Доброго ранку, шановні народні депутати! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. На чисельні звернення нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки "за", першої зліва. Ну, ви ж просили. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:09:44]] В залі зареєстровано 244 народних депутата України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні. Хвилинку. Шановні колеги, 2 вересня світ відзначає 75-у річницю закінчення Другої світової війни. Ця війна охопила багато континентів, багато держав і забрала багато життів, принесла багато горя. Лише в Україні вважаються загиблими 8 мільйонів. І я хотів би всім нагадати, що ми проходили різні етапи в нашій історії, але завжди ми в ній перемагали. І я впевнений, що і в подальшому буде саме так. А зараз я пропоную вшанувати всіх тих, хто загинув під час цієї страшної війни. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у середу ми маємо до 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням заяв та повідомлень. Будь ласка, запишіться на виступи. А поки відбувається реєстрація, я хотів би привітати нашого колегу Богдана Вікторовича Кицака з днем народження. [[Оплески]] Побажати йому успіхів і завжди рухатися вперед і допомагати своїй рідній області Житомирській. Грищук Роман Павлович.
Соломії Бобровській.
Соломія Анатоліївна Бобровська.
Доброго дня, шановні колеги! Маю до вас відкриту заяву членів Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для здійснення парламентського контролю за розслідуванням нападів на Катерину Гандзюк та інших громадських активістів протягом 2017-2019 років щодо судового свавілля у справі Сергія Стерненка. Отже, ми, члени Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для здійснення парламентського контролю за розслідуванням нападів на Катерину Гандзюк та інших громадських активістів протягом 2017-2019 років, заявляємо, що прокурорське та судове свавілля у справах щодо нападів на Сергія Стерненка сягнуло свого історичного максимуму. Минулого тижня Верховний Суд відмовив Сергію Стерненку у розгляді справ щодо нападу на нього по суті в Києві, аргументувавши це тим, що одна зі сторін – дружина загиблого нападника Кузнєцова – мешкає в Одесі. Позавчора, 31 серпня, під час першого підготовчого засідання в Одесі на Сергія Стерненка було вчинено ще один напад. Можливість вчинення ще одного нападу ймовірно з замовниками нападів на Сергія Стерненка є прямим наслідком перенесення судового розгляду з Києва до Одеси. Представники прокуратури під час засідання почали вимагати зміни запобіжного заходу Сергію Стерненку на тримання під вартою. На думку представників прокуратури підставою для заміни запобіжного заходу є відсутність авторитетних поручителів та гарантій відвідування Сергієм Стерненком судових засідань. Водночас готовність взяти Сергія Стерненка на поруки висловили близько 10 народних депутатів України, а також шановні громадські діячі. І вчора був присутній на суді в Одесі наш колега Роман Лозинський. Вважаємо, що Офіс Генерального прокурора та Верховний Суд свідомо чи несвідомо сприяють подальшій політизації цієї справи, створюючи сприятливі умови для реалізації політичного замовлення. Перенесення Верховним Судом розгляду справи щодо нападу на Сергія Стерненка до Одеси з Києва є вигідним замовникам нападів на Сергія Стерненка, до яких ймовірно можуть бути причетні посадовці одеської місцевої влади. Спроби нападів на Сергія Стерненка продовжують здійснюватись навіть під будівлею суду. Фактично своїми діями Верховний Суд та Офіс Генерального прокурора України наражають Сергія Стерненка на небезпеку і сприяють упередженому розгляду справи суддями, на яких ймовірно мають вплив можливі замовники нападів. Закликаємо Верховний Суд та Офіс Генерального прокурора припинити свавілля у справі Стерненка і повернути розгляд справи в Київ. Дякую.
Мельник. Савчук Оксана Василівна.
Вітаю сьогодні всіх! Оксана Савчук, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", представляю місто Івано-Франківськ. Сьогодні хочу сказати про важливе питання, яке стосується віднесення міст до так званих "червоних" зон. Івано-Франківськ сьогодні належить до "червоної" зони, як і декілька міст по цілій Україні. Наші діти не змогли піти до школи та не змогли відвідувати дитячі садочки, хоча ми абсолютно готові до того, щоб їх прийняти. Ми також абсолютно зробили все можливе силами місцевого самоврядування і міської влади для того, щоб підготувати всю освіту, підготувати всі дошкільні заклади для того, щоб батьки могли спокійно віддати свою дитину і піти на роботу. Ми і досі не можемо зрозуміти, звідки в нас взялися саме такі цифри, оскільки цифри, які є в нас, абсолютно суперечать рішенню комісії по віднесенню Івано-Франківська саме до "червоної" зони. За Постановою 712 наповненість ліжок для "червоної" зони в лікарнях має бути близько 70 відсотків. Сьогодні в Івано-Франківську – 35 відсотків. Також рахується кількість хворих на 100 тисяч населення. Так от в нас 234 хворих на 100 тисяч населення, що є твердим показником "помаранчевої" зони. Ми неодноразово зверталися до міністра Степанова з тим, щоб взяти наші об’єктивні показники і переглянути рішення. Сьогодні я звертаюся від всієї громади Івано-Франківська переглянути несправедливе рішення по віднесенню нашого міста до "червоної" зони, тому що кількість хворих не відповідає тим показникам, які демонструє Міністерство охорони здоров’я. Ми неодноразово зверталися з тим, щоб це рішення було переглянуто. Весь Івано-Франківськ вийшов, підприємці вийшли. Люди чудово розуміють, що якщо зараз їм знову заборонять працювати, вони не матимуть змоги утримувати свої сім’ї. Основна бюджету – це малий і середній бізнес в нашому місті. Тому я сьогодні з цієї трибуни звертаюся ще раз і кажу вам наступне: Івано-Франківськ – це не "червона" зона, Івано-Франківська – це синьо-жовті кольори нашої країни і ніякі червоні кольори в нас не проходять.
Будь ласка, народна депутатка Фріз Ірина Василівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Володимиру В’ятровичу.
Володимир В’ятрович, будь ласка, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Питання, коли почалася Друга світова війна в Україні вже давно перетворилася з історичного на політичне. На жаль, відповідь на нього не завжди знають навіть найвищі високопосадовці нашої держави. Не менш важливим є питання, коли завершилася ця війна. І справді, рівно 75 років тому 2 вересня уродженець Уманщини генерал-лейтенант Дерев’янко поставив підпис під актом про капітуляцію Японії, який поклав край Другій світовій війні. Війні, яка тривала шість років і один день. Війні, яка стала найбільшою трагедією людства. Україна опинилася в самому епіцентрі цієї страшної війни. Позбавлена державності після поразки української революції вона стала полем боєм між нацистською Німеччиною та комуністичним Радянським Союзом, які сіяли руйнування, смерть, грабунок, вдавалися до депортації та масових вбивств. Україна втратила в цій війні 10 мільйонів людей. Мешканці України гинули на фронті, гинули в концтаборах, були жертвами Голокосту, репресій, були вбиті під час варварських каральних операцій знищення сіл і міст. Але попри це українці зробили величезний вклад в перемогу світу над нацизмом. Українці стали першими, хто дав збройну відсіч агресорам ще в березні 1939 на Карпатській Україні. 7 мільйонів українців билися з нацизмом у лавах польської, американської, британської і звичайно Червоної армії. У вирі війни постала Українська повстанська армія, яка піднесла прапор боротьби за незалежність. Боротьба УПА стала продовженням української революції і надихала нащадків, які врешті здобули незалежність в 1991 році. Ніколи знову – це головний урок, який винесло людство з цієї війни. Ніхто і ніколи немає права безкарно розв’язати війну. І це правило має стосуватися не лише Мілошевича чи Хусейна, але і Путіна. Війна українців з Путіним триває вже довше як Друга світова війна. Нинішня Росія не лише розв’язала агресивні війни, анексувала Крим, окупувала частину територій України, Грузії, Молдови, але і взяла на озброєння сталінську міфологію і витрачає величезні ресурси на її пропаганду в Україні та світі. Щоб вистояти і перемогти Україна має демонструвати рішучість, послідовність і національну єдність. У політиці пам’яті, що має базуватись на правді про минуле і звільнення від російської пропаганди, у зміцненні нашої армії, в активній дипломатії, яка допомагає єднати вільні нації для захисту миру і безпеки. У цей знаменний день маємо низько вклонитися всім тим, хто захищав Україну тоді, в Другій світовій війні, і тим, хто сьогодні зі зброєю в руках захищає Україну. Бо тільки там, де пам’ятають загиблих, є ті, хто готовий захищати живих. Слава Україні!
Запрошується до слова народна депутатка Приходько Наталія Ігорівна, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Морозу, передайте, будь ласка.
Передаємо. Народний депутат Мороз, будь ласка.
Добрий день, Володимир Мороз, 59 виборчий округ, Донеччина. Сьогодні я хотів би висловити свою думку щодо скасування місцевих виборів на Донбасі. ЦВК на своїх засіданнях 8 та 30 серпня прийняла антиконституційне рішення про неможливість організації проведення перших виборів у 18 ОТГ у Донецькій та Луганській областях. Прийнявши це рішення ЦВК порушила права 500 тисяч громадян України – обирати та бути обраними. Право самостійно організовувати своє життя та контролювати зароблені громадянами фінанси. Особисто я вважаю це зухвалим порушенням основних прав людини. Останнім часом, в період моєї відпустки, я дуже часто спілкувався з людьми з Мар’їнки та Вугледара. Це саме ті ОТГ мого округу, де людей позбавили права обирати та бути обраними. Наші люди бажають обирати собі на місцях людей за власним розсудом, зважаючи на їх особисті якості, як керівників, яких вони дуже добре знають, людей, які знають добре проблематику цього регіону та будуть сприяти покращенню життя людей, та повернення миру у свої дома. Якщо Президент казав, що наш пріоритет – це встановлення миру на Донбасі, то хто може бути більше зацікавлений в цьому, як не люди, котрі вже шість років потерпають від бойових дій. Вони вже наситились тими керівниками, яких назначають без їх згоди, і коли вони звертаються до них, то бачать в їх очах непорозуміння та небажання слухати їх проблеми. Ті люди, які зараз там керують, вони не заінтересовані в подальшому розвитку територій Донбасу. Вони сьогодні призначені, завтра їх там не буде, тим людям не ростити дітей, не жити там все своє життя. Хочу вам повідомити про те, що в цих містах працюють дитсадочки, школи. Тобто в школу діти можуть йти, а дорослі виборці голосувати в них не можуть. Такі прикрі розбіжності та подвійні стандарти стосуються 26 тисяч виборців Мар’їнської ОТГ і 22 тисяч виборців Вугледарської ОТГ. Хочу підкреслити, що в місті Вугледар за всі роки війни не пролетіло ні одної кулі, але і там немає виборів. У минулому році на таких територіях вибори проводились аж тричі: два тури – президентські та один – парламентські вибори. Ситуація з безпекою на той час була набагато гірша, але це нікого не зупиняло. Коли потрібні були голоси "за" Президента, ми дали голосувати людям. Коли потрібно було формувати монобільшість в Раді, тоді ці люди були потрібні державі і нікого не хвилювала безпекова складова. Люди, схаменіться! Президенте, надайте можливість голосувати людям на даних територіях, не порушуйте Конституцію.
Народний депутат Поляков Антон Едуардович, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Антон Поляков, 206 округ, депутатська група політична "Партія "За майбутнє". Шановні колеги, ми зараз дуже часто згадуємо події у Білорусії, але, я вимушений сказати, що і в нас на Україні є не менш жахливі випадки. У цей понеділок на Чернігівщині під стінами Чернігівської обласної державної адміністрації відбувався санкціонований мирний мітинг працівників "Смолинського торфобрикетного заводу" та Ірванцівського торфобрикетного заводу "Чернігівторфу". Ця акція була заздалегідь погоджена з міською радою, з обласною держадміністрацією. Але натомість чи мали ми взагалі уявити рік тому, коли голосували за цей парламент, що хтось з чиновників буде ховатися за кордоном Нацгвардії та службових собак? Адже губернатор Чернігівщини, голова Чернігівської обласної державної адміністрації, виявився саме таким чиновником, який ховається за кордоном Нацгвардії, який навіть не вийшов до людей, який не делегував жодного свого заступника. Присутня була поліція, присутня була на мітингу Служба діалогу та примирення. Всі були в шоці, адже за останні 6 років з подій на Майдані це перший випадок, коли двері і всі ворота Чернігівської обласної державної адміністрації було зачинено. Адже пан Прокопенко займається самопіаром і нічого крім того, що робить свої статейки у Фейсбуці, нічим не займається. Я розумію, що можна звернутися зараз до нього, але вся відповідальність за це лежить на нашому Президенті, на Президенті Зеленському, який підписував указ про його призначення, який його обирав. Тож я звертаюсь до вас, пане Володимир Олександрович, будь ласка, зверніть увагу на вашого губернатора, на очільника Чернігівської обласної державної адміністрації, який не працює, який як хлопчик, як боягуз ховається за кордоном Національної гвардії, який не виконує своїх посадових обов’язків, який незрозуміло чим займається на своїй посаді. Дякую.
