Има кворум. Откривам заседанието. Започваме с точка първа за днес: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БЮДЖЕТА НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ЗА 2021 Г. Вносител – Министерският съвет. От вносителя не виждам никого. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Моля? [[Шум и реплики.]] Точно това казвам, че не виждам никого от Министерския съвет, не виждам представител, не виждам член на Министерския съвет, който да представи евентуално внесения законопроект. [[Шум и реплики от ГЕРБ: „Еее!“]] Моля, председателя на водещата Комисия за Доклад. Да изчакаме членовете на Министерския съвет ли, какво искате, господин Каримански? Моля за процедура.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Правя процедура да поканим изпълнителния директор на Националната здравноосигурителна каса – професор Салчев, който е навън. Моля да бъде поканен. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Не, ние ще представим бюджета, но да бъде поканен вътре.
Господин Каримански, съгласно Правилника обаче, когато Законопроектът е внесен от Министерския съвет, се представя от член на Министерския съвет. За съжаление...
Ето го министъра – тук е.
Да, благодаря Ви, заповядайте. Искате допуск на директора на Националната здравноосигурителна каса? [[Шум и реплики.]] Добре. Моля, гласувайте допуск на директора на Националната здравноосигурителна каса. Гласували 172 народни представители: за 171, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Моля да поканите директора на Националната здравноосигурителна каса. Моля за представяне на Доклада на водещата Комисия. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. На свое заседание, проведено на 24 август 2021 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. На заседанието присъстваха министърът на здравеопазването, доктор Стойчо Кацаров, управителят на Националната здравноосигурителна каса (НЗОК) , професор доктор Петко Салчев, представители на Министерството на здравеопазването, съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и на пациентските организации. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от управителя на НЗОК професор доктор Петко Салчев, който запозна народните представители с основните финансови параметри, заложени в измененията и допълненията на бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Той уточни, че се предвиждат постъпления в размер на 134 500 000 лв. от здравноосигурителни приходи, в това число от здравноосигурителни вноски 105 000 000 лв. и от трансфери за здравното осигуряване – 29 500 000 лв. В разходната част се предлага да бъдат допълнително разпределени 10 000 000 лв. за издръжка на административни дейности, като с тези средства ще бъде обезпечено финансирането на сключените договори на НЗОК за предоставяне на услуги за поддръжка на електронните системи за сигурност в обектите на НЗОК, за комплексно обслужване и системна експертна помощ за информационно-техническата инфраструктура на НЗОК, на услугите, необходими за функциониране на дейността на НЗОК и извънгаранционна поддръжка и лицензи за системата EESSI, както и за извънгаранционна поддръжка и лицензи за „Система за сигурност на информацията – DLP“. В допълнителните средства по показател „Издръжка на административните дейности“ се включват и средствата за изработка и доставка на заявени количества европейски здравноосигурителни карти. Той допълни, че по този начин ще се гарантира и заплащането до края на 2021 г. на съдебните разноски по постъпили изпълнителни искове в НЗОК, както и лихвите върху главниците по постъпили изпълнителни листове в размер на 3 873 700 хил. лв. – моля тук вместо числото 3 873 700 хил. лв. да се чете числото 3 млн. 873 хил. 700 лв., основно от дела, свързани с изплащане на дейността за периода 2015 – 2018 г. и по които няма сключени споразумения според изискванията на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. Предлага се в частта „Здравноосигурителни разходи“ да се създаде нов ред 1.1.3.9 в размер на 120 465 000 лв., като средствата ще бъдат разпределени за първична извънболнична медицинска помощ, специализирана извънболнична медицинска помощ, включително за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение, дентална помощ, медико-диагностична дейност, лекарствени продукти, медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение на територията на страната, за лекарствени продукти за лечение на злокачествени заболявания и лекарствени продукти при животозастрашаващи кръвоизливи и спешни оперативни и инвазивни интервенции при пациенти с вродени коагулопатии, включени в пакета здравни дейности, гарантиран от бюджета на НЗОК, и прилагани в условията на болничната медицинска помощ, които НЗОК заплаща извън стойността на оказваните медицински услуги, за медицински изделия, прилагани в болничната медицинска помощ, здравноосигурителни плащания за болнична медицинска помощ и за поставяне на ваксини срещу COVID-19 за здравноосигурените лица. С Преходните и заключителните разпоредби на Законопроекта се предлага допълнителните средства да се разпределят по решение на Надзорния съвет на НЗОК, като по този начин се дава възможност за своевременното вземане на решения за финансово обезпечаване на възникналите потребности от средства в съответните направления на разходите за здравноосигурителни плащания по време на обявена извънредна епидемична обстановка. Резервът, включително за непредвидени и неотложни разходи, съгласно чл. 26, ал. 1 от Закона за здравното осигуряване, е три на сто от събраните приходи от здравноосигурителни вноски и трансферите за здравно осигуряване от други бюджети и е в размер на 4 035 000 лв. С предлагания законопроект се предвиждат средства в размер на 2 500 000 лв. за изпълнение на дейността по здравни грижи, осъществявана в дома от медицински сестри, акушерки или лекарски асистенти. Предвижда се и удължаване на срока за заплащането на помощните средства, приспособленията, съоръженията и медицинските изделия за хората с увреждания по досегашния ред до 31 декември 2021 г., като се запазват и размерите на стойността им, определени към 31 декември 2019 г. Становището на Българския лекарски съюз (БЛС) беше представено от доктор Николай Брънзалов, който изрази принципна подкрепа за предлаганите изменения и допълнения, но възрази срещу предвидената възможност допълнителните средства по бюджета на НЗОК да се разпределят и заплащат по решение на Надзорния съвет. Той подчерта, че при разпределението на допълнителния финансов ресурс трябва да има яснота, прозрачност и предвидимост. Според съсловната организация именно законодателят следва да определи конкретните параметри на отделните здравноосигурителни плащания по бюджета на НЗОК. Доктор Брънзалов уточни, че БЛС категорично се противопоставя на осигуряването на средства за финансирането на дейността по здравни грижи, тъй като към настоящия момент не съществува правно основание за извършване, отчитане и заплащане на тази дейност през 2021 г. Председателят на Българския зъболекарски съюз, доктор Николай Шарков, също възрази срещу едноличното разпределение на средствата от Надзорния съвет на НЗОК и подчерта, че в този процес би следвало да се вземе предвид и становището на съсловните организации на лекарите и на лекарите по дентална медицина. Той изрази надежда, че Народното събрание ще вземе предвид становището на представляваната от него съсловна организация при второ гласуване на Законопроекта. Професор Асена Сербезова запозна народните представители със становището на Българския фармацевтичен съюз (БФС) , в което се посочва, че е налице неравно третиране в действащото законодателство на магистър-фармацевтите, които работят в лечебни заведения за болнична помощ. Тя призова при второ гласуване на Законопроекта да се създаде правно основание тези магистър-фармацевти също да получават допълнително месечно възнаграждение, тъй като са пряко ангажирани с дейности, свързани с COVID-19. В становището на Българската асоциация на зъботехниците се изразява подкрепа за разглежданите нормативни промени, като се отправя молба да се обсъдят възможностите медицинското изделие „тотална зъбна протеза“ да бъде финансирано от бюджета на НЗОК. Председателят на Българската асоциация за закрила на пациентите господин Пламен Таушанов заяви, че принципно подкрепя разпределението на допълнителни средства по бюджета на НЗОК. Той уточни, че средствата за здравноосигурителни плащания трябва да бъдат детайлно разписани в тялото на Закона, тъй като именно по този начин ясно ще бъде изразена волята на законодателя. Българската болнична асоциация подкрепя предлагания законопроект, като предлага да се предвиди увеличение на цените на клиничните пътеки за лечение на COVID-19. Представителите на Асоциацията на научноизследователските фармацевтични производители в България и на Българската генерична фармацевтична асоциация посочиха, че част от допълнителните средства би следвало да бъдат предвидени за увеличение на средствата за 2021 г. за здравноосигурителни плащания за лекарствени продукти, което ще ограничи нарастващата тежест на компенсациите и отстъпките, заплащани от фармацевтични компании към НЗОК, тъй като това е основно предизвикателство за устойчивото функциониране на системата на заплащане на медикаменти от НЗОК. Те подчертаха, че е налице тревожна тенденция за прекомерно увеличение на размера на средствата за възстановяване, която може да засегне негативно пациентите поради намаляване на икономическите стимули за доставка на лекарства на българския пазар. Съществува риск при липса на актуализация на бюджетните разходи за лекарствени продукти за 2021 г. от достигане на критично ниво, при което фармацевтичните компании няма да могат да изпълняват ангажиментите си за доставка на някои лекарствени продукти, чиято стойност се заплаща напълно или частично от НЗОК, тъй като ефективната цена за доставка на някои лекарствени продукти след заплащане на компенсации и отстъпки е отрицателна величина, което води до икономическа невъзможност за предоставяне на лекарствени продукти без загуба. Беше обърнато внимание, че сигурността на лекарственото снабдяване в България до голяма степен зависи от гарантирането на правната сигурност и предвидимост, която да дава възможност фармацевтичните компании да планират дейността си в страната и да изпълняват задълженията си за задоволяване на здравните потребности на българските граждани. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването обсъдиха предлаганите в Законопроекта финансови параметри и отправиха конкретни въпроси във връзка с конкретния размер на допълнителните средства по отделните здравноосигурителни плащания, амбулаторната процедура за лечение на COVID-19 в условията на извънболничната медицинска помощ, дейността по здравни грижи, осъществявана в дома от медицински сестри, акушерки или лекарски асистенти и относно възможността за подобряване на баланса между извънболничната и болничната медицинска помощ. Беше подчертано, че между първо и второ гласуване на Законопроекта следва да се обсъдят основните проблеми и да се потърсят възможностите за тяхното разрешаване в полза на всички български граждани и на участниците в системата на здравеопазването. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 11, без „против“ и „въздържали се“ – 5, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми господа министри! Мисля, че днес гледаме три важни законопроекта, които касаят следващите месеци, а може би и година. От тази гледна точка предлагам заседанието да се предава пряко по Българската национална телевизия – Канал 1, и Българското национално радио. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Моля режим на гласуване за така направеното предложение. Гласували 160 народни представители: за 157, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля за пряко предаване по БНТ и БНР. Господин Каримански, заповядайте да представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси. [[Реплика от народния представител Любомир Каримански.]] Заповядайте, госпожо Пешева, щом господин Каримански се отказва да го представи.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. На заседание, проведено на 24 август 2021 г., Комисията по бюджет и финанси обсъди посочения законопроект. На заседанието присъстваха: доктор Стойчо Кацаров – министър на здравеопазването, Виолета Лорер – заместник-министър на финансите; професор доктор Петко Салчев – управител на НЗОК; представители на съсловните и пациентските организации. Законопроектът беше представен от доктор Стойчо Кацаров. Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. се предвиждат постъпления в размер на 134 млн. 500 хил. лв. от здравноосигурителни приходи, в това число от здравноосигурителни вноски 105 млн. лв. и от трансфери за здравното осигуряване – 29 млн. 500 хил. лв. Със Законопроекта се предлага текущите разходи да се увеличат със 130 млн. 465 хил. лв., като те се преразпределят, както следва: 1. Предвиждат се средства в размер на 10 млн. лв. за издръжка на административни дейности. Тези средства следва да покрият до края на 2021 г. финансови ангажименти, които не могат да бъдат изпълнени, по сключените договори на НЗОК за предоставяне на услуги за поддръжка на електронните системи за сигурност в обектите на НЗОК, за услугите, необходими за функциониране на дейността на НЗОК и извънгаранционна поддръжка и лицензи за системата EESSI, както и за извънгаранционна поддръжка и лицензи за „Система за сигурност на информацията – DLP“. В допълнителните средства по този показател „издръжка на административните дейности“ се включват и средствата за изработка и доставка на заявени количества европейски здравноосигурителни карти, както и средствата за гарантиране заплащането на съдебните разноски по съдебни дела, както и лихвите върху главниците по постъпили изпълнителни листове в размер на 3 млн. 873,7 хил. лв. основно от дела, свързани с изплащане на надлимитната дейност през 2015 – 2018 г., по която няма сключени споразумения според изискванията на Закона за бюджета на НЗОК за 2021. 2. Предвиждат се средства в размер на 120 млн. 465 хил. лв. в създадения нов ред 1.1.3.9., като в условията на обявена епидемична обстановка те се разпределят и заплащат по решение на Надзорния съвет на НЗОК по следните дейности: първична извънболнична помощ; специализирана извънболнична медицинска помощ – включително за комплексно диспансерно (амбулаторно) наблюдение; дентална помощ; медико-диагностична дейност; лекарствени продукти, медицински изделия и диетични храни за специални медицински цели за домашно лечение на територията на страната, за лекарствени продукти за лечение на злокачествени заболявания и лекарствени продукти при животозастрашаващи кръвоизливи и спешни оперативни и инвазивни интервенции при пациенти с вродени коагулопатии, включени в пакета здравни дейности, гарантиран от бюджета на НЗОК, и прилагани в условията на болничната медицинска помощ, които НЗОК заплаща извън стойността на оказваните медицински услуги; медицински изделия, прилагани в болничната медицинска помощ; здравноосигурителни плащания за болнична медицинска помощ; поставяне на ваксини срещу COVID-19 за здравноосигурените лица. Предвид непредвидимостта и възможните обрати в хода на заболяването на четвъртата вълна на епидемията, както и нейното отражение върху извършваните дейности, съответно различните плащания към изпълнителите в извънболничната медицинска и дентална помощ, средствата не са разпределени и заложени по видовете здравноосигурителни плащания, а са обединени в създаден отделен ред: „1.1.3.9. здравноосигурителни плащания по ред 1.1.3.1, 1.1.3.2, 1.1.3.3, 1.1.3.4, 1.1.3.5, 1.1.3.6, 1.1.3.7 в условията на обявената епидемична обстановка“ в размер на 120 млн. 465 хил. лв. В тези средства се планират средства за поставяне на ваксини срещу COVID-19 за здравноосигурените лица в размер до 14 млн. лв. По този начин ще се гарантира потребление на средствата единствено за посрещане на допълнителните разходи по дейностите за лечение на COVID-19 и сумите по „Методика за определяне на размера на сумите, заплащани от НЗОК на изпълнители на медицинска помощ, на дентална помощ и на медико-диагностични дейности за работа при неблагоприятни условия по повод на обявена епидемична обстановка“, както и новите дейности, свързани с COVID-19. Съгласно чл. 26, ал. 1, т. 1 от Закона за здравното осигуряване на база на постъпилите приходи се заделя 3% „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи“ в размер на 4 млн. 035 хил. лв. За прилагане на реда на § 8, ал. 1 и 2 от средствата по ред 1.3. „Резерв, включително за непредвидени и неотложни разходи“ са предвидени 20 млн. лв. за здравноосигурителни плащания за здравни грижи, като от тях се определят 2 млн. 500 хил. лв. за изпълнение на дейността по здравни грижи, осъществявани в дома от медицински сестри, акушерки или лекарски асистенти. С предлаганите промени в Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. се постига балансирано бюджетно салдо. Представителите на съсловните и синдикалните организации изразиха принципна подкрепа за актуализацията на бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. След обсъждането се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 17 народни представители, без „против“ и 5 „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-01-1, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Господин Кацаров, имате думата за становище на вносителя в рамките на 10 минути.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, няма да повтарям данните, които бяха прочетени вече в докладите на двете комисии – тази по Бюджет и финанси и тази по Здравеопазване. Аз имах възможността да участвам в заседанията и на двете комисии. Дискусиите, които се проведоха, бяха много задълбочени. Нямаше нито едно принципно възражение срещу приемането на Законопроекта. Имаше известни спорове в Здравната комисия по отношение на това дали средствата, както са предложени, трябва да останат общо – и в правото на Надзорния съвет на НЗОК да ги разпределя спрямо динамично променящата се ситуация при настъпващата четвърта вълна, или Народното събрание трябва да ги разпредели по пера. Право на Вас като народни представители е да решите как да постъпите по този въпрос, но той така или иначе не се отнася за обсъждането на първо гласуване и приемането по принцип на Законопроекта. Това е дебат, който вероятно ще се проведе, когато Народното събрание разглежда Законопроекта за второ гласуване. Искам да добавя нещо като допълнителна яснота по отношение на предвидените разходи в Законопроекта. Макар да се наричат „Административни разходи“, тъй като такава е номенклатурата, която се използва при определянето им, тези близо четири милиона, които трябва да бъдат изплатени на лечебните заведения по заведени от тях дела срещу НЗОК за неплатена надлимитна дейност, всъщност по същество това са отложени здравноосигурителни плащания. Това са плащания, които НЗОК не е изплатила в периода 2015 – 2018 г. за дейност, извършена от лечебните заведения за болнична помощ по лечение на български граждани, което лечение е било над определените тогава от НЗОК лимити. Макар да ги наричаме „Административни разходи“ по същество това са здравноосигурителни плащания, отложени през годините, които също е важно да бъдат платени, защото тези средства ще постъпят в лечебните заведения. С тези пари, ако Народното събрание приеме тази актуализация, всъщност ние ще подкрепим лечебните заведения, лекарите, медицинските сестри, зъболекарите, зъботехниците, фармацевтите, ще дадем възможност на НЗОК да закупи допълнителни лекарства. От тази гледна точка и от гледна точка на настъпващата пандемична вълна е важно не само приемането на Законопроекта, важно е и той да бъде приет възможно в най-кратки срокове, за да даде сигурност и спокойствие на системата в планирането и провеждането на мерките за противодействие на четвъртата пандемична вълна, която настъпва. В тази връзка аз Ви призовавам за по-голяма експедитивност при разглеждането и приемането на този законопроект и във възможно по-кратки срокове това да бъде направено от Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кацаров. Откривам дебата по Законопроекта. Имате думата за изказвания. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Приемаме изменението и допълнението на Закона за бюджета на НЗОК, като правим следните допълнения: В т. 1 – 10 милиона за издръжка на административни дейности следва да се даде детайлна разбивка по изброените дейности, а не само лихвите и плащанията в размер на 3 млн. 873 хил. 700 лв. В т. 2, ред 1, т. 1, т. 9 – Разходи в размер на 120 млн. 465 хил. лв. Параграф 1 – Първична и извънболнична помощ. Не е ясно каква е предвидената сума. Тук следва да се имат предвид и средствата за амбулаторно лечение на ковид инфекция от общопрактикуващите лекари, поради това че до момента по неясни причини този пакет е неостойностен и рискуваме при евентуално остойностяване на този пакет средства за заплащането му да няма. Проблемът е в това, че вече два месеца се говори за този пакет, но до този момент още нямаме остойностяване. В т. 2 – специализирана извънболнична помощ, включително диспансерно наблюдение. Тук също трябва да включим допълнително амбулаторно лечение на ковид пациенти от специалисти в доболничната помощ. Защото пак рискуваме и по този параграф да не могат да бъдат осъществявани плащания. Ако се предвиди в доболнична помощ в пакета за амбулаторно лекуване заплащане и на медикаментите, следва да се заплатят лекарствените продукти в следващата точка – Лекарствени продукти, в това число амбулаторно лечение. Считаме, че предвиденият резерв от 20 млн. лв. е напълно достатъчен, за да може да се остойностят отделните точки и отделните разходи. Предвидените 2,5 млн. лв. за изпълнение на дейности по здравни грижи, осъществявани в дома от медицински сестри, акушерки и лекарски асистенти, е едно добро начало и категорично подкрепяме това, още повече кризата с кадрите в този сектор се задълбочава. Обръщаме внимание, че следва да се опростят бюрократичните процедури и възможностите за кандидатстване от изпълнители на такива дейности, защото в момента условията са такива, че едва ли тази сума ще бъде изразходена. Тук искаме да направим и едно допълнение. В изменението и допълнението на Закона за бюджета на НЗОК магистър-фармацевтите, работещи в лечебните заведения, отново не са включени в обхвата на лицата, изброени в разпоредбите на чл. 5, ал. 1, т. 1.3, които имат право на допълнителни трудови възнаграждения в различен размер. Получава се един парадокс: помощник-фармацевтите от болничните аптеки, които са специалисти и по здравни грижи, имат право по смисъла на чл. 5 и получават допълнително възнаграждение в размер на 360 лв., а техните ръководители – не. Така съществуващ, текстът противоречи на чл. 14 от Европейската конвенция за защита правата на човека, член 1 и Протокол № 12, нарушават се редица норми и трудово-правни отношения, в това число Конвенция № 11 относно дискриминация в труда и професията. Нарушени са още редица актове, с които рискуваме едно евентуално завеждане от Професионалната асоциация на фармацевтите да доведе до загуба и заплащане на много повече средства. Магистър-фармацевтите са медицински специалисти и според уредбата в Закона за здравето са равнопоставени като квалификация и правила за регулиране на професията като изброените в чл. 5, ал. 1. Налице е пропуск в Закона, изключващ от обхвата част от медицинския персонал, по данни на Фармацевтичния съюз между 400 – 450 човека за страната. За да бъде преодолян, е необходимо да бъде допълнен текстът в чл. 5, ал. 1, като се създаде нова т. 4, която ще е основание за заплащане на трудовото възнаграждение или в чл. 5, ал. 1, т. 1 след думата „лекари“ се добави „магистър-фармацевти“. Очаквана е необходимата сума до края на годината 1 млн. лв., които следва да се вземат от предвидените 120 млн. 465 хил. лв. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Христов. Реплики? Не виждам. Госпожо Дариткова, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господа министри, уважаеми господин Управител на Националната здравноосигурителна каса! Ноторно известно е, че на първо четене се обсъжда философията на Законопроекта, дори тогава, когато става въпрос за актуализация на бюджета и тогава, когато става въпрос за повече средства за здравноосигурителни плащания. Ситуацията в момента предполага, че те ще бъдат предвидени за това да се укрепи здравноосигурителната система за справяне с предизвикателствата на пандемията от COVID-19. Анализирайки предложения на първо четене Законопроект за актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса търсим логиката на предложените приходи и разходи. Предложени са 134 млн. 500 хил. лв. допълнителни средства в бюджета на Националната здравноосигурителна каса, които се предвижда да бъдат от 105 милиона повече здравноосигурителни вноски и 29 млн. 500 хил. лв. трансфери за здравно осигуряване, като това в мотивите е обяснено с евентуално приемане на увеличение на пенсиите в бюджета на държавното обществено осигуряване от 1 октомври. Такава логика наистина е относително спорна и проблемна, защото предстои като втора точка да разгледаме на първо четене Законопроекта за актуализация на бюджета на държавното обществено осигуряване. Всички парламентарни групи са склонни по свой начин да интерпретират необходимостта от актуализация на пенсиите и не вярвам някой тук да може да прогнозира какъв ще е крайният резултат, тоест какви ще са приходите в крайна сметка от трансфери за здравно осигуряване. Защото пенсионерите са контингент, който осигурява държавата и вноските за тях се заплащат чрез трансфер от държавния бюджет. Тоест ние не сме сигурни, че тези изчислени 29 млн. 500 хил. лв. са коректни и ще бъдат наистина такива на крайната фаза на приемане на бюджета от Народното събрание, което в случая не може да бъде просто един гумен печат на предложения от служебното правителство законопроект, а би следвало да изрази волята на народните представители, които от своя страна изразяват волята на своите избиратели. От гледна точка на развенчаването на една често употребявана мантра смятам, че това е много полезно, защото много пъти се използва тезата, че държавата не осигурява контингентите, които са обект на осигуряване от нея върху реалния размер на пенсиите или заплатите на служителите. Виждате, че това не е така. Пенсионерите се осигуряват съобразно размера на техните пенсии, тоест в този случай държавата е коректен платец. Това е единствената полза от мотивите към този разглеждан законопроект. От гледна точка на приходите от здравноосигурителни вноски предвидените 105 милиона в повече по никакъв начин не са мотивирани. За да може да сме наясно наистина ли е стабилна системата на здравно осигуряване и как върви изпълнението на бюджета на Касата, поискахме отчет за първото 6-месечие. В него наистина се вижда, че НАП предвижда до края на годината да се съберат 91 милиона повече от здравноосигурителни вноски и евентуално, ако има допълнителни приходи, може да се получи тази стойност. Но за това не е необходима актуализация на бюджета, защото и в действащите текстове на Закона за бюджета на НЗОК има правна възможност Надзорният съвет да разпределя тези средства по свое усмотрение в зависимост от това какви са изпълненията по отделните пера, но само за здравноосигурителни плащания. Единственото, за което не могат да се разпределят над събраните вноски, е за административни разходи, а тук виждаме, че целта наистина е да се дадат едни 10 милиона повече за административни разходи, които, признавам, по никакъв начин не бяха добре мотивирани, защото допълнителните плащания за споразумения за надлимитна дейност могат да се случат по решение на Надзорния съвет чрез преизчисления и икономии на параметрите, касаещи болничната медицинска помощ. От гледна точка на разходите наистина изглежда правно-технически недобро решение в един ред да се запишат тези 120 млн. 465 хил. лв., да се постанови, че те могат в условията на извънредна епидемична обстановка само да бъдат разпределени за първична извънболнична медицинска помощ, специализирана извънболнична медицинска помощ, дентална помощ, медико-диагностична дейност, за лекарствени продукти, медицински изделия и болнична медицинска помощ. Защото всъщност в действащото законодателство, вече подчертах, че тази правна възможност на Надзорния съвет е дадена и в този смисъл актуализацията изглежда безсмислена. От гледна точка на това, че – тук отново смятам, понеже видях, че има консолидирано мнозинство за приемане на този бюджет, ще трябва народното представителство наистина да се ангажира да разпредели тези средства по параметри и параграфи, защото тогава има възможност при икономии в отделните пера, преразпределението да се осъществява от Надзорния съвет, но само с участието на съсловните организации: Българският лекарски съюз и Българският зъболекарски съюз, и от гледна точка на актуалната здравна ситуация смятам, че това е далеч по-коректно. Най-ненадейно в Преходните и заключителните разпоредби се появяват едни средства за ваксини, които са изключени, извадени именно от тези 120 млн. 465 хил. лв., за заплащане на ваксините за COVID-19, при условие че в горния ред не съществува такава възможност. По същество това предложение изглежда спорно и абсолютно некоректно. Досега средствата за поставяне на ваксина срещу COVID-19, която е препоръчителна, идваха от държавния бюджет чрез трансфер от бюджета на Министерството на здравеопазването. От изпълнението на бюджета за първите 6 месеца се установява, че досега са изплатени 6 млн. 715 хил. лв. за поставянето на 671 хил. 563 ваксини. Това е за първото шестмесечие. Сега изведнъж средствата за поставяне на ваксини се изисква да бъдат от здравноосигурителни вноски. Моите въпроси са: защо средствата за здравноосигурителни вноски ще бъдат ползвани и по какъв нормативен ред за препоръчителни ваксини? В България съществуват и се правят и други препоръчителни ваксини. Това са ваксините против ротавирус, против рак на маточната шийка и ваксините против грип. Те се заплащат от държавния бюджет, защото не са включени в задължителния имунизационен календар, а са препоръчителни ваксини. Само задължителните ваксини се заплащат от здравноосигурителни приходи. Така се получава различен ред за заплащане на ваксините, който смятам за некоректен. Некоректен е и от гледна точка на това, че няма отговор на въпроса как ще бъде заплатено на районните здравни инспекции, които също поставят ваксини. На тях също се заплаща по 10 лв. за всяка поставена ваксина, а тук се предвижда тези средства да се дават само на лечебните заведения, които имат договор със Здравната каса. По смисъла на Закона РЗИ-тата нито са лечебни заведения, нито имат договор с Националната здравноосигурителна каса. Това категорично трябва да бъде ревизирано и коригирано. За мен и сумата, предвидена за поставяне на тези ваксини, е твърде амбициозна от гледна точка на изключително скромните постижения на служебното правителство по отношение на ваксинационния процес. В Преходните и заключителните разпоредби се предвижда и едно поемане на ангажимент за финансиране на лечебните заведения за здравни грижи в размер на 2 млн. 500 хил. лв., което няма никаква кореспонденция с въведения в § 1 нов ред 1.3.8 до 20 млн. лв. възможност за разпределение на средствата за непредвидени и неотложни разходи от бюджета от Надзорния съвет на Касата. Искам да подчертая, че не става въпрос за средства за медицинските сестри, акушерките или лекарските асистенти. Става въпрос за финансиране на нов тип лечебно заведение, което ние създадохме с промяна в Закона за лечебните заведения, които ще осъществяват здравни грижи в домовете. Не беше отговорено нито колко са регистрираните такива лечебни заведения досега, не беше отговорено и за това има ли създадена методология за остойностяване на дейностите, които се осъществяват от тези лечебни заведения и съответно за заплащането им, няма никаква нормативна уредба по този въпрос. В този смисъл заделянето на тези средства е безсмислено, още повече и в действащия текст на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса се дава възможност в § 8, ал. 2 Надзорният съвет на НЗОК да разпределя средства за здравноосигурителни плащания за здравни грижи в размер до 20 млн. лв. Нека наистина да се прецизира внимателно този текст, защото иначе правната техника изглежда абсолютно некоректна. От гледна точка на промяната на текстовете, касаещи възможността на Националната здравноосигурителна каса да заплаща медицинските изделия, приспособления и помощни средства за хора с увреждания, също не става ясна промяната на § 12 и аз поставих въпроса има ли някакви различни намерения в това Министерството на здравеопазването и Министерството на труда и социалната политика да се откажат от намерението през Националната здравноосигурителна каса да бъдат осигурявани тези средства, защото промяната в тези параграфи тук, в актуализацията, която виждаме, говори точно в тази посока. Надявам се, тук, поне в пленарната зала да получим отговор на този въпрос, защото иначе наистина това, предложено по този начин, изглежда отново нелогично. От гледна точка на Отчета за изпълнението на бюджета на Касата, за който вече споменах, че поискахме информация от Националната здравноосигурителна каса, се вижда, че в момента изпълнението по отделните пера е относително стабилно и преразход има в много малко направления. Незначителен преразход има по отношение на лекарствените продукти, които се използват основно за лечението на онкологични заболявания и в денталната помощ. Много значителен е преразходът обаче за лечението на деца в чужбина. В момента изпълнението на бюджета е в размер на 91,8% и това е в първите шест месеца на годината, тоест там се очертава един значителен дефицит. По никакъв начин предложената актуализация на бюджета не отговаря на въпроса ще има ли достатъчно средства за лечението на децата, които са със заболявания, на които не може да им се окаже медицинска помощ в България, а също така и на децата с онкохематологични заболявания. Това е една изключително чувствителна и важна тема. Надявам се да се даде отговор и на този въпрос, защото в противен случай очаквам наистина една сериозна обществена реакция. Интересното е, че преразход има и по отношение на осигуряването на средства за интензивно лечение на здравно неосигурени лица – нещо, което в контекста на пандемията от COVID-19 отново изисква реакция от страна на Министерството на здравеопазването и от страна на Министерския съвет, защото в никакъв случай не можем да оставим без финансиране тази дейност, която в истинския смисъл е животоспасяваща. Искам да подчертая още веднъж, че здравноосигурителните вноски, за които се предвижда да се съберат в повече за тази година, има възможност и по действащия закон да се разпределят от Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса. Единственото, за което не могат да се отделят допълнителни средства, е за административни разходи. В условията на бушуваща пандемия смятам, че е неморално да се увеличават разходите за административните дейности, а трябва да се укрепват наистина тези дейности, които гарантират животът и здравето на българските граждани. Предложената актуализация е правно-технически и финансово неиздържана според мен, а от гледна точка на актуалната епидемична ситуация – безполезна. Затова парламентарната група на ГЕРБ-СДС няма да подкрепи актуализацията на бюджета на Националната здравноосигурителна каса.
Благодаря Ви. Реплики? Заповядайте, господин Михайлов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Уважаема колега Дариткова, понеже Вие споделихте в залата, че при прегледа, който сте направили на предварителния доклад на Националната здравноосигурителна каса за първото шестмесечие, сте установили, че има сериозен преразход за лечението на деца извън територията на Република България, а министър Кацаров от два месеца е служебен министър, бихте ли ни отговорили: колко деца са изпратени, с какви заболявания – като сте правили анализ на всичко това, и какво е състоянието на така нареченото от Вас стратегическо направление за онкохематологично лечение на деца по отношение на трансплантационното лечение, тъй като основната част от средствата за тези деца през последната година от Вашето управление се насочват за изпращането на децата в чужбина, а не за реализирането на трансплантация на територията на Република България?! Благодаря Ви, госпожо Председател.
Благодаря Ви, господин Михайлов. За втора реплика? Не виждам. Госпожо Дариткова, заповядайте за дуплика.
Уважаеми колега Михайлов, задавате ми въпрос, който е в компетентността на Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса. Аз все още съм народен представител – член на Здравната комисия. Съвсем коректно поисках Отчет за изпълнението на бюджета на Националната здравноосигурителна каса за първото шестмесечие и съвсем коректно го споделих с всички народни представители от Здравната комисия, за да можем да видим глобалните параметри на разходване на средствата. Ако искате детайлно разглеждане на всеки един клиничен случай, като народен представител може да поискате информация от Националната здравноосигурителна каса. Сигурна съм, че ще Ви я дадат в пълен обем, за да може после да я анализираме, ако прецените, и да правим изводи за това какво е нивото на онкохематологичната помощ за деца и въобще състоянието на системата на детското здравеопазване. От гледна точка на първото четене на Закона за актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса – смятам, че на този етап коментарът и въпросът Ви нямат особен принос към дискусията и не възразяват по никакъв начин на всичките аргументи, които изнесох и с които смятам, че наистина трябва с огромна доза скептицизъм да се подкрепи този законопроект и от останалите политически сили. Още веднъж повтарям, че ние не можем да подкрепим подобен Проект за актуализация на бюджета.
Благодаря Ви. Господин Михайлов – за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми министър Кацаров, уважаеми колеги! Много неща са ноторно известни, но малко от тях се реализират на практика в залата на Народното събрание, за съжаление. Така се случи и преди малко. Аз действително ще се опитам да се обърна към Вас по философията на бюджета – да не Ви замерям с цифри от Отчета на Националната здравноосигурителна каса през последните шест месеца, а да говоря за това как Вие предвиждате приходи, които още не са осигурени при първото четене на бюджета на ДОО. Едно е ясно на цялата зала – с едно изключение от 65 човека, че актуализация на бюджета в направление „Здравеопазване“, и то в основното му направление – НЗОК, трябва да има. Въпросът е: по какъв начин, министър Кацаров? Тук нашата парламентарна група има своята концепция, има своите забележки, отнесла се е позитивно към това, че трябва да се актуализира бюджета. Сега ние ще се опитаме в рамките на минутите, които са ни предоставени от ръководството на Народното събрание, да се аргументираме. Първото нещо, което наистина е важно, е: когато се формира една философия – дали на бюджет, дали на неговата актуализация, и затова се обърнахме към Вас с този въпрос, но, за съжаление, в отговора не получихме това, което ни удовлетворява, да имаме реална представа от статуса, който налага тази актуализация. Вие няколко пъти заявихте, че идващата, да не казвам коя вълна – четвърта, налага най-вече тази актуализация. Аз Ви помолих преди 15 – 20 дни в един от дебатите в парламента, в който Вие активно участвахте, като това преди години много рядко се е случвало, да ни представите анализ на конкретната епидемиологична обстановка в страната, какъвто анализ е направен във всички държави от Европейския съюз. Цяла нощ снощи съм се занимавал с това да гледам анализа на отделните държави и вече в Германия германските здравни власти не обръщат внимание на брой заразени, с което съсипват всеки ден душите на нашите телевизионни зрители и радиослушатели, а се интересуват от брой болни в болниците, което у нас не се случва и това продължава да тормози цялата нация. Този анализ обаче, доктор Кацаров, до момента не ни е предоставен от Министерството на здравеопазването. Ние имаме нужда от него сега, веднага, за да можем между първо и второ четене действително да се опитаме да Ви бъдем полезни. Вие сте експертната страна, Вие сте едно Министерство – пирамида, с множество дирекции, с множество експерти вътре, а ние сме народни представители с необходимата доза, разбира се, експертност в отделните комисии и ако Вие ни предоставите този анализ, а не разчитаме на анализа на една частна лаборатория, то тогава наистина ще Ви бъдем най-полезни с тези цифри. [[Реплики.]] И тук искам да кажа, че Вие сам казвате в едно интервю от последните 24 часа, че тези средства, които предвиждате в размера на корекцията за бюджета на Националната здравноосигурителна каса, могат да не стигнат даже до края на годината, но когато получим този анализ, ще можем да бъдем докрай полезни на Министерството на здравеопазването. Вторият въпрос обаче, който е от сериозно значение и който аз поставям не за първи път пред уважаемата зала на Народното събрание, е, че в този бюджет на Националната здравноосигурителна каса и в корекцията на националния бюджет, който ще гледаме няколко часа по-късно, няма нищо, буквално нищо в направлението детско здравеопазване, като дискусиите, които в момента вървят в обществото, министър Кацаров, и вчерашното интервю на Вашия колега в едно от най-популярните предавания по националните телевизии, както и интервюта на отделни хора от тази зала, не дават никакъв отговор на това: как ще започне учебната година? Тя започва след 20 дни. Всякакви уговорки не могат да бъдат оправдани – че всичко още се преценява, пред никои от българските родители и пред учениците, които не могат да гласуват, те са непълнолетни, но ги засяга пряко отношението на двете министерства. Аз искам да Ви обърна внимание на философията на този бюджет, че тук действително Министерството на здравеопазването и Националната здравноосигурителна каса трябва сериозно да се обърнат към проблемите на детското здравеопазване, тъй като там… Сега ми се подадоха данни, че само през пролетта на тази година за ученик са изразходвани – и то от бюджетите на училищата, а не на Министерството на здравеопазването и не на Националната здравноосигурителна каса – средно по 25 лв. на ученик. Представете си каква сума представлява това за държавата в момента? Около 25 млн. лв. за предпазни средства, за дезинфектанти. Никой не е възстановил на училищата тези средства и сега отново идваме към учебната година, а тази философия, тази конструкция в тези бюджети, които ни представяте, до момента не е налице. Най-важното нещо за нашата нация са нашите деца и затова ние Ви молим като парламентарна група да се обърнете към своите експерти и да им представите, ако не – ние ще Ви представим нашето експертно мнение между първо и второ четене, какво ще задели Националната здравноосигурителна каса за лечението на деца, тъй като тук се правят според мен, конкретно като професионалист, инсинуации. Вчера тук една Ваша служителка заяви, че има новородени деца вече с ковид. Това са много сериозни приказки по националните медии, които създават обществено настроение и има много неща… [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Няма да споря с хора от залата, нали, но когато се говори за нещо – трябва да се знае каква е неговата значимост, каква е неговата опасност за деца и подрастващи и тогава да се представи на нацията. Тоест смятам, че като министър Вие ще вземете отношение към целия този въпрос, който е свързан и с училищата, и с детските градини, и с яслите във философията на бюджета, а ние ще се опитаме да Ви помогнем и в това отношение. На следващо място, пред мен тук са мотивите, тази сутрин си позволих да ги извадя и действително като влезем в детайли – тук понеже говорим за философия, не ми се иска да влизам в цифри, но като влезем в детайлите на мотивите, доктор Кацаров, на първо място сте извадили информационното обслужване на Касата. Нали този бюджет е бюджет за кризисно овладяване на ситуацията?! В първия ред, в първата страница на мотивите стоят тези, които са свързани с осигуряването на информационното обслужване на Касата. [[Шум и реплики.]] Това не е…
Моля за тишина в залата! Извинявайте, господин Михайлов.
…нито сериозно, нито е…
Господин Божанков, много Ви моля, седнете на мястото си! Продължете, господин Михайлов.
…нито е сериозно, нито аргументира мотивите по начин, по който те да бъдат приети от народните представители, така че да гласуват в полза на проектобюджета. И по конкретните цифри, за които ние също настояваме, и няколко пъти го казахме, и тук колеги преди нас го казаха в залата – да бъдат разпределени конкретните цифри по конкретните пера, а да не се стоварва всичко в един ред в бюджета. Тук ни се предлага по този начин отново не някаква детайлна промяна, а оставането в ръцете на един орган, какъвто е Надзорният съвет, да разпределя както си иска перата, каквито и обеми да дава на тези пера, което създава условия за субективизъм, и от друга страна, създава условия за дебаланс. На следващо място, нещо, което е много важно. В едно Ваше интервю само преди седмица Вие казахте, че настоявате, държите много на доболничното лечение на инфекцията ковид през последваща четвърта вълна. Това не се вижда за момента по начина, по който е представен разходът на средствата – тази философия не се вижда. Не искам тук да занимавам уважаемата зала с тази процедура, която в момента се подготвя. Следобед ще имаме време в една по-специализирана аудитория да влезем в дискусия по този въпрос. Това също е важно, за да можем да намерим баланса в натоварването на системата, системата да не се окаже претоварена есента и отново да стигнем до такива покъртителни сцени с припадащи хора по стълбищата на болниците и до това неудовлетворение на цялата нация от възможностите на здравната система. На следващо и последно място може би в моето изказване, във Вашия отговор лично до мен внезапно се появяват едни 13 милиона за заплащане по координационни системи. Сега, да Ви кажа честно, пак бюджет, който е ориентиран към кризисно състояние на нацията, на ситуацията в здравеопазването, не може да оправя бакии, както казват старите българи, които са създадени години преди това! Задължения към други здравни каси в Европа, чужди здравни каси означава плащания по координацията. Категорично между първо и второ четене ние ще предложим тези пари да бъдат пренасочени в направления, които ще бъдат полезни за нашето здравеопазване в дадения момент, при промените, които се очакват. С всички тези забележки нашата парламентарна група смята, че трябва принципно да бъде подкрепен проектобюджетът на Националната здравноосигурителна каса на първо четене и ще внесе своите поправки и своето детайлно мнение между първо и второ гласуване. Благодаря Ви, госпожо Председател.
