор, избрано от Младежта и спорта, като решението на Софийския градски съд е без право на обжалване. Ясно е, че все някога този борд ще бъде сменен. Ясно е, че дотогава може би ще се реализират още по-големи печалби. Защото истината е, че в момента според доклада на Борда на директорите на Спортния тотализатор Дружеството е с рекордна печалба от 53 млн. лв. за 2021 г. и в момента по сметките му има близо 50 млн. лв., което е исторически рекорд. Може би това е причината за бързането, не знам! Но дори една седмица или две седмици забавяне най-много да доведат до увеличаване на средствата по сметките на Дружеството. Само искам да отбележа, че действащият борд на Българския спортен тотализатор е избран чрез конкурс съобразно Закона за публичните предприятия, като вярвам си спомняте, че този закон беше приет, за да се избегнат и да се минимизират политически назначения в тези предприятия. Нима тези дни бяха фатални – тези пет дни бяха фатални за Българския спортен тотализатор, че трябваше да се бърза, да не се спазва законът? Всичко това можеше да приключи много бързо и много лесно, ако имаше уважение, респект към всички необходими документи, които трябваше да бъдат подадени. Вероятно тогава и Софийският градски съд може би нямаше да спре вписването на Тотализатора. Няма да разберем мотивите на тези хора. Аз също съм убеден, че нашият колега Александър Тодоров, който познавам, той несъзнателно, самостоятелно е подписал тази декларация. Очевидно някой друг бърза, като мотивите за това може би ще станат ясни съвсем скоро. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря. Реплики? Няма. За изказване? Заповядайте.
Реплика, реплика!
Реплика има? Добре. Извинявайте. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Кралев! Днес стана ясно, че новата коалиция, новото управление на нашата страна, а и колегите народни представители за пореден път доказаха, че не спазват нито Конституцията, нито законите на нашата страна. Стана ясно, че и младият колега също е подведен от своите другари, явно има някакъв вътрешен огън. В края на седмицата разбрахме от една по-друга институция, че новите управляващи нямат 100 шанса, а имат само 100 дни. Явно, уважаваме колеги, се бърза за следващия тираж, сигурно джакпотът е голям. Оттук нататък, господин Кралев, моята молба е: явно трябва да следим и шестиците в тотото?! Трябва да ги следим, за да не объркаме тотото и по този начин да не подведем обществото и да спадне доверието в тотото, да не закъса и българският спорт. Така че, колеги, нека оттук нататък да следим ситуацията. Благодаря Ви. [[Реплики.]]
Няма други реплики. Дуплика ще има ли? Не. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е по начина на водене и е свързана с първа точка от дневния ред – „Прекратяване пълномощията на народен представител“. Всякакви празнословия чухме от ГЕРБ и ДПС, но аз исках да чуя например защо трябва да го запазим и да не подкрепим неговата оставка или защо не го харесваме и трябва да го пуснем да си ходи. Ние слушаме за декларации – аз не виждам такава точка в дневния ред. Правя процедура за прекратяване на този дебат, който е безсмислен.
Благодаря Ви, господин Ананиев. [[Шум и реплики.]] Тишина! Аз напомних, че темата е заявление за оставка и Проект на решение, а действително не е подаването на декларации пред други институции. В тази част възражението на господин Ананиев е абсолютно правилно. Относно предложението за прекратяване, господин Ананиев, не е допустимо в настоящата процедура, така че не можем да го подложим на гласуване. Господин Летифов, заповядайте.
Господин Председател, процедурата ми е към Вас по начина водене. Преди малко поставихме въпроса, понеже прекъсвахте, правихте забележки кое е по същество по тази тема – ние смятаме, че това е съществото на темата и на разискваната точка. Сложете рамки кое е допустимо за дебатиране и говорене по тази точка и да не допускате празнословия. Празнословията бяха преди малко, останалото според нас е дебат по точката, която е необходима. Разбираме, че неспазването на Правилника и законите на страната не Ви прави впечатление, но празнословието е от другата страна. Или казвате кое е недопустимо в този дебат, или не прекъсвате народните представители. Благодаря Ви.
Благодаря. Мисля, че казах ясно какво смятам, че влиза в рамките на дискусията, която се задава все пак от описанието на точката в дневния ред. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Обсъждаме първа точка – „Прекратяване пълномощията на народен представител“, на колегата Александър Тодоров. С такива казуси и в предишни Народни събрания сме се сблъсквали. Имаше дебати дали изобщо да се коментира оставката, дали да се гласува за или не. По принцип това е волеизявление на нашия колега, който казва: „Не желая от тази дата да бъда народен представител.“ Уважаеми господин Председател, обръщам се лично към Вас. Когато всички бъдем избрани за народни представители, а последната дата беше 14 ноември, от самата дата на провеждането на изборите ние се водим избраници на народа. Идваме в тази зала, полагаме клетва пред най-големия, най-висшия закон в страната – Конституцията, казваме, че ще спазваме законите на страната и във всичките си действия ще се ръководим от интересите на народа. Дотук добре. Дали колегата се е ръководил от интересите на народа, е отделен въпрос. Господин Председател, когато Ви избирахме за председател като пръв сред равни на Народното събрание, малко или много народните представители се ръководеха от Вашата автобиография. Вие сте юрист, тоест с юридическо образование, имате познания в областта на правото и мога да кажа, знаете кое е правилно или не. Като стожер на парламентаризма Вие трябва да следите много точно и ясно какво се случва в Народното събрание, как трябва да се спазват законите, кога трябва да прекъсвате народен представител, да бъдете абсолютно толерантен към всички и равен пред закона. Ако следваме Конституцията и се уповаваме на Конституцията, народният представител Тодоров има пълните основания. Но, господин Председател, тук има престъпление по смисъла на закона – документ с невярно съдържание, отказан акт по вписване и решение на Софийския градски съд, за да не се впише колегата като директор на Спортния тотализатор. Задавам въпрос към Вас: Вие, като представляващ Народното събрание, дали си направихте труда с тези документи да бъде сезирана прокуратурата? Ако Вие тази стъпка сте я предприели, ние може да освободим колегата не защото той е направил волеизявление, а защото е сезирана прокуратурата, защото има престъпление. Това го казвам с най-високата степен на уважение, защото както министър-председателят, така и новите почтени народни представители искат да внесат нов смисъл в думата „народен представител“. Ако това са деянията на новите почтени народни представители, оставям на българското общество да прецени как трябва да се подхожда към съответните политически формации и народни представители оттук нататък. Но това не е прецедент в неговите действия. Обърнете внимание, в Четиридесет и петото народно събрание по невнимание колегата беше пропуснал да се отпише в 30-дневния срок от управителното тяло на голямо предприятие. Така че дали това са прецеденти в неговите действия, дали някой не му е казал – отново оставям на обществото да прецени. Затова, уважаеми господин Председател, хубаво е да чуем на база всички действия и деяния и престъпления по смисъла на закона, които е извършил колегата, Вие, като председател на Народното събрание, дали сезирахте, или ще сезирате прокуратурата за това, което е направил колегата? Благодаря.
Господин Ибрямов, не съм предприел до момента никакви действия, каквито споменавате. Също така бих искал да посоча, че дали определено действие представлява престъпление или не, не се решава в тази зала. Следва да се въздържаме от подобни квалификации. Реплика?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Ибрямов! Аз съм много притеснен, защото колегата освен интереса на народа, очевидно не спазва и личния си интерес. За мен буди огромно недоумение във времена на икономическа криза и растящи сметки как от заплатата на всеки един народен представител, която всички тук знаете каква е – господин Кралев, ако греша, ме поправете, той отива и става изпълнителен директор на два пъти, три пъти по-ниска заплата?! Благодаря Ви.
Други реплики? Заповядайте, господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! О, чудо – ГЕРБ и ДПС говорят и цитират Конституцията от тази трибуна! [[Шум, смях и реплики.]] О, чудо! [[Ръкопляскания.]] Как да няма промяна?! Това не е промяна, това е просто чудо! Аз съм изненадан, не мога да повярвам и поздравявам цялата коалиция, че вкара нов смисъл в думата народен представител.
Моля, реплика към господин Ибрямов!
ГЕРБ и ДПС говорят за Конституцията и я цитират от трибуната! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН и „БСП за България“.]]
Колеги, когато има реплика, да адресираме основното изказване по някакъв начин. Трета реплика има ли? Няма трета реплика. Дуплика от господин Ибрямов.
Господин Председател, колеги! Изкушен съм, защото чудото е факт – в Народното събрание има народни представители, които не спазват Конституцията. О, чудото е факт, защото почтеността на новата промяна е подмяна да не спазвам Конституцията! Това е чудото, уважаеми народни представители! [[Ръкопляскания от ДПС.]] Ако Вие държите на почтеността, ако Вие държите на морала, ако Вие сте новата промяна, без колебание колегата ще излезе и ще се извини – нито ще бъде народен представител, нито ще заема висша държавна длъжност. Същото се отнася и за министър-председателя Кирил Петков. Защото, уважаеми колеги, това е клетвопрестъпничество – нищо повече! И по смисъла на закона е престъпление – о, чудо! Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
За процедура – Росица Кирова.
Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Ще Ви помоля да прекъсвате колеги народни представители, които независимо от причината на собствената си възбуда или превъзбуда и желание да се включат в някое театрално шоу и представление, се изказват по тема, която е достатъчно сериозна. И понеже сме в сферата на чудесата, искам колегата да ми цитира кога ГЕРБ и ДПС са погазили Конституцията по начин, по който тя беше погазена конкретно от настоящия министър-председател. Благодаря Ви.
На втората част мисля, че няма нужда да се отговаря. На първата част – споменах още при момента на репликата, че трябва да се адресира основното изказване в репликата. За изказване – Тошко Йорданов. Заповядайте.
Господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми колеги от опозицията, разбирам какво се опитвате да направите. Това Ви е работата – да вдигате патардия дори когато няма. Бих Ви посъветвал да слушате какво Ви говори Ива Митева. [[Шум и реплики.]] Тя Ви изчете цялата декларация, хубаво е да се образовате безплатно. Декларацията има две страници – не е нарушен законът. Ако законът е нарушен, сезирайте когото смятате да провери. Истината е, че проблемът тук е тотото като част от порочния модел на ГЕРБ, който е прогнил и пропил цялата държавна администрация и всички структури. В момента тече изчистване, изчегъртване на ГЕРБ от този тумор, който са вкарали под формата на корупция, на зависимости в цялата държава. Това е проблемът, затова пищите. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН, „БСП за България“.]] А на ДПС искам да припомня, понеже обичат да цитират, правиха някакви реплики за шестици от тотото – колеги, аз помня, сетете се кога Българският спортен тотализатор имаше две шестици с едни и същи числа от две поредни седмици – такова съвпадение няма във вселената. [[Реплики.]] Шест числа, две седмици подред – сетете се тогава какво беше в тотото и кой! [[Ръкопляскания от„Продължаваме Промяната“, ИТН, „БСП за България“.]]
Благодаря Ви. За реплика – Дани Каназирева. Моля за придържане към въпросите по оставката.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Йорданов! От самото начало на така наречената промяна, която е започнала, господин Йорданов си позволява много често да отправя обидни квалификации от тази трибуна, което не Ви прави чест, господин Йорданов. Това, което излязохте да кажете, всъщност трябваше да го адресирате към Вашата си група. От самото начало изказването ми беше принципно и напълно добронамерено. Вие политизирате този въпрос и пренебрегвате факта, че за пореден път управляващото мнозинство, което има самочувствието, че носи нов морал, ще наруши накуп чл. 68, ал. 1 от Конституцията, чл. 20, ал. 1, т. 9 от Закона за публичните предприятия във връзка с чл. 6, ал. 1, т. 2 от Закона за противодействие на корупцията. Ще помоля от тази трибуна специално Вас да спрете с тези обидни квалификации, защото в случая, ако някой трябва да отправи такива относно некомпетентност, за жалост, колегата, който сте издигнали, е юрист и това към Вас, за подадена, пак казвам, декларация с невярно съдържание. Госпожа Митева, при цялото ми уважение, е юрист. Аз като юрист също ще Ви кажа: този 30-дневен срок, на който Вие се позовавате, за да отстраните несъвместимостта, първо, той трябва да декларира тази несъвместимост, и едва тогава да се отстрани в 30 дневния срок. Благодаря.
За реплика, Хамид Хамид.
Хасан Адемов.
Извинявам се, господин Адемов, обърках се.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Йорданов, ако е вярно твърдението, че младият колега е назначен в Спортния тотализатор, защо той не е на работа там, нали е назначен? Има трудово законодателство, той трябва да бъде там. Второ, ако е вярна хипотезата, която разви преди малко госпожа Митева, тази хипотеза трябва да стартира от момента, в който той е назначен. При положение че той е в Народното събрание, няма как да бъде назначен по силата на законодателството, по силата на Конституцията. А иначе от тази трибуна, господин Йорданов, много хора са се упражнявали на тема „ДПС“. Използвам случая да заявя, че упражненията на тема „Движение за права и свободи“ не са лъжица за всяка уста, в това число и за Вашата. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Трета реплика? Имаше желание от ИТН за трета реплика. Госпожа Ангелкова беше първа от всичките искания за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Йорданов! Аз разбирам Вашите напътствия да слушаме уважаваната от мен колега юрист Ива Митева, но Вие зададохте ли си въпроса защо Софийски градски съд спря вписването на новото ръководство на Тотото? Вие зададохте ли си този въпрос, прочетохте ли мотивите на съда, за да разберете всъщност, че вписването е незаконно? Има нарушение на Наказателния кодекс – по-специално на чл. 313, и че е редно прокуратурата да се самосезира и да се вземат мерки. Аз наистина не разбирам и недоумявам Вашето желание да показвате непрекъснато как трябва да се погазва законът. Неслучайно в предишна реплика споменах, че това вече се превръща като рецидив на новото управление. Това ли е промяната – при всяко едно назначение да се нарушават законите на тази страна, а министър-председателят е специалист по нарушение на Конституцията. Благодаря.
За дуплика, господин Йорданов.
Дано не ги забравя всичките. Първо, относно квалификациите. Аз съм човек, който пък смята, че свободата на словото е такава. Не бих се обидил, ако някой направи квалификация за мое изказване просто защото свободата на словото е такава, че трябва да кажеш каквото мислиш. Второ, да се упражнявам за ДПС. Аз зададох въпрос кога се паднаха две шестици подред, в две поредни седмици, с едни и същи числа и кой беше тогава в Тотото? Кое му е упражняването? Иначе ще се върна на същността. Слушайте, моля Ви се, наистина госпожа Ива Митева, е декларирано, че е народен представител – в декларацията го има, отбелязано е. Юридически на мен като страничен наблюдател, госпожо Каназирева, Вие сте юрист разбрах, Ива Митева е юрист, но как да кажа, компетенциите на двете са, как да го кажа, така че да не излезе като квалификация или някакво… в сравнителен план, как да се изразя, някак си в полза на Ива Митева. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Колеги, някои от препратките стават прекалено много далечни към темата на обсъждането. Вие, господин Летифов, по начина водене ли? Пламен Абровски – за изказване след това.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми по начина на водене е към Вас. Моля Ви, въпреки усещанията на господин Хаджитодоров за свободата на словото, на изказа и личната му свобода, в която нямам намерение да се меся, в крайна сметка има Правилник, който всички ние спазваме. Той е ясен, категоричен и квалификациите не са допустими в него въпреки личната свобода на господин Хаджитодоров, която аз ще отстоявам. Благодаря.
Заповядайте, господин Ненков, по начина на водене.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Председател, обръщам се към Вас, разбира се. Хубаво беше изказването на господин Тошко Йорданов, че всеки трябва да изразява своята воля и своето мнение. Само че наистина, господин Председател, Ви моля да прекъсвате народните представители, когато се опитват да противопоставят експертността на един или друг колега не заради нещо друго, а защото сега чухме няколко пъти за госпожа Митева. Аз също я уважавам като човек, като юрист, но сега много добре съзнавате, и аз съм от семейство на юристи, ако съберете трима юристи в една стая, едва ли ще чуете еднозначно мнение по всеки един въпрос, нали така? Така че не възприемам идеята, че госпожа Ива Митева е някакво меродавно за всичко – каквото каже тя, е точно така в правото. Правото не е математика. Това е една сериозна наука и не отива особено на председател на парламентарна група да мери и да казва кой е по-добър експерт или не е. Просто наистина е много грозно и за колежката Каназирева е обидно.
Има ли трета реплика? Трета процедура по начина на водене? Няма. Още преди малко казах, колеги, не трябва да се правят квалификации от парламентарната трибуна. Продължавам да твърдя това и моля да се придържате към добрия тон. Сравненията между един или друг юрист също са някаква форма на квалификация, доколкото могат да се тълкуват обидно за по-ниско оценения. Заповядайте, господин Абровски, за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. За мен Ива Митева е блестящ юрист – тя Ви каза на какво основание и защо според нас няма проблем. Колеги бивши управляващи, няма нужда да Ви напомням колко струва времето на народните представители, което Вие в момента безсмислено губите. Защо си позволих да взема думата? Защото Ви казах, че нарушение на закона няма, но дали има нарушение на закона, или няма, единственият компетентен орган да го каже е българският съд или орган, който има възможност да се произнесе, че има нарушение. В тази връзка, колеги от ГЕРБ, бъдете така добри да не правите квалификации дали има нарушение на закона или не, без да се е произнесъл. И за да разберете какво имам предвид, ще Ви обърна внимание на документите, които ми предостави министърът на околната среда и водите, с които е направил публично достояние нарушението на Ваши колеги, заради което нарушение, отварям скоба – то може да бъде действие или бездействие, Програма за развитие на селските райони е била спирана. Затова гледайте собствената си градинка, а после друга. Благодаря. [[Единични ръкопляскания от ИТН.]]
Моля Ви, по темата. Реплики? Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! В момента тук казус няма. Има подадена молба от един народен представител, който казва: “Аз не желая да бъда народен представител.“ Какви са неговите мотиви, какви декларации е попълвал, той носи своята отговорност. Има компетентни органи, които ще кажат дали Сашо Тодоров е нарушил закона или не. Вие сега тук се произнасяте и използвате думата „престъпление“ и така нататък. Това ме връща в едни мрачни времена на ГЕРБ, които времена ние няма да позволим да се върнат. От тази трибуна един Ваш гуру – Цветан Цветанов се казва, произнасяше и казваше кой е престъпник и кой не е – и от тези негови думи бяхме осъдени по седем дела в Страсбург. Господин Председател, това нещо е недопустимо. Имаме подадена молба и ние трябва да се произнесем по нея. Какво е Тотото, как е направено, какво е направено – това нещо е недопустимо. А дали настоящото правителство е смешно, дали е арогантно, дали се излага пред Европа? Такова беше правителството и в трите му варианта на Борисов – безскрупулно, безцеремонно с унижение не само на българския народ, а с унижение и на неговите народни представители, които бяха събирани по бензиностанциите, намирани на полето и бяха използвани, няма да кажа тази грозна дума, ще кажа като роби, които да изпълняват в парламента неговите извратени желания.
Господин Атанасов, по темата.
Затова дайте да се произнесем по молбата на колегата – следва ли да я гласуваме, или не следва да я гласуваме. Според мен ние нямаме право на друг избор, не можем да тълкуваме неговите мотиви дали Сашо е извършил нещо. Ако момчето е извършило нещо, ще понесе своята отговорност. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Други реплики? Няма. За дуплика? Няма. Процедура от госпожа Ангелкова.
Уважаеми господин Председател! Обръщам се към Вас по начина на водене. За пореден път ще Ви помолим от нашата парламентарна група да прекъсвате или да правите забележка, когато се говори извън темата, особено когато се правят неверни квалификации и се създава усещането, че това, което управляващата коалиция – и Вие сте част от нея, правите това, че е непременно правилно и вярно, а това, което опозицията говори, би следвало да бъде непременно неправилно и грешно. Обръщам Ви внимание, че в крайна сметка всички народни представители имаме еднакви права и е наше задължение да се изказваме и да показваме грешките и нарушаването на законите в тази страна, когато те се случват. Днес обсъждаме именно един такъв казус. Оставям настрана качествата на колегата, но всички ние сме равни пред закона, длъжни сме да го спазваме, и това обсъждаме. Обръщам Ви внимание, когато колеги правят неверни квалификации и твърдения извън темата, да вземете необходимите мерки. Благодаря.
Благодаря. Напомних на господин Атанасов по време на репликата му да се придържа към темата на дневния ред. Господин Тодоров, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. От началото на дебата чух доста тежки квалификации, едва ли не как е нарушен законът. Нарушение на закона няма, в това може да бъдете сигурни. Има компетентни органи, които ще кажат има ли нарушение или не. На няколко пъти стана въпрос и доста колеги юристи тук казаха, че съм назначен за изпълнителен директор на Българския спортен тотализатор, което не отговаря на истината. Избирането ми се конституира от решението на Търговския регистър, от вписването в Търговския регистър, така че тези твърдения не отговарят на истината. Благодаря.
Благодаря на господин Тодоров. Дали има реплики към него? Заповядайте, госпожо Каназирева.
Господин Тодоров, Вие явно сте директорът и сте юрист. Това, че не е вписано в Агенцията по вписванията, не означава, че преди това документите, които следва да се подадат, включват и въпросната декларация, в която сте декларирали, че към този момент Вие не заемате публична длъжност съгласно чл. 20, ал. 1, т. 9 от Закона за публичните предприятия във връзка с чл. 6, ал. 1, т. 2. Спирам да говоря по темата, защото наистина това, което беше важно, е, че за пореден път ставаме свидетели, за да се случи едно или друго назначение – било за министър или директор, да имаме попълнена декларация с невярно съдържание. При цялото ми уважение към госпожа Митева, изключително некоректно Вашият председател прави съпоставка. Изключително некоректно, защото Вие не познавате колегите. Не сте работили с тях и не знаете кой какви компетенции и каква експертиза има. Госпожа Митева е работила сигурно години наред в парламента. Уважавам нейния опит и теза за отстраняването на несъвместимостта, но в случая въпросът е дали е декларирал подобна несъвместимост или не, тъй като в декларацията, която ние имаме, в т. 10 е декларирано, че няма такава несъвместимост към тази дата. Благодаря.
Благодаря за репликата. Има ли други реплики? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Каназирева, мисля, че госпожа Митева ясно каза, че…
Нека Вие да кажете, не госпожа Митева.
Точно така, да. Към датата на съставяне на настоящата декларация не отговарям на условията на следните точки от нея, а именно т. 10 и т. 15. Това го има в декларацията, така че да продължаваме да говорим по темата е излишно. Както казах, има компетентни органи, ако има нарушения, нека се сезират.
Представете я тази декларация.
Декларацията няма да бъде представена пред Вас. [[Реплики от народния представител Дани Каназирева.]]
За изказване – Александър Ненков.
Господин Председател, уважаеми колеги! Мисля, че много дълго време отделихме на тази точка и на тази подадена заявка за оставка. [[Шум и реплики.]] Може ли, господин Председател, все пак някакъв ред в залата да има? Да, благодаря.
Да, чувате се, господин Ненков, имате думата.
Някой ще каже, че е безсмислен този дебат. Само че от наша гледна точка не е точно така и ще Ви кажа защо. Два са аспектите на днешната проблематика. От една страна, правната част, по която толкова не искам да влизам, защото не съм юрист, не съм специалист. Както стана въпрос, има достатъчно компетентни в залата, с различни мнения и трябва да се уважава всяко едно мнение. Тук отварям една скоба – въпреки че и колегата господин Тодоров, и колегата министър на спорта са юристи, което буди съмнение как така юристи не четат закона или го четат така, както на тях им е угодно? Но другият по-съществен въпрос е следният: каква е тенденцията? Тенденцията, колеги, през последните месеци е много проста. Говоря към всички управляващи партии – държите се като хора, които бързате, и се чудя закъде бързате? Защо за всичките такива търговски дружества, които бяха минали през конкурси по Закона за публичните предприятия, Вие намерихте една вратичка, за да смените, за да си сложите Вашите хора – роднини, приятели и нататък, отворихте си една вратичка в закона, започнахте да си го четете, както на Вас Ви харесва и да назначавате хора до провеждане на конкурс? Защо, колеги? Ето в случая със Спортния тотализатор, защо министърът на спорта не проведе конкурс? Нали това беше идеята? Помните ли? Дълги години ГЕРБ беше обвиняван точно заради това, че трябват конкурси, че не трябва да има хора, неподготвени за съответните позиции, а всъщност какво правите Вие? Вие с цел да бързате, да печелите време, сте готови да потъпкате всякакви правила, при положение че, в случая по доклад на Спортния тотализатор, Спортният тотализатор е на рекордна печалба. Кое тогава, колеги, налага да се бърза? Каква е целта? Може ли някой да излезе и да каже? Може ли господин Тодоров да излезе и да каже? Ще правят нещо по-добро, ще направят по-голяма печалба ли?
Това не е по темата.
Господин Ананиев, точно Вие не ми казвайте кое е по темата, ако обичате.
Не е много по темата, господин Ненков.
Много е по темата.
Темата е за оставката и Проекта на решение.