Слово надається народному депутату Загородньому Юрію Івановичу, фракція Політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний Руслане Олексійовичу. Шановні народні депутати, на минулому тижні Верховна Рада дев’ятого скликання відзначила першу річницю своєї роботи, відзначила скромно, без гучних заяв, але з несподіваним зізнанням. Голова найбільшої парламентської фракції зізнався на всю країну, що Верховна Рада – це токсичний бренд, і що вона мало що приносить пересічним громадянам, крім неприємностей. Гадаю, що, говорячи про токсичний бренд, він мав на увазі що, говорячи про токсичний бренд, він мав на увазі саме фракцію "Слуги народу", той шалений зелений принтер, який продукував не закони, а законодавчий спам. Саме тому сьогодні падають рейтинги "Слуги народу" і падають рейтинги Президента Зеленського. Натомість рейтинги партії "Опозиційна платформа – За життя" зростають, бо саме наша партія відстоює інтереси пересічних громадян та захищає їх від свавілля "слуг". Так, згідно з останніми соцопитуваннями українці впевнені, що саме "Опозиційна платформа – За життя" пропонує найбільш продумані та реалістичні рішення для припинення військового конфлікту на Донбасі та встановлення миру. Українці впевнені, що саме наша партія у питаннях прийняття Закону про землю відстоювала інтереси звичайних людей. Тому не судіть, панове слуги, всю Верховну Раду по своїх вчинках. Це стосується не лише депутатів від парламентської більшості, а й особисто Президента Зеленського, який у своїй передвиборчій програмі обіцяв і описав Україну своєї мрії, де бабця буде отримувати гідну пенсію, а не інфаркт від рахунку за комуналку, а натомість привів країну до зубожіння, а народ – до жебрацтва. Що ми маємо через рік "зеленої" влади? Чергові каскадні підвищення тарифів, продаж землі, підписання Меморандуму з ЄС, Міжнародним валютним фондом, які закріплюють зовнішнє управління. От таку країну шановні "слуги" побудували за рік своєї каденції. Верховна Рада через "зелену" монобільшість перетворилася на токсичний бренд, але нічого, крім горя та жебрацтва, не принесла своїм виборцям, не має права продовжувати свою руйнівну антинародну діяльність. В Україні має нарешті з’явитися парламент, який буде відстоювати інтереси не Сполучених Штатів Америки, Міжнародного валютного фонду, ЄС, а інтереси українського народу. Українці вже втомилися від перезавантажень влади, вони хочуть мати таку владу, яка найбільшою цінністю поставить мир, добробут, соціальне, економічне процвітання українського народу. І партія "Опозиційна платформа – За життя" вже довела, що вона відстоює інтереси всього українського народу. Дякую.
Будь ласка, Костенко Роман Васильович, фракція "Голос".
Шановні колеги, шановні громадяни! Нещодавно українські засоби масової інформації оприлюднили повідомлення про можливу причетність наших спецслужб до затримання в Мінську так званого підрозділу "Вагнер". При чому, за версією журналістів, метою спецоперації мало бути не затримання росіян у Білорусії, а перенаправлення їх на нашу територію для арешту і суду. Однак, внаслідок дій окремих посадових осіб, начебто відбувся зрив цієї спецоперації. Це дуже серйозне звинувачення. Існування таких неспростовних повідомлень наносить реальну шкоду іміджу нашої держави, створює ризики національній безпеці і не може залишатися без належного реагування. Офіційні представники влади уже надали формальні заперечення, однак їх зміст відверто неадекватний рівню звинувачень. Слід сказати, що у нас викликає багато запитань як позиція влади, так і ряд деталей у версії журналістів. З цим усім необхідно розібратися. Суспільство повинно отримати чітку відповідь, що сталося у Мінську, що сталося у Офісі Президента, чи була державна зрада, і якщо була, то хто зрадник. Щоб цій відповіді довіряли, її має підготувати парламент, бо тільки парламент сьогодні може по-справжньому контролювати Президента і саме парламентській комісії суспільство може довіряти. Тому ми ініціюємо створення тимчасової слідчої комісії для розслідування оприлюднених фактів. Якщо версія зі зривом спецоперації хоч частково підтвердиться, то винуваті мають бути покарані, а якщо ні, то фейки необхідно спростувати, інакше в подальшому вони стануть цеглинами у фундаменті більшої брехні. В рамках ТСК народні депутати зможуть встановити істину, ліквідувати загрози та проінформувати українське суспільство. Закликаю колег і з інших фракцій долучатися до формування цієї комісії. Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Арешонков Володимир Юрійович, депутатська група "Довіра".
Ярослав Рущишин, "Голос", Львів. Доброго дня, шановні колеги. Я б хотів сказати кілька слів з приводу довіри. Довіра, яка будується від інвестора до нашої країни.
Я перепрошую, я запросив пана Арешонкова. Арешонков, він стоїть збоку, а вас я щось у списку навіть не бачив. Ні-ні, це з вами пожартували. А, Осадчук передає, да? Я перепрошую тоді, бо. Володимир, перепрошую, бо ви нічого не сказали, я вже запросив далі. Добре, будь ласка.
Отакі справи діються і в Кабінеті Міністрів: нерозбериха повна, непередбачуваність рішень і таке інше. Отож – про довіру. Довіра інвестора будується роками до нашої країни. І в напрямку цього треба бути не тільки некорупційними і суди повинні працювати належним чином, але ми повинні бути ще й до того всього передбачуваними. І оця непередбачуваність – це те, про що я хотів поговорити сьогодні. Ми, з одного боку, дякую вам також, допомагаємо нашому підприємництву для того, щоб воно стало на ноги впродовж пандемії, але іншою рукою ми його починаємо добивати. І перша річ – це є фальсифікації, які застосовуються при розрахунку кольору для тої чи іншої громади в пандемії. І сьогодні Івано-Франківськ підтвердив, що це відбувається, виявляється, не тільки у Львові, коли беруться всі заповнені ліжка від усіх хворих, а не тільки на пандемію COVID-19, це раз. А друга річ, яку ми зробили, це ми просто непередбачувано заборонили в’їзд іноземцям до України на визначений термін. Але вони скасовують усі свої осінні броні на всі готелі. Якщо ми в такий спосіб будемо працювати і надалі, ми не виживемо, бізнес наш не виживе у цій пандемії. Отож закликаю Кабінет Міністрів до передбачуваності, до законності у прийнятті своїх рішень і найголовніше – скасувати Постанову про заборону в’їзду іноземцям до України, бо Львів на цей день має фактично провалений туристичний сезон. І це мова іде не тільки про Львів, але і про всю Україну. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Арешонков Володимир Юрійович. Я перепрошую. Просто пішла нерозбериха в списку. Я вже передзвонив в "Раду". Будь ласка.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра", Житомирщина. Шановні колеги, шановні глядачі! Тема мого виступу буде стосуватись надзвичайно важливого питання – того стану в якому знаходиться сьогодні наша українська система освіти і науки. 2 вересня. Вчора ми або багато тисяч українських родин відправляли в школу і первачків, і інших учнів. І у мене переді мною дві картинки. Київська школа, де під такими навісами від сонця стоять фужери для шампанського для батьків, де за 200 тисяч в рік можна дозволити собі організувати високий рівень навчально-виховного процесу, дати дітям все необхідне, що сьогодні вони потребують. І переді мною мої рідні поліські школи в сільській місцевості, де вчора ще зранку керівники районів шукали грейдер, як би привести в стан дороги, щоб можна було доїхати автобусами до цих сільських шкіл. Де станом на вчорашній день була відсутність засобів для боротьби з COVID і таке інше. І питання не в тому, що я маю щось проти приватної освіти або проти тих умов, які забезпечили собі окремі родини, щоб отримати якісну освіту для дітей. Питання в тому, що з кожним роком, крім того, що поглиблюється соціальне розшарування в державі, поглиблюється розрив між якістю освіти, яку можуть отримати діти в Києві, в Дніпрі, в Харкові і в сільській місцевості на Поліссі або в інших селах. І цей процес продовжується. Я сьогодні звертаюсь до наших колег з Комітету профільного з питань освіти і науки. Надзвичайно авторитетні і потужні мої колеги, треба піднімати питання вголос сьогодні того стану, в якому знаходиться загальна середня освіта, і не тільки питання підняття зарплати вчителям. Подивіться, децентралізація – та реформа, яку ми сьогодні успішно впроваджуємо – це позитив, я так рахую. Але боюсь, щоб децентралізація освіти, яка може відбутись. А подивіться, сьогодні йде практично зміна функцій методичних служб, сьогодні ми говоримо про те, що інститути обласної післядипломної освіти, які забезпечили підвищення професійної кваліфікації, теж ставиться під сумнів питання їх роботи. Так-от, децентралізація в освіті має відбуватись надзвичайно розумно, інакше ми можемо втратити навіть ті позитивні риси, які ми мали в системі потужній, яка була у нас до цього. Тому я хотів би, щоб ми в голос говорили сьогодні і про українську освіту, і про науку.
Слово надається Кучеренку Олексію Юрійовичу. Будь ласка. Приготуватись – Шуфрич Нестор Іванович. і це вже буде крайній виступ на сьогодні.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні депутати, шановні українці, я хочу нагадати просту істину. Що таке аудит? Аудит, за визначенням, – це оцінка або особи, або організації, або системи, або процесу, або об’єкту управління. Будь-який керівник, будь-який управлінець перший свій крок робить саме спочатку через серйозний аудит системи управління. Це аксіома управління, в тому числі в першу чергу – державного управління. Президент Зеленський півтора роки тому обіцяв провести аудит держави разом із своєю командою протягом перших 100 днів з моменту його інавгурації і лише після цього розпочати діалог з суспільством про стратегію розвитку країни. Ми сприйняли це позитивно, але пройшло майже півтора роки і я хочу поцікавитись: а де подивитись результати цього аудиту? Я нагадую, 28 серпня минулого року в Дрогобичі завалився будинок, 8 людей загинуло. Було обіцяно Президентом провести повний аудит житлового фонду. Де подивитися результати цього аудиту, скажіть, будь ласка? Два з половиною місяці тому в Києві, на Позняках взірвався будинок і загинуло 5 осіб, десятки поранених. Де результати розслідування цієї події? І чи можуть себе українці відчувати спокійно і безпечно в своїх будинках? Взимку нам було сказано, що були завищені тарифи навіть при низькій ціні на газ. Саме із-за того пішов уряд Гончарука. А можна поцікавитись, де результат аудиту цих тарифів? І чому українці до сих пір не отримали перерахунок, на який вони абсолютно спокійно можуть сподіватись? Де аудит "Укренерго", яка навидавала, компанія, дозволи і технічні умови на "зелені" тарифи, які ми всі з вами оплачуємо через бюджет або через тариф? Де інші дослідження? І я зараз звертаю вашу увагу на проблеми Києва. А рівно рік тому, у вересні, уряд оголосив, що він проведе аудит Києва. А де результати цього аудиту? Ви що, не бачите колапс транспортний, в який сьогодні занурюється Київ? Ви не бачите системну інфраструктурну кризу в Києві? Ви не розумієте, що тут вже стає важко жити? А в цей час ми продовжуємо витрачати бюджетні кошти – кошти платників податків. Тому, шановні управлінці, дайте нам результати свого аудиту. А без цього всі ваші гасла передвиборчі, всі ваші вояжі будуть сприйматися, як чергові "відосики" і чергові обіцянки, які ні до чого не призведуть. Думайте, будь ласка.