Благодаря Ви, господин Михайлов. Реплики? Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Михайлов, съгласна съм с всички критики, които отправихте към изготвения от Министерския съвет и внесен от министъра на здравеопазването Проект на актуализация на бюджета, с изключение на една. Отбелязахте, че няма данни, които да се анализират и правилно тълкуват по отношение на случаите на заболели и хоспитализирани пациенти. Именно към това ми е репликата. Поправям Ви, защото от миналата година, господин Михайлов, съществува интерактивна карта, съществува Единен информационен портал, който беше изработен от експерти на Министерството на здравеопазването и правителството на Борисов, от който е видно – не знам дали нямате тази информация за днес, че новите случаи на коронавирус, регистрирани през последното денонощие, са 1601 – с 300 по-малко от вчера. През последните 24 часа са починали още 48 болни от ковид при 33-ма починали през предходното денонощие. Общият брой, за съжаление, на всички българи, които са загубили живота си от ковид, е 18 613. През последните 24 часа са направени 22 480 теста; в болница са настанени 2985 души, а 262 от тях са в интензивно отделение. Като излекувани са отчетени 574 души. Тази интерактивна карта и Единният информационен портал дават информация за всички нови случаи по области, дават информация за всички нови случаи по заразени в лечебни заведения, в смисъл – медицински персонал. Така че мисля, че този анализ съвсем спокойно може да се прави. Отделно от това, че няма анализ какво ще се случи с предстоящата учебна година, какво ще се случи по темата изобщо детско здравеопазване и какви мерки…
Госпожо Атанасова, времето Ви изтече.
…взема Министерството на здравеопазването, и че на фона на криза, в която сме вече повече от година, не се вземат адекватни мерки, съм съгласна, че трябва да има отново дебат не само в рамките на този по актуализацията на бюджета. Благодаря.
Благодаря Ви. Друга реплика? Не виждам. Заповядайте, доктор Михайлов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми министър Кацаров! Уважаема госпожо Атанасова, много пъти съм си позволявал от тази трибуна да моля хора, които нямат представа от нещо, да не влизат в него. Наистина Вие сте били министър на здравеопазването, с цялото ми уважение към Вас, и предполагам, че това е причината, но мога да Ви кажа моето професионално мнение, казвал съм го на доктор Кацаров, за така наречения Единен портал. Този, който го е правил, си е оставил там ръцете. Отворете го, разгледайте го, аз го разглеждам всеки ден и с доктор Кацаров сме го коментирали. Да не говорим за една платформа, на която попаднах в една от общинските болници, за отчитане на ковид, тя е платформа – електронна, която е свързваща между болниците. Там пък какво чудо е, там какви неща са написани! Това са меки думи, които казвам: оставил си е ръцете. Това не е информационна готовност, която се предоставя на нацията, на този, който се интересува. Това не е начин нещата да бъдат представени пред хората. Има много по-сериозни начини – ако искате, отворете немските платформи, отворете френски, италиански платформи, вижте по какъв начин са структурирани. Тогава ще Ви стане вероятно ясно, без да сте лекар, разбира се, и специалист, какво значи истинска и полезна за нацията информация. Благодаря Ви, госпожо Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Михайлов. Господин Адемов, заповядайте за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, според „Движение за права и свободи“ смисълът на тази дискусия е как финансово да подкрепим системата на здравеопазване, българските лекари и оттам българските пациенти в тежката ситуация, в която се намира страната във връзка с ковид кризата. Понеже бюджетът на Националната здравноосигурителна каса е финансов план, ние няма как да вземем информирано решение, без да сме запознати с Отчета на Националната здравноосигурителна каса по отношение на изпълнението на бюджета към шестмесечието. Затова благодаря на управителя на Националната здравноосигурителна каса професор Салчев за това, че тази информация, макар и в последния момент, беше представена в Комисията по здравеопазването. Защото без да сме наясно с изпълнението на бюджета към месец юни на тази година, трудно можем да вземем информирани решения за това по какъв начин да подпомогнем системата на здравеопазването. А че тази система има нужда от подкрепа, едва ли някой от тази зала има нещо против. Искам да припомня на народните представители, че в бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. са приети 5 млрд. 341 млн. 312 хил. разходи и трансфери. Сега големият въпрос е дали тези средства са достатъчни, или дали е необходима актуализация на този бюджет? Във всички случаи системата на здравеопазването трябва да бъде въоръжена с допълнителен финансов ресурс, който да може да подпомогне системата с гъвкави решения да се преодолеят всякакъв тип препятствия. В момента предвидените средства за актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса в размер на 124 милиона 500 хиляди като приходи и разходи са разчетени – преди малко в дискусията тук беше казано, че приходите от тези 105 милиона, както заяви министърът на финансите в предварителната дискусия при изслушването на тримата министри, са като преизпълнение на приходите от осигурителни вноски. В мотивите обаче на Законопроекта за актуализация на бюджета на Касата е записано, че тези приходи са за сметка на предстоящото преизчисляване на пенсиите и оттам – увеличаване на осигурителните приходи. Не е важно откъде ще дойдат осигурителните приходи, важното е на този етап по какъв начин ще предложим разпределението на тези допълнителни финансови средства. Връщам се отново на Отчета за изпълнението на бюджета за шестмесечието, защото там наблюдаваме едни много интересни числа. На първо място, положително бюджетно салдо в размер на около 127 милиона, което означава, че управлението на финансовия ресурс на Националната здравноосигурителна каса става по правилата, които са заложени в законите в системата на здравеопазването. На следващо място, по отношение на здравноосигурителните плащания изпълнението е 47,8%, в това число за болнична помощ – 43,7%, което означава, че има и допълнителен резерв, освен тези 124 милиона 500 хиляди, които да могат да бъдат използвани в условията на криза. Искам обаче да обърна Вашето внимание на няколко от предвидените разходи, за които колегите преди малко споменаха. На първо място, по отношение на прословутите 10 милиона за административна дейност, за издръжка на административната дейност на Националната здравноосигурителна каса. Уважаеми колеги, тук влизат разходи за обезпечаване на сигурността на информацията, разходи за закупуване на Европейска здравноосигурителна каса. Въобще не е сигурно дали зад тези разходи не прозират непрозрачни финансови интереси. Не можем да го докажем, но при положение че в условия на криза се предвиждат 10 милиона за административна издръжка, трябва да сме много наясно по какъв начин прозрачно се разходват тези допълнителни средства. Нещо допълнително към тези 10 милиона. Съдебните разноски по постъпили изпълнителни листове – 3 милиона 800 хиляди. Това са така наречените надлимитни дейности на болниците. Уважаеми колеги, от тази трибуна през последните четири-пет бюджета на Националната здравноосигурителна каса сме правили предложения за отпадане на лимитите в болничната помощ и на регулативните стандарти в извънболничната, подчертавам – в извънболничната, а не в доболничната помощ. Това, което сме предлагали, не беше прието през годините и сега сме свидетели на факта, че в периода 2015 – 2018 г. са натрупани тези задължения, които, забележете, не са предвидени в бюджетите, но са проверени, изпълнени и задължително трябва да бъдат изплатени, защото това трябва да става със съдебно решение, след като бюджетът може да предвиди всички тези разходи предварително. В условия на криза е изключително важно разходите да бъдат приоритизирани. Защото ако приоритетите не са насочени към здравноосигурителни плащания, тогава остава въпросът защо тези административни разходи, които се предлагат сега, не са предвидени в редовния бюджет, защото те са регулярни и няма как да бъдат включени в рубриката „Кризисни разходи“? Това е забележката ми към тези 10 милиона. На следващо място, по отношение на средствата за поставяне на ваксини. Важен е въпросът дали ще бъдат платени като трансфер от бюджета на Министерството на здравеопазването, или като здравноосигурителни плащания, но още по-важен е следващият въпрос: дали тези 14 милиона за здравноосигурени и 5 милиона за здравно неосигурени – общо 19 милиона, ще доведат до очаквания ефект? Искам и ще се радвам, ако в оставащите три месеца 1 милион 900 хиляди български пациенти, български граждани, се ваксинират и българските лекари и служителите в РЗИ се възползват от тези 19 млн. лв. Дано този разход да бъде изпълнен, защото той ще бъде полезен за системата на здравеопазването. И сега, както се нарича, гвоздеят на програмата – прословутите 120 милиона. Уважаеми дами и господа народни представители! Вижте какво пише в чл. 29, ал. 3 на Закона за здравното осигуряване: „С бюджета на Националната здравноосигурителна каса – а не с решение на Надзорния съвет на Касата – се определят диференцирани разходи за здравноосигурителни плащания.“ Диференцирани разходи, а не 120 милиона, които да се дадат в... Уважаеми колеги, ние всички бяхме против това джипката да разпределя разходите. Сега определяме нова джипка – Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса, само че тази джипка вече е с девет места, защото членовете на Надзорния съвет са деветима. Трябва ли на девет човека, от които четирима са представители на държавата, да им дадем възможността да разпределят по собствено усмотрение, без методика, без ясни правила 120 млн. лв.? Ето това е големият въпрос, на който предложенията трябва да дадат отговор между първо и второ четене. Това е изключително важно, защото средствата, пак повтарям, трябва да бъдат приоритизирани, трябва да бъдат за здравноосигурителни плащания, трябва да бъдат изразходвани прозрачно, за да могат да стигнат. От нашата парламентарна група се надяваме, че между първо и второ четене ще бъдат направени предложения, които да направят ефективно действащ Закона за актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса.
Благодаря Ви, господин Адемов. За реплики? Не виждам. За изказвания? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Народните представители от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ по същество подкрепяме така предложения Законопроект за актуализация на бюджета на Здравната каса за 2021 г. Вече стана ясно, че за да обезпечим постоянно нарастващите потребности на здравната ни система към медикаменти и медицински изделия, към обезпечаване на персонала, ангажиран с работата с ковид пациенти, е крайно належащо именно да се актуализира бюджетът. Длъжни сме обаче и ние де изразим притесненията си по отношение на определени точки. На първо място, неведнъж споменатото вече създаване на нов ред в чл. 1, ал. 2 в размер на 120 млн. 465 хил. лв. за здравноосигурителни разходи в условията на пандемия. За нас тук липсва достатъчно информация за структурното разпределяне на тези разходи по съответните направления. От изброените седем вида медицински дейности единствено упоменатите точни разходи са за поставяне на ваксини за COVID-19. По останалите предвидени дейности липсват критерии, обем и принципи на разпределение. Считаме за целесъобразно и необходимо да се детайлизира разпределението на тези средства на база определяне на прогнозните потребности по крайните направления спрямо актуалната ситуация в страната, като така ще се осигури справедливо разпределение на средствата и една сигурност за справяне с кризата. Разбира се, в условията на поредната ковид вълна неминуемо ще възникнат непредвидени или спешни разходи, които ще бъдат допълнителни – извън предварително начертаната рамка, и за тях е необходимо да се предвиди механизъм за пренасочване на част от средствата от едно перо към друго при запазване на пълна прозрачност и под ясното съгласие на законодателя. Единственото нещо, което в тази категория недвусмислено е определено, е, че разходването на описаните средства и тяхното разпределение и заплащане ще се определя само с решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса. По отношение на разходите за лечение на тежкоболни пациенти с COVID-19. В рамките на съществуващите клинични пътеки, а именно 39-а, 104-а и 48-а разходите често надвишават цената на съответните клинични пътеки. Това налага коректно и справедливо остойностяване на цените им, като се вземе предвид и становището на експертите и представителите на болничните сдружения. Затова ние приветстваме предвижданото повишение на цената на клиничните пътеки, което е внесено като част от Законопроекта. Подкрепяме напълно и идеята за създаване на пакет за дейности по диагностика, лечение и проследяване на пациенти с COVID-19 в амбулаторни условия. Това би облекчило до голяма степен натоварването на болничната мрежа и на работещите в нея, но и тук липсва ясен протокол и поведение спрямо конкретните клинични и параклинични критерии, липсва яснота за обема на финансираните дейности и редът за тяхното финансиране. Важно съображение е, че съществуването на неясноти и липсата на предвидимост в разпределението на допълнителните разходи би могло да рефлектира в засилване на недоверието и несигурността и у пациентите, и у персонала, ангажиран с тяхното лечение. Това само по себе си е способно да подкопае основите на и без това крехката ни здравна система. Точно сега е важно да бъдем възможно най-ясни, най-точни, конкретни, последователни и обосновани в действията си, за да създадем сигурност и стабилност на цялата система в здравеопазването, така че да може да посрещне предизвикателствата, които стоят пред нея. Затова ние ще подкрепим актуализацията на бюджета на Националната здравноосигурителна каса, но ще настояваме за внасяне на по-голяма яснота и прозрачност в разходната ѝ част. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Таваличка. За реплики? Не виждам. Господин Симидчиев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър, професор Салчев! Бюджетирането едва ли има по-дестилиран израз на стратегията в здравеопазването от това какви пари и къде ще ги изразходваме? И от тази гледна точка е много важно това, което се чу в залата и от всичките политически сили – че нямахме нещо, за което да се обединим и да кажем: ето това е стратегията, с която ще се справяме в идния период. И това е изключително важно, когато сме в период на толкова много взаимно интерфериращи се кризи. „Демократична България“ счита за една от своите най важни политически задачи спирането на злоупотребите с парите ни за здраве. И понеже здравеопазването систематично се сочи като сектор с повишени нива на лобизъм, обслужване на частни, корпоративни и политически интереси, както и непрозрачност при изразходване на публичния ни ресурс, просто като един пример – между 2016 г. и 2020 г. разходите за здравеопазване са се увеличили с около 56%. Всеки седящ в тази зала и всички, които ни слушат в момента, могат да кажат дали имаме 56% подобряване на здравния статус, или на качеството на услугите в същия този период?! Тоест увеличаването на здравния ресурс не винаги е свързано с подобряването на здравето. Именно това е нещо, заради което, когато правим бюджет и мислим за стратегията на здравеопазването, трябва да разсъждаваме какво трябва да направим, така че да постигаме ефекта. Едно от важните неща е липса на адекватна система за електронно проследяване на разходите, което да бъде интегрирано с другите електронни системи в нашата здравна система. То касае ефективността на разходите например по клинични пътеки и диагнози, включително и тези, свързани с коронавирусната инфекция, което да създава предпоставки за намаляване на неефективността на разходите и насочване на този въпросен бюджет, който сега ще гласуваме, в местата, където ще се създава най-много позитивен здравен ефект. Предвидената актуализация от 124 млн. лв. считаме, че е нужна като количество, но не е достатъчно гарантирана срещу непрозрачност на разходите на този изключително ценен публичен ресурс. По същество работата на НЗОК през 2020 г. бе усложнена с механизмите за финансиране на ковид пандемията. Това трябва да е ясно и много прозрачно разделено – това, което се случва покрай ковид пандемията в Касата, за която, между другото, това е неприсъща дейност, спрямо обичайните разходи в нековид период или предковид период. От наличните данни предвидените разходи за ковид през изминалите две големи епидемични вълни не надвишават значимо прогнозните и създават възможност за доста прецизно прогнозиране на разходите в зараждащата се в момента пандемия. Причината за това е, че за разлика от много държави, които въведоха имунизацията, която драматично намали хоспитализациите и промени съотношението на това какво се случва в здравната система, в България все още имаме нисък процент. Тоест броят на хоспитализираните, за които апелираше професор Михайлов, ще бъде горе-долу същият – от порядъка на 10% от диагностицираните, и няма да имаме адекватното намаляване на хоспитализациите, интензивното отделение и смъртността, именно защото ваксинационното покритие е много ниско. Ако мотивирането на актуализацията е справяне с пандемията, то е наложително да се дефинира конкретна активност, която да бъде финансирана – например предложената за въвеждане на амбулаторна процедура за ковид. Ако ние ще правим стратегия и ще искаме да преместим фокуса на справянето към доболничната помощ, то трябва да бъде адекватно финансирана тази дейност и още с бюджета стратегически да е ясно как кова ще стане. Между двете четения на Законопроекта е наложително да имаме критерии за контрол и гаранции срещу неефективно изразходване на този изключително ценен публичен ресурс. Това, което чух в залата, беше гледната точка на всяка една от политическите групи, с която в голям процент всеки един от нас ще е съгласен. Има разлики, но, за да постигнем справяне с пандемията, е необходимо да имаме консенсус, включително и фактът, че ваксините спасяват живот. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Симидчиев. За реплики? Не виждам. Други изказвания? Заповядайте, господин Чорбанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Министър, на всички ни е ясно, че в ситуация на криза бюджетите, които се формират, трябва да имат буфери, които да поемат много непредвидени неща. Въпреки цялото ни желание за пълна прозрачност, за пълна дефиниция на всичко, което има в бюджета, едва ли ще се получи точно така в края на годината, когато ще се направи анализ в неговата разходна част. За много от нещата, които трябва да бъдат прецизирани от наша гледна точка, доктор Христов вече спомена. Ясно е, че ние трябва да подкрепим някаква корекция и трябва да подкрепим някаква корекция. Трябва да подкрепим актуализацията на този бюджет с оглед спокойното посрещане на всичко, което ще се случи през следващите месеци и ако е възможно да прецизираме колкото се може в по-голяма степен някои пера, които от наша гледна точка се нуждаят от допълнителна информация, за която желаем да внесем корекции преди второто четене на промените в Законопроекта за бюджета. Става дума за това отново да коментираме допълнително темата за тези прословути 14 милиона, които са предвидени за поставяне на ваксини на здравноосигурени лица. Може би ще е хубаво да има една допълнителна прецизираща информация дали става дума за нови пациента, в смисъл такива, които до момента не са ваксинирани, или очаквайки, с оглед Ваше изказване, информация от европейските регулаторни органи да се пристъпи и към трета ваксинация? Аз вярвам, че много от ваксинираните с първа или втора доза биха искали да си направят и трета доза. Дали в този случай става дума за 700 хиляди нови души, защото 14 милиона предполагат 700 хиляди души, които да бъдат ваксинирани с две дози? Така че от тази гледна точка това не е абсолютно ясно. Не е предвидено като перо колко точно да бъдат парите за поставяне на ваксини на здравно неосигурените. Неосигурените лица са в общата група за разходи, така че ще е хубаво да имаме един много груб анализ – какво е съотношението за поставяне на ваксини за осигурени спрямо неосигурени лица? Така че от тази гледна точка смятам, че това трябва да бъде прецизирано, да бъдат поставени критериите за тези ваксинации, защото действително, ако става дума, с оглед досегашните темпове на ваксинация. Да бъдат ваксинирани тези 700 хиляди души е един изключително амбициозен план, но, ако тези хора решат да си поставят трета доза евентуално при такова развитие на събитията от европейските регулаторни органи, дали тогава те ще бъдат достатъчни за осигуряване на този бюджет? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чорбанов. За реплики? Не виждам. Други изказвания? Заповядайте, господин Чакъров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Както вече стана ясно от името на нашата парламентарна група, ние на първо гласуване ще подкрепим предложената актуализация, корекция на бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Досега се представиха сериозна част от нашите бележки и препоръки, които имаме по отношение на бюджета, който се разглежда. Ние ще подкрепим този бюджет, господин Министър, защото по време на изслушванията, които имаше тук, стана ясно, че без да има актуализация на бюджета, няма как да бъдат осигурени така необходимите средства с оглед на кризисната ситуация и четвъртата вълна, която се задава, от ковид пандемията. Тези средства трябва да бъдат осигурени. Те безспорно са необходими, но имаме и сериозни бележки, които трябва да бъдат отразени между първо и второ четене, но считам, че не е коректно това, което казахте, изцяло тук народните представители да представят едва ли не цялостна разработка на предложенията, които трябва да бъдат направени между първо и второ четене. Отговорните субекти са ясни в лицето на Министерството, на Националната здравноосигурителна каса, тук е управителят, така че наистина всичко това трябва да бъде и много прецизно. Както и другите колеги призоваха, аз също ще кажа, че трябва много ефективно и целево да се покрият всички потребности. Бих искал да обърна внимание на това: вярно, че този бюджет е за кризисна ситуация, за кризисни мерки да се осигури необходимият финансов ресурс, лекарства, необходими предпазни средства, мерки, дезинфектанти и така нататък, но добре е, когато се разглежда един бюджет, защото философията трябва да предполага едно продължение, един континуитет на това, което тук дискутирахме, и по принцип визията, която трябва да има за промени във функционирането на системата на здравеопазването. Ние пледираме, аз съм казвал нееднократно и на заседанието на Комисията, че колегите, целият медицински персонал, аз като лекар поддържам тези, които работят на предния фронт и в болничната помощ, и всички лекари, целият медицински персонал, няма да ги изброявам подробно, трябва да получават средствата, които са предвидени. Това, което чухме от доцент Киров, представляващ общопрактикуващите лекари, е, че те не получават в достатъчна степен за средата, в която работят, средствата, които са обявени. Считам, че това не е коректно за лекарите, които са там, за медицинския персонал. Няма значение дали влизат да работят половин, един час или почасово да бъде определяно какво да получават. Смятам, че тази норма не е най-обективната, най-кардинално вярната. Нека това да се има предвид от всички компетентни органи – да бъдем коректни към хората, които помагат и наистина се раздават в този сериозен процес на лечение, на профилактика и дейността, която извършват. Нека да не забравяме, че много лекари и медицински персонал загубиха даже и живота си в тази среда. Така че да има коректност за това. Другото, което бих искал да кажа като впечатление, е, че никъде не се коментира да се промени, многократно сме обсъждали, пропорцията между финансирането на доболничната и болничната помощ, най-общо казано. Знаем много добре, че всеки вложен лев в доболничната помощ за превенция и профилактика спестява 10 лв. в болничната част. Така че средствата, които ще се разходват, биха били много по-ефективни и биха постигали много по-високи цели. Тук и други колеги посочиха, че с 50 и над 50 процента се увеличават средствата, а качеството на здравеопазването едва ли се е променило. Дискутирахме тук, обсъждахме, имаше дебати за детското здравеопазване. Никъде никаква дума не се споменава. Добре е всичко това да бъде предвидено. Ако сега се разглеждат кризисни мерки, поне да се набележат и да се каже, че има визия за развитие в бюджета за следващата година това да бъде заложено. Винаги се споменават детското и майчиното здравеопазване, но, за съжаление, всичко това остава само декларативно, не се предвиждат конкретни мерки и действия, а всичко това става през финансова рамка, която да обезпечава подобрението на функционирането на детското здравеопазване, където знаем, че смъртността е една от най-високите в рамките на Европейския съюз. С оглед на демографския профил и детското здравеопазване, и майчиното здравеопазване наистина трябва да бъдат един от приоритетите във функционирането на системата на здравеопазването. Бих искал да кажа няколко думи за лекарствената политика. Ние сме страната, където пропорционално от разходваните средства най-висок процент се отделя в най-бедната страна – членка на Европейския съюз. Ние ползваме най-скъпите лекарства. В това отношение няма как да не бъдат предприети действия и ние ще пледираме занапред това да бъде подобрено. Това е много, много над средната норма, която е приета в страните – членки от Европейския съюз. В нашата страна този процент е доста висок, близо 100% е по-висок в сравнение с другите страни с изключително висок стандарт в Европа и много по-високи цени на лекарствата. Накрая бих искал да спомена за информационната система, която е взета с Решение на Народното събрание, да бъде имплементирана, да бъде изградена. Добре е да се предвиди да продължи процесът на изграждане на информационната система, защото освен информираност, функционирането на информационната система и електронизацията на здравеопазването ще даде възможност за разходването на средствата, за контрола, който ще се упражнява. По този начин действително ще има много по-голяма ефективност от средствата, които се разходват в системата на здравеопазването. Имаме и още много бележки, които ще отразим между първо и второ четене. Ние ще направим нашите предложения, но с голяма загриженост ще следим точно по какъв начин ще се дооформи разпределението на средствата, които са предвидени за тази кризисна ситуация. Не трябва да забравяме и хоризонта, който е пред нас, за следващи формати на бюджета, всички тези приоритети, които трябва да залегнат, да има старт и на реформата, която е така наложителна в системата на здравеопазването. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Реплики? Не виждам. Други изказвания? Заповядайте, господин Ангелов.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, дами и господа народни представители, уважаеми професор Салчев, господин Министър! Ние няма да подкрепим внесения Законопроект за актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса по една много проста причина – винаги сме се съобразявали с експертните становища и винаги сме чували гласа на хората, които работят в системите, към които са насочени средствата, които ние ще гласуваме. Българският лекарски съюз е основният партньор по договарянето с Националната здравноосигурителна каса за Националния рамков договор. Българският лекарски съюз категорично възразява срещу начина на разпределение на средствата по актуализацията на бюджета на НЗОК, които бяха гласувани на първо четене в Здравната комисия. И е ясно защо: планираните допълнителни средства са в размер на 134 млн. лв., от които за издръжка или административни разходи – 10 млн. лв., 4 млн. лв. за резерв и 120 млн. лв. за здравноосигурителни плащания, които, забележете, уважаеми дами и господа народни представители, ще бъдат гласувани така, че да бъдат разпределяни с решение на Надзора на Здравната осигурителна каса. В Закона за здравното осигуряване категорично е записано, че средствата от здравноосигурителни вноски се гласуват от Народното събрание по пера. Всички подзаконови актове – Националният рамков договор, Методики, гласувани от Надзорния съвет на касата, също се гласуват по пера. Недопустимо е това, което искат от нас Министерството на здравеопазването и Министерският съвет, да гласуваме едни 120 млн. лв. ей така, които да се изхарчат по критерии, които ние не знаем, с извинението, че трябва да се управлява ковид кризата. Хайде сега да си поговорим малко за ковид кризата и нейното управление. Защо Лекарският съюз отказва да подкрепи така внесения законопроект? Много просто – българските лекари бяха излъгани, с българските лекари Министерството на здравеопазването се подигра по най-брутален начин, като за последните няколко месеца те не получаваха парите си по 1000 лв. за първа линия. Нещо повече, забележете, Лекарският съюз беше няколко пъти, нека да използвам думата манипулиран, че няма да има никакъв проблем със средствата за първа линия, и в един прекрасен момент се оказва, че някои лекари, които са на първа линия, не получават по 1000 лв., а по малко – 250 лв., защото така е решило Министерството на здравеопазването. По отношение на заложените средства за усилване темпа на ваксинацията аз не знам как бихме постигнали усилване на темпа на ваксинацията тогава, когато министърът на здравеопазването прави противоречиви изказвания в публичното пространство. И, за да не бъда голословен, ще си служа с конкретни факти. Преди няколко дни министърът заяви следното: „Мисля, че само в Израел и още някъде в света експериментират с третата доза на ваксината.“ Забележете – думата е „експериментират“! Изказването е от 24 август – две седмици, след като официалните власти на Съединените щати официално одобриха и разрешиха използването на трета доза ваксина. Вашингтон експериментира ли със своите граждани? Не мисля. Президентът Байдън задължи армията да се ваксинира. Байдън провежда експерименти върху американската армия ли? Изключено! Защо отбелязвам всичко това? Защото, когато говорим, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми български граждани, за ковид, за пандемия, за здраве трябва много внимателно да подбираме нашите думи. А защо точно думата „експеримент“ е избрал да ползва министърът на здравеопазването аз не мога да кажа – защото не е информиран, защото не чете какво се случва по света, защото просто не му пука, или защото е антиваксър. Само за тези няколко месеца Министерството на здравеопазването претърпя еволюция и от антиваксърска политика в началото започна да провежда прикрита такава. В това партийно интервю в една партийна телевизия казахте, че хората умират с ковид, а не от ковид. Казахте, че стоите зад тези думи отпреди. Много е интересно как говорите едно пред националните телевизии, а съвсем друго пред една от партийните телевизии. Въпросът ми е: кой от двамата е истинският министър на здравеопазването на Република България? Нека тези думи дали българските граждани умират с ковид или от ковид да бъдат повторени пред националните телевизии.
Какво общо има това с актуализацията?
Това е една двойна игра. Това не е честно спрямо българските граждани. Не спрямо мен, а спрямо хората на България. И ще завърша с няколко конкретни неща по бюджета. Уважаеми дами и господа народни представители, с лека ръка на нас ни се представя един проект от 134 млн. лв., които ние ще гласуваме някой да разпредели, както сметне за необходимо, без да получаваме ясни отговори и без да получаваме факти. Ясно е, че в случая става въпрос за лично мнение на един човек в държавата. Само че, господин Министър, Вие имате право да имате лично мнение, но нямате право да имате лични факти. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ангелов. Реплики? Заповядайте, госпожо Манолова.
Уважаеми колеги, уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Министър, очакването е, че именно здравният министър от кабинета Борисов 3, бившият здравен министър, ще замълчи или поне ще спести наглото си поведение от тази трибуна, защото българите не сме забравили как Вие управлявахте кризата от ковид, колко души загубиха живота си пред болниците и на стълбите в лечебните заведения [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС]] , как България стана рекордьор по смъртност и през март тази година стигна 21 на хиляда – рекордьор не само в Европа, но и в света. Никой не е забравил и за това как бяха излъгани медицинските специалисти – лекарите и медицинските сестри, и как обещаните по 1000 лв. се деляха между пет сестри по 200 лв. Не сме забравили за Вашия провал при управлението на третата вълна от ковид. Не сме забравили и сумите, и сделките с корупционен привкус, които бяха в Комисията по ревизията и бяха публично огласени в Четиридесет и петия и в Четиридесет и шестия парламент, за покупка на маски, на калцуни, на различни консумативи. Така че най-малкото Вие би следвало да проявите малко скромност от тази парламентарна трибуна и да критикувате, изхождайки от това как се справихте Вие. А Вашето управление на третата вълна на ковид, всъщност и на втората, и на първата, беше провал, който България плати със загубени човешки животи. Животи, които можеха да бъдат спасени! Така че повече скромност и смирение именно от Вас, защото Вие сте лицето на провала на управлението на кризата срещу ковид. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Втора реплика – заповядайте, господин Христов.
Първо, аз считам, че тук обсъждаме бюджета на Националната здравноосигурителна каса, а не ваксърска и антиваксърска политика. Това е повод за съвсем други дебати и не им е мястото тук. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Искам да взема отношение по това, че Вие дотук изкарахте, че едва ли не този бюджет ще бъде приет, както е поднесен, както беше по Ваше време. Няма да се случи това и много добре чухте, че всички групи, които бяхме тук, поискахме детайлизиране на бюджета по пера. И това ще бъде направено, уверявам Ви. Вашето време няма да се повтори, така че просто спрете пред зрителите и пред телевизиите да правите някакви реклами и инсинуации. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, господин Христов. Трета реплика? Не виждам. Заповядайте, господин Ангелов, за дуплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Госпожо Манолова, от Вашата уста думата „смирение“ звучи като ерес. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Аз категорично нямам от какво да се срамувам и напротив, мога да се гордея с това, което постигнахме. И аз ще Ви кажа какво постигнахме. Ние управлявахме успешно и първата, и втората, и третата вълна на COVID-19 [[силен шум и възгласи: „Ааа!“ от ИТН]] , независимо, независимо…
Моля за тишина в залата!
…дали това Ви харесва. [[Шум и реплики от ИТН.]]
Господин Балабанов!
Независимо дали на Вас и на другите политически партии това Ви харесва. Както казах, ще се повторя още веднъж: имате право на лично мнение, но нямате право на собствени факти. Фактите са много ясни и прости – България беше единствената страна в Европа, която с изключително меки мерки успя да преведе успешно българския народ през ковид кризата, за разлика от другите държави, в които хората пускаха есемеси, за да излязат. Българското правителство осигури достатъчно количество ваксини, което в момента министър Кацаров продава, подарява или дарява на други държави, или бракува, но не ги бракува, а ги крият във фризерите на РЗИ-тата, за да няма протоколи за бракуване в Изпълнителната агенция по лекарствата. [[Реплика от народния представител Мая Манолова.]] И също така [[шум и реплики]] , също така успяхме…
Моля Ви!
…много ясно и точно да комуникираме тази наша политика с българското общество. И ако преди малко професор Михайлов каза, че нещата, които получава като информация, са неясни, то нека да стане ясно за българските журналисти: те са такива, защото Министерството на здравеопазването вече не праща вечер подробната справка на българските журналисти за заболеваемостта по области, уважаеми дами и господа. Така че нямаме от какво да се срамуваме, госпожо Манолова. Можем само да се гордеем. И когато говорите за смирение, бъдете наистина смирена. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ангелов. Други изказвания? Заповядайте, господин Балабанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! В момента наблюдаваме един абсурден монолог от страна на човек, който по-скоро трябва да го е срам, защото, господин Ангелов, Вие не се справихте с кризата – има много факти, и през първата, и през втората, и през третата вълна. Докато умираха хора на стълбите в болниците, Вие обикаляхте с джипката на задната седалка.
Господин Балабанов, само Ви напомням: тема е бюджетът на Здравната каса.
Да, да, да. Аз имам лично изказване от името на парламентарната група. Така че Вие се возехте на задната седалка на джипката. [[Ръкопляскания от ИТН.]] Така ли беше? Бяхме първи по смъртност по време на Вашето справяне с коронавируса. Когато брояхме жертвите на хора, които се самоубиваха от етажите на най-големите болници в България, отговорността я носите Вие, защото Вие излизахте от сутрин до вечер по трите национални телевизии, които работеха във Ваша полза, да плашите хората с чувалите за трупове. [[Шум и реплики.]]
Ами те бяха реални.
Вие носите тази отговорност и ще си платите рано или късно цената. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, господин Балабанов. Реплика? Заповядайте, господин Биков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Балабанов, Вие и Вашият лидер бяхте от тези, които твърдяха, че изобщо не съществува коронавирус. Изобщо! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Изобщо! Вие лъгахте българския народ! Лъгахте го като, да не казвам какви, защото сме политически коректни, в продължение на няколко месеца и твърдяхте, че не трябва да се носят маски, че не трябва да се слагат ваксини. Все още има във Вашата парламентарна група хора, които твърдят, че не трябва да се ваксинира населението, или поне го намекват, или поне се усъмняват в това. Вашият лидер дръпна една смешна реч няколко месеца след първата вълна, която ние пропуснахме заради мерките, взети от генерал Мутафчийски и българското правителство. Те спасиха българския народ в първата вълна. Те, а не Вие! [[Шум, възгласи: „Еее!“ и смях от ИТН.]] Не Слави Трифонов, не Вие! Не Вие! Вие нищо не направихме, освен да пречите, разбира се. Вие горяхте маски по площадите, госпожо Манолова. Вашите хора, които ходеха и горяха маски, защото маските били, за да мълчим – това повтаряхте всички Вие. Вие нямате никакъв принос за решаването на коронавируса. Моят въпрос към Вас е: какъв е Вашият принос, господин Балабанов, и на Вашата партия, и на Вашите колеги към справянето с коронавируса? А колкото доколко са починали, по Вашата логика заради господин Кацаров вчера са починали 30 души. Това е по Вашата логика. Аз не го твърдя, но Вие го твърдите. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. Господин Ненков, заповядайте – втора реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Господин Балабанов, изобщо не Ви прави чест. Намираме се в трудна ситуация. Светът е изправен пред огромно предизвикателство – икономическо, здравно. Всеки ден умират хора. Всеки ден! И сега тук е най-лесно да кажем: ето, правителството е виновно. Само че наистина, ако сме отговорни, трябва да си дадем сметка, че врагът е невидим и най-вероятно и занапред ще имаме сериозен проблем с него. Целият свят! Кое обаче е най-тъжното? Най-тъжното е следното: аз гледам и по другите общества как процедират. В такива ситуации би трябвало едно общество да бъде обединено или поне най-малкото да търси някакви общи допирни точки помежду си, за да може максимално леко, максимално с най-малко щети да минава през тези кризи. Какво обаче направихте Вие? Кажете ми: ако имате толкова критики към правителството как се е справяло с пандемията, тогава каква е била Вашата формула, каква е Вашата позиция? С противоречивите изказвания, които преди малко стана ясно, че Вие във времето ги правихте, мислите ли, че по този начин допринасяте да минем по-леко през това изпитание?! Ето, това е най-тъжното! Вместо в такива моменти обществото поне по тази тема, може би обединяваща всички, защото ние сме едно общество, ние сме българи, живеем заедно, трябва да си помагаме точно в най трудните моменти, а ние, за съжаление, за съжаление… В това включвам създаването или по-скоро невъзможността да се създаде работещо правителство и отиваме на трети избори – също допринася за това, че не можем да минем през кризата максимално с най-малко щети. Ето това е безотговорното поведение, защото ако бяхте отговорни, най-малкото, което е, нямаше да пречите, или поне ако имате някаква своя визия, кажете: ние предлагаме първо, второ, трето.
Времето Ви, господин Ненков.
А Вие през тези месеци, господин Балабанов, просто седяхте, протестирахте си и критикувахте – нищо повече! И вместо държавата да бъде обединена сега и ние тук като народни представители да покажем знак към българското общество,…
Времето Ви, господин Ненков.
…ние сме възможно най разединени благодарение на Вас – трите партии. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. Трета реплика? Искате ли увеличение на времето от ГЕРБ-СДС?
Да.
Увеличете времето.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Господин Балабанов, няма от какво да ме е срам – мога да го кажа 100 пъти, ако трябва. Само ще припомня на българските граждани това, което правихте Вие по време на нашите брифинги. Ние ги давахме всеки четвъртък с Националния оперативен щаб – от 10,00 ч. Отговаряхме на всички въпроси на българските журналисти – толкова, колкото бяха необходими, за да дадем отговор на всички въпроси, които вълнуват хората. Какво правехте Вие? Вие идвахте и задавахте въпроси, с които правехте послания как вирус няма, как маските са, за да мълчим, как това е пропаганда и така нататък. Същото по това време правеше и министърът на здравеопазването. Същото – като погледнете неговите постове в социалните мрежи! И ако аз от тази най-висока трибуна бия червената лампа, то е, защото ние трябва да сме обединени, то е, защото, когато говорим за COVID-19, само тогава трябва да говорим едно и също. Да, като човек и като лекар ми е много болно, че във Вашата телевизия министърът каза, че се умира с ковид, а не се умира от ковид. Някак си ми изглежда – на 24 август, изключително нелогично само ние да сме единствената държава в света, която сме прозрели истината, или дълбоката конспирация, в която се опитвате да ни вкарате. Българското общество...
Времето Ви, господин Ангелов!
...е преживяло много кризи, но единственият начин, за да излезем от тази криза, е обединението, а не разединението. Само по този начин можем да спасим повече хора. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ангелов. Заповядайте, господин Балабанов, за дуплика.
Уважаема госпожо Председател! Тъжна е картинката, която наблюдаваме в момента, защото, господин Ангелов, трябва да Ви уверя, че появата ми на тези брифинги, които не бяха само в четвъртък, а бяха всеки ден – всяка сутрин, всеки обед и всяка вечер, беше основателна, тъй като приоритет за Вас през цялото това време, преди ние да се появим, бяха въпросите на Беновска и на Ива Николова от едни други сайтове, които всички познаваме. Появата ми на тези брифинги беше да отговаряте на въпросите, които всеки един български гражданин си ги задава вечер, докато Ви гледат по телевизията, защото той виждаше един генерал в черна униформа, който е брилянтен коремен хирург, но е коремен хирург, а не човек, който се занимава с вируси, и един здравен министър преди Вас, който всъщност беше финансов такъв – когато Ви е изгодно. Българският народ не получаваше истинската информация за това, което се случва, а чуваше Вашите думи, че детските площадки ще бъдат превърнати в морги за трупове. Българският народ трябваше да бъде спокоен! Ние сме се позовавали единствено и само на фактите, тъй като нямахме възможност тогава да управляваме, а по-скоро гледахме нелогичните действия на Вашата политическа партия и на Вашия премиер тогава. Трябва да Ви е срам, господин Ангелов, че Вашите заповеди, които издавахте като министър на здравеопазването, бяха премахвани с лека ръка от премиера, защото не му изнасяше, тъй като той използваше тези въпросни брифинги по-скоро за политическата кампания на партия ГЕРБ. Вие носите отговорността за пореден път! [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Цяла България знае, че Вие носите отговорността, а ние никога не сме казвали, че вирус няма. Ние просто показвахме грешките Ви и българският народ ги осъзна! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Балабанов. [[Реплика от народния представител Мая Манолова.]] За изказване ли? Това беше реплика на господин Ангелов. Няма такава процедура, госпожо Манолова. Ако искате по начина на водене? Имате право и на изказване.