Много е по темата. Вижте, колеги, ние няма как да спрем волеизявлението, което е направено от господин Тодоров. Не го познавам, сигурно си има своите качества. [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Ако може да удължите времето. Има своите качества, сигурно. Тук е въпрос на начин на мислене. Този начин на мислене, както вече беше споменато, започна от най-първия човек в държавата, а именно министър председателя. И колкото и да не Ви харесва, то е факт и хората мисля, че го осъзнават. Това, че му прощават или не някаква част от обществото, е друг въпрос, но има и решение на Конституционния съд по тази тема.
И това не е по темата, господин Ненков.
По същия начин стои и въпросът с оставката на господин Тодоров. Има решение и в тази насока на Конституционния съд, който казва, естествено, че парламентът няма как да спре неговото волеизявление за исканата от него оставка. Но тук е въпросът: защо не се направи така, както е по закон? Нали затова дойдохте – за да спазвате правилата, да бъдете различни, да бъдете по-добри? Трябва да се градира, а не да се деградира. Невинаги, колеги, промяната означава, че вървим към добро. Така, както сте го подкарали, бързайки, за да си овладеете различни постове и позиции, и сфери на влияние, няма да стигнете доникъде. Аз Ви го казах и предишната седмица – нищо не започва и не свършва с Вас. Трябва да се научите – и това е работата на опозицията, за това ние днес говорим – трябва да се поучите, да се покаете и оттук нататък да не изпадаме в подобни ситуации. Аз мисля, че днешният дебат все пак ще има своя смисъл, защото той ще бъде превантивно за всяка една такава подобна ситуация. Нищо лично към никого, но тук интересно беше, ще Ви кажа едно изречение, няма да го цитирам точно, на министъра на спорта. Когато го питаха: „Добре де, защо го правите?“, и той каза: „Защото така съм решил!“ Ето това е Вашето мислене – това е тъжното! Не защото искате да направите нещо добро, не защото искате да подобрите някаква дейност на някакво дружество, министерство, агенция или каквото и да било, а защото на някакъв принцип, неясно какъв, някъде решен, просто Вие трябва да овладеете конкретната структура, и нищо повече. То не е свързано с някакъв начин на работа, така че, колеги, това е по-важният въпрос. В декларацията си, тъй като стана въпрос все пак дали има нарушение или не, отговорът е много прост: Агенцията по вписванията е спряла вписването, както и Софийският градски съд също. Кое по-ясно искате да чуете? Хайде, на нас не ни вярвате, но при положение че тези две институции, които имат отношение към тази тема, са казали, че не може да впишете новото ръководство, не знам с какви очи излизате на тази трибуна и обяснявате как всичко е цветя и рози? Е, не, не Ви вярваме. Не Ви вярваме, че го правите с добри намерения. Истината е, че го правите единствено и само за да овладеете конкретна структура и нищо повече. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Реплика.
Реплика на Тошко Йорданов и след това на Георги Свиленски. Господин Ненков, не Ви прекъснах, но част от изказването беше една идея далече от темата на разговора. От друга страна, оценявам, че за час и половина дебат все пак някой спомена и решението на Конституционния съд от 2018 г., което е доста релевантно за случая. Заповядайте, господин Йорданов, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Реплика към господин Ненков, който се изказа, че имало приятелски, роднински назначения. Та, въпрос имам към Вас, господин Ненков. Въпросът ми е следният: Юлия Ненкова Ваша майка ли е [[ръкопляскания от ИТН]]и не е ли избрана за шеф на КЗК по време на Вашето управление 2016 г., когато управляват ГЕРБ, и Вие тогава народен представител ли сте бил? Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН и ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Заповядайте, господин Свиленски. Господин Йорданов, и това не е по темата, макар да беше започнато… [[Реплика от народния представител Тошко Йорданов.]] Не, беше започнато, да, така е, защото каза за овладяването на органите. Има го този момент, така че и към двамата – моля Ви, темата е за Александър Тодоров и неговата оставка.
Моето е реплика към него.
Господин Свиленски.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, целият дебат тази сутрин не е по темата. Господин Ненков, моята реплика към Вас е следната: Вие излязохте и казахте: „Уважаеми колеги, много време отделихме на тази точка.“ Само Вашата парламентарна група – 30 минути, и групата на ДПС, колкото ѝ се полагат, това време се отдели. Хайде сега да разкажем обаче защо отделяме това време, за да знаят всички народни представители и медиите какво предстои на Народното събрание днес и утре. Утре точка първа, уважаеми колеги, е Законът за енергетиката. Днес има две заседания на Народното събрание и между тях трябва да има Комисия по енергетика, която да приеме Закона евентуално на второ четене. Ето това, което се случва, е за това да няма Комисия по енергетика [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, ИТН и ВЪЗРАЖДАНЕ]] , да няма утре първа точка Закон за енергетика и да няма по-ниски цени за тока и за горивата за българските граждани. Това е, което се случва! Господин Ненков, Вие попитахте: „Закъде бързате, защо толкова бързо се уволняват?“ Ами защото толкова бързо ги назначихте.
Не е вярно!
По същия начин месец март-април миналата година, когато си отивахте, проведохте всички конкурси във всички дружества за един месец. Ами по същия начин, когато има политически назначения, има политически уволнения – нормално. Ако не са били политически назначенията, няма да бъдат политически уволненията, така че недейте да плачете за това нещо. Колкото бързо сте ги назначавали, толкова бързо, реципрочно, хората ще бъдат освобождавани по закона – по реда, който е разписан в закона. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и ИТН.]]
Трета реплика – Пламен Абровски.
Благодаря. Колеги, господин Председател! Господин Ненков, пак Ви казвам, че дебатът е абсолютно безсмислен. Вие губите време, за да коментирате една хипотеза, че нещо е закононарушение, само и само в потвърждение на това, което колегата Свиленски каза, за да губите време! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Пак Ви казвам, че ние, ако имахме желанието да губим и да си правим такъв тип безсмислена политическа реклама, щяхме да поискаме изслушване защо е спирана Програмата за развитие на селските райони. Защото, за разлика от Вашата хипотеза, има документ, който доказва, че Ваш представител е извършил нарушение на закона. Затова бъдете така добър да спрете да политиканствате безсмислено. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Господин Абровски, благодаря. Заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Йорданов, няма да сляза на това ниво, на което Вие слязохте току-що. Да, аз съм бил народен представител, да – не съм гласувал обаче, въпреки че нямах конфликт на интереси. Имате юрист до Вас, който много харесвате и уважавате, и ще Ви каже дали има, или няма конфликт на интереси. [[Реплики от народните представители Тошко Йорданов и Виктория Василева.]] Що се касае до професионалните качества на моята майка, няма да го коментирам аз, но може да питате много други хора, които… [[Реплика от народния представител Тошко Йорданов: „Аз не съм казал нищо.“]] Какво да Ви кажа – човек, който си е извървял достойно своя път и има какво да се научи от нея. Приключвам с тази тема, защото мисля, че е абсолютно грешно да се намесват точно такива роднински връзки. Господин Свиленски, Вие знаете ли каква е Програмата днес? Вие сте я гласували. Ние, освен оставката, ако приемем, че нямаше дебат по точката, имаме гледане на Закона за опазване на околната среда, което е важно, и другите две точки са: Годишен доклад на Комисията за регулиране на съобщенията за 2020 г. – това ли Ви е Програмата, която ще трябва да гласуваме днес?! Ние щяхме да свършим в 10,00 ч., господин Свиленски. Но знаете ли кое е най-тъжното, дами и господа управляващи?! Вие не бързате да гледаме бюджет, не бързате да правите мерки за бизнеса, не бързате да търсите начини да компенсирате хората заради високите сметки за ток и газ, както и бизнеса, а бързате да си слагате хора по бордове и по агенции. Ето за това бързате! [[Шум и реплики отдясно.]] Кое не разбрахте? Да Ви го кажа пряко в очите – това правите! Вместо да гледаме днес Закон за държавния бюджет например, ние се занимаваме да гледаме Годишния доклад на Комисията за регулиране на съобщенията, забележете, за 2020 г.! Изключително по темата предвид тежката ситуация в държавата! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. Бюджета ще го гледаме при първа възможност, нямайте съмнение. Господин Свиленски, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, Програмата, която е гласувана, е разгледана на Председателски съвет и там нямаше против да има точката за докладите на КРС за операторите и за пощите. Господин Ненков, благодарение на Вашето управление пазарният дял на „Български пощи“ е слязъл под 6%. Това не трябва ли да се дискутира в тази зала според Вас?! Или понеже 12 години така ги приемахте тези доклади – без дискусия, без коментари, без предложения, „Български пощи“ са пред закриване и Вас това не Ви интересува, а Ви интересуват час и половина да говорим дали една декларация, която не е наша работа, е вярно подадена или невярно подадена. Затова трябваше – даже времето е малко, три точки по час и половина са четири часа и половина, след това Комисия по енергетиката, второ четене на Закона за енергетиката, промяна на КЕВР, утре първа точка пак промяна на КЕВР, промяна на цените и българските граждани ще видят резултат от нашата работа. От това, което свършихме днес, нищо няма да видят. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Колеги, по въпроса за докладите на КРС – да, те са от 2020 г., но тъй като не са приети до този момент, мисля, че всички знаете защо, ще трябва да ги приемем сега. Нямаме друг вариант. Заповядайте за процедура.
Господин Председател, аз предлагам да се върнем по същество на точката и да приключваме. Но ще си позволя да Ви обърна внимание, че току-що позволихте от тази трибуна на преждеговорящ народен представител да заяви, че трябва да бързаме, защото ще имаме Комисия по енергетиката след обяд и утре сутринта ще ни бъде внесена точка. [[Шум и реплики от ИТН.]] И тя вече е в дневния ред, точно така. Нали сте наясно, че при наличието на толкова уважавани юристи и парламентаристи с изключително богат опит в това Народно събрание ние ще допуснем поредното нарушение на Правилника, който самите ние гласувахме – ние всички като народни представители, и на първо място, предложихте ни го Вие от управляващото мнозинство. Докладът на Комисията по енергетика ще бъде изготвен в срок, който не отговаря на срока по Правилника, за да може Законът да бъде гледан на второ четене. Между другото, до момента нито един закон не е разгледан при спазване на Правилника, който беше гласуван от това Народно събрание.
Не е вярно!
Вярно е, господин Каримански! Няма нито един доклад от проведено обществено обсъждане, включително и по отношение на Закона за околната среда, който ще гледаме на първо четене. [[Силен шум и реплики от ИТН.]]
Госпожо Кирова...
Трябва да бъдат приложени становища от проведените вече такива. Докладът не беше публикуван допреди малко на страницата на Народното събрание. Мисля, че и още го няма. Нека да се върнем по същество на темата, но си дайте сметка – при толкова мастити юристи как всеки ден изнасилваме този Правилник, който самите ние сме гласували!
Госпожо Кирова, без подобни глаголи. Иначе, за Доклада относно Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда още вчера го има на сайта, лично проверих.
Няма го.
Добре, ще Ви го покажа лично. Госпожо Василева, заповядайте за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, разбирам защо Айнщайн се е колебаел кое е по-безкрайно – Вселената или човешката глупост! Очевидно е: човешката глупост! Защото отделихме два часа време да коментираме декларация, която се състои от две страници, от които обаче колегите от ГЕРБ и ДПС са прочели само първата страница. Изключително смислен дебат два часа, изключително верни и точни неща се казаха, но това, което трябва да стане ясно, е, че целият този рев е, защото спира кранчето! Започва тежката суша и жажда за колегите от двете парламентарни групи, затова е целият този зор сега да обясняваме как има нарушения на закона, нарушени са процедури. Хиляди пъти хората в тази зала Ви казаха: има органи, които ще установят дали е нарушен законът. Тази зала не е трибунал! [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря. Господин Хамид – за реплика. Заповядайте.
Благодаря. Уважаема госпожо Василева, ако Айнщайн дори за миг е предполагал, че ще има ИТН в това Народно събрание и ще правите такива глупости, въобще нямаше да се колебае за някаква си малка вселенка! [[Силен шум.]]
Господин Хамид, моля Ви! За реплика – Александър Ненков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Госпожо Василева, много бързо забравяте. Това е много типично – като влезеш в управлението и почвате бързо да забравяте. [[Реплика от народния представител Виктория Василева.]] Аз си спомням все пак, Четиридесет и пето и шесто народно събрание имаше – макар, че беше много унизително кратко, да не припомняме защо? [[Реплики от ИТН: „Не е заради нас!“]] Да, да. То е ясно, че е заради 12 години управление на ГЕРБ, затова се провалиха Четиридесет и петото и Четиридесет и шестото народно събрание, но по темата. Госпожо Василева, Вие не си ли спомняте, че тук имаше едни комисии, ревизии. Не беше ли тогава парламентът превърнат в трибунал?! Или бъркам нещо? Много бързо забравяте, госпожо Василева, много бързо! [[Реплика от народния представител Виктория Василева.]]
Благодаря, господин Ненков. Трета реплика – не виждам. За дуплика, желаете ли? Заповядайте.
Господин Ненков, да, прав сте. Имаше комисии, които издаваха квалификации. За щастие хората, които председателстваха тези комисии, вече не са в това Народно събрание. Благодаря Ви. [[Силен шум. Смях.]]
Други изказвания? Не виждам. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване на служебния Проект на решение. Колегите онлайн. Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Десислава Танева не гласува, добре. Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
За.
Цветан Енчев? Добре. 127 гласували народни представители в залата и 6 народни представители онлайн – общо 133.
Може ли прегласуване?
Секунда. Гласовете в зала са 125 и 6 онлайн – 131 общо, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Има искане за прегласуване. Прегласуваме. Моля, режим на гласуване. [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Да, да, дадох го направо – прегласуваме, господин Карадайъ.
Искам да го коментирам.
Няма нужда.
Има.
Няма.
Има.
Не, не, няма.
За Вас, господин Председател, аз разбирам, че няма нужда, но все пак какво се случва в Народното събрание, считам, че трябва от тази трибуна да е ясно. Уважаеми господин Председател, взимам процедура за прегласуване и искам да се аргументирам. Не успях, господин Председател, да гласувам и затова искам прегласуване. Защото колегата Икономов до мен и други колеги, видях, че гласуваха без биометрични данни. Аз си натискам копчето и си мисля, че ще гласувам като тях. Обаче се оказва, че на моя пулт се иска биометрия. [[Силен шум.]] Елате да проверите! Господин Икономов, видяхте ли, аз Ви го показах. Колеги, ако избирателно ще пускаме биометрията тук в залата, извинявайте вече, докъде стигаме?! Безобразие! Искам прегласуване, за да може и аз да гласувам, както и останалите колеги. Благодаря Ви.
Имате прегласуването, господин Карадайъ. Получих информация, че на никого не е пусната биометрията за настоящото гласуване. Ето господин Икономов е до Вас. Господин Икономов, не забравяйте да гласувате и след това проверете господин Карадайъ. [[Силен шум и реплики. Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ: „Няма да лъжете, не е хубаво да лъжете!“ Ръкопляскания от ДПС.]] Без такива квалификации и към мен включително. [[Силен шум и реплики от ДПС. Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Госпожо Василева, има ли проблем там? [[Реплика от народния представител Виктория Василева. Реплики от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Господин Карадайъ, моля Ви. Отменете тази процедура, която тече в момента. [[Реплика от народния представител Виктория Василева.]] Режим на гласуване. Колегите онлайн. Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова? Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
За.
Цветан Енчев?
За.
Инна Иванова? Не се чува. Гласували 149 народни представители в залата и онлайн 6, общо 155 гласували народни представители: за 148 в залата плюс 6 онлайн, стават общо 144, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към точка втора: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ПОПЪЛВАНЕ СЪСТАВА НА КОМИСИЯТА ПО ПРАВАТА НА ЧОВЕКА, ВЕРОИЗПОВЕДАНИЯТА И ЖАЛБИТЕ НА ГРАЖДАНИТЕ. Моля някой от вносителите да представи Проекта. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Проект! РЕШЕНИЕ за попълване състава на Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 18, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Избира Милен Илиев Матеев за член на Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите.“
Благодаря Ви, господин Ананиев. Откривам дискусията по представения проект. Няма желаещи за изказване. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. Режим на гласуване. Колегите онлайн. Ангел Георгиев?
За.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Иванова? Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
За.
Цветан Енчев?
За. Гласували 132 народни представители в залата и онлайн 6, общо 138 гласували народни представители: за 129 в залата плюс 6 онлайн, стават общо 135, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към трета точка: Първо гласуване на ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ОПАЗВАНЕ НА ОКОЛНАТА СРЕДА. Постъпил е Доклад от Комисията по околната среда и водите относно първото гласуване на Законопроекта. Заповядайте, господин Генов.
Уважаеми колеги, „ДОКЛАД относно първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На заседание, проведено на 20 януари 2022 г., Комисията по околната среда и водите обсъди посочения законопроект. На заседанието присъстваха от: Министерството на околната среда и водите – Николай Сиджимов, заместник-министър; Михаела Доцова, директор на дирекция „Правна“; Младен Граматиков, директор на дирекция „Екологична оценка, оценка на въздействието върху околната среда и предотвратяване на замърсяването“; Теодора Желева, началник на отдел „Комплексни разрешителни и опасни вещества“ в същата дирекция; Теодора Вълкова, държавен експерт в същия отдел; Александра Вецкова, държавен експерт в дирекция „Координация на въпросите на Европейския съюз и международно сътрудничество“; както и представител на Българската стопанска камара. От името на вносителите Законопроектът и мотивите към него бяха представени от заместник-министър Николай Сиджимов. Със Законопроекта се цели усъвършенстване на законодателството по опазване на околната среда и постигане на по-високо ниво на хармонизация с европейското законодателство в областта на емисиите от промишлеността, оценката на въздействието върху околната среда на някои публични и частни проекти и контрола на опасностите от големи аварии, които включват опасни вещества. Предложените изменения отразяват препоръките и бележките във връзка със стартиране на процедури за нарушение относно неправилното транспониране на някои от разпоредбите на директивите в цитираните по-горе области. Осигурява се право на достъп до правосъдие, което е съобразено с изискванията на Директива 2003-35/ЕО за осигуряване на участието на обществеността при изготвянето на определени планове и програми, отнасящи се до околната среда. Регламентира се преустановяването след 31 декември 2025 г. на отговорността на държавата за отстраняване на нанесени щети върху околната среда, настъпили от минали действия или бездействия, при приватизация. Отстраняват се и констатирани пропуски и се подобряват предвидените в Закона процедури по Глава седма, като се повишава публичността, уеднаквяват се използваните в Закона понятия и формулировки с тези на действащата европейска и национална нормативна уредба. Разделят се функциите на отделните администрации в състава на Министерството на околната среда и водите, свързани с провеждането на политиките по предотвратяване на големи аварии и по комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В Комисията по околната среда и водите не са постъпили становища от заинтересовани страни. Отношение по внесения законопроект взеха народните представители Младен Шишков, Николай Нанков и Ерджан Ебатин, които се изказаха против отпадането на обжалването на една инстанция на решенията по оценка на въздействието върху околната среда и екологичната оценка за обекти с национално значение. Господин Иво Атанасов обърна внимание, че трябва добре да се обмислят тези текстове между първо и второ четене. Становища в пълна подкрепа на Законопроекта изразиха народните представители Александър Дунчев, Мирослава Петрова, Емил Георгиев и Зорница Стратиева. Беше подчертано, че следва да се анализира кой на практика бави съдебния процес, колко са забавените проекти и има ли обжалвания, без да е налице сериозно нарушение на обществен интерес. Господин Стефан Шилев изрази притеснение по отношение разделянето на функциите между двата компетентни органа – Министерството на околната среда и водите и Изпълнителната агенция по околна среда – при прилагане на политиките по предотвратяване на големи аварии и по комплексни разрешителни. В рамките на публичното обсъждане представителят на Българската стопанска камара изрази становище в подкрепа на Законопроекта. След дискусията и проведеното гласуване Комисията по околната среда и водите с 10 гласа „за“, без „против“ и 5 „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Генов. По Законопроекта има и Доклад от страна на Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев, да ни запознаете с Доклада.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, представям: „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет нa 3 декември 2021 г. На заседанието присъстваха от: Министерството на околната среда и водите: господин Тома Белев – заместник-министър, господин Младен Граматиков – директор на дирекция „Екологична оценка, оценка на въздействието върху околната среда и предотвратяване на замърсяването“, госпожа Михаела Доцова – директор на дирекция „Правна“, и госпожа Александра Вецкова – държавен експерт в дирекция „Координация по въпросите на Европейския съюз и международно сътрудничество“. Законопроектът беше представен от господин Тома Белев, който посочи, че с Проекта на закон се цели прецизиране на разпоредби в националното законодателство, свързани с опазването на околната среда, и постигане на по-високо ниво на хармонизация с европейското законодателство. Предлаганите промени ще гарантират участието на гражданското общество при изготвянето на определени планове и програми, отнасящи се до околната среда, с което ще се постигне по-голяма публичност и ще обезпечат правото на достъп до правосъдие на заинтересованите страни. Законодателната инициатива лимитира отговорността на държавата за отстраняване на нанесени щети върху околната среда, настъпили от минали действия или бездействия при приватизация и конкретизира функциите на отделните администрации в състава на Министерството на околната среда и водите, свързани с провеждането на политиките по предотвратяване на големи аварии и по-комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването. Предлага се също подобряване на процедурите във връзка с промишленото замърсяване, повишаване на публичността и се прецизират използваните нормативни понятия. Заместник-министърът на околната среда и водите подчерта, че принос за изработването на Законопроекта имат четири правителства и основна цел на законодателната инициатива е правилното въвеждане на изискванията на три директиви в българското законодателство, като допълни, че по тях е започнала наказателна процедура срещу Република България. Той посочи, че освен пълното и точното въвеждане на изискванията на директивите в Проекта на закона се съдържат и предложения, целящи подобряване на нормативната рамка и отстраняване на някои нормативни несъответствия в Закона за опазване на околната среда. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Николина Ангелкова, Бранимир Балачев, Ива Митева, Андрей Михайлов, Атанас Славов и Милен Матеев. В отговор на поставените от госпожа Ангелкова и господин Михайлов въпроси заместник-министърът уточни, че предложеното премахване на едноинстанционното производство при обжалване оценката на въздействието върху околната среда е въпрос, който е отворен и неговата целесъобразност е уместно да се дискутира между двете гласувания. В отговор на поставения от господин Славов въпрос господин Белев посочи, че околната среда е секторът с най-много възбудени наказателни процедури срещу Република България, като допълни, че с приемането на Проекта на закон ще се постигне пълно и точно въвеждане на три директиви, а именно за комплексното предотвратяване и контрол на замърсяването относно оценката на въздействието върху околната среда и във връзка с контрола на опасностите от големи аварии. Председателят на Комисията по конституционни и правни въпроси – господин Матеев, и госпожа Ива Митева заявиха, че подкрепят законодателната инициатива, като добавиха, че част от разпоредбите следва да се прецизират и приведат в съответствие със Закона за нормативните актове и Указа за неговото прилагане в срока между двете гласувания на Законопроекта. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 13 гласа „за“, без „против“ и 5 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет нa 3 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Уважаеми господин Министър, заповядайте за становище от вносител.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Както чухте в докладите на двете ресорни комисии, този законопроект цели хармонизиране на българското законодателство с европейското и основната му цел е да отпаднат три наказателни процедури срещу България в сектор „Околна среда“. Напомням, въпреки че в парламентарен контрол разясних конкретно и всяка една поотделно, България има 16 наказателни процедури в сектор „Околна среда“, част от които изискват хармонизиране на европейското законодателство с цел да бъдат обезпечени тези правни гаранции както за гражданското общество, така и за предотвратяване на аварии и отговорност, основаваща се на принципа „замърсителят плаща“. Призовавам Ви да подкрепите този законопроект. Напомням, че той е подготвен от правителството на ГЕРБ, впоследствие е обсъждан в следващите две служебни правителства, като е внесен от последното служебно правителство. Министерството на околната среда и водите предпочете да процедира този законопроект и Вие да го приемете на този етап именно с цел падане на петте наказателни процедури. Част от другите изменения, които сме предвидили, ще бъдат поставени на Вашето внимание на следващ етап, както е предвидено по Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, след изтичане на определен период от време. Но тези три наказателни процедури, които бихме могли да предотвратим и те да не стигнат до наказателни дела в Съда в Люксембург, също така следва да покажат на Европейската комисия волята на новото правителство за действия, които са именно в синхрон с европейското законодателство и гарантиране безопасността на околната среда, защитата на околната среда и здравето на населението. Между първо и второ четене е възможно да настъпят определени промени, за които, разбира се, Вие имате волята. От Министерството на околната среда и водите например имаме резерви по отношение на част от Законопроекта, който е извън хармонизиране с европейското законодателство, във връзка с наказателните процедури, а именно за правомощията, които би имало Министерството, изземвайки част от тях от Изпълнителната агенция по околна среда, но това е обект на дискусия на следващ етап. Също така призивът ми е да направим кратката процедура между първо и второ четене именно с оглед на това да покажем на Европейската комисия, че имаме волята за действие в тази посока. Обръщам внимание: Европейската комисия има основание да повдигне и други нови наказателни процедури във връзка с неизпълнение на определени ангажименти от страна на Република България, настъпили в последната година. Призовавам Ви да подкрепите този законопроект, така както се е случило в Комисията! Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Откривам дискусията по Законопроекта. За изказване – Джевдет Чакъров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! ДПС ще подкрепи на първо четене Проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда, защото с него се изменят разпоредби в изпълнение на препоръки и бележки на службите на Европейската комисия във връзка с текущи наказателни процедури, както посочихте Вие, господин Министър, и с хармонизиране и пълно транспониране на няколко директиви. Също така се усъвършенстват и действащи разпоредби с оглед установени проблеми при прилагането на Закона. Поради това по своята същност Законопроектът е евроинтеграционен и следва да бъде подкрепен. Също така се усъвършенства една много много важна регулация, а именно предотвратяването на големи аварии с опасни вещества, като правомощията отново се връщат към министъра на околната среда и водите. В аспект на коректност бих искал да посоча, че когато тези текстове бяха променяни, аз многократно и по категоричен начин изразих позицията на ДПС, че възразяваме срещу прехвърлянето в тези случаи отговорността на министъра към директора на Изпълнителната агенция по околната среда и водите. Това стана по времето на министър Нона Караджова. Не беше правилно и се вижда, че трябва да се коригира функционалността и отговорността трябва да бъде там, където по принцип е принципалът. Стъпка в правилната посока е предвиденото предварително уведомяване от оператора на предприятието или съоръжението на директора на съответната басейнова дирекция, когато се очаква голяма авария да засегне повърхностни или подземни води, или водни обекти. Липсата на превантивна информация към компетентния орган по управление на водите досега винаги е бил съществен пропуск. Позитив е регламентацията, че след 31 декември 2025 г., когато приключат програмите за отстраняване на нанесените щети върху околната среда, настъпили от минали действия или бездействия при приватизация, довършването на изпълнението на всички незапочнати или с недовършено изпълнение мерки от прекратените програми, е отговорност и е за сметка на купувача на приватизационната сделка и приватизираното дружество или на лицата, придобили впоследствие собственост върху дружеството. Така се гарантира изпълнението на мерките и възстановяването на състоянието на околната среда. Имаме и някои наши сериозни бележки. Има текстове, в които не е намерен наистина най-точният правен израз. Необходимо е също така да обсъдим дали е целесъобразно отпадането на съкратеното съдебно обжалване при дела, подчертавам, свързани с реализация на обекти с национално значение и стратегическа важност. Ще Ви дам пример: дали се посочва например от настоящото мнозинство и от правителството, че имат намерение да се прокара тунел под Шипка? Защо трябва да се удължава процедурата? Защо за такива важни национални стратегически обекти трябва да се удължава процедурата, когато по принцип от правна гледна точка това би могло да се произнесе, както е и в момента, и по този начин да се ускори и инвестиционният процес, и реализацията на такива проекти. По принцип тук трябва да имаме предвид, че ние трябва да вървим към подпомагане, както на реализацията на такива национални стратегически обекти с национално значение, също така да опростяваме и дейността на бизнеса, особено в тази тежка ситуация, а не да се връщаме към ретроградни политики и усложняване. Това не означава, че няма да го има правния елемент в цялостност. Но на тези въпроси ние бихме могли да намерим решение между първо и второ четене, като ние от парламентарната група на ДПС – членове на тази комисия, се ангажираме да направим още предложения. И в заключение, поради факта, че Законопроектът е преимуществено евроинтеграционен и предлага решение на съществуващите проблеми и пропуски в действащите разпоредби, парламентарната група на ДПС ще подкрепи този законопроект на първо четене с оглед на преодоляване на наказателните процедури. Благодаря.