Народний депутат Шуфрич Нестор Іванович, фракція "Опозиційна платформа – За життя", будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Ми маємо дивитись правді в очі. Ми розбазарили в цій залі 65 мільярдів гривень, які були сконцентровані у Фонді боротьби з коронавірусом. Зараз грошей нема, лікарям їх не вистачає. Три наших колеги зараз хворіють, я бажаю їм одужання і скорішого повернення до цієї зали. За рівнем захворюваності ми друга професія – народні депутати України – більше 5 відсотків в нас вже захворіло, і нас випереджають лікарі. Я низько схиляюся перед ними. Прошу вибачення за всіх нас, що ми позбавили їх достатнього фінансування і розбазарили ковідні гроші, які були сконцентровані в цій залі, нашим голосуванням. І ми маємо підготуватися до того, що нас чекає. І ми всі розуміємо, що чекає дуже складна ситуація, грошей на подолання якої немає. Ще раз підкреслюю, розбазарили нібито на дороги – і ні доріг, ні лікування людей. Сьогодні 2 вересня. 6 років тому почалися перемовини, які реалізувалися у підписання Мінських угод. Потім Мінські угоди були виписані в лютому 15-го року в комплексі дій щодо їх виконання. Ви знаєте, я розумію своє протистояння з Петром Порошенком і "Блоком Петра Порошенка". Але я не можу збагнути, в чем проблема у меня с вами, "зеленые слуги народа". В чому проблема? Ви ж говорили, що ви за мир. Не Конгрес Сполучених Штатів, не Бундестаг, не російська Дума, не парламент Франції, а ми, Верховна Рада України, маємо прийняти ті закони, які повернуть мир в нашу країну. А ми, як той страус, голову в пісок засунули, а перья выставили. Ви розумієте, я не про пір’я говорю, а про інше місце. Я сьогодні закликаю всіх нас зосередитися навколо головного питання – повернення миру в нашу країну. Часу залишається замало. Так, було злочинне рішення 29 червня 14-го року, коли фактично вийшли з режиму перемир’я і перемовин і спробували повоювати. Десятки тисяч людей загинули, зруйнована економіка, зубожіння наших громадян – це ціна за злочинне рішення повоювати. Так что вы "Порошенко" или таки вы Зе-команда? Я хочу вас ще раз запитати: вы страусы или вы за мир? Якщо за мир, то не бойтесь его, делайте! Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми отримали вимогу двох депутатських фракцій перерви із заміною на виступ. До слова запрошується народний депутат Олексій Олексійович Гончаренко. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина. Сьогодні я з великою особливою радістю і задоволенням кажу свій рідний регіон – Одещина, тому що сьогодні День міста Одеси. І я хочу привітати всіх, для кого Одеса це щось важливе в їхньому серці – це всі одесити, це всі українці і це дуже багато людей у всьому світі. Чому? Есть город, который я вижу во сне. Дійсно, є місто, яке ми всі бачимо уві сні. Ті, хто народився в Одесі чи зростав, чи навчався, чи ті, хто хоч раз зайшов в самое синее в мире Черное море, чи ті, хто побачив одеські вулиці, чи скуштував одеську кухню, чи ті, хто читав Олешу, Багрицького, Катаєва, Пушкіна, Ахматову, Жванецького, чи ті, хто слухав Утьосова, Ойстраха, Ботвінова, чи дивився вистави Боровського, Райхельгауза – багато-багато людей, які люблять це місто, і, дійсно, це місто – щось дуже важливе для них. Тому я вітаю сьогодні з Днем міста Одеси всіх одеситів, всіх українців і реально мільйони людей по всьому світу, бо Одеса – це наша перлина, чиє ім’я відоме на весь, на весь світ. Для людей, які дивилися хоч один раз фільми легендарної Одеської кіностудії, вони теж ніколи не забудуть про наше місто. На жаль, на долю нашого міста випало і багато випробувань. Під час Другої світової війни своїм героїзмом одесити заслужили ім’я місто-герой. В 2014 році Одеса знову пережила чергові переживання і захистила тоді Україну. І це є дуже важливо. То ж сьогодні я хочу привітати рідне місто Одесу з Днем міста, побажати всього найкращого. І від імені всієї нашої команди сказати: ми впевнені, що все найкраще у Одеси і одеситів впереди, все найкраще в майбутньому. Живи наша Одесса, живи и процветай! З Днем міста Одеси! Вітаю!
Олексію Олексійовичу, вам дуже личать позитивні виступи, ви знаєте. Будь ласка, шановні колеги, ми завершили обговорення, ми завершили перерву, переходимо до порядку денного.
Шановні колеги! Законопроект (реєстраційний номер 3913) – це законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:48:59]] За-187 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнко Олександр Сергійович.
Шановні колеги, дорогі українці, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій розроблено у зв’язку з необхідністю забезпечення повсюдності та безперервності влади, гарантованої Конституцією України, місцевого самоврядування на окремих територіях в умовах чергового етапу адміністративно-територіальної реформи. Проектом закону пропонується внести зміни до законів України "Про військово-цивільні адміністрації" та "Про місцеве самоврядування в Україні", ними запроваджується можливість утворення військово-цивільних адміністрацій об’єднаних територіальних громад. А підставою для такого утворення визначається встановлення Центральною виборчою комісією неможливості забезпечити підготовку та проведення місцевих виборів на окремих територіях. Комітет розглянув на своєму засіданні зазначений проект Закону та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини першої статті 21 Регламенту Верховної Ради включити зазначений проект Закону до порядку денного четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання, та відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 та частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу, скоротивши наполовину строк подання пропозицій і поправок до нього при підготовці до другого читання. Врахувати при підготовці законопроекту до другого читання відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України пропозиції, поправки щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту інших структурних частин законопроекту та або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Третє. Звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України на пленарному засіданні під час розгляду даного законопроекту про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частинах законопроекту та (або) інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Сергійович. Ну, ви виступали як автор і як від комітету, так? У вас 4 хвилини було. Ви вклалися в 2. Дякую, ви, як завжди, економно відноситесь до нашого часу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Ніколаєнку Андрію Івановичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Будь ласка. Немиря, будь ласка, народний депутат.
Доброго дня, шановні колеги. "Батьківщина" буде голосувати проти цього законопроекту. Я поясню чому. Тому що на наше переконання, згідно з нашим аналізом, якщо цей законопроект буде прийнятий, він створює підстави для свавільного скасування виборів. Це буде протирічити 38 статті Конституції України, це буде протирічити статті 25 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, це буде протирічити, статті 21 Загальній декларації прав людини Організації Об’єднаних Націй. З прийняттям і з перспективою прийняття цього законодавства права людини, до яких відноситься право обирати і бути обраним, право на вільні і чесні вибори, буде втоптане в "болото" політичної доцільності. Чим це відрізняється від того, що намагалися і робили всі попередники до нинішнього Президента – нічим. Саме тому "Батьківщина" наполягає на тому, що права людини є неподільними, до прав людини відноситься право обирати і бути обраними, право на вільні вибори. Ми закликаємо тих, хто хоче не лише бути на словах, а на ділі слугами народу, а не виконавчої ради, а не Президента, голосувати проти цього законопроекту, оскільки він протирічить міжнародному праву, праву України, і він протирічить національним інтересам України. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Рахманіну Сергію Івановичу, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги, війна не закінчиться завтра, деокупація не настане післязавтра, для того, щоб відбулася реінтеграція, нам знадобляться роки, а поки ми живемо в тих реаліях, які є. Центральна виборча комісія на підставі висновків Служби безпеки України, керівництва Операції об’єднаних сил, Служби безпеки України визначилася з тим, що на частині території, на превеликий жаль, вибори проводити не можна. Ми можемо сперечатися, наскільки справедливе чи несправедливе це рішення, але воно вже відбулося. І в будь-якому разі, навіть зважаючи на те, що механізм військових цивільних адміністрацій не є бездоганним, це краще ніж безвладдя або анархія. І на підставі цього, ми маємо надати людям можливість отримувати послуги і звертатися по розв’язанню тих проблем, які виникають. Тут говорили про права. Ми не маємо позбавляти наших людей права звертатися зі своїми проблемами. Ми знаходимося у виделці, коли нові органи місцевого самоврядування не можуть бути обраними, а повноваження старих вичерпані. Відтак маємо те, що маємо. Ми маємо створити механізм, який би ухвалював рішення в цій ситуацій. Цей законопроект не є бездоганний, сподіваюсь, що він буде виправлений до процедури другого читання, але ініціатива є абсолютно логічною. Дякую.
Слово надається народному депутату Морозу Володимиру Вікторовичу, фракція Політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Передайте, будь ласка, Наталії Юріївні Королевській.
Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Шановні колеги! Від імені 500 тисяч виборців, людей, які всі шість років проживають вздовж лінії розмежування, від імені людей, які не з книжок знають, що таке війна, від імені людей, які не зрадили, які повірили в Україну, людей, які повірили вам народні депутати, обирали цей парламент і обирали Президента – поверніть їм право голосу в своїй країні, поверніть їм право жити в мирній країні, країні, якій вони потрібні. Що ж ви робите? Ви сьогодні розділяєте людей: на справжніх і несправжніх, на тих кому можна довіряти і на тих кому не можна довіряти, на тих кому ви даєте право голосу і на тих кого ви позбавляєте права голосу. Шановні, та так недовго, ви почнете ділити людей по цвету шкіри чи ще по якимось ознакам. Так не можна – сьогодні позбавляти права голосу людей тільки за те, що він мешкає у Донецькій або в Луганській областях. А завтра вам не подобаються мешканці Львова або Ужгорода, Харкова або Одеси, ви завтра їх також будете позбавляти права голосу. Сьогодні безпідставно, порушуючи Конституцію України, в нашей любимой країні ви позбавляєте права людей обирати свою місцеву владу. Тому "Опозиційна платформа – за життя" вимагає від цього парламенту захистити права людей, проголосувати сьогодні за право того, щоб люди голосували, та заслухати сьогодні звіти ЦВК та військово-цивільних адміністрацій, а цей закон ні в якому разі не підтримувати. Дякую за увагу.
Будь ласка, Зінкевич Яна Вадимівна, фракція Політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую за передачу слова. Шановні колеги, я глибоко переконаний, що основна проблема цього законопроекту полягає в тому, що в нього в основу покладена теза, яка є концептуально невірною. Якщо ви чітко почитаєте про що ідеться, йдеться про те, що в тому випадку, якщо Центральна виборча комісія встановила неможливість організації і проведення місцевих виборів на цих територіях, то відповідно тут мають бути утворені військово-цивільні адміністрації. Але я звертаю вашу увагу, що Центральна виборча комісія рішення про неможливість призначення місцевих виборів не приймає і не приймала цього разу. Вона цього разу, опираючись на відповідні подання, констатувала факт про неможливість проведення перших виборів об’єднаних територіальних громад одночасно з черговими виборами місцевих рад, як це передбачено Конституцією. Але це жодним чином не означає, що Центральна виборча комісія через невеличкий проміжок часу, середній проміжок часу чи трішки дальше, в разі якщо такі умови будуть, а це може бути місяць-два, не призначить знову ж таки перші вибори на іншу дату. Бо це ж не чергові вибори, які Верховна Рада раз на 5 років призначає, це зовсім інший вид виборів, які Центральна виборча комісія може постійно призначати в тому випадку, якщо будуть для цього умови. А тут покладено в основу тезу про те, що в разі, якщо вона на чергових виборах констатувала такий факт, то вже 5 років військово-цивільна адміністрація діє і Центральна виборча комісія, навіть якщо такі умови будуть, не зможе призначити вибори, це неправильно. Більше того, це прямо суперечить і законодавству чинному, і Виборчому кодексу, який ми нещодавно прийняли. Тому я думаю, що нам треба не поспішати, і добре, що 116-у задіють, а подумати про те, що, можливо, на цих територіях органи місцевого самоврядування, які в 15-му році ще були обрані, нехай здійснюють свої повноваження відповідно до Конституції. А натомість все робити для того, щоб внормувати такого роду процедури і все ж таки в разі, якщо такі умови будуть невдовзі створені, провести там перші вибори. Такого роду формулювання унеможливлює теоретичне їх проведення протягом 5 років, а це буде порушення Конституції. З такими речами треба дуже.
Є ще бажаючі виступити? Поляков, Шахов. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Сергій Володимирович, будь ласка.
Вчора було 1 вересня і наші діти пішли в школу. Але серце підказує, що глашатаї чуми з ВОЗ можуть буквально через пару тижнів відмінити вибори по всій країні. Вони говорять: "жовті" лінії, "червоні" лінії сьогодні. Друге. З яких пір сьогодні ЦВК може паплюжити Конституцію України? З яких пір сьогодні Україна перетворюється на тоталітарну державу, коли відміняють вибори по всій державі? Куди дивиться Президент? Руслан Хомчак є сьогодні для нас авторитетом, Головнокомандувач Збройних Сил України, який сказав, що можна проводити вибори по всій країні держави? Два губернатори Луганської, Донецької області є крадіями. І кожний, хто підтримує цей законопроект, будуть також крадіями голосів всієї нашої держави. "Ні" – цьому законопроекту! "Ні" – тому, щоб сьогодні ошукували українців! Вся Україна є вільною, вся Україна є демократичною, і ми повинні сьогодні дбати про людей, а не про політику.
Поляков Антон Едуардович. З місця, включіть мікрофон. І будемо голосувати.
Антон Поляков, депутатська група "За майбутнє", Чернігівщина. Шановні колеги, приєднуюся до Сергія Володимировича, адже не зрозуміло, як "Слуги народу" могли обіцяти проведення виборів на Донбасі, на непідконтрольній території вже цієї осені, якщо ви не можете забезпечити вибори на підконтрольній території. Чому депутатів ви там обирали, Президента обирали, а місцеве самоврядування не можете обрати? Чому Президент туди їздить, у Бахмут, купує конфети у магазині і каже, що все гаразд, а люди не можуть обрати свою місцеву владу? І приєднуюся знову ж таки до Сергія Володимировича, але ж підкажу йому, крадії губернатори не тільки там, але і в багатьох інших областях, в тому числі і в Чернігівщині. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Ще питання? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій (реєстраційний номер 3913). Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:04:00]] За-240 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо утворення та ліквідації районних державних адміністрацій у зв’язку з утворенням (ліквідацією) районів (реєстраційний номер 3975). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:04:44]] За-219 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Безгін Віталій Юрійович.
Шановна президія, шановні колеги! Насправді це дуже простий і короткий законопроект, який містить у собі одну ключову норму. Так історично сталося, що місцеві державні адміністрації свого часу були утворені указом Президента, потім потрапили в Конституцію, потім з’явився профільний Закон "Про місцеві державні адміністрації". Але так склалося, що в нас немає в законодавстві жодної норми, яка каже, що робити з РДА, власне, у разі зміни адміністративно-територіального устрою і в кого є відповідні повноваження. Як ми з вами прекрасно знаємо, останні п’ять років Україна йшла до того, щоб створити новий адмінтерустрій і, власне, домоглася цього в липні цього року. Тепер, власне, постає питання того, що в нас замість 490 районів їх є 136 і необхідно проводити реорганізацію. На наше переконання, оскільки РДА безпосередньо є органами, що представляють у тому числі виконавчу владу, абсолютно правильним і послідовним було б надати необхідні повноваження уряду, тобто дозволити уряду за вичерпних умов у разі зміни адміністративно-територіального устрою утворювати та ліквідовувати районні державні адміністрації. Власне, саме ця норма міститься у даному законопроекті, який ми, зокрема і члени комітету просимо вас підтримати. Дякую.
Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнку Олександру Сергійовичу.
Дякую. Шановні колеги, так як законопроект невеликий та, в принципі, в одну фразу, що називається, то комітет на своєму засіданні 1 вересня 2020 року відповідно до частини першої статті 21 Регламенту Верховна Ради України пропонує включити зазначений проект закону до порядку денного четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання та відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому з урахуванням таких пропозицій комітету до його тексту. У назві проекту закону слово "ліквідації" замінити словом "реорганізації". У підпункті 1 пункту 1 розділу І абзац другий викласти в такій редакції: "Утворення і реорганізація місцевих державних адміністрацій у зв’язку зі змінами адміністративно-територіального устрою здійснюється за рішенням Кабінету Міністрів України". Абзац п’ятий викласти в такій редакції: "Порядок здійснення заходів, пов’язаних з утворенням або реорганізацією місцевих державних адміністрацій, визначається Кабінетом Міністрів України". В абзаці другому підпункті 2 пункту 1 розділу І слово "ліквідації" виключити. В абзаці другому підпункту 1 пункту 2 розділу І слова "утворює, реорганізовує, ліквідовує" замінити словами "утворює, реорганізовує відповідно до закону". В абзаці другому підпункту 1 пункту 3 розділу І слова "відповідними нормативно-правовими актами" замінити словами "Законом України "Про місцеві державні адміністрації". Пункт 1 пункту 2 розділу ІІ викласти в такій редакції: "Протягом місяця, з дня набрання чинності цим законом, забезпечити прийняття передбаченого ним нормативно-правового акту з визначенням правонаступництва щодо майна, прав та обов’язків, які належали місцевим державним адміністраціям як юридичним особам публічного права, що припиняються в результаті реорганізації". У разі прийняття законопроекту в цілому у Верховній Раді України пропонується доручити комітету при підготовці тексту закону на підпис Голові Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Питання завершення децентралізації, а саме створення об’єднаних територіальних громад, повноваження нових районних рад і особливо повноваження районних адміністрацій в укрупнених районах є сьогодні вкрай актуальними. І водночас вони є дуже складними і дискусійними. Адже, напевно, найважливіше, що без змін до Конституції все ж таки цей процес децентралізації досі буде вважатися таким частковим. Я хочу, що підкреслити, що люди на місцях давно очікують від цього залу, аби ми розділили чітко повноваження, які будуть належати радам нових об’єднаних територіальних громад, які повноваження будуть належати радам районним в укрупнених районах і які повноваження частково залишаться в адміністраціях в цих нових укрупнених районах. Цим законопроектом планується надати Кабміну право визначати процедуру передачі майна. І ми не знаємо, кому Кабмін буде визначати процедуру передачі майна – чи місцевим адміністраціям, чи місцевим радам. Але коли йшла реформа останніми роками, всі обіцяли, що майно на місцях буде передано місцевим громадам. Тому депутатська група "Довіра" в цілому в другому читанні не буде підтримувати даний законопроект, поки в ньому чітко не буде зафіксовано цих меж: які повноваження будуть в місцевих радах, а які в адміністраціях і кому буде передано місцеве майно. Ми за те, щоб воно було передано місцевим радам. Дякую.
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Лозинський.
Народні обранці, народ Украйни! Роман Лозинський, фракція "Голос". Все, що стосується районних державних адміністрацій – це те, що має відійти в минуле, і це те, що мало відійти в минуле згідно концепції і плану дій уряду, згідно концепції децентралізації як реформи, яка триває вже роками. І ми прекрасно розуміємо, що сьогодні цим законом РДА не ліквідовують і це погано. Це погано, тому що РДА як смотрящие, як руки Офісу Президента на місцях далі залишаються. Ті, хто будуть викликати до себе в кабінети, ті, хто будуть диктувати умови громадам, і ті, хто будуть завжди перепоною розвитку громад. Не тими, хто буде контролювати розвиток, а тими, хто буде насправді залазити в кишені до людей, забирати звідти кошти, і хто, будуть просто тероризувати далі вже нові децентралізовані громади. Скільки у нас було районних державних адміністрацій? Було 490. Зараз цим законопроектом пропонують створити підстави для того, щоб першим кроком до ліквідації повної і забуття про такий факт, про такий феномен як районні адміністрації, першим цим кроком зменшити їхню кількість до 136. Ми з фракцією "Голос" будемо підтримувати цей крок. Звісно, що там є речі, які потрібно зараз вдосконалити. Але ми всі повинні розуміти: цей законопроект наразі не змінює нічого, поки районні державні адміністрації не підуть у минуле, поки громади скористаються повністю всіма ресурсними можливостями, всіма повноваженнями, для чого і була запущена децентралізація. Ми з фракцією "Голос" підтримуємо повну ліквідацію районних державних адміністрацій і незалежність фінансову громад. Дякую.
Ніколаєнко Андрій Іванович. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, нам абсолютно незрозуміла логіка наших колег, які кажуть: та ми ж обіцяли, що будуть виконкоми, які створять об’єднані громади, районні ради. І це право їм ми гарантуємо. А тепер ми кажемо: але ми залишаємо районні державні адміністрації не в такій кількості, але в меншій. Так ми створюємо виконавчі органи в районах чи не створюємо? Чому ми дуримо один одного? Фракція "Батьківщина" наполягає на тому, щоб були ухвалені відповідні рішення, які дозволяють накінець-то припинити цю практику, коли необрані посадові особи формують бюджети, фактично ведуть загальне спостереження за цими територіями. Тому наша фракція виступає категорично проти цього законопроекту. Ми наполягаємо на тому, щоб у минуле відійшли районні державні адміністрації. Щоб новообрані райони, новообрані громади виключно формували виконавчі органи, які будуть формувати політику бюджетну, земельну і будь-яку іншу політику на місцях. Ну хіба не це всім обіцяли? А тепер ми знову через якісь перехідні моменти залишаємо ці рудименти. Та в Запорізькій області до цього часу існують районні адміністрації, там, де весь район – це є об’єднана громада. Ви пропонуєте цю пролонгацію, тільки в межах більших так званих районних адміністрацій. Не голосуйте за це. І це дасть можливість накінець-то раз і назавжди врегулювати питання: той, хто обирає місцеві органи влади, і формує виконавчі органи. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Ну что, президентами уже все побыли в этом зале? Народ України теж відчув, як це побути президентом при Зе-команді. А сейчас я читаю: "Кожен – це Україна". Так пишуть, да? Понятно. А хто там мені говорив про народовладдя? Чув я таке щось: "Запитаймо людей, як об’єднуватися". Так люди проклинають вас після вашого об’єднання, скорочення, оптимізації і реформизації. І ви це все відчуєте 25 жовтня. Тому зараз вже я не хочу в це вірити, люди і говорять, що з-за коронавірусу перенесуть вибори. Тому що ніхто вже вас обирати не буде. Людям 200 кілометрів треба їхати до лікарні. А в школу топать 150 километров. Ну, це нормально? Таке враження, що у вас ні дітей, ні батьків немає. Всім вам бажаю здоров’я. Але ж є ще інші люди, крім нас з вами, яким треба і в лікарню поїхати, а не в Феофанію, і яким ще треба в школу ходити через три села після вашої реформи. Ну, чесно кажучи, я думав, що ви все ж таки дослухаєтеся дедушки Ленина – і всю владу народу. Так ні, всю влади знову адміністраціям. Мало того, порахували, що після цієї оптимізації недостатньо адміністрацій, так треба ще більше. Не допоможе! Не дуріть людей, не допоможе це вам. Поверніться до людей обличчям. І прийшов час вже просити пробачення за те, що ви за рік напрацювали, наголосували і наобирали. Сьогодні ви маєте згадати, що ви – слуги народу, а не народ – ваш слуга. Дякую за увагу.
Ще бажаючі виступити з мотивів є? Скороход, Князевич. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, абсолютно логічний законопроект, але хочеться нагадати, як ви під конкретних депутатів або під конкретні місцеві еліти порізали райони, що тепер людям для того, щоб дістатися до районного центру, потрібно їхати по 100, по 150 кілометрів мінімум. Або для того, щоб дістати якісь довідки, їм так само треба їхати шалені відстані. Ще хочеться нагадати, що історичне місто на Київщині Переяслав просто відкинули заради того, що деякі депутати не захотіли, щоб був ще один район. Тому, знаєте, зважаючи на те, як ми слухаємо людей і як у нас враховується думка і бажання громад, я вважаю, що такі законопроекти підтримувати неможна.
Дякую. Князевич Руслан Петрович.
Дякую, шановний пане Голово. Я не буду вже зараз повторюватись щодо аргументів, які були висловлені, я тільки хочу спитати. Скажіть, будь ласка, з приводу суб’єкту, який наділяється повноваженнями утворювати і ліквідовувати районні адміністрації, а до чого тут Кабінет Міністрів? Ви що жартуєте!? Автор законопроекту вийшов і каже: так, Президент утворив відповідно до Конституції місцеві державні адміністрації після прийняття вже Конституції, але ми тепер вважаємо, це наша точка зору, що повноважень для того, щоб ліквідовувати, у нього немає, тому вони повинні з’явитися у Кабінету Міністрів України. Друзі, ви щойно прийняли Закон "Про військово-цивільні адміністрації". Ви не думали про це, коли ви той закон приймали і наділили повноваженням Президента призначати, утворювати і ліквідовувати військово-цивільні адміністрації? У вас жодного сумніву не було щодо конституційності цих речей. Зараз ви говорите, що це неконституційно. Я розумію, що декому страшно, можливо Президенту страшно брати на себе політичну відповідальність за такі рішення. Але нічого страшного, він же у нас ідеолог адмінтериторіальної реформи. Хай бере такі рішення, хай здійснює свої конституційні повноваження. А в такого роду вигляді наша фракція голосувати не буде, тому що цей законопроект відверто суперечить Конституції в цій частині. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Займіть свої місця, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування. Питання одразу. Комітет пропонує за основу і в цілому? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо утворення та ліквідації районних державних адміністрацій у зв’язку з утворенням (ліквідацією) районів (реєстраційний номер 3975). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:20:38]] За-223 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої. про повернення до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо утворення та ліквідації районних державних адміністрацій у зв’язку з утворенням (ліквідацією) районів (реєстраційний номер 3975), повторне перше читання. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:30]] За-245 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо звільнення від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер 3424). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:22:09]] За-226 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Припутень Дмитро Сергійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Дозвольте презентувати вам законопроект 3424 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо звільнення від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адмінправопорушення. Зазначений законопроект спрямований виправити несправедливу ситуацію, пов’язану зі штучним обмеженням доступу до правосуддя, що виникла зі зміною правової позиції Верховного Суду та застарілістю окремих норм законодавства. На протязі багатьох років оскарження рішень уповноважених органів про притягнення особи до адміністративної відповідальності було безкоштовним. Але 18 березня цього року найвищий судовий орган, який насамперед повинен захищати права та свободи громадян, керуючись єдиним мотивом штучно зменшити кількість позовів даної категорії, прикриваючись виключно технічною застарілістю окремих норм, вийшов від сталого підходу у право застосування, який, до речі, і сам сформував декілька років тому, та постановив, що тепер у разі оскарження Постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в 17 гривень необхідно спочатку сплатити 420 гривень, щоб отримати шанс переглянути законність та правомірність такої постанови судом. Наш законопроект є доволі простим та передбачає виключно технічну заміну застарілої категорії "державне мито" на нову "судовий збір" у статті 288 Кодексу України про адмінправопорушення. Та паралельно дублювання принципу звільнення від сплати судового збору таких категорій справ на всіх стадіях розгляду в Законі "Про судовий збір". Законопроект позбавлений будь-яких корупційних ризиків, втрат для державного бюджету та рекомендований для прийняття профільним комітетом та Головним науково-експертним управлінням. Дякую.
Дякую. До слова запрошується член Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики Аллахвердієва Ірина Валеріївна.
Шановна президія та народні депутати України! Вашій увазі пропонується для розгляду та прийняття рішення законопроект щодо внесення змін до деяких законодавчих актів України про звільнення від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер 3424) (від 4 травня поточного року). Основною метою законопроекту є усунення несправедливого відношення до громадян та створення Верховним Судом штучних перепон до доступу до правосуддя. Зокрема пропонується, звільнення осіб від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адміністративні правопорушення. На засіданні Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики 9 липня поточного року було розглянуто даний законопроект та рекомендовано Верховній Раді України прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти, по фракціях. Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, депутатська група партія "За майбутнє" підтримує даний законопроект, адже він абсолютно логічний у зв’язку із тим, що навіть на сьогоднішній день у нас адміністративні штрафи менші ніж судовий збір за те, щоб розглянути цю справу в суді. А тому вважаю за необхідне підтримати даний законопроект і, можливо, якщо там є якісь нюанси, внести корективи між першим та другим читанням. Депутатська група "За майбутнє" підтримує. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, іноді депутати, коли дають оцінку тому чи іншому законопроекту і посилаються на висновки Головного науково-експертного управління і іноді десь говорять про те, що висновок формальний або десь за якимось класичним кліше. Дуже часто науково-експертне управління висловлює зауваження, як на мене, абсолютно правильні і справедливі. І цей законопроект є якраз підтвердженням того, коли практично ніяких зауважень з боку наших головних експертів немає. Навпаки вони підкреслюють, що Постановою у справах про адмінправопорушення їх практика судова сьогоднішня не узгоджується з усталеною системою і перешкоджає реалізації прав громадян на оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення. Тому я радив би дослухатися до висновку наших фахових експертів і знавців. І пропоную всім підтримати даний законопроект. Група "Довіра" зробить це. Дякую.
Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово колезі Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, Софіє Романівно. Всі проблеми з судовим збором почалися у Верховній Раді після того як проблематику щодо судового збору забрали з Комітету правової політики і правосуддя і передали в інший комітет, де, на жаль, немає жодного фахівця, і відносяться до судового збору як до звичайно податку, який за визначенням таким не є. Друзі, зараз вийшла представник комітету і сказала, що у нас Верховний Суд перешкоджає доступу до правосуддя. Ви собі уявляєте ціну такого роду заяв у будь-якій демократичній країні? А про що йдеться? Йде мова про те, що Велика Палата Верховного Суду, а я нагадаю, що відповідно до змін до Конституції саме Велика Палата Верховного Суду має право тлумачення законів, протлумачила різницю між державним митом і судовим збором. І нам треба провести серйозну дискусію, і думати як вийти з цієї ситуації, тому що справді державне мито має бути в одному комітеті, а судовий збір – в іншому. І треба, можливо, навіть спільне засідання провести, спільно з експертами посидіти, поміркувати як нам бути далі, і як взагалі нам підходити до судового збору, який, я нагадаю, є один із маяків нашої Угоди про асоціацію і Угоди з МВФ, яку нещодавно ратифікував уряд і Президент поставив свій підпис. І якщо ви хочете такого роду способом, вважаючи, що у нас Верховний Суд в особі Великої Палати є тим, хто перешкоджає доступу до правосуддя, добитися результату, то ви навпаки будете мати серйозні проблеми, тому що суди будуть опиратися на практику Великої Палати, а не на цей законопроект і ми дійдемо до того, що буде серйозний різнобій в судових рішеннях. Це не призведе до бажаного результату, а ще більше заплутає ситуацію. Цей законопроект в такому вигляді приймати не можна, треба справді відкласти його поки в довгий ящик і провести фахову дискусію, але дискусію за участю фахівців, а не тих, які не мають жодної уяви що таке судовий збір і ніколи в судах не були. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович. Будуть бажаючі виступити ще? Німченко Василь Іванович. Ваш колега попросив передати слово. Хто виступати буде, Папієв? Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Німченку Василю Івановичу.
Смішно. Німченко Василь Іванович.
Шановні колеги, шановні колеги! Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа – За життя". По-перше, я хотів би сказати, що дійсно наша платформа, наша ідеологія поділяє стурбованість авторів цього законопроекту. У нас є проблеми доступу громадян до правосуддя і чим дальше, тим більше звужується фарватер можливостей людини зайти до суду за захистом порушеного права. І тому природа цього законопроекту є такою, що підлягає підтримці – це перше. Разом з тим, я хотів би акцентувати увагу і погоджуюсь із своїм колегою по Комітету правової політики про те, що не треба збільшувати категорії, правові категорії державного мита і судовий збір. Державне мито і судовий збір – це абсолютно різні категорії стосовно доступу до правосуддя. Іде питання про державне мито – це значить виходить із залежності від суми штрафних санкцій. Ви ж бачите, що на сьогодні держава уже використовує штрафні санкції для поповнення державного бюджету, тому що виробництво все стоїть, доходів немає, крім траншів і штрафних санкцій вони нічого не можуть взяти, встановлюючи 150-тисячні штрафи за адміністративні проступки. І тому, підтримуючи цей законопроект, разом з тим ми просимо перед другим читанням суттєво попрацювати і вирішити питання односторонньо, уніфікувати саме розуміння доступу до правосуддя через судовий збір і через державне мито, я маю на увазі, його чи зменшення чи це як окремі категорії. Спасибі.
Дякую. З мотивів – Ніколаєнко. Після цього – Гетманцев, і переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Андрій Іванович Ніколаєнко.
Фракція "Батьківщина" буде підтримувати законопроект як такий, який відновлює співвідносини, розумні відносини громадянина з державою. Тому що виглядає, як вже зазначалося моїми колегами, алогічно, коли для того, щоб оскаржити адміністративний штраф, який часто-густо буває покладений несправедливо в розмірі 10, 20 або там навіть 100 чи 200 гривень, потрібно сплатити 420 гривень судового збору. При цьому інша складова, яка важлива – це те, що ми вважаємо, що таким чином часто наші правоохоронці, особливо патрульні, будуть більш, скажімо так, більш розумно ставитися для того, щоб не стимулювати і не лякати громадян, що все одно ви не зможете звернутися до суду, тому що це задорого. Ну і в продовження цієї ініціативи можна вводити практику, я думаю, було би розумно, щоб в суді судовий збір сплачував той, хто його програє, або повертали тому, хто його сплатив на початку. Я думаю, це було б теж розумно. Дякую.
Дякую. Гетманцев Данило Олександрович.
Шановні колеги, дякую за таку підтримку всіх фракцій в залі сьогодні щодо цього законопроекту. І хочу зазначити і наголосити на тому, що мова йде про одну дуже важливу річ – про усунення обмеження до правосуддя, доступу до правосуддя. На сьогодні громадяни повинні сплатити мито чи судовий збір в сумі, яка перевищує штраф. Ми обмежуємо наших співгромадян у доступі до правосуддя. Мова не йде про перегляд змісту поняття судового збору чи мита, ми не робимо ніякої реформи, ми усуваємо це порушення прав наших громадян. Тому я пропоную залу прийняти закон в цілому, якщо буде така воля наших депутатів і він буде підтриманий за основу. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Готові голосувати? Комітетом було рішення прийняте – за основу, зараз була озвучена пропозиція – в цілому. Хто з фракцій проти? Раз, два. Ставимо за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо звільнення від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер 3424). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:35:48]] За-315 Рішення прийнято. Пропонується тоді скоротити строки підготовки до другого читання. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій та підготовки до другого читання законопроект (реєстраційний номер 3424) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо звільнення від сплати судового збору у зв’язку з оскарженням постанов у справах про адміністративні правопорушення. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:36:34]] За-269 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (реєстраційні номери 3692, 3692-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:10]] За-245 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Третьякова Галина Миколаївна.
Шановні народні депутати, шановні головуючі! 15 квітня, вносячи зміни до Державного бюджету ми з вами призупинили фінансування активних програм сприяння зайнятості, а також витратної інформаційно-аналітичної системи Державної служби зайнятості, яка забезпечує діяльність і виплати за рахунок коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття. Водночас станом на 19.08 у нас кількість безробітних зросла на 81,6 відсотків. Наразі цей відсоток складає 77 відсотків. Таким чином ми призупинили фінансування активних програм і їх не фінансуємо. Законопроектом, запропонованим до вашої уваги, пропонується розблокування фінансування активних програм, а також для того, щоб активізувати працевлаштування безробітних осіб. Так до кінця поточного року залишок коштів у сумі 322 мільйони може бути спрямований на: організацію безробітними підприємницької діяльності – 19,7 мільйонів, професійне навчання безробітних – 144 мільйони (було заплановано – 254 на рік), організацію громадських робіт (це додаткове створення робочих місць), видачу ваучерів на навчання – 2,9 мільйонів, що дозволить забезпечити оплату 283 безробітним, компенсацію роботодавцям єдиного соціального внеску – 92 мільйони, а також компенсацію роботодавцям витрат на оплату праці ВПО – 21 мільйон. Крім того, ми можемо загальну заборгованість погасити за фінансування інформаційної системи, яка в розмірі 9,3 мільйонів, яка здійснює нарахування страхових виплат за безробітних в електронному діджиталізованому режимі, а також забезпечує взаємодію, обмін даних з Пенсійним фондом і верифікацію виплат з Міністерством фінансів України. За результатами розгляду в комітеті є рекомендація прийняти законопроект за основу і в цілому. Прошу підтримати. Дякую.
До слова запрошується Королевська Наталія Юріївна щодо альтернативного законопроекту 3692-1.
Шановні колеги, звертаюсь до всього залу і дуже вас прошу відкласти зараз у бік політику, а прийняти виважене та фахове рішення. Тому що, на жаль, в квітні місяці, коли ми всі приймали антикризові закони, тут було прийнято рішення, що, прикриваючись карантином, зупинити виплати, ряд соціальних виплат з Фонду соціального страхування. І я хочу вам просто сказати, кому вже п’ятий місяць не здійснюються виплати: це одноразова допомога потерпілому, це страхові виплати дитині, яка народилась з інвалідністю внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності, це оплата лікування в реабілітаційних відділеннях (закладах) після перенесення захворювань і травм, це одноразові виплати допомоги по безробіттю для організації безробітними підприємницької. Шановні колеги, зараз нам треба все ж таки поновити ці виплати і зробити справедливу процедуру нарахування та підтримку людей. Чому я подала альтернативний законопроект і чому я вас зараз прошу, колеги, зверніть хвилинку уваги, чому важливо проголосувати альтернативний. Тому що в першому, головному, законопроекті поновлюється тільки одна виплата – це одноразова виплата допомоги по безробіттю. В моєму законопроекті ми поновлюємо всі виплати, які були зупинені. І Міністерство соціальної політики, я особливо спілкувалась з міністром, вони підтримували мій законопроект, тому що правильно сьогодні виправити цю помилку і поновити всі виплати людям. Тому що це. Ну, навіщо їх зупиняли і сьогодні люди страждають від цього? Тому я вас дуже прошу проголосувати за законопроект 3692-1, щоб ми поновили всі виплати людям і щоб фонди спокійно могли працювати під час карантину, але і виконувати всі свої зобов’язання перед людьми. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Забуранна Леся Валентинівна.
Дякую. Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 17 липня розглянув законопроекти за номерами 3692 і 3692-1. Законопроектом пропонується внести зміни до пункту 5 "Прикінцевих положень" Закону за номером 553-IX про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2020 рік", яким на період дії карантину визначено виключний перелік витрат Фонду соціального страхування і Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття. Законопроектом за номером 3692 запропоновано надати додаткову можливість фондам соцстраху і безробіття проводити видатки щодо функціонування інформаційно-аналітичних систем, а також розширити перелік страхових виплат Фонду безробіття. Альтернативним законопроектом 3692-1 взагалі скасовується на період дії карантину обмеження для здійснення видатків вказаними фондами. ГНЕУ Верховної Ради України не заперечує можливості прийняття внесених законопроектів та водночас зазначено необхідність отримання висновків уряду. В свою чергу Міністерство фінансів висловило позицію про підтримку законопроекту 3692. Відповідно за наслідками розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону за номером 3692 прийняти за основу та в цілому як закон із внесенням техніко-юридичних уточнень, пов’язаних із належним оформленням законопроекту. У разі прийняття даного законопроекту комітету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні закону належить в нього внести необхідні уточнення, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням.
Дякую. Прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Цимбалюк Михайло Михайлович. Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, "Батьківщина" зареєструвала законопроект 3032 щодо повного відновлення виплат по Фонду соціального страхування. Колеги, це люди і родини, які втратили годувальника, їм на медичні препарати, інвалідам безпосередньо страхові виплати, дітям інвалідів – те ж саме. На сьогоднішній день це реабілітація таких людей. Це все ті кошти, які йдуть через фонд. Але чомусь сьогодні хтось хоче просто взяти цей фонд під свій контроль. У нього нічого не виходить і видумують різні речі. Заблокувавши безпосередньо виплати через Фонд соціального страхування по тим категоріям, про які я сказав, вони пропонують поновити лише одну категорію – по безробіттю. Так, потрібно це зробити, тому що під час пандемії у нас більше 500 тисяч людей втратили роботу. Так, потрібно прийняти за основу. Але, колеги, давайте відновимо справедливість. Давайте між першим і другим читанням відновимо всі виплати людям, які цього потребують. Я бачу, тут просто хочуть раз і назавжди "похоронити" кошти цих фондів. І я бачив, коли ми приймали зміни до бюджету, половина коштів, які направлені на боротьбу з пандемією, були направлені не на ті цілі. Колеги, тільки 16 мільярдів із 66 відправлені у Міністерство охорони здоров’я. Подумайте, у нас іде осінь, у нас іде зима. Тому в першому читанні приймаємо. А в другому читанні ми будемо пропонувати зміни і просимо підтримати відповідні правки. А більш комплексний законопроект, я скажу – це тире 1. І якщо б ми його проголосували за основу і в цілому, було б гарно. Але наразі будемо голосувати і за той, і за інший в першому читанні. І прошу, щоб ми чітко розуміли, хто хоче рейдернути фонди і навіщо це їм потрібно. Давайте думати про людей. Людоцентриський підхід – це головне сьогодні. А здоров’я і цінність людини. Здоров’я і життя людини – головне, так записано в Конституції. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Позиція депутатської групи "Довіра" полягає в тому, що ми завжди підтримуємо всі соціальні законопроекти всіх наших колег, незважаючи від того, з якої фракції вони є подані, головне, аби вони йшли на користь нашим мешканцям. У даному законопроекті 3692 запропоновано доповнити "Прикінцеві положення" Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" положеннями, які стосуються розширення видатків соціальними фондами. Тобто ми хочемо просто розширити дозволені напрями витрачання грошей, які ми самі з вами весною обмежували у зв’язку з пандемією і щоб гроші першочергово йшли на потреби СOVID. Цей законопроект, в принципі, не має прямого впливу на бюджет, однак обмеження соціальних видатків було запроваджено з метою того, аби все ж таки насамперед направляти гроші на фонди ковідівські. Депутатська група "Довіра" хоче зазначити, що ми готові в першому читанні підтримати обидва дані законопроекти з їх юридичним доопрацюванням і покращенням до другого читання. Дякую за увагу.