Господин Биков ме спомена по име.
Господин Биков беше в хипотезата на реплика.
Няма значение.
Личното обяснение е на изказване, не е на реплика.
Това е казуистика!
Не е казуистика, а прилагане на Правилника! По начина на водене – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Имаше призив от страна на бившия здравен министър да се опираме на фактите. Факти, господин Биков, че аз или който и да е от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ или от другите протестни партии сме горили маски – няма. Няма такива факти! Няма такива снимки, които да удостоверяват такива факти! Но снимки как здравният министър, заедно с шефовете на най големите болници, се вози в джипката и инспектира магистрали, вместо да се грижи за болните в третата ковид вълна, има – снимки как седите смирено и позорно отзад в джипката, заедно с шефа на „Пирогов“ и Ви показват магистрали! Магистрали, които се оказва, че са построени с договори, които са в незаконни процедури. Това са фактите! И ако наистина държите на фактите и ако наистина държите на това да бъде постигнато съгласие в навечерието на четвъртата ковид вълна, тогава защо не подкрепяте актуализацията на бюджета на Касата? Защо не искате парите от осигуровките да бъдат изразходвани за болниците, за доболничната помощ, за лекарства за медицинския персонал? Защо не го правите?! Защото това е лицемерие, защото саботирате и защото Вашите призиви за консенсус са лицемерни – зад тях стоят партийните Ви сметки, но те за пореден път няма да се окажат верни!
Благодаря Ви, госпожо Манолова. По начина на водене – господин Симидчиев. Надявам се да върнем дебата към бюджета на Касата, господин Симидчиев.
Уважаема госпожо Председател, именно затова взимам думата по начина на водене. В последните минути дискутираме неща от миналото, а бюджетът е насочен към бъдещето. Моля, нека се фокусираме върху това, което можем да променим, което е бъдещето, а не миналото, което е факт. Дали то е било като ластик, или е било като план, който е параметризиран, това е минало. Нека се фокусираме върху бъдещето. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симидчиев. За изказвания? Заповядайте.
Госпожо Председател, дами и господа! Искам да се обърна към господин Ангелов и да му кажа, че има за какво да се срамуват и че самочувствието му на тази банка тук е неоправдано. Вие много добре знаехте какво трябва да се направи в тази пандемия – спор за това няма, но не го правехте. В началото започнахме от ситуация, в която при 50 души болни ние затворихме градовете и абсолютно ограничихме цялата икономика – аз съм човек, който има собствен бизнес, и знам, че оборотите ни паднаха повече от двойно. Това беше една предозирана мярка. Лично аз не съм против нея, въпреки всичко, защото по-добре предозирана, отколкото никаква. В края на пандемията обаче, все още под Ваше управление, умираха по 200 души на ден и Вие не правехте нищо, бизнесите бяха отворени. И причината затова, господин Ангелов, е много проста: одобрението тогава на правителството на ГЕРБ беше около 24% и най-отгоре Вие получавахте заповед да не се затварят заведения.
Господин Пейков, моля да направите връзката със Закона за бюджета на НЗОК!
Връзката е, че единственото смислено нещо, което се направи през последните месеци, е по предложение на доктор Симидчиев, и то е да има репери – и, слава богу, това се прие, да има точки, в които да влизаме съответно в оранжева, в червена и в тъмночервена зона. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Добре, те не се спазват, но това е друга тема, това е от компетентността на други органи. Въпросът е, че трябва да ги има. Трябва да има последователно отношение. Вчера имаше едно изключително добро интервю по телевизията, в което се каза: по важно е да спазваме мерките, отколкото постоянно да внасяме нови. Ние сега се опитваме да изчистим авгиевите обори, които Вие ни оставихте, защото именно тази безпринципност – гледам Ви в очите и Ви го казвам, защото вярвам в това – доведе до ситуацията ние да сме последни в Европа по ваксинация. Това не е диагноза за българския народ, това е диагноза за Вашето управление! Това е тъжната истина! Благодаря.
Благодаря Ви, господин Пейков. Реплики? Не виждам. Процедура по начина на водене.
Уважаема госпожо Председател, моля Ви, строго, принципно и безпристрастно да прилагате Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Днес имаме изключително сериозна и натоварена програма. Ако при всяка една точка се позволяват свободни съчинения на тема конкретен законодателен акт, ние няма да приключим на първо четене в рамките на няколко дни. Много моля да прекъсвате, а не да правите елегантни забележки на всички, които се отклоняват от темата, защото наистина разговорът излезе от темата – актуализация на бюджета на Националната здравноосигурителна каса. По никакъв начин това няма да допринесе за справяне с кризата от епидемията и, от друга страна, няма да повиши рейтинга, защото е ясно, че това Народно събрание е по-скоро предизборно, а не в смисъл на това да се правят реални действия в интерес на българските граждани. Моля Ви строго да изпълнявате задълженията си и да контролирате реда в залата!
Благодаря Ви, госпожо Дариткова. За изказване – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, господин Министър, господин Председател на НЗОК! Аз ще говоря за бюджета, само че малко под формата на говорене за бюджетирането, защото ние се намираме днес – тук и сега, с необходимост да преразглеждаме бюджета на държавата с тези три негови основни съставни бюджета. Защото – това според мен не е добра практика и ще го кажа, когато обсъждаме Закона за държавния бюджет, не е хубаво да се преразглежда по толкова сериозен начин бюджетът на една държава насред годината. Това винаги означава, че той е бил зле планиран през предходната година, когато се е приемал. Част от проблемите с бюджета на НЗОК днес се дължат именно на дефицити на планирането в бюджета през предходната година. Доколкото знам, споменатите тук 1000 лв. допълнително за медиците на първа линия не са били изрично планирани за цялата година, а се вадят от резерв. Няма изрично перо за този разход и господин министърът в момента е изправен пред необходимостта да жонглира вътре с разходи – предполагам не е особено приятно това занимание, за да може да намери тези пари. Ние сега се опитваме това да стане изрично – разбира се, това обхваща само последните три месеца на годината. Много се надявам, че планирането на бюджета на държавата за цялата следваща година вече по-отговорно ще се отнесе към вероятността от подобни разходи, колкото и жалко да е това, и да бъдат изрично включени, за да нямаме нужда пак да ревизираме по средата на следващата годината. Много Ви моля да се отнасяме сериозно към въпроса с това – самият факт, че ние днес разглеждаме една ревизия на бюджета, е критика към нас самите, че не сме го направили добре миналата година. Можем да влезем в дълбок разговор защо, кой е бил тук миналата година, кой не е бил в тази зала миналата година, кой носи повече отговорност, кой по-малко – едва ли този разговор ще приключи, но наистина апелирам сега да го планираме така, че до края на годината да не се налагат никакви ревизии и вече да започнем да планираме бюджета за догодина така, че и на него да не му се налагат никакви ревизии. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. За реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Уважаеми господин Ганев, изпитвам известно неудобство да говоря и да споря с Вас по финансови теми, защото все пак съм медик, но категорично не сте прав. Бюджетът за тази година е планиран добре и това показва Отчетът за изпълнението на бюджета за първото 6-месечие, в което се установява, че има 120 милиона неусвоени средства за здравноосигурителни плащания през първото 6-месечие. Отделните параметри на изпълнение на бюджета са в рамките на допустимото за първите 6 месеца. Актуализацията на бюджета се прави само за да може Надзорният съвет по свое усмотрение да разпределя средствата от евентуално увеличени трансфери за здравно осигуряване в резултат на преизчисление на пенсиите и от включването на прогнозата за допълнително над предвидени в Закона за бюджета на Касата за тази година събрани здравни вноски, нещо, което е декларирано от НАП. Така че в този смисъл абсолютно коректно е планиран бюджетът. Тези средства, за които говорите, че са за медиците на първа линия, те се изплащат от трансфер от бюджета на Министерството на здравеопазването. Тази актуализация няма никакво отношение към тях, защото в нея се предвиждат основно средства за здравноосигурителни плащания, така че изказването Ви беше некоректно. Смятам, че актуализацията, която се прави, е недостатъчно издържана във финансово и правно-техническо отношение, както вече имах възможност да го заявя. Ще бъде много трудно на Комисията по бюджет и финанси, която е водеща, на второ четене да поправи всички тези неразбории. Наистина съчувствам на колегите.
Благодаря Ви. Втора реплика? Не виждам. Заповядайте, господин Ганев.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Дариткова, благодаря за тази критика. В нея аз чувам значителна доза смисъл, но от всичко, което гледаме в момента като представяне на предложения за ревизия и на трите бюджета и като презентиране на аргументите защо това се налага, води до моето пълно убеждение, че миналата година бюджетът не е адекватно планиран. Основната причина за това е, че таванът на разходите вече се доближава и всъщност основната причина да трябва ние да ревизираме бюджета, е необходимостта да се вдигне този таван, за да могат да се вместят всичките разходи, както са предвидени, или те да спрат да бъдат правени, което е доста неприятно. Това включва спиране и на 50-те лева за пенсиите, спиране на 1000 лв. за първа линия и така нататък, защото просто таванът е ударен – някъде не е сметнато при една четвърта вълна какво ще се случи с тавана на разходите в България. Настоявам отново, че всъщност става въпрос за недобре, непрецизно планиран бюджет и затова призовавам, апелирам много повече да внимаваме, като планираме бъдещи бюджети, за да не се налагат такива ревизии посред година, защото това никога не е добре, особено от гледна точка на нормалното развитие на българското стопанство. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Други изказвания? Не виждам. Господин Министър, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Няма да използвам времето, за да отговарям на лични нападки, изречени по такъв злобен начин от очевидно обсебен човек, но ще го използвам, за да внеса допълнителна яснота. Първо по темата, която обсъждаме. Аз споделям много от критиките, които бяха отправени към Законопроекта за бюджет, но в голямата си част това са критики към състоянието на здравната система и към действащия в момента Закон за бюджета, който ние предлагаме да бъде допълнен. Да напомня отново, че предложението е бюджетът на НЗОК, който е в размер на 5,3 милиарда, да бъде допълнен със 120 млн. лв. Как си представяте, уважаеми госпожи и господа, че с тези 120 млн. лв., които са под 3% от общия разход на Касата, министърът на здравеопазването ще промени философията на здравната система и ще реформира здравната система по начина, по който на някой му се иска? Може ли изобщо такова нещо да се очаква, или да се изисква да бъде постигнато с този инструмент? По отношение на това дали трябва да бъдат разпределени разходите или не. Този въпрос не е важен. Аз не съм съгласен с Вас, че ако разходите се разпределят с решение на Надзорния съвет на НЗОК, това не е прозрачно. Напротив – всички решения на Надзорния съвет на Здравната каса и обсъжданията се публикуват, стенограмите от обсъжданията се публикуват. Това е точно толкова прозрачно, колкото е прозрачно и заседанието на Народното събрание, няма проблем да бъдат диференцирани и да бъдат описани. Това не е пречка да бъде приет Законът, това не е основание да бъде отхвърлен Законът, това може да бъде направено без проблем. Защо е по-добре да не се прави? Ще Ви кажа и ще го свържа с въпроса, който поставихте за амбулаторната процедура, за възможността да се лекуват пациенти амбулаторно, а не само в болница, както беше досега от началото на пандемията. Този законопроект е изготвен и приет от Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса, министърът на здравеопазването е само вносител. Той няма право дори да прави корекции в него. Както е предложен, така се внася в Народното събрание чрез Министерския съвет. Това казва Законът за здравното осигуряване. Надзорният съвет на Здравната каса е приел Законопроекта преди няколко седмици. Това е времето, в което текат преговори за изработване на такъв тип процедура за амбулаторно лечение и тези преговори включват съсловните организации, Надзорния съвет на Здравната каса и за да се осъществи, трябва да бъде постигнато съгласие между тях и да бъде подписана съответната методология. Това е процес, който тече и в момента. По тази причина в Законопроекта, пак казвам, който е изготвен и преди няколко седмици е приет, няма как да бъдат отразени и планирани тези разходи. Слава богу, ако днес на днешното си заседание Надзорният съвет одобри тази процедура, ако я съгласува с Българския лекарски съюз – това преди второто четене на Законопроекта, може да бъде предвидено и като конкретно перо. Но и да не бъде предвидено, това няма да представлява проблем. Искам да напомня на всички Вас, че Националната здравноосигурителна каса, откакто е създадена, винаги е разполагала с резерв. Този резерв е бил над 5% от нейните приходи и разходи. Този резерв Надзорният съвет е можел да го разпределя по начин, по който прецени за необходимо, за да подкрепи онези разходи, които са в преразход, и това е оперативна дейност. Тазгодишният Закон за бюджета на Националната здравноосигурителна каса, който е приет от предишното Народно събрание, предвижда резерв, но само по име, защото в самия резерв разходите са разпределени по пера – фактически в момента Здравната каса няма резерв. Отново ще повтаря, липсата за такова разпределение не е причина да бъде отхвърлен Законопроектът и няма проблем да бъде направено. Ако предпочитате Вие това да бъде направено, аз се ангажирам – ето тук е управителят на Здравната каса, да изготвим и да Ви предложим конкретни параметри по пера. Това не е проблем за приемането на бюджета. Това може само да затрудни Здравната каса предвид динамиката и неяснотата на ситуацията, нищо повече. Няма да се промени от това нито философията, нито начинът, по който ще бъдат разходвани парите, нито ще ги направи по-прозрачни или по-непрозрачни. Що се отнася до кризата, тъй като този въпрос беше засегнат и той е пряко свързан с предлаганото изменение не само на Закона за бюджета на НЗОК, но и за изменението на държавния бюджет. Казват се неща, които не са верни. Основните рискове, пред които е изправена здравната система, са два. Първият е лошото състояние на здравната система. Катастрофално лошо състояние на здравната система с нарушени всички баланси. Казвам го най-отговорно. Това е наследството, което ние получихме след 10-годишното управление на ГЕРБ. Тотално нарушени баланси на здравната система, нарушени баланси на междуболнична и извънболнична помощ, нарушени баланси между медицински, лекарски и сестрински персонал, нарушени баланси между отделните специалности в здравната система. Казвате: къде са парите за педиатрията? Къде да Ви посоча парите за педиатрията, като те трябва да последват друг начин на остойностяване на услугите на педиатрията, което се постига с преговори между Националната здравноосигурителна каса и Българския лекарски съюз и това се отразява в Националния рамков договор? Това изисква реформа, това изисква време, изисква участие на Народното събрание, това не може да бъде предмет на Законопроект за бюджет на Здравната каса. Може ли със Законопроекта за бюджет на Националната здравноосигурителна каса да изменим тези баланси, които са натрупвани едно десетилетие? Не може да го изменим, нищо подобно не можем да направим. Това е основният риск, пред който сме изправени при следващата пандемична вълна. Това не е просто оценка, то се потвърждава по статистически данни от обективните медии – България е на първо място в света по обща смъртност, България е с най-високата детска смъртност в Европейския съюз, с най-късата продължителност на живота. Ние сме първенци по смъртност от лечими заболявания, първенци сме в Европейския съюз по предотвратима смъртност, плащаме най-много за лекарства и като пациенти доплащаме най-много от всички в Европейския съюз. Това са фактите за състоянието на здравната система. Тази система с нарушени баланси и с тези показатели трябва да влезе сега в битка с поредната пандемична вълна. Ние се обръщаме към Вас и искаме да кажем: подкрепете тази система, която се намира в изключително лошо състояние с още едни 120 млн. лв., вдигнете с още 2% възможността да разходват средства и да се използват тези средства за лечението на българските граждани. Ето това е смисълът на днешния дебат. Що се отнася до управлението на кризата. Но, моля Ви се, управлението на кризата до този момент е катастрофа. Фактите затова са абсолютно красноречиви. От 1 ноември до 30 април България загуби 26 хиляди живота повече, отколкото през която и да е от последните пет години. Ама не само пет години! През Втората световна война България е загубила 12 500 души на фронта. Само за шест месеца ние загубихме 26 хиляди души! Какъв друг атестат е необходим за управлението на кризата досега, кому е необходим друг атестат? Това не е просто лошо управление, такъв е начинът на управление, който трябва да стане предмет на разследване от прокуратурата, защото причината за тази висока смъртност е пряко свързана с лошото управление на кризата, тя е пряка последица от лошото управление на кризата. Вторият сериозен проблем, пред който е изправена здравната система, влизайки в пандемичната вълна, е лошото състояние на болниците – болници, натрупали дългове, болници на практика декапитализирани, болници на прага на фалит. Да, такава е Александровска болница. Тя има 70 милиона капитал – едно от водещите лечебни заведения в страната, 70 милиона капитал, 70 милиона дългове!? 35 милиона от тях са в просрочие, с предоговорени споразумения от предишните директори на болницата, в които лихвата е от порядъка на 10 – 15 – 20% плюс основния лихвен процент. Как тази болница в това финансово състояние, в която непрекъснато се пукат водопроводи, тръби, покрив тече, как от болница в това състояние да очакваме от нея активно да се включи в битката с пандемичната вълна, да обслужва пациентите на високо ниво, да си върши работата, как лекарите, които работят, ще го направят това нещо? Много от тези неща в момента не можем да ги променим. Това, което можем да направим и за което апелираме към всички Вас като народни представители, подкрепете тези актуализации, да дадем възможност на хората да се справят с пандемичната вълна. Има време след това Народното събрание, следващото правителство, надявам се, да бъде редовно и да се заеме с тези реформи. Сега не е това моментът на дебата. Моментът на дебата сега е дали да подкрепим здравната система в трудния момент в лошото състояние, в което се намира, или да не я подкрепим. Срамно е, ако не подкрепите здравната система с измислени правно-технически аргументи и прочие. Ами поправете ги на второ четене, като не Ви харесват. Дайте парите на хората, гласувайки, за да могат да имат поне малко спокойствие в тази тежка битка, която предстои на всички тях.
Благодаря Ви, господин Кацаров. Други изказвания? Няма. Закривам дебатите. Преминаваме към първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г., № 46-102-011, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. Гласували 185 народни представители: за 145, против 1, въздържали се 39. Предложението е прието, с това е приет и Законопроектът на първо гласуване. Почивка до 12,00 ч. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме заседанието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БЮДЖЕТА НА ДЪРЖАВНОТО ОБЩЕСТВЕНО ОСИГУРЯВАНЕ ЗА 2021 Г. Моля, Доклада на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Симеонов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., № 46-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. На заседание, проведено на 24 август 2021 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха: Гълъб Донев – министър на труда и социалната политика; Виолета Лорер – заместник-министър на финансите; Ивайло Иванов – управител на Националния осигурителен институт; представители на синдикатите и работодателските организации. Пенсиите имат съществено значение за запазване качеството на живот на хората след пенсиониране, тъй като за по-голямата част от тях те са единственият източник на доход. В тази връзка усилията на правителството са насочени към тяхното повишаване. Тази цел обаче трябва да бъде съобразена както с финансовите възможности на бюджета на държавното обществено осигуряване, така и с основните принципи и възприетата законодателна рамка в областта на социалното осигуряване. Предвид подобряването на ситуацията на пазара на труда и благоприятните перспективи пред икономиката със Законопроекта се предлага увеличаване на приходите и трансферите по консолидирания бюджет на държавното обществено осигуряване с 353 200,0 хил. лв., като в това число приходите от осигурителни вноски се увеличават със 163 000,0 хил. лв., неданъчните приходи с 67 000,0 хил. лв., получените трансфери от централния бюджет за държавното обществено осигуряване с 6 000,0 хил. лв. и получените допълнителни трансфери от централния/държавния бюджет за покриване на недостига от средства със 117 200,0 хил. лв. България е една от държавите в Европейския съюз с най-висок дял на хората на 65 и повече години, живеещи в риск от бедност или социално изключване. В същото време, делът на държавните разходи за пенсии от брутния вътрешен продукт (БВП) е сравнително по-нисък и от средното за Европейския съюз равнище, и от това в държави със сходна възрастова структура на населението. Докато през 2019 г. в България разходите за публични пенсии са 8,3 на сто от БВП, то средното за Европейския съюз равнище е 11,6 на сто. Същевременно, в други държави, например Чехия, Унгария и Словакия, делът на държавните разходи за пенсии от БВП е по-нисък или близък до този в България, но в тях рискът от бедност или социално изключване за хората на 65 и повече години е значително по-нисък, съответно 17,4 на сто – Чехия, 16,7 на сто – Унгария, 12,3 на сто – Словакия. На тази база може да се направи изводът, че в България са налице резерви както по отношение на количеството на ресурса, отделян чрез държавната пенсионна система за намаляване на бедността, защита на доходите и насърчаване на социалното включване на възрастното население, така и по отношение разпределението и насочването на ресурса. Със Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. се предлага пакет от мерки, чрез които трайно се осигурява по-висок доход от пенсии както за настоящите, така и за бъдещите пенсионери. С предложените изменения се гарантира, че всички около два милиона и осемдесет хиляди пенсионери ще получат увеличение на дохода си от пенсия от държавното обществено осигуряване, като средното увеличение на един пенсионер е 64 лв. Общо допълнителните разходи за 2021 г. за пенсии възлизат на 353 000,0 хил. лв. Със Законопроекта се предвижда промяна на прилаганата тежест за една година осигурителен стаж в пенсионната формула от 1,2 на сто на 1,35 на сто, считано от 1 октомври 2021 г., което е увеличение с 12,5 на сто. По този начин се повишава адекватността както на вече отпуснатите, така и на новоотпуснатите пенсии, насърчава се по-продължителното участие на лицата на пазара на труда и нараства процентът на заместване на миналите доходи от труд. Допълнителните разходи за 2021 г. за реализацията на тази промяна възлизат на 236 400,0 хил. лв. Освен това се предлага промяна, която предвижда минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст, отпусната при общите условия на чл. 68, ал. 1 и 2 от Кодекса за социално осигуряване, да се увеличи от 300 лв. на 340 лв. от 1 октомври 2021 г., което води до нарастване с 13,3 на сто на размерите на всички пенсии за трудова дейност, определени в минимален размер. В резултат от предложената промяна със същия процент ще се повишат минималните размери и на останалите пенсии за трудова дейност, които се определят в процент от пенсията за осигурителен стаж и възраст: пенсиите за инвалидност поради общо заболяване, пенсиите за инвалидност поради трудова злополука и професионална болест и наследствените пенсии. Увеличение ще получат и пенсионерите, които към момента получават пенсия над минималния размер за съответния вид, но след преизчислението с по-голямата „тежест“ на една година осигурителен стаж ще останат под новия минимален размер. Общо допълнителните разходи за 2021 г. възлизат на 120 900,0 хил. лв. С изменение в разпоредбата на § 7, ал. 2 от Преходните и заключителните разпоредби на ЗБДОО за 2021 г. максималният размер на получаваните една или повече пенсии без добавките към тях се повишава от 1440 лв. на 1500 лв. Тази промяна ще осигури възможност да се повишат размерите на пенсиите както на пенсионерите с действителен размер на пенсията над 1440 лв., така и на пенсионерите, които в момента получават под 1440 лв., но след преизчислението с по-голямата тежест на година стаж, размерът на пенсията им ще надхвърли 1440 лв. Допълнителните разходи за 2021 г. възлизат на 9 000,0 хил. лв. За прилагане на справедлив подход при актуализиране доходите на всички пенсионери в Законопроекта са предвидени и необходимите средства за повишаване размера на социалната пенсия за старост от 148,71 лв. на 170,00 лв. месечно от 1 октомври 2021 г. Това ще доведе до ръст с 14,3 на сто на всички пенсии, несвързани с трудова дейност, както и на съответните добавки към пенсиите, изчислявани от размера на социалната пенсия за старост, като общо допълнителните разходи за 2021 г. възлизат на 7 800,0 хил. лв., в това число 3 000,0 хил. лв. за повишаване на добавката за чужда помощ по чл. 103 от Кодекса за социално осигуряване. Предвидени са средства в размер на 24 900,0 хил. лв. за увеличаване размерите на добавките по чл. 84 от Кодекса за социално осигуряване – добавките към пенсиите, изчислени от пенсията или сбора от пенсиите, които е получавал починалият съпруг/съпруга (така наречените „вдовишки добавки“) . В Законопроекта са предвидени необходимите средства от 104 000,0 хил. лв. за изплащане на допълнителната сума към пенсиите за месец септември 2021 г. в размер на 50 лв. Целта е подкрепата за пенсионерите да продължи до момента, в който влязат в сила разпоредбите, на основание на които се повишават основните размери на всички пенсии – от 1 октомври 2021 г. При определяне на бюджетните параметри е отчетена очаквана икономия в разходите за пенсии от 150 000,0 хил. лв. в резултат от допускане за по-малък брой пенсионери в края на годината в сравнение с планираното при приемането на Закона за бюджета на ДОО за 2021 г. Намалението в броя на пенсионерите се дължи основно на негативни демографски процеси с особена интензивност в последните месеци на 2020 г. и началото на 2021 г. Предвидени са и необходимите средства в размер на 200 000 лв. за заплащане на вноската по споразумение между институциите на преобладаващата част от държавите членки за продължаване на поддръжката на софтуерния продукт за пренос на данни RINA, което предстои да бъде сключено през настоящата година. Това ще осигури възможност за участието на българските компетентни институции (Националния осигурителен институт, Националната агенция за приходите, Националната здравноосигурителна каса и Агенцията за социално подпомагане) в електронния обмен на социалноосигурителна информация в Европейския съюз. Представителите на работодателските и синдикалните организации изразиха принципна подкрепа за актуализацията на бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. След проведеното обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 17 народни представители, „против“ – няма и „въздържал се“ – 5. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., № 46-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симеонов. За Доклада на Комисията по труда, социалната и демографската политика – заповядайте, господин Гьоков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., № 46-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на редовно заседание, проведено на 24 август 2021 г., разгледа и обсъди Законопроект за изменение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. На заседанието присъства Гълъб Донев, заместник министър- председател по икономическите и социалните политики, Иван Кръстев, заместник-министър на труда и социалната политика, Ивайло Иванов, управител на Националния осигурителен институт, Драгомир Драганов, директор на дирекция „Анализ, планиране и прогнозиране“ в НОИ, Мария Минчева, заместник-председател на Българска стопанска камара, Щерьо Ножаров, икономически съветник в Българска стопанска камара, доктор Мария Петрова, главен секретар на Съюза за стопанска инициатива, Асия Гонева, национален секретар на КНСБ. Законопроектът беше представен от господин Гълъб Донев. Със Законопроекта се предлагат промени, свързани с пакет от мерки, чрез които трайно се осигурява по-висок доход от пенсии както за настоящите, така и за бъдещите пенсионери. С предложените изменения се гарантира, че всички около 2080,0 хил. пенсионери ще получат увеличение на дохода си от пенсия от държавното обществено осигуряване, като средното увеличение на един пенсионер е 64 лв. В чл. 70 от Кодекса за социално осигуряване е предвидена промяна на прилаганата тежест за една година осигурителен стаж в пенсионната формула, по която ще се изчислява размерът на пенсиите, свързани с трудова дейност с началната дата след влизане в сила на Закона от 1 октомври 2021 г. От началото на 2019 г. тя е 1,2 на сто. С настоящия законопроект се предвижда увеличаването ѝ на 1,35 на сто, което представлява увеличение с 12,5 на сто. По този начин се повишава адекватността на новоотпуснатите пенсии, насърчава се по-продължителното участие на лицата на пазара на труда и нараства процентът на заместване на миналите доходи от труд. Предложенията за промени в чл. 75 и чл. 79 от Кодекса за социално осигуряване, които регламентират начина за определяне размерите на пенсиите за инвалидност поради общо заболяване, за трудова злополука и професионална болест, са породени от необходимостта от съобразяване на законодателните решения във връзка с изчисляването на пенсиите за инвалидност с тези, които са възприети при пенсиите за осигурителен стаж и възраст, тъй като всички те имат характер на пенсии, свързани с трудова дейност. Съгласно чл. 70, ал. 9 от Кодекса за социално осигуряване минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст се определя със Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване (ЗБДОО) . Според предвиденото в действащата разпоредба на чл. 10 от Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст е 300 лв. Със Законопроекта се предлага промяна, която предвижда минималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст, отпусната при общите условия на чл. 68, ал. 1 и 2 от Кодекса за социално осигуряване, да се увеличи от 300 лв. на 340 лв. от 1 октомври 2021 г. Това води до нарастване с 13,3 на сто на размерите на всички пенсии за трудова дейност, определени в минимален размер. Увеличение ще получат и пенсионерите, които към момента получават пенсия над минималния размер за съответния вид, но след преизчислението с по-голямата „тежест“ на една година осигурителен стаж ще останат под новия минимален размер. В резултат от предложената промяна, със същия процент ще се повишат минималните размери и на останалите пенсии за трудова дейност, които се определят в процент от пенсията за осигурителен стаж и възраст: пенсиите за инвалидност поради общо заболяване, пенсиите за инвалидност поради трудова злополука и професионална болест и наследствените пенсии. С цел подобряване адекватността на пенсиите за трудова дейност и с оглед осигуряване на възможност всички пенсионери, включително и тези с действителен размер на пенсията под минималния и над максималния, да получат реално увеличение на пенсиите от 1 октомври 2021 г., е необходимо да се определи по-висок минимален, съответно максимален размер на пенсиите. С изменение в разпоредбата на § 7, ал. 2 от Преходните и заключителните разпоредби на ЗБДОО за 2021 г. максималният размер на получаваните една или повече пенсии без добавките към тях се повишава от 1440 лв. на 1500 лв. Тази промяна ще осигури възможност да се повишат размерите на пенсиите както на пенсионерите с действителен размер на пенсията над 1440 лв., така и на пенсионерите, които в момента получават под 1440 лв., но след преизчислението с по-голямата тежест на година стаж размерът на пенсията им ще надхвърли 1440 лв. За прилагане на справедлив подход при актуализиране доходите на всички пенсионери в Законопроекта са предвидени и необходимите средства за повишаване размера на социалната пенсия за старост от 148,71 лв. на 170 лв. месечно от 1 октомври 2021 г. В резултат от предложената промяна ще се повишат размерите и на останалите пенсии, несвързани с трудова дейност (пенсията за военна инвалидност, пенсията за гражданска инвалидност, социалната пенсия за инвалидност и персоналната пенсия) , както и на нормативно установените добавки към пенсиите, които се определят в процент от социалната пенсия за старост: добавката за чужда помощ по чл. 103 Кодекса за социално осигуряване, добавката по Указ № 1611/85 г. от 1985 г. за увеличаване пенсиите на инвалидите от Отечествената война 1944 – 1945 г. и добавката по чл. 5 от Закона за ветераните от войните. Увеличението на размера на социалната пенсия за старост от 148,71 лв. до 170,00 лв. ще доведе до ръст с 14,3 на сто на всички пенсии, несвързани с трудова дейност, както и на съответните добавки към пенсиите, изчислявани от размера на социалната пенсия за старост. С оглед осигуряване на равнопоставеност на лицата се предлага Преходна разпоредба в Кодекса за социално осигуряване (§7е) , която предвижда с по-високата тежест на осигурителния стаж да бъдат преизчислени всички отпуснати преди 1 октомври 2021 г. пенсии. Реалното увеличение може да бъде по-голямо от 12,5 на сто, ако преизчисленият действителен размер на пенсията е под предложения със Законопроекта нов минимален размер на пенсиите за трудова дейност за съответния вид, тъй като в този случай ще бъде определен на него. В Законопроекта са предвидени необходимите средства за изплащане на допълнителната сума към пенсиите за месец септември 2021 г. в размер на 50 лв. Целта е подкрепата за пенсионерите да продължи до момента, в който влязат в сила разпоредбите, на основание на които се повишават основните размери на всички пенсии – от 1 октомври 2021 г. В Комисията бяха получени становищата на Министерството на труда и социалната политика, Националния осигурителен институт, Българската стопанска камара, Съюза за стопанска инициатива, Българската търговско-промишлена палата, Асоциацията на индустриалния капитал в България, Конфедерацията на независимите синдикати в България и КТ „Подкрепа“. Всички организации заявяват принципна подкрепа за Законопроекта. Освен тези становища в Комисията беше получен Протокол № 9 от извънредното заседание на Националния съвет за тристранно сътрудничество. Заседанието е проведено на 26 юли 2021 г. Относно Законопроекта Националният съвет за тристранно сътрудничество е постигнал единодушна подкрепа. В проведената дискусия взеха участие народните представители Паунита Петрова, Мая Манолова, Деница Сачева, Александър Марков, доктор Хасан Адемов, Цецка Бачкова и Георги Гьоков. Повечето от народните представители заявиха, че подкрепят по принцип актуализацията на бюджета на държавното обществено осигуряване, но имат и конкретни забележки, които ще внесат като предложения между първо и второ четене на Законопроекта. Народните представители на ГЕРБ заявиха, че ще се въздържат от подкрепа и също ще направят предложения между първо и второ четене на Законопроекта. Господин Гълъб Донев отговори изчерпателно на поставените му въпроси от народните представители. В дискусията взеха участие представителите на Конфедерацията на независимите синдикати в България и Съюза за стопанска инициатива. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 14 гласа „за“, без гласове „против“ и 4 гласа „въздържал се“, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., № 46-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 30 юли 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Господин Министър, имате думата за становище от вносител.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Докладите на двете комисии в пълнота отразиха предложения Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. Основните параметри, с които се предлага да бъде повишена осигурителната тежест на една година осигурителен стаж във формулата за изчисление на пенсиите от 1.2 става 1.35. Минималната пенсия съответно се повишава от 300 лв. на 340 лв., като повишението е с 13,3%. Социалната пенсия за старост се повишава от 148,71 лв. на 170 лв., като всички пенсии, които се изчисляват като процент от социалната пенсия за старост, също се повишават – увеличението на техните размери средно е 14,3%. Естествено се повишава и максималният размер на пенсията за осигурителен стаж и възраст от 1440 лв. на 1500 лв., като увеличението е 4,2%. Но тук трябва да се има, предвид че от 1 януари 2021 г. увеличението на максималния размер на пенсията беше повишено с над 20%, което е повече от средния размер от 5,1%, което получиха всички останали пенсии, с изключение на максималната и минималната пенсия. Бих дал допълнителна информация по отношение на това за броя на пенсиите, които ще бъдат увеличени в резултат от повишението на тежестта на една година осигурителен стаж. Това са 2 млн. 31 хил. 200 пенсии, като средният размер се повишава от 487 лв. на 550 лв. Общият допълнителен разход по предложената мярка е 366 млн. 30 хил. лв. Броят на пенсиите, които ще бъдат увеличени с 12,5%, е 1 млн. 44 хил. 100 лв. – пенсии за трудова дейност, с размери между минималния и максималния размер, като общата стойност на допълнителния разход за пенсия по предложената мярка е 236 млн. 400 хил. лв., 35 хил. 500 пенсии ще останат ограничени от новия максимален размер от 1500 лв. От тях 24 500 ще получат по 60 лв. увеличение, което е 4,2%, и допълнително още 11 хиляди ще получат средно увеличение около 115 лв., което е 8,4% увеличение. Броят на пенсиите, които ще бъдат увеличени от 300 на 340 лв. е 898 800 пенсии, като на 52 800 пенсии размерите ще бъдат повишени от 300 на 340 лв. и ще получат по-високия максимален размер, като общият брой на пенсиите с новия минимален размер е 951 600. Общата стойност на допълнителния размер за пенсии след увеличението на минималните и максималните размери е 129 млн. 900 хил. лв. Броят на социалните пенсии за старост, чийто размер е предложен да бъде увеличен на 170 лв., са 61 200 пенсии, като средният им размер се повишава от 200 на 229 лв., а общата стойност на допълнителния разход за пенсии по предложената мярка е 4 млн. 800 хил. лв. Броят на пенсиите за инвалидност поради общо заболяване, които ще бъдат увеличени, е 441 600 пенсии, като техният среден размер се увеличава с 50 лв. – от 338 на 388 лв. Общата стойност на допълнителния разход за пенсии за инвалидност поради общо заболяване е 68 млн. 300 хил. лв. Броят на пенсиите за инвалидност поради трудова злополука и професионална болест, които ще бъдат увеличени с 14 600, като техният среден размер ще се увеличи от 527 лв. на 591 лв. Това е съвсем накратко. И като допълнителна информация към предложения Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към дебата. Заповядайте, госпожо Зайкова.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, уважаеми колеги! Преди да говоря по същество, искам да се обърна към Вас – честно казано, възмутена съм, ние гледаме съдбата на два милиона и кусур пенсионери, съдбата на над 400 хиляди хора, които получават помощи, съдбата на инвалидите, на военноинвалидите, на децата инвалиди, а залата е празна. Не Ви ли интересува бе, господа депутати, какво ще се случи с тези хора – или забравихте за какво се клехте, че на първо място са интересите на народа? Извинявам се за тази прелюдия, госпожо Председател. Дами и господа, напълно известен факт е, че минималната пенсия е плод на политическо решение – по принцип, а и доста малко кореспондира с приноса или с осигурителния принос на осигурителната система. Ето защо аз съм безкрайно учудена, господин Министър, че Вие сте лишили от 10 лв. хората на минимална пенсия. В България на минимална пенсия са 898 828 души. Това са хора, които са изкарали своя трудов стаж, но са получавали малко пари и затова пенсията им е минимална. И досега те взимаха 50 лв. като добавка, а понеже тези 50 лв. са вкарани вътре в пенсията, сега ще взимат 340 лв. Само не ми обяснявайте, че Вие със средствата на социалното подпомагане, тоест от социалните фондове ще допълвате пари, които ще стигнат – докъде? – до прага на бедност, който, всички знаем, извинявам се, госпожо Сачева, че е измислен. Това не е истинският праг на бедност в България. Истинският праг на бедност, който би трябвало да бъде 60% от медианния доход, сега би трябвало да бъде 413 лв., а не догодина, а догодина да бъде 451 лв. Но така или иначе това е установеният праг на бедност. Извинявайте, получаването на помощи до прага на бедност е бъдещо несигурно събитие за голяма част от тези хора по простата причина, че българите имат няколко принципа, които от векове следват. Първи принцип в техния живот е да осигурят керемидка, да осигурят собствен покрив на децата си. Затова във времето, когато аз бях млада, и тези, които сега са пенсионери, бяха млади, макар и панелки, макар и със заеми ние купувахме апартаменти такива, така че да осигурим условия на нашите деца да растат. Вторият принцип на българина е детето му да бъде изучено. Вярно е, че имаше време, когато България беше на пето място в света по качество на образованието, а сега е на позорното 88-о място, но така или иначе хората заделяха пари и за образование. И третият принцип на българина е да има едно парченце земя, в което не да сади цветя, а да сади чушки, домати и картофи, тоест нещо, с което евентуално, ако има проблем, да храни семейството си. Е, господин Министър, Вие току-що заявихте, пък и в материалите, които сте ни предоставили, че 432 хил. души от българските пенсионери – тези, които са на минимални пенсии, ще получат помощи. Само че аз току-що казах, че те са близо 900 хиляди и мисля, че всички български пенсионери сега гледат към нас – и не мислете, че това е конфликт на интереси, понеже аз съм в пенсионна възраст – нали всички български пенсионери гледат сега в нас, защото те очакват бъдещо сигурно събитие, тоест да получат повишаване на пенсиите. Понеже половината от тях са на минимална пенсия, би трябвало да получат една стабилна – така или иначе тя ще бъде политическо решение – минимална пенсия. Не е Ваш патент, господин Министър, доходът от пенсия да бъде равен или близък до прага на бедност, а това е патент на Европейската комисия и на Евростат. Само че в Европа хората първо изчисляват прага на бедност, както трябва, а не го намаляват и, второ, аз искам да Ви припомня, че допълващият доход от пенсия или заместващият доход от пенсия в Европа е най-малко 70% от това, което си получавал, когато си работил. Ако живееш във Франция и Германия и си работил и си получавал 1000 евро, това е фриволен пример, ще получиш 700 евро пенсия, но ако живееш в скандинавските страни, ще получиш 800 или 900 евро пенсия. А в България процентът е 35. Ние сме най-бедните, ние сме с най-ниските доходи и накрая имаме и най-ниския заместващ доход. Значи, хайде да се погрижим за българските пенсионери, и вместо да ги мъчим с доплащания от социалното подпомагане – да оставим социалните фондове за тези, които наистина имат нужда от тях, а това са военноинвалидите, инвалидите, децата инвалиди и техните майки, и да направим минималната пенсия поне равна на прага на бедност или 370 лв., за да бъдат хората сигурни, за да знаят, че утре каквото и да се случи, че ако има криза – дали ще е ковид, или ще е инфлация, или ще е икономическа криза, те ще си получат своите пенсии и ще си ги получат в един размер, който е поносим. Казвам поносим за българските условия, защото, ако европейските пенсионери се чудят на кой курорт да идат, българските пенсионери се чудят как утре да си купят хляб или захар, или олио. Защото, вярно е, че инфлацията средногодишно е 3%, но и вярно е, че най-голямото поскъпване е в стоките за първа необходимост – олиото е поскъпнало 40%, хлябът е поскъпнал между 7 и 10%, захарта, сиренето, млякото… Всичко това, което не само българските пенсионери, но и нашите деца, и децата на бедните семейства ползват, е поскъпнало и няма какво да се заблуждаваме и да мислим, че инфлацията е временно. Не, дами и господа, инфлацията ще върви нагоре. Разбира се, част от приходите, които е реализирало и настоящото правителство, едните са от събираемост, но другите са проинфлационни, а третите са от липса на корупция, слава богу. Така че аз Ви моля, дами и господа, да помислите за това как по най-елегантния, естествено и фискален начин, да решим въпроса с българските пенсионери. Казвам Ви, аз много благодаря на професор Гечев, който изрично подчерта, че в Европа само една страна – и тя се казва Дания, спазва Маастрихтския критерий за трипроцентен дефицит. Ние на какво ще се правим? На по католици от Папата ли, та искаме да свалим дефицита до 3%?! Всички останали страни – вземете Испания – 11%, Германия – 7%, и така нататък, имат вече дефицит над, а се очертава, слава богу, една година, в която брутният вътрешен продукт ще расте. И не забравяйте още нещо: инфлацията наистина ще расте, дами и господа, и тя ще засегне най-бедните, защото ние имаме най, ако не най, на второ място сме по скъпа електроенергия – 73% е повече електроенергията, по-скъпа е отколкото в Германия. А и още нещо има – България има най-високия процент сива икономика, дами и господа. По данни на НАП 53% от работещите в нашата система – поне до септември тази година, хората получават държавна пенсия, нямат друга, от септември нататък, слава богу, жените ще започнат да получават и пенсии от капиталовия фонд, но той ще бъде малък дял. Така че не забравяйте, че ние имаме разходно-покривна система и тази разходно-покривна система, ако не се захранва с осигурителни вноски, а се оказва, че наистина или не плащат, или всички плащат на минимална работна заплата, пък под масата получават още нещо. Така че, докато не изкореним сивата икономика, няма да ни бъде лесно и дефицитът в ДОО-о ще расте. Това е за сметка на данъците, това е за сметка на обновлението, което трябва да направим за в бъдеще, така че в наш интерес е да се погрижим и в тази посока. Ето защо, дами и господа, ние от „Има такъв народ“ считаме, че минималната пенсия трябва да бъде равна на прага на бедност, какъвто и да е той поне в този период, а нека да приложим коефициента за тежест на една година, защото той обхваща повече пенсионери, но и тук имаме проблем. Извинявайте, дами и господа, ако всички пенсионери трябва да чакат да минат 10 или 12 години, за да може коефициентът да се вдигне с 0,1%, защото той до 2018 г. беше 1,1, сега е 1,2, нали, благодаря на правителството, че ускорява този процес, но той трябва в много бързи темпове да стигне до 1,5. В много бързи темпове! Май забравяте, че социалните партньори заедно с предишното правителство още 2015 г. се бяха разбрали да стигне бързо до 1,5, само че той не се помръдна. Значи, трябва наистина това, което… Защото и бизнесът, и синдикатите са най-сигурни индикатори за истинското състояние на нещата и от време на време ще трябва да ги слушаме не защото аз идвам от синдикат, но наистина е така. Мисля, че трябва да се погрижим за ускорено увеличаване на тежестта на една година трудов стаж, която в близките две години да стигне до 1,5. Благодаря Ви за търпението и се надявам да сте ме разбрали правилно. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, госпожо Зайкова. Има ли желание за реплики? Не виждам. Следващият записан е госпожа Деница Сачева – заповядайте.