Благодаря, господин Чакъров. За реплика? Не виждам. За изказване – Младен Шишков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Законопроектът основно би могъл да бъде разделен на две части, като първата част, както беше казано, касае транспониране на европейски директиви, хармонизация на европейското законодателство във връзка с наказателните процедури. По тази част ние като парламентарна група нямаме забележки и по принцип ще я подкрепим. Остро обаче възразяваме срещу текстовете, които са предвидени в параграфи 8 и 9 – текстове, които касаят най-вече отпадането на регламентирането като окончателни да се смятат решенията на първоинстанционния съд, по жалби срещу индивидуалните административни актове, които са решения по ОВОС и по екологична оценка. Какви са нашите мотиви? Първо, към мотивите на Законопроекта не са приложени ясни и точни аргументи за това връщане назад. Такива не чухме и по време на заседанието на Комисията, въпреки че бяха отправени въпроси към представителите на Министерството. Отмяната на такъв напредък в прецизирането на тези обекти според нас е отстъпление от постигната вече с много усилия и дълги обществени дискусии норма. На второ място припомням, че под натиска на някои неправителствени организации на този закон беше наложено вето. Президентът го върна за ново обсъждане в зала, след което Законът беше разгледан доста подробно, с дълга дискусия и ветото беше преодоляно с огромно мнозинство. И за да не бъда разбран погрешно, аз нямам нищо против НПО-та – да сме наясно. Напротив, аз самият членувам в такива, но съм против тези, които се опитват да паразитират на гърба на държавата за сметка на българските граждани. Трето. Припомням, че изменението се наложи с цел по-бързо процедиране на обектите от национално значение, както и тези със стратегическа важност. Вземайки предвид заявките, които дава настоящото правителство по отношение на промяна на трасето на магистрала „Струма“, ако щете, или за препроектиране на магистрала „Хемус“, означава, че на практика тези проекти, както са заявени до към края на 2030 г. – един срок в необозримото бъдеще, ще стане неизпълним. И от необозримо бъдеще ще бъде изместен в недостижимо бъдеще, защото тези разчети са направени на базата на сега действащото законодателство. Ако бъдат приети поправките, които са предложени в момента, на практика ние си блокираме всички инвестиционни проекти, а дори няма да отварям и дума за четирите моста на Дунав и трите тунела под Шипка, за които вече стана ясно, че няма да станат нито през този мандат, а най-вероятно и през следващия. Уважаеми колеги, аз по време на Комисията си позволих да направя апел към по-младите колеги да не влизат в този капан. Не бяха взети под внимание думите ми, защото някои от колегите се изказаха доста емоционално. Но имайте предвид, че за нас като опозиция няма особено значение дали текстовете ще бъдат приети, или отхвърлени, защото ние вече не носим отговорност за това как се развива държавата. Не носим отговорност за развитието на инфраструктурата. Отговорността вече е Ваша и всяко забавяне – всеки ден забавяне, по отношение изграждането на инфраструктурата, е загуба на човешки животи. Призивът ми към Вас е: не подкрепяйте този текст, за да не губим повече човешки животи! В заключение само ще кажа, че ние ще се въздържим от подкрепа на този законопроект на първо гласуване, като, естествено, ще направим нашите предложения между първо и второ гласуване. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шишков. Реплики? Заповядайте, господин Тотев.
Уважаеми господин Председател! Господин Шишков, ние нямахме възможност да разгледаме този законопроект в нашата комисия. Аз мисля, че точно тези параграфи – 8 и 9, биха били доста интересни за нашата комисия и изобщо за дебата в нея. Тъй както, и Вие го казахте, това до голяма степен спира инвестиционния процес, и то по-скоро инвестиционния процес от страна на държавата и в частност Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Използвам случая, че господин Йорданов е в залата и ще бъда много щастлив да чуя и мнението на министър Караджов относно това. От изказванията на доктор Чакъров и на докладите, които чухме от комисиите, темата явно е направила впечатление и на колегите в тях. Така че ние ще направим нашите предложения между първо и второ четене. Надявам се това да бъде спряно, тъй като до голяма степен блокира цялата работа на Министерството на регионалното развитие и благоустройството в този мандат. Колегите от „Има такъв народ“ трябва да са наясно и да комуникират с министър Караджов, тъй като връзването на ръцете на това министерство ще се отрази не само на Политическа партия „Има такъв народ“, а изобщо на инвестиционния му процес в този четиригодишен мандат. Благодаря Ви, че заострихте вниманието тук. Повтарям, а и господин Йорданов си седна, така че ще му кажа: това, което говорим за § 8 и § 9, го коментирайте с министър Караджов, защото, ако се приеме работата на Министерството, ще се блокира за четири години. Коментирайте го с него! Благодаря Ви.
Благодаря, господин Тотев. Други реплики? Зорница Стратиева – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Бих искала да припомня, че едноистанционното производство в Закона за опазване на околната среда е прието през 2017 г. при два опита на Народното събрание и това създаде изключително грешна практика. Твърдението, че двуинстанционното производство ще забави процедурите по Оценката на въздействието върху околната среда, не е вярно, защото проблемите касаят отчуждителните процедури. Там има забавяне на обектите, които представляват национално значение. Собствениците обжалват оценките и това е практика, която е установена в цяла Европа. Оценките за въздействието върху околната среда касаят цялото общество, докато отчуждителните процедури касаят само собствениците, чиито обекти се намират на тяхната територия. Затова ние от „Демократична България“ ще подкрепим Законопроекта в настоящия му вид и смятаме, че двуинстанционното производство не е проблем, който ще забави инвестиционните намерения, които се квалифицират като национални обекти. Дори няма списък, който да казва кои точно обекти са от национално значение, този списък непрекъснато се променя. Благодаря.
Благодаря, госпожо Стратиева. Трета реплика? Няма. За изказване? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Шишков, искам да Ви попитам във връзка с това, че обектите, които са приоритизирани като стратегически значими с национална значимост и се обжалват на една инстанция, има ли достатъчно процедури, които да защитават обжалването и това със сигурност да бъде направено регламентирано? Защото по принцип, доколкото знам, тези обекти са преминали всички съгласувателни процедури, включително етапите по уведомяване на компетентните органи, засегнатото население, преценка за необходимост за ОВОС, доклади за обществено обсъждане, като в този смисъл се гарантира и участието на обществеността, което е задължителна и съществена част от процедурата на ОВОС. Всъщност, кажете ми: в момента има ли наистина такива процедури – от намерението до решението за реализацията, и в крайна сметка решенията, които се вземат за определяне на обектите от национално значение, не са ли предмет от страна на Министерския съвет, не се ли гласуват с акт на Министерския съвет – да се определят като такива, в крайна сметка са защитени? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Алексиева. За дуплика – заповядайте, господин Шишков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Господин Тотев, действително този законопроект не беше разгледан на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление, което според мен е някакъв пропуск на ръководството на парламента. Той до голяма степен касае именно Министерството на регионалното развитие и благоустройството, така че се надявам, че ще представят някакво становище между първо и второ четене. А иначе, господин Тотев, много правилно отбелязахте, че колегите от „Има такъв народ“ по време на заседанието изразиха своите опасения по отношение на тези текстове и се надявам, че ще бъдат с тази нотка на разум, която ще бъде внесена в управляващата коалиция, защото, пак казвам, това е в тяхна полза, не в полза на опозицията. По отношение на колежката Стратиева от „Да, България!“ – не съм съгласен, че двуинстанционното производство няма да забави процесите. Напротив, за да бъдат направени тези промени през 2017 г., имаше основание да го направим тогава, а именно: прекомерното забавяне на тези процеси за някои обекти от национално значение – няма да давам примери в момента. Така че е имало причина да се приема тази норма. Надявам се, че тя ще бъде запазена и за в бъдеще. И в отговор на госпожа Алексиева – да, разбира се, има достатъчно процедури, които предвиждат участието на обществеността в целия процес по вземане на решение по отношение на ОВОС и екологичната оценка, така че обществеността е защитена. Няма никакъв проблем от обявяването на инвестиционното намерение до приемането на ОВОС те да бъдат преки участници, включително и чрез обжалване на първа инстанция. Така че хората са защитени. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шишков. Уважаеми господин Министър, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Струва ми се важно да взема думата, за да направя няколко уточнения. На първо място, представителите на ГЕРБ казват, че нямат отговорност и видимо от тяхното отсъствие от залата явно нямат отговорност. Но именно заради тяхната безотговорност ние сме в тези три наказателни процедури и опитът в момента да се бламира поведението и изказването, че ще гласуват против или въздържал се, показва продължаваща безотговорност в тази част. Колкото до примера, който беше даден по отношение на магистрала „Струма“, не знам доколко сте наясно. Опитът, който се опитва да прави ГЕРБ, вкарвайки колизия или опит за разцепление в управляващата коалиция, ангажирайки по този начин „Има такъв народ“ с темата, показва същата тази безотговорност и по отношение на магистрала „Струма“. За Ваша информация, трасето, което не е довършено по магистрала „Струма“, не е довършено не заради ОВОС – ОВОС има в самото начало за цялото трасе на магистрала „Струма“, но то е предвиждало две различни алтернативи за преминаване на отсечката от Симитли до Кресна. Правителството на ГЕРБ се опитва да реализира нулевата алтернатива или трета алтернатива, за която няма ОВОС, и независимо от едноинстанционното производство, което е въведено допълнително от тях, то не е реализирано. Отсечката между Симитли и Кресна всъщност е трябвало да се реализира първа от този цялостен проект за магистрала „Струма“, защото е най-предизвикателна. Тя не само не е реализирана първа, тя не е реализирана до края, защото опитът да се промени трасето е въвлякло България в нарушение по преценката на Европейската комисия и на Бернската конвенция. Само искам последна скоба по темата „Струма“, защото беше поставена като пример. Идеята за тунел например през магистрала „Струма“ е била с изкопната част от прокопаването на тунела да се насипе останалата част от магистралата в близост. Явно това не е било изгодно за определени интереси, които иначе добиват материал и го продават. Може би е това. Надявам се, че има и други разумни аргументи, но аз поне не съм ги чул. Колкото до едноинстанционното и двуинстанционното производство – прави се прецедент в българското съдопроизводство за повече от 100 години и за първи път се въвежда тази практика от правителството на ГЕРБ – да има само една инстанция по отношение на съдебната процедура, и то само за процедури, свързани с опазване на околната среда. Това не е ли малко странно?! Не е ли малко странно, предвид, че този тип цялостна процедура изисква множество други действия, за които продължава да важи двуинстанционното производство, но не и по отношение на ОВОС?! Не само че звучи странно, но аз мисля, че за една държава като България, която има претенция да бъде правова държава, не е логично да има изключение, защото тези изключения ще доведат до нови изключения в бъдеще и такава практика може да се окаже много лоша. Има коментари в тази посока, между другото, от външни реномирани институции и организации. Министерството на околната среда и водите е предвидило облекчаване на процедурите при тяхната оценка, които да облекчат този процес. Отделно облекчаване и оптимизация на съдебните процедури също ще доведат до едно такова скъсяване на сроковете. Но нека да бъдем честни – не Оценката на въздействието върху околната среда и не извънредното правоприлагане по отношение на съдопроизводството ще реши въпросите за обектите от национално значение. Но това, разбира се, е тема за между първо и второ четене. Отново казвам, би било безотговорно, ако не се подкрепи този проект в частта, която е свързана с наказателните процедури. Разбира се, между първо и второ четене Вие имате право да направите останалите коментари. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Шишков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, явно не сте чули увода ми в изказването. Аз ясно казах, че ние подкрепяме хармонизацията и транспонирането на директивите. Там няма да има никакви проблеми. Имате пълната наша подкрепа, още повече че стана ясно, че това е подготвено по времето на управлението на ГЕРБ. Имаме обаче забележка по отношение на това, което казахте за „Струма“. Вие сам, по време на заседанието на Комисията, казахте, че има Оценка на въздействието върху околната среда за сегашното трасе. Точно това Ви бяха думите! Вземете стенограмата и ще я видите! Така че нека да изясним: има ли, или няма Оценка на въздействието върху околната среда? И последно, по отношение на практиката, която ние сме въвели – всъщност това е практика, която е дългогодишна. Има я и в другото законодателство, което касае строителството, има нов Закон за устройство на територията – чл. 25, ал. 7 предвижда именно такива обекти от национално значение да бъдат обжалвани на една инстанция. Така че такава практика има и тя е действаща. Благодаря.
Благодаря, господин Шишков. За изказване са записани Татяна Султанова и след това от ДПС. Заповядайте, госпожо Султанова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за последното изказване. Както вече разбрахме, със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опазване на околната среда се цели пълно съответствие с препоръки и бележки на Европейската комисия във връзка със стартирали вече процедури за нарушение срещу България по три европейски директиви относно емисиите от промишлеността, относно Оценката за въздействието върху околната среда на някои публични частни проекти, относно контрола на опасностите от големи аварии, които включват опасни вещества. С цел бързо прекратяване на тези процедури по нарушение и предотвратяване на тяхното навлизане в съдебна фаза ние подкрепяме този проект по същество. Относно Допълнителните разпоредби, внесени със Законопроекта, ще продължим да обсъждаме текстовете в тяхната експертна и прагматична част и при необходимост ще внесем предложения за промени между първо и второ четене. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Султанова. Реплики? Не виждам. Заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние на Комисия разгледахме предстоящите промени в Закона за опазването на околната среда. Няма съмнение, че става въпрос за хармонизация с предложения, спуснати като препоръка от Европейската комисия. И в това отношение, както каза и доктор Чакъров, ние ще подкрепим тези промени. Както знаете, спорът в Комисията засягаше това – за национално значимите обекти, на колко инстанции да може да се обжалват. Тези национално значими обекти се определят от Министерския съвет. И кажете ми сега, аз като народен представител от Варна, за колко време ще може да се построи магистрала „Хемус“? И поставям още един въпрос: ако става въпрос за хармонизиране на законодателството по препоръка на Европейската комисия, дали в тази си част Законът не хармонизира интересите на определени НПО-та, когато се променя по този начин – да минава от една инстанция, да става двуинстанционно обжалването? Аз имам такива съмнения. И позволете ми тези съмнения да бъдат основателни, защото ние говорим за национално значими обекти. Тези национално значими обекти се определят от Министерския съвет. Как ще бъде построена автомагистрала „Хемус“ и как ще бъде довършена, когато ние увеличаваме инстанциите, чрез които тези национално значими обекти ще бъдат обжалвани?! Никога няма да стане автомагистрала „Хемус“ – не само тя, но и други автомагистрали! Няма да бъдат построени и инфраструктурни проекти! В крайна сметка в момента Вие управлявате и Вие решавате кои са национално значимите обекти. Дайте да направим така, че тези национално значими обекти наистина да… Те затова са национално значими, защото засягат интересите на стотици, на хиляди граждани, на милиони граждани и са над интересите на определена група хора, които искат да обжалват. Аргументът, че обжалването – примерно трябва да се търси някаква причина и да се прехвърля ръкавицата в съда, това въобще не е парламентарен въпрос! Не можем да засягаме независима институция, ние тук се занимаваме със законодателство. Дайте да направим така, че тези национално значими обекти наистина да бъдат приоритет и на Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ебатин. Има реплика от Мирослава Петрова първо и после е Зорница Стратиева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги, дами и господа народни представители! Промяна ще има, промяна вече има благодарение на управлението на коалиционното ни правителство, където, всички ние тук знаем, се отнасяме с изключителен респект един към друг, към мнението на коалиционните ни партньори. Промяна ще има включително и по отношение на така важните за страната проекти от стратегическо значение и Ви уверявам – те ще бъдат процедирани, освен планирани, оторизирани, изпълнени в срок при всички спазени условия на законност. Промяна ще има без всяване на паника, без всяване на стрес по отношение на така важния прогрес за страната, който 12 години беше оставен в едно напълно низвергнато положение. И в заключение бих искала да напомня и да подчертая, че „Продължаваме Промяната“ и коалиционните ѝ партньори очевидно спазват дневния ред на обществото, включително и по отношение на сериозните инфраструктурни проекти, така важни за страната, а не дневния ред, напомням Ви един цитат: „на тези, които са ме предложили за този пост“, както навремето каза един министър [[реплика от ДПС: „Това реплика ли е?“]]от едно трето правителство на бившите управляващи. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Петрова. Напомням, репликите адресират основното изказване. Госпожа Стратиева – втора реплика. И трета – Крум Зарков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Ебатин, бих искала да ми посочите примери и точно колко обекта са забавени заради обжалване на втора инстанция на ОВОС? Благодаря.
Благодаря, госпожо Стратиева. И сега Крум Зарков – последна реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Ебатин, Вие правилно разделихте изказването си на две – едното са евроизискванията, които не са били спазени и заради които може да бъдем санкционирани – това е нещо, което обсъждахме с министъра; и другото е въпросът за обжалванията. Още 2017 г., когато масово тогавашното мнозинство прекодира възможността да се обжалват първоинстанционните производства, ние от БСП бяхме против това нещо и дори отидохме до Конституционния съд с него. Тогава аргументът беше онова, което Вие изтъквате, а именно, че това, видите ли, ще забавя процеса на строителство. Истината обаче е, че тази причинно-следствена връзка въобще не е ясна. Няма такова нещо! Няма нито един аргумент, който да казва, че, видите ли, производството в две инстанции – административно производство в административното право ще забавя необосновано дълго проектите. Има и въпрос от юридическо естество, който Вие разбирате. Сегашната ситуация позволява на Министерския съвет, който и да е той, с решение кой обект е от национално значение да решава всъщност какъв ще бъде съдебният контрол, който ще се упражнява. И това не е редно, не може да не го разбирате. И последно, забавянето на строителството в България не се дължи толкова на съдебното производство, колкото на това, че то много често се извършва не-за-кон-но и по схеми! В този ред на мисли може да се окаже точно обратното, че колкото повече гаранции има за законното проектиране, разпределяне на средства и строене, толкова по-бързо ще стават тези национални обекти, а не обратното. Затова аз Ви предлагам да подкрепим Законопроекта на първо четене и да продължим, естествено, по всеки един от неговите детайли дебата на второ. Но няма връзка между достъпа на хора до правосъдие и бързината на строителството. И не е вярно това, че всеки, който отива на съд, го прави с порочна цел – да шиканира. Има и такива случаи, но това не е принципът. Принципът – той също е европейски и там също може да има наказателна процедура, че трябва да има достъп до съд [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]], и то точно: колкото по-важен е обектът, толкова по-сигурни трябва да сме, че всичко е изрядно. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Зарков. Има ли желание за дуплика от господин Ебатин? Заповядайте.
Единствения съществен аргумент го чух от господин Крум Зарков. Той е юрист и има правна обосновка да има тази своя правна теза. Аз съм съгласен с тази хипотеза, която Вие изказахте. Но позволете ми тази хипотеза, която Вие изказвате, да има и друга страна, защото така или иначе двуинстанционното обжалване във времето ще се проточи. При условие че аз имам право да представлявам интересите на определени граждани и това не е в техен интерес, ние имаме право да имаме и друго мнение. И след като предното Народно събрание е гласувало такава промяна в Закона, тази промяна в Закона по никакъв начин не е съобразена само с едната страна. Тя е съобразена преди всичко с интересите на милиони български граждани, които искат инфраструктурни проекти от национално значение, които са важни за тях, да се реализират по-бързо. Ако това го нямаше като хипотеза, това предложение нямаше да мине в предния парламент и въобще нямаше да се подложи на обсъждане. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, господин Ебатин. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Ебатин, Вие направихте внушение, че само неправителствени организации могат да обжалват решения, свързани с оценка на въздействието върху околната среда. Това не е вярно. И аз не виждам какъв користен интерес би имала една неправителствена организация да спира даден проект, какъв материален интерес би имала. Ако смятате, че някоя такава организация, която и да е тя, работи не в обществен интерес, има механизми това да бъде проверявано. Но внушението, че неправителствените организации не представляват част от гражданското общество или че само те могат да обжалват, е некоректно. И само ще Ви дам един пример. Аз не зная за нито един проект от национално значение, който да е бил забавен заради двуинстанционно производство толкова време или да се е решил който и да е национален проект с едноинстанционното производство. И ще Ви дам пример в тази посока. Нима интерконекторната връзка, заради която в България можеше да бъде на доста по-добри цени газът в момента, е забавена заради ОВОС? Не, не е. И ние в такъв случай, ако искаме, да махнем всички други пречки, които биха забавили такива национални проекти, да останем само на ин хаус и да махнем всички възможности, свързани с конкуренцията, с върховенството на закона – не е коректно това да се използва като аргумент. Всъщност оценката на въздействието върху околната среда е единственият инструмент, чрез който обществото като цяло, не само неправителствените организации, има възможността да изкаже своето мнение и да защити правото си на достъп до правосъдие, когато го касае пряко. Защото и тези обекти биха могли да касаят пряко здравето на хората. Оценката на въздействието върху околната среда се извършва на един ранен етап от производството. Тя не е последна инстанция, не е накрая, когато всичко друго е готово, за да забави даден проект. Моля Ви, не правете тези внушения! Но така или иначе на второ четене, сигурен съм, ще имаме по-задълбочен дебат. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Господин Атанасов, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Виждаме, че в документите към Законопроекта липсва становището на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. За мен това е изключително важно, защото през това министерство ще се движат така наречените национални обекти, които попадат в хипотезата, мисля, че на параграфи 8 и 9 беше. Аз мога да Ви кажа от практически опит – тук се касае за национални обекти. Трябва да погледнем – чл. 127 от ЗУТ във връзка с чл. 215, последната алинея – кои производства са едноинстанционни, касаещи общите устройствени планове, подробните устройствени планове и така нататък, да не влизам в конкретика. Тук сме изправени пред същата хипотеза. Мога да Ви кажа от практически опит, че едно обжалване, когато общите и подробните устройствени планове бяха на две инстанции пред административен съд и пред Върховния административен съд, трае между три и четири години. Там са: начини да не се внасят такси, уведомления – само това трае от порядъка на пет-шест месеца, отделно са насрочванията пред Върховния административен съд. Това е моето становище, че в случая не се нарушава никой регламент, с който се нарушават правата на гражданите, нямаме такова нарушение и в Конституцията. Ако има, моля да ми обясните кои са те. Смятам, че за националните обекти, изказвам мое лично мнение, трябва да имаме обжалване само на една инстанция, защото в противен случай – давам пример с магистрала „Хемус“: господин Караджов каза, че там за някои от участъците нямаме ОВОС. Представете си: с една жалба срещу ОВОС три-четири години този участък не може да бъде продължен. Ако не се лъжа, същото касае и участъка от Видин – Ботевград в частта Ружинци – Монтана, пак може да се стигне до три-четири години от обжалвания. Не са нарушени правата на гражданите и на заинтересованите лица по никакъв начин. Това е моят мотив, за да се изкажа и в Комисията, и тук в Народното събрание за едноинстанционното обжалване на оценките по ОВОС. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Атанасов. Не виждам реплики. Други изказвания? Заповядайте, имате думата.