Іоффе Юлій Якович. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, почуйте, будь ласка, один одного. От що зараз ви самі кажете? Що треба не поновлювати всі виплати. Це законні виплати, ці виплати передбачені людям законом. І тоді, коли ми з вами розуміли, що карантин, що незрозуміло, що буде далі, вообще як країна буде жити. Так, як екстрену меру ви тоді це прийняли – обмежити виплати, призупинити. Сьогодні ми розуміємо, не може бути виплата призупинена більше ніж на 5-6 місяців. Кого стосуються ці виплати? Це виплати дитини, яка народилась з інвалідністю. Шановні, ви кого позбавляєте сьогодні виплати? Це виплати одноразової допомоги потерпілому, членам його сім’ї та особам, які перебували на утриманні померлого. Шановні, ви на кому сьогодні збираєтесь економити гроші? Я розумію, можна розповідати про бюджет і про все інше. По-перше, це невеликі гроші. По-друге, це найнезахищені люди. Навіщо ви за рахунок дітей з інвалідністю, які тільки народились, це немовлята, які отримають цю виплату, за рахунок родин померлих на виробництві людей, сьогодні нам розповідаєте тут про економію бюджету? Це таке якесь, знаєте, знущання просто над людьми. І це не ті кошти, про які взагалі треба говорити. Це законні виплати людей, поновіть ці виплати, вони були призупинені, і хай люди отримують і далі свої законні виплати. Я розумію, коли є якісь глобальні проекти, які треба обговорювати, а тут немає про що говорити. Призупинили виплату, пройшов час, поновіть цю виплату. Якщо ви вирішили її скасувати, так ви її скасуйте тоді і скажіть людям правду, а так люди ж чекають всі ці місяці, ждут своих законних грошей. Тому я вас дуже прошу добре подумати та проголосувати за наш альтернативний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Бондар Віктор Васильович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги! Ці два законопроекти є надзвичайно важливими, тому що вони дають можливість відновити нормальне функціонування Фонду соціального страхування та Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування. По суті, мова йде про те, що сьогодні ці структури не можуть нормально працювати внаслідок того, що в кінці минулого року уряд проводив секвестр бюджетів, по суті, скорочував всі видатки, де тільки можливо, і вдарили по самим таким незахищеним, по тим, хто не може за себе прийти робити мітинги і відстояти. Це люди, які втрачають роботу, люди, які мають соціальні проблеми, яким треба допомогти. А сьогодні у цих фондів забрали можливість цієї допомоги, забрали можливість працювати повноцінно. У них немає можливості навіть провести витрати просто на поточне своє утримання. На те, щоб забезпечити нормальне функціонування комп’ютерних систем, інформаційних систем, баз даних, на оновлення техніки. Щоб вони могли проводити вчасно виплати, допомогу і підприємцям, і тим хто вимушений звільнятися з роботи, і тим хто має соціальні проблеми. Оцей клуб проблем вирішує цей законопроект – щоб зняти ці обмеження, зняти ці заборони. Тому наша депутатська група "За майбутнє" буде, безумовно, підтримувати цей законопроект і другий законопроект, який пропонується, бо він ще більше відкриває можливості для допомоги людям, для допомоги малозабезпеченим, для допомоги бізнесу, який втрачає свої сьогодні можливості. І цей законопроект надзвичайно важливий. Тому ми звертаємося до залу так само підтримати, проголосувати і дати можливість державі і державним структурам надавати належну допомогу малозабезпеченим громадянам, сім’ям, і тим хто втратив роботу або втратив свою працездатність. Дякуємо. Підтримаємо.
З мотивів – Рахманін, бачу. І Павленко. Після цього переходимо до голосування, так? Павленко Ростислав Миколайович.
Дякую, шановний Дмитре Олександровичу. Шановні колеги, "Європейська солідарність" завжди підтримує відновлення соціальних виплат. Ми будемо підтримувати це рішення. Але дуже важливо пам’ятати про інше. Досі не вирішено питання страхування медиків. Ще з квітня "Європейська солідарність" пропонує відповідний законопроект, але його варто ставити в порядок денний і підтримувати і голосувати. І по вчителях – так само подаємо законопроекти, що стосуються підвищення виплат вчителям, що стосуються страхування їхнього здоров’я і забезпечення засобами захисту і вчителів і учнів. Щоб соціальний захист був комплексним, щоб ми справді вирішували проблему. Дякую.
Васильченко Галина Іванівна.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановні колеги народні депутати, шановна президія! Однозначно фракція "Голос" буде підтримувати даний законопроект, адже ним передбачається стимулювання мікропідприємництва, зокрема стимулювання започаткування бізнесу шляхом надання безробітним одноразової виплати для того, щоб вони змогли організувати собі відповідний мікробізнес. Крім того хочу зазначити, що ми завжди дивимося стратегічніше і наперед, і ще в липні я зокрема реєструвала разом з колегами з нашої фракції законопроект, яким пропонувалось Фонду COVID передбачити допомогу мікробізнесу. На жаль, тоді він не був підтриманий, але зараз ми тішимося з того, що влада нарешті зрозуміла, що хоча б якийсь мінімум їй потрібно зробити для того, щоб підтримувати мікробізнес і почали рухатися у відповідному напрямку. Тому ми, звісно, підтримуємо і будемо далі працювати над ініціативами, які допомагають малому, середньому бізнесу. Дякую.
Готові голосувати? Всі бажаючі виступили? Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Комітет пропонує за основу і в цілому. Хто – проти? "Батьківщина". Хто ще? Я знаю, що достатньо. Я питаю, хто – проти. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцевих положень" Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (реєстраційний номер 3692). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:14]] За-316 Рішення прийнято. По фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 220, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 25, "Батьківщина" – 13, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 17, "Довіра" – 16, позафракційні – 10. Шановні колеги, до перерви залишилось там 2 хвилини. Я оголошую перерву до 12:30. Будь ласка, не запізнюйтесь.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Готові працювати? Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про адміністративну процедуру (реєстраційний номер 3475). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:35:09]] За-203 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Банчук Олександр Анатолійович.
Шановні колеги, шановний Голово, шановні народні депутати! Я хочу вам представити коротко проект Закону про адміністративну процедуру (реєстраційний номер 3475). Цей законопроект має довгу історію. Відповідні проекти з відповідним предметом регулювання вже вшосте такі проекти подавалися на розгляд парламенту. Але особливість цього разу, і ми сподіваємося, що в цей історичний момент ми все-таки зможемо разом з вами реалізувати цю місію і ухвалити відповідний закон, тому що. Чому було минулих шість разів невдалих? Тому що у нас уже є акти законодавства в різних сферах, в земельній, екологічній, соціальній, пенсійній, які по-різному врегульовують відносини громадян з державою. І цей закон, його основне призначення – це в тому, щоби визначити єдині правила відносин між особою і державою, і стати фундаментом. Тому що цього вимагає частина друга статті 19 Конституції, цього вимагає стаття 40 Конституції, яка передбачає, що право громадян і гарантії громадян, коли вони звертаються до держави отримувати, щоб ця заява була розглянута і була отримана обґрунтована відповідь. І ось для реалізації цих положень Конституції, для реалізації європейських стандартів у цій сфері і підготовлений відповідний проект закону. Хоча ініціатором законопроекту є Кабінет Міністрів і відповідно Міністерство юстиції, але Міністерство юстиції було тільки майданчиком, який об’єднав представників органів виконавчої влади, особливо науковців з усіх визначних юридичних центрів – з Києва, Харкова, Одеси, Львова, представники судової влади, представники аналітичних громадських організацій, наші міжнародні партнери – це експерти ЄС і Німецького Фонду міжнародного правового співробітництва. Тому ці напрацювання нам важливі, і цей проект є результатом наразі напрацювання цієї групи. Тому прошу підтримати цей проект за основу. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Лариса Миколаївна Білозір.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, присутні! Представляючи позицію Комітету з організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування, хочу зазначити, що цей поданий на розгляд урядом законопроект спрямований на забезпечення прав і законних інтересів громадян у відносинах з державною владою. Закон є універсальним, суспільно важливим, хоча є надзвичайно складним, стосується лише індивідуальних актів. Ці питання є особливо актуальними Україні, оскільки досі більшість відносин органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб з громадянами або не регулюється законодавством, або регулюється підзаконними актами. Він зачіпає як людей, так і бізнес, і враховує точку зору, право бути вислуханим, право доступу до матеріалів, обґрунтування відмови і її оскарження, залучення до прийняття рішень. Предмет регулювання законопроекту – індивідуальні справи, справи по бізнесу. Інвестору завжди легше, коли є закон, що прозоро регулює спільні процедури. Після прийняття цього закону буде потрібно також переглянути ряд законів адміністративних, які по-різному регулюють процедуру для того, щоб вони відповідали вимогам та стандартам ЄС. Хочу також сказати, що в порівнянні з прогресом в інших напрямках по публічній адміністрації (маються на увазі адмінпослуги, децентралізація) питання адмінпроцедури наразі залишається неврегульованим. Також врахувати треба той факт, що на території України та колишнього Радянського Союзу тільки в Росії і в Україні немає такого закону. Цей закон має двадцятирічну долю і шість разів вносився до парламенту, в 2009 році навіть не вистачило декілька голосів, а в 2019 році був проголосований в першому читанні та відізваний. У листопаді був доопрацьований Мін’юстом та Мінцифри і є зваженим та збалансованим. Інформую, що даний законопроект ми підтримали на профільному комітеті 17 червня. Було взято до уваги висновки ГНЕУ, Комітету з питань інтеграції України з ЄС. Колеги, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді.
Дякую. Всім рішення комітету роздано. Переходимо до обговорення. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Рущишин Ярослав Іванович.
Передати слово Роману Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський.
Шановні колеги, насправді 80 відсотків депутатів цього парламенту вперше депутати, а цей законопроект, точніше, його норми розглядаються і в парламенті, і в навколопарламентських дискусіях вже роками. Тому найперше, на моє глибоке переконання, це дуже неправильне рішення – розглядати такі законопроекти за скороченою процедурою, тому що вони передбачають насправді дуже глибокі експертні, а не філософські дискусії. І вони передбачають насправді розуміння державної політики, тому що це питання стосується і державної служби, і органів місцевого самоврядування, і насправді не мільйонів українців, а десятків мільйонів – кожного українця. Про що я говорю? Я говорю про законопроект, який врегульовує адміністративні процедури, який по суті врегульовує стосунки між державою та кожним українцем, між тим, які будуть послуги, як вони будуть надаватися. Зокрема, нарешті держава може стати сервісом кінець кінцем для своїх громадян, а не футболенням по кабінетах, стимулюванням десь проплачувати те, що громадяни мали би отримувати зручно вже роками. Цей законопроект врегульовує нарешті ряд таких понять як адресат, заявник, оскаржувач, свідки, експерти. Нарешті не треба буде казати зайдіть до Васі чи Валі в 306 кабінет і щось там поговоріть, вирішіть своє питання. А буде дуже чітко, регламентовано, хто за що відповідає і які права нарешті в людей, і яка відповідальність органів, якщо вони роблять свою роботу непрофесійно, недоброчесно і найважливіше – якщо це робиться неефективно. Також регламентується прийняття рішень. Регламентується зміст адміністративних актів і дуже багато інших понять. Ми з фракцією "Голос" підтримуємо в першому читанні цей законопроект. Він потребує доопрацювання, в тому числі юридичного. Але нарешті держава має стати сервісом для українців і цей законопроект про це.
Веніславський Федір Володимирович.
Шановні колеги, цей законопроект, який сьогодні ми з вами розглядаємо, є вкрай важливим і вкрай необхідним, оскільки його прийняття прямо випливає з Конституції України. Всі юристи і неюристи також чудово знають, що громадяни мають робити те, що передбачено в Конституції, законами України і ніхто не може бути примушений до того, що не передбачено в Конституції і законами. Стосунки громадян України, стосунки юридичних осіб з органами державної влади, органами місцевого самоврядування на сьогоднішній день не мають нормативно-правового регулювання на рівні закону, а не підзаконного нормативно-правового акту. І цим законом якраз пропонується винести на рівень закону взаємовідносини між тими хто надає адміністративні послуги і тими хто їх отримує. А отримувачами таких послуг є насамперед громадяни України. Всі чудово знають, що є стаття 55 Конституції України, яка гарантує кожній людині можливість звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування. Такі стосунки, вони мають бути врегульовані саме на рівні закону. І цей закон, він є давно очікуваний, і він якраз заводить в легітимне законодавче русло ці всі численні взаємовідносини між людиною та органами державної влади. Тому ми просимо підтримати цей законопроект в першому читанні. Безумовно, в цьому законопроекті, як і в інших законопроектах, є певні недоліки. Головне наукове-юридичне управління, науково-експертне управління вказало на деякі з цих недоліків. Я думаю, що до другого читання вони будуть усунені. Але в тому, що цей законопроект є дуже необхідний, жодних сумнівів немає, тому просимо цей законопроект підтримати в першому читанні. Дякую.