Благодаря, госпожо Председателстващ. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Донев, пандемията от COVID-19 в значителна степен повлия на живота и здравето на българските пенсионери. Едва ли има народен представител, който да не споделя необходимостта от това да се работи за достойни старини на всички възрастни хора у нас. Водени от това, че като една от най-уязвимите групи у нас те имат нужда от най-голяма подкрепа в период на пандемия, и като взехме предвид, че средният разход за лекарства на българските пенсионери на месец възлиза на 56 лв., правителството с министър-председател господин Бойко Борисов взе решение за изплащане по 50 лв. на всички за периода на обявената извънредна епидемична обстановка в страната. Нещо повече, всички български пенсионери, които имаха пенсии между 300,01 лв. до линията на бедност от 369 лв., получиха еднократна помощ от 120 лв. за хранителни продукти и други нужди през системата за социалното подпомагане, като по този начин те бяха компенсирани заради двадесетте процента увеличение, което получиха хората с минимална пенсия от началото на 2021 г. и чиито пенсии станаха 300 лв. Бих искала също така да припомня, независимо че бяхме упреквани в предизборни трикове, помощта от 120 лв. беше изплатена след изборите, а добавката от 50 лв. беше продължена от служебното правителство. Както се вижда от дистанцията на времето и от това, което беше изнесено като статистика от Националния статистически институт, именно тези пари, които стигнаха до всички български пенсионери, изиграха съществена роля в увеличаването на потреблението, което пък от своя страна, е изключително важно за по-плавното преминаване през кризата от макроикономическа гледна точка. От 1 септември до края на 2021 г. над 20 хиляди жени и мъже ще започнат да получават втора пенсия, като ние се погрижихме правилата за нейното изплащане да бъдат приети навреме и да осигурим по-справедлив размер на втората пенсия чрез намаляване на коефициента на редукция от държавното обществено осигуряване. Казвам всичко това, защото за Политическа партия ГЕРБ грижата за пенсионерите винаги е била сред нашите приоритети, но наред с това справедливостта и стабилността на пенсионната система също са били задължително условие при вземането на решения. Парламентарната група на ГЕРБ-СДС напълно споделя нуждата за подкрепа на възрастните хора у нас да продължи, защото те продължават да са сред най-застрашените хора от последствията от пандемията от COVID-19. Същевременно обаче ние остро се противопоставяме именно решенията за проблемите на възрастните хора да се взимат прибързано, предизборно, в състояние на наддаване без необходимите разчети в средносрочен план, разрушавайки основни принципи на социалното осигуряване, демотивирайки хората у нас да се осигуряват на реалните си доходи, като се поставя на карта финансовата стабилност на пенсионната система и се създават предпоставки за увеличаване на данъците у нас. Становището на нашата парламентарна група е, че служебното правителство не е избирано, не е овластено от Народното събрание и не носи ясна политическа отговорност. То изпълнява единствено и само волята на президента. Негова задача е да подготви избори и да осигури плавен преход до избор на редовно правителство. За нас не е приемливо служебното правителство да предлага стратегически решения за промяна на пенсионния модел и да ангажира държавата с увеличаване на трансферите от държавния бюджет към бюджета на НОИ. Припомням, че предходните правителства са следвали стриктно политика за намаляване на тези трансфери и намаляване на зависимостта на пенсионната система от държавния бюджет, като в годините преди COVID-19 бяхме постигнали 37% от бюджета на НОИ да зависи от трансфер от нашите данъци. Предлаганото от служебното правителство предложение за увеличаване на индивидуалния коефициент тази година ще струва 399 млн. лв., но следващата година ще бъде 1 млрд. 650 млн. лв., а за 2023-а и 2024 г. този бюджет ще продължи да се увеличава с устойчив ръст средно от 5 – 6% годишно. Без ясни разчети за средносрочната бюджетна прогноза ние нямаме увереност, че държавата ще има такива приходи, както и че ще съумеем да се върнем на нивата от дефицит преди кризата. Рискуваме само след години да се изправим пред дилемата да теглим нови заеми или да вдигаме данъци, както и всички допълнителни приходи, събрани в държавния бюджет, да отиват само за пенсии, без да може да се инвестира в други както социални, така и несоциални политики. Ние остро се противопоставяме и на предложенията за шоково вдигане на минималната пенсия, което се предлага от други политически партии. Аргументът е, че така ще се достигне линията на бедност и нито един български пенсионер няма да живее под нея, но той до известна степен е несъстоятелен, защото линията на бедност непрекъснато се променя. Тя ще остане 369 лв. само до края на тази година, а от началото на следващата вече ще бъде 413 лв. Нещо повече, рязкото увеличаване на минималната пенсия би довело до това, че 50% от всички български пенсионери ще бъдат с пенсия с минимален размер, което на практика ще обезсмисли осигурителния характер на системата. От експертна гледна точка предложението на служебния кабинет за добавка от социалното подпомагане на пенсиите под линията на бедност е професионално по-правилно, но доколкото то също се предвижда да остане с постоянен характер, въпросите на средносрочната бюджетна прогноза остават да важат дори с по голяма сила. Ще има ли достатъчно приходи през 2022-а, 2023-а, 2024 г. за подобен тип разход и чия е политическата отговорност в следващите години да се намалят средствата за социални политики за сметка на пенсионерите? Това ще бъде неизбежно, защото кризата все някога ще свърши, ние ще сме длъжни да се върнем на разумните нива от дефицит съгласно европейските правила, които сме се съгласили да спазваме, но и, разбира се, от друга страна, този дефицит би трябвало да гарантира по-ниския дефицит, би трябвало да гарантира финансовата устойчивост и стабилност на държавата. Ние предлагаме добавката от 50 лв. за времето на кризата да се увеличи на 100 лв. и да бъде запазен нейният временен характер, като бъде обвързан с времетраенето на пандемията от COVID-19, а дългосрочните стратегически решения за пенсиите у нас да бъдат предложени от редовен кабинет, който е овластен с вота на българските избиратели. Ние считаме, че актуализация на бюджета на държавното обществено осигуряване на този етап не се налага, предложението е по-скоро с предизборен характер – няма общо с COVID-19, още по малко пък се налага заради какъвто и да е било недостатък в планирането на бюджета за държавното обществено осигуряване, какъвто категорично няма. Все пак след като такава актуализация е внесена, бихме искали да повдигнем въпроса за тавана на максималните пенсии. За нас увеличаването на този таван на 1500 лв. също е неприемливо, защото с новите правила броят на хората, чиито пенсии ще бъдат ограничени, ще се увеличи от почти 24 500 до близо 36 000 души. Ние предлагаме таванът за пенсиите да отпадне, защото това ще бъде мощен стимул за хората с по-високи доходи да се осигуряват на реалните си доходи. Наред с това ще се сложи край и на практиката – липсата на таван да е привилегия само за определени категории длъжностни лица в България. За отпадането на тавана са нужни 22 млн. лв. до края на тази година и около 110 милиона за 2022 г. В заключение, парламентарната група на ГЕРБ-СДС ще гласува въздържал се по така предложената актуализация на бюджета на държавното обществено осигуряване и в периода между първо и второ четене ще внесем наши предложения. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Сачева. Реплика? Заповядайте, госпожо Зайкова.
Изключително много съм изненадана, госпожо Сачева. Поне Вие познавате формулата за формиране на пенсии, така че тук нищо не се променя, просто се взима един от елементите – дали ще вземеш средния осигурителен доход, или ще вземеш тежестта на една година трудов стаж, това не прави промяна в пенсионното. И второ, да Ви напомня, че от 2008 г. не са преизчислявани пенсиите! Докога да чакат българските пенсионери? Това, което Вие предлагате, ако не 50 – 100 лв., разбрах, че колегите от друга парламентарна група предлагат 120 лв., това е несериозно! Това е наистина популизъм, защото е бъдещо несигурно събитие. Днеска има пари – утре няма! Но, когато Народното събрание гласува и пенсията стане по формулата – с коефициент 1,35, дали ще променяме осигурителния доход? Защото и той е много променен, но обхваща по-малко хора от пенсионерите и затова правителството е възприело, за да могат всички пенсионери нещо да получат и да вкарат Вашите фамозни 50 лв. вътре, затова е възприело този ред [[ръкопляскания от ИТН]] . Но, извинявайте.
Благодаря Ви, госпожо Зайкова. Вие за реплика ли? Заповядайте, госпожо Манолова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Уважаема госпожо Сачева, Вие направихте наистина недопустимо за бивш социален министър изказване, твърдейки, че преизчисляването на пенсиите, парите за пенсионерите ще ощетят другите групи, които се нуждаят от социална подкрепа и социално подпомагане, и като дадем на пенсионерите, няма да останат пари за социални дейности. Това наистина е неуместно и направо цинично изказване, особено от бивш социален министър, още повече, че то не е и вярно. България не е държавата в Европейския съюз, в която публичните разходи за пенсии да са най-високи в Европа. Напротив, публичните разходи за пенсии като дял от брутния вътрешен продукт са под средното за Европа. Най-много пари от брутния вътрешен продукт даваме за полиция, съд и прокуратура, но не и за пенсионерите. При положение че 13 години не Ви стигнаха да преизчислите пенсиите, при положение че 60% от възрастните хора живеят в риск от бедност и в риск от социално изключване, да се противопоставяте срещу преизчисляването на пенсиите с този процент е наистина нечестно и цинично спрямо българските пенсионери. Очакването ми е на прага на три кризи да се обединим поне в подкрепата на най-уязвимите. Вие от ГЕРБ сте им най-големият длъжник.
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Трета реплика. Господин Гьоков, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър! Уважаема госпожо Сачева, аз по принцип не мислех да Ви правя реплика, но с това изказване, което направихте от трибуната тука, е, сякаш искате да оневините 12 години управление на ГЕРБ, защото, извинявайте, но сегашното положение до голяма степен се дължи на това – за неразумните и, как да кажа, безхаберни решения за тези 12 години управление на ГЕРБ. Сега да припомня ли, при първото правителство на кабинета Борисов, когато в нарушение на българското законодателство не беше прилаган чл. 100 от Кодекса за социално осигуряване, тоест не бяха осъвременявани пенсиите три години! И ако приемем, че тези три години са били под някакви 3% увеличение на пенсиите, за три години по 3% са 9 – 10%! Помислете за какво става въпрос? След това редица други неразумни решения в пенсионната система. Вместо да се съсредоточите върху това как да станат по адекватни пенсиите, Вие постоянно ограничавахте предложенията на другите парламентарни групи в Народното събрание, докато се стигне до онова изключително неразумно решение, под натиска на „Обединени патриоти“ – за вдигане само на минималната пенсия на 300 лв., без да се пипат всички останали пенсии. И сега след тези неразумни бъркани и разбъркани решения в пенсионната система, Вие излизате на трибуната и критикувате предложенията на служебното правителство, което ние също не харесваме в първа степен, но го смятаме за първа крачка в правилната посока и ще го подкрепим. И аз предполагам, че служебното правителство е стигнало до това след дълги сметки и изчисления, като единственото възможно. Ние ще се опитаме да предложим между първо и второ гласуване някакво решение в пенсионната система за адекватността на пенсиите, но не такова, като да речем 100 лв. или 120 лв., или пет лева за пенсионерите, ама пак да ги даваме, да зависи от някой, който ги дава тези пари. Дайте да се спрем с тези работи и да вървим направо като решаване на проблема и да направим първата крачка. Пък популизмът ще го оставим за по-нататък. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Имате право на дуплика. Заповядайте, госпожо Сачева.
Благодаря, госпожо Председателстващ. Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Донев! Госпожо Зайкова, първо към Вас ще се обърна. Аз изпитвам голямо уважение към Вашата възраст и към факта, че Вие сте избрана за народен представител, но не съм съгласна с Вашите тези. Можехте и имахте възможността да сформирате кабинет и правителство [[оживление, шум и реплики от ИТН, ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]]и Вашите политики съответно да можете да ги реализирате. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Обръщам Ви внимание, че аз казах в своето изказване, в случай че минималната пенсия стане 370 лв., 50% от българските пенсионери или 1 млн. 100 хил. души в България ще бъдат с минимален размер на пенсия, което ще бъде силно демотивиращо за хората да продължават да се осигуряват и ще наруши осигурителния характер на системата. По отношение на изказването на госпожа Манолова, госпожо Манолова, добре е не само да можете да говорите с патос и с голям плам, но също така и добре да слушате. Моето изказване беше насочено към факта, че ние нямаме никакви разчети за средносрочната прогноза как ще се отрази това предложение. И аз Ви казах, че тази година са 399 милиона, следващата са 1 млрд. 650 милиона. Съжалявам, че трябва да го кажа, но Вие не се интересувате обикновено от бъдещите разходи на Вашите предложения, Вие се интересувате винаги от момента и Вас Ви интересува да гоните момента, в рамките на един момент да можете да покачите рейтинга. Мен обаче ме интересуват стратегическите решения, не ме интересува временният рейтинг и в този смисъл, ако трябва това предложение – ще струва 3 милиарда примерно през 2024 г., аз предпочитам да го виждам днес, тук и сега, да питам откъде ще дойдат тези пари тогава и как ще се случи.
Оттам, откъдето дойдоха 3 милиарда за магистрали.
Ами значи, нека честно да кажем на българските граждани, че смятаме да вдигнем данъците, нека честно да кажем тогава, че това предложение върви с вдигане на данъци, защото иначе няма как. Господин Гьоков, към Вас последно да се обърна. През 2009 г. в началото на управлението на Политическа партия ГЕРБ, минималната пенсия в България беше 140 лв., 2017 г. – 175,70 лв., 2021 г. е 300 лв. Така че Вашите обвинения за това, че не се е работило по отношение на повишаването на доходите и на пенсиите всъщност не се оправдават с фактите и това, което Вие казахте, че това ще бъде първа стъпка към друго преизчисляване на пенсиите, също е невярно. Така че по-скоро кажете: Вие отказвате ли се от преизчисляването на пенсиите – нещо, за което сте се борили дълги години, или приемате това предложение на служебното правителство, което ние продължаваме да считаме с предизборен характер? Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви. Следващият за изказване. Господин Гьоков, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! След толкова много изприказвани приказки, срещи и откази за срещи между парламентарните групи, заседания на комисиите, необходимостта от актуализацията на бюджета, като че ли с малки изключения, е консенсусна. Необходимостта се обуславя от много важни неща, като например финансиране на мерки за преодоляване на последствията от задаваща се четвърта вълна на ковид, изразяваща се в подкрепа за хора и семейства, подкрепа за бизнеса, увеличаване на доходите на най-уязвимите групи, с преизчисляване на пенсиите, предоставяне на адекватно подпомагане и така нататък. Оказа се, че трябва да се посреща и нова мигрантска вълна заради неотговорни външнополитически действия, а заради неразумни вътрешнополитически действия ни чакат и неразчетени в бюджета разходи за избори. Ясно е, че без актуализация – и да има средства, те не могат да се разходват, служебните министри нямат право и законово основание да правят тези разходи. Не е случайно, че най-много средства в актуализацията са насочени към социалната сфера. Системата за социална закрила не предоставя достатъчна степен на подкрепа на уязвимите групи, като например децата, младите семейства, възрастните хора, хората, живеещи под прага на бедност, хората с увреждане, живеещите в селските райони, ромите и така нататък. Предоставянето на социални услуги продължава да бъде слабо и тяхното интегриране чрез социалното подпомагане и услуги е непълно. Факт е, че темповете на подобрение на жизненото равнище на възрастните хора сериозно изостава спрямо подобрението за населението в трудоспособна възраст. Не знам защо обществото позволяваше през тези 12 години управление на ГЕРБ да се задълбочава уязвимостта на една голяма част от българския народ? При приемането на бюджета за 2021 г. нямаше много решения за сериозните пороци на българското общество – бедност и растящи неравенства. Като цяло в бюджетите за 2021 г. нямаше никакви реални действия за намаляване на бедността и неравенствата, за осигуряване устойчиво нарастване на доходите и за повишаване на жизнения стандарт. От парламентарната група на БСП представихме алтернативен бюджет за 2021 г. с редица решения по тези въпроси, но не бяхме чути. За мен сериозността с положението в социалната сфера, и то във време на създаващи се предизвикателства, е най-важният мотив, за да подкрепя актуализацията на този бюджет. До болка е ясно, че в България – една от държавите с най-висок дял на хората над 65 и повече години, през 2019 г. у нас 47% от населението над 65 и повече години е живяло в риск от бедност или социално изключване, докато в Европейския съюз този процент е средно 19,4%. С увеличаване на възрастта рискът става още по-висок и за хората над 75 години вече е 53,4%, при средно 20,4% за Европейския съюз. От съществено значение за повишаване на качеството на живот на хората след пенсиониране са пенсиите. У нас доходите на повечето възрастни българи – по моя оценка поне на 90%, идва от социалното осигуряване, тоест от пенсиите. Днешните пенсионери са онова поколение, което градеше България, наред с това отговорно плащаше осигуровки, и то забележете, в размери по-големи от днешните, за да осигури пенсиите на тогавашните пенсионери. За двадесетина година обаче се получи изоставане в някои случаи в пъти в размерите на отпуснатите преди 2008 г. пенсии, в сравнение с тези след това, и то при равен принос в осигурителната система. Всичко това, защото се нарушават принципи и регламентации в осигурителното законодателство при политиките за актуализация и за индексиране на пенсиите. Това доведе до изоставяне на доходите от пенсии от ръста на икономическо развитие, нарастването на годишния осигурителен доход и въобще на жизненото равнище в страната. Разбира се, че сме наясно, че актуализацията на пенсиите трябва да бъде съобразена с финансовите възможности на бюджета на държавното обществено осигуряване и с основните принципи за приетата законодателна рамка в областта на социалното осигуряване. С тази актуализация се отвори сериозна дискусия по предлаганите политики и по механизма на социалните разходи. Дали това да стане чрез актуализацията на този бюджет, или чрез следващия редовен бюджет, защото се залагат обвързващи разходи, които ще станат устойчиви във времето и ще се прехвърлят в увеличен размер за следващите бюджети. Но има и неотложни социални разходи, като преизчисляването на пенсиите и подпомагането на хората под прага на бедност и така нататък, които трябва да са безспорни и следва да ги има както в актуализацията на този бюджет, така и да бъдат включени в проекта за бюджет на 2022 г., пък и по-нататък. По темата за преизчисляването на пенсиите БСП има последователна политика. Госпожо Сачева, с това отговарям на Вашия въпрос. Даже и в това 46-о народно събрание още на 21 юли внесохме Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса за социално осигуряване, в който се предвижда преизчисляването на пенсиите, отпуснати за трудова дейност, като коефициентът на лицето се умножи по средноосигурителния доход за 2018 г. и след това пенсията се определя по условията на Кодекса за социално осигуряване. С внесената актуализация на бюджета за държавното обществено осигуряване за 2021 г. служебното правителство предлага различен подход за преизчисляване на пенсиите с мотивите, че така в по-голяма степен се отчита приносът на хората в осигуряването. Това е по-справедливият, логичен и следващ принципите на социалното осигуряване начин и така се постига справедливост по отношение на приноса на пенсионерите, мотивират се младите хора да се осигуряват по-продължително време и върху реалните си доходи. Така пенсията ще замества по-висок процент от доходите от труд и ще се повиши адекватността на пенсиите, които ще се отпускат в бъдеще. Така се гарантира, че всички 2 млн. 80 хил. пенсионери ще получат увеличение на доходите си от пенсията от държавното обществено осигуряване, като средното увеличение на един пенсионер е 64 лв. Това са все състоятелни мотиви, които аз приемам. Трябва да отбележа, че в много от програмните си документи БСП е записала като политики за възрастните хора, с цел увеличаване на доверието в социалноосигурителната система следните неща: периодично преизчисляване на пенсиите с актуален средноосигурителен доход и ежегодното им осъвременяване; премахване на максималния месечен размер на социалния и здравноосигурителен доход и на максималния размер на пенсията; увеличаване на приноса на стажа във формулата за размера на пенсията; коефициентът за всяка година осигурителен стаж плавно да се увеличава, като стигне до 1,5%; разширяване на съществуващите гъвкави елементи за насърчаване на по-дълго оставане на пазара на труда; всички плащания, които не са свързани с осигурителния принос, да бъдат изведени от Държавното обществено осигуряване и да се поемат от държавния бюджет. Затова заявявам, че предложеният от служебното правителство начин за преизчисляване на пенсиите отговаря на последователната политика на БСП в пенсионната сфера и се съдържа в програмните ѝ документи и, подчертавам, като част от предлаганата пенсионна реформа, целяща повишаване на адекватността на пенсиите и увеличаване на приходите в бюджета на държавното обществено осигуряване. Приемаме това предложение като стъпка в правилната посока за повишаване адекватността на пенсиите, за насърчаване на по-продължително участие на лицата на пазара на труда и за нарастване процента на заместване на миналите доходи от труд. Това е необходима, но недостатъчна стъпка. Това предложение, въпреки че увеличава личните пенсии, не увеличава получаваните от пенсионерите пари, а само компенсира тези 50 лв., давани заради ковид кризата, и то не за всички пенсионери поравно. Средното увеличение на един пенсионер може би ще е 64 лв., но не за всички. Интересно е на практика след преизчисляването колко пенсионери ще получават увеличение под 50 лв. и колко над 50 лв.; колко пенсионери ще останат с реално изчислени пенсии под минималната пенсия; какъв ще е броят на пенсионерите, получаващи минимална пенсия; колко от тях ще останат под прага на бедност от 369 лв. за 2021 г. и под прага на бедност от 413 лв. за 2022 г.? Трябва да заявим, че едно такова преизчисляване, предложено в този му вид, освен положителните си страни има и негативни страни, които не са за пренебрегване. Част от тях са, че то генерира по-висока степен на неравенство и ще се задълбочават разликите между отпуснатите преди 2008 г. пенсии и след това. Отпуснатите преди 2000 г. пенсии ще получат най-малко увеличение, защото хората са се пенсионирали при други законови условия, по-нисък изискуем стаж за пенсиониране, но за сметка на това пък по-висок процент осигурителни вноски. Мисля, че беше 28,8% преди да започнем да го намаляваме. Друг порок е, че категорийните работници, чийто стаж при първа и втора категория се приравнява към трета, освен че веднъж са били компенсирани заради тежките условия на труд, с ранното пенсиониране ще получат най-голямо увеличение. За да не се разтваря ножицата между стари и нови пенсии и да не се налага ново преизчисление с актуален осигурителен доход, в бъдеще може да се промени чл. 100 от Кодекса за социалното осигуряване, така нареченото швейцарско правило, по което всяка година пенсиите се осъвременяват, като се даде тежест на средноосигурителния доход за предходната година за сметка на инфлацията. По съотношение например от 50/50 да стане 75/25. Така пенсиите ще се актуализират ежегодно с по-актуален осигурителен доход. Предложението на служебното правителство предвижда увеличаване на максималната пенсия с малко над 4%, като тя ще стане 1500 лв. Имайте предвид, че от 1 януари 2021 г. тя нарасна с 20%, но няма и намек за вдигане на максималния осигурителен доход, който си остава на скромните 3000 лв. При налагане на сегашната пенсионноосигурителна система през 2000 г. се е имало предвид максималният осигурителен доход да е равен на 10 минимални работни заплати. Да не говорим, че при плосък данък общ доход не е нормално да има въобще максимален осигурителен доход. БСП не може да се откаже от исканото преизчисляване на пенсиите със средноосигурителния доход за 2018 г., защото това е част от последователната политика на БСП в социалната сфера. Защото хората, които са се пенсионирали преди 2008 г., ще останат излъгани, виждайки, че вместо да се сближават новите и старите пенсии, ножицата се отваря. На първо гласуване ще подкрепим актуализацията на бюджета за държавното обществено осигуряване за 2021 г., предложено от служебното правителство, но от името на групата заявявам, че предлаганият начин на преизчисляване на пенсията не отговаря в пълна степен на вижданията на БСП и между първо и второ гласуване ще направим предложения, съществено увеличаващи пенсиите. Въпреки краткото време парламентарната група на „БСП за България“ ще направи между първо и второ гласуване предложение за преизчисляване на пенсиите, като на всички пенсионери във формулите по чл. 70, ал. 1 числото 1,2, тоест тежестта на осигурителния стаж, се замени с 1,35. И едновременно с това всички пенсии, отпуснати преди 1 януари 2019 г., във формулата се замени със средноосигурителния доход за 2018 г. От Левицата смятаме, че това е по-справедливо и по-адекватно предложение. Благодаря Ви за вниманието. Ще подкрепим актуализацията на бюджета на държавното обществено осигуряване на първо гласуване. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Гьоков. Желания за реплики? Няма. Следващият оратор – господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател, както е по Правилника на Народното събрание. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър! На нашето внимание, колеги, е представен Проект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. Проектът е представен от служебния кабинет. По този въпрос: дали трябва да има актуализация на бюджета на държавното обществено осигуряване, дали трябва да има повишение на размера на пенсиите на българските пенсионери – ние от „Движение за права и свободи“ имаме ясна позиция и тя е в посока на това да се търсят всякакви възможности в условия на криза, в условия, когато инфлацията се повишава, в условия, когато потребителските цени на стоките от първа необходимост се повишават, категорично и ясно трябва да заявим на българските пенсионери, че доходите от пенсиите трябва да бъдат увеличени. Големият въпрос обаче е: как трябва да се случи това? По какъв начин трябва да бъдат разпределени тези 503 милиона допълнително, за да може 2 млн. 80 хил. близо пенсионери да бъдат удовлетворени и да можем да спазим принципа на справедливостта? Защото ноторно известно е отдавна в системата на социалното осигуряване, че напълно справедливи решения трудно могат да бъдат постигнати, важното е да се постигнат по-малко несправедливи решения. Това е целта на предложените мерки, поне според мен. От анализа на изпълнението на приходите в бюджета на държавното обществено осигуряване става ясно, че до края на месец юни приходите от осигурителни вноски са увеличени с 230 милиона. Забележете, ако всички сте обърнали внимание, уважаеми дами и господа народни представители, на внесения от управителя на Националния осигурителен институт Отчет за изпълнението на бюджета на държавното обществено осигуряване за 2020 г., там става ясно, че в кризисната 2020 г. увеличението на осигурителните приходи от осигурителни вноски е с 360 милиона – в кризисна година с 360 милиона са увеличени приходите от осигурителни вноски в бюджета на държавното обществено осигуряване. Затова ние смятаме – от „Движение за права и свободи“, когато предлагаме тези допълнителни 120 лв. за всички пенсионери, разчитаме на това до края на календарната година приходите от осигурителните вноски да нараснат поне с още 200 милиона. Ще видите, че в Отчета за изпълнението на бюджета на ДОО за 2021 г., който ще бъде внесен догодина, това изпълнение ще бъде факт. Ние се основаваме на факта, че Европейската комисия ревизира отношението си към ръста на икономиката в България на 4,6%. Ние сме наясно, че 116 хиляди повече осигурени, както ги има в мотивите към Законопроекта и увеличаването на средния осигурителен доход на 1138 лв., ще даде възможност за тези допълнителни приходи. И на базата, госпожо Зайкова, на тези допълнителни приходи, ние предлагаме това, което ще чуете след малко, а не на базата на популизъм, не на базата на някакво съобразно съревнование кой е по-по-най. Няма такова нещо! Има числа, има разчети! Този, който умее да чете числата, може да прави разумни и рационални предложения. Затова молбата ми е да гледаме на предложението на служебния кабинет, на предложението, което правим ние, на предложението, което правят колегите от ГЕРБ, на предложението, което правят колегите от „БСП за България“, по отношение на преизчисляването на пенсиите, това, което прави и госпожа Манолова за преизчисляването на пенсиите като проект – всичко това са варианти как да излезем от тази ситуация. И сега основният въпрос е дали служебният кабинет има правото и възможността да предлага стратегически политики. Защото в предишната дискусия господин Кацаров каза, че ние трябва да се съобразим единствено и само с кризисната ситуация и да предлагаме решения до Нова година. Сега се оказва обаче, че освен това, което предлагаме до края на годината, предлагаме и стратегически мерки, което някак си се изплъзва от същността на дискусията, защото основната цел на актуализацията е да реши въпросите в рамките на този бюджет. А за следващия бюджет, за който трябва да се поеме политическа отговорност, трябва да има ясно изразено политическо мнозинство, което да поеме политическа отговорност за евентуално решение. Нямаме нищо против това служебният кабинет да предлага тези решения. Доста сериозен е техният проект, засяга всички пенсионери и всички пенсии. Но въпросът, който възниква тук, е дали тези 1 милиард и 600 милиона следващата година, близо 2 милиарда по-следващата година, които не са предвидени в тригодишната бюджетна прогноза, ще могат да бъдат изпълнени. Това е голямата драма на днешната дискусия. Иначе народните представители са в правото си да избират между няколко варианта, които се предлагат. И сега, какво предлага служебният кабинет в момента? Увеличаване на коефициента за прослужена година стаж от 1,2 на 1,35, увеличаване на минималния размер на пенсията, на максималния, на социалната пенсия за старост. Вижте сега обаче какви подводни камъни има в това абсолютно добронамерено предложение. Уважаема госпожо Зайкова, слушайте внимателно, искам специално да се обърна към Вас. Защо казвам това? Защото ние само след няколко месеца ще бъдем изправени пред българските пенсионери да им дадем отговор на следните няколко въпроса: Първият въпрос е: преди 2000 г. тогава действащият Закон за пенсиите е давал възможност при 60 години възраст на мъжете и 25 години осигурителен стаж да могат да придобият право на пенсия, за жените съответно 55 години и 20 години стаж. Вижте какво се случва. Сега условията за пенсиониране са далеч по-високи – 37 – 38 г. На групата, които се пенсионират сега или в близките години, този коефициент ще бъде преизчисляван на базата на 37 – 38 г., а на другите на 20 г. Отново ще отворим една ножица. Трябва да дадем отговор на българските пенсионери защо правим това. Ето, виждате ли какви интересни неща има? На следващо място – сектор „Сигурност“, категорийните работници. При тях има така наречения превърнат стаж. Условията за пенсиониране на сектор „Сигурност“ например са 27 години осигурителен стаж. Само че в Закона за отбраната и въоръжените сили, в Закона за МВР е казано, че техният стаж се превръща 1 към 3. Тоест с този, новия коефициент, ще бъдат, примерно, ако имаш 30 години осигурителен стаж, ще бъдат осъвременени 90 години. На едната група – 20 години, на другата група – 90 години. Не съм такъв завършен популист, за да противопоставям отделните групи български пенсионери, но това са въпроси, на които трябва да даде отговор българското Народно събрание. Това е експертният подход, не е политическият, не е популисткият подход. Казвам го, за да можем да вземем най-добрите решения. Затова ние от „Движение за права и свободи“ предлагаме – нека тези стратегически въпроси, нека това дали трябва да има преизчисляване на пенсиите, дали трябва да има осъвременяване, или каквото и да е, да бъде решено в спокойна, а не в кризисна обстановка. Министърът на здравеопазването вчера обяви, че удължава с три месеца извънредната епидемична обстановка. Затова ние предлагаме в последните три месеца на тази година, вместо този механизъм, който предлага служебният кабинет, всеки месец българските пенсионери, на базата на тези разчети да получат допълнително по 120 лв. за месец октомври, за месец ноември и за месец декември. Това са 360 лв. до края на годината – вместваме се в този бюджет, който предлагат от служебния кабинет, плюс 200 милиона приходи, за които говорих преди малко. Това е един от вариантите. Народното събрание е в правото си да избере който вариант сметне за добре. Не е популизъм, не е надпревара в това кой е по-по-най да предложи по-високия размер. Това е предложение на „Движение за права и свободи“ на базата на сериозни разчети. На следващо място, в бюджета на държавното обществено осигуряване за тази година са предвидени 447 милиона за запазване на заетостта, които пари фигурират в приходната част и в разходната част на бюджета на държавното обществено осигуряване и заедно с 600 милиона, които са в бюджета на фонд „Безработица“, оформят финансовия ресурс, който е за подкрепа на заетостта. По мярката 60/40 досега са изразходвани близо милиард и половина, запазени са 300 хиляди работни места, малко над 300 хиляди, слава богу. Но всички ние знаем, че имаше проблеми при приложението на тази мярка. И сега какво предлага служебният кабинет? Тези 430 милиона – 30 милиона за въздушния транспорт и 400 милиона за бизнеса, отиват в държавния бюджет. И, забележете, как ще бъдат разпределени – с постановление на Министерския съвет! Уважаеми дами и господа, за нас от „Движение за права и свободи“ постановление на Министерския съвет означава модел на джипката – разпределяме финансов ресурс съгласно някакво усмотрение или с някакво споразумение. Затова ние държим тези пари да бъдат в бюджета на държавното обществено осигуряване, а не някой, който ще бъде в следваща джипка, да има право да разпределя тези пари по собствено усмотрение. Това са бележките, които имаме по Законопроекта за бюджета на държавното обществено осигуряване. Надяваме се с разумните и добре осмислени предложения по бюджета на държавното обществено осигуряване между първо и второ четене българските пенсионери да получат подкрепата, от която имат нужда, и подкрепата, която заслужават. [[Ръкопляскания и реплики от ДПС: „Браво!“]]
За процедура – заповядайте, господин Каримански.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедурно предложение за удължаване на работното време до 18,00 ч., ако успеем да изчерпим точка три. Ако не успеем да изчерпим точка три, предлагам утре, когато започне парламентарното заседание, да започнем с точката, с която приключим днес в края на деня преди 18,00 ч. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Други предложения, обратни? Няма. Моля, режим на гласуване за процедурното предложение, направено от господин Каримански, за удължаване на работното време до 18,00 ч., до изчерпване на точка три от дневния ред и ако не бъде изчерпана, на следващия ден да започнем с нея. Гласували 147 народни представители: за 132, против 4, въздържали се 11. Предложението е прието. Продължаваме. Реплика – госпожо Зайкова, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър! Уважаеми господин Адемов, знаете колко Ви уважавам. И за Ваше успокоение, моя е грешката, че има нещо, което в моето изказване пропуснах. „Има такъв народ“ наистина предлага да се вдигне пенсията, но коефициентът 1,35 да важи само за действителен, а не за преизчислен стаж.
Това го няма в проекта.
Да. Моя е грешката, че просто в изказването си пропуснах да го кажа.
Благодаря Ви, госпожо Зайкова. Искате ли дуплика, господин Адемов? Заповядайте.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател! Госпожо Зайкова, Вие знаете, че уважението между нас е взаимно и то има дългогодишна история. Важното е, че в този парламент – дори и в този 46-и парламент, има политическа воля да се промени размерът на пенсиите. Оттук нататък въпросът е по какъв начин ще се случи това. Вярно е, че има различен тип предложения, но най-важното е, че Народното събрание има волята да реши голяма част от проблемите на българските пенсионери. Няма обаче да спестя нещо, което съм го казвал и друг път. Нека да не си мислим, че само със социалното осигуряване, само през пенсионната система, можем да решим въпросите на бедността и социалното изключване, защото това са неща, които влизат в друга рубрика. Европейската комисия ни съветва да приемем механизъм за гарантиране на минималните доходи. Това е изключително важно, защото минималните доходи могат да бъдат гарантирани от различни източници. Единият от възможните източници са пенсиите, но има и други възможни източници. Така че нека да се придържаме и към тази препоръка на Европейската комисия, и към принципите на Европейския стълб за социални права, защото в противен случай българските пенсионери няма да бъдат удовлетворени от нашите решения.