Господин Председател, господин Министър, колеги! Няма да влизам в дебат по втората част на Законопроекта, него ще го борим явно на второ четене. На мен ми направи впечатление, че всички единодушно сте съгласни с първата част – синхронизацията с европейското законодателство. Все си мисля, че ние сме суверенна държава и имаме право малко или много да мърдаме от европейското законодателство. Независимо дали е ползотворно за България или не, от Европа се спуска директива, която тук всички дружно гласуваме „за“. За мен това не е правилно! [[Реплика от народния представител Настимир Ананиев.]] Господин Ананиев, моля Ви се! Наскоро в Полша, знаете, излезе решение на Конституционния им съд, че тяхното законодателство е над европейското! Нали така? Защо ние не можем да се позовем на този прецедент? Поради тази причина ще гласуваме „въздържал се“ по този законопроект.
Благодаря, господин Русчев. Реплики? Не виждам. И други изказвания не виждам. Прекратявам дискусията по Законопроекта. Преминаваме към първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за опразване на околната среда, № 47-102-01-3, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г., подкрепен от Комисията по околната среда и водите и от Комисията по конституционни и правни въпроси. Ангел Георгиев?
Въздържал се.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Йорданова?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
Въздържал се.
Цветан Енчев? Гласували в залата 134 народни представители и онлайн 6 – стават 140 гласували народни представители: за 123 в залата плюс 4 онлайн, общо 127, против няма, въздържали се 11 в залата плюс 2 онлайн, общо 13. Предложението е прието. Заповядайте, господин Куленски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Правя процедурно предложение на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът за предложения между първо и второ четене да бъде удължен от седем на 14 дни. Благодаря.
Благодаря, господин Куленски. Има ли обратно становище? Няма. Преминаваме към гласуване на предложението на народния представител Петър Куленски. Ангел Георгиев?
Въздържал се.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Йорданова?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
За.
Цветан Енчев? Гласували в залата 137 народни представители и онлайн 6, общо 143 гласували народни представители: за 135 плюс 5 онлайн, общо140, против няма, въздържали се 2 в залата плюс 1 онлайн, общо 3. Предложението е прието – срокът за предложение между първо и второ четене по настоящия законопроект е 14 дни. Довиждане, господин Министър. Процедура? Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, на основание чл. 57, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя процедурно предложение за прекратяване на заседанието в момента. Моля да бъде подложено на гласуване.
Направено е предложение от парламентарната група на „Има такъв народ“. Обратно становище има ли? Няма. Преминаваме към гласуване. Ангел Георгиев?
Против.
Андрей Гюров?
За.
Десислава Танева? Ивайло Мирчев?
За.
Инна Йорданова?
За.
Йордан Маджунков?
За.
Петър Петров?
Против.
Цветан Енчев? Гласували в залата 140 народни представители и онлайн 6, 146 общо: за 117 в залата плюс 4 онлайн, общо 121, против 13 и онлайн 2, общо 15, въздържали се 10. Предложението е прието. Прекратявам заседанието. Останалите точки от дневния ред ще бъдат включени в Програмата за работата на Народното събрание допълнително. [[Звъни.]]
Уважаеми народни представители, моля, заемете местата си! Моля за регистрация. Уведомявам Ви, че биометрията е пусната, така че за регистрацията трябва да се регистрираме по този начин. Има регистрирани 198 народни представители. Има кворум. Откривам извънредното заседание. [[Звъни.]] „С разпореждане от 24 януари 2022 г. на основание чл. 78, т. 2 от Конституцията и чл. 40, ал. 2 и 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е свикано извънредното пленарно заседание на Четиридесет и седмото народно събрание на 26 януари 2022 г. от 15, 30 ч. при следния дневен ред: Точка единствена. Изслушване на министър-председателя, министъра на отбраната, министъра на външните работи и ръководителите на ДАНС, ДАР и Военното разузнаване във връзка с конфликта Русия – Украйна, напрежението НАТО – Руска федерация и ролята на България в процеса на вземане на решения в НАТО по темите, както и по разполагане на Съюзнически въоръжени сили на територията на Република България.“ С оглед описаните лица за изслушване, моля да гласуваме да бъдат допуснати в пленарната зала следните лица: бригаден генерал Венелин Венев – директор на служба „Военно разузнаване“; Пламен Тончев – председател на Държавна агенция „Национална сигурност“; Антоан Гечев – председател на Държавна агенция „Разузнаване“, и Ирена Димитрова – заместник-министър на външните работи. Моля да гласуваме, колеги, направеното предложение. Гласували 201 народни представители: за 201, против и въздържали се няма. Само ще помоля – уведомиха ме, че присъства и адмирал Емил Ефтимов – началник на Генералния щаб, моля да гласуваме и той да бъде поканен в залата. [[Реплика: Началник на отбраната.]] Началник на отбраната, извинявайте. Гласували 191 народни представители: за 191, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят лицата в залата. Благодаря. Сега можем да преминем към: ИЗСЛУШВАНЕ НА МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛЯ, МИНИСТЪРА НА ОТБРАНАТА, МИНИСТЪРА НА ВЪНШНИТЕ РАБОТИ И РЪКОВОДИТЕЛИТЕ НА ДАНС, ДАР И ВОЕННОТО РАЗУЗНАВАНЕ ВЪВ ВРЪЗКА С КОНФЛИКТА РУСИЯ – УКРАЙНА, НАПРЕЖЕНИЕТО НАТО – РУСКА ФЕДЕРАЦИЯ И РОЛЯТА НА БЪЛГАРИЯ В ПРОЦЕСА НА ВЗЕМАНЕ НА РЕШЕНИЯ В НАТО ПО ТЕМИТЕ, КАКТО И ПО РАЗПОЛАГАНЕ НА СЪЮЗНИЧЕСКИ ВЪОРЪЖЕНИ СИЛИ НА ТЕРИТОРИЯТА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Вносители: Десислава Атанасова и група народни представители на 24 януари 2022 г. Само да уточня: след развиването на въпроса от страна на вносителя изслушваните лица ще имат думата, за да направят своето изложение и след това ще преминем към въпроси. На първо място, към членовете на Министерския съвет – два кръга от въпроси към всеки член на Министерския съвет, като ще се редуват: един кръг въпроси към премиера Кирил Петков, един кръг въпроси към министъра на отбраната Стефан Янев, един кръг въпроси към министъра на външните работи Теодора Генчовска. После по още един път така: един кръг въпроси към премиера, един кръг въпроси към министъра на отбраната и един кръг въпроси към министъра на външните работи. След това парламентарните групи ще имат възможност за изразяване на отношение. Накрая, ако има въпроси и към останалите лица, посочени в искането за изслушване, предлагам въпросите към тях да бъдат в закрито заседание. Заповядайте, господин Ненков. За процедура или за развиване? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Все пак ще помоля залата да попроменим реда. Моето предложение е следното: първо, нека всеки от министрите да направи своето изложение така, както е в регламента, след това да закрием заседанието, да изслушаме докладите на службите и след което да преминем в открито заседание, където да може да задаваме въпроси. Просто от гледна точка на логиката по-важно наистина е да чуем министрите от гледна точка на политическите им изказвания. След това да чуем експертите с конкретната информация и най-накрая да задаваме въпроси и да имаме отношение. Мисля, че така ще бъде много по-изчерпателно. Времето не го коментираме, но така ще има много повече логика при самите задавания на въпроси, като чуем целия набор от информация.
Благодаря Ви, господин Ненков. Който от министрите иска да изложи нещо, никого няма да спрем, така че… За службите ще ги чуем при въпросите при закритите врата. Така или иначе Вие споменахте доклади, но ние не сме тук, за да им изслушваме доклади, така че ще ги чуем при въпросите с конкретна информация. Христо Гаджев – заповядайте.
Уважаеми господин Министър-председател, господа министри, госпожо Министър, дами и господа народни представители, господин Председател! Процедура по начина на водене, тъй като мисля, че не осъзнахте какво Ви предложи колегата Ненков. В момента, в който минат експозетата на министрите, да се закрие заседанието, за да може да се изслушат докладите на представителите на службите, и след това да минем на въпроси и отговори. Защото да изслушваме допълнително службите след това, след като сме приключили частта, то това ще помогне на народните представители да зададат по-актуални въпроси. Някак си логически това е редът. И съответно правя това процедурно предложение да подредим заседанието по този начин. И отделно, все пак, ако ще правим закрито заседание, трябва да го подложите на гласуване, защото без да гласуваме закрито заседание, няма как да мине.
Така е, господин Гаджев. Благодаря Ви. На първо място нека да гласуваме моето предложение, тъй като то действително включва и предложение за закрита част от заседанието, което трябва да бъде гласувано, а след това и предложението на Христо Гаджев.
Процедура.
Заповядайте, господин Цонев.
Господин Председател, господин Министър-председател, дами и господа министри, колеги! Не е нужно всеки път непременно да бъдем на различни позиции опозиция – управляващи. Въпросите, които ще зададем към службите, може би се съдържат в изложението. Кому е нужно ние да си приготвим въпроси, чиито отговори може би се съдържат вътре? Съвсем простичко е – нека изложенията и на министрите, и на службите да бъдат преди въпросите, защото аз например не съм си подготвил въпрос, чакам да чуя изложенията. Вероятно много други колеги също. Съвсем логично е. Няма нищо в това да отстъпите – по-добре ще протече, и по-полезно, заседанието.
Благодаря Ви, господин Цонев. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Премиер, господа министри, господин Председател! Може би има резон в това, което каза господин Цонев и от ГЕРБ, но в момента, в който изслушаме службите на закрито, и въпросите трябва да бъдат на закрито. [[Шум и реплики.]] Защото, ако използват информация, която е предоставена в закритото заседание, няма как после на откритото да се отговаря на въпроси по информация, която сме получили в закритото заседание.
Добре, господин Цонев, само да уточним, Вашето предложение е по-сходно на предложението на Александър Ненков. След като изслушаме членовете на Министерския съвет, да изслушаме председателя на ДАНС, председателя на ДАР и на служба „Военно разузнаване“ в закрита част, след това да продължим с въпросите…
Пак закрито.
Пак закрито, дори и за членовете на Министерския съвет ли? Тоест държите да е в закрито и тази част, добре. Секунда, сега ще ги уточним. След членовете на Министерския съвет изцяло да е закрито докрая. Това е предложението на Йордан Цонев. [[Шум и реплики.]] Господин Ненков, от Ваша страна – след като приключим с изслушването на членовете на Министерския съвет при закрити врата, изслушваме представителите на службите и след това въпросите към членовете на Министерския съвет са на открито заседание и приключваме и изобщо няма въпроси към службите. Господин Гаджев, ако може да ми припомните само Вашето. Вашето беше идентично на Александър Ненков.
Уважаеми господин Председател, за да внесем яснота все пак. Първо, това, което предлагаме, е експозетата на министрите да минат в открита част, експозетата на представителите на службите – в закрита част. Ако има въпроси към представителите на службите – в закрита част, а вече политическите въпроси към представителите на Министерския съвет и политическият дебат – в открита част. Да бъдем максимално ясни, тоест изслушване и ако има въпроси към службите, те да бъдат в закрита част, защото… [[Шум и реплики.]]
Това беше.
Ами, да, между другото, не смятам, че народните представители са достатъчно на отговорността на длъжността, която заемат, и могат да правят разлика между информация, добита в закрита и в открита част, и да не злоупотребяват с нея, като казват неща от закрита в открита.
Благодаря, господин Гаджев. Да чуем и господин Свиленски и ще преминем нататък.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Премиер, господа министри! Колеги от ГЕРБ, ако бяхте поканили още 10 – 15 човека от Министерството на здравеопазването, на земеделието и още няколко, сигурно трябваше да откриваме и закриваме през 15 минути. По начина, по който сте внесли предложението си, да Ви информирам, изслушването трябва да протече по следния начин: Сега, като сляза аз от тази трибуна, премиерът да мине, да каже за 5 – 10 минути каквото желае и да излезе. Министърът да мине, да каже и да излезе. Нито отношение, нито въпроси. Това искате Вие. Това, което предложи Кристиан Вигенин на Председателския съвет и не го приехте, е, понеже сте поканили шест човека, да приемем специални правила за това изслушване. И това не приехте. Искате да се движим по Правилника по чл. 110 – по два въпроса, по пет минути отношение, след това още по два въпроса към службите и някъде около 240 минути за всички парламентарни групи, за да се изредим на тази трибуна. Това, което предложи председателят, мисля, че е намерен баланс. Представителите на властта ще направят изложение, след това ще зададем по два въпроса – първи тур, втори тур към министрите, ще направим отношение, след което ще изслушаме службите. Кое не е ясно? Това в тайно заседание. А на въпроса колко е тайно, всеки един от нас знае. В крайна сметка това заседание се прави за българските граждани. Ако иска някой някаква по-конфиденциална информация, има си Комисия по отбрана, има си Комисия по външна политика, там може да се засекрети и да се изнесат всички секретни данни. Не смятам, че мястото е пред 240 народни представители да се изнася информация, след което да задаваме въпроси по тази информация и да откриваме, и да закриваме пет – шест пъти днес заседанието. Така че, господин Председател, моята процедура е да подложите на гласуване първо Вашето предложение, както го внесохте, и ако бъде прието, тръгваме по този начин, ако не – подлагаме на гласуване следващите предложения на колегите Ненков, Гаджев – още кой направи? Мисля, че господин Цонев. Благодаря Ви.
Благодаря. Да преминем сега към гласуване на отделните предложения. На първо място гласуваме предложението, което аз направих, а именно: изложение, изслушваме лицата – всеки, който иска да вземе думата, след това преминаваме към въпроси към членовете на Министерския съвет, изразяване на отношение от парламентарните групи и след това при закрити врата – въпроси към представителите на службите. Това е моето предложение. Гласували 204 народни представители: за 126, против 2, въздържали се 76. Предложението е прието. Ще подложа на гласуване всяко едно предложение. Подлагам на гласуване предложението на Йордан Цонев. [[Шум и реплики.]]
Нали това вече се прие?!
Добре, но все пак исках, така че преминаваме нататък. След като няма желание, преминаваме нататък по вече установения ред. Заповядайте, от парламентарната група на ГЕРБ, имате пет минути да развитие въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми министри, уважаеми колеги народни представители! Настояхме за свикването на извънредно заседание на Народното събрание, за да може в момент на разрастваща се конфронтация между НАТО и Руската федерация да установим доколко българското правителство си дава сметка за сериозността на ситуацията и подготвено ли е да посрещне различни кризисни сценарии. Правим това не за да предизвикваме излишен политически сблъсък или както твърдят правителствените говорители – едва ли не да всяваме паника, а за да Ви накараме да осъзнаете колко е важно българската държава да има ясна позиция, близка до национален консенсус, да се оформи национален дневен ред, недвусмислено очертаващ ценностните разбирания на българската вътрешна и външна политика, защото никога не трябва да забравяме, че НАТО освен отбранителен е и политически съюз, основан на ценности. Готови ли сме в тази кризисна ситуация да браним тези ценностни разбирания, или ще се държим като държава – консуматор на сигурност и съюзнически ресурс, а в моменти, когато трябва да се демонстрира решителност, ще се снишаваме? Наистина трябва да нямаш връзка с реалността, за да твърдиш, че всяваме паника в момент, в който НАТО е обявил бойна готовност, а руският външен министър директно иска изтеглянето на НАТО от България. Предизвикахме това заседание и защото наблюдаваме тежки институционални парадокси в управлението. Само след наша нарочна декларация от 21 януари бяхте принудени буквално да дойдете и да заемете все пак някаква позиция. На всичкото отгоре се оказа, че министър-председателят, Министерството на външните работи и Министерството на отбраната излизат с три отделни декларации, вместо да има една консолидирана и отчетлива правителствена позиция. Тези декларации и представители на правителството говорят за НАТО като за някаква трета, едва ли не отделена от българската отбрана структура. Нашият прочит на изявленията на правителството ни води до извода, че възприемате съюзническите усилия за подкрепа на българската отбрана като чуждо присъствие. По-късно, отново от представители на същата управляваща коалиция, разбираме, че всичко изговорено до момента са били едва ли не лични мнения, а българският външен министър не е отишла на нито един съвет на външните министри до момента. Тук трябва ясно да декларираме, че парламентарната група на ГЕРБ-СДС ще подкрепи съюзническо присъствие в рамките на плановете на НАТО за задържане агресията на Руската федерация, ако правителството има смелостта да предложи такова. Очакваме днешният дебат да доведе до яснота по отношение на оценките Ви за геополитическата ситуация в контекста на противопоставянето НАТО – Русия. Но имаме една настоятелна молба, престанете да вдигате прах с фрази, като „национален интерес“. Това понятие се дефинира различно от различни политически партии и ако във Вашето правителство има хора, за които националният интерес е да се държим като страна – член на Варшавския договор, то за нас националният интерес е България да бъде силен и надежден съюзник в НАТО. Слушаме много и за модернизацията на армията и развиването на собствените ни отбранителни способности. Правителствата на ГЕРБ са направили изключително много в тази посока, независимо от това дали искате да го признаете или не. Платили сме и Кугърите, и Спартаните, и Пантерите, които не бяха платени от правителството на Тройната коалиция. Това е платено по времето на ГЕРБ. Платихме и два кораба. Поръчахме и платихме първите осем F 16. Вие ще имате ли и ще се ангажирате ли да поръчате и да платите следващите F-16? Но сега, в момент на криза, имате изключителната възможност да увеличите дела от брутния вътрешен продукт за отбрана на 2% и да направите решителни стъпки към продължаване на тази модернизация, която ние сме поддържали. Ако в днешния дебат ни предложите смислена и консистентна позиция и отговори, сме готови да подкрепим усилията Ви в името на българската национална сигурност и защитата на българската и европейската демокрация, в името на правото суверенните държави да правят своя независим цивилизационен избор. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Митов. Сега от изслушваните лица, предполагам, че е министър председателят Кирил Петков. Заповядайте, господин Петков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Първо, ясно искам да заявя от тази трибуна, че позицията на българското правителство е много ясна, изчистена, със следните послания: Първо, ние от самото начало заявихме, че ще сме конструктивен съюзник в НАТО, ще сме конструктивен член на Европейския съюз и нашата позиция ясно е декларирана от самото начало. България е и ще бъде отговорен съюзник с предвидима позиция и никой не би трябвало да се упражнява по тази тема. Искам да кажа, че първата и най-важна позиция за България е, че ние трябва да работим с всички възможни средства, с всички дипломатически средства за деескалиране на напрежението. Деескалацията и ползването на невоенни средства е целта, която ние като българско правителство си поставяме на най-висок приоритет. От друга страна, искам да заявя, че Министерският съвет, първо, вчера свикахме заседанието по сигурност към Министерския съвет. Аз като министър-председател бях информиран от службите, както и Вие ще бъдете информирани днес. Част от информацията е класифицирана, но като цяло мога да споделя, че ескалацията е реална, ние я гледаме като сериозно предизвикателство пред българското правителство и следим на ежедневна база, даже на ежечасна база всички развития в този конфликт. Това, което мога също да Ви уверя, е, че нашата стратегия за първи път има идеята да не сме консуматори на сигурност, а да сме конструктивни партньори, съюзници и да сложим Българската армия като приоритет в нашата стратегия за отбрана. За съжаление обаче, през годините се откриват ясни дефицити в оборудването и в инвестицията в Българската армия. Ако мога да споделя конкретно – ние имаме инвестиции, които са били несистемно организирани, така че да работят като една обща система и стратегия, а имаме отделни инвестиции, които са били направени некоординирано и не с най-добрите опции да оптимизират нашата отбрана. Хубавата новина е, че нашето правителство се заема с тази цел и оттук инвестицията в отбрана ще бъде на база на системен преглед кои са най-големите дефицити, така че нашата армия да има отбранителна възможност на тази, която би трябвало да кореспондира като съюзник в НАТО. От друга страна, искам да заявя, че като държава ние имаме различни варианти как да участваме в отбраната и като съюзник на НАТО и нашият избор е да приоритизираме пак Българската армия с български войски, под българско военно лидерство, с българско командване. За пръв път това е основният приоритет. И когато сложим това като приоритет, дефицитите, които липсват, ясно се открояват къде са и точно там ще направим инвестицията. Реално ще използваме кризата, за да инвестираме в местата, където има най-голяма нужда. Защото отделни, некоординирани инвестиции, по грешен начин, както се е правило досега, не може да продължи, защото нашата армия трябва да има пълна боеспособност в отбраната. От друга страна, искам да заявя, че тази стратегия изцяло се координира като предвидим партньор и съюзник в НАТО. Информирали сме нашите съюзници, че могат да разчитат и че ние ще говорим с един глас, защото „Обединението прави силата“, както знаем – в един глас, както съюзници в НАТО, така и като част от Европейския съюз. Какво Ви предлагаме като стратегия?! Следим ескалацията, работим за деескалация и всички дипломатически мерки – приоритет № 1. Втори приоритет – фокусираме се върху стратегията на отбраната да бъде базирана на Българската армия, с български войски. Трети приоритет – следим къде са нашите дефицити и целенасочено инвестираме, за да бъдат попълнени. Оттук нататък репутацията на България ще бъде не консуматор на сигурност, а конструктивен съюзник и партньор. Надявам се, когато Вие чуете – няма аз да информирам, защото това трябва да стане в закрито заседание, реалната информация от службите, да видите, че тази стратегия е най-логичната, която можем да направим. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН, „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Премиер. Господин Янев, желаете ли думата? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър-председател, дами и господа народни представители! Благодаря за въпроса, зададен от господин Митов, който показа най-общо взето рамката за разсъждение и за притеснение тези дни не само на политическо ниво, но и в частност притесненията на българските граждани, че се случва нещо драматично, едва ли не България е на прага на драматичен конфликт на нейна територия или в територия, която е в непосредствена близост, говорим за мерки, които страната ни като член на НАТО е в състояние и има желание да вземе. Както вече и премиерът каза, най-напред да се направят всички усилия и да се продължат дипломатическите усилия да се предотврати възможен конфликт. На второ място, от гледна точка усилията на НАТО за създаване на необходимия възпиращ потенциал по източното протежение на границите на страните – членки на НАТО, да бъдат направени необходимите усилия, които са в съзвучие със съществуващите вече мерки, изградени през годините и налагани през годините. Ставало е въпрос – може би ще отворя, и тук една скоба да кажа, че на предишни срещи на върха на НАТО са взети решения, които се отнасят именно за укрепване на източния фланг на НАТО. В тази връзка са развити две подобни, но по различен начин развити инициативи. Едната е засилено предно присъствие, а другата е за адаптирано предно присъствие. Адаптираното предно присъствие е за района на Черно море, засиленото предно присъствие е за балтийските държави и Полша. В момента в резултат на последното развитие на кризата след съответните решения в рамките на НАТО Военният комитет, Европейското командване на НАТО – Върховният главнокомандващ, е поставил задача на военните органи да търсят възможности за нови военни опции. Тъй като тези опции не са минали през решение на най-високо ниво на НАТО – най-високото ниво решение това е именно среща на върха, такава среща на върха предстои през лятото, а в момента се обсъждат мерки, които да приличат на засиленото предно присъствие по подобие на мерките, налагани в балтийските държави и Полша. Подобен тип мерки да бъдат приложени и в държавите от югоизточния фланг на НАТО – по специално България, Румъния, Словакия и Унгария. Тези мерки са много, описани са. На закритото заседание може да зададете конкретика към адмирал Ефтимов, който ще ги разясни в детайли. В момента това, което искам да кажа, е, че част от тези мерки предвиждат и възможността за разполагане на така наречения сухопътен елемент или бойна група, която според терминологията на НАТО има три вида държави, които потенциално могат да участват в такава група. Едната се нарича рамкова държава, другата е държава домакин. Разбира се, държави, които дават своя принос. В анализ на всичко това, за което говорим, в анализ на нашите възможности, на нашите способности и най-вече това, за което стана въпрос и в изявлението на господин Митов, това, че България не желае да бъде консуматор на сигурност, а да бъде равноправен и пълноценен член на НАТО, ние потърсихме най добрата опция. Тези опции бяха обсъждани на редица съвети и днешното решение на Министерския съвет именно показва нашето мислене в тази посока. Какво имам предвид? Дилемата, пред която бяхме поставени – политическо решение да кажем: „Ами добре. Крайно време е НАТО да дойде и да ни пази.“ Това означава, че ние продължаваме да неглижираме собствените си военни способности, да не ги развиваме, както благородно не са развити през последните 12 години на ГЕРБ, а напротив – мога да обясня точно какво не се е случило. Имам контратеза на Вашата теза, но мисля, че сега не е моментът. Всъщност ние да обърнем словореда и да кажем: „Да, съгласни сме да направим такава бойна група, но тя ще бъде българска.