Герасимов Артур Володимирович.
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Шановні колеги, дійсно, законопроект про впорядкування підходів до надання адміністративних процедур є надзвичайно потрібним і давно є на часі. Разом з тим, той законопроект, який ми сьогодні з вами розглядаємо в залі в першому читанні, він є дуже рамковим, дуже загальним і занадто сирим для того, щоб ми могли пишатися тією адміністративною процедурою, яка сьогодні пропонується. Наприклад, в законі є велика кількість норм, які практично неможливо втілити в життя. Наприклад, вказується, що спір між адміністративними органами щодо компетенції врегульовується ними погодженням з урахуванням принципу ефективності, якщо інше не передбачено законом. Абсолютно незрозуміло, яким чином на практиці таке положення можна реалізувати. Або також законопроект містить процедури адміністративної взаємодопомоги, яка є абсолютно розмитою за своєю суттю, і виглядало б набагато логічнішим, щоб створити чітку систему взаємовідносин відповідних органів, а не вказувати ось таку розмиту норму. Тому в першому читанні "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект з огляду на його потрібність і необхідність. Але, разом з тим, ми закликаємо усіх дійсно предметно попрацювати над його доопрацюванням для того, щоб ця адміністративна процедура не була декларативною, а ми насправді впорядкували наші взаємини з державою як громадяни. Дякую.
Шкрум Альона Іванівна.
Дякую. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні українці! Насправді що таке адміністративна процедура – це фактично спроба врегулювати відносини громадянина з державними органами, з чиновниками, зробити державу-сервіс і державу-послугу. Ви знаєте, кожна взаємодія сьогодні людини з державою, і ми це добре знаємо всі, це стрес, знову стрес, черговий стрес, це хаос, потенційні хабарі, потенційна бюрократія. Замість вирішення вашого питання буде перекидання папірців, будуть внутрішні інструкції, будуть перепони і будуть негативні для вас наслідки і відповіді. Ми це все прекрасно розуміємо. Між чиновником та громадянином на сьогодні стоїть стіна з паперів, стіна з особливих якихось внутрішніх процедур і стіна з відповідей, чому вам не можуть допомогти, а не чому і як вам допомогти краще. Питання в тому, чи допоможе цей законопроект врегулювати це питання. На моє переконання, без реформи державного управління, яка на сьогодні завалена, цей законопроект не зможе в цьому допомогти. А на жаль, реформа державної служби і державного управління, дійсно, на сьогодні завалена. Законопроект 2260, який деполітизує державну службу в різних органах, на сьогодні не підписується Президентом, не ветується і не підписується більше 7 місяців, що прямо порушує Конституцію. Конкурси на державну службу на сьогодні не проводяться і ви це добре знаєте. І довіри до тих призначень, які відбуваються без конкурсу, на сьогодні теж немає. Тому, безперечно, концепція законопроекту потрібна. І, безперечно, ідея законопроекту правильна. Але на сьогодні, на жаль, цей законопроект єдиний не врегулює весь той хаос, який відбувається. Крім того, ви знаєте, є такі законопроекти, які мають погану "карму". І цей законопроект один з них. Він дійсно п’ятий раз переподається. Але не приймається він не лише тому, що немає політичної волі, а тому, що якість тексту законопроекту дуже суперечлива і дуже погана. 12 сторінок зауважень подало науково-експертне управління. Асоціація міст подала зауваження. І Кабмін, на жаль, не доопрацьовував цей законопроект ні з членами коордради, ні з профільним комітетом. Це неприпустимо, колеги. Я прошу Кабмін подавати законопроекти набагато кращої якості і доопрацьовувати їх з депутатами. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Арешонков, Німченко. Ще 2 хвилини з мотивів, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, думка депутатської групи "Довіра" в переважній більшості співпадає з думкою колег, які виступали. Ми дійсно визнаємо, що основна ідея, яка покладена в цей законопроект, а це встановлення єдиних вимог до здійснення процедур, які пов’язані з реалізацією прав кожної приватної особи у взаємовідносинах з державою, і отримання відповідних документів, дозволів, ліцензій і таке інше. Тому врегулювання цього питання є важливим. З іншого боку, ми теж звертаємо увагу на те, що дане питання і його врегулювання водночас може увійти в протиріччя з тими моментами, які регулюються низкою цілою діючих уже законопроектів. А це і про Державний бюджет України, про ліцензування, про господарську діяльність і таке інше. Тому ми підтримуємо думку про те, що до другого читання потрібно дуже уважно попрацювати і усунути ці недоречності. Дякую.
Німченко Василь Іванович. Після цього голосуємо. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Німченко.
Шановні колеги! Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа – За життя". Я вам скажу, цей законопроект є рідним братом банківського законопроекту, пам’ятаєте, коли вивели з-під юрисдикції судових установ контролю за діяльністю банківської системи фінансових операцій. На сьогоднішній день через латентну форму передбачено по суті передачу державним адміністративним структурам вирішувати питання, включаючи питання виключно судових функцій виконання. Ось про що йде мова. А для того, щоб прикрити це все беззаконня і неконституційність, посилаються на якусь співучасть громадян у прийнятті рішень адміністративними органами. Ви подивіться, де ж тут народ? Ви подивіться, де ж тут адміністративна юстиція? Адміністративна юстиція, яку порвала нинішня влада путем реформи судової системи, по суті зліквідована.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно зі статтею 116 Регламенту, проекту Закону про адміністративну процедуру (реєстраційний номер 3475). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:52:14]] За-290 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України" щодо забезпечення належних умов роботи тимчасових слідчих і тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України (реєстраційний номер 3681). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:53:00]] За-229 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченко Сергій Віталійович. Дайте 4 хвилини і від авторів, і від комітету. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України" щодо забезпечення належних умов роботи тимчасових слідчих і тимчасових спеціальних комісій парламенту, який був внесений народними членами регламентного комітету. Також регламентний комітет розглянув і висновок Головного науково-експертного управління щодо законопроекту 3681. Метою цього законопроекту є забезпечення належних умов діяльності тимчасових слідчих, тимчасових спеціальних комісій та їх секретаріатів шляхом внесення змін до відповідних статей закону. В законопроекті зокрема передбачено, що роботу тимчасової слідчої комісії, тимчасової спеціальної комісії можуть забезпечувати спеціалісти з числа працівників правоохоронних органів, Апарату Верховної Ради України, працівники органів державної влади, інших державних органів, залучених або відряджених для забезпечення роботи комісії (слідчої комісії, спеціальної комісії) за згодою керівників цих органів державної влади і інших державних органів та (або) спеціалістів. Також пропонується визначити, що із спеціалістами, але в кількості не більше трьох, які залучаються для забезпечення роботи слідчої комісії, спеціальної комісії, укладаються цивільно-правові договори. Як я вже сказав, регламентний комітет врахував висновок Головного науково-експертного управління Апарату парламенту. Зокрема звернув увагу на те, що у тексті пункту законопроекту, який стосується змін до частини першої статті 5 Закону "Про тимчасові слідчі комісії, тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради" помилково не передбачено виключення слів "секретаріату слідчої комісії", про необхідність виключення якого зазначено в порівняльній таблиці до законопроекту. І враховуючи це, комітетом пропонуються редакційні уточнення пункту 1 проекту закону. А саме: "В другому реченні частини першої статті 5 слова "секретаріату слідчої комісії" замінити такими словами "працівників правоохоронних органів, Апарату Верховної Ради України та інших спеціалістів, яких необхідно залучити для забезпечення роботи слідчої комісії на умовах, які передбачені статтями 26 і 27 цього закону". У підсумку регламентний комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту за наслідком розгляду цього законопроекту в першому читанні прийняти його за основу та в цілому з урахуванням редакційного уточнення пункту 1 проекту закону. Просимо підтримати. Дякую.
Шановні колеги, чи необхідне обговорення з цього питання? Запишіться на виступи: два – за, два – проти, по фракціям. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Це правильний закон і наша фракція буде його підтримувати. Але я хотів би сказати про інше. Коли ми кажемо про тимчасові слідчі комісії – це дуже важливий інструмент парламентського контролю і він дійсно нам дуже потрібний. Але чому тоді, у мене просте питання до вас, до сих пір не виноситься на розгляд питання створення тимчасової слідчої комісії по ситуації з "вагнерівцями"? Я маю на увазі не відомого німецького композитора Ріхарда Вагнера, а мова іде про тих "вагнерівців", яких українські спецслужби у стилі "полета валькирий" мали перевести до України для того, щоб тут вони дали свідчення для того, щоб судити їх за те, що вони воювали проти України у складі так званих "ДНР", "ЛНР", а фактично просто як російські найманці. І цих людей. Була реально блискуча спецоперація, розроблена українськими спецслужбами, і в останню мить вона була злита в найвищому керівництві держави. Наші спецслужби підготували блискучу операцію. Тільки вони не перевірили кабінети на Банковій і тих, хто в них сидить. І хтось з тих, хто в них сидить, передав цю інформацію російським спецслужбам. Після того "вагнерівці" були затримані КГБ Білорусії в Мінську. Після того, ви знаєте, були всі ці розмови "може віддамо їх Україні". Ну а далі, звичайно, Лукашенко їх віддав Російській Федерації, Путіну. На цьому ця операція завершилася. А могла бути річ, яка б увійшла в підручники по всьому світу, якою ми би всі пишалися. Дуже дивно, що нам сьогодні заявляють, що такої операції взагалі не планувалося, це робить СБУ і ГУР. І мені цікаво буде подивитися на них, коли ми найближчими днями оприлюднимо документи, які доказують, що ця операція готувалася. Тож нам потрібна негайно тимчасова слідча комісія задля парламентського контролю, щоб виявити хто той засланий "козачок-єрмачок", який здав цю інформацію російським спецслужбам. Вимагаємо ТСК терміново.
Євтушок Сергій Миколайович.
Дякую, пане Голово. Сергій Євтушок, Рівненщина, "Батьківщина". Шановні колеги, коротенький екскурс у минуле скликання. В тому скликанні, я дуже чітко і яскраво пам’ятаю, як фракція "Батьківщина", зокрема лідер Тимошенко, яка була першим автором законопроекту про створення тимчасової слідчої комісії, билися до останнього, аби цей законопроект був законом, в принципі, ми його і проголосували. Але в той же час ми отримали від тодішнього Президента вето на даний законопроект. Нинішнє скликання спромоглося ухвалити цей закон і він вже набув чинності. Я одразу хочу сказати, що саме ми з вами тут, в цій сесійній залі створили тимчасову слідчу комісію, яка дала з перших днів своїх дуже реальні результати. Це комісія, яка почала з перших днів вивчати скрутки в податковій, це комісія, яка одразу разом з фахівцями, з членами комісії подивилися, що відбувається з корупцією в НАК "Нафтогазі" – це комісія, яку очолює Іван Іванович Крулько. А також хочу сказати, що в цих двох складових ми недоотримали в бюджет, якщо говорити про НАК "Нафтогаз", то лише за 2019 рік 47 мільярдів гривень. І якщо говорити про ПДВ, про скрутки в системі ПДВ, то кожного місяця, щомісяця до 3 мільярдів гривень також вимивалося з цього. Я одразу хочу сказати тим, відповідь на питання, тим хто запитує – де брати в Україні гроші – так ось, тут брати гроші. Саме такі тимчасові слідчі комісії мають працювати, виявляти корупцію і негайно притягувати корупціонерів до відповідальності. "Батьківщина" голосує "за", і просимо зал підтримати, аби вдосконалити роботу тимчасових слідчих комісій.
Дякую. Шуфрич Нестор Іванович. Хтось ще буде бажати виступити? Арешонков. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Несторе Івановичу, одну хвилинку. Запросіть народних депутатів до зали. Зараз Нестор Іванович Шуфрич, після цього – Арешонков. Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. З днем Одессы дорогие друзья! Дійсно, моє улюблене місто святкує свій день. І ви знаєте, ми сьогодні проявимо принциповість і не проголосуємо за цей закон, принаймні наша фракція. Я був одним із тих народних депутатів Верховної Ради дев’ятого скликання, хто закликав і вимагав прийняття Закону про слідчі комісії. І що ми маємо? Я не випадково сьогодні почав з вітання славних одеситів. До речі, я чекав, що хтось інший згадає про це свято, але в нього "вагнерівці", зрада в голові. Зрада відбулася! І ми це знаємо по пленкам Порошенка, оце була зрада. І, до речі, ми так і не розслідували обставини цієї справи, ми так і не розслідуємо їх. Ми не спромоглися створити слідчу комісію щодо розслідування обставин вбивства більше 50 жителів міста Одеси, яке сьогодні святкує свій день. От тому ми сьогодні не голосуємо. Ми маємо стати принциповими в першу чергу перед самими собою. А нам сьогодні кошти треба на слідчих. Ми і є слідчими. Ми, якщо не боїмося, якщо маємо дух, силу та послідовність, то ми в змозі сьогодні розслідувати злочини в нашій країні. Якщо тільки нам "откуда-то сверху, а еще если из-за океана" не дають різні зауваження, вказівки, пропозиції, від яких ви не можете відмовитися. Тому в цих умовах, на жаль, слідчі комісії не діють. І це дійсно зрада вже у Верховній Раді України. Дякую за увагу.
Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Я хочу підтвердити те, що наша група в повному складі підтримувала законопроект, який вже набув чинності, став Законом, про створення і про діяльність тимчасових слідчих або тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України. Але питання в тому, шановні колеги, що неможливо врахувати всі нюанси, і життя показує, що потрібно іноді доопрацювати законопроекти, щоб вони практично могли втілюватися в життя. І безпосередньо механізм залучення посадових осіб, представників органів виконавчої влади, правоохоронних органів до роботи тимчасових спеціальних і слідчих комісій, механізм їх оплати праці і таке інше – це все буде врегульоване в цьому законопроекті. Депутатська група "Довіра" буде голосувати за нього і запрошуємо всіх.
Соломія Анатоліївна Бобровська і голосуємо.
Шановні народні депутати! Я хотіла би всім нагадати, що державною мовою і, зокрема, робочою в сесійній залі є українська мова. Безперечно, сьогодні в Одесі велике свято, і я б хотіла нагадати, зокрема, правій фракції, яка сидить по праву руку від нас, що, до речі, є Одесі більше ніж 200 років і вона починається не з літочислення Російської імперії на теренах півдня, а вона набагато старша. Це так, вам до відома. Безперечно, одеситів ми вітаємо з їхнім Днем міста! Повертаючись до законопроекту, в нас є ряд запитань. Ми готові голосувати в першому читанні. Зокрема викликає питання присутність правоохоронних органів на засіданнях чи в складі секретаріату ТСК. Готові доопрацьовувати, але в першому ми підтримуємо. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Готові голосувати? Перше питання. Комітет пропонує за основу і в цілому. Не буде заперечень? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України" щодо забезпечення належних умов роботи тимчасових слідчих і тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України (реєстраційний номер 3681). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:01]] За-299 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасові слідчі комісії і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України" щодо забезпечення належних умов роботи тимчасових слідчих і тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України (реєстраційний номер 3681). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:52]] За-281 Рішення прийнято. Закон ухвалений в цілому. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 24, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 7, "Голос" – 0, "Довіра" – 13, позафракційні – 9. Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обліку трудової діяльності працівників в електронній формі (реєстраційний номер 3623). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:42]] За-236 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра соціальної політики Музиченко Віталій Володимирович.
Дякую. Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обліку трудової діяльності працівників в електронній формі. Законопроект розроблено з метою ведення обліку трудової діяльності працівників в електронній формі, а також визначення законодавчих умов автоматичного призначення пенсій за віком через особистий електронний кабінет особи на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду. Тобто вже через три місяці після прийняття цього закону буде впроваджено нові соціальні сервіси, зокрема для осіб, які набувають право на пенсію. Електронна трудова книжка дасть можливість уповноваженим органам призначати людині пенсії автоматично без звернення та збирання документів за всю її трудову діяльність. Тобто це буде так, як у багатьох цивілізованих країнах – Британії, Естонії та інших. Це надає право державі інформувати про можливість отримання пенсії особу і розрахунковий її розмір. Але людиною в цьому випадку буде зберігатись право вибору для покращення розрахункового розміру: або вона надасть інформацію про свою трудову діяльність до 2000 року, чого немає зараз в Державному реєстрі, або відтермінує свій вихід на пенсію з можливістю збільшення його розміру після продовження відповідної трудової діяльності. Наповнення відомостей відбувається як роботодавцем, так і безпосередньо застрахованою особою через веб-портал Пенсійного фонду. Окремо звертаю увагу, що оригінал паперової трудової книжки передається на зберігання працівнику як офіційний документ. Якщо працівник виявить бажання, то роботодавець буде продовжувати ведення її в установленому порядку. Прошу підтримати.
Слово надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Галині Миколаївні Третьяковій. Будь ласка, Галина Миколаївна.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув зазначений законопроект 1 липня поточного року, народні депутати України члени комітету підтримали його мету. Електронний облік дозволить забезпечити накопичення та зберігання інформації про укладання трудового договору, набутий страховий стаж, здійснювати автоматично, без звернення особи, призначення пенсій за віком при досягненні пенсійного віку, а також підтверджувати основне місце роботи працівника періодів його навчання, стажування, видачі та обліку листів непрацездатності тощо. Таким чином, наприклад, при призначенні пенсії, як сказав заступник міністра, не потрібно буде додатково людині звертатися і контактувати з державним службовцем для призначення пенсії. Законопроект готується ще з часів попереднього уряду, він вичитаний і якісний. Хочу наголосити, що норми урядового законопроекту не передбачають одномоментної відмови від трудових книжок у паперовому вигляді одразу після його прийняття. Законопроект встановлює перехідний період – 5 років, протягом яких відомості з трудових книжок будуть переноситися до реєстру застрахованих осіб. Отже, страховий стаж громадян, який вони набули до прийняття цього закону, не буде втрачений. Його достатньо велика кількість стейкхолдерів підтримали, такі як Головне науково-експертне управління, Комітет Верховної Ради України з питань цифрової трансформації, Комітет Верховної Ради з питань екологічної політики та природокористування. Позиція комітету: за результатами проведеного обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України номер 3623 за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Железняку Ярославу.
Железняк Ярослав Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, доброго дня. Ви знаєте, це один, напевне, з тих законопроектів, який довго чекали і роботодавці, і робітники. Нещодавно ми з вами зробили велику справу – це відмінили радянську книгу обліку, на яку жалілися багато людей. І це те, що ми повинні переводити в онлайн, якщо є таке бажання. І цей законопроект – хоча це не є моєю ініціативою, але колег – це логічний крок далі, коли ми переводимо ті можливості з паперового радянського вигляду на електронні. Мені дуже подобається підхід авторів законопроекту саме до скасування цієї книги. Вони дають можливість або робітнику залишити цю книгу і вести її далі, якщо йому зручно, якщо він живе в місті, де немає, на жаль, Інтернету або він так звик. Але одночасно, тим молодим людям або немолодим, хто хоче перейти в електронний формат, дає можливості далі вести цю електронну книгу вже як свою трудову книгу. Хто хоч раз займався допомогою оформити пенсію через "електронний кабінет" розуміється, що зараз вже і так багато даних, які за останні десятиліття вносились, вони і так є онлайн. Тому це є логічним кроком. І в майбутньому, коли людина буде виходити на пенсію, їй буде значно і швидше, і зручніше, і правильніше, переводити свої трудові записи саме з електронної форми з електронного реєстру, який пропонується цим законопроектом. Тому, безумовно, фракція "Голос" і я особисто, як людина, яка підтримує переведення всіх державних сервісів в електронний зручний формат, будемо підтримувати цей законопроект, голосувати його і доопрацьовувати так, щоб він, бажано вже до кінця року, запрацював для наших громадян. Авторам законопроекту дякую за ініціативу.
Слово надається народній депутатці Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Ніна Петрівна Южаніна.
Шановна президія, шановні колеги! Фракція політичної партії "Європейська солідарність" і зараз і в минулому, починаючи з 2016 року, якраз підтримує і працювала над осучасненням регулювання трудових відносин і в тому числі запровадження такої електронної форми обліку трудової діяльності. До речі, в інших країнах існує такий єдиний спеціальний орган, який здійснює координацію під час взаємодії всіх органів державної влади щодо обміну інформацією і передачі баз даних. В даному випадку цим законопроектом, таким собі порталом для об’єднання і злиття баз даних, пропонується реєстр застрахованих осіб, який формує та веде Пенсійний фонд. В цьому реєстрі має з’явитися можливість ведення трудових книжок, укладення трудового договору, обчислення страхового стажу, призначення пенсій і інші послуги, які має надавати держава громадянам. Водночас при всіх позитивах, які зараз закладаються, ми розуміємо, що потрібно буде провести велику, детальну роботу щодо наповнення цього реєстру відсутніми даними в усіх реєстрах, які зараз сформовані в державних органах виконавчої влади. Тому мені здається, що якщо взятися за цю справу, вона має бути тільки якісно реалізована. І в законопроекті, до законопроекту є ряд зауважень, які висловленні. Щодо мого зауваження, воно єдине і завжди до всіх баз даних: тут відсутнє посилання на висновки Держспецзв’язку, який робить аналіз баз даних і забезпечення захисту баз даних, і готовність їх до промислового впровадження. Без цього жодної такої автоматизації проводити не можна. Тому підтримуємо і працюємо, щоб даний сервіс запрацював якісно. Дякую.
Слово надається народному депутату Власенку Сергію Володимировичу, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Цимбалюк Михайло Михайлович, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати, представники Кабінету Міністрів! Таке складається враження, що уряд вже всі проблеми вирішив, залишилося тільки перевести трудові книжки з паперових в електронну базу даних, хоча насправді річ потрібна. Але, чи вона на часі? Якщо казати про законопроект, який слід, на нашу думку, розглядати вже і негайно, фракція "Батьківщина" подала 169 законопроектів, з яких 60 відхилено з невідомих причин, і 11 через комітети навіть не потраплять в сесійну залу. Позитиви, звичайно, електронної бази обліку праці, підвищення кваліфікації, навчання є. Але, які ризики? Тут колеги про них частково говорили. Сьогодні держава, на жаль, ще не може гарантувати захисту персональних даних. І коли створюється єдина система, до якої будуть внесені всі працюючі громадяни, то чи сьогодні, той же ж Кабінет Міністрів і ми як законодавці, гарантуємо щодо захисту всіх персональних даних? Наступна річ. Перехідний період проектом закону пропонується 5 років. Це всі працюючі громадяни, які мають сьогодні паперові книжки обліку праці, мають звернутися щодо переведення всіх даних з паперових на електронні носії. Уявіть собі, як ця буде "трудова книжка в смартфоні" працювати реально, і які це будуть черги. І, вибачте мені, сьогодні в наших умовах залишається тільки зайнятися цим. Законодавча ініціатива цікава, потрібна. Але чи вона на часі? Давайте подумаємо. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обліку трудової діяльності працівника в електронній формі (реєстраційний номер 3623). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:19:48]] За-283 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3476). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:20:23]] За-231 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Горват Роберт Іванович. І від комітету і від авторів 4 хвилини дайте, будь ласка.
Дякую. Пане Голово, шановні колеги! Законопроекти 3476 і 3477 пов’язані між собою, тому я доповім одразу по обох. Це зміни до Податкового і Митного кодексів. Законопроекти, без перебільшення, – майбутня революція в автомобільній галузі України. Сьогодні розвинені країни світу інвестують величезні ресурси в електромобільність, і їхні громадяни при купівлі електрокарів отримують знижки, субсидії та податкові пільги. Ринок електротранспорту стрімко зростає, конкуренція серед виробників з кожним роком стає жорсткішою. Якщо ми зараз підтримаємо ці два законопроекти, Україна може стати дуже серйозним гравцем на світовому ринку. Про що мова? Мова йде про те, що, якщо, наприклад, завтра ми проголосуємо за основу і в цілому, не завтра, а через місяць-півтора, ці два законопроекти, то світові автоконцерни не виберуть Китай чи Польщу, чи Словаччину, а приїдуть з інвестиціями в Україну. В нашій державі є достатній промисловий потенціал для виробництва електричного автотранспорту. Можливий ефект від запуску повномасштабного виробництва електромобілів для економіки нашої держави дуже значний. Крім того ми вирішуємо ще одну серйозну проблему. За даними ВООЗ, Україна на першому місця за показником смертності від забрудненості повітря. Тому прийняття цих законопроектів – вимога часу. Вони підтримуються всім українськими автовиробниками, профільними асоціаціями та мають позитивні висновки від Мінекономрозвитку, Мінінфраструктури та Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики. Проекти номер 3476 та 3477 передбачають такі зміни в законодавстві. Звільнити від ПДВ і мита обладнання та комплектуючі для виробництва електротранспорту до 31.12.2028 року. Звільнити від оподаткування прибуток від реалізації вироблених в Україні електромобілів, електродвигунів, батарей та зарядних пристроїв до 31-го 2033 року. Надати українцям, які купують електрокари, податкову знижку з ПДФО з 01.01.2026 до 31.12.2030 року. Звільнити від збору на обов’язкове державне пенсійне страхування фізосіб, які купують електрокари з 01.01.2026 до 31.12.2030 року. Продовжити звільнення від ПДВ електромобілів до 31.12.2025 року. Встановити частку публічних закупівель електромобілів не менше 50 відсотків від загальної кількості придбаного транспорту до 2030 року. Шановні колеги, вихід на світові ринки, будівництво сучасних, комфортних та екологічних автомобілів, на яких приємно і безпечно їздити, –все це можливо в Україні. Потрібно лише створити правильне законодавче поле, ринок сам запрацює. Дуже прошу вас підтримати в першому читанні законопроекти номер 3476 та 3477. Дуже дякую.
Дякую. Шановні колеги, необхідне обговорення чи можемо голосувати? Обговорення? Запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Железняк Ярослав Іванович.
Прошу передати слово Галині Васильченко.
Васильченко Галина Іванівна.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановні народні депутати, фракція "Голос" буде підтримувати за основу в першому читанні даний законопроект, адже насправді цей