Благодаря Ви, господин Адемов. Следващият записан е госпожа Цецка Бачкова – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър! Българските граждани, за съжаление, нямат усещането, че пенсионната система може да им осигури достойни старини и прилични доходи. Все повече това усещане продължава да се губи. Причините за това са не само лошата демографска ситуация, нереформираната система и корупцията в нея. Причините са и в това, че провежданата пенсионна политика беше характеризирана от липса на последователност, предвидимост и на здрава логика в нея. Тази липса на логика произлиза от това, че бяха взимани ред решения, политически аргументирани и обосновани, като например административното определяне на минималната пенсия, като произволното определяне на тавана на пенсията и раздаването за предизборни цели на добавките от 50 лв. на калпак. Това до голяма степен доведе до загуба на доверие в българските граждани в пенсионното осигуряване и до загуба на мотивация те да се осигуряват на реалните си доходи. От „Демократична България“ ще подкрепим предложението на Министерския съвет, защото осъзнаваме, че това е една патова ситуация, пред която служебното правителство е поставено, и тя произтича от решението на предишното управление да раздава на калпак, извън всякаква логика, в рамките на пенсионното осигуряване тези 50 лв., на които изобщо мястото не им е да се раздават по този начин. Ще подкрепим предложението на служебното правителство, защото в него за първи път се вижда тази логика, че всъщност повишаването на пенсиите и размерът на получаваната пенсия трябва да зависи от осигурителния принос на всеки един гражданин. Това, което също подкрепяме, е и допълнителното подпомагане на пенсионерите за достигане до прага на бедността през социалното подпомагане, а не през системата на социалното осигуряване, тъй като считаме, че това е правилният подход, който не срива основите на системата на пенсионното осигуряване. Искам обаче тук да направя заявката, че „Демократична България“ имаме много ясна програма по отношение на пенсиите. Ние винаги сме заявявали, че пенсионната система има нужда от модернизация и реформа и ще кажа защо. Българската пенсионна система в момента не взима под внимание новите условия на пазара на труда, гъвкавите форми на заетост, не взима под внимание мобилността на българските граждани и това, че трудовият живот на един гражданин може да протече в различни точки на света. Ако това в рамките на Европейския съюз е добре регламентирано, то по отношение на трети държави има значителни проблеми. Смятаме също така, че за тази ножица между стари и новоотпуснати пенсии, за която всички говорим, би трябвало веднъж завинаги да бъде намерено решение и тя да бъде максимално коригирана, така че оттук нататък при всяко едно решение за актуализация на пенсиите да може да има предвидимост, да може да има последователност. Ще завърша с това. Ние бихме искали този дебат за реформа и модернизация на пенсионната система да се проведе от един стабилен парламент с работещо правителство и стабилно мнозинство. Тогава ние ще се включим изключително активно с предложения за реформа на пенсионната система. В момента при ограниченото време, което имаме, ще подкрепим предложението на служебното правителство, за да може българските пенсионери – всички български пенсионери, което е важно, да бъдат подкрепени в условията на криза. На последно място, искам да добавя – пенсиите са ниски, но нека не забравяме, колеги, че пенсиите зависят от доходите, които получаваме. Всички в тази зала можем да наддаваме, предстоят по всяка вероятност избори, всеки може да се включи в наддаването за минимална пенсия, за отпадане на таван, за актуализация, но в крайна сметка тези пенсии ще трябва да ги заплащат работещите хора. Такъв е моделът в България, така че истински ръст на пенсиите можем да постигнем, като гарантираме истински ръст на доходите през по-добра производителност на труда. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Бачкова. Реплика има ли? Няма. От „Изправи се БГ!“ ще имате ли изказване? Заповядайте, госпожо Манолова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! От парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ изразяваме надежда, че поне по отношение на подкрепата към най-уязвимите – българските пенсионери, в тази зала може да бъде постигнато съгласие и дебатът ще бъде насочен именно в тази посока – в крайна сметка да подкрепим предложената актуализация от служебния кабинет и да спрем унизителния геноцид, на който са подложени нашите родители, възрастните хора на България. От 2 млн. 92 хил. пенсионери половината, близо 1 милион получават минимална пенсия от 300 лв. Това заедно с надбавката антиковид ги прави живеещи в риск от бедност, в риск от социално изключване, защото получаваните от тях средства не стигат даже до линията на бедност от 369 лв. Като добавим още 230 хил. пенсионери, които живеят и получават пенсии до 350 лв., всичко това очертава една тъжна картина за начина на живот на възрастните хора, на възрастното поколение в България. В сегашната ситуация, когато инфлацията галопира, официалното поскъпване, според Националната статистика и БНБ, на живота ще достигне до края на тази година 3,5%. Но всички си даваме сметка, че официалната кошница на Статистиката е много по-широка от пенсионерската кошница. Основните хранителни продукти поскъпнаха до 40%, основните стоки за бита също. Като добавим тук и ръста на цените за ток, парно, за топла вода, за вода, пенсионерите са поставени в ситуация в навечерието на три кризи – ковид, мигрантска и ръст на цени, в навечерието на настъпваща тежка есен и зима, наистина да се чудят кое първо да платят – дали сметката за ток, дали храната, дали лекарствата. Затова според нас от „Изправи се БГ! Ние идваме!“ не просто е справедливо, а е задължително да бъдат компенсирани доходите на възрастните хора и е задължително това да се случи през преизчисляване на пенсиите, ако предложеният подход от служебния кабинет може да бъде наречен точно „преизчисляване“, но във всички случаи става дума за едно, в сравнение с досегашните, чувствително увеличение на пенсиите. И тук, уважаеми дами и господа, никакви извинения и никакви сметки за това, че, видите ли, бюджетът не може да си го позволи, в бюджета на ДОО няма достатъчно пари, са некоректни и не са верни. Защото сравнено с публичните разходи за пенсии в Европейския съюз, средните от тях са 11,6% от брутния вътрешен продукт, България дава на пенсионерите срамно малко, даже в сравнение с брутния вътрешен продукт – под 8,5%, срещу средни за Европа 11,6%. На практика възрастните хора получават наистина несправедливо малко за труда, който са положили в годините напред, и са оставени в най-бедната страна да живеят най-мизерно, в сравнение с възрастните хора в другите европейски страни. Това сравнение трябва да се направи и според мен е честно да прозвучи от тази трибуна, защото ние сме първенци в Европа по разходи за полиция, за прокуратура, за съд като дял от брутния вътрешен продукт. Значи за силовите структури може да сме първи, а за пенсионерите твърдим, че даваме много, а това „много“ е далече под средното ниво на европейските страни. Сега обаче тази несправедливост ще бъде мултиплицирана в навечерието на предстоящите кризи и нашият апел наистина към всички парламентарни групи е да подкрепим като първа стъпка към справедливост за преизчисляване на пенсиите предложението на служебния кабинет за преизчисляване. Въпросът обаче е дали във вида, в който е направено това предложение, то е достатъчно справедливо по отношение на всички пенсионери. Предлагат се 12,5% средно увеличение на пенсиите, или това е с 64 лв. средно увеличение на всички пенсии, като минималната пенсия ще стане 340 лв. При подобен подход ще има пенсионери и те ще бъдат не десетки хиляди, а ще бъдат стотици хиляди, които ще останат с по 10 лв. по-малко в портмонето от парите, които са получавали досега с 50-те лв. антиковидни средства. Това не трябва да се допуска. Не трябва да има нито един пенсионер, който да получи даже един лев по-малко от това, което е получавал досега. Защото никой няма да ни повярва, че наистина преизчисляваме пенсиите и търсим подкрепа и справедливост за възрастните хора. Затова нашето предложение е минималната пенсия да достигне линията на бедност – 369 или 370 лв., както се предлага. Това наистина е справедливото решение и няма да има възрастен човек, който да получава по-малко от 1 ноември в сравнение с това, което е получавал през септември. Предлага се също така в проекта на служебното правителство да бъдат увеличени и пенсиите за труд, свързани с минималната пенсия, което ние подкрепяме, но смятаме, че тези 13,3% са твърде малко за хората, живеещи с минимални доходи. Що се отнася за социалната пенсия за старост и социалната пенсия за инвалидност, уважаеми дами и господа, може ли един самотен възрастен човек да оцелее със 170 лв., както се предлага? Може ли едно дете с увреждане, което е станало на 19 години, но с това неговите нужди не са се променили, да живее със 170 лв.? Ние от „Изправи се БГ! Ние идваме!“ ще направим предложения. Надявам се, че такива предложения ще бъдат направени и от другите парламентарни групи и наистина сме готови да водим разговори за това най-уязвимите да получат подкрепа в ситуация на три кризи, на инфлация, на тежка есен и на тежка зима. От залата подсказват: имаме ли разчети, направили сме и конкретни разчети. Предложението на служебния кабинет ще струва по 133 млн. лв. месечно или общо 399 млн. лв. на държавния бюджет до края на тази година. Нашето предложение ще увеличи с по 21 млн. лв. месечния разход за пенсии или в края на тази година ще са нужни 462 млн. лв. Смятам, че парите на българските граждани, внесени през данъци и през осигуровки, трябва да отидат при българските граждани, така че числото от 462 млн. лв. за подкрепа за пенсионерите е напълно справедливо. [[Реплика от „БСП за България“: „Времето!“]] Може ли да удължите времето?
Точно това щях да Ви попитам. Моля да се увеличи времето на групата.
Благодаря. По отношение различните предложения, които се правят, за добавка плюс 100 лв., плюс 120 лв., ние от „Изправи се БГ! Ние идваме!“ ще подкрепим всяко едно предложение, което ще даде и лев повече на пенсионерите. Защото смятаме, че това е недостатъчно и това е справедливо. Но нашето предложение е, след като бъдат актуализирани минималните пенсии до 369 лв., възможността за 50 лв. допълнителни антиковид пари да бъде преценена и да бъде включена в държавния бюджет. Напълно права е госпожа Зайкова, която казва, че компенсацията за възрастните хора през социалното подпомагане е бъдещо несигурно събитие, защото и тук министърът нека да признае дали всички пенсионери, които ще са на минимална пенсия от 340 лв., ще получат социално подпомагане до 369 лв. Няма да е така! Това ще зависи от дохода в семейството, от това дали пенсионерът работи, от това дали е навършил 65 години, от това дали има някаква собственост и някаква виличка на село. Така че подходът е 369 лв. минимална пенсия, а при възможност допълнителни поне тези 50 лв. до края на тази календарна година. Уважаеми колеги, да, средносрочната прогноза, както твърдят от ГЕРБ, със сигурност ще струва над 3 млрд. лв., но 3 млрд. лв. Вие дадохте в условията на незаконни договори само на „Автомагистрали“ – пари, дадени напред за проекти, които не могат даже да бъдат стартирани. След като има 3 млрд. лв. за магистрали без проект, значи има и 3 млрд. лв. за българските пенсионери в средносрочна перспектива. Да, с неразумното си поведение българските правителства изгонихме децата си зад граница, нека сега с неразумно поведение да не изгоним и възрастните хора, нашите родители! [[Ръкопляскания от ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Продължаваме нататък – Паунита Петрова от „Има такъв народ“.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, въпросът с актуализацията на бюджета за държавното обществено осигуряване в настоящата икономическа и предстояща нова пандемична обстановка е повече от наложителен. Добавката от 50 лв. е временна мярка за подкрепа на всички пенсионери и не решава трайно проблема с подобряване адекватността на пенсиите за трудовата дейност, проблема с унизително ниския размер на пенсиите на българските пенсионери спрямо линията на бедност и невъзможността на една голяма част от тях да посрещнат най-належащите си разходи за храна, лекарства и сметки. От тази гледна точка не е необходимо повече да отлагаме решаването на този наболял въпрос с мотива да чакаме сформирането на редовно правителство, защото никакво забавяне не може да бъде оправдано с никакви мотиви. Предложеният механизъм за преизчислението на пенсиите в Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавното обществено осигуряване, който трябва да влезе в сила от 1 октомври, е по-правилният подход от гледна точка на това, че поставя акцента върху годините за прослужено време, тоест върху осигурителния принос, като се увеличава тежестта на една година осигурителен стаж, променяйки коефициента във формулата за изчисление на пенсиите от 1,2 на 1,35 – подход, който може да бъде възприет и одобрен. В същото време с актуализацията се увеличава и минималната пенсия за пълен осигурителен стаж и възраст от 300 на 340 лв., тоест подходът е комплексен, отчитайки и социалните детерминанти, което също заслужава положителна оценка. Основната слабост и несправедливост обаче в предложеното увеличение на минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст е, че една голяма част от българските пенсионери отново остава под линията на бедност, още повече че нейните реални измерения дори в момента надхвърлят тези, които са официално обявени. Това означава също, че най-бедните пенсионери ще получават 10 лв. по малко от получаваното от тях в последните месеци с надбавката от 50 лв., което вече беше казано в тази зала. Контрааргументът на правителството тук е, че точно тези най бедни пенсионери ще бъдат подпомогнати до линията на бедност през системата на социалното подпомагане с цел да не се натоварва системата на социалното осигуряване. Да, но това не е съвсем правилният подход, защото това не предлага трайно решение на проблема на най-бедните пенсионери, защото помощите все пак имат временен и периодичен характер за разлика от постоянния характер на заместващия доход от пенсията, който създава по-голяма сигурност за неговите ползватели – пенсионерите. Не на последно място, не знам с какви аргументи бихме обяснили на хората, които цял живот са полагали труд, били са в системата на социалното осигуряване и са допринасяли за нормалното ѝ функциониране, че техният труд не е бил достоен и ще ги извадим частично от осигурителната система, изпращайки ги на опашката за социални помощи. Тук стои въпросът: колко от тях ще отидат въобще да потърсят социална помощ, за да си осигурят минимален стандарт на живот на линията на бедност, чувствайки унизителното положение на ситуацията, в която са поставени, или поради здравословни проблеми и проблеми в придвижването – предвид на това, че голяма част от тези пенсионери са от най-високата възрастова група, тоест социалното изключване отново ще бъде налице. С оглед на всичко изложено от „Има такъв народ“ считаме, че увеличението на минималната пенсия следва да стане през системата на социалното осигуряване, покривайки официално обявеното ниво на линията на бедност към момента, което гарантира сигурност и непрекъснатост на съответния заместващ доход от пенсия, а не през системата на социалното подпомагане, което отново би поставило българските пенсионери, които са полагали труд в трудоспособната си възраст и са отговаряли на всички изисквания на системата към съответния момент в неравностойното и унизително положение, да разчитат на социални помощи. Ето защо, подкрепяйки на първо четене Законопроекта в този му вид, след като получим съответните финансови разчети и конкретни параметри, от „Има такъв народ“ ще изготвим и ще внесем преди повторното му разглеждане предложенията за промени, които отразяват оптималния според нас вариант на актуализация на пенсиите, така че минималната пенсия да покрива линията на бедност и в същото време да се гарантира устойчивост на бюджета на държавното обществено осигуряване. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, госпожо Петрова. Реплики има ли? Няма. Преминаваме към следващия записан за изказване – госпожо Галя Желязкова, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, господин Министър! Днес в тази по особена ситуация сме длъжни като народни представители, политици и хора да осъзнаем отговорността, която носим. Именно защото през годините сме доказали, че сме разумни, не приемаме правителство, което не е излъчено от парламентарно мнозинство, да определя и да предлага политики, за които няма да носи отговорност и които няма да изпълнява. В момента гледаме предложението на служебния кабинет за актуализацията на бюджета на държавното обществено осигуряване – актуализация, която безспорно засяга най-уязвимата група в нашето общество. За огромно съжаление обаче темите, свързани с пенсиите, винаги са използвани и употребявани през годините от политиците. Това се доказва с предложението за промяна в пенсионния модел в предизборната ситуация, в която се намираме. Те целят единствено и само да работят за кампанията на кандидата за президент, предложил еднолично служебното правителство. Всеки един от нас, надявам се, си дава сметка, че възрастните хора имат нужда от реална и качествена подкрепа – такава, която ще е гарантирана и устойчива, съобразена с фискалната политика на държавата и възможностите на хазната. Със сигурност няма народен представител, който да не иска доходите на пенсионерите да се увеличат, да им гарантираме едни достойни старини, но е изключително важно това да се случи обмислено, в една спокойна и, отново казвам, непредизборна ситуация. Пенсионната система има нужда от внимателни и последователни действия, за да не се постигне по-голям дисбаланс в нея, а тя е натоварена и с нови очаквания. Искаме хората да получават по-високи доходи и да живеят по добре и затова нашата роля е да гарантираме стабилност в държавата. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС винаги сме работили в посока на повишаване на доходите. Осъзнавайки, че през годините голяма част от възрастните хора са станали жертва на системата, смятам, че трябва да търсим и да постигнем максимална справедливост за всеки един от тях. Пенсионерите са най-застрашени и от пандемията от COVID 19. Да не пропуснем обаче да отбележим, че много от Вас отричаха риска от този вирус. Като политическа сила, която през последните години гарантира стабилност по отношение на управлението на държавните средства, успяхме да постигнем намаляване на дефицита на пенсионния фонд, а това, което ни се предлага, ще доведе отново до неговото увеличаване. Нямаме реална сметка актуализацията в една средносрочна бюджетна прогноза как ще се отрази във времето. Гарантирани ли са средствата за годините напред, защото това е важно? Не може днес да обещаем и утре да не можем да го изпълним. Отново се връщаме на най-важния въпрос и той е кой носи отговорността? Ние нямаме доверие на хората, които предлагат тези промени, въпреки че ни обвиняваха за добавката от 50 лв. за всички пенсионери, която ние въведохме във връзка с пандемията. Тя продължи и след нас, което означава, че не е толкова лоша, колкото се казваше в началото. Към този момент за нас най-реалистично е единствено и само тази добавка да продължи, да се увеличи нейният размер, за да може възрастните хора да са подготвени за настоящата вълна от COVID 19. Категорично не подкрепяме предложенията на голяма част от партиите за вдигането на минималната пенсия с мотива линия на бедност. Неведнъж се каза в тази зала, че линията на бедност не е постоянна величина и тя се променя – ако тази година е една сума, догодина тя ще бъде 413 лв. Поради това смятаме, че предложенията са написани на базата да се извлече чисто политически дивидент и пиар от някои хора. От групата на ГЕРБ-СДС настояваме за благоразумие. Дългосрочните решения за пенсионната система в България трябва да се вземат от тези, които са получили доверието на народа, и затова ще се въздържим от предложенията за актуализация на бюджета за държавното обществено осигуряване. И накрая искам да подчертая, че всички ние се явяваме на избори – всеки със своите предложения за политики и идеи за развитието на страната. Хората ни подкрепиха, защото ние работим, развиваме се и не ги лъжем. По време на последните две кампании широко обяснихме и представихме нашите виждания за пенсионната система, а те са: ежегодна актуализация, достигане на минимум 600 лв. средна пенсия, отпадане на тавана на пенсиите, както и осигуряване на възможност за подкрепа на възрастните хора по всички линии на държавата и на социалното подпомагане. Но това не може да се случи в момента. Може да се случи единствено и само със стабилност и отговорност – нещо, което в момента не се вижда нито от служебното правителство, нито от тези, които казаха, че ще бъдат промяната. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Желязкова. От „БСП за България“ някой ще има ли друго изказване? Няма. Реплика ли? Заповядайте, госпожо Капон, ако смятате, че ще се вместите в 16 секунди за реплика.
Госпожо Председател, ще опитам да се справя, тъй като госпожа Желязкова пита кой носи отговорността. Никой служебен кабинет не може да направи увеличение на пенсиите без Народното събрание. Ние носим отговорността тук, в тази зала – с нашия глас!
Благодаря Ви, госпожо Капон, вместихте се в 14-те секунди за реплика. Продължаваме. От „БСП за България“ ще има ли друго изказване? Няма. От „Движение за права и свободи“? Няма. Господин Мартин Димитров – „Демократична България“.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, дами и господа! Чухме интересни неща днес. Започвам с факта, че от „Демократична България“ ще подкрепим на първо четене този бюджет – и трите бюджета, но има няколко много важни въпроса, на които заслужава да им се обърне внимание. Първо, тук ни беше обяснено, че било много принципно да даваш по 50 лв. на пенсионерите до месец март, забележете, тази година беше предвидено, а когато се направи актуализация за всички, която не зависи от волята на един човек или на някакво субективно решение, това вече е било лошо. Тоест добре е да дадеш, докато смяташ, че нещо се случва и имаш политическа полза – 50 лв. не било проблем, а когато обаче има преизчисляване на всички пенсии, това създава проблеми за системата. Ситуацията е още по-забавна, защото от тази трибуна същите хора казаха следното нещо: това преизчисляване увеличава средната пенсия с 65 лв., те предлагат да бъде увеличена със 100 лв., но казват така: това преизчисляване създава риск за увеличаване на данъците, а тяхното 100 лв. – не! Това бяха обяснили, което е велика икономическа мисъл и заслужава да бъде изучавана отделно. Това е велика мисъл, уважаеми дами и господа! Тоест те като увеличат с по 100 лв. на месец пенсиите, това не създавало риск за повишаване на данъците. А каква е реалността? Реалността, колеги, е следната. Ние от „Демократична България“ сме против всяко увеличение на данъците. Защо? Защото е против интереса на пенсионерите. На нас ни трябва висок растеж, господин Министър на икономиката, а с високия растеж идва и повишаването на пенсиите. Високият растеж минава през запазване на ниските данъци и тези, които за 12 години не намалиха нито един важен данък, и ги знаем. Знаем кои са и те знаят кои са, и така.
И като знаят кои са какво да ги казваме? [[Реплики.]]
Знаят си, знаят си. Няма какво да ги споменаваме. Защо увеличаването на индивидуалния коефициент от 1,2 на 1,35 е дясно решение? Това е дясна мярка, защото колкото повече работиш, толкова по-висока пенсия получаваш – стимулираш хората, които в момента работят, да работят повече, за да получат по-висока пенсия – не да изравняваме пенсиите, както някои предлагат – работил или не работил горе-долу е едно и също, а целта е друга – като повече работиш, да получаваш по-високо пенсионно възнаграждение. Това е дясно решение и си заслужава да бъде подкрепено. Иначе оттук чухме за всякакви суми колко щяло да струва тази мярка. Нашите изчисления показват следното, че за 2022 г. ще бъде 1 млрд. 650 млн., а за 2023 г. – 1 млрд. 760 млн. лв. Казвам това уточнение, защото тук слушахме за едни 2 милиарда, че и повече, и други калкулации. Другото много важно нещо, е, че това, което сега се предлага, касае всички пенсионери до последния, до последния пенсионер, докато някои други решения, които се предлагаха, касаеха половината пенсионери – 56%. Ами как ще им го обясните това бе, хора? Не може да им го обясните. Така че по-добра е мярката, която касае всички пенсионери, които ще получат средно с 65 лв. за всички по-висока пенсия. [[Реплики от „БСП за България“.]] Така, така. А за догодина, разбира се, трябва да се създаде – ще видим сега дали ще има, или няма да има правителство, предстои да разберем [[смях от ГЕРБ-СДС]] , по този въпрос ще имаме скоро отговор, и оттам ще зависи вече за 2022-а и така нататък какви решения ще бъдат взети. Господин Министър, има няколко неща, които не са справедливи. Едното е – трябва да се увеличава, да се използва действителният стаж, а не преизчисления. Това просто не е честно. Не може за едни български граждани да важат едни правила, за други хем да имат преизчислен стаж, хем всяка година от този стаж да бъде умножаван по 1,35. Това не може да бъде така, не е справедливо и е редно между първо и второ да бъде коригиран този въпрос, защото просто не е справедливо. Ще се получи така, че за една група пенсионери ще има едно много сериозно увеличение, а за друга група, които са работили повече, може да се окаже, че са работили повече от тези хора, повишението ще бъде по-малко. Е, как ще им го обясните, какво ще им кажете на тези хора? Това просто не е честно и е редно да бъде коригирано. Когато говорим за реформа на пенсионната система, справедливостта трябва да бъде изключителен и основен критерий. Колеги, ние ще подкрепим тези предложения, ще се опитаме недостатъците, които съществуват, да бъдат коригирани и за мен това е край на популизма, който започнаха от една партия, да раздават по 50 лв. на пенсионерите, сега искат да дадат по 100, а други искат по 120, ама тях няма да ги споменавам, но и такива има. Но и такива има! [[Шум и реплики.]] Казвам, че има, не че са в залата, а че има и такива, казах, така че слагаме точка на популизма и днес взимаме принципно решение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. Реплики? Няма. Други желаещи за изказвания? Заповядайте, господин Ганев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Господин Вицепремиер, за да не дойде бедствието „Демократична България“, само още един да вземе думата. Аз искам да кажа няколко неща по отношение на предложенията за адресиране на държавното обществено осигуряване по отношение на водещия принцип, въз основа на който ние ще гледаме предложенията между двете четения, включително може и да направим някои, приемайки, че на първо четене ще подкрепим предложението на нашето правителство. [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Нашето правителство!“]] Първият основен принцип, когато разглеждаме предложенията за пенсиите, ще бъде колко пенсионери са засегнати от тези мерки в положителна посока? Значи, ако едно предложение засяга по-малко, а друго предложение – повече пенсионери, ние ще подкрепим предложение номер две. Вторият принцип ще бъде в каква степен предложените промени ще допринасят – господин Адемов много добре го каза: към по-малко несправедливост? Защото все още не можем да търсим повече справедливост в тази система, твърде много проблеми има в нея, но към по-малко несправедливост в системата и съответно въз основа на нашата преценка това предложение, което води към по-малко несправедливост, включая с големи различия между хора, пенсионирали се в различни моменти, но въпреки това работили горе-долу едно и също, имали горе-долу един и същи трудов стаж, да няма големи разлики, ще се опитваме да подкрепяме тези, които ни изглеждат по-справедливи. Но смятаме, че просто раздаването на пари на калпак само защото даден човек е доживял до определена възраст, не отговаря напълно на разбирането за справедливост. На трето място, и това е много важно, и е свързано с по-далечната перспектива на оправяне на сериозните дефекти, които имаме в тази система, която аз отдавна вече се опитвам да отвикна да наричам пенсионна, това е система за осигуряване на доходи на възрастни хора в България, защото само една част всъщност са пенсиите от това, ще подкрепяме предложения в посока да става все по-ясна разликата между тази част от доходите на българските възрастни, която възниква въз основа на пенсионноосигурително отношение и, друга част от доходите, които ние като народ даваме на нашите възрастни, която възниква въз основа на социална политика и всъщност представлява социално подпомагане и социално плащане. И трябва да е ясно, защото, когато работещият прави сметката за своя живот, да му е ясно какво ще получи, ако работи повече и допринася повече, и да му е ясно, че ако не успее или не му се желае, ще получава пак някаква подкрепа, но тя ще бъде стриктно дефинирана от гледна точка на социалната политика и няма да бъде наричана пенсия, защото няма да е възникнала въз основа на пенсионноосигурително отношение. Надяваме се, с времето, дай боже да имаме време, да работим в посока наистина изправяне на сериозните дефекти в тази система, с която ние осигуряваме старините на нашите майки и бащи, защото в момента тя наистина е много дефектна. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Реплики има ли? За изказване ли? Заповядайте, господин Марков.
Госпожо Председател, господин Министър, госпожи и господа народни представители! Когато се изказваш накрая и, естествено, са се изказали такива компетентни хора, остават малко аргументи, които можеш да кажеш, или нови неща. Аз искам да обърна внимание на няколко неща. Госпожа Сачева обърна внимание, че е много загрижена за бюджета. Ами, госпожо Сачева, ние сме предложили да намалим субсидията на партиите да е един лев, тези пари ще влязат в бюджета, ще подпомогнем бюджета да отидат в социалните помощи, защо не ни подкрепите? Второ, когато става дума за изравняване на пенсиите, правилно е – и ще подкрепим бюджета, аз и в Комисията го казах, че трябва да се стремим към намаляването на разликата от 70% заместващ доход към сегашния 32. Това е една правилна стъпка и с тази стъпка трябва да се върви напред. Много е важно, защото тогава всички тези, които ги казаха за неравности, за осигуряването, ако се направят сметките, ако се осигуряваш на 600 лв. при 30% за осигуряващ доход, и при 1500 лв. и като го направите при 70% заместващ доход, много добре всеки един може да си направи сметката какво ще бъде. Това е една мъничка, но правилна стъпка в правилната посока. И на последно място, понеже тук се изказаха различни теории за намаляването – доходът на тези, които са имали по-малко – по две, по три, аз искам да припомня една такава сентенция: „Народ, който не плаща на собствената си армия, ще плаща на чужда армия.“ Сега, когато не може да сравняваме труда в института с труда на тези момчета, които бяха в Кербала, предстои една емигрантска криза, хората, които ще бъдат по студа, по границата, как да го остойностим в един и същи вариант с хората, които ще седят на топло в офиса? Хора, трябва много внимателно да се пипа, много внимателно, защото и сега в Българската армия при войниците, които са на 800 лв., има недостиг. Това е една от малкото привилегии, които ги кара, трябва да се направят много точни разчети – за кои категории, за кое да се пипат тези, защото другото ще е просто популизъм и тези бройки, които са останали, ще бъдат много, много незаетите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Марков. Реплики има ли? Други изказвания? Няма. Господин Министър, искате ли да споделите нещо?
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Дебатът по отношение на Проекта на закон за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване още веднъж показа един факт, че качеството на живот на българските – голяма част от българските пенсионери, се осигурява през дохода от пенсия. Не е без значение какъв ще бъде този доход от пенсия и затова дебатът беше съсредоточен върху минималния размер на пенсиите. [[Шум.]] Действително, че размерът на пенсията, така както предлага служебното правителство, да бъде повишен от 300 на 340 лв. и предложенията, които бяха направени той да бъде повишен до линията на бедност, която за тази година е 369 лв., показва до каква степен са задълбочени бедността и неравенствата в тази част от българското население, но показва и нещо друго – на голяма част от българските пенсионери, тези, които ще бъдат на минимален размер на пенсията, а те са над милион и 600 хиляди, че независимо от труда, осигурителния доход, върху който са се осигурявали и продължителността на стажа, върху който са внасяли осигурителни вноски, тоест участието им в социалното осигуряване, те ще получат един и същи доход, който ще замести дохода им от работна заплата, дохода им от труд. За едни, които са на минимална пенсия, този процент на заместване ще бъде над 50 – 60 – 70%, за други той ще бъде по-малко от 35%. Така се вкарва една допълнителна несправедливост и неравенство в групата на тези пенсионери. И този, който е работил и се е осигурявал 15 години, и този, който е работил и се е осигурявал 40 години, ще получат един и същ размер на пенсията. Независимо какъв ще решите да бъде той, те ще получават минималния размер на пенсията, което е несправедливо по отношение на тяхното различно участие в осигурителната система, участието им в осигуряването. Действително, че това, което предлагаме с Проекта на закон за изменение и допълнение на Закона на държавното обществено осигуряване за 2021 г. се придържа към основните принципи, заложени в Кодекса за социално осигуряване, и по никакъв начин не дискриминира и не противопоставя една група пенсионери на друга група пенсионери. Това е Проектът, който дава възможност всички пенсии да бъдат повишени средно с 12,5%, различни други пенсии, които са производни или които зависят от минималните пенсии, включително и социалната пенсия за старост, да бъдат също увеличени с 14,3 – 13,3%. Това е справедливият вариант, който обхваща абсолютно всички отпуснати и изплащани към момента пенсии в България. Вкарването в различни нюанси на използване на осигурителната тежест на една година осигурителен стаж с нов среден осигурителен доход във формулата за преизчисление на пенсиите ще доведе до главоломно нарастване първо на разхода, който е необходим за преизчислението на пенсиите, ще донесе повече несправедливост, тъй като част от пенсиите ще бъдат преизчислени и ще бъдат увеличени с по-нисък размер пенсиите, които са отпуснати преди 2018-а или 2019 г., ще бъдат увеличени със сравнително по-голям размер. Това увеличение, искам да обърна внимание, че няма да засегне голяма част от пенсиите, които са за сметка на държавния бюджет, пенсиите, които в момента са в минимален размер, и това ще доведе до ощетяване на най-ниско доходната група от българските пенсионери – тези, които получават и в момента минималната пенсия. Всяко едно допълнително и друго вмешателство в системата ще я изкриви още повече, ще наруши прогнозируемостта и това да ни гарантира предсказуемост, да може да бъде планиран разходът, да ни гарантира адекватност на изплащане на пенсиите, да ни гарантира мотивация в хората, които в момента са в осигуряване, които плащат чрез осигуровките и данъците си пенсиите на настоящите пенсионери. Всяко неразумно вмешателство в системата на социалното осигуряване ще доведе до отлив на тази група от българите, работещи в момента, които са с доход под средния за страната. Това за тях ще бъде демотивиращо – да продължат да се осигуряват на реалния доход, да търсят квалификация и преквалификация, да могат съответно да заемат по-качествена и по-доходна работа, да се стремят към доход от труд, който им носи повече приход, а съответно и по-високи осигуровки в социалноосигурителната система. Така че много внимателно трябва да се борави с материята в социалното осигуряване. Всяко смесване на социално подпомагане, решаване на проблемите на бедността през социалноосигурителната и през пенсионната система ще доведе до още по голямо неглижиране на принципите, заложени още в първите членове на Кодекса за социално осигуряване. Затова и нашето предложение, както и всички парламентарни групи отчетоха, е: принципите и законите, които се прилагат и важат за социалното осигуряване, да се прилагат в системата на социалното осигуряване. Всичко онова, което води до борба с проблемите на бедността, до изваждане на възрастните хора от бедност, да минава през системата на социалното подпомагане, където е мястото и където във всички европейски държави – голяма част от тях бяха споменати тук – Германия, Франция, включително и скандинавските държави, проблемите на бедността се решават през системата на социално подпомагане. Бедността сред българските пенсионери не може да се реши, защото се смесват през системата на социалното осигуряване, през пенсионната система, защото смесваме двете системи и пренасочваме средства, които са с друг източник, към система, която би трябвало да се самофинансира от социалноосигурителните вноски. Проблемите на българските пенсионери и най-вече на младите хора, които в момента работят, ще бъдат решени с по-дългото участие на пазара на труда, с по-високи доходи и осигуровки върху реалните доходи – върху по-високите доходи, за да може да се получи един по съответстващ коефициент на заместване на дохода от пенсия, съпоставян с дохода от работна заплата. Иначе, ако смесим двете системи – на социалното подпомагане и социалното осигуряване, ще се получи един хибрид, който няма да бъде в полза и много трудно ще може да бъде поправен след това. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. С това изчерпваме дебатите. Преминаваме към гласуване на първо четене на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г., № 46-102-01-2, внесен от Министерския съвет. Гласували 197 народни представители: за 148, против 1, въздържали се 48. Предложението е прието. Колеги, с оглед на следващата тежка задача, която имаме – гледането на бюджета, обявявам 15 минути почивка. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме със: ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2021 Г. Моля, председателят на водещата Комисия да докладва Проекта. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми госпожи и господа, които сте в залата! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. На заседание, проведено на 24 август 2021 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха: Асен Василев – министър на финансите; професор Борис Грозданов – председател на Фискалния съвет; представители на синдикатите и работодателските организации. Законопроектът беше представен от министър Асен Василев, който подчерта, че предложената актуализация на държавния бюджет за 2021 г. отразява по-благоприятни от първоначално заложените разчети по приходите и цели обезпечаване на необходимия финансов ресурс за адресиране на рисковете от нова вълна на пандемията от COVID-19 през есента, обезпечаване на средства за нормалното функциониране на някои бюджетни системи, в това число на Министерството на здравеопазването, Министерството на труда и социалната политика, Министерството на вътрешните работи и други. Със Законопроекта са предвидени и промени в бюджетните взаимоотношения – има се предвид трансфери по държавния бюджет, които кореспондират на предложените промени в съответните бюджети на държавното обществено осигуряване и на Националната здравноосигурителна каса за 2021 г. В актуализираната през месец юли от Министерството на финансите макроикономическа прогноза за 2021 г. е отразено текущото развитие на националната икономика, както и променените допускани за международната среда. Повишени са очакванията за развитието на световната икономика, като глобалният икономически растеж вече се очаква да достигне 5,5%. Икономическите показатели в края на 2020 г. и в началото на 2021 г. показват голяма адаптивност на бизнеса и домакинствата към работа в условията на физическо дистанциране, което се отразява в по-добра от очакваното икономическа динамика въпреки сериозните ограничителни мерки. Възстановяването на търсенето в глобален план, активизирането на ваксинационния процес във водещите икономики и очакванията за достигане на дългосрочно решение на здравната криза, наред с обявените значителни по размер фискални пакети за справяне със ситуацията, са основните фактори за положителната ревизия в прогнозата за световната икономика. Допусканията за европейската икономика са понижени спрямо есенната прогноза, но промяната се дължи на доброто икономическо представяне в края на 2020 г. и съответно, по-ниския годишен спад и по-високата база през изминалата година. Очаква се икономиката на Европейския съюз да нарасне с 3,9% през 2021 г. След регистрирания през първото тримесечие на годината спад икономическата активност се възстановява през второто тримесечие и се очаква да се ускори през втората половина на текущата година. Основни макроикономически показатели на актуализираната макроикономическа прогноза на Министерството на финансите за 2021 г.: - Брутен вътрешен продукт. През 2021 г. реалният растеж на БВП се очаква да нарасне 3,5%, поради подобряване на очакванията за динамиката на вътрешното търсене. Потреблението на домакинствата се е повишило с 2,8% през първото тримесечие при първоначални очаквания за спад поради наложените ограничителни мерки за разпространението на COVID-19. През следващите тримесечия потреблението на домакинствата ще се повиши, което се очаква да доведе до годишен растеж от 3,6%. Инвестициите ще останат потиснати поради все още високата несигурност. Пазар на труда. Растежът на броя на заетите в икономиката е оценен на 0,3%, а средногодишният коефициент на безработица – на 5,3%. Въпреки подобрените очаквания за растежа на БВП през годината, корекцията в динамиката на заетите е в посока по-нисък ръст в сравнение с предишната прогноза, докато коефициентът на безработица е слабо завишен с 0,1 процентни пункта. Въпреки корекциите в прогнозата, очакванията за заетостта през 2021 г. са свързани със запазване на положителната динамика, което ще се дължи на началото на възстановяването на икономиката през 2021 г., като годишното увеличение на заетостта ще се прояви особено отчетливо през третото и четвъртото тримесечие на годината. Инфлация. Към настоящия момент очакванията са за по-силно поскъпване на петрола и неенергийните суровини през 2021 г. в сравнение с допусканията през есента. Нарастването на общото равнище на потребителските цени се очаква да се ускори до 3,3% в края на 2021 г., като за сравнение очакванията в есенната прогноза са за инфлация в края на годината от 2,8%. Средногодишната инфлация през 2021 г. се очаква да бъде 2,0%. Причините за прогнозираните по-високи разчети по приходите за 2021 г. са, от една страна, подобрението при голяма част от макроикономическите индикатори спрямо прогнозираните от есента на 2020 г., което се потвърждава и от актуализираната макроикономическа прогноза на Министерството на финансите, и от друга, усилията на приходните администрации за повишаване на събираемостта на приходите и борба с данъчните престъпления, контрабандата, недекларираните доходи и други. Прогнози за приходите на база на актуализираната макроикономическа прогноза очертават преизпълнение на разчетите към Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., което се свързва с положителното развитие при вътрешното потребление, вноса, износа, цените на енергоносителите, ръста на компенсациите на наетите и други ключови индикатори, които имат положително влияние върху приходната част на бюджета. Прогнозираното подобрение на приходите по държавния бюджет е в размер на 1,3 млрд. лв., което представлява 1,1% от БВП, като при основните данъци в актуализираните разчети към Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. е, както следва: 1. от данък върху добавената стойност – увеличението е от 800 милиона; 2. от данъка върху доходите на физически лица – увеличението е с 300 милиона; 3. от корпоративни данъци – увеличението е с 200 милиона; 4. нетно намаление в други позиции на данъчните приходи в размер на 27,2 млн. лв. поради променени оценки на данъчните администрации за прогнозните постъпления в Годишния план. В частта на неданъчните приходи по държавния бюджет е отразено увеличение в размер на 30,7 млн. лв., в това число 25 милиона по централния бюджет от преизпълнение на приходите от държавни такси поради погасени стари задължения на ВиК дружествата по Закона за водите. Приходите по бюджетите на социалноосигурителните фондове, които се отразяват в общите приходи по Консолидираната фискална рамка, също се очаква да бъдат по-високи с над 0,3 млрд. лв., или с 300 млн. лв., което представлява 0,3% от прогнозния брутен вътрешен продукт. В допълнение, положителен ефект върху приходите по консолидираната фискална програма оказват и очакваните по високи от планираните постъпления в Националния фонд по Механизма за възстановяване и устойчивост за 2021 г., които се дължат на увеличението на размера на предварителното префинансиране от 10% на 13%. За целите на изчислението на аванса е използвана максималната сума, предвидена за България по грантовата схема на Механизма за възстановяване и устойчивост, като очакванията са тези приходи да бъдат получени през месец декември 2021 г. Това увеличение се отразява в подобряване на разчетите в частта на постъпленията от приходи от помощи и дарения по консолидираната фискална програма за 2021 г. в размер на около 400 млн. лв. Посочените основни рискове пред изпълнението на актуализираните прогнози на приходите от данъци за 2021 г. са свързани с евентуални отклонения в използваните макроикономически допускания, степента и скоростта на икономическото възстановяване в страната и при външноикономическите ни партньори, както и с развитието на пандемията от COVID-19 през периода до края на годината. Рисковете по отношение на предварителното финансиране по Механизма за възстановяване и устойчивост са свързани с потенциално забавяне при одобряването на плана за България и изместване на първите плащания за 2022 г. За обезпечаване на ресурс за продължаване на действащите към момента мерки, за нови такива, както и за покриване на недостиг на средства в някои бюджетни системи в разчетите по Законопроекта е предвиден ресурс в размер на 1 191,0 млн. лв. (0,9% от прогнозния БВП) , който е обособен в резерва за непредвидени и/или неотложни разходи, разпределението на който подробно е разписан в § 1 относно чл. 1, ал. 5 от Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. В допълнение по централния бюджет са предвидени средства в размер на 25,0 млн. лв. за финансиране на инвестиционни проекти в сектор „Управление на водите“ за сметка на преизпълнението на приходите от такси, глоби и санкции по чл. 196, ал. 1, т. 1 и т. 5 от Закона за водите и 0,4 млн. лв. по Туининг проект МК 18 IPA FI 03 20 със Сметната палата на Република Северна Македония, които са за сметка на постъпили приходи във връзка с изпълнението на Проекта. Следователно разходите по държавния бюджет възлизат на 1 216,4 млн. лв. (1,0% от прогнозния БВП) . Разпределението на разходите в отделните направления със съответните индикативни разчети е, както следва: 1. Допълнителни разходи за подпомагане на бизнеса и програми за заетост. За справяне с неблагоприятното въздействие на COVID-19 върху икономиката се предвижда осигуряване на средства за подпомагане на бизнеса и програми за заетост в размер до 400,0 млн. лв. Подкрепата за бизнеса е наложително да продължи до края на 2021 г. с цел запазване на съществуващата заетост на работници и служители чрез осигуряване на финансов ресурс на работодатели от засегнатите сектори и икономически дейности вследствие на пандемията от COVID-19. 2. За Министерството на труда и социалната политика предвидените със Законопроекта допълнителни средства са предназначени за мерки и социална подкрепа на правоимащите лица и семейства с оглед недопускане на социално напрежение в сложната епидемична и икономическа обстановка в страната. Средствата са в размер до 222,4 млн. лв., като индикативното разпределение по основни направления е, както следва: - 34,8 млн. лв. – за обезпечаване на нова целева мярка за компенсиране на ниския размер на дохода на най-уязвимата възрастова група пенсионери, които не работят, и размерът на получаваните от тях пенсии заедно с компенсациите и добавките към тях не надвишава линията на бедност, която за 2021 г. е 369 лв. Поради законови ограничения на този етап се предлагат със Законопроекта текстове, регламентиращи условията и реда за отпускане на месечната финансова подкрепа на пенсионерите за 2021 г. Целта е подкрепа на пенсионерите като най-уязвима група за недопускане изпадането им в крайна бедност. - 30,0 млн. лв. – за обезпечаване разходите за изплащане на месечна целева помощ при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст за периода октомври-декември 2021 г., на база очаквано продължаване на извънредната епидемична обстановка и запазване на средномесечния брой подпомогнати семейства през предходния есенно-зимен период на кризата с COVID-19. - 85,6 млн. лв. – за обезпечаване разходите за целеви помощи за отопление, при очакван около 17% ръст на броя потребители за сезон 2021/2022 г. до достигане на 333 000 броя ползватели на помощта при определен месечен размер на помощта от 104,71 лв., както и за увеличението на цената на енергоносителите, считано от 1 юли 2021 г. - 72,0 млн. лв. – за обезпечаване на разходи по механизма лична помощ по Закона за личната помощ предвид нарастващия тренд в броя на ползвателите до 600 – 1000 средномесечно от началото на 2021 г., при заложен средномесечен брой на ползвателите от 36 500 и при съобразяване със средната стойност на брой часове на месец за един потребител, ръста на минималната работна заплата от 610 лв. на 650 лв. и съобразно извършените законодателни промени за запазване на коефициента 1,2 от размера на минималната часова работна заплата за 2021 г. и запазване кръга на правоимащите лица и броя часове. 3. За Министерството на здравеопазването се предлага да се предвиди в централния бюджет за 2021 г. допълнителен финансов ресурс в размер до 200,1 млн. лв. за осигуряване на мерките в областта на здравеопазването, свързани с преодоляването на пандемията, индикативно разпределен, както следва: - 46,5 млн. лв. – за закупуване на допълнителни 1 533 037 дози ваксини в съответствие с Националния оперативен план за справяне с пандемията от COVID-19. - 118,9 млн. лв. – за осигуряване на подкрепа на персонала на първа линия, пряко ангажиран с дейности по предотвратяване разпространението на COVID-19, включително за поставяне на ваксини срещу COVID-19 на здравно неосигурените лица. - 14,7 млн. лв. – за закупуване на лекарствен продукт Veklury (Ремдесивир) , предназначен за лечение на COVID-19 при пациенти с пневмония, нуждаещи се от допълнителен кислород. - 7,5 млн. лв. – за осигуряване на моноклонални антитела за лечение на COVID-19 по съвместни процедури за обществените поръчки на Европейската комисия. - 12,5 млн. лв. – за създаване на резерв от лекарствени продукти за лечебните заведения за лечение на системен възпалителен отговор и протромботични състояния, възникнали вследствие на COVID-19 при хоспитализирани пациенти. 4. По централния бюджет за произвеждане на избори през 2021 г. С утвърждаването на допълнителни разходи по централния бюджет за 2021 г. в размер до 133,0 млн. лв. се осигуряват средства за всички първостепенни разпоредители с бюджет, имащи отношение към изборния процес, при допускане за произвеждане на избори за президент в два тура. Същите ще бъдат одобрени от Министерския съвет с отделна план-сметка. 5. За Министерството на вътрешните работи и Министерството на правосъдието. Спокойствието на българските граждани, обезпечаването на сигурността на органите на съдебната власт и успешната охрана на местата за лишаване от свобода са обективна функция от ефективната работа и взаимодействието на всички структури в системата на обществения ред, включващи силите и средствата на Министерството на вътрешните работи, както и на служителите на Главна дирекция „Охрана“ и Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“ към Министерството на правосъдието, които имат своето важно място и роля за стабилността и сигурността на обществото. В тази връзка се налага покриване на недостига от средства за персонал в системата на Министерството на вътрешните работи в размер до 45,0 млн. лв. По този начин ще се възстановят удържаните през текущата година средства за персонал, като това ще осигури изплащането на възнагражденията до края на годината на заетите в системата на Министерството на вътрешните работи. Покрива се и недостигът от средства за издръжка за дейността на Главна дирекция „Охрана“ и Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“ към Министерството на правосъдието в размер до 8,4 млн. лв. 6. За Министерството на регионалното развитие и благоустройството са отделени средства в размер до 100,0 млн. лв. за текущ ремонт и поддръжка на републиканската пътна мрежа, в това число на приоритетни пътни участъци, нуждаещи се от извършването на спешни аварийно-ремонтни дейности, с цел подобряване цялостната пътна инфраструктура и предотвратяване нарастването на броя на пътните инциденти. 7. За Комисията за енергийно и водно регулиране са предвидени средства в размер до 16,3 млн. лв. за изплащане на дължимите суми от Комисията за енергийно и водно регулиране в изпълнение на съдебни решения от 2021 г. 8. За Програма за подпомагане на въздушните превозвачи предвидените средства до края на 2021 г. са в размер до 30 млн. лв. 9. За Българския институт по метрология са предвидени до 0,8 млн. лв. във връзка с възложените нови функции по Закона за хазарта и Изборния кодекс. 10. За увеличение на средствата в резерва за предотвратяване, овладяване и преодоляване на последиците от бедствия. Остатъкът от средства в резерва за предотвратяване, овладяване и преодоляване на последиците от бедствия е почти напълно изчерпан към момента, което може да доведе до недостиг на средства до края на годината. Поради тази причина са предвидени 35 млн. лв., с които да бъде увеличен резервът по централния бюджет за евентуални плащания до края на годината. Със Законопроекта са предложени и промени в бюджетните взаимоотношения (трансфери) – нето по държавния бюджет в общ размер на 152,7 млн. лв. (0,1% от прогнозния БВП) . Увеличението на бюджетните взаимоотношения, в частта им за бюджетите на държавното обществено осигуряване и Националната здравноосигурителна каса са свързани с предложените промени по тези бюджети с проектите за тяхната актуализация. Предвидените допълнителни разходи по тях за 2021 г. са в общ размер на 487,7 млн. лв. (0,4% от прогнозния БВП) . Допълнителен натиск върху разходите оказва необходимостта от увеличение на средствата, предвидени за годината за изплащане на вноската на Република България в общия бюджет на Европейския съюз. Промяната в разчетите е свързана с комбинираното въздействие на изменения в разходната и приходната политики на Европейския съюз. Проектите на коригиращи бюджети на Европейския съюз очертават необходимост от обезпечаване на допълнителен ресурс в размер на 103,5 млн. лв., с който да бъде увеличен разчетът за средствата за вноската на Република България в общия бюджет на Европейския съюз по държавния бюджет за 2021 г. С оглед на гореизложеното Законопроектът предвижда влошаване на салдото по държавния бюджет със 141,3 млн. лв. (0,1% от прогнозния БВП) спрямо разчетите по Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., с което дефицитът по държавния бюджет за 2021 г. става в размер на 5 625,7 млн. лв. (4,4% от прогнозния БВП) . Отразявайки предложените промени в общата бюджетна рамка по консолидираната фискална програма, се очаква подобрение на бюджетното салдо на касова основа до 4 604,2 млн. лв. (3,6% от прогнозния БВП) . При актуализираните разчети към консолидираната фискална програма бюджетното салдо за сектор „Държавно управление“, изчислено на базата на европейската методология ЕСС 2010, достига дефицит от 5,8%. На база на изложеното може да се обобщи, че със Законопроекта се търси баланс между необходимостта от осигуряване на допълнителни средства за приоритетни и неотложни политики до края на годината при вече напълно изчерпани източници за тяхното обезпечаване в рамките на разчетите по Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., и възможностите на приходната част на бюджета да осигури тяхното финансиране. Прегледът на параметрите по бюджетното изпълнение към полугодието и подобрените очаквания при голяма част от макроикономическите индикатори дават основание да се очаква, че преизпълнението на приходите, което се очертава в годишен план, може да посрещне тези допълнителни разходи, без това да доведе до влошаване на бюджетната позиция на касова основа спрямо първоначално заложените целеви стойности. В тази връзка със Законопроекта не се предлагат промени в одобрените ограничители по отношение на емисиите и размера на държавния дълг за годината. Представителите на работодателските и синдикалните организации изразиха принципна подкрепа за актуализацията на държавния бюджет на Република България за 2021 г., като от Конфедерацията на независимите синдикати в България настояха да бъде продължена подкрепата за мярката 60/40 в модифициран вариант, както и да бъдат предвидени допълнителни разходи от приблизително 80 млн. лв. за покриване на натрупани загуби от обществения надземен транспорт от пандемията. След проведеното обсъждане на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет в Комисията по бюджет и финанси се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: 17 гласа „за“, без „против“, 5 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г.“
Благодаря, господин Каримански. Доклад на Комисията по труда, социалната и демографската политика. Господин Гьоков, Вие ли ще представите Доклада? Може да представите Доклада и в резюме. Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Представям на вниманието Ви: „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. Комисията по труда, социалната и демографската политика на извънредно заседание, проведено на 24 август 2021 г., разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. На заседанието присъстваха: Гълъб Донев, заместник министър-председател по икономическите и социалните политики; Иван Кръстев, заместник-министър на труда и социалната политика; Ивайло Иванов, управител на Националния осигурителен институт; Драгомир Драганов, директор на дирекция „Анализ, планиране и прогнозиране“ в НОИ; Мария Минчева, заместник-председател на Българска стопанска камара; Щерьо Ножаров, икономически съветник в Българска стопанска камара; доктор Мария Петрова, главен секретар на Съюза за стопанска инициатива; Асия Гонева, национален секретар на КНСБ. Законопроектът беше представен от господин Гълъб Донев. Той заяви, че ще направи своето изложение по отношение на допълнителните разходи и приходи на Министерството на труда и социалната политика, както и за мерките и политиките, които трябва да бъдат продължени за времето до края на 2021 г. Той заяви още, че Министерството на труда и социалната политика подкрепя предвидените със Законопроекта допълнителни средства за мерки и социална подкрепа на правоимащите лица и семейства с оглед на недопускане на социално напрежение в сложната епидемична и икономическа обстановка в страната по основни направления, както следва: I. Допълнителни разходи за социално подпомагане и подкрепа по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. със Закона за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., както следва: 1. Разходи по механизма лична помощ по Закона за личната помощ: В Закона за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. утвърдените средства по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за финансиране на механизма лична помощ са в размер 214,6 млн. лв. Общо извършените разходи към 23 август 2021 г. по механизма лична помощ са в размер 201,9 млн. лв., като месечният разход за месец август достигна 30,8 млн. лв. при 38 882 ползватели и 40 167 асистенти. Предвид на наблюдавания нарастващ тренд в броя на ползватели от началото на 2021 г., при заложен средномесечен брой на ползвателите от 36 500 и при съобразяване със средната стойност на брой часове на месец за един потребител, се очертава недостиг на финансови средства. При тази хипотеза и предвид на ръста в минималната работна заплата от 610 лв. на 650 лв. и съобразно извършените законодателни промени за запазване на коефициента 1,2 от размера на минималната часова работна заплата за 2021 г. и запазване кръга на правоимащите лица и броя часове – очакваното изпълнение на разходите по механизма лична помощ за 2021 г. е в размер до 331,7 млн. лв. за подкрепа на 42 400 ползватели. Общият разход включва и ангажимента по чл. 13, ал. 2 и ал. 3 от Закона за личната помощ, а именно преотстъпване от ползвателите на механизма лична помощ на средствата по чл. 8д от Закона за семейните помощи за деца – месечни помощи за отглеждане на дете с трайно увреждане (5,6 млн. лв. – финансирани от Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г.) и чл. 103 от Кодекса за социално осигуряване – добавка за чужда помощ на пенсионерите с трайно намалена работоспособност/вид и степен на увреждане над 90 на сто, които постоянно се нуждаят от чужда помощ, получават към определената им пенсия добавка в размер 75 на сто от социалната пенсия за старост (39,5 млн. лв. – финансирани от Закона за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г.) . За обезпечаване разходите по механизма лична помощ по Закона за личната помощ са необходими допълнителни средства по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. в прогнозен размер 72 млн. лв. при запазване на ръст брой потребители (до 600 – 1000/на средномесечна база) и достигане до 42 400 ползватели до края на 2021 г. 2. Разходи за целеви помощи за отопление по Наредба № 07-5/2008 г. на министъра на труда и социалната политика и Закона за социално подпомагане: Със Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. са утвърдени средства по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за финансиране на целевите помощи за отопление в размер 131,2 млн. лв. С Постановления № 113, № 177 и № 192 на Министерския съвет от 2021 г. за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по бюджетите на Министерството на здравеопазването за здравни разходи за COVID-19 и държавното обществено осигуряване за добавки по 50 лв. на пенсионерите за месец юни за 2021 г. са намалени общо разходи по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. в размер 42,46 млн. лв. от целеви помощи за отопление. Наличният ресурс към момента е 88,74 млн. лв. Към 23 август 2021 г. са подадени общо 233 405 броя заявления. При очакван до 17% ръст на броя потребители за целеви помощи за отопление за сезон 2021/2022 г. до 333 000 лица и семейства и определения нов месечен размер на помощта 104,71 лв. и общо 523,55 лв. за месеците ноември, декември, януари, февруари и март ще бъдат необходими общо средства в размер 174,3 млн. лв. за еднократно изплащане на пълния размер на помощта от Агенцията за социално подпомагане. За обезпечаване разходите за целеви помощи за отопление са необходими допълнителни средства по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. в прогнозен размер 85,6 млн. лв. за еднократно изплащане на пълния размер на помощта – 523,55 лв., при достигане на 333 000 броя ползватели на помощта. 3. Разходи за месечна целева помощ при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст (чл.16б от Правилника за прилагане на Закона за социалното подпомагане) : Със Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. по централния бюджет са планирани 73 млн. лв. С Постановление № 102 на Министерския съвет от 24 март 2021 г. и Постановление № 250 на Министерския съвет от 28 юли 2021 г. за одобряване на допълнителни разходи по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. са одобрени 73 млн. лв. за изплащане на месечна целева помощ при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст. Общо извършените разходи към 31 юли 2021 г. на база отчетните данни на Агенцията за социално подпомагане са в размер 57,1 млн. лв. за 18 210 средномесечен брой семейства. При обявяване на извънредна епидемична обстановка до края на 2021 г. очакваното изпълнение на разходите за 2021 г. ще бъде в общ размер на 103 млн. лв. По бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. са необходими допълнителни средства в прогнозен размер 30 млн. лв. за обезпечаване разходите за изплащане на месечна целева помощ при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст за над 20 000 средномесечен брой семейства за периода октомври-декември 2021 г., на база очаквано продължаване на извънредната епидемична обстановка и запазване на средномесечния брой подпомогнати семейства през предходния есенно-зимен период на кризата с COVID-19. Към момента по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. са намалени общо разходи в размер 28,46 млн. лв. по реда на чл. 106, ал. 2 от Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., от общо ограничение на разходите в размер на 91,91 млн. лв. съгласно Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. и Постановление № 408 на Министерския съвет от 2020 г. за изпълнението на държавния бюджет на Република България за 2021 г. Общо необходимите допълнителни средства по бюджета на Министерството на труда и социалната политика за 2021 г. на база действащото законодателство и своевременно разплащане в рамките на бюджетната 2021 г. са в размер 187,6 млн. лв. към момента, от тях: - 72 млн. лв. за разходи по механизма лична помощ по Закона за личната помощ; - 85,6 млн. лв. за разходи за целеви помощи за отопление; - 30 млн. лв. за разходи за месечна целева помощ при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст по чл. 16 от Правилника за прилагане на Закона за социалното подпомагане. 4. Законово регламентиране и създаване на нова месечна финансова подкрепа за пенсионери с доход от пенсия до 369 лв.: Месечната финансова подкрепа е целева мярка за компенсиране на ниския размер на дохода на пенсионери над 65 години до линията на бедност. Тя е част от системата мерки, с които се поставя началото на процеса на изваждане на пенсионерите от бедност като основна рискова група, което е приоритет в съответствие и с препоръките на Европейската комисия. Механизъм на доплащане: - Финансовата подкрепа ще се предоставя на пенсионери на възраст над 65 години, които не работят, и размерът на получаваните от тях пенсии заедно с компенсациите и добавките към тях не надвишава линията на бедност, която за 2021 г. е 369 лв.; - Подкрепата ще бъде под формата на доплащане на разликата между получаваните пенсии и линията на бедност; - Доплащането ще се осъществява след преценка на реализираните доходи в семейството, в което има пенсионери от целевата група; - Доходната граница в тези случаи се определя на базата на линията на бедност и броя на пенсионерите, като се отчита реализираният доход от предходния месец на подаване на заявление-декларация. Право на подкрепа ще имат лицата, ако реализираният доход на семейството за предходния месец е до кратния размер на линията на бедност в зависимост от броя на пенсионерите в него; - Изплащането на финансовата подкрепа се осъществява от Агенцията за социално подпомагане въз основа на подадено от лицата заявление-декларация в съответните териториални дирекции по настоящ адрес и след осъществяване на служебна проверка за установяване на фактите и обстоятелствата, които са свързани с отпускането. Броят на пенсионерите, които ще получат доплащане, е 413 156. Размерът на финансовата подкрепа месечно ще се определи в зависимост от реализирания от пенсионера доход през съответния месец. Размерът на необходимите бюджетни средства на средномесечна база е до 18 млн. лв. (Тези данни са на Националния осигурителен институт) . Бюджетният разход е до 54 млн. млн. лв. общо за периода от 1 октомври – 31 декември 2021 г., като разходите за месец декември 2021 г. ще се изплащат през месец януари 2022 г. в рамките на разходите със Закона на държавния бюджет на Република България за 2022 г. Трябва да се има предвид, че необходимите средства за осигуряване на мярката ще се редуцират значително след получаване на информация от НОИ за работещите пенсионери, както и в зависимост от семейните конфигурации на пенсионерите. При включване на пенсионерите над 65 години броят на правоимащите се очаква значително да намалее във връзка със семейни конфигурации, при които ще има превишение на доходната граница за семейството – работещи, по-малко необходими средства за доплащане. Очаква се редукцията да намали разходите до 17 млн. лв. месечно за 2021 г. При законовото регламентиране и създаване на нова месечна финансова подкрепа за пенсионери с доход от пенсия до 369 лв. от 1 октомври 2021 г. необходимите допълнителни средства по бюджета на МТСП за 2021 г. за обезпечаване разходите за новата месечна финансова подкрепа за пенсионери с доход от пенсия до 369 лв. за близо 413 хиляди пенсионери са в прогнозен размер до 34 млн. лв. за изплащане на разходите за месеците октомври и ноември 2021 г., съответно през ноември и декември 2021 г. Разходите за месец декември 2021 г. ще се изплащат през месец януари 2022 г. в рамките на разходите със ЗДБРБ за 2022 г. II. Допълнителни разходи за подпомагане на бизнеса и програми за заетост в размер до 400 млн. лв. със ЗИД на ЗДБРБ за 2021 г., в това число за трансфер към бюджета на ДОО за 2021 г.: 1. Мярка 60/40 за запазване на работните места. За продължаването на мярката 60/40, нормативно регламентирана с ПМС № 151 от 2020 г. и неговите изменения и допълнения, от август до края на 2021 г. при сегашните нормативно определени параметри са необходими около 60 млн. лв. месечно, или общо около 300 млн. лв. Средствата са включени в Проекта на ЗИД на ЗДБРБ за 2021 г. Без тези средства основната мярка за подкрепа на бизнеса не може да бъде продължена до края на годината. Националният осигурителен институт в бюджета на ДОО за 2021 г. не разполага с тези значителни средства и в бъдеще не може да се очакват икономии поради вероятното повишаване на разходите за помощи, обезщетения и други. Изплатените средства от НОИ от началото на мярката до началото на август са около 1 458,2 млн. лв., получени от над 13 000 работодатели за запазената заетост на над 311 000 работници и служители. Без тази мащабна мярка нямаше да бъде достигнато най-ниското равнище на регистрирана безработица в страната – 5,04%, в началото на август. На този етап не се предвиждат промени в мярката 60/40, с които тя да стане по-малко достъпна и да се намалят съществено необходимите суми. С цел съсредоточаване подпомагането на най-засегнатите бизнеси вече бяха направени подобни промени, като за фирмите със спад от 30 до 40% субсидията е 50% от осигурителния доход, а за тези със спад над 40% остава 60%. Действието на мярката е нормативно регламентирано до края на юли и от държавния бюджет са осигурени и трансферирани в бюджета на ДОО необходимите 120 млн. лв. за плащанията за юни и юли 2021 г. С тези средства може да бъде запазена заетостта на около 80 000 работници и служители. Мярката 60/40 се доказа като ефективна за фирмите от секторите, които не преустановяват дейност, но имат намалени приходи поради влошаване на условията за бизнес – намалени поръчки, ограничен туристопоток, ограничаване на броя клиенти в заведенията, затруднени доставки и други. В условията на ново увеличаване на заболеваемостта негативните ефекти от пандемията не се очаква да бъдат преодолени, нещо повече – те може да се засилят отново. Без тази подкрепа за бизнеса той ще прибегне към съкращения на персонал – около 80 000 нови безработни, в резултат на което регистрираната безработица ще се увеличи и ще достигне около 7,5%. Същевременно тези лица ще започнат да получават обезщетения за безработица и разходите на НОИ ще нараснат. Наред с това ще има силно изразен негативен ефект за бизнеса, който няма да разполага с персонал при нормализиране на обстановката и няма да може да възобнови бързо предкризисния обем на производство и оказване на услуги. В условията на несигурна икономическа обстановка съкратените лица не чакат да се върнат на старите си работни места, а се насочват към такива места, които са по-малко зависими от пандемията, позволяват дистанционна работа и сигурни доходи. 2. Компенсации за запазване заетостта на наети лица при работодатели с временно преустановена дейност в определени икономически сектори, при които се наблюдава интензивно разпространяване на коронавируса. През месец август 2021 г. се наблюдава покачване на броя на заразените с коронавирус, което е предпоставка за навлизането на България в началото на четвъртата епидемиологична вълна. Според актуалните данни за разпространението на COVID-19 през последните няколко седмици, особено в големите градове в страната, случаите на заразени с вируса значително започнаха да се увеличават. Очакванията на бизнеса към МТСП са свързани с предприемане на навременни действия за стартиране изплащане на компенсации за запазване на заетостта на наетия персонал за периода на ограничаване дейността на предприятия с акт на държавен орган. В случай че се стигне до ограничаване дейността на предприятия в отделни сектори и на самоосигуряващи се лица вследствие на влошаване на епидемиологичната обстановка в страната, предвид и липсата на средства по Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“ 2014 – 2020, ще се стартира нова мярка чрез Агенцията по заетостта – „Запази ме плюс“ за подкрепа на 35 000 заети лица, 6000 работодатели и около 330 самоосигуряващи се лица в периода октомври-декември 2021 г., с първоначален прогнозен бюджет от 100 млн. лв. със 100% авансово плащане, с бюджетни средства за сметка на бюджета на МТСП за 2021 г. Допълнителни средства по бюджета на МТСП за 2021 г. и за трансфер към ДОО за 2021 г. в общ прогнозен размер са 400 млн. лв. От тях за обезпечаване разходите за изплащане на мярката 60/40 в прогнозен размер 300 млн. лв. и за изплащане на компенсации за запазване заетостта на наети лица при работодатели и самоосигуряващи се лица с временно преустановена дейност в определени икономически сектори в прогнозен размер от 100 млн. лв. за общо около 115 000 заети лица, 6000 работодатели и около 330 самоосигуряващи се лица. В Комисията бяха получени становищата на Министерството на труда и социалната политика, Националния осигурителен институт, Българската търговско-промишлена палата, Конфедерацията на независимите синдикати в България и КТ „Подкрепа“. Всички организации заявяват принципна подкрепа за Законопроекта. Освен тези становища в Комисията беше получен Протокол № 9 от извънредното заседание на Националния съвет за тристранно сътрудничество. Заседанието е проведено на 26 юли 2021 г. Относно Законопроекта Националният съвет за тристранно сътрудничество е постигнал единодушна подкрепа. В проведената дискусия взеха участие народните представители Деница Сачева и Георги Гьоков. Народните представители заявиха, че подкрепят по принцип актуализацията на бюджета на държавата, но имат и конкретни забележки, които ще внесат като предложения между първо и второ гласуване на Законопроекта. Господин Гълъб Донев отговори на поставените му въпроси от народните представители. В дискусията взе участие представителят на Съюза за стопанска инициатива доктор Мария Петрова. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 14 гласа „за“, без гласове „против“ и 4 гласа „въздържал се“, Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г.“ Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Не можахте да постигнете резюме. [[Весело оживление.]] Доклад на Комисията по здравеопазването. Моля за представяне на Доклада.
Моля да изясните какво означава „резюме“.
Кратичко – основните моменти от Доклада. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин министър Василев! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. На свое заседание, проведено на 24 август 2021 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. На заседанието присъстваха: министърът на здравеопазването доктор Стойчо Кацаров, управителят на Националната здравноосигурителна каса професор доктор Петко Салчев, представители на Министерството на здравеопазването, Националното сдружение на общините в Република България, съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и пациентските организации. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от доктор Стойчо Кацаров, който запозна народните представители с основните финансови параметри, заложени в измененията и допълненията на държавния бюджет. Той посочи, че, предвид създалата се извънредна епидемична обстановка в страната в резултат на пандемията от COVID-19 и очакванията развитието на пандемията да продължи, се предлага в бюджета за 2021 г. да се предвидят допълнителни финансови средства в размер на до 200,1 млн. лв. за осигуряване на мерките в областта на здравеопазването, свързани с преодоляването на пандемията. В съответствие с Националния оперативен план за справяне с пандемията от COVID-19 и в изпълнение на Решение № 336 на Министерския съвет от 9 април 2021 г. се предвижда закупуването на допълнителни 1 533 037 дози ваксини на Pfizer/BioNTech на стойност 46,5 млн. лв., като тези допълнителни количества ще осигурят достатъчно ваксини от този вид до края на 2021 г. Средствата за осигуряване на подкрепа на персонала на първа линия, пряко ангажиран с дейности по предотвратяване разпространението на COVID-19, включително за поставяне на ваксини срещу COVID-19 на здравно неосигурените лица, са в размер на 118,9 млн. лв. Доктор Кацаров уточни, че предвид удължения срок на извънредната епидемична обстановка до 31 август 2021 г., както и очакванията развитието на пандемията да продължи, е необходимо да се осигури финансов ресурс за изплащането на допълнителните възнаграждения на медицинския и немедицинския персонал, пряко ангажиран с дейности, свързани с COVID-19, в размер на до 113,9 млн. лв. Той допълни, че средствата са определени на база допусканията за броя медицински и немедицински персонал, който има право да получава допълнителни възнаграждения при актуализиране на методиката, отчитане на динамиката на заболеваемостта през периода, количеството реално положен труд и гъвкавост при прилагане на показателите за отчитане на база потвърден случай от COVID-19. Размерът на средствата до края на 2021 г. са изчислени по актуализирана методика, която е в сила от 1 юли 2021 г., при допускане, че до края на годината действа извънредна епидемична обстановка и при очаквания за повишаване на заболеваемостта след месец септември. Предвиждат се и 5 млн. лв. за поставяне на ваксини на здравно неосигурени лица за периода от месец юли до месец ноември при цена от 10 лв. на ваксинация. За закупуване на лекарствен продукт Veklury (Ремдесивир) , предназначен за лечение на COVID-19 при пациенти с пневмония, нуждаещи се от допълнителен кислород, е определен финансов ресурс от 14,7 млн. лв. С предвидените средства ще бъдат осигурени около 6000 флакона месечно или 18 000 флакона за периода от месец октомври до месец декември 2021 г. Министър Кацаров поясни, че се предвиждат 7,5 млн. лв. за осигуряване на моноклонални антитела за лечение на COVID-19 по съвместни процедури за обществените поръчки на Европейската комисия. С тези средства ще бъде закупено минимално количество от лекарствения продукт, което да осигури лечение на около 3000 пациенти. Със Законопроекта се предлага създаването на резерв от лекарствени продукти за лечебните заведения за лечение на системен възпалителен отговор и протромботични състояния, възникнали вследствие на COVID-19, при хоспитализирани пациенти в съответствие с приетия Национален оперативен план за справяне с пандемията от SARS-CoV-2, като предвидените за това средства са в размер на 12,5 млн. лв. Резервът от лекарствени продукти ще гарантира обезпечаване нуждите на лечебните заведения, в случай че се стигне до забавяне на доставките поради налагането на ограничения и затрудненото движение на стоки, което може да се отрази върху снабдяването на съответните лекарствени продукти, необходими при лечението на COVID-19. Представителите на Националното сдружение на общините в Република България информираха народните представители, че в контекста на разрастващата се пандемия от COVID-19 следва да се направят известни промени в текстовете на предлаганите разпоредби, които да отговорят на затруднената ситуация в страната. Беше посочено, че конкретните предложения са подробно изложени в писменото им становище, като се изрази надежда, че те ще бъдат обсъдени и възприети между първо и второ гласуване на Законопроекта. В писменото становище на Българската асоциация за закрила на пациентите се посочва, че в предлаганите изменения и допълнения не са предвидени средства за всеобхватна информационна ваксинационна кампания за насърчаване на ваксинацията срещу COVID-19, предвид факта, че България е на последно място в Европейския съюз по процент ваксинирани от населението. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването поставиха конкретни въпроси във връзка с методологията за разпределението на средствата за осигуряване на подкрепа на персонала на първа линия, необходимостта от осигуряване на моноклонални антитела за лечение на COVID-19, закупуването на допълнителни количества ваксини и обективната възможност за своевременното им прилагане и относно липсата на предвидени средства за национална информационна кампания за насърчаване на ваксинацията срещу COVID-19 сред населението. Беше подчертано, че между първо и второ гласуване на Законопроекта следва да се обсъдят основните проблеми и да се потърсят възможностите за тяхното разрешаване в полза на всички български граждани и на участниците в системата на здравеопазването. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 13, без „против“, „въздържал се“ – 5, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви. Доклад на Комисията по енергетика и климат – заповядайте, господин Хиновски.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Предлагам на Вашето внимание: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. На свое извънредно заседание, проведено на 25 август 2021 г., Комисията по енергетика и климат обсъди и гласува Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. На заседанието присъстваха госпожа Виолета Лорер – заместник-министър на финансите, и господин Иван Иванов – Председател на Комисия за енергийно и водно регулиране. Общата рамка и приоритетите в Законопроекта за изменение и допълнение на бюджет 2021 бяха представени от госпожа Виолета Лорер, която запозна членовете на Комисията с основните политики в ресора ѝ. В сектор „Енергетика“ Законопроектът предвижда за Комисията за енергийно и водно регулиране (КЕВР) средства в размер до 16,3 млн. лв., предвидени за изплащане на дължими суми от Комисията в изпълнение на съдебни решения от 2021 г. По искови молби от производители на електрическа енергия от водноелектрически централи под 10 MW, подадени срещу КЕВР на основание чл. 1, ал. 1 от Закона за отговорността на държавата и общините за вреди, са образувани 49 административни дела. С исковите молби се претендират имуществени вреди под формата на пропуснати ползи, произтичащи от отмяната на т. 7 от Решение № Ц-10 от 30 март 2011 г. и Решение № Ц-5 от 20 февруари 2015 г. на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране. По 4 дела Върховният административен съд се е произнесъл с решение, с което осъжда напълно или частично КЕВР да изплати дължими суми общо в размер на 16,3 млн. лв. в изпълнение на съдебни решения в полза на „Варуна“ АД, „Пи Ес Контракт“ ЕОО, „Кей Джи Инвест Холдинг“ ЕООД и „Еко Енерджи“ АД. В Заключителните разпоредби на Законопроекта се прави предложение за изменения и допълнения в Закона за енергетиката. Чрез тях стойността на получаваното от членовете на Комисията и служителите на Комисията за енергийно и водно регулиране представително облекло се ограничава на стойност не по-висока от тази, определена за държавните служители. Допълнително се преустановява възможността за получаване на парични награди от служителите на Комисията, аналогично на разпоредбите за държавните служители. Разходите за допълнителните възнаграждения на КЕВР се определят в размер не повече от 30 на сто от разходите за заплати, възнаграждения и задължителни осигурителни вноски по бюджета на Комисията. По предложения законопроект мнение изразиха народните представители Делян Добрев, Иван Хиновски, Мартин Димитров, Минчо Христов и Георги Попов. Беше повдигнат въпросът за допълнителните средства за осъдителни решения срещу КЕВР, дали предвидените средства покриват главницата по задълженията, или само лихвите. Заместник-министър Лорер отговори, че това са средства, с които ще се покрие главницата. Отношение по Проектозакона изрази и господин Иван Иванов – председател на Комисията за енергийно и водно регулиране. След направеното обсъждане се проведе гласуване по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46-102-01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г., което приключи при следните резултати: „за“ – 16 гласа, без „против“, „въздържал се“ – 6 гласа. В резултат на проведеното гласуване Комисията по енергетика и климат предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46 102 01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Хиновски. С това приключихме с докладите на комисиите. Давам думата на министъра на финансите за становище на вносител в рамките на 10 минути.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми колеги! Както чухме от комисиите, основните параметри на бюджета са, както следва: тази година очакваме да се реализира допълнителен приход от 1 милиард 331 милиона по държавен бюджет – 230 милиона към бюджета на ДОО, 105 милиона към НЗОК и отделно допълнителен приход от 424 милиона по Плана за възстановяване – авансовите средства, които получаваме от Европейския съюз или общо по консолидираната фискална програма допълнителни приходи от малко над 2 млрд. лв. Тук е мястото да благодаря на всички български фирми и всички български работници, затова че в една изключително тежка година успяха да произведат повече и да платят повече данъци, така че този приход да го има. Защото ние сме тук да разпределим този приход по възможно най-честния и най-пестеливия начин, така че да подпомогнем фирмите, работниците и българските граждани да посрещнат потенциално тежката криза, която се задава. Но, ако те не бяха събрали този приход и не бяха платили тези данъци, ние трябваше да увеличаваме дефицита, да взимаме допълнително дълг и да натоварваме държавния бюджет. В момента сме в състояние да посрещнем тежките кризи, без да увеличаваме дълга, като намалим дефицита с 0,3% и като успеем напълно да финансираме всички системи, които имат нужда от финансиране до края на годината. Финансирането е разпределено, както следва: 575 милиона за социални разходи, които включват увеличение на пенсиите за всички пенсионери средно с 12,5%, или 64 лв.; подкрепа за отоплението – допълнителна подкрепа, извън предвидената в бюджета; допълнителна подкрепа по Закона за личните помощници, тъй като има повече ползватели на тази помощ; допълнителна надбавка за пенсионерите, които въпреки увеличението биха останали под линията на бедност, така че да нямаме нито един пенсионер под линията на бедност в рамките на тази година и приемайки този законопроект, и подкрепа на родителите на деца до 14 години, ако се наложи да затваряме пак училища и детски градини, така че да има достатъчно средства и за тях. Имаме и 430 милиона подкрепа за бизнеса, както следва: 30 милиона подкрепа за авиопревозвачите; 400 милиона подкрепа, която се раздава на база изработени критерии от работна група към министъра на труда, социалната и демографската политика –вицепремиера, като около 240 милиона най-вероятно ще отидат за мярката 60/40, и остават 160 милиона, по които се работи по най-разнообразни мерки в секторни политики, така че да могат да бъдат подпомогнати и другите засегнати сектори. Напълно обезпечаваме здравната система с общо над 335 милиона, така че да има пари за медиците на първа линия, да има пари за допълнителните лекарства, които са необходими, да има пари за поставянето на ваксини, така че хората, които все още не са ваксинирани, да могат да бъдат ваксинирани и да има резерв за лекарства за COVID-19, така че той да бъде възстановен. Освен тези разходи сме предвидили 133 милиона допълнително за избори, тъй като, както знаете, тази година имахме вече едни извънредни избори. Надяваме се да нямаме втори. Предвидени са, както чухте преди малко, 16 милиона за Комисията за енергийно и водно регулиране, за да се заплатят главниците и лихвите по загубените дела. Предвидени са 100 милиона за МРРБ, така че да може да се организира зимното почистване и ритмичната работа на Агенция „Пътна инфраструктура“. Освен това се възстановяват средства, взети от буфера на Министерството на вътрешните работи, както и на Министерството на правосъдието. Между първо и второ четене ние ще направим предложение, което ще отправим към председателя на Бюджетната комисия – господин Каримански, за допълнителни средства по бюджетите на Министерството на вътрешните работи и Министерството на отбраната за посрещане на потенциална бежанска криза. Както знаем, ситуацията в Афганистан ескалира последния месец и най-вероятно ще са необходими допълнителни средства. В момента работим с двете министерства, за да уточним техния размер. Това са общите параметри на Закона за изменение на бюджета, който правителството предлага. Този закон е балансиран, той ще помогне на всички нас и на българските граждани да посрещнем задаващите се кризи спокойно и уверено, че има достатъчно ресурс без, както казах, да влошаваме дефицита и без да трябва да взимаме допълнително дълг извън този, който е предвиден в съществуващия Закон за бюджета на Република България. Благодаря Ви много. И силно се надявам, че ще проявим разум и ще приемем Законопроекта. [[Частични ръкопляскания от ИТН, ДБ и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, господин Министър. Откривам дебата. Господин Данаилов, за изказване, заповядайте.
Госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители, колеги! За втора поредна година живеем в пандемична обстановка, но сега е усложнена от евентуална мигрантска криза, която предполага взимане на спешни мерки и проява на експертиза на всяко ниво. Ние от „Има такъв народ“ разбираме, че необходимостта от изготвяне на Проект на закон за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. произтича от все по-реалните рискове за нова вълна на пандемията през есента, свързани с бързото разпространение на варианта Делта от COVID 19, бавния темп на масова ваксинация в България, както и изчерпаните ресурси в бюджета за продължаване на социално икономическите мерки за хората, уязвимите групи от населението, и не на последно място, бизнеса и липсата на средства за справяне с предизвикателствата на очаквания мигрантски поток. „Има такъв народ“ по принцип подкрепя актуализацията на бюджета, но с предложения, които ще внесем по надлежния ред. Бихме подкрепили разходването на събраните допълнителни данъчни и неданъчни приходи да се разпределят след одобрение на парламента, за разлика от въведената досега дългосрочна порочна традиция, това да става скрито, без яснота за хората и бизнеса. След допълнителни въпроси, зададени от парламентарната група на „Има такъв народ“, във вторник Министерството на финансите ни представи данни относно макрорамката в номинално изражение както докрая на годината, така и за 2022-а и 2023 г. за консолидираната фискална програма. Тези данни позволиха коректно сравнение с всички представени номинални ръстове в приходите. Предложената актуализация на бюджета отчита променените очаквания по отношение на основните индикатори в макрорамката на бюджета, които съответно са отразени в приходната част. Подкрепяме макроикономическите прогнози, като считаме, че те са по-скоро консервативни. Резултатите от тези промени и ръстът в приходната част се дължат основно от ДДС, както и данък за облагане доходите на физически лица. За съжаление, за пореден път се констатира, че инвестициите в България остават на най-ниското ниво в целия Европейски съюз спрямо брутния вътрешен продукт. Предизвикателствата на ковид пандемията са също и възможност да намерим пътя към по-добро иновативно бъдеще и развитие на индустрията и технологиите чрез стимулиране на научно-изследователската и развойната дейност, ориентирана в реалната икономика. От изключително значение за устойчивото развитие на стопанската дейност са инвестициите в качествено образование на всички нива и синхронизиране на работата на образователните институции с териториалното разположение и нуждите на икономическите зони. Ние от „Има такъв народ“ изразяваме притеснение, свързано с риска от неполучаване на предвидените 1,6 млрд. лв. аванс по Плана за възстановяване и устойчивост. При този сценарий разчетите по консолидираната фискална програма няма да доведат до подобрение на салдото на касова основа, а напротив – до влошаване на дефицита от приблизително 5%, или съизразено в пари – 6,2 млрд. лв., и липсата на предвидени компенсаторни механизми. Оптимистичният сценарий е средствата да постъпят едва през месец декември. Тези средства са авансово плащане за разходи, които предстоят, те следва да финансират постигане на бъдещи цели, заложени в Плана за възстановяване и устойчивост, а не провеждане на други национални политики в настоящия момент. В този смисъл изразяваме резерви относно предвидените от Министерския съвет минимални подобрения по отношение на бюджетното салдо на касова основа. В разходната част – безспорно е нужен и допълнителен ресурс за подкрепа на пенсионерите. Тук е мястото да кажем, че има системно неглижирани групи, като например групата на военноинвалидите, чиито доходи, тоест пенсии, не са променяни вече десетилетия. Ще внесем специална добавка за военноинвалидите за актуализация на техните пенсии и социални помощи. В сферата на здравеопазването, въпреки противоречията на мерките, едновременно отделяне на средства за голямо количество ваксини и същевременно отделяне на съществен ресурс за лекарствени средства, разбираме, че и двата разхода са неизбежни. От една страна, трябва да изпълним поетите ангажименти за ваксинация, а от друга, сме длъжни да осигурим и средства за лечение. По отношение на средствата за подпомагане на бизнеса считаме, че те следва да бъдат разпределени както за продължаване на съществуващите мерки, така и за подкрепа на нови по-ефективни целенасочени мерки към пряко засегнатите от ковид вълната бизнеси. Съществен момент, който не е отчетен в настоящия бюджет, са средствата, необходими за изплащане на ваучери за храна. Стойността им през 2021 г. беше увеличена от 60 на 80 лв. – това са разходите, които са данъчно допустими, което доведе до бързото изчерпване на предвидените 350 млн. лв. Сумата, необходима до края на 2021 г., са допълнителни около 40 млн. лв. В противен случай 450 хил. потребители – тези данни са от КНСБ, биха останали без месечни ваучери за храна. Неотпускането на тези средства ще доведе до повишени разходи за бизнеса и ще сме в парадоксалната ситуация, че го подкрепяме с 400 млн. лв., но отнемане 40 млн. лв. от планираните за бизнеса средства. В предложените промени липсват също и осигурени финансови средства за държавно подпомагане в сектор „Земеделие“, насочени към разрешаване на специфичните проблеми на земеделските стопани чрез прилагане както на мерки с компенсаторен и превантивен характер, така и на мерки за насърчаване на конкурентоспособността на отрасъла и стабилизиране доходите на фермерите в условията на задълбочаващата се пандемия и все по реалните рискове от нова вълна през есента – по подобие на 2020 г. така представени в съответствие с действащата временна рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19. Все още не е много ясно защо дефицитът в сектор „Държавно управление“ не само намалява, а напротив, той се увеличава, въпреки публично представените опити на служебното правителство да блокират и премахнат корупционните практики на ГЕРБ и да запушат някои от течовете в държавните средства. Продължава неефективното управление на предприятията с държавно участие, трупащи големи загуби и възможно най-високо енергоемки. Въпросът тук е защо продължава? Този въпрос трябва да намери отговор. За три месеца би трябвало да се постигне пропорционална икономия от мащаба при прекратяване на корупционните практики, но това не се наблюдава в сектор „Държавно управление“. Останалите разходи за избори, за изплащане на възнаграждения в Министерството на вътрешните работи, издръжка на Министерството на правосъдието, 100-те млн. лв. за текущи ремонти и подготовка за зимния сезон в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, сумите по загубените дела, дължими от КЕВР, сумите към Института по метрология във връзка със законови промени, увеличаване на средствата в резерва за предотвратяване и преодоляване на последици от бедствия, както и вноската на България в Европейския съюз не подлежат на отлагане и те трябва да бъдат изпълнени. В допълнение считаме, че за посрещане на мигрантския натиск би следвало да бъдат предвидени средства за справянето на мигрантския поток, с който предстои да се срещне страната, е от първостепенно значение. Взимането на навременни мерки е ключово за справяне с кризата, очакваме разчетите на ресорните министерства, това, което и Вие, господин Министър, казахте. И в заключение бих искал да обобщя, че, да, ние от Политическа партия „Има такъв народ“ имаме готовност да подкрепим актуализацията на бюджета, при условие че ще бъдат взети предвид нашите забележки и ще бъдат защитени интересите на всички пропуснати групи, които изразих по-горе. За да оправдаем очакванията на суверена, ние сме народни представители, нека представляваме и защитаваме интересите на всички граждани на Република България. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Данаилов. Прощавайте, реплики има ли? Няма. Следващият записан е господин Георги Ганев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Господин Министър, аз съм тук, първо, да заявя позицията на „Демократична България“ по отношение на предложения Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет и да изложа някои от нашите приоритети. Първо, аргументи, с които заемаме тази позиция и, второ, приоритети, които се опитваме да постигаме не само между двете четения, но и живот и здраве, оттук насетне при приемането на бюджети. Първо, парламентарната група ще подкрепи на първо четене предложения законопроект със следните аргументи: Реалността е такава през тази година – 2021-а, че поради известни проблеми в бюджетното планиране на годината, която, разбира се, е изключително странна, така че няма виновни наистина за тази ситуация, при планирането се получава фактическо развитие, при което някои от заложените разходи, които социално беше недопустимо да бъдат спирани и започва да водят към прехвърляне на разходния таван. Съответно разходният таван трябва да бъде увеличен, което може да стане само от нас, народните представители, чрез промяна в Закона за държавния бюджет. На второ място, ние подкрепяме с аргумента, че доста ясна е логиката на разпределянето на промяната в бюджета – няма неща, които да ни усъмняват. Основно имаме три посоки на промяна: здравно насочени разходи, разходи, насочени към подпомагане и компенсация на бизнеса във връзка с проблемите с икономиката около пандемията и, разбира се, социално насочени разходи, основно през пенсионната система. Тази структура изглежда логична и не създава проблеми или подозрения у нас за неефективно изразходване на средствата на българските данъкоплатци. Сега, след като ще подкрепим на първо четене обаче, ние запазваме правото си да имаме предложения за корекции в така направеното предложение между двете четения, като нашите предложения, отново без да влизам в някаква конкретика, но ще заявя приоритетите, които ще преследваме, когато ги правим. На първо място, доколкото е възможно по-голяма прецизност за конкретното изразходване на средствата, които се предвиждат като увеличение на разходните тавани, на възможностите за извършване на разходи от страна на държавата и особено ще се опитваме да извлечем най-много информация за какви са очакваните ефекти, доколко обществено ефективни ще бъдат тези разходи, така че възможно най-много да спечели обществото от всеки един похарчен лев. Нещо, което за нас, е перманентен приоритет. На второ място, ние ще се опитваме да увеличаваме чрез предложенията си тази ефективност, като насочваме вниманието точно към онези обществени области, където според нас има най голямо обещание тези разходи да имат максимален ефект. Примерно искаме да обърнем особено внимание на стимулиране на ваксинирането от населението, защото господин Симидчиев ще е доволен от мен – ваксините спасяват живот, и са ключов начин да се намалят и пораженията върху икономиката. Разбира се, имаме и други примери за отнасяне на разходи към групи в българската икономика, които не бяха в достатъчна степен обхванати от досегашните мерки, примерно 60/40. И други подобни, разбира се, приоритети ще включваме. Това е втори основен приоритет. И трети основен приоритет на нашите предложения ще бъде подобряване на структурата на българския държавен бюджет именно от гледна точка на неговото формиране. И тук вече гледаме отвъд годината – 2021-а, ще се опитваме да залагаме основите на едно по удачно бюджетиране в бъдеще време, съобразено със съвременните реалности, по-внимателно планиране на бъдещите бюджети, така че да не се налага отново дори и при такива изключително странни години като тази, да се ревизира бюджетът по средата на годината, защото това не е добре нито за бизнес плановете, нито за бизнес средата, нито пък за средата, в която самите домакинства вземат своите решения. Хубаво е да има една не само правна сигурност, за която едва ли някой е изненадан, че „Демократична България“ ратува в България, но и да има една бюджетна фискална сигурност във всички стопански деятели, така че те да имат по-голяма яснота за средата, в която ще вземат своите решения. И наши предложения ще има в тази посока: да се доизяснява, да се стабилизира структурата на различни обществени публични системи, които се покриват с публични финанси, за да може по устойчиво да се вземат решения в бъдещите години. Това ще са нашите приоритети. Надявам се, конструктивно да убедим нашите колеги те да бъдат подкрепени. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Господин Петър Чобанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, разбира се, ние трябва да се съобразяваме и с ограниченията, в които се намираме, че това е Проект за актуализация на бюджета. Тук трудно можем да правим подробни макроикономически анализи и фискални анализи от гледна точка на стабилността, разбира се, с уговорката, че трябва да пазим тази стабилност с този проект и да не позволим да я нарушаваме. Разглеждаме актуализация, за която беше ясно, че ще бъде направена. Тя беше заложена още при приемането на бюджет 2021 г., както и се налага заради двата предизборни периода, които преживяхме до момента. Тя можеше да бъде извършена и в края на настоящата година – да се изравнят технически сметките, както ГЕРБ практикуваха в последните години, което категорично не е добър пример за фискална политика, но като че ли свикнахме да правим по три актуализации годишно и вероятно през декември пак ще ни се наложи да направим още една. Актуализация се разглежда в трета предизборна ситуация, най-малкото поради президентските избори. Тя отново има предизборен характер, но и на пръв поглед размита отговорност. Не беше съпроводена с достатъчно аналитична информация и две заседания на Бюджетната комисия помогнаха донякъде този пропуск да бъде отстранен. Актуализацията отваря кутията на Пандора и между двете четения ще се получат множество предложения, които трудно ще бъдат отхвърлени. Подобни предложения с дългосрочен характер има и в сегашната актуализация, но към тях ще се добавят и още, които могат да застрашат дългосрочната фискална стабилност. Тя е предложена във вариант, който не гарантира за какво точно ще бъдат използвани тези 1,2 млрд. лв. Те са разписани като меню в ресторант, но динамично. Цените могат да се променят, а и в крайна сметка да не получим това, което сме поръчали. Въпросът е: кой го поръчва? Отговорът е: този, който ще управлява джипката. Да, отново можем да говорим за джипката като символ на раздаване на средства, с иначе легалния инструмент на постановление на Министерския съвет. Всички тези 1,2 млрд. лв. ще бъдат разпределени с ПМС-та и ще стигнат до адресатите с подобни ПМС-та. Какъв ще е размерът ще реши не Народното събрание, а Министерският съвет и е твърде вероятно ние да го научим последни, а сега просто да се иска от нас да оторизираме разходите. Поради тези причини настояваме разходите да бъдат записани като твърди суми в бюджетите на съответните ведомства, за да не остане съмнение, че отново ще бъдат раздавани по модела джипка. В настоящия бюджет съществуват още възможни буфери, които ще следим също с повишен интерес как ще бъдат изразходвани. Това са капиталовите разходи, усвояването на които до момента е 25%, тост до края на юли, а до края на годината едва ли ще надхвърли 70%, тоест близо 2 млрд. лв. може и да не бъдат усвоени, което намалява потенциала за растеж, но те могат да бъдат преразпределени. Покрай казуса с Агенция „Пътна инфраструктура“ може да се наложи парламентът да разгледа решение за извършване на допълнителни разходи и част от този буфер да бъде използван, но там очакваме действия от изпълнителната власт, за което имаме уверение, че ще бъде предприето, тъй като до момента там са предложени 100 млн. лв., които са недостатъчни, но тези средства, които са необходими там – да видим как ще бъде разрешено да бъдат изразходени, могат да доведат до това, че дефицитът на начислена основа да се увеличи и да надхвърли 7% от брутния вътрешен продукт. Наблюдаваме и липсата на някои разходи, които могат и трябва да бъдат направени в този момент, и консервативното планиране на приходите ще позволи, ако го направим по-реалистично между двете четения, тези разходи да бъдат отпуснати. Липсват допълнителни средства за общините. Те също трябва да бъдат подкрепени в сложната пандемична и икономическа ситуация. Липсват средства за дейността, свързана с нарастващия мигрантски натиск, които са значителни, стига, разбира се, да се осъзнае колкото трябва да бъдат те и да се направи необходимата организация, така че събитията да не ни изненадат. Очакваме разчетите на правителството на база на задълбочен анализ на ситуацията. Липсват средства и за сектор „Земеделие“ с оглед непрекъснато променящата се ситуация и изразената готовност за протести от представители на този сектор, така че между двете четения трябва да помислим и за тях. Актуализацията е рискован ход в настоящата ситуация – на предизборен период, липса на мнозинство и липса на отговорност за допълнителните разходи, които ще бъдат извършвани. Тя може да наруши фискалната стабилност, която беше поставена под въпрос още в предходните години, особено през 2020 г. и началото на 2021 г., когато моделът джипка се развихри със страшна сила. Трябва да се постараем актуализацията да не разруши фискалната стабилност, като се стремим да избегнем авантюризма в дългосрочен характер, които не са подсигурени с приходи, а просто залагат на по-големи разходи. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Чобанов. Реплики има ли? Няма. Професор Гечев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Първо, разбира се, ще декларираме от името на „БСП за България“, че ние ще подкрепим актуализацията на бюджета най-малкото по две основни причини. Първо, в мотивите на правителството са изложени разбираеми причини и аргументи защо се налага актуализация. Второ, доколкото ми е известно, почти няма страна в Европейския съюз, която да не е предприела актуализация на бюджета, поради това че даже и за предното управление трябва да кажем, че беше изключително трудно да се прогнозира как точно ще се развие COVID-19, какви ще бъдат ефектите върху икономиката и социалните дейности както за развитите страни в Европейския съюз, така и за по-слабо развитите от Източна Европа. Франция примерно направи три актуализации на бюджета през 2021 г., а нищо чудно да направят и четвърта актуализация в последното тримесечие. Така че няма нищо страшно в актуализациите, особено при такава динамична и предизвикателна обстановка. Въпросът е дали актуализацията е достатъчна, както и други колеги отбелязаха, дали достатъчно ефективно се използват средствата? Първо, искаме да предупредим, че България – и миналата, и тази година – тук са лошите новини – българската държава е държавата в Европейския съюз, а и много страни извън него, която в най-малка степен подкрепя икономиката и своите граждани. Винаги използваме факти. Какви са фактите? По два показателя, уважаеми колеги, допълнителни бюджетни разходи на всяка държава, в това число и косвени помощи под формата на отложени дължими данъчни суми и други такси. Второ, покриване на лихви по заеми, банкови гаранции и дялове. Вижте как изглежда България по тези два показателя: Италия по първия показател: 35% – 12%; България – 5,4%; Испания съответно 14,7%; България – 5,4%; Германия, моторът на Европа – 28% – 14%; България – 5,4%; Чехия – 9,16%; България 4,5%. Да не цитирам за всички страни – членки на Европейския съюз – категоричен е изводът, че в 2019 г., 2020 г., и сега – през 2021 г., българската държава е най-голямата мащеха в Европейския съюз за помощ на бизнеса и на своите граждани. Второ, по отношение на дефицитите и стабилността. Уважаеми колеги, и друг пък сме говорили. Има изисквания на Маастрихт, които би трябвало да се спазват при нормални и при извънредни условия. Истината е, че и преди кризите никога не са спазвани и първите две страни, които ги нарушиха, за съжаление, за бюджетен дефицит, бяха Германия и Франция. А сега вижте какво става – да не сме по католици от Папата, пак ще кажа: въобще не става дума, дайте сега да удвояваме бюджетните дефицити или да расте дългът. Пак Ви казвам, че българската държава е мащеха, именно поради тези причини и факти, които Ви излагам. Какви са вторите групи показатели? Бюджетен дефицит. Миналата година България – 3,4%, сега очакваме – 4,4%. Какво правят нашите партньори от Европейския съюз? Испания – 11%; Маастрихт – 3%; Белгия – 9,4%, в центъра на Европа; Италия – 9,5%; Австрия – 8,9%. Бившите соцстрани… [[Реплики от народните представители Александър Ненков и Тома Биков.]] Ще Ви кажа за Дания. …Полша – 7%; Унгария – 8,1%; Словения – 8,4%; България под 4%, сега четири и нещо. Затова сме мащеха, защото няма как да натискаш бюджетните разходи, да си оставяш бизнеса и домакинствата без достатъчна помощ и да очакваш позитивни резултати. Да, в Дания – дефицитът е само 1,1%, но има една малка особеност, че в Дания здравеопазването и образованието, в това число висшето, са безплатни, лекарствата се покриват до 50 на сто от датската държава, а младежите до 18-годишна възраст ползват безплатна и стоматологична помощ. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] И данъците им не са плоски – 10%, а плащат 50% данък. [[Шум и реплики от ГЕРБ. Възгласи: „Ааа!“]] Аааа, ама тук Ви обясняваме за плоския данък, но Вие не искате да го промените. Това, което предвижда правителството, е – в по-голяма степен наистина има завишения спрямо заложеното в бюджета от 2021 г., което е добре, но то първо не е достатъчно поради аргументите, които Ви казах и, второ, имаме проблем там, където отиват парите. Тъй като в мотивите Ви, господин Министър, които не се различават от стимулите, които бяха заложени в предното правителство, ние залагаме растеж през текущата – 2021 г., очакваме четири и нещо. На базата на какво? На стимулиране на потреблението, нали така? Обаче какъв е проблемът? Кое потребление, на какво стоки, уважаеми колеги? Вярно ли е, че по данни на българската статистика 80 на 100 от хранителните стоки са вносни. Вярно ли е, че като влезеш в един мол или супермаркет – огледайте телевизори, компютри, друга техника, каква част от нея е българска? Тоест ние не отделяме достатъчно средства – това е нашата критика, за публични инвестиции. Друг колега спомена – преките чужди инвестиции тази година вървят около 50 – 60% под нивото на миналата година, която беше трагична. Вътрешните ни инвестиции са около 19% от брутния вътрешен продукт, което е три пъти по-малко отпреди няколко години. При положение че българската държава е насочила стимулите си и компенсациите само към потребление, тоест да решаваме проблема на други страни и народи, които изнасят към България, и не компенсираме спада в чуждите инвестиции, в това число с повишени разходи на бюджета чрез публично-частно партньорство, си създаваме много сериозни проблеми. След това, какво предлагаме ние да се подобри в разходите? Предлагаме – сумата е малко по-голяма по отношение на пенсионното осигуряваме, но ние твърдим, че с около 150 млн. лв. в повече ние можем да постигнем по-голяма социална справедливост. Защото чудесно е това, че се правят усилия да се запазят тези 50 лв. за всички пенсионери, но не е добре това, че се задълбочава социалната несправедливост. Пенсионерите с максимални заплати ще получат повече, а впрочем има още един проблем тук. Да, Вие ще компенсирате българите, българските граждани с най-ниски пенсии, като ще им дадете социално подпомагане, само че ще се получи така, че като включите и социалното подпомагане, тези, които са близо до тази линия и имат по-голям трудов стаж, всъщност в крайна сметка ще получат по-малко от българската държава, което е несправедливо. Не се решава и ключовият въпрос, че хора с еднаква професия – беше казано от министъра на труда – днес за първи път с удоволствие изслушах това признание, че всъщност хората с еднакъв стаж, в една и съща професия, пенсионирани по различно време получават някъде в пъти различни пенсии. А нашето предложение решава този въпрос. Второ, казахме на предварителните срещи, че няма трансфери към общините. Колега, ние ще направим, ще се аргументираме и съм сигурен, че ще бъдем подкрепени от други колеги – малко под 100 млн. лв. за общините с конкретни разчети, в това число и за помощ на намиращите се от години в тежко състояние общински болници. Така че този трансфер към общините, а Вие не сте предвидили такова увеличение на трансфера, е абсолютно необходим. Освен това сравнителният анализ на това какво правят другите страни от Европейския съюз – почти без изключение оказват преки помощи на самонаети лица. Не е предвидено в актуализацията на бюджета и затова ние предлагаме 35 млн. лв., които да бъдат използвани за тази цел. Те се равняват на помощ по една минимална работна заплата на всяко самостоятелно наето лице. Освен това ние предлагаме по 250 лв. за началото на учебната година за семейства, които отговарят на съответните изисквания за дохода – за бедни семейства, обхващащи 120 хиляди деца от първи до четвърти клас, което ще ни струва 7 млн. 500 хил. лв. Освен това, ние считаме, че трябва да се увеличи очакваната приходна част на бюджета. Впрочем предложенията, които правим, на практика не предполагат даже увеличение на бюджетния дефицит, за което става дума, при условие че може да осъществите увеличение на бюджетните приходи с 500 милиона. И съм сигурен, колега, че Вие добре знаете, че можем да го осъществим, тъй като казахте, че се предвижда от ДДС и други приходи около 800 млн. лв., които Вие казахте съвсем аргументирано и точно, че вече са изпълнени. До края на годината правителството предполага, че може да се очакват два тежки месеца, дано да не е така, но даже и при тези изчисления би трябвало 500 милиона, консервативно погледнато, повече да влязат в хазната. Защо? Първо, Вие не сте предвидили увеличение на акцизите. Гледах потреблението на горива в Европа и в България – това ми е работа, направих си труда. Няма как при увеличение на цената на петрола вече с 10 долара отпреди месец юни – означава, че при по-високи цени на горивата Вие ще получите от ДДС повече, но тъй като и физическото потребление е по-голямо, ще получите и повече акциз. Така че, ако обичате да отчетете допълнителни 500 милиона, които ще ни позволят и в по-голяма степен да решим тези проблеми. Между първо и второ четене ние ще внесем тези конкретни предложения, ще ги защитим с конкретни разчети и се надяваме на подкрепата на колегите. Уважаеми колеги, в условията на пандемия и в условията на помощ за българския бизнес и семейства не би трябвало да има политически пристрастия. Има разлика във вижданията и политиките, но ние тук сме избрани, за да решим проблемите на страната ни в тези тежки условия. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Гечев. Има ли реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Една кратка реплика към професор Гечев от гледна точка на бюджетния дефицит. Аз така и не разбрах – Вие предлагате най-вероятно увеличаване на бюджетния дефицит на базата на примерите, които ни дадохте в Европа и в доста европейски страни. Мен единствено ме притеснява следното нещо: българската икономика към момента е 3,6 пъти повече енергоемка от средната за Европейския съюз. Дали българската икономика би могла да покрие този дефицит след пандемията? Благодарение на нейната дейност и на прираста, която тя може да генерира във времето след пандемията, така че този дефицит да не продължава задълбочаването си. Това е единственото нещо, което ме притеснява, както и в момента виждаме, че цената на електроенергията се покачва достатъчно бързо. Дали ние можем, ако увеличим дефицита до такива количества, средните количества на Европа като размер на дефицита, разбира се, ще можем да наваксаме след пандемията от икономическия ръст на една толкова неефективна икономика, каквато е българската в момента? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Други реплики? Няма. Господин Гечев, за дуплика.
Благодаря Ви за хубавия въпрос, колега. Първо, аз казах категорично, че тези разчети не предполагат увеличение на бюджетния дефицит, а предполагат по-големи бюджетни приходи с конкретни аргументи и разчети на база на тенденциите в Европа и на пазарите в нашата страна. Второ, по отношение на енергетиката. Тя – енергетиката, ни е в такова състояние поради обърканата ни държавна политика, в това число и публично-частното партньорство. Тъй като НЕК е във фактически фалит, „Марица Изток 2“ е с 1 млрд. 200 млн. лв. натрупан дълг. „Марица Изток 2“ не е преоборудвана, не е обновена технологично, не е съобразена с новите реалности. Целият ни ТЕЦ сектор в България се намира под огромна угроза, тъй като не само „Марица Изток 2“, но и на частните ТЕЦ-ове няма да може да им излезе сметката, даже и при новите цени, поради оскъпяването на разрешителните за замърсяване с въглероден диоксид. Докато отчитаме ниски бюджетни дефицити – това обяснявам, много ниски, и това е хубаво, дял на дълга в брутния вътрешен продукт в страните, които Ви цитирам в Европа, имат по-големи дефицити, имат по-голям дълг в брутния вътрешен продукт, ама ги гледаме през крив макарон. Ще завърша с това. Един човек, който рови в кофата за боклук, е изключително фискално стабилен, не дължи нищо на банките, не е в бюджетен дефицит, ама е в кофата за боклук, така че ние се хвалим от години, че сме с рекордно нисък дефицит и с излишък понякога, с рекордно нисък дълг – и в Африка има десет страни с още по-нисък дълг в брутния вътрешен продукт, само че сме последни в Европейския съюз. И не казах най-тревожното – румънците са със 7% дефицит, ама със 7% реален растеж за 2021 г. Да Ви припомня, тъй като ние сме последни, а Румъния са предпоследни – задача за трети клас, техният растеж, като са предпоследни, е 7% реален, а ние сме заложили 4%. Какво става? Ставаме по-последни и това на нас не ни харесва. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Следващо изказване – Георги Ананиев. Заповядайте, господин Ананиев. [[Шум и реплики.]] Кирил Ананиев, извинявайте. Ще Ви купя риза, господин Ананиев. [[Шум и реплики.]]
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Днес обсъждаме Проекта на закон за изменение и допълнение на Закона за бюджета за 2021 г., който знаете, че това е основен финансов закон на държавата и с който се регламентират основните социални и икономически политики и приоритети на страната. Това винаги е било отговорност на управляващата партия или коалиция, които са носили и съответната политическа отговорност пред българските граждани. В момента се намираме в коренно различна ситуация – държавата се управлява от служебно правителство, на което мандатът приключва, а в същото време сме в навечерието на политическа криза. В тази ситуация възниква въпросът кой носи политическата отговорност за последствията от този законопроект? Тази ситуация нямаше как да не даде отражение върху качеството на внесения проект за актуализация на бюджета и мотивите към него. Поради оскъдната информация в мотивите се наложи на заседание на Комисията по бюджет и финанси да изслушаме министъра на финансите за по-подробна информация за предложените мотиви. Принадената стойност от това изслушване беше много малка, като наложи в писмен вид да поставим нашите въпроси, за да можем обективно и професионално да формираме нашето становище. Отговорите бяха много общи и не изпълниха целта, която си бяхме поставили. Някои от тях даже поставиха нови и по-сложни въпроси. По отношение на приходите не ни беше дадена консистентна информация за размера на брутния вътрешен продукт и очакванията за неговото развитие през следващите години, което не дава възможност да се прецени доколко са коректни оценките за потенциалните постъпления по държавния бюджет и другите бюджети в консолидираната фискална програма. Освен това има приходи с еднократен характер, а срещу тях се предвиждат условно постоянни разходи. Декларативно са посочени факторите, които оказват влияние върху нарастването на приходите, без да се направи оценка как, в какъв размер и при какви допускания влияе всеки един от тях. Не ни беше предоставена цялостна и осъвременена макроикономическа рамка, а само някои показатели от нея, което не ни дава възможност за пълноценен анализ. Не звучи сериозно, че заложеното преизпълнение на данъчните приходи, а това беше споменато преди малко и от професор Гечев, че вече е постигнато към месец юли и до края на годината не се предвижда никакво преизпълнение. Това означава ли, че предвиждате държавата да няма свой план и мерки за противопоставяне на кризата и икономиката ще бъде блокирана? Не мога да допусна и факта, че ако елиминираме някои еднократни приходи, заложени в приетия бюджет за 2021 г., като първоначалната вноска за концесия на летище София в размер на 660 млн. лв. или промяната в сроковете за деклариране и внасяне на корпоративния данък и дивидентите, и други, разбира се, ще се докаже невярната теза, лансирана в общественото пространство, за преизпълнението на приходите благодарение само и единствено на служебното правителство. Няма сигурност, че до края на годината ще постъпят и средства в размер на 424 млн. лв., представляващи 3% от авансовото финансиране по линията на Плана за възстановяване и устойчивост. Кой е виновен за това забавяне нека всеки да си отговори. За нас отговорът е ясен. По този начин на практика се прикрива допълнителен дефицит по консолидираната фискална програма в същия размер, който, между другото, ще бъде отчетен на начислена основа по методологията на Евростат. Безспорно пандемията от COVID-19 в значителна степен повлия на живота и здравето на българските граждани и българския бизнес. Предлаганите промени в разходната част засягат не само социално-икономически мерки за борба с пандемията. Освен това те ще се отразят не само върху бюджета за тази година, а и върху бюджетите за следващите години. В тази връзка беше задължително да ни се представят подробни анализи за изпълнението на консолидираната фискална програма към месец юли, в това число използването на буфер от 5%, предвиден със Закона, на очакваното изпълнение на консолидираната фискална програма към края на годината, и то не само свързани с предвидените социално-икономически мерки, но и с цялостното изпълнение на програмата. Това ни беше необходимо, за да преценим възможността за преструктуриране на разходите, преди да преминем към осигуряване на допълнителни такива. Моля да имате предвид, че към края на месец юли усвояването на разходите възлиза на 40% за тези разходи, които имат условно постоянен характер и ще продължат и през следващата година. Правилно беше да ни се представи 3-годишна бюджетна прогноза, за да преценим какво е тяхното влияние върху дефицита, дълга и другите фискални правила, регламентирани в Закона за публичните финанси. Господин Министър, зная, че Вие ще кажете, че в отговорите на нашите въпроси сте подали информация – да, в табличен вид, като крайни цифри, без обаче необходимия анализ. Тоест Вие сте приели бюджета за тази година такъв, какъвто е, и към него сте прибавили това, което искате от Народното събрание за увеличение по отделните мерки. Аз мисля, че това не е нито анализ на изпълнението на бюджета, нито анализ на очакваното изпълнение. Още повече моето мнение е, че дългосрочните политики трябва да се предлагат от едно редовно правителство, което носи политическата отговорност за всички политики, включени в неговата управленска програма. За съжаление, беше ни представена отново фрагментирана и недостатъчна информация. По отношение на социално-икономическите мерки поискахме дизайна и механизма за тяхното прилагане. В Проекта на закон се предлага 400 млн. лв. за икономически мерки и такива за запазване на заетостта. В мотивите няма едно изречение за кои мерки са предвидени тези средства и какъв е механизмът за тяхното прилагане. Сега разбирам от колегите от другите парламентарни групи, че на тях тази информация е предадена, а в отговорите на моите въпроси Вие единствено ми дадохте информация за това как се увеличават бюджетите на министерствата и ведомствата, на които са предоставени допълнителни средства. В частта за подкрепа на бизнеса и запазване на заетостта нищо не сте ми отговорили. Да не говорим, че по някои от мерките има още въпроси, които предстои да се уточняват. Например така наречените и приели публичност 1000 лв. за хората на първа линия. Съществува още спор как да бъде приложен механизмът, за да се постигне консенсус за условията, при които ще се получат от правоимащите лица. Има и други примери за неяснота, липса на обективност и точни разчети при регламентирането и доказването на необходимите допълнителни средства. Липсва каквато и да е информация и оценка на дефицита на начислена основа – оценка, която доказва доколко страната спазва изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Във връзка с всичко казано дотук и въпреки големия оптимизъм, който чувам в пленарната зала, съм длъжен да Ви информирам какви рискове могат да възникнат. На първо място, ограничаване възможността за провеждане на редица важни политики заради поемането на значителни и неотменими разходи. На второ място, трайно генериране на значителни по размер дефицити – пет и повече процента от брутния вътрешен продукт, което ще генерира значителен размер на държавния дълг. На трето място, общата предпазна клауза за временно отклонение от Правилата на пакта за стабилност и растеж остава в сила тази година. Следва обаче да се има предвид, че временното отклонение от Правилата предоставя на държавите членки бюджетна гъвкавост за справяне с кризата, но при условие че не застрашава финансовата устойчивост в средносрочен план. Това е временно отклонение от пътя на корекция към средносрочната бюджетна цел. След нейното отпадане има възможност България да изпадне в процедура на прекомерен дефицит, ще бъде принудена да предприеме коригиращи мерки, което, при изчерпване гъвкавостта в разходната част на бюджета, ще доведе до промяна в данъчната система в посока по-високо облагане, тоест вдигане на данъците. Досега не сме си позволявали това, господин Министър, ето защо ние няма да подкрепим на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за бюджета за тази година. За второ гласуване ще направим необходимите според нас предложения, които наистина са необходими за справяне с тежките социално-икономически последици от пандемията без, забележете, да ангажираме едно бъдещо редовно правителство, което ще има своя програма за управление. И накрая ще спомена, че оценките досега на европейските и световните финансови институции, в това число и на реномираните рейтингови агенции, доказаха, че България води благоразумна фискална политика, финансовата система е стабилна, както и ние сме в първата тройка в Европейския съюз по най-нисък бюджетен дефицит и държавен дълг спрямо брутния вътрешен продукт. От сърце Ви пожелавам да бъдете и Вие такива управленци! Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Реплики има ли? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Репликата ми, разбира се, няма да бъде свързана с бюджетния капацитет на господин Ананиев, защото той е безспорен и дългогодишен. Ще се спра само на многократните въпроси „Кой?“ „Кой“ е нещо прословуто вече в България и точно в тази част искам да бъдем особено внимателни. Кой не внесе Плана за развитие? Мисля, че цялата зала в тази част знае. Все пак парламентите в България вече са за по 20 дни. Вие не внесохте Плана за развитие и възстановяване, така че не задавайте този въпрос на служебния министър. Мисля, че е излишно. И на въпроса: кой ще носи отговорност? Той е драматичен, тежък политически въпрос за тези два месеца, мога да Ви препратя към последните 11 години. За първите шест години отговорност носеше Станишев, той беше виновен за всичко. След това към три години отговорност носеше Орешарски. Нататък вече ковид-ът носеше отговорност. При Вас виновни няма! Защо за два месеца питате?! Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, господин Бабикян. Дуплика искате ли, господин Ананиев? Не. Ивайло Кожухаров. [[Реплики.]] А, заповядайте, господин Министър.
РЕПЛИКА: Нали по групи или не?
Карам ги подред, да. Не са тръгнали по групи от самото начало и гледам да ги редувам поне да са от различни групи.
Господин Ананиев, аз искам да Ви отговоря на техническите въпроси по бюджета, които зададохте. Първо, информация за БВП е предоставена и в мотивите, беше Ви предоставена и в комисиите. Що се отнася до показателите и макроикономическата рамка. Както знаете, макроикономическата рамка се публикува от правителството два пъти годишно – един път на 25 септември, когато правителството ще я публикува, защото ние я подготвяме. Сега сме Ви дали предварителните параметри за тази рамка. И втори път – месец март, когато Вие не я публикувахте. Така че нямаше рамка, на която да стъпим, публикувана, приета от правителството. Трябваше да работим с рамката от миналия октомври, върху която да започнем да актуализираме рамката за тази година. Що се отнася за насажданото преизпълнение на приходите, че било само от служебното правителство. Винаги, когато говорим за приходите, поне аз, когато говоря за приходите, казвам, че приходите и тяхното преизпълнение се дължат на два фактора: по добрата икономическа ситуация и по-добрата работа на Агенция „Митници“ и НАП. Комбинация от двата фактора, горе-долу 50/50 съотношение. Колегите изключително добре си вършат работата. Мога да Ви дам няколко примера, ако искате само за месец август. От 1 до 20 август спрямо Плана, който е изработен по Ваше време, примерно имаме 100% преизпълнение на данък върху дивидента, имаме 69% преизпълнение на ДДС само за първите 20 дни, имаме преизпълнение на данъка върху физическите лица и на корпоративния данък спрямо Плана, който Вие сте задали за месец август.
А защо ми отговаряте, че няма такъв план?
Има такъв план и Вие го знаете, и Вие го получавате всеки ден, или сте го получавали, когато сте били министър, и сте гледали изпълнението. Така че НАП и Агенция „Митници“ си вършат много добре работата. Когато те се концентрираха върху фирмите с големи обороти, фирмите с големи държавни поръчки, изведнъж хазната взе да се пълни по-бързо, отколкото икономическата обстановка предполага. Ние имаме преизпълнение на месечните приходи с 31%. 31% за юли месец! Колкото и инфлация, колкото и икономическо възстановяване да сложим, те не правят 31%. Както казах и в началното ми изложение, причината да имаме тези приходи, и най голяма благодарност трябва да отправим към българските фирми и към българските работници, защото в една тежка криза, в една несигурна политическа ситуация те са си свършили работата, изработили са си продукта и са си внесли коректно данъците. А пък тези, които не са си ги внесли коректно, учтиво сме ги помолили да си ги внесат коректно. И това е работата на НАП и „Митници“. Продължаваме нататък. Мисля, че за забавянето на Плана за възстановяване господин Бабикян доста ясно се произнесе.
Вкарайте го!
Ами ще го вкараме, ако няма редовно правителство. Нали идеята, която тук постоянно Вие казвате: редовно правителство, да прави политика, то да внася Плана. Живот и здраве, другата седмица ще има редовно правителство, то да го внесе. Ако няма редовно правителство, ние ще го внесем, или който е другият служебен кабинет, защото българският бизнес има нужда от тези пари. Имаме съвсем нормално време да може този план да бъде внесен, да бъде разгледан и съответно да получим средствата в рамките на тази бюджетна година. Няколко думи за политическата отговорност за бюджета. Правителството прави проект на закон, но парламентът го одобрява. Политическата отговорност за този бюджет е на този парламент, затова Ви се плащат заплати, затова са Ви избрали гражданите. [[Силен шум и реплики.]] Ако парламентът реши, че не трябва да има актуализация, политическата отговорност за това, че няма актуализация, пак ще бъде на този парламент. Ние можем само да направим предложение. [[Шум и реплики.]] Ние правим предложение, Вие решавате дали това предложение е приемливо, или не е приемливо. Правителството, господин Ананиев, както Вие знаете, е изпълнителна власт, то изпълнява волята на парламента. Ние сме парламентарна република. Ако е имало периоди в държавата, когато правителството не е било изпълнителна власт, а е нареждало на парламента, силно се надявам тези периоди да са в миналото. [[Ръкопляскания от ИТН, „Демократична България“ и ИБГНИ.]] Това ме води и до последната точка, която Вие споменахте – преструктуриране на разходи. Аз имам само един въпрос: защо са заложени разходи, ако те не трябва да бъдат изпълнявани, както са заложени? Защо трябва да преструктурираме разходи? Това какво означава? Има някакви разходи, заложени, които са сложени там само за да ги ползваме за преструктуриране, а не защото са важни или защото трябва да бъдат направени. Това е изключително порочна практика и според мен трябва парламентът да се произнася какви да бъдат разходите, а не правителството чрез преструктуриране да решава на своя глава от кого да вземе и на кого да даде без санкция на парламента. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания. Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви и аз. Заповядайте, господин Ананиев, за дуплика. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] А, не, прощавайте! Това е лично обяснение.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, преди да Ви пусна въпросите, свързани с решението на Бюджетната комисия, Вие знаете, че Ви изпратих писмен въпрос, който е свързан с приходите за тази година. Добре казахте, че като министър на финансите знам, че има месечно разпределение на приходите по видове, които, след като приключи всеки месец, в една табличка отразяваме дали е повече, или е по-малко. Само че аз имах до месец април тази информация. В писмото, което ми връщате като писмен отговор, ми казвате – писмото е в залата оттатък, че по закон Вие нямате задължението да правите помесечно разпределение на приходите. Ако искате, ще Ви го донеса веднага и ще разберете колко неправилно се обърнахте и малко заблудихте хората, които са в тази пленарна зала. Можеше да дадете приходите и тогава ще видим каква е разликата между приходите в август месец по план и по отчет. Освен това искам да Ви кажа, Вие добре го казахте и добре благодарихте на всички стопански субекти в България, които в една изключително критична обстановка дават всичко от себе си, за да могат хем да работят, хем да създават брутен вътрешен продукт, хем да внасят данъците в държавния бюджет. Да, ама съгласете се, че за да се стигне дотам, всичко това се дължи на добрата организация, която създаде нашето правителство в най-тежкия момент на кризата от COVID-19. Това не става изведнъж – август месец изведнъж те решават. Та това е продължителен процес, в който ние в най-трудните моменти, с някои редки дейности,… [[Реплика от „БСП за България“: „Времето!“]] …които бяха затворени…
Господин Ананиев, времето Ви изтече.
…всичките останали работеха, защото бяхме създали тези условия. Що се отнася до преструктурирането на разходите. [[Реплика от „Демократична България“: „Времето!“]] Трябва да отговоря, извинявайте! Това не са разходи, които са записани за преструктуриране. Това са важни разходи, записани в централния бюджет. Но в такава извънредна ситуация като COVID-19, понеже парламентът е възложил изпълнението на бюджета на правителството, на базата на конкретната ситуация правителството преценява кой приоритет е най-важен – дали здравето и животът на хората и спасяването на българската икономика, или някой друг разход, който може да бъде отложен за следващия период от време. Така че недейте да смятате, че там са поставени някакви цифри за преструктуриране.
Господин Ананиев, времето Ви изтече много отдавна.
Мога да Ви отговоря и за макрорамката, но явно няма време. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Това лично обяснение прерасна в реч. Ивайло Кожухаров.
Уважаема госпожо Председател, колеги народни представители! Бих искал да взема отношение във връзка с допълнителните разходи, които са предвидени за подпомагане на бизнеса. Да, предвидени са 30 милиона за подпомагане на въздушните превозвачи – изглежда справедливо. Предвидени са и средства, които са в размер на 100 милиона за регионално развитие и благоустройство, 16,3 милиона за Комисията за енергийно и водно регулиране. Къде са обаче средствата за туристическия сектор, който безспорно е един от секторите, който през последната година и половина отнесе най-голямата тежест във връзка с всякакви ограничения, затваряне и всичко, което е свързано с това. Тук става въпрос за заетите, но и за бизнесите. Става въпрос за ресторантьори, става въпрос за хотелиери. И аз виждам една възможност, която смятам, че по този начин тази несправедливост би могла да бъде до някаква степен променена и това е в тези отделени средства, които са в размер на 400 милиона за справяне с неблагоприятното въздействие върху икономиката. Доколкото беше обяснено от министър Василев – 240 от тях са отделени за мярката 60/40, която касае всички бизнеси, а останалите 160 са за други проекти. Смятам, че би било абсолютно справедливо, предвид обема, който реализира туристическият сектор в брутния вътрешен продукт, поне половината от тези средства – 80 милиона, да бъдат предвидени специално за този сектор, като това може да бъде подпомагано във връзка с постоянни разходи или други проекти, които да подпомогнат този бизнес, тъй като при евентуално ново ограничение, а дори и да няма, редица от работещите в този сектор са буквално пред ръба на фалит. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кожухаров. Реплики – има ли? Няма. Госпожа Капон – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа, колеги, уважаеми господин Министър! Актуализацията на бюджета е този скромен знак на разум, който дължим на българските граждани, за да им покажем, че знаем защо сме тук. Радвам се, господин Министър, че Вие благодарихте персонално както на фирмите и работниците, така и на всички български граждани, които изпълняват своето задължение, а Вие разбирате каква е Вашата мисия в преразпределението и връщането на парите към тях. Това е една от възможностите днес да видят, че не приличаме на римски император, който след себе си иска да опожари Рим. Ако нямаше актуализация на бюджет, щяхме да оставим без правила слаба граница срещу мигрантската вълна, фирми без компенсации, ковид вълна без ресурс да бъде посрещната и пенсионери без подкрепа по правилата. Днес осигуряваме пари за Ремдесивир, а не получаваме заплати за политически скечове, в които обясняваме кой кой е. Днешният ден няма да ни оправдае, но може да е дребен намек, че можем да работим за тези, които са ни изпратили и разбираме какво е парламентарна република. До голяма степен виждаме, че в държавния бюджет на ГЕРБ, този, който беше гласуван от правителството на ГЕРБ, той не беше посветен на съживяване на икономиката. В него не се разгърна план за възобновяване на България като отговор на рецесията, причинена от пандемията ковид. И днес актуализацията е необходимата капка разум за спешни разходи, която да подпомогне малка част от секторите, най засегнати от кризата. Няма как да очакваме актуализацията да бъде иновативна, перспективна или която да дава нова посока на развитие, това е задача на редовен годишен бюджет и стабилен кабинет. Това е актуализация от първа необходимост, свързана с най-неотложните нужди, за да не изпадне държавата в криза, а гражданите ѝ да бедстват. В нея няма да намерите всичките ни приоритети, всичко, което искаме за страната в полза на зелена трансформация, стимул за електрически превозни средства, няма насърчаване за компаниите от сектора на земеделието в истинското ѝ развитие. Няма мерките за малки и средни предприятия при нормална икономика, няма фонд за солидарност. Но това не е и работата на тази актуализация. Ще видите само неотложните мерки за продължение на подкрепа на заетостта, но без иновативност. Няма средства за младите хора и тяхното навлизане в професионалния живот. Няма да намерите програми на правителството за младежки кредити, за гаранции и стипендии. В актуализацията, колеги, ще разберете, че приходната част на бюджета е добра според мен не предварително, а поради една и единствена причина, извън работата на определени сектори и тя е инфлацията. А това ни дава ясната картина как се намалява стандартът на живот на българските граждани. Мярката 60/40 предостави подкрепа за защита на компаниите, техните служители и тяхното ноу-хау, и по този начин се запазиха уменията, необходими за възстановяване. Което е добро – трябва да се признае. Затова и в тази актуализация едно служебно правителство не може да прави големи крачки в дизайн и експеримент, а да заложи на доказали се с ефективност мерки. Актуализацията на бюджета е честен и почтен начин обществото да бъде информирано за финансирането на всички мерки. Днешната политическа ситуация и бюджет запушват дупките на неотложните помощи, но поведението ни предполага оправдание за това, че не правим реформи. Ние сме като разведено семейство с паднала покупателна способност, повишени цени на лекарства, храна, ток и парно, което е щастливо, че не е взело бързи кредити – за разлика от хората. В момента ние се занимаваме единствено с дневния ред, наложен от самата криза. Приветствам нестандартната посока на един служебен кабинет за актуализация на пенсиите. Считаме, че трябва да се прояви тази смелост, която да даде малката искрица хоризонт за преодоляване на зимата и следващите месеци на най-онеправданите български граждани, а именно нашите родители, баби и дядовци. Дами и господа, над 1 млн. пенсионери са под прага на бедност и това е нашата трагедия. Да, не е разумно на пръв поглед служебен кабинет да предлага такава актуализация, но е необходимост. Ние от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ не само ще подкрепим всяко по-високо предложение, но и ще предложим нашите виждания и за незасегнатите от актуализацията бедстващи сектори. Аз съм последният политик, който е склонен да приветства харченето на пари, които още не сме спечелили, но ситуацията е стигнала дотам, че, ако утре ги спечелим, няма да има на кого да ги дадем. Няма обяснение как е възможно – за мен, а и за моите колеги тук в тази зала, да няма увеличение на бюджета на Министерството на културата в общата мобилизация на обществото? След последната заповед на министъра на здравеопазването секторът е пред значителен спад в активността си, поради мерки за физическо дистанциране, в условия за провеждане на масовите мероприятия. В това отношение ние сме свидетели на пълната липса на средства в мерки за тази актуализация. Парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ през следващата седмица ще изготви промени между първо и второ четене, за да покажем, че подкрепата за културата при криза е мисия на всеки един от нас. Тук трябва да премахнем срока на действие на диференцирана ставка на ДДС за книги, да подкрепим оперите и театрите с пари за тестове за гостуващи артисти и възможността за използване на цялостния капацитет. Трябва да се отделят средства за Национален фонд „Култура“, които да подпомогнат свободните артисти в ковид кризата. Абсолютно необходимо е създаване на регистър на артисти на свободна практика, който да картографира сектора. Можем да създадем културни ваучери, можем да създадем друг вид ваучери и това трябва да е само началото на мисия „Култура“, която да бъде разгърната на еквивалентна основа за следващата година. Колеги, убедена съм, че тази мисия ще има много по-висока от конституционна подкрепа в тази зала и само добър финансов ресурс може да ни позволи да започнем амбициозни действия за преработка на нашия културен модел. Трябва да осигурим по-добра подкрепа за творческите школи, артистични компании, за визуалните изкуства, за музикалната индустрия и целия сектор на сценични изкуства. Не можем да дадем възможност на сектора да се проектира в бъдеще с толкова скромен дял на културна компонента в Плана за възстановяване. Това е знак, че във визията на държавничеството ни културата ще продължи да бъде символ на мизерията, а не основа за развитие на обществото ни. Ако не дадем днес този тласък за развитие на културата, то утре пак няма да имаме индустриален капацитет, а ще имаме функционална неграмотност. Няма да имаме икономика на знанието, а ще имаме ботуши в телата ни и липса на политическа култура в парламента. Господин Министър, парламентарната ни група ще подкрепи този проект и ще направим всичките си предложения между първо и второ четене в рамките на разума и на консенсуса. Ще имаме допълнителната част от възможностите за всички останали сектори както за земеделие, така и за туризъм, които да Ви представим.
Благодаря Ви, госпожо Капон. Реплики? Няма. Професор Михайлов, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми министър Василев, уважаеми колеги! Аз бих искал да концентрирам вниманието Ви, и на Вас също, върху основната част в направление „Здравеопазване“, която Вие предлагате в държавния бюджет. Тъй като на практика основната причина за актуализацията, като изключим социалната политика, която беше пренебрегната от предишните управляващи в продължение на десетилетие, е, кризата COVID-19 и мерките в областта на здравеопазването са тези, които ще осигурят стабилност и на икономиката, за която стана дума тук, и на културата, на която посвети така пламенно последните пет минути госпожа Капон. В този аспект аз искам да обърна на Вас и на Вашия екип вниманието, че Вие сте се концентрирали върху две основни направления. Първото направление, това е ваксинационната политика и второто е терапевтичното овладяване на пандемичното явление COVID-19. Аз ще се спра след това накрая и на един трети въпрос, който смятаме, че е изключително важен. През последните дни в множество дискусии, които имахме по отношение на ваксинационната политика, на мен ми направи впечатление, че се направи опит цялата вина да се хвърли върху Вашето правителство за всички неудачи във ваксинационната политика. Това е абсолютно некоректно, тъй като тези, които управляваха здравната криза, имаха възможност да управляват ваксинационната политика в рамките на шест календарни месеца. Те оставиха България на последно място по ваксинации и е нереално да се мисли, че за два месеца може да се догони темп, който да изравни България със средноевропейския такъв. Тук следва, господин Министър, и това Ви го казах и в Комисията, много внимателно да се прецизира обемът, и тук разходът е около 50 млн. лв., който Вие сте предвидили за закупуването на ваксини. Беше Ви обърнато внимание още в началото на дискусията в нацията по проблемите за актуализация на бюджета. Тогава, когато е сключена тази сделка – на 9 април 2021 г. от правителството на ГЕРБ, България вече имаше огромни количества, огромни количества ваксини и е учудващо защо тогава е сключен договор, който задължава – Европейската комисия дава две възможности: на незадължителен договор и на договор, който е със задължителни клаузи. Другата възможност, която съществува също и която Вие, предполагам, че познавате, е, че държавата може да отлага доставките, което правите и в момента. Да отлага и плащанията, тоест да пренасочи тези 50 млн. лв. в посока, която е по-важна в областта на здравеопазването. Моля Ви, в рамките между първо и второ четене да бъде направен много прецизен анализ. Тук се появиха обвинения в предишните дни, че Вашият министър на здравеопазването крие някъде ваксини в хладилните шкафове в България, че едно или друго се случва. Наистина купуването на ваксини за 50 млн. лв. и същевременно даряването на ваксини и препродажбата им на Кралство Норвегия буди недоумение. Това трябва да бъде много внимателно изчистено и цифрата, която ще дойде в това първо направление, да бъде съвсем прецизна. На второ място, по отношение на лечението – интертерапевтична доктрина. Върху Вашето правителство се стовариха много обвинения и само искам да припомня на тези, които ги стоварват върху Вас, как България закупуваше с ентусиазъм медикаменти, как се ходеше по националните медии и се хвалеха определени политици, че се купува един или друг медикамент, който изобщо не беше оторизиран – нито от FDA, нито от ЕМА, а в последствие се оказа, че тези медикаменти не могат да бъдат използвани и те тихомълком отидоха някъде в складовете на Министерството на здравеопазването. Така че по отношение на тази част от Програмата ние Ви подкрепяме напълно, като също така смятаме, че между първо и второ четене, както се каза от някои други колеги в Здравната комисия, трябва особено внимателно да се обмислят количествата за единствения препарат, който е с индикация за лечение на коронавирус, а това е Ремдесивир. Накрая бих искал да Ви обърна внимание върху един много сериозен въпрос, който остана недоизяснен. От самото начало на борбата с COVID-19 до момента вината сега се хвърля – независимо от обясненията на доктор Кацаров, които прочетох много внимателно, до Върховната административна прокуратура – каква разяснителна кампания прави Министерството? Трябва да Ви кажа обаче, че независимо многото точки, които описва доктор Кацаров, тази кампания далеч не е адекватна на това, което е необходимо да бъде разгърнато в Република България. На следващо място, има един голям проблем в бюджета на държавата и в бюджета на Националната здравноосигурителна каса, адресиран към децата и подрастващите. Направих си труда да направя анализ на решението на всички правителства на Европейския съюз за започващата учебна година и трябва да Ви кажа, че 99% от решенията са „за“ присъствена учебна година. Ние тук си позволяваме като политици, а и Вие като служебно правителство не ни давате ясна картина в момента, а остават 20 дни до началото на учебната година. Как ще започне тя? Тези две неща – разяснителната кампания и отношението към децата и подрастващите, влизат в разходно перо на бюджета, което се нарича „промоция и превенция на човешкото здраве“. Ще имаме конкретни предложения между първото и второто четене и смятаме, че би било хубаво да се съобразите с тях. Благодаря Ви, госпожо Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Михайлов. Реплики има ли? Заповядайте, доктор Симидчиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Реплика към професор Михайлов. Професор Михайлов, Вие казахте, че има огромно изоставане, което е факт, но казахте, че не може да го наваксаме. Смятам, че можем, ако отделим достатъчно средства в бюджета, което е и стратегията ни. Както апелирахме в Комисията, така и тук повтаряме: ако отделим достатъчно средства, наистина може да наваксаме това, което беше пропуснато в последната почти една година – да направим ваксинацията.
Благодаря Ви. Реплика ли? Заповядайте, професор Ангелов.
Уважаема госпожо Председателстващ, дами и господа народни представители! Уважаеми професор Михайлов, днес казах, че една от големите кризи в България, за която не знам, за съжаление, дали след време историята ще оцени дали сме се справили или не, която става на 100 години, е ковид кризата. Безспорно тя ражда различни емоции при различни политици. В това Народното събрание, много назад в годините, хората, които са стояли в тази зала, са намирали начин – и от ляво, и от дясно, да започнат да си говорят за важните неща, които стоят пред българските граждани, а не да се замеряме по един или по друг начин с неща от миналото, които по никакъв начин няма да решат проблемите на бъдещето. Едно е ясно и Вие го казахте от тази трибуна. Да, ние осигурихме достатъчно количество ваксини за България. Осигурихме достатъчно количество ваксини, така че българските граждани да могат да избират с коя ваксина, ако желаят, да се ваксинират – нещо, което в другите европейски държави не съществува. Само че, слушайки Ви, си спомням един друг дебат, който водихме от тази парламентарна трибуна, когато Вие настойчиво и в Комисията по здравеопазване, и от тази трибуна обяснявахте как няма достатъчно ваксини и как трябва България да закупи руската ваксина „Спутник“.
Господин Ангелов, само да Ви напомня, че нямате време.
Казахте, че към дата април имаме достатъчно ваксини, а след това казвахте, че няма достатъчно ваксини, та се питам: кога казвате истината – сега или тогава?! Благодаря Ви.
Заповядайте за дуплика, професор Михайлов.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми господин Министър! Уважаеми професор Ангелов, не исках да влизаме, както Вие правилно казахте, в темата за миналото, дори за близкото минало, за което говорим, но тогава ще Ви кажа, понеже ме питате: ако някой носи – тук се каза нещо – политическа отговорност за липсата на ваксини в първите пет месеца от Ваксинационната програма на целия свят, когато България се срина до последно място, то това е Вашето правителство. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Правителството на ГЕРБ! Няма как да не си спомним за Вашите колеги, които осъществяваха Вашата медийна политика, как ходеха по медиите и обясняваха, че искаме да се ваксинираме, но ваксините ги няма. Тогава именно нашата политическа партия предложи вноса на ваксини. След това стана друг проблем по един изключително неумел начин – най-големият обем от ваксини, който беше закупен от Република България, беше поставен под съмнение от цялата нация и пак благодарение на действията на Вашето правителство. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Тогава ние предложихме отново – не с цел да кажем има ли, няма ли, а да улесним България, както са направили и други страни – членки на Европейския съюз, каквито са Унгария, Словакия, предложихме не само един вид ваксина, а да се водят преговори и за други видове ваксини. Така че нека да не се връщаме назад с детайлни спомени, защото всички помним какво се е случило в последната година-година и половина в България. Затова, благодаря Ви за репликата. Другата реплика беше на доктор Симидчиев. Доктор Симидчиев, съгласен съм с Вас, но смятам, че разходите трябва да отидат не в „Разходи“ в НЗОК, което дискутирахме с Вас, а това, което предлагаме ние в момента – „Промоция и превенция на човешкото здраве“ на Министерството на здравеопазването. Благодаря Ви, госпожо Председател. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви. За изказване – Мартин Димитров, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, дами и господа! Искам да започна с голямата картина и тя е следната: когато България и Румъния влизат в Европейския съюз през 2007 г., още тогава има изоставане, но за този период изоставането на България спрямо Румъния е двойно. Тоест Румъния постига два пъти повече конвергенции от България или казано с българска дума – догонване на доходите на Европейския съюз. Два пъти повече от България! За това е и основната ни цел, на която трябва да бъде подчинено всичко – бюджети, реформи, икономическият растеж, колеги. Това трябва да бъде нашата основна цел, за да има по-високи пенсии, да има по-високи заплати, да има по-добра заетост и България да започне да догонва средноевропейските доходи. Затова, колеги, ключовият въпрос е ефективността. Тук едни хора дадоха два милиарда за електронно правителство. Имаме ли електронно правителство? Нямаме, тоест не е само въпросът, както тук едни колеги ни обясняваха – разходите. Не е в това въпросът, а в 8,7 милиарда за ин хаус поръчки, за което Ви поздравявам, че направихте разкритие и взехте каквито можете мерки. Ключът е как се харчат парите в България, защото се харчат безобразно. Това трябва да променим. Ние от „Демократична България“ имаме няколко конкретни примера за Вас – нещо, което може да се направи и не струва скъпо. По мярката 60/40, господин Министър, има огромни очаквания и хората казват: кандидатствахме – не получихме. В момента има един регистър на НОИ, който ако го отворите днес, има данни към юни месец кой е получил финансиране по тази и по подобни мерки. Ние Ви предлагаме друго – в Агенцията по заетостта да има регистър на всички постъпили заявления, а после да има регистър на одобрените заявления. Като го направите по този начин, няма да се види чак когато е платено, какво се е случило, а ще бъдат ясни предварителните заявки и одобрените заявки, а не както направи предишната власт. Чак когато нещо е платено, тогава става скандалът. Имаше крайно съмнителни бенефициенти по тези програми. Тоест, като обърнем нещата, се получава следното: два месеца преди плащането на парите да се видят хората, да им се видят претенциите и да се види кои са отпаднали и кои са финансирани. Следващ пример за тежка неефективност. В условията на здравна пандемия тук има едни хора, които тръгнаха да правят държавни бензиностанции. Това можеше да бъде шега в друга ситуация, но знаете, че не е. България има най-много бензиностанции на глава от населението в целия Европейски съюз – 50 милиона като начало, но с идеята да похарчат стотици милиони, разбира се. И питах Вашата заместник-министърка: какво правим с тези пари, върнати ли са в бюджета? Тя ми каза, че дотам не сте стигнали още, ама трябва да стигнете. Това са 50 милиона, а може да са повече. Също така я питах за друга гениална идея, приложена от предишното правителство – 1 милиард за ВиК холдинг в свят, който се децентрализира. Взимат се конкретни решения на място, а те направиха мега ВиК холдинг – по стар социалистически образец, а може би идеята им е хрумнала от някои опитности от миналото. Щях да Ви питам: каква част от този 1 милиард е кешова вноска? Тази кешова вноска помислете да бъде върната в бюджета! Това са безумни идеи на фона на ковид пандемия. Тук разни хора Ви питат: откъде ще вземем – един, два, 10 милиона, един милиард за мега ВиК холдинг?! На следващо място, има огромно притеснение каква подкрепа ще получат самонаетите лица. За тях трябва да се помислят специални мерки, за да не се окаже, че изостават и остават извън центъра на политика. За всеки случай с колегата Ганев сме Ви написали специален въпрос по тази тема, ако днес, предвид сложността на ситуацията, нямате време да отделите специално внимание. Вижте какво се получава – пари има, а просто безобразно се харчат. Това трябва да бъде променено и тази актуализация, ако искате. Вашето време като министър е една важна стъпка това да се промени, защото някой е похарчил 8,6 милиарда за ин хаус поръчки и около 5 милиарда за обществени поръчки са отишли в малко на брой фирми. Какъв е тук проблемът? В обема на парите или в начина, по който се харчат? На първо място, колеги, проблемът е в начина, по който се харчат парите в България – това да променим и ще видите как всичко останало ще се промени. А иначе ние от „Демократична България“ подкрепяме и стоим зад Вашия подход за разнообразие данъчните проверки да започнат от големите фирми. Защото тук един дълъг период в България контролът беше фокусиран върху продавачките по пазара, преследваха ги данъчните, но за големите фирми се оказа, че няма ресурс и няма време никой да ги провери. Това да променим и ще видите как България може да бъде различна. Благодаря за Вашето внимание [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. Реплики? Не виждам. Николина Ангелкова за изказване – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Служебен министър, туризмът е един от най-пострадалите сектори от продължаващата пандемична обстановка, последствието от световната ковид криза и неговото възстановяване е от съществено значение за нашата икономика, а съгласно прогнозите на Световната организация по туризъм, това се очаква в периода 2023 – 2024 г. Туристическият сектор не само търпи загуби, но е изправен на ръба на оцеляването и няма време за повече грешни решения. Докато хотелиери, ресторантьори, концесионери, туроператори и други правят всичко възможно, за да защитят имиджа ни на безопасна туристическа дестинация, служебният министър на туризма и останалите членове на служебния кабинет сякаш не разбират важността на сектора за икономиката на страната и това е видно с просто око при предложената от Министерския съвет актуализация на Закона за държавния бюджет, където средства за сектора липсват. Водещите мерки в туризма, които се изпълняват за неговото подпомагане и в момента, бяха въведени от Политическа партия ГЕРБ и третия кабинет с премиер Бойко Борисов след началото на пандемията и по време на първите месеци от управлението ѝ, като например мярката 60/40 за заетите, която от туризма бе надградена на 80/20; държавната помощ от 35 евро на седалка за туроператори, които ползват чартърни полети, за да се стимулира чуждестранният туристопоток; държавната помощ за туроператорите, за да може те да възстановят на клиентите си парите за нереализирани пътувания вследствие на пандемията; задължителното намаление на минимум 50% на цените на чадъри, шезлонги за морските плажове и съответното намаление на концесионните плащания. От решенията на нашия кабинет остана и подпомагането с безвъзмездна финансова помощ на микро-, малки и средни предприятия по линия на ОПИК за оборотен капитал, която се дава както директно на предприятията, така и пред НАП. Благодарение на усилията на нашия кабинет с премиер Бойко Борисов на европейско ниво успяхме да договорим и мораториум върху погасяването на кредитите, което е ключово за оцеляването на всички български предприятия в сектора. Тук бих искала да Ви попитам дали в момента се водят такива разговори на европейско ниво с оглед и на четвъртата вълна, в която се намираме и с очаквания пик през месеците септември и октомври? Какво направи служебното правителство? Създаде програма за безплатни почивки на ученици и учители за 15 млн. лв., всъщност действа и мярката 60/40, но при условия на 40% спад в оборота, което, извинявам се за думите, но това е чиста подигравка със сектора, особено сега в разгара на летния сезон, когато те работят и имат надежда за възстановяване. На практика тази мярка не може да се използва от компаниите, защото за да могат да го направят, те трябва да са изправени пред фалит. Това ли иска служебният кабинет? Вече почти година и половина по-късно е редно служебното правителство, което управлява в момента, да съумее да създаде нови политики и да отговори на конкретните очаквания на бранша съгласно новите реалности. Туризмът всеки ден е изправен пред изпитания, и то не само от трудната среда на работа, но и пред неизвестността и хаоса, които управлението на държавата в момента им налага. Представете си как трябва да се работи и да се назначават служители на работа, при условие че не се знае какъв е хоризонтът на дейност или как да се планира, когато управленските решения се разминават или си противоречат. Изглежда сякаш координацията между служебния министър на туризма и неговите колеги липсва или е напълно хаотична. Необходимо е вече да е започнало планирането и подготовката на сезон зима 2021 – 2022 г. и сезон лято 2022 г., да се договарят чартърни програми и да се фокусира рекламата за следващата година. В четвърта ковид вълна сме и според специалистите работодатели, работници и служители от сектор „Туризъм“ имат спешна нужда от подкрепа сега – не утре или в други ден, когато някои от тях може и да са фалирали, или да са безработни заради липсата на решения и мерки от страна на служебния кабинет. Туристическият бранш има нужда от предвидимост и последователност, чуваемост и разбиране. В предложената от служебното правителство актуализация на държавния бюджет са заложени 430 млн. лв. за мерки за бизнеса и отново само за мярката 60/40, чиито нови условия, по които ще се провежда, още са неясни, липсва целева подкрепа за туризма, не са предвидени средства, които пряко и безвъзмездно да подпомогнат туристическия бизнес, което сериозно ще го засегне и ще стопира неговото възстановяване. Настояваме за незабавно продължаване на мерките за подкрепа на осигурителния доход на работещите в туризма, дори тази мярка да се надгради, като се подпомага пряко всеки зает в сектора, да се обмислят и мерки, които да задържат работниците и служителите извън сезона. Настояваме за продължаване на мерките за безвъзмездна финансова помощ за оборотен капитал и капиталови разходи на компаниите, както и за подпомагане на туроператорите за възстановяване на парите от своите клиенти за нереализирани пътувания. Настояваме и за увеличаване на средствата за маркетингови и рекламни дейности, също и да се удължи срокът на ДДС за стоки и услуги, който изтича на 31 декември 2021 г. – ДДС 9%, както и да се удължи срокът за действие на мярката 35 евро на седалка. Това трябва да намери своето отражение в предстоящата актуализация на държавния бюджет час по-скоро. Най-важното за сектор „Туризъм“ са кадрите, а липсата на предвидимост и подкрепа води до напускане или преквалификация на работещите в него. Ако не се вземат спешни мерки, това ще доведе до липса на кадри и до понижаване на качеството на българския туристически продукт, което не трябва да допускаме. Благодаря Ви за вниманието. Между първо и второ четене ще направим нашите предложения за конкретни мерки.
Благодаря Ви. Реплики? Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители! Целта на днешния дебат е какво можем да направим, а не да се отклоняваме по темата и 70% и повече от изказването да бъде какво сме направили. Ако ще говорим какво сме направили за туристическия сектор, нека да не споменаваме само мерките, а да кажем какво се случи, за да може този бранш да е на това ниво, както е в момента – отваряй, затваряй, никаква предвидимост, буквално хората бяха оставени на улицата. Нека да не се отклоняваме от темата и да използваме трибуната за продуктово позициониране. [[Ръкопляскания от ИТН и БСП.]]
Благодаря Ви. Други реплики? Не виждам. Дуплика? Не желаете. Продължаваме с Делян Добрев – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, моля да удължите времето на групата. Уважаеми господин Министър, тази актуализация е възможна благодарение на това, че има повече приходи в бюджета. Както чухте от министър Ананиев, повечето приходи са поради две основни причини. Едната е по-високо потребление заради това, че по време на ковид кризата през миналата година хората не са потребявали, стояли са вкъщи, били са затворени заведенията и така нататък – това е една от причините, и втората причина е инфлацията. Инфлация, която направи желязото двойно по-скъпо, направи петрола двойно по-скъп в сравнение с цените преди ковид кризата, електроенергията, пластмасата, горивата – всичко скочи почти двойно. Тези основни продукти водят до по-високи приходи в бюджета. Това е само забележка от моя страна. Причината ние да се въздържим, защото вече знаете, че нашата група ще се въздържи, господин Министър, една от причините, разбира се, има много други причини, но една от причините е това, че ние в този бюджет не видяхме никаква подкрепа за енергийно интензивните предприятия. Енергийно интензивните предприятия произвеждат 20% от брутния вътрешен продукт на България. Те имат консумация всъщност делът на електроенергията в тяхната себестойност е повече от 20% и затова се наричат енергийно интензивни предприятия. Тази електроенергия скочи с повече от 100% към момента. За утре цената е 210 лв., имаше време, имаше дни, в които цената бе дори над 300 лв. При обичайна цена, при очаквана и при бюджетирана цена от тези енергийно интензивни предприятия, в рамките на около 100 лв., тоест те вече плащат двойно по-висок разход за електроенергия. Както вече казах, тези предприятия произвеждат 20% от брутния вътрешен продукт. В края на месец юли наблюдавахме дни, в които част от тези предприятия бяха затворени и неработеха, затова че не можеха да си позволят да платят цената на електроенергията. Моят въпрос е: защо в тази актуализация няма нито един лев да бъдат подпомогнати тези предприятия? Добре е, че Вие благодарихте на българския бизнес, затова че е произвел блага и е платил данъци, само че с очакванията ни за високи цени през зимата, може да се окаже, че догодина броят на фирмите, които плащат данъци, ще бъде много по-малък. Както вече ще кажа за трети път, тези енергийно интензивни предприятия произвеждат повече от 20% от брутния вътрешен продукт. Между другото, сред тези предприятия има и държавни такива – например БДЖ, повечето от ВиК дружествата, „Мини Марица изток“, тоест, ако Вие измислите програма, по която да подпомогнете енергийно интензивните предприятия, Вие реално ще подпомогнете и държавни такива, които аз очаквам да бъдат най-зле засегнати, най-силно засегнати, защото са, как да Ви кажа, най-закрепостени, защото са най-малко гъвкави в подобни ситуации от всички тези предприятия, които са енергийно интензивни. Тоест това, което аз Ви предлагам, е да възложите на Вашия екип в Министерството на финансите, както Вие казахте: на нас заплатите ни се плащат, за да гласуваме бюджета. На Вас пък Ви се плащат, и на Министерството на финансите, за да измислите предложение и да предложите решение за това, как да бъдат подпомогнати тези фирми. И ще ми позволите само една забележка накрая. Конкретната част в бюджета, касаеща енергетиката, е да се осигурят на енергийния регулатор 16,3 млн. лв., които се присъждат на база на загубени дела. Тук е важно да се разбере каква е същността на тези дела, защото ние чухме от Вас в публичното пространство упреци към регулатора, затова че е загубил делата и съответно предложение за наказание в актуализацията на бюджета да им намалим, грубо казано, парите за дрехи. Само че делата са свързани с едни приватизирани ВЕЦ-ове преди около 20 години, които са приватизирани почти за без пари, за по 200 – 300 хил. лв. са приватизирани 117 ВЕЦ-а! Тези ВЕЦ-ове отдавна са изплатили инвестиционните си разходи, просто защото те са приватизирани без пари. И въпреки че тези ВЕЦ-ове са си изплатили инвестиционните разходи, те са имали претенции към регулатора да им бъде плащана висока преференциална цена такава, каквато се плаща за чисто нови ВЕЦ-ове, които струват много милиони левове да бъдат изградени. И регулаторът взема решение, че тъй като тези стари ВЕЦ-ове са купени почти без пари, са си изплатили инвестиционните разходи, тяхната цена ще бъде различна. За пет-шест такива случая съдът с окончателно решение е решил друго и това са тези 16,3 милиона. Но според мен Вашата роля трябва да е да подкрепите регулатора, да видите къде е проблемът и да му помогнете да защити в останалите случаи обществения интерес, който със сигурност не е да надплаща многократно безплатно, почти безплатно, взетите ВЕЦ-ове. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Добрев. Заповядайте, господин министър.
Благодаря Ви, господин Добрев. През 2013 г. трябваше да бъда енергиен министър след Вас и да оправям една доста голяма каша, за съжаление. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] В момента това, което ми казвате: защо като финансов министър не оправя енергийната каша втори път? Има си енергиен министър – той се е захванал със задачата. Конкретно. Най-добрата помощ за предприятията, които ползват много енергия, е цената на тази енергия да е ниска, а не ние да им даваме нарочни помощи. Защо наблюдаваме висока цена на енергията в последните няколко седмици? Хайде да започнем подред. Хайде аз да Ви попитам: защо не работи ПАВЕЦ „Чаира“? 850 мегавата от енергия, която може да бъде диспечирана на момента, в момента е извън строя и ние не можем да я ползваме, защото от три години се точи ремонт на ПАВЕЦ „Чаира“ и в момента ПАВЕЦ „Чаира“ не може да се ползва. Ако можеше да се ползва, нямаше да видим тези пикови цени на електроенергията. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Защо не ги видяхме?“]] Именно, защо не ги видяхме, когато ПАВЕЦ „Чаира“ работеше – хайде да започнем оттук?! Второ. НЕК има проблеми с друга част от хидрокаскадите, както много добре знаете. Те също не работят, също са в едни безкрайни ремонти. Трето. На енергийната борса правилата в момента са направени така, че един търговец може да подаде реално неограничен брой оферти – за 100, за 110, за 120, за 200, за 500 лв. с едно обезпечение, което позволява да има спекула на енергийната борса. Четвърто. ТЕЦ „Марица изток 2“, въпреки по-високата цена на енергията, по незнайни причини с ръководството, което е одобрено и назначено преди нашето правителство, за съжаление, реши, че няма да участва на пазара за енергетика и се включи горе-долу с десетина дни – две седмици по-късно, съответно в момента, в който се включи, цените на електроенергията паднаха. Тук въпросът е: защо ТЕЦ „Марица изток 2“ не се включи по-рано и чии интереси бяха обслужени? [[Реплики от народния представител Делян Добрев.]] Да, ще Ви отговоря. Още един въпрос: защо България в момента не ползва пълния обем на азерски газ от един милиард кубични метра, които идват на цена два пъти по-евтина от цената, на която купуваме от „Газпром“ и защо „Булгаргаз“, четейки договора като дявола евангелието, не чете клаузата, в която се казва, че този газ може да бъде доставен по българо-гръцката връзка, която все още не е направена? Държа да отбележа, седем години я правите и още не е завършена [[реплики от ГЕРБ-СДС: „12 години“]] , 12, извинявам се, но в тази клауза пише: „или в най-близката гръцка точка „Неа Месемврия“, където ние вече получаваме част от този газ, но не всичките един милиард кубически метра. Всичко това води до по-високи цени на електроенергията и води до всички тези проблеми. Сега на въпроса Ви: дали ние трябва целево да подпомагаме предприятията, които са големи енергийни консуматори? Как става подпомагането? Държавата продава квоти, те влизат във Фонда за гарантиране на сигурността на електроенергийната система и след това тези пари от Фонда се използват съответно или за субсидии към някои големи предприятия, или за субсидии към всички български граждани. В случая в България те се използват за субсидии към всички български граждани и фирми, а не конкретно към една част от фирмите. Ако Вие искате, да вдигнем цената за всички останали, за да я намалим и да дадем целеви субсидии на част от големите консуматори на енергия?! Кажете го: да вдигнем енергията на пенсионерите и да дадем на големите предприятия, които са потребители на енергия [[реплики от народния представител Десислава Атанасова: „Това е манипулация“]], вместо да решим основния проблем, който е да има евтина енергия за всички български граждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИБГНИ.]]
Благодаря Ви. Заповядайте. Господин Добрев, момент само да попитам, тъй като господин министърът беше толкова бърз, че малко прекъсна процедурата. Има ли реплики към господин Добрев? Няма, добре. Заповядайте, господин Добрев.
Господин Василев, аз се радвам, че не сте енергиен министър, като Ви слушам, защото Вие не знаете основни понятия, свързани с енергетиката. На Вас Ви е една каша в главата по отношение на енергетиката. [[Шум и реплики.]] И тъй като казахте, че сте наследили каша от мен [[шум и реплики]] , всъщност кашата аз я заварих и до голяма степен тя беше разрешена до момента, в който Вие станахте министър. Вие в тези три месеца, в които бяхте министър, приложихте мерките, които вече бяха подготвени от Министерството. Тоест Вие не направихте нищо ново, с изключение на това, че ги облякохте във форма –доклад от Световната банка, и ги приложихте. Впоследствие тези мерки бяха приложени от това Народно събрание. И за разлика от Вас, който по незнайно какви причини веднъж бяхте избран за енергиен, после за финансов министър от двама диаметрално различни президенти, ние всички тук сме избирани в тази зала от българските граждани. Вие просто сте назначавани по някакъв начин от някой – може би с някакви връзки, докато всички ние тук сме избирани от българските граждани и впоследствие сме избирани за министри, а не назначавани. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Извинявам се. И е срамота, че Вие сте министър на финансите и не сте се запознали с кореспонденцията между „Булгаргаз“ и азерската стана по отношение на вноса на газ! Ако бяхте запознат с тази кореспонденция, нямаше да говорите поредните глупости от тази трибуна. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Добрев. Моля, без квалификации. Госпожо Жекова, заповядайте за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Василев! Аз отново искам да върна фокуса към мерките, които са насочени към бизнеса в предложения за разглеждане бюджет. В предложената от служебното правителство актуализация на държавния бюджет са заложени 400 млн. лв. за мерки за бизнеса, но само за мерките 60/40 и една нова модификация на мярката 75/0, известна като „Запази ме плюс“. Новите условия обаче по мярката 75/0 още не са ясни, което означава, че липсва и предвидимост при осъществяване на дейността на фирмите. Всъщност мярката 75 плюс до този момент беше насочена към работниците и служителите, които осъществяват дейност в затворените сектори от икономиката съгласно заповед на държавен орган. Сега не виждаме в актуализацията на бюджета по какви критерии какви мерки ще бъдат разпределени тези финансови средства, които са определени в размер на 100 млн. лв. Липсва целева подкрепа, аз отново ще повторя, както и колегите преди мен, за сектор „Туризъм“ – от транспорта е облагодетелствана само авиацията с целева субсидия от 30 млн. лв. В предложения за актуализация държавен бюджет липсва и продължаване на мерките за фиксираните разходи на компаниите. Мярката 60/40, която вече е известна със своята ефективност, в подкрепа на бизнеса за запазване на заетостта и доходите на работниците и служителите във варианта, в който се изпълнява към момента, а и вариантът, който Вие предлагате да бъде продължен до края на годината, на практика оставя без подкрепа една голяма част от фирмите, които изпитват затруднение при осъществяване на дейността си и които имат спад в приходите от продажби между 20 и 30%. Сегашният вариант на мярката всъщност предоставя възможност за финансиране на тези работодатели, които имат спад в приходите от продажби не по-малко от 30%, като финансовата подкрепа в този случай ще бъде 50%, а тези, които имат спад в приходите от продажби 40%, ще имат финансова подкрепа от държавата в размер на 60%. Това означава, че са допустими фирми, които на практика са почти пред фалит, както и че фирмите се стимулират по този начин да не отчитат реалните си приходи, да осигуряват служителите си на минималния осигурителен доход за съответната длъжност или на минимални часови ставки. Същевременно от 1 юни 2021 г. беше преустановена и целенасочената подкрепа на заетите лица, осъществяващи икономическа дейност в сектори „Хотелиерство и ресторантьорство“, „Туризъм“ и „Транспорт“ чрез проект „Краткосрочна подкрепа за заетост в отговор на пандемията от COVID-19“. Именно за тези хора в момента не виждаме в актуализацията на бюджета отделени финансови средства, които да ги подкрепят при една бъдеща сериозна криза, която би могла да затвори тези бизнеси. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС сме внесли Проект на закон за изменение и допълнение на Кодекса на труда. В него се предлага уреждането на траен, устойчив и предвидим механизъм за подпомагане на заетостта от държавата, когато са въведени ограничения от страна на държавен орган и те оказват въздействие на стопанската дейност на предприятията и на работодателите. Предложените промени отчитат опита, придобит по време на повече от една година предоставяне на компенсации от държавата за работодатели и работници по време на извънредното положение и извънредната епидемична обстановка в периода март 2020 – юли 2021 г. Именно тези промени, ако, разбира се, имаме възможност да ги приемем в това Народно събрание, ще позволят при настъпване на извънредни обстоятелства и ситуации работодателите да имат предвидимост на това каква подкрепа могат да разчитат от държавата си. И в заключение искам да посоча, че наистина е много важно да се обърне внимание на средствата, които трябва да бъдат отделени за най-засегнатите сектори от икономиката. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Жекова. Реплики? Не виждам. Колеги, тъй като часът е вече 17,56 ч., предлагам да прекратим заседанието и утре продължаваме в 9,00 ч. със Закона за държавния бюджет. Закривам заседанието. [[Звъни.]]