“ България – рамковата държава, България е държавата домакин, което означава следното: един български батальон ще бъде определен за изпълнението на тази задача, съответно неговото командване и управление – хуманната верига в посока обмяната на информация с военни органи на НАТО, ще става през национални комуникационни канали. На практика какво означава това? От чисто военна гледна точка това означава, че този батальон, който ние посочим, ще бъде в постоянната си местостоянка. Просто ще увеличи темпа на обучение, на подготовка и на извършване на учение за различни видове сценарии, това, което обичайно правят Българската армия, въоръжените сили в мирно време. Тоест ние не предвиждаме някаква ескалация, не предвиждаме планове за защита на национална територия, нито предвиждаме планове за този контингент да отиде някъде извън територията на Република България и да изпълнява други задачи. По отношение на дефицитите. По отношение на факта, че въоръжените сили въпреки реформите и много, да го кажем, розови оценки за това, какво се е случвало и какви пари са изразходвани през годините, в крайна сметка нашият анализ и оценката, която даваме към момента, към българските въоръжени сили, е, че съществуващите дефицити са именно в резултат на несистемен подход през годините, несистемно финансиране през годините. В случая, без да търсим конкретика в детайли, бих посочил един или по-скоро два примера за неефективно функциониране на системата за отбрана. Какъвто и да е планираният бюджет за година – добър, лош, голям, малък – няма значение, процедурите, предвидени междуинституционално в рамките на закона, процедурите, предвидени за изпълнението на отделните проекти, когато става въпрос за модернизация, за усъвършенстване именно на бойния потенциал за изграждане на способности на въоръжените сили, са от такъв тип, че по-вероятно е в рамките на една година да не успее да се подготви целият пакет, да не успеят да се похарчат парите, определени за това, а в края на годината да се търси начин как с тези пари да се компенсира нещо друго – пак изостанало, разбира се. В крайна сметка системата куца и не се развива. Тоест това, което искам да кажа, е, че през тези години в резултат на промени в законодателството, в частност на Закона за отбраната и въоръжените сили, и зависимост от тези процедури, които не помагат за този тип финансиране – предвидимо и предсказуемо, ние сме на положение, което да кажем, че системата на отбрана не е достатъчно ефективна, не постига начина за изграждане на новите способности по един механизъм, който ни се иска да бъде предвидим и предсказуем, в резултат на което съществуват дефицити в този тип наши способности. В тази връзка нашето решение казва: „Да, тази батальонна група ще бъде национална, рамковата държава е България, държавата домакин е България“ и е дадена възможност този тип способности да бъдат заети при желание от други страни и при възможност, разбира се, което означава, че тренировката, подготовката и провеждането на учения да става с въоръжени сили на други страни. Разбира се, много по-малки формирования, сравними с батальон – това означава малки единици, малки бройки, които да използват този механизъм на предаване на опит, предаване на възможност за ползване на процедури и практики, които в момента поради липса на ключови способности в някои отношения в Българската армия не могат да бъдат тренирани. Накратко. От военнотехническа гледна точка това е същността на решението и разбира се, в него още веднъж е споменато, че България разчита на продължаване на дипломатическите усилия за предотвратяване на кризата, за която говорим, около границите на Украйна, за която криза на закритото заседание ще имате възможност да чуете оценката на службите какви импликации би могла да има по отношение на България. От гледна точка на военните импликации това е по-скоро не, няма такива. Говорим за нормална бойна подготовка, натренираност на българските въоръжени сили и изграждане на техния капацитет. В тази връзка и предвид факта на това, че констатираме вече като дефицит – и това ще бъде моята молба и моят апел към Вас. Оттук нататък ние съвместно с Вас, народното представителство, трябва да търсим начин как да усъвършенстваме и законодателната база, и административните процедури така, че да прекъснем този цикъл на невъзможност да се харчи военният бюджет нефокусирано и да не се правят тези способности, които са необходими за Българската армия. Всички ние имаме разбирането, че България се нуждае от модерни въоръжени сили, които съответно да представляват онзи елемент от държавната мощ, който заедно с дипломатическия и икономическия поставя България на картата именно в международните отношения тя да бъде разговаряща със съответната тежест. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър, уважаема госпожо Генчовска, заповядайте – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Още от 2014 г. България, както и всички съюзници в НАТО и партньори в ЕС, е силно обезпокоена от напрежението, което съществува по източния фланг. В този смисъл даваме превес на дипломатическите усилия за намиране на изход от кризата. Двустранният диалог по стратегическата стабилност между САЩ и Русия, както и срещите с Русия във формат Съвет НАТО – Русия на 12 януари тази година, и в рамките на ОССЕ на 13 януари са правилните стъпки в тази посока. Последвалите опити на Русия да премести фокуса на общественото внимание от конфликта във и около Украйна върху темата за договаряне на нови граници на сигурността с НАТО и САЩ свидетелстват за селективен едностранчив подход на руската страна по отношение на евро-атлантическата сигурност. Очевидно Русия се стреми да внесе разделение сред съюзниците, като ги третира като различни категории и подкопава принципа на неделимост на сигурността, и да се върне към сферите на влияние от времето на Студената война. В съгласие с установения след 2014 г. двупистов подход в отношенията на НАТО с Русия, от една страна, засилване на възпиращия, отбранителния потенциал на Алианса и от друга, диалог с Русия. На 12 януари беше проведено заседание на Съвета НАТО – Русия на ниво постоянни представители в делегациите на съюзните държави в НАТО, което е първо от 2019 г. насам. Целта беше да се убеди Русия в последващ диалог с Алианса като част от дипломатическите усилия за деескалация от Москва на ситуацията за сигурност във и около Украйна. Съюзниците и Русия по директен начин обмениха вижданията си по ситуацията във и около Украйна, както и произтичащи от това усложнения за европейската сигурност. За пореден път се потвърдиха принципните различия между страните – членки на НАТО, и Русия, но положителен знак е самото възстановяване на диалога и дискутирането на въпроси по същество. България, както и останалите съюзници заявиха категорична позиция за зачитане и спазване на основополагащите принципи на международната сигурност, които не подлежат на предоговаряне или компромис, в това число на всяка държава сама да избира своя външнополитически курс и политиката си за сигурност. Потвърдена беше подкрепата за суверенитета и териториалната цялост на Украйна, Грузия и Молдова в международно признатите им граници, както и политиката на НАТО по отношение на чл. 10 от Вашингтонския договор, сведен с политиката на отворени врати. Отхвърлена беше категорично руската идея за сфери на влияние. Към Русия е отправено предложение за подновяване на дискусиите в рамките на Съвета НАТО – Русия по ситуацията във и около Украйна за намаляване на риска, контрол на въоръженията, разоръжаване и неразпространение. Руските предложения, които нарушават международния ред, естествено, няма да бъдат обект на дискусии. Предстои да видим доколко Русия има сериозно намерение да се ангажира с конструктивен диалог. В отговор на руските предложения към САЩ и към страните – членки на НАТО, за правно обвързващи гаранции за сигурност, се очаква днес САЩ да представят на Русия своите писмени предложения за дискусии, като същевременно се представят и предложенията за дискусии, съгласувани от страните – членки на НАТО. Може би до един час това ще бъде и факт. В процес на анализиране на ситуацията в НАТО и оценката на необходимостта от по-нататъшно адаптиране на отбранителния сдържащ потенциал България, както казах вече, последователно отстоява своите национални интереси още от 2014 г. Следва да се подчертае, че сигурността на страните членки обаче е основополагащ принцип на Вашингтонския договор и ние като съюзници сме единодушни, че имаме готовност при необходимост да отговорим по решителен начин в случай на евентуално влошаване на ситуацията на сигурността, включително чрез засилване и укрепване на отбранителния потенциал и присъствието на Алианса. Това включва източния фланг. България е отговорен и конструктивен член на НАТО и решенията, които взимаме съвместно с нашите съюзници в Алианса при отчитане на позициите на всички страни членки и с консенсус, са в интерес на колективната и националната сигурност. След незаконното анексиране на Крим и дестабилизиращите действия на Русия в Източна Украйна през 2014 г. НАТО предприе дейности, свързани със засилване на възпиращия и отбранителен потенциал. С решението, което вече беше цитирано от министъра на отбраната, през 2016 г. за адаптирано приемно присъствие Алиансът засили присъствието си в Черноморския регион. Настоящото усилие по източния флаг е част от един процес, който отдавна всъщност е започнал и е израз на постоянното адаптиране и укрепване на Алианса в отговор на актуалните заплахи и предизвикателства пред сигурността. Участието на сили от съюзни държави е израз на допълнителните мерки за повишаване на готовността и демонстрира единство и солидарност на съюзниците. В рамките на адаптираното приемно присъствие България като черноморски съюзник дава своя принос за укрепване на сдържащия и отбранителен потенциал на НАТО. Черноморският регион е стратегически важен за сигурността на Алианса. Както знаете, още от 2016 г. има и конкретна инициатива от страна на България за домакинство на Регионалната морска координационна функция на Черно море, което няма ескалационен характер, но и не е насочена срещу други държави от региона. По-нататъшното адаптиране и укрепване на приемното присъствие на източния фланг, в това число и България, следва да се разглежда в широкия контекст на гарантиране на сигурността на страните членки при спазване на принципа за неделимост на сигурността, и то не функция единствено на действията на Русия. В този контекст се разглеждат различни опции, които са предмет на обсъждане между съюзниците, както вече бяхте информирани. България формира своята позиция на основата на националното законодателство, отчитайки националния и съюзническия интерес. Каквито и допълнителни мерки да бъдат предприети, в това число и военни, следва да е напълно ясно, че те са с отбранителен характер и не целят ескалации. Насочени са към засилване на възпиращия и отбранителен потенциал на Алианса като цяло и на отделните страни членки, сред които сме и ние, защита от заплахи и предизвикателства от всички географски посоки. Това е така нареченият 360-градусов подход към сигурността, който НАТО прилага успешно вече няколко години в резултат от срещите на върха в Уелс и във Варшава. НАТО остава основният основополагащ политико-военен съюз за гарантиране на националната ни сигурност и допълнен с усилията на общата външна политика и политика за сигурност на Европейския съюз. За България стратегическото партньорство и тясната координация между НАТО – Европейски съюз е от ключово значение за европейската сигурност. Запазването на единната позиция на НАТО и на Европейския съюз е от съществено значение за ефективността на политиката ни спрямо Русия и е решаваща предпоставка за мирно решаване на кризата във и около Украйна на основата на пълното изпълнение на Минските споразумения. На фона на руските агресивни действия изключително важно е единството и солидарността на съюзниците, както и категоричната защита на фундаменталните принципи и ценности, върху които се базира европейската сигурност. Към момента няма стъпки от руска страна в посока на деескалация, напротив – последните руски действия и реторика насочват към повишаване на риска от руска военна интервенция. Всички тези развития ясно индикират сериозни рискове, предизвикателства за сигурността на източния фланг на НАТО и конкретно за България, което налага предприемане на всеобхватни мерки за гарантиране на сигурността на страната. Мерките, които взимаме в НАТО и в Европейския съюз, са в израз на общите усилия за преодоляване на кризата и гарантиране на сигурността. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Представителите на службите желаят ли да допълнят нещо? Преминаваме към въпросите, на първо място към министър председателя Кирил Петков, съобразно големината на парламентарните групи. От името на „Продължаваме Промяната“? Няма въпрос. От името на ГЕРБ-СДС? Даниел Митов, заповядайте. Имате две минути за въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Премиер, уважаеми министри, уважаеми дами и господа народни представители! Първо да кажа, аз съм леко обнадежден. Ясно ми стана от изказванията и на външния министър, и на министъра на отбраната, че знаят какво говорят. С министъра на отбраната имаме различия, които тепърва ще изясняваме, разбира се. Господин Премиер, съжалявам, но от Вашето изказване почти нищо ново не разбрах, различно от това, което ни казахте онзиден на 21 януари, само че тогава казахте може би шест изречения, сега са 26, но нищо различно. И да Ви кажа, България не е била консуматор на сигурност в НАТО до този момент. Български контингент има и в Косово, имаше и в Ирак, имаше и в Афганистан. Български войници загубиха живота си! Ние сме притеснени, че би могло евентуално българското правителство в момента да превърне България в консуматор. Но въпросът ми е следният: първо, от години Руската федерация проявява желанието си за геополитически и исторически реванш. Това включва конфронтационна и агресивна реторика и действия по отношения на НАТО и държавите, съседни на Руската федерация от постсъветското пространство. В руската периферия един след друг се появиха множество замразени конфликти и прокси войни. От години сме свидетели на целенасочени дезинформационни кампании на Руската федерация, насочени срещу Европейския съюз, НАТО и отделни страни – членки на тези съюзи. Господин Премиер, бихме наистина оценили, ако ни дадете своя анализ и своя прочит на геополитическия сблъсък НАТО – Русия, и какви са целите, които преследва Руската федерация в тази конфронтация според Вас, както и какви са рисковете пред България на основата на тази Ваша оценка? Благодаря Ви.
Благодаря за въпроса, господин Митов. Заповядайте, господин Премиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Радвам се, че Вие декларирахте, че нашата позиция е консистентна. Ако и утре ни извикате на заседание, ще Ви я потвърдя отново, така че може това да се случва, колкото пъти Вие решите. Аз уважавам Народното събрание. Както виждате, идвам всеки път. Нещо важно, което искам да споделя – че ние не вярваме и по никакъв начин не подкрепяме зони на влияние. Ние вярваме, че всяка държава има право да вземе собствени решения за собствената си отбранителна стратегия, и в нашия случай – в конструктивните рамки на НАТО. Това означава, че тип говорене от рода на тези и тези държави нямат право да имат отбранителна стратегия или нямат право да имат следните възможности за отбрана, защото са близко до някоя друга държава, не го приемаме въобще като философия. Ние вярваме, че всяка държава – независимо дали е малка, или голяма, дали е близко, или далече, има право на собствени решения как да решава своята отбранителна стратегия. Ето защо ние бяхме и категорични в нашата декларация, и ще продължаваме да бъдем категорични, че отхвърляме всякакъв тип реторика от рода на тези и тези държави не трябва да имат тези и тези военни капацитети. От тази гледна точка искам да Ви уверя, че геополитическата стратегия на България е точно конструктивната съвместна стратегия на съюза на НАТО, знаейки, че за да имаме наистина по-добър ефект, ние трябва да говорим с един глас. От друга страна, единственият начин да казваме дали сме консуматор на сигурност или не, трябва да бъде базиран на какви възможности имаме и как слагаме нашите приоритети. Както казах, нашият приоритет е българската армия с български войски, но дефицитите, които имаме, трябва ясно да кажем какви са и заедно да решим. И Вие, когато решавате бюджета следващата седмица, да фокусираме, че инвестициите в българската отбрана са добре инвестирани пари. Благодаря.
Благодаря, господин Премиер. Въпрос от името на парламентарната група на ДПС? Заповядайте, господин Хамид.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми господин Министър председател, уважаеми дами и господа министри! Нашият суверенен и съзнателен избор са НАТО и Европейският съюз и той не се нуждае от ревизия. На всички ни е ясно, че действията, които се развиват в Черноморския район, са повод за нарастваща загриженост за евентуалните последици за България. От изявленията на световните лидери става ясно, че НАТО няма да разполага бойни войски на Алианса на територията на Украйна, но са в готовност да защитят всеки един свой член. За нас, народните представители от парламентарната група на „Движение за права и свободи“, най-добрият път за решаване на какъвто и да е конфликт е чрез обсъждане на контрола върху въоръженията, разоръжаването, прозрачност на военните дейности и други въпроси, намаляващи риска от каквито и да било военни действия. В тази връзка моят въпрос към Вас, господин Министър-председател, е: какви биха били параметрите на икономическите и социалните последици от евентуален конфликт; имате ли изградена предварителна преценка; ако не преценка, каква е Вашата прогноза за това?
Благодаря, господин Хамид. Имате думата, господин Петков.
Уважаеми народни представители! Да, имаме ясна идея и това бе част от анализа вчера, който обсъждахме в Съвета по сигурността към министър-председателя. Бих предпочел обаче част от информацията, ако може да ми я зададете в закритото заседание, за да Ви дам по-ясни идеи, защото част от това наистина е национална сигурност, която не бих я споделил просто така открито. Но, да, главните рискове за България са в сферата на енергетиката. От тази гледна точка имаме ясни планове какво трябва да се направи, така че да сме сигурни да защитим българското население да няма директни ефекти при наложени санкции, и то сериозни санкции, особено в сферата на газа. Ще се радвам да Ви споделя малко повече детайли в закритото заседание. Благодаря.
Благодаря, господин Премиер. Парламентарната група на „БСП за България“ – заповядайте, господин Вигенин.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Премиер, уважаема госпожо Министър, господин Министър, уважаеми колеги! Първо, искам да Ви благодаря, господин Петков, че отново сте в парламента и предоставяте важна и за нас, и за българските граждани информация. Това правителство и Вие персонално показвате, че тези въпроси, които са най-важните за държавата, трябва да се обсъждат тук, в Народното събрание. Виждаме и една нова роля, благодарение на Вас, на българското Народно събрание. Бих споделил също, понеже беше зададен въпросът – какъв е националният интерес, а той, разбира се, има много аспекти, но ключов интерес за България е да бъде запазено единството на нацията по такива важни въпроси, като отбраната, сигурността, войната и мира. В този смисъл ключово за България е да запази една максимално умерена позиция в тази истерична среда, която се създава. От една страна, да гарантираме, че нашите ангажименти по отношение на НАТО ще бъдат изпълнени, но от друга страна, да заявим ясно и категорично и на равнище правителство, но и на равнище Народно събрание, че България няма да се ангажира по никакъв начин във враждебни действия, още по-малко военни, и въвличане в какъвто и да било конфликт. Мисля, че тази позиция е разбираема от гледна точка на спецификите на отношението на българския народ особено към Русия. В тази посока приемам с удовлетворение и факта, че Вие след заседанието на Министерския съвет, а и в изявите си в последните дни подчертавате, че за нас ключов въпрос е деескалацията на напрежението и България ще работи в тази посока като страна – член на НАТО и на Европейския съюз. В този смисъл, доколкото и в позицията Ви от миналата седмица стана ясно, че България не е готова да приеме ролята на обект в международните отношения, а ще бъде субект и ще има своята позиция. Въпросите на сигурността не са въпроси, които ще бъдат обсъждани от някой друг, някъде другаде, а с участието на България. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Въпросът ми към Вас е: какви мерки обмисляте – предложения, инициативи, за деескалация на напрежението; в каква посока разсъждава или има намерение да разсъждава Министерският съвет и Вие персонално; какво смятате, че би могло да направи Народното събрание, за да Ви подкрепи в тези усилия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Заповядайте, господин Петков, за отговор.
Благодаря за въпроса. Всъщност днес в Министерския съвет първата точка, която той прие и тя ще бъде публично оповестена, е, че българското правителство вярва, че главният приоритет на България трябва да бъде приоритизацията за деескалация на напрежението, използвайки всички дипломатически способи. Дори това като декларация от Министерския съвет като първа точка, мисля, че дава ясно послание и към нашите партньори какъв е нашият приоритет. Отделно, аз имам възможност да говоря с нашите партньори и в Европейския съюз, и в Съюза в НАТО. Във всеки един разговор аз подчертавам лично колко е важно да използваме всички методи на дипломация, за да деескалираме напрежението и да сме сигурни, че един военен конфликт няма да стане реалност. Мога да дам думата и на министъра на външните работи. Тя също участва непрекъснато в разговори с нашите партньори и нейните колеги. Обмисляме стратегии как България да бъде конструктивен член в тази дискусия и през цялото време да наблягаме на важността, че деескалацията е нашият основен приоритет. Ние сме малка страна в Европейския съюз, но оттук нататък нашият глас ще бъде ясно изразен във всеки един момент. Готови сме да подпомогнем всяко усилие на нашите съюзници в тази посока. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. Има ли въпроси от името на парламентарната група на „Има такъв народ“? Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър-председател, уважаеми дами и господа министри! Господин Министър-председател, имам съвсем конкретен въпрос към Вас: има ли разработени сценарии за ефектите върху икономиката на България, по-специално върху сектор „Енергетика“, при различните сценарии, при които би могъл да се развие този конфликт; какви са ефектите, които очаквате върху икономиката в България при различните сценарии, които Вие сте разработили? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Василева. Имате думата, господин Петков.
Благодаря за въпроса. Отговорът на Вашия въпрос е: има. С министър Николов работим в последните няколко дни по тези стратегии и мога да Ви уверя, че – да, едни рискове, които всички знаем какви са във връзка с енергийната сигурност, особено когато има засягане на част от доставките, които са стратегически за България, са фактор. Но имаме ясен план как при тези условия – и сме в ясна комуникация, между другото, с Европейския съюз – какви точни мерки бихме направили, ако това се случи. Пак бих Ви помолил, ако мога да допълня този въпрос на закритото заседание, защото това са част от нашите стратегически планирания, но Ви уверявам, че българските домакинства, българският бизнес ще имат алтернатива в такъв сценарий. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. От името на „Демократична България“ – заповядайте, господин Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Премиер, дами и господа министри, уважаеми колеги народни представители! Господин Премиер, ние от „Демократична България“ сме удовлетворени от това, че свикахте заседание на Съвета по сигурността при Министерския съвет. Подчертавам това, защото аз доста често и натрапчиво посочвам чл. 105, ал. 2 от Конституцията, но това е важен текст. Съгласно този текст Министерският съвет отговаря за сигурността и обществения ред в страната. Съветът по сигурността е този инструмент на изпълнителната власт, чрез който би трябвало да се наблюдават постоянно рисковете и заплахите за националната сигурност, за да може да получавате адекватна информация и да планирате своите действия. В тази връзка искам да Ви попитам: в какво кадрово състояние се намира в момента Съветът по сигурността? Искам тук да Ви дам един пример: по време на Косовската криза – тогава, между другото, беше създаден този Съвет по сигурността, той действаше 24 часа и имаше създадена организация за постоянно събиране на адекватна информация от службите за сигурност, за да може на тази база да бъдат вземани адекватни решения от Министерския съвет. Така че много Ви моля да отговорите: в какво състояние в момента е Съветът по сигурността и има ли способност в 24 часа да събира, анализира и да Ви подава адекватна информация? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Петков.
Благодаря за въпроса. Съветът за сигурност е наистина правилният институционален подход за взимане на такива решения. Във вчерашния ден ние прекарахме близо три часа, обсъждайки с всички служби. Лично аз бях много доволен да видя докладите, които бяха представени. Също се радвам да обявя, че имаме от вчерашния ден нов секретар на Съвета по сигурност, който ще координира и ще прави протоколите и крайните решения на всичките съвети, които взимаме от службите по сигурност. Другото нещо, за което се радвам, е: въпреки че голяма част от информацията беше близка между различните служби, имаше и различия. С други думи, източниците на информация при нашите служби не са от едно място и имаме възможност да имаме най-различна и обобщаваща информация, на която да се базира едно доста по-информирано решение, отколкото просто къса препоръка. Сега ще видите и службите, които ще говорят по време на закритото заседание, че техният капацитет е всъщност много висок. Аз бях много обнадежден и смятам, че оттук нататък всички въпроси по темата „Сигурност“ ще бъдат заети с този институционален подход и никой вече няма да може да си взима решения, защото така се е събудил. Вярвам, че ще използваме Съвета по сигурността и смятам да го свиквам най-редовно, за да взимаме най-правилните решения в такива деликатни моменти. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. От името на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ – Костадин Костадинов.
Господин Председател, господин Министър-председател! От няколко дни се наблюдава ескалация на истерията в България по повод на случващото се на руско-украинската граница. Интересното е, че това, което се случва там, не е новина. Руските войски са в Ростовска област още от 21 август миналата година. Те си правят стандартните учения, каквито пък миналата година правеше Северноатлантическият договор на територията на Прибалтийските републики и Полша. В това няма нищо страшно, нищо странно. Ескалацията на истерията обаче, а не на напрежението, започна да се задълбочава през последните няколко дни в България, което е особено странно, защото по-голямата част от нормално и здравомислещите българи в нашата страна, виждаме, че става въпрос за една тема, която се използва по-скоро във вътрешнополитическия дебат в нашата страна. Аз не искам да участвам в това съревнование, което общо взето има за цел да покаже кой е по-, по-верен на нашите партньори или господари – в зависимост от терминологията от НАТО, защото истината е, че ние не просто сме консуматор на сигурност в тази организация, а на практика ние сме един придатък, една територия, която се използва за плацдарм и удобна територия за разполагане на чужди военни сили в нашата държава. Тъй като обаче все пак ескалацията на истерията е факт, искам да използвам тази трибуна, за да Ви задам един много простичък въпрос, който смятам, че е основният, заради който в крайна сметка сме се събрали сега тук. Той е следният: смятате ли, господин Министър-председател, че Русия представлява заплаха за националната сигурност на България? Очаквам кратък отговор. Ако да – аргументация защо, ако не – също аргументация защо, за да знаем оттам насетне и какви други въпроси да задаваме – и не само ние, а най-вече и българските граждани по какъв начин да подхождат в оценката си на една ситуация, която впрочем според главните действащи лица в нея – Русия и Украйна, не представлява източник на напрежение. Само преди два дни украинският министър на отбраната заяви, че не очаква Русия да го напада. Руснаците пък вече не знам за колко точно стотин пъти го обясниха, че нямат никакви такива подобни намерения, но нагнетяването на напрежението от страна на Съединените щати вече достига своите наистина безкрайно гротескни измерения. Благодаря.
Благодаря за въпроса. Заповядайте, господин Петков.
Благодаря за въпроса. Първо, не мога да се съглася, че някой има господар на България, ние сме суверенна нация и единствените овластени да решат съдбата на България са българското правителство, българските институции и никой друг не може да мисли или да даде даже някакви хипотези, че това е различно. Ние трябва да се уважаваме като нация и подходът оттук нататък е – зони на влияние нямат значение, ние сме конструктивни партньори в съюзите, в които вече сме. Но другото, което е много важно, е да се каже: не е нормално да кажем: „Нас не ни интересува международното право – някъде там далече някой нарушава международното право!“ Не, ние сме всички членове и като държава ние трябва да се грижим, че това международно право се спазва. Защото днес някъде другаде няма да се спази, изведнъж това може да се случи и някъде по-близо. Така че принципният подход е водещият в нашия подход и реакция за дадената ситуация. Това, което също искам да кажа – когато имате 100 хиляди души, 100 хиляди численост, това струва доста големи ресурси. Не може просто да имате 100 хиляди до нечия граница, без да има някакво стратегическо измерение за това. Както знаем, тези 100 хиляди не бяха през цялото време. Аз ще дам думата на експертите в областта, но може да се каже много ясно, че напрежението и ескалацията е факт. Не може да го игнорираме. Така че и подходът, който искам да приветствам – министърът на отбраната, че слагаме приоритет върху Българската армия и българската сигурност да бъде функция на Българската армия и нейното лидерство, мисля, че е точно правилният подход и уважението към международното право трябва да важи за всеки. Както, разбира се, и за законността в нашата държава, както, разбира се, и фактът кой как влиза в тази сграда на базата на решенията на Народното събрание. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Благодаря, господин Премиер. С това изчерпахме първия кръг от въпроси към министър-председателя Кирил Петков. Преминаваме към следващия кръг от въпроси, който е към министъра на отбраната Стефан Янев. Отново започваме с парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ – има ли въпроси към Стефан Янев? Няма въпрос. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, господин Министър-председател, господин Министър! Слушах внимателно предните изказвания. Да, връщаме водещата роля на Българската армия в отношението на териториалните поделения. Ами, то кога не е било така, господин Министър? Винаги Българската армия е била водеща. Винаги българските командни органи са били водещи. И тук един съвет: може би е хубаво да се направи един брифинг в Министерския съвет относно разпоредбите на Закона за отбраната и въоръжените сили и различните стратегически документи, като Националната отбранителна стратегия, contingency плановете и така нататък. Мисля, че ще е полезно за всички членове на Министерския съвет, които имат касателство по тях. Колкото до прекия ми въпрос, той е на база развития от Вас подход за създаване на рамкова страна, която развихте. Концепцията за рамкова страна, впрочем предложена от Германия през 2013 г., приета малко преди Съвета от 2014 г., предвижда основно водещата рамкова страна да е една от големите армии в НАТО и да помага на другите, които се включват в концепцията. Тоест имаш рамкова страна в голяма сила на НАТО, страна домакин, и други страни, които искат да се включат. От 2016 г. досега има няколко на базата на това нещо – четирите бойни групи, които са в Прибалтийските държави и в Полша, са горе-долу на същия принцип. Малко по-различен е принципът, залегнал в многонационалната бригада в Румъния, в адаптираното присъствие. Оттук нататък поне на мен ми е малко странно как ще се получи – хем сме страна домакин, хем сме и рамкова държава, доколкото разбрах от изказването. Тоест ние сме хем домакинът, хем и голямата страна, която придава способностите. Ако може да обясните как точно го виждате. Това означава ли, че всъщност ние ще си бъдем сами в тази рамкова структура и без да има други придадени сили и средства от съюзнически страни, така както впрочем е във всички останали такива концепции?
Благодаря, господин Гаджев. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Гаджев, позоваването на теорията и практиката до момента не е съвсем коректно, защото тогава, през 2016 г., решенията са били такива, в момента условията са други. Защото вече споменах, че такова решение за създаването на този тип мерки, които в момента се обсъждат, не е взето на среща на върха на НАТО, тоест цикълът в decision мерките не е приключил. В този смисъл аналогията не е правилна. Това, което няколко пъти и премиерът каза, и аз искам да потвърдя, нашият фокус е именно съчетаване на тази възможност и страната домакин, и рамковата държава да бъде България. Тоест, фокусът ни е да развием собствените си отбранителни способности именно чрез даване на възможност за повече тренировка, повече обмяна на опит и реално тестване за тези условия на бойна подготовка на нашите подразделения в най-добрия смисъл и разбира се, с търсене точно на тези дефицити, които да компенсираме с целенасочени инвестиционни проекти в бъдеще. Накратко, това е начинът на мислене и начинът, по който ние работим. Оттук нататък влизането в дефиниции и търсенето на някакви чисто процедурни отклонения от това, което се опитваме да правим, не носи никаква добавена стойност. Идеята е да развиваме българските въоръжени сили, за което няма никакви пречки. Няма и прецедент. В тази подобна ситуация е и предложението на Унгария. Просто за Ваше сведение. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. От „Движение за права и свободи“, заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, господин Премиер, господа министри, госпожи и господа народни представители! За „Движение за права и свободи“ е категорично ясно и отговорно заявяваме: военни действия не бива и според нас няма да има. Всичко, което се случва, е може би демонстрация на видима военна сила и разбира се, зони на влияние. Политическите лидери, в същото време и самите военни лидери, предполагам, че са наясно – най-разумният и далновиден начин за решаване на кризи – било то военни, или даже демонстрация на военна сила, е пътят на дипломацията, както обичаме да казваме, пътят на диалога, пътят на двустранните разговори, пътят на международните отношения и разговори. В съвременния свят разполагането на голяма по численост военна сила и техника в която и да е точка на Европа или на света предизвиква напрежение. Това напрежение, разбира се, може да породи и вътрешни конфликти в дадена държава, граждански неподчинения, дори и вътрешни граждански войни. А е много малка границата между изброените по вид конфликти и реалните военни действия, понякога съпроводени с участието на външни сили. Бих добавил: проблемът е много по-сложен, отколкото ние си го представяме. Преди да развия въпроса си, ние от „Движение за права и свободи“ категорично сме против воденето на хибридна или на каквато и да била информационна война и сме за мирно решаване по дипломатичен път на всякакви кризи, дори и те да се отнасят към Черноморския регион, и сме за твърдо и категорично отстояване на членството и отговорността на България в отбранителния съюз. В тази връзка и тъй като министърът на отбраната в своето изложение спомена за дислоциране на сили в Република България, моят въпрос към Вас, уважаеми господин Министър, е: какви ще са параметрите на действие, какви ще са параметрите на въоръжаване и какви ще са параметрите на управление на военната сила и техника, които евентуално ще бъдат дислоцирани в България.
Благодаря Ви, господин Ибрямов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Ибрямов, правилно подчертахте във Вашето изложение, че стремежът към търсене на дипломатическото решение е ключът. Това е и нашият стремеж. Начинът, по който се структурират всякакви видове решения, включително и военнотехническите, те трябва да бъдат така направени и така поднесени, че да не пречат на дипломатическите усилия, а напротив – да ги подпомагат. Това е било и нашето желание. Това е било нашето желание и когато сме дискутирали всички възможности и опции по подобен начин да изразим именно тази увереност към българското общество, че нещата принципно са поставени по правилния начин и ние сме длъжни да ги обясним по такъв начин, че хората да ги разберат и да са сигурни, че няма непосредствена опасност, не предстоят военни действия или конфликт на българска територия и в непосредствена близост, в които се предвижда да участват българските военнослужещи. По-скоро това, за което говорим, е засилена подготовка на българските въоръжени сили. Това, което казах вече няколко пъти – разполагането на войски на българска територия ще бъде разполагане на български войски, българска командна верига за управление през националните командни канали и чрез тях със съответните канали за комуникация с НАТО. В този смисъл ние не правим нищо повече освен да крепим баланса, така че да доминират дипломатическите усилия за предотвратяване на криза в непосредствена близост до нашите граници и в същото време да укрепваме собствения си отбранителен потенциал. Мисля, че това е формулата, която сме намерили, и според мен така най-добре би могло да бъде обяснено пред българската общественост. По отношение на това, което казахте, че сте против хибридната война и преди малко прозвучаха думи, че има истеризация на ситуациите и на говоренето тук, ами, аз бих обърнал обратно въпроса: дали тази истеризация, това прекалено говорене по една тема, която не е толкова драматична в момента, не е част от някакъв такъв вид действие. Просто въпрос! Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От „БСП за България“? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър-председател, дами и господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Министър, като продължавам да смятам, че днешната тема беше умишлено преекспонирана и ескалирана в българското общество в последните дни, доказателство за което е днешното извънредно заседание на Народното събрание, бих искал да Ви задам един конкретен ясен въпрос, който вследствие на тези положени в последните дни усилия дълбоко вълнува българското общество. Можете ли да гарантирате, господин Министър, че нито един български военнослужещ, в това число от тази батальонна група, няма да вземе пряко участие в евентуален въоръжен конфликт в Украйна? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Зафиров. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Зафиров, отговорът е: да, категорично! Мога да потвърдя, че нито един български войник няма да вземе участие в какъвто и да било вид конфликт или операция на територията на Украйна или друга държава, без тези решения да бъдат взети в тази зала или в Министерския съвет. В този момент – да, категорично, няма такова предвиждане. Говорим за решение, както вече споменах няколко пъти, става въпрос за по-интензивна бойна подготовка – подготовка на този контингент, както и на всички останали мъже и жени в униформа от Българската армия да се готвят да бъдат защитници на Родината. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Има такъв народ? Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, свидетели сме на много активни дипломатически действия, които целят деескалация на отношенията в този конфликт между НАТО – Русия и Украйна – Русия, които очевидно ще продължат, и се надявам те да дадат положителен резултат. В Черноморския район се наблюдава сериозно съсредоточаване на сили, различни от предвижданите от правителството през последните 20 години лодки и платноходки, и затова в тази връзка моят въпрос е: разполагаме ли с необходимите сили и средства, така че България да изпълни своите задължения в контекста на тази очертаваща се криза, бидейки, разбира се, предвидим и надежден съюзник на НАТО, както и отчитайки факта, че бюджетът за отбрана бе намален през 2009 г., ако не се лъжа, с близо 500 млн. лв. и едва сега достига необходимите нива. Благодаря Ви за отговора.
Благодаря Ви, госпожо Василева. Господин Министър, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Василева, краткият отговор на въпросът Ви дали България прави необходимото по отношение на своите отговорности и по отношение на Черноморския регион – да, категорично! За да разширя малко отговора, мога да кажа следното: НАТО е военнополитически отбранителен съюз, където военните способности се планират, а там, където дадена страна няма достатъчно, другите страни допълват тези способности. Да, в последните години Черноморският регион стана въпрос на засилено военно присъствие във военноморския… просто елемент на отбранителната картина. В този смисъл наличието на кораби и тяхното присъствие се възприема вече с разбиране от двете страни – и от страна на НАТО, и от страна на Руската федерация, в смисъл, че увеличеното присъствие по-скоро е присъствие от гледна точка на взаимно опознаване на картината и способностите, и не мисля, че носи сериозни конфронтации. Така че просто при спазване на международното право този тип плавания са увеличени, но се спазват договореностите по договора от Монтрьо, така че флот от военни кораби на друга държава не престоява повече, отколкото е максимално разрешеният срок, ако не се лъжа, е 21 дни, и водят учения, а не водят друг тип операции. По отношение на финансирането на Българската армия – правилно реферирате към 2009 г., когато в рамките на календарната година бюджетът на отбраната беше намален еднократно с близо 500 млн. лв. И да, на практика оттогава досега въпросните липсващи 500 млн. лв. вместо да се появят в някакъв по-късен период, може би се появиха на същите нива на финансиране приблизително в последната година. Така че ние всички можем да си направим другата сметка с какво е била недофинансирана Българската армия през тези години, но да кажем, че това не е точната сметка и да не спекулираме с цифрите. По-скоро въпросът е, че когато говорим за създаването на военни способности, ние опираме до целия процес на създаването им и недостатъците, които ги има в нормативната база, и начина на функциониране на държавата през последните поне десетина години. На първо място, аз искам да обърна внимание на следния въпрос. Вчера имах възможност да го поставя и пред колегите народни представители от Комисията по отбрана. Министерството на отбраната е единствената държавна институция – първостепенен разпоредител с бюджет, която се финансира от две пера в националния бюджет – военния бюджет и централния бюджет. Друга такава институция не се сещам да има. Финансирането от централния бюджет предполага, че тези пари се дават при подусловие, тоест, ако има подготвен за сключване договор, и тази практика продължава. Ако погледнете цифрите в Проекта, който ще дойде при Вас следващата седмица, по отношение на бюджетната прогноза за 2023 – 2024 г., ще видите, че тези цифри тежат приблизително еднакво, тоест военният бюджет е почти равен на тази част в централния бюджет, която е заделена потенциално за отбранителни нужди. Това ще оставя на Вас да решите как е, не искам да слагам прилагателни и да казвам дали е добра практика или не. По подобен начин стои въпросът със Закона за отбраната и въоръжените сили, където през годините е влязло специалното изискване военната техника при цена – ориентировъчна или прогнозна, от над 100 милиона задължително да минава през акт на Народното събрание. И тук да отворим скобата – как работи механизмът? Целият създаден механизъм до момента предвижда един такъв модел за финансиране, един проект, който е необходим на въоръжените сили, да започне с проект за инвестиционен разход, който трябва да мине през Народното събрание, да го одобри Народното събрание. Този проект за инвестиционен разход – не коментирам каква е експертизата и как се прави, но много често параметрите, заложени в него, включително и финансовите, не отговарят на действителността. Плюс това периодът за правене – дори да е по-малък от една календарна година, и времето за минаване на този акт през Народното събрание прави този проект вече остарял от гледна точка на бизнеса. Това е апелът ми към Вас: всички да подобрим този инструментариум, така че какъвто и да е военният бюджет, той да може да се изразходва целенасочено и ефективно, защото всички това искаме – въоръжените сили да бъдат оборудвани и натренирани по най-добрия начин. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Славов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Премиер, господин Министър на отбраната, госпожо Министър на външните работи, уважаеми колеги! Въпросът, който ще задам, е свързан с оповестената информация, която вчера беше споделена по време на обсъждането на заседанието на Комисията по отбрана, че решението на нарасналите рискове за сигурността ще се търси през национален контингент, който безспорно е натовски такъв, и в рамките на това решение ще отговорим на нарасналите рискове. Моят въпрос конкретно е следният, разбира се, осъществяването на мисията на Българската армия е конституционно възложено, тя трябва да защитава границите, териториалната цялост на страната, населението, но всички ние сме наясно, за съжаление, каква е степента на подготвеност от гледна точка на остарялата техника, от гледна точка на недокомплекта и от гледна точка на забавената модернизация. В тази връзка въпросът е следният: когато ние определим един контингент, мисля, че Вие споменахте и батальон като бойна единица, да кажем, че това е натовската сила в България, как реално повишаваме нашите отбранителни способности, имайки предвид, че основните машини на пехотата са със старо съветско въоръжение и няма все още нови, имайки предвид, че радарните системи също са остарели – няма нови, реално как вкарваме натовски елемент в целия процес за гарантиране на нашата сигурност. И още нещо, в крайна сметка НАТО успява да постига своята мисия толкова години заради един прост факт – солидарността. А солидарността ясно се показва, когато съвместно в съвместни бойни операции националните армии на всяка държава си партнират с армиите от другите съюзни държави, то в тази връзка: предвижда ли се този батальон да провежда заедно тренировки, обучения, мисии с други съюзни бойни единици. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Господин Министър, заповядайте.
Господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Славов, да, подготовката и натренираността, готовността на всяка една войскова единица зависи от много фактори и до известна степен и от нейното въоръжение и нейното оборудване. Говорихме и сме говорили достатъчно дълго, че част от това оборудване е остаряло, необходима е модернизация, необходими са инвестиции в отбраната и въоръжените сили, а някои от тях са направени през годините, други, за съжаление, макар и стартирали като идея за инвестиционен проект, все още не са тръгнали. Един от тези проекти е именно проектът за бойните машини на пехотата и в частност проектът, който би могъл да бъде гръбнакът на една бъдеща механизирана бригада. Това е сериозен проблем и в случая пак се връщам на това, за което говорихме преди това, и беше споменато, че всяка криза е една възможност и това именно е движещата сила, която ни кара да мислим, че поставяйки нещата на преден план, вкарвайки възможност за по-голяма идентификация на учебния процес, на тренировъчния процес на подразделенията, всъщност по този начин ще видим по-добре техните дефицити и съвместно с общи усилия между изпълнителната и законодателната власт ще търсим именно тези решения – за усъвършенстването на междуинституционалната база, за по-бързото придвижване на такъв вид проекти за модернизация. Оттам нататък дали и как – да, задължително те ще тренират с други формирования от други страни членки и от всякакъв вид, когато и където и да се води тази военна подготовка. Но основното, което е – да, за което казахте, армиите рамо до рамо и в бойна обстановка, но да кажем, че дори и в небойна обстановка те на това се тренират, това се стремят да правят и ключът, който имаме тук като този тип, тази спойка и възможността да работят армиите на различните държави, ние го наричаме оперативна съвместимост – и това се тренира, и това се прави. Да, българските въоръжени сили имат оперативна съвместимост на нивото на другите въоръжени сили от страните членки на НАТО, така че това именно ще се тренира и ще се засилва като потенциал. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. От парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ – заповядайте.
Господин Министър, обръщам се към Вас с един много сериозен въпрос. Както всички знаем, на територията на Република България има чужди военни бази, които имат екстериториален статут и в които нито Народното събрание, нито Министерският съвет, нито Министерството на отбраната контролират какво става там. Ние не знаем нито какви войски има като численост и предназначение там, в какво количество са, нито с какво оръжие и въоръжение разполагат. В тази връзка въпросът ми е: как Вие оценявате риска от наличието на чужди военни бази на наша територия и няма ли опасност да се окаже, че ние сме приоритетна мишена в условията на един бъдещ евентуален конфликт. Като цяло не считате ли, че тези бази носят твърде малка или незначителна полза за нашата отбрана и твърде големи рискове, именно правейки ни мишена в този конфликт? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Господин Министър – заповядайте.
Господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Дренчев, нека да кажем така: тази реторика отдавна съществува в българското общество, в общественото пространство. Чужди бази на българска територия няма. Това, което цитирате – по смисъла на международното право, по международните договори, които България е сключила, се нарича съвместни съоръжения между Република България и САЩ, с междудържавен договор, който е сключен през 2006 г. и който е осъвременяван и адаптиран към развитието на начина, по който са изградени и функционират тези съоръжения. На практика в този списък съществуват четири географски места, които са предложени. Това са освен полигонът Ново село, летище Граф Игнатиево, летище Безмер и складовата база в Айтос, която на практика не се използва. Летищата съответно се използват, когато идва ротация, съответните войски да тренират – кацат тук, изпълняват задачите и се оттеглят. Полигонът Ново село се използва за съвместна тренировка основно на сухопътни подразделения и с авиация, с другите видове и родове войски, като възможностите му са общо взето по военния начин на говорене: за провеждане на едно батальонно тактическо учение. В този смисъл и цифрите за ротациите и за хората, които могат да участват в това учение, са фиксирани в тези международни договори. Тези цифри никога не са били надвишавани през годините от 2006 г. насам, а именно, че за една ротация едновременно могат да бъдат не повече от 2500 човека чужди войски, каквито и да са. В тези съвместни съоръжения са провеждали тренировки и учения не само въоръжените сили на САЩ и България, а и на други страни – членки на НАТО, страни – партньори на НАТО, международен тип учения от различен характер и от различен калибър. И в момента текат такива учения, като многократно е ставало въпрос и публична информация е изнасяна и от Министерството на отбраната. Да, в момента има бойна техника, има военнослужещи, включително и на САЩ, на полигона Ново село, които са около 200 човека. Бойната техника не мога да цитирам по списък, но не това е най-важното в случая. Поставихте въпроса, че едва ли не България като държава няма достъп и не знае какво се случва там. Просто в отговор на този тип твърдения, понеже вчера с господин Зафиров след заседанието на Комисията споменахме, че трябва да помислим за едно изнесено заседание, аз Ви каня на следващото изнесено заседание на Комисията, когато решим, че е подходящо и намерим правилния момент, да го направим именно в това съоръжение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към кръга от въпроси към министър Генчовска. От „Продължаваме Промяната“ има ли въпрос? От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, госпожо Захариева.
Господин Председателстващ, госпожо Министър, господин Министър, колеги! Първо искам да започна с поздравления към Вас, госпожо Министър, защото, ако трябва да съм честна, Вашият доклад беше единственият, в който имаше някаква политическа оценка за ситуацията там. Не видях ясна такава нито в първоначалното изказване на премиера, нито след това в отговор на въпроса, но все пак е важно, че това изслушване се състои, че в резултат на нашата декларация от 21-ви Съветът по сигурност към Министерския съвет беше свикан и Министерският съвет днес вече имаше някакво решение и премиерът, и Вие сте тук. Мисля, че няма нормален човек, не само за политик, а нямаше и човек тук, в тази зала, от което и да е политическо семейство, който да иска ескалация на напрежението. Много пъти и в изказването на премиера, и във Вашето изказване, и в изказванията на другите колеги от парламента се чу, че трябва да работим и да полагаме всичките усилия на дипломацията и всички възможности на дипломацията за деескалация. В тази връзка имам следните въпроси към Вас: бихте ли ни информирали какви точно дипломатически усилия или подходи, за да цитирам премиера, полагате? Не искам да се заяждам наистина. Знам, че бяхте болна от ковид, радвам се, че сте се възстановили бързо, но българският външен министър е важно да присъства в лично качество на тези съвети не само защото ще изчете становището си там, но защото ще усети пулса, защото ще бъде част от общото решение и най-малкото защото ще се запознае с колегите си. Нито на „Гимних“, нито на Съвет в понеделник, нито преди това на видеоконферентната връзка на външните министри на НАТО България всъщност не беше представена от външния си министър. И затова наистина въпросът ми е: какви конкретни дипломатически усилия полагате, защото премиерът каза, че Вие полагате страшно много усилия. Колко телефонни разговора, колко срещи с Ваши колеги от Европейския съюз или НАТО, или с Украйна? С украинския колега дали се чухте? Може да не знаем, може би това да не е публично. Не го казвам с цел да се заяждам. Каква е била позицията на България в тези съвети по отношение на санкциите, на подкрепата към Украйна, което е говорено, доколкото знам от изказванията на другите външни министри преди и след Съвета? Защото Вие правилно казахте в доклада и аз наистина Ви поздравявам за него, че целта на Руската федерация е всяване на разединение и в Европейския съюз, и сред съюзниците в НАТО. Как България ще допринесе за това единство и в двете организации, в които членуваме?
Благодаря Ви, госпожо Захариева. Госпожо Министър – заповядайте за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Госпожо Захариева, благодаря за оценката. Аз казах, че дипломатическите усилия не са от вчера и от днес – те са последователност във времето. По отношение на факта, че се срещнах с предизвикателството ковид, трябваше да престоя в болница, а това ме възпрепятства наистина от участие в „Гимних“ и във видеоконферентната връзка на министрите на външните работи на НАТО, но мога да Ви уверя, че действията, които сме предприели, не са само в тези рамки. След като поех поста външен министър, имам проведени три телефонни разговора с Антъни Блинкен – държавен секретар на САЩ, и с Джак Съливан, който е съветник на президента Байдън по въпросите на сигурността. За съжаление, Външно министерство няма закрита връзка и трябваше да ползваме услугите на Служба „Военно разузнаване“ поради характера на разговора и затова координирано с колегите от формата Б-9 и специално по настояване на САЩ много лимитирана информация трябваше да бъде публикувана на сайта на Външно министерство. По отношение на резултатите от последния Съвет по външни работи на 24-ти. Част от информацията има класифициран характер, но ще се опитам да Ви информирам за това, което може да бъде представено на обществеността. Най-важно е посланието, че и Европейският съюз, и НАТО говорят в един глас, но още по-важно е, че и Щатите са в единомислие и единогласие с Европейския съюз и НАТО, защото са важни посланията, които трябва да бъдат излъчени към обществеността, точно с цел тази деескалация на напрежението. По отношение на санкциите, които споменахте, още по миналата седмица бяхме разпратили писма до всички ведомства с цел да направят риск-анализ на ситуацията, да предложат своите коментари. Външно министерство ги обобщи и за това, което получи, като фокусът ни беше поставен върху възможността за получаване на някакви компенсаторни механизми в областите, в които по всяка вероятност бихме били най-много потърпевши, предполагам, че в закритата част на заседанието ще получите повече информация за тези области. Пакетът санкции на Европейския съюз е все още в процес на разработка, но той ще бъде приложен само при необходимост и при ескалация на напрежението. Така че молбата на колегите от Постоянното представителство и Европейската комисия на този етап е да не влизаме в детайли по отношение на пакета. Затова Ви казах, мисля, че и премиерът го спомена, по всяка вероятност по въпроса за енергийната сигурност ще има малко по-чувствителни за нас въпроси, но колегите от службите ще Ви предоставят достатъчно информация. Това, което мога да Ви кажа още като резултат от вчерашната среща на Съвета по външни работи, е, че се предвижда на февруарската среща да бъде поканен украинският външен министър да присъства на заседанието. През месец март ще вземе участие министърът на отбраната. Освен това стартираме процеса на планиране на наблюдателна мисия по линия на общата политика за сигурността и отбраната на Европейския съюз на територията на Украйна. По всяка вероятност може би чисто политическо решение ще се очаква през месец февруари да бъде взето. По отношение на пакета санкции искам да добавя само, в случай че той вече е факт, ще има свикване на извънреден Европейски съвет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. От „Движение за права и свободи“ – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, колеги! Уважаема госпожо Министър, моля да ни представите основните сценарии за развитието на конфликта, обективната оценка, приблизителните преценки за сбъдване на всеки един от сценариите. Моля към всеки един от сценариите да добавите и евентуалната импликация за България при сбъдването на съответния сценарий. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Мехмедова. Госпожо Министър – заповядайте за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Благодаря Ви за въпроса. По всяка вероятност и както е редно тази информация ще получите на закритото заседание. Това, което мога да Ви кажа все пак в откритата част, е, че основните рискове пред нашата държава са свързани най-вече със сигурността в Черноморския регион. Такава е общата оценка. В същото време има рискове от хибридни заплахи, асиметрични заплахи по отношение на граждани, медии, неправителствени организации, както и по някои политически субекти по всяка вероятност, възможни са и кибератаки – въпросът беше обсъден на вчерашното първо заседание на Съвета по сигурност, както и хибридни атаки по отношение на процеса на вземане на решения в държавите – членки на НАТО, и държавите – членки на ЕС, имам предвид от страна на Русия. Нещо, което искам да споделя с Вас – знаете, че в Украйна има значителна българска общност. Министерството на външните работи още преди седмица е инструктирало нашия посланик там да подготви и актуализира своите планове за евакуация в случай на нужда. Към този момент няма постъпили искания за евакуация на български граждани, техните семейства, служители на посолството или представители на бизнеса и фирмите, които са там. Знаете каква е позицията на господин Борел, че на този етап държавите – членки на Европейския съюз, не е необходимо да се изтеглят от територията въпреки вече започналото изтегляне на членове на семействата на посолствата на Щатите и Великобритания. За другата информация ще имате възможност по време на закритата част. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. От „БСП за България“ – заповядайте, професор Михайлов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председателстващ. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, радвам се да Ви видя тук сред нас. Още не сме се виждали във Външната комисия, надявам се най-накрая това да се случи. Моят въпрос е съвсем конкретен и е следният: на територията на Република Украйна се намира една от най-големите български диаспори – над 250 хиляди души с български произход. Август миналата година се празнуваха 200 години от основаването на тази диаспора. По своята значимост тя съперничи единствено с българската диаспора в Съединените американски щати, която горе-долу е със същата численост. Моят въпрос е: какви действия е предприело Външно министерство за контакти с българските граждани там и за осигуряване на техните потребности при преценени съответни рискове. В този аспект – какви са предприетите действия от Външно министерство? Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Заповядайте, госпожо Министър, за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Мисля, че частично отговорих на въпроса, който Вие ми задавате. В чисто национален план искам да Ви кажа, че сме в тясна координация с Министерството на отбраната с оглед планиране на необходимите средства, в случай че има проблем с авиолиниите, за да може да се използват ресурсите на Военновъздушните сили с оглед на временно изтегляне на гражданите на Република България. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Въпрос от „Има такъв народ“? Нямате. От „Демократична България“ – заповядайте, господин Славов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Госпожо Министър, въпросът ми е свързан с онази част от Вашето изложение, в която казахте, че предстои Европейски съвет, на който ще се обсъжда ситуацията или може би така го възприех. Моят въпрос е по-конкретен. Знаем, че България е една от държавите, които активно участват в засиленото структурирано сътрудничество в сферата на отбраната на Европейския съюз, така нареченото ПЕСКО. Въпросът ми е: в рамките на това засилено сътрудничество предвиждат ли се, предприемат ли се конкретни действия като част от общата европейска политика по сигурността, отбраната или на този етап преди всичко по линия на НАТО минават обсъжданите мерки и стратегии? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Заповядайте, госпожо Министър, за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Вече имах възможността да Ви кажа, че на предстоящия Съвет по външните работи всъщност се планира да се вземе решение за евентуално тренировъчна мисия на територията на Украйна. Не са обсъждани възможностите за използване на механизма за постоянно структурирано сътрудничество на този етап, защото то влиза малко в по-големи детайли, свързани с проекти, техника и така нататък. Основно по линия на НАТО се обсъждат по-конкретни мерки, свързани със сили и средства, които могат да усилят предното присъствие на Алианса, но винаги ще Ви информираме, ако нещата влязат в по-големи детайли по линия на Европейския съюз. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. От ВЪЗРАЖДАНЕ – заповядайте за въпрос към министър Генчовска.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Министър, Вие направихте един много добър анализ на международната обстановка, както и на повишаване на напрежението между Руската федерация и Украйна. От думите на министър-председателя Кирил Петков разбрахме, че някой, някъде, някога е нарушил някакви норми на международното право. Аз лично – може би поради липсата си на образование от Харвард, не успях да разбера все пак отговора на въпроса дали считаме Русия за заплаха, или не? Но да се върна към въпроса. В Украйна има голямо българско малцинство. 30 хиляди българи има в областта Таврия, в Приазовието, което се намира само на пет километра от евентуална фронтова линия. 7000 българи има в Донбас, който също е един много размирен район. Тези българи многократно са се обръщали към българската държава за съдействие и помощ. През 2014 г. са изпратили официално писмо до правителството на Бойко Борисов, с което са помолили българската държава за съдействие. Тогава Борисов отговори, че те са проблем на Украйна и са нейни граждани – не българи, а граждани на Украйна, и общо взето трябва да се оправят с проблемите си сами. Виждаме, че промяната започна вече. Виждаме видимите резултати от промяната, най-вече в сметките, но моят въпрос е свързан с това: има ли някаква промяна в отношението на българската държава към българското малцинство в Таврия, в Донбас, както и в други части на тези размирни райони. Вие сте в Министерството от много скоро и по никакъв начин не можете да бъдете отговорна за бездействията на правителствата преди Вас. Ако имате такава информация, ще помоля да отговорите какви действия ще предприеме българската държава в момента по защитата на българското малцинство в Украйна при това повишаване на напрежението, както и при евентуални военни действия? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Заповядайте, госпожо Министър, за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Гунчева, благодаря Ви за въпроса. Два пъти вече информирах, че ние сме в непосредствена връзка чрез Посолството на България в Киев с цялата българска общност, включая и с по-малките български общности, които Вие цитирахте. На този етап не съм запозната с поставения през 2014 г. проблем, но ще имам грижата това нещо да бъде задвижено като процес не за друго, а защото, както знаете, в рамките на коалиционното споразумение Държавната агенция за българите в чужбина се трансформира като Изпълнителна агенция на българите в чужбина. Намерението на политическото ръководство на Министерството на външните работи е тази агенция да не бъде просто един гумен печат. Тази агенция наистина трябва да има стратегия за всички българи в чужбина, да е проактивна и да отразява всички постъпили оплаквания, проблеми, за да може по най-бързия начин те да бъдат решени. Защото освен външната политика една от основните задачи на Външно министерство е да се грижи за българските граждани зад граница. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Преминаваме към втория кръг от въпроси към премиера – господин Кирил Петков. От „Продължаваме Промяната“ има ли въпрос към министър-председателя? От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Митов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми министри, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър-председател, до момента дебатът по отношение на въпросите и отговорите горе-долу тече. Ние задаваме въпроси и получаваме странни отговори, които са буквално едни и същи. Условно, ако съм Ви попитал миналия път дали ще вали утре, Вие ми казахте, че имате хладилник, но нямате кабелна телевизия. Горе-долу е това. Сега ще Ви задам още един въпрос и се надявам все пак да получим някакъв отговор по същество. Първо, обоснованите подозрения за предстояща военна агресия на Руската федерация в Украйна принудиха НАТО да обмисля мерки за сдържане на потенциалната агресия. Освен засилено присъствие на източния фланг държавите – членки на НАТО, обмислят и налагането на тежки санкции по отношение на Руската федерация. Част от тези обсъждани санкционни мерки съдържат изключването на Руската федерация от платежната система SWIFT, както и замразяването на руски авоари, намиращи се на територията на Съединените щати, Европейския съюз, включително и лични авоари на президента Путин. Въпросът ми е следният: каква ще е позицията на правителството по отношение на тези санкции и когато дойде моментът Европейският съюз да обсъжда свой санкционен режим, какви предложения ще имате. Какво евентуално бихте подкрепили като част от санкционния режим – най-вероятно ще включва и забрана за продажби на високи технологии на Руската федерация, за които няма алтернатива в Китай? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Митов. Господин Премиер, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Митов, да, когато вали, ще чуете от мен три пъти – да, вали, така че да не Ви смущава това. Във връзка с мерките, които може да се наложат като част общата позиция на Европейския съюз. Първо вярвам, че ако можем да избегнем – това е тип ескалация, която ние не бихме искали да видим, ако се наложи да стигнем дотам, особено ако има реално нарушаване на международното право от страна на Руската федерация, ние, както казах и ясно заявих, ще бъдем конструктивен партньор в Европейския съюз. Ще имаме един общ глас, когато трябва да се вземат тези решения, така че да се види, че Съюзът е единен и че в този момент всеки, който нарушава международното право, има своите последствия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър-председател. От „Движение за права и свободи“? Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър-председател, дами и господа министри! Не беше прав господин Митов, защото премиерът на четири очи на тези зададени въпроси от първи кръг не отговори, а каза, че не може, защото ще отговори в закритата част – съдържат такива данни. Тук стигаме пак до това, че трябваше да проведем разговора по друг сценарий. Като правя това отклонение, преминавам към въпроса. Господин Министър-председател, позицията България – лоялен член на НАТО, максимум усилия за дипломатическо решаване на кризите я приветстваме, защото това е позиция на нашата партия – „Движение за права и свободи“. Тезата, че ние няма да бъдем консуматори на национална сигурност, не е вярна. Идеята да членуват малки страни като България в такъв алианс е, защото по принцип ние консумираме сигурност, тъй като сме малка държава и нямаме нито икономика, нито ресурси, нито възможност да си осигурим самостоятелна защита. Въпросът е: като консумираме тази сигурност, да бъдем лоялен, предвидим член и да носим своя малък дял. Моят въпрос обаче е свързан с друго – доколкото тази криза все пак е непредвидима, всички вярваме, че ще се избегне горещ конфликт, но така или иначе студеният конфликт е налице и той може да ескалира до санкции, които да засегнат икономически България. Ясно е, че България е зависима суровинно от Русия. Ясно е, че в България по принцип икономиката е зависима от много такива фактори – при по-сериозни санкции или при ескалация на конфликт, или не дай си боже, при горещ конфликт нашата икономика би могла да рухне в буквалния смисъл на думата. Моят въпрос е следният: предвижда ли правителството кризисен сценарий, при който ще има достатъчно ресурси, за да покрием евентуалните нужди, евентуалните дефицити, евентуалните загуби. И в частност: попълнен ли е напълно резервът [[тук ще ми кажете – в закритата част, убеден съм, но така или иначе да задам въпроса]]от енергийни суровини, резервът от храни, резервът от всичко онова, от което има нужда в България при един… [[Реплика от „Продължаваме Промяната“.]] Няма как в рамките на две минути да се обоснове една теза. Ако искате, да спра тук и да не задам въпрос. Ако това Ви удовлетворява, окей.
Продължете, господин Цонев. Не от място, колеги.
Но за целите на дебата мисля, че 30 – 40 секунди не са от значение. Има ли сценарий в бюджета за евентуална кризисна ситуация, защото знаем, че банките, когато ги изпитват по екюарите им, правят кризисни ситуации? Доколкото видях варианта на бюджет, такъв сценарий няма, а според нас би трябвало да има. Тоест въпросът ми е в тази перспектива. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. Господин Министър-председател, заповядайте за отговор.
Благодаря за въпроса. Да, в момента се анализират различните сценарии, както направихме и със здравната криза – да сме преди самата криза. Като дойде, да имаме готовност за предприемане на готови мерки, а не да ги мислим, след като ситуацията се е случила. Най-важната част е енергийната ни сигурност. За енергийната сигурност имаме няколко директни предложения, които пак ще Ви ги споделя, които биха компенсирали до голяма степен – винаги има щети в такъв момент – риска за националната сигурност от енергийна гледна точка. Надявам се, че реално, използвайки този сценарий – тези стъпки, българските домакинства и българските бизнеси до голяма степен няма да усетят сериозна криза от тази гледна точка. От финансова гледна точка също е много важно. Министърът на финансите няма вариант на бюджета в този момент, който да е предвидил някакви остри военни положения – нямаме, но има буфери, които могат да се използват. И аз знам, че Вие доста добре разбирате тази част също – че тези буфери могат да бъдат използвани в момент на криза. Отделно, както всички знаем, нашата задлъжнялост като процент от брутния вътрешен продукт е сравнително ниска, така че ние винаги имаме капацитет да актуализираме и да вземем допълнителни заеми, ако някаква невероятна криза излезе. Мога да успокоя всички българи – независимо какъв сценарий дойде при нас, имаме различни варианти, с които да митигираме тези рискове. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. Заповядайте за въпрос от „БСП за България“. От „Има такъв народ“ имате ли въпрос към министър-председателя? От „Демократична България“? Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Премиер, уважаеми господин Министър и госпожо Министър, уважаеми колеги! Кризата, която предизвика всички тези изслушвания и декларации – радвам се, че има възможност правителството на толкова ранен етап да навлезе в уточняване, изясняване на своята геополитическа ориентация и физиономия. Вероятно не е нещо, което сте били планирали в началото, господин Премиер, но както се казва, „животът е това, което се случва, докато ние правим планове“. Тази криза, изострянето на напрежението по границата между Русия и Украйна е нещо, което се случва в момента, но то се случва в един много по-голям контекст и това е реваншистката политика на Кремъл, която започна поне от 2008 г. с онази реч на Путин в Мюнхен, в която той фактически дефинира самата претенция за преразглеждане на принципите на международния ред и възстановяването на сферите на влияние, по-конкретно руската такава в Източна Европа. Моят въпрос ще бъде в много голяма степен риторичен. Той е свързан с това до каква степен извън онова, което имаме като императиви, като необходимост за действия и потенциални такива от конкретния момент, ние изграждаме цялостна политика по отношение на риска за тази реваншистка политика. Вие на няколко пъти дадохте да се разбере, че правителството много внимателно анализира и се готви за рисковете, свързани с енергетиката, и това е абсолютно правилно. Но не е само енергетиката, има и други системи, особено в системата на сигурността, която трябва доста сериозно да бъде санирана, защото дълго време беше оставена на самотек и в състояние на висока уязвимост спрямо възможността за влияние от страна на Русия. Какво може да споделите в откритата част за своите намерения в тези други сектори? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Заповядайте, господин Премиер, за отговор.
Благодаря за въпроса. Един от главните дефицити, които в момента ние откриваме, е възможността за контрол на киберсигурността – сайбъратакс, както нашите партньори казват. Киберсигурността е всъщност от огромно значение. Министър Божанов се е заел много сериозно с тази тема. Това, което вчера направих – поканих министър Божанов да бъде част от Съвета по сигурността към министър-председателя, защото оттук нататък традиционните начини за сигурност, с които всички ние сме свикнали и имаме добър капацитет, може би не са напълно достатъчни за новите предизвикателства. Надявам се, че до края на нашия мандат ще можем да се похвалим с много сериозна стратегия не само за електронното правителство, но и за отбрана в посока киберсигурност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. От ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател! Господин Министър-председател, на няколко пъти споменахте израза, че България е суверенна държава, че сама взема своите решения, че има суверенитет. В същото време България вече години наред е член на НАТО. Години наред това членство в НАТО на България струва милиарди. Срещу него получихме участие в „мироопазващи“ мисии в чужбина и дадохме свидни жертви. С няколко думи, не получихме абсолютно нищо, освен че дадохме кръвен данък заради това какви имперски амбиции имат някои държави. Нещо повече, нашите пари се изразходваха да подкрепяме военнопромишлените комплекси на чуждестранни „партньори“. В тази връзка няма как да приемем, че България е суверенна държава. Няма как да приемем, че в България има четири чуждестранни военни бази. Не мога да приема и отговора на военния министър, че това е равноправно ползване на тези бази, при положение че в една от основните бази може да влезе само и единствено български генерал – един, след изрично разрешение на командващия на базата; при положение че в тази база, ако отиде някой от Вас и види табелата, ще разбере, че там важат американските закони, а не българските. След като България се е съгласила да има военни бази и след като 10-годишният договор изтича през 2024 г., днес ние входирахме искане парламентът да обсъди и да задължи Министерския съвет да прекрати след едногодишно предизвестие въпросния договор за ползване на четирите военни бази на САЩ в България. В тази връзка – и се надявам този път да отговорите на моя въпрос към Вас, а не както преди малко за отношението Ви дали признавате, или не признавате Русия за враг, а Вие говорите за зелен сертификат. Моят въпрос към Вас е конкретен: какво е Вашето лично мнение – трябва ли в България да има чуждестранни военни бази, в които не знаем какво се случва. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ганев. Заповядайте за отговор, господин Премиер.
Суверенитетът на Република България и независимостта започва от начина на мислене и начина на самоопределяне. Докато ние вярваме, че някой друг определя нашето бъдеще и нашата политика зависи от някой друг, най-вероятно ще е така. Но аз ясно мога да Ви заявя, че българското правителство вярва, че България е суверенна държава, независима и оттук нататък във всяко наше действие ние слагаме българския интерес като първи. Едновременно с това живеем в глобален свят. И ние сме в два съюза. Между другото, искам да се похваля, че влизаме и в трети – това е OECD, което означава, че сме в привилегированата част на света, където финансирането е по-евтино, където има по-голяма сигурност, където правото на закона е водещото в отношенията между съюзниците и техните партньори. Така че мога ясно да заявя, че сме независима държава. Между другото, дори казването, че това са чужди бази, е невярно. Това са общи съоръжения. Докато ги третираме като чужди бази, ние няма да използваме целия капацитет на Българската армия в тези съоръжения. Начинът на мислене, стратегията оттук нататък трябва да се погледне по съвсем различен начин. Това са и български съоръжения. Контролът и капацитетът, който могат те да дадат на Българската армия, трябва да се използва максимално. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Премиер. С това приключи вторият кръг от въпроси към министър-председателя Кирил Петков. Преминаваме към втория кръг от въпроси към министъра на отбраната Стефан Янев. От името на „Продължаваме Промяната“ има ли въпрос към Стефан Янев? Няма. От името на ГЕРБ-СДС? Христо Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Министър, слушахме досега изказаното от Вас, от правителството, и принципа на самодостатъчност, който сте развили на днешното заседание на Министерския съвет, който впрочем, както отбелязахте, ни нарежда като едно ниво на сигурност с Унгария. Всеки може да си вади от тази гледна точка и политическите заключения от това. Но за да може всичко онова, което представихте като проекти и като ангажименти на правителството, да има някакъв смисъл и да стане реално, трябват пари. И това го знаете много добре. Трябват много пари. Вие сам казахте вчера в Комисията по отбрана, че членството ни в Алианса всъщност ни помага и в разходите за отбрана. Говорейки си за това, за да може всичко това, което казахте за върховенство и за ускорено развитие на българските въоръжени сили, за създаването на тази рамкова структура, която предлагате, трябват пари, и то трябват пари сега, не между другото, 2024 г. Тоест трябва сега правителството, за да могат тези планове да са реалистични, още сега правителството да предложи 2% от БВП поне, защото знаете много добре, че дори и 2% не са достатъчни, за да се решат повечето проблеми. Тук вече не можем да разсъждаваме след всичките Ваши планове да се продължава по Плана за нарастване на разходите до 2024 г. поради простата причина, че Вие променяте изцяло концепцията по този начин с това развитие. Тоест оттук нататък, господин Министър, на следващото заседание на Министерския съвет ще настоявате ли за 2% да бъдат вписани още сега? Между другото, тук дебатът защо има отделни параграфи, мисля, че може да говорите с финансовия министър, то не е въпрос на парламента тук. Но тук е важно да разберем ще има ли 2% и ще има ли драстично увеличение на разходите за отбрана, защото това, което предлагате, изисква увеличение на разходите по отбрана, и то драстично. Ако не го предложите и не внесете в Народното събрание подобно увеличение, то тогава означава, че всичко, което сте говорили до момента, са празни приказки. Благодаря.
Благодаря Ви за въпроса, господин Гаджев. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гаджев, да, въпросът с финансирането на собствената армия и изграждането на въоръжените сили на собствения отбранителен потенциал струва пари. Понякога струва и повече пари, отколкото сме предвидили, защото не успяваме ефективно да харчим наличните пари. В този смисъл усилията, които ние правим като екип – ръководството на Министерството на отбраната, е точно да се фокусираме върху ефективността. Да намерим начина, механизмите, които се нуждаят от подкрепа на междуинституционално ниво, първо, в състава на Министерския съвет, след това отношенията изпълнителна – законодателна власт, включително с промяна на законодателството. Този анализ се прави в момента и се подготвя. По отношение на тазгодишния бюджет за 2022 г. ние сме направили предложения, които – мина един кръг обсъждане с Министерството на финансите, предстои внасянето на Проекта на бюджет в Министерския съвет да се разглежда. Да, цифрите, които вече са публични, вървят на обществено обсъждане и са между 1,7 и 2% – 1,73, ако не се лъжа. Този процес според мен не е приключил, независимо че тази рамка върви на обществено обсъждане, предполагам при подходяща аргументация и с възможности, които предлага законовият начин за правене на такъв тип промени, между двете четения да се направят още необходими промени, които това Народно събрание сметне, че са необходими. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от ДПС. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господа министри, уважаеми народни представители! Ние от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ с тревога следим случващото се в Черноморския регион, рисковете и предизвикателствата в контекста на усложнената среда за сигурност в резултат на напрежението в Украйна и по оста НАТО – Русия. България, като лоялен съюзник на Алианса, си даваме ясна сметка какви биха били последиците при евентуално ескалиране на конфликта. И в тази връзка с оглед ситуацията към настоящия момент въпросът ми към Вас, господин Министър, е: направен ли е стратегически анализ и оценка и какво е необходимо като ресурс за структуриране на тази батальонна бойна група от български войски и съответното командване, което анонсирахте и в днешното си изказване.
Благодаря, господин Кълков. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Кълков! Този тип оценка на финансовите ангажименти, този тип анализ се провежда и в момента. Той не е готов в пълната му детайлност, в пълната необходимост от гледна точка на необходимите ресурси и как точно биха могли да бъдат изразходвани. Защото, когато говорим за харчене на обществен ресурс, трябва да бъдем достатъчно отговорни да обясним на българските граждани за какво и как точно харчим тези обществени ресурси. Така че отговорът на въпроса ми е: анализът и в момента продължава и тъй като такъв тип решения тепърва ще се взимат и на ниво НАТО, имаме време, ще направим този анализ и ще имаме точния разчет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Има ли въпрос от „БСП за България“? Няма. От парламентарната група на „Има такъв народ“? Не виждам. „Демократична България“? Атанас Славов, заповядайте.
Господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Моят въпрос е свързан с тема, която и вчера в Комисията по отбрана вече беше дискутирана в един формат – става дума за предстоящата мисия на испански и нидерландски сили във връзка с осъществяване на „Еър полисинг“ и дислоциране тук на бойна авиация, и безспорно най-модерният в момента изтребител пето поколение F-35 ще участва в тази мисия, дали е възможно някакви по-конкретни параметри да представите в публично заседание, или това е материя, която ще трябва да обсъдим на закрито заседание. Тоест знаем, така да се каже, началния етап на тази мисия, в която, както и Вие казахте, няма нищо извънредно, но какъв е периодът, в който ще се осъществява тази мисия в България? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Славов, да, както имах възможността да спомена вчера по време на заседанието на Комисията по отбрана, няма нищо необичайно в тази мисия, тя е вече е рутинен тип мисия за НАТО, която от 2016 г. насам се извършва в един или друг регион и в България вече е провеждана поне два пъти с контингенти на Въоръжените сили на Италия и на САЩ. В този случай говорим за два последователни ангажимента на други държави със самолети четвърто и пето поколение. Първият период на такъв тип съвместна тренировка и съвместно изпълнение на задачата „Еър полисинг“ е с испански контингент, които се очаква да пристигнат в началото на февруари, по-точно след 7 – 8 февруари, като преди това предварително ще пристигнат техните логистични елементи и техният период на участие в този тип съвместна тренировка и съвместно изпълнение на задачата „Еър полисинг“ ще бъде от средата на февруари до края на март. След това съответно този контингент ще се прибере в държавата си и през април очакваме разполагането на контингент на Въоръжените сили на Нидерландия. Този контингент ще бъде вече самолети пето поколение F-35, за който споменахте. Испанският контингент ще бъде с модела „Юрофайтър“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. И последен въпрос към министъра на отбраната от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ.
Господин Председател, господин Министър, досега не получихме много адекватни отговори на нашите въпроси, затова сега ще Ви помоля за малко по-голяма конкретика. Въпросът ми е следният: способна ли е Българската армия да отговори адекватно на масирана въздушна атака и военноморски десант, независимо от коя страна идва това нещо, нещо, което беше способна да направи преди малко повече от 30 години. Моля да ми кажете Вашето мнение по въпроса. Благодаря.
Заповядайте, господин Министър.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! На конкретния въпрос отговорът за способностите и възможностите на Българската армия да изпълни определен вид задачи имаме достатъчно документи, национални документи имам предвид, които казват и показват тези способности и възможности пред обществото. Един такъв документ е Годишният доклад за състоянието на отбраната, който традиционно се внася в Народното събрание, и предвид факта, че тазгодишният се подготвя, може да погледнете формулировките в миналогодишния, където се казва, че България изпълнява своите задължения, тоест въоръжените сили, Българската армия са в състояние да изпълнят своите конституционни задължения по защитата на суверенитета и националната цялост, като за целта разчитаме и на потенциала на НАТО. Това е причината България да е част от политико-военния съюз НАТО, да споделяме тези отговорности и за да можем да си позволим, в случая говорим за едно пожелателно ниво, да харчим 2% от брутен вътрешен продукт за отбрана, а не много повече от тази сума, ако бяхме в друга конфигурация или с някакъв вид политически неутралитет. От всичко това искам да кажа следното: отбраната на страната, сигурността е основен стълб в системата от националния интерес – националния и обществения интерес, както и да ги наредите, в каквато и да е комбинация, задължително има стълб „Сигурност“, има стълб „Отбрана“. Отбраната, сигурността струват скъпо, но тази цена ние като общество трябва да бъдем сигурни, че я плащаме съзнателно, защото на базата на тези пари, изразходвани за отбрана и за сигурност, ние имаме възможност да развиваме другите възможности за развитие на държавата. Другите параметри – да имаме възможност да развиваме бизнеса, икономиката си и съответно да финансираме и образование, здравеопазване и всички други необходими сектори за нормалното функциониране на държавата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. С това приключва този кръг от въпроси към министъра на отбраната Стефан Янев. Преминаваме към втори кръг въпроси към министъра на външните работи – Теодора Генчовска. Има ли въпроси от „Продължаваме Промяната“? Няма. От ГЕРБ-СДС? Екатерина Захариева, заповядайте.
Господин Председател, госпожо Министър! Както вече казах, във Вашия доклад беше направена единствената според мен днес политическа оценка и по отношение на действията на Руската федерация. И в тази връзка съм изключително учудена и Ви питам: каква беше причината да не извикате, ако не Вие лично, някой от Министерството – заместник-министър, така или иначе Ви представляват почти навсякъде, директор, който прецените Вие, и да изразите острото несъгласие за поредната намеса във вътрешните работи на Република България от страна на Руската федерация? Още повече, че в самото становище, което беше единственото, което бяхме чули допреди това за позицията на Министерството на външните работи по тази тема от 21-ви, Вие призовавате Руската федерация да проявява уважение към осъзнатия външнополитически избор на Република България, както и да остане ангажирана в диалог със страните, тоест каква беше причината да не извикате руския посланик в Министерството на външните работи, защото това е много по-силно, отколкото едно прессъобщение?
Благодаря Ви за въпроса, госпожо Захариева. Заповядайте госпожо Министър.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Госпожо Захариева, изказването на външния министър на Руската федерация е в резултат на негова двустранна среща. Считаме, че на този етап и в контекста на съюзните действия, които сме предприели в дипломатически отношения, не беше удачно да бъде викан посланикът на Руската федерация на този етап. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. От името на ДПС има ли въпрос? Станислав Анастасов – заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Министър Янев, уважаема министър Генчовска, госпожи и господа народни представители! Министър Генчовска, от медиите разбираме, че нашите съседи, както и повечето държави – членки на Европейския съюз и НАТО, но и не само те, имат сериозна дипломатическа активност по темата. Например разбрахме, че вчера вечерта е имало среща на ниво политически съветници във формат „Нормандска четворка“ между Русия, Украйна, Франция и Германия. Моля да ни дадете малко повече информация за резултатите от срещата, както и за извършената, но и планираната бъдеща дипломатическа активност на българската държава с партньорите ни от Европейския съюз и НАТО по темата. Моля, която част сметнете, че е за тази част на заседанието, която сметнете, че е за закритата, чувствайте се свободна там да я изразите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Анастасов. Заповядайте, госпожо Министър.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Знаете, че формат „Нормандска четворка“ е още един елемент от нивото на дипломатическите дискусии. На този етап, честно казано, още не съм запозната с резултатите. Това, което знам, е, че Германия и Франция играят доста балансирана позиция, насочена в посока деескалация на напрежението, стремеж да се продължи диалогът и в този формат. При информация какви са конкретните резултати, поемам ангажимент да Ви информирам лично. По отношение на другата част, ако може наистина да остане в останалата част на заседанието. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Има ли въпрос от „БСП за България“? Няма. От „Има такъв народ“? Също. От „Демократична България“? Не. И от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми министри, колеги! Госпожо Генчовска, разбрахме, че българското правителство няма контакт с нашите сънародници в Таврия и Донбас. Въпросът ми е: имаме ли и какъв контакт с българите в Украйна, които са в Крим – 2500 човека, в две български общности? Какво прави българското правителство и по какъв начин взаимодейства и общува с тях, и всъщност подготвени ли сме ние при евентуален конфликт да ги обезпечим, да се погрижим за тяхната безопасност и сигурност? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Заповядайте, госпожо Министър.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Може би с риск пак да се повторя, освен Посолството на България в Киев и генералните консулства са в контакт с тези български граждани, които имат възможност за обратна връзка. Ежедневно екипите на Външно министерство предоставят информация по отношение техните желания, искат ли да бъдат евакуирани, в какво състояние са семейства – здравословно, и така нататък. Плановете за евакуация бяха изпратени вчера, както вече отговорих, мисля на въпрос на „Движение за права и свободи“, организирано заедно с министъра на отбраната започна планирането, при необходимост използване на средства на въоръжените сили, в случай че има затруднение на гражданските авиопревозвачи да евакуират хората, които искат да бъдат евакуирани, защото на този етап нямаме информация за такива искания. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. С това приключихме и втория кръг от въпроси към министъра на външните работи Теодора Генчовска. И сега следва да преминем към изразяване на отношение от групите. От парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Настимир Ананиев – заповядайте, имате пет минути за изразяване на отношение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа министри! Чухме, че има ескалация на проблем, но не трябва да има политическа ескалация такава в страната. Мисля, че е много важно да има обединение по темата, която да не дава възможност за интерпретации, че всъщност националният интерес трябва да бъде на първо място и не само националният интерес, също така и сигурността на българските граждани, без да влизаме в някакви такива истерии, ако мога така да се изкажа. Това, което е важно според мен, е, че самата ситуация, която се налага, повдига много въпроси за състоянието на Българската армия, която със сигурност има нужда от модернизация и със сигурност ние трябва да можем да имаме една добре подготвена армия, която да бъде един добър съюзник и партньор на НАТО. Не само на НАТО, ние сме също така и на Европейския съюз, така че позициите по конфликта – и аз мисля, че сме се доказали като добър партньор и на двете организации, нашите позиции са единни, трябва да останат такива, интересът на българските граждани трябва да бъде на първо място. Мисля, че в Министерския съвет са подготвени за различни ситуации. Надяваме се да получим, разбира се, малко повече информация на закритото заседание, което ще последва, но това, което аз лично призовавам, е по такива теми, свързани с външната политика, да не се опитваме да извличаме вътрешнополитически дивиденти, защото не е редно. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ананиев. От името на ГЕРБ-СДС. Радомир Чолаков, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, за съжаление, защо го няма министър председателят, който може би е редно да чуе отношенията, или това е израз на отношение към темата и към Народното събрание? Колеги, аз не знам преди колко години за последно в Народното събрание се е водила такава дискусия и се е водило изслушване [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „12 години го няма.“]]за състоянието на страната на прага на евентуален въоръжен конфликт, съвсем близо до нашите граници.
Предишният премиер не идваше.
Искам да Ви кажа какво събуди у мен изслушването. Изслушването събуди притеснение затова, че нямаме силно лидерство в момента, затова, че продължаваме да анализираме и да следим ескалацията и да се надяваме на деескалацията, тоест това ми напомня на една фраза от един държавник от много далечното минало, който казваше: „Другари, трябва да се снишаваме!“ Видимо политиката на правителството е да се снишаваме. Поне такова чувство остава у мен. Разбрахме, че НАТО ще подкрепи България с един български батальон. Не знаем другата Българска армия не е ли натовска армия и тя какво ще прави през това време и какво точно ще прави при този натовски български батальон, различно от това, което прави Българската армия. И ми се струва, колеги, че в ситуация, в която говорим за потенциална война, политическото лидерство, държавническото лидерство, изискваше тука да чуем малко по-конкретни отговори, малко по-мъжки отговори на няколко абсолютно конкретни въпроса. Какво е отношението ни, ако се наложи, не дай си боже, рязко да се повиши боеспособността на тази територия или способностите за защита с жива сила и военна техника на тази територия? Какво правим? Какво правим с икономиката, ако допуснем, че в следващите месеци няма деескалацията, за която мечтаем, а Черно море е пълно с войска? Нали разбирате какво се случва с туризма? Днес най-висшият политически орган на нашата партия, на нашата коалиция, обърна внимание, че става дума за 10 милиарда от брутния вътрешен продукт, които генерира туризмът. Какви са мерките, има ли правителството виждане, как компенсира или как се обръща към съюзниците и как разработва заедно с нашите съюзници евентуални компенсационни механизми за всички отрасли? Беше поставен въпросът какво става с държавния резерв. Аз ще поставя един друг въпрос, който ми се върти в главата от известно време: има ли план за действие на обществените медии в ситуация на… да не казвам думата. Аз съм работил в обществените медии и знам, че такива планове имаше.
Те не са правителствени. Те са обществени.
Както и знам, господин Каримански, че има Военновременен център.
Точно така!
Така, и ми е интересно какво е неговото състояние, дали е оборудван с необходимата техника и дали има готовност да излъчва, ако се наложи, не дай си боже? Колеги, миналата седмица си говорихме тук за думата форсмажор. Ето това е форсмажор. Какви са телекомуникационните средства, с които, не дай си боже, правителството ще трябва да организира комуникацията на страната? Каква е примерно функцията на Военния телевизионен канал и има ли той цел в една такава ситуация? Задавам ги тези въпроси сега – след няколко дни ще ги задам писмено и Ви давам време, господин министър Янев, да ми отговорите, когато му дойде времето, в смисъл да се свърши работа. Така че, колеги, липсва ми на мен лично лидерството, липсва ми конкретиката. Имам чувството, че се снишаваме и чакаме бурята да отмине, но ще завърша с това, че държавата, колеги, съществува не за нещо друго, държавата като институция съществува не за нещо друго, а за да пази гражданите си в случай на криза и в случай на война. Тя служи за гарантиране на сигурността на гражданите – не за да си водим някакви дебати или да ходим в Брюксел, да обядваме, да вечеряме или да ходим на кино. Държавата служи, за да пази гражданите си в случай на война и в случай на бедствие. И на мен ми липсваха ясните послания от правителството тази вечер – какво то е предвидило и какво е направило, за да защити държавата и гражданите си в случай на, не дай си боже, лошото, от което ние се страхуваме. Благодаря Ви.
За вземане на отношение от името на парламентарната група на ДПС. Господин Карадайъ, заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми госпожи и господа министри, уважаеми госпожи и господа народни представители! Има теми, по които не е задължително и няма нужда от различия, разделения и противопоставяне и по които не е нужно всеки да се прави на специалист и говорител. Тази тема е такава. България направи своя геополитически избор. Ние сме членове на НАТО и Европейския съюз. „Движение за права и свободи“ чрез своя лидер доктор Ахмед Доган зададе тази посока за развитие на България още в зората на демокрацията, преди всички други партии, преди тогавашните, които днес ги няма, и преди сегашните, които тогава ги нямаше, а и доскоро ги нямаше. Но ние трябва категорично да заявим няколко неща. Първо, ние сме лоялен и надежден партньор в съюзите, в които членуваме. Второ, Украйна и Русия са наши съседи по море. Трето, независимо дали сме в добри, или лоши отношения с комшията, когато гори неговата къща, знаем, че и ние имаме проблем. Четвърто, ние трябва да положим всички усилия за деескалиране на напрежението, доколкото ни стигат възможностите. Пето, ние сме против прекрояване на границите в 21-ви век, още по-малко чрез военни конфликти. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Карадайъ. От името на „БСП за България“? Няма изразяване на отношение. От „Има такъв народ“ – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър-председател, господа министри! Ние от парламентарната група на „Има такъв народ“ считаме, че Вашето участие днес е проява на и е налице силна ангажираност на държавния, политическия, дипломатическия потенциал, на капацитета на специалните служби за оценка на всички аспекти по отношение на ескалацията на обстановката. С това Вие внесохте спокойствие, така необходимото спокойствие в страната и в обществото. Приветстваме заявката Ви, господин Министър-председател, и Вашето обръщане с лице на изпълнителната власт по отношение на съществуващите дефицити по отбраната на страната, което означава преоценка на отбранителната политика и влагане на всякакви ресурси, капацитет, включително и финансови, за избягване на тези дефицити. Разбира се, решението да се изпратят тук самолети F-35 и Eurofighter, също испанската фрегата в Черно море са израз на солидарност. Ние приветстваме това, то е в други аспекти. Господа народни представители, според нас истинската солидарност се проявява по отношение на чл. 5 от Северноатлантическия договор. В момента такава обстановка ние нямаме, нямаме такава необходимост, няма размах, дълбочина, действия, агресия и така нататък. Така че решението за формиране на основата на български въоръжени сили на батальонна бойна група, която е функционален състав – тя може да бъде променяна за изпълнение на задачи и подчинена на командната верига на Българската армия, е добро решение. То ще има своите ползи всъщност като сили на Алианса, към който принадлежим. Една съвсем малка бележка. По повод на всичките тези неща, които в последно време се изговарят навсякъде от политолози, специалисти, общественици, за непременната необходимост за разполагане на многонационални оперативни сили в България или някакво на други страни, да не е точно българско подразделение, уважаеми господа народни представители, ние считаме, че този въпрос не е въпрос на състезание между отделните страни, а е въпрос на необходимост по дадената обстановка. В момента такава необходимост няма. Сухопътните сили са в състояние наистина да излъчат една такава бойна група, да я формират, да бъде напълно оборудвана. Ако трябва и с всички атрибути и външни белези на една многонационална натовска бригада. Началникът на отбраната е тук и той може да съдейства за това. Това според нас е резултат от една многоизмерност на решенията в политическия аспект. Въпросът с българската военна авиация е много сложен. Тя практически е на земята. Няма ресурс. Следващите две-три години положението става все по-сложно. По това няма какво да си мерим много приказките, завоалирано – това е военнотехнически крах за Българската армия и за държавата. Мисля, че в известна степен може да се употреби и думата политически провал. Не е мястото сега да дискутираме за какво и как, но докато не дойдат новите самолети и не се вземе новото решение за допълнителни военни самолети, трябва да се поддържа съществуващата техника. Балансът в структурата на въоръжените сили е особено необходим. Така че още един път да заявя, че Вашата заявка пред парламента тук за обръщане с лице към дефицитите в Българската армия е много важна. В заключение, позицията и действията според нас са адекватни на ситуацията, премерени са и са с мисъл за страната и за обществото. Считаме, че следва да продължат всички дипломатически, политически, военнополитически усилия, усилията на службите за задълбочаване и продължаване на усилията на целия този национален капацитет заедно с поддържане на връзка със съюзниците и постоянно следене на обстановката. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Александров. От името на „Демократична България“ – Христо Иванов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Премиер, госпожо Министър, господин Министър, уважаеми колеги! От името на „Демократична България“ и така малко в по-личен план ще си позволя да вляза в спор с господин Чолаков. Защото той говори за начина, по който той излиза от това изслушване, аз ще споделя пък моите впечатления. Трябва да кажа, че моето усещане е по-скоро за обнадеждаване и за оптимизъм – умерен и внимателен, заради цялата сложност на обстановката, в която се намираме. Съвсем откровено ще споделя. България се управлява в момента от една изключително сложна коалиция, особено по такива теми, които, естествено, не са първо желани от никой политик да се занимава и на никой лидер не му се занимава именно с тях. Сложността на тази коалиция лесно може да се превърне във фактор за бездействие, за безпътица по толкова сложни предизвикателства. Ние от „Демократична България“ започнахме с притеснение по отношение на сектор „Сигурност“, което от самото начало съвсем откровено споделихме и публично – от самото начало на управлението, че това не е обект на достатъчно приоритизиране в началото. Тази криза и тази ситуация донякъде започна всъщност да променя приоритетите и виждаме едни послания, които аз лично се радвам да чуя. Струва ми се, че е позитивно и си заслужава да ги отбележим не просто защото ние сме част от управлението, а защото това е добре за България. Да, може би не с голямо желание, да, може би въпреки трудностите, да, може би минавайки през един етап на такива озадачаващи постове във Фейсбук и лични мнения на членове на кабинета, но днес ние се намираме в ситуация, в която имаме премиер, който два пъти дойде в парламента да заяви много ясно своята позиция. Ние не можем да не отбележим това нещо. Между другото, Вие също го отбелязахте – и господин Митов, и госпожа Захариева го отбелязаха – ясно потвърждаване като правителствена позиция на това, че България активно ще използва НАТО като основна платформа за гарантиране на своята сигурност и като основна платформа за участие в гаранциите за стабилността на региона, в който ние се намираме. Днес това, което чуваме, въпреки че – да, признавам, че идеята за това България да стане рамкова нация сама на себе си е доста креативна, но да гледаме по същество. Осъзнаването и акцентирането, че ние трябва да направим една много сериозна инвестиция в нашата собствена отбрана, е нещо позитивно. Може би това не е било нещо, което е било първоначално приоритет на кабинета, но ето, че събитията го изваждат на преден план и съм обнадежден от това нещо. Обнадежден и съм сигурен, че ние рано или късно ще кажем честно на българското общество, че да, българската сигурност ще се гарантира с НАТО, включително и чрез, когато е необходимо, и в степента, в която е необходимо, разполагане на други натовски формирования на нашата територия. В това няма нищо страшно. Това е логично. Това е част от развитието на нашия капацитет. Ние именно така трябва да го разглеждаме. Ние трябва да инвестираме в собствена отбрана. Ние трябва да инвестираме целенасочено и последователно в своята сигурност в много други сфери. Включително в енергетиката, включително в киберсигурността, включително в състоянието на службите и другите институции, от които зависи националната сигурност, включително и по отношение на борбата с корупцията, която винаги е била един огромен портал, през който чужди влияния, включително и основно руски, са влизали в България. Всичко това изкристализира в тези няколко дни по повод на украинската криза. Ние от „Демократична България“ ще работим за това то да не бъде нещо конюнктурно и моментно. Сигурен съм от това, което видях като реакция на премиера, че ще работим с него в абсолютно единомислие от тази гледна точка. В този смисъл мисля, че виждаме лидерство. Благодаря на премиера Петков за това. Ние като общество и като държава ще трябва да почнем много по-сериозно да се отнасяме към своята сигурност. Много по-честно да си говорим за нея, много по-ясно да разбираме, че ще трябва да инвестираме в нея. Защото има един древен принцип и той е: който иска мир, както всички ние искаме, трябва да бъде готов – няма да кажа за война, но за отбрана. Нека така леко да редактираме древните. Ние трябва да бъдем готови за отбрана в много по-висока степен във всичките системи, които имаме. Радвам се, че правителството показа инстинкт, показа рефлекс толкова рано – в началото на своята работа, при толкова сложна ситуация, в която се оказа, наистина да излъчи едни ясни послания в това отношение. В лицето на „Демократична България“ ще има сила, която ще работи много сериозно да продължава и това нещо да се превърне в стабилна ориентация. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. От името на ВЪЗРАЖДАНЕ – заповядайте.
Господин Председател, Господин Министър-председател! Темата на днешното заседание беше свързана с това дали има някакви заплахи във връзка с усложнената ситуация около руско-украинската граница. Ние действително сме съседи с Украйна и с Русия на акваторията на Черно море, логично беше все пак да се направи едно такова извънредно заседание, макар че някои от тук присъстващите много пресоляват манджата, опитвайки се да създадат проблем там, където го няма. Големият въпрос беше представлява ли в момента за нас Русия заплаха или не, защото в крайна сметка не очакваме примерно нападение от Грузия – от другата страна на Черно море, или от Абхазия, Турция ни е съюзник, Румъния – също, така че просто не остана кой. А, и Украйна, разбира се, за която в момента сме много загрижени и леем крокодилски сълзи. Големият въпрос беше дали Русия представлява заплаха за нас. Ако е заплаха за нас, давайте да говорим, да действаме, да се подготвяме, да мобилизираме нашия ограничен, за съжаление, осакатен в последните 20 години, всъщност 18 – от 2004 г. е влизането на България в НАТО, мобилизационен и стратегически отбранителен потенциал. Нека да действаме в тази посока. Едва ли има някой български гражданин – мъж не само по лична карта, но и по поведение, който да не е готов да реагира веднага. Тук има все още хора, които са служили в казармата, и предполагам, няма да е проблем при една мобилизация да се включат. Обаче аз не чух отговор на този въпрос. Нямаше отговор! Чухме за това, че България е суверенна държава. За съжаление, България не е суверенна държава, защото, ако беше, суверенният министър-председател отговаря веднага на този въпрос: да, заплаха е – не, не е заплаха. По същия начин стоят и другите поставени от нас въпроси, най-вече за присъствието на чужди войски в България. Разбира се, чел съм договора, можем много да говорим колко обтекаема е формулировката и дали там действително са съвместни военни съоръжения, пък командвани от български генерали и така нататък. Ходил съм там и знам какво пише на входа на тези съвместни военни съоръжения. Пише, че действа Законът на Американската държава за отбраната от 1949 г. – пише на английски с големи букви и на български с малки букви. Вее се първо американското знаме, после българското – нашето е малко по-надолу. Така е по закон в Щатите. Между другото, така трябва да бъде и в България – винаги българското знаме трябва да е над останалите. Но както и да е. Видно е, че тази територия не е наша в момента, видно е, че тя се ползва с екстериториален статут. Дали на базата на договора, или просто нашите американски партньори – съюзници, господари, както искате ги наречете, са си донаписали договора, това е друга тема. Големият въпрос е, че в момента, за съжаление, България не демонстрира суверенно поведение. Да, Вие го наричате лоялно – някои от Вас, ние го наричаме слугинажно. На следващо място искам да кажа, че огромната част от българския народ не се притеснява от това, което се случва. Може да има и хора, които да имат такива притеснения действително в последните няколко дни от натегната обстановка, най-вече в медиите, защото там кипи големият спор ще ни нападне ли Русия, или няма. Истината обаче е, че огромната част от населението в момента се вълнува от други проблеми, свързани с цената на тока, с инфлацията, с цените на енергоносителите, с цените на горивата и така нататък, и така нататък, и така нататък. Това са важните въпроси за тях! Чак се чудя дали да не кажа слава богу, макар че не е слава богу, защото тази истерия в момента, която тук коментираме, която е изключително и само за вътрешнополитическа употреба, моментна, сега, ще отмине, но проблемът с инфлацията, със скока на цените на енергоносителите, с цените на хляба дори, ако щете, и всичко останало ще си остане. Това са важните въпроси. Ние си направихме изводите от проведеното обсъждане днес. За съжаление, нямаме усещането, че България действително се управлява оттук, от Народното събрание или от Министерския съвет. По-скоро не можем да говорим за Министерски, а за марионетен съвет. Жалко е, тъжно е, за всеки един от нас е жалко и тъжно, защото никой не иска да казва тези неща. Но пък, от друга страна, истината, дори и да е грозна, трябва да си я кажем, за да се борим с нея и да не допускаме това нещо повече. Крайно време е българската политика – беше казано тук от някой от говорившите преди мен, и аз съм съгласен с него, крайно време е българската политика да има повече мъже, мъжко поведение, защото и „да“ и „не“ са отговори, но не знам – или обтекаеми формулировки, или избягване на отговора, това вече не е мъжко. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Колеги, да се въздържаме от обиди към собствените си държавни институции. С изразяването на отношение от името на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ приключва и откритата част от настоящото извънредно заседание. Моля квесторите да поканят всички външни лица да напуснат залата и балконите, да бъде преустановено прякото предаване по БНТ 2 и БНР, както и по интернет. Припомням на народните представители и на всички други, че обсъжданията и протоколът от закритата част на заседанието представляват класифицирана информация и я обвързват със съответните задължения – всички народни представители и лицата, които имат достъп до тях. Относно телефоните, колеги, вътрешните правила повеляват те да бъдат оставени извън залата, така че... [[Шум и реплики.]] Давам пет минути почивка, за да можем да изпълним това изискване, след което да се върнем в залата. [[След закритата част.]]
С това приключи днешното извънредно заседание. Следващото редовно заседание ще се проведе утре от 9,00 ч. по дневния ред, гласуван по-рано днес. Закривам заседанието. [[Звъни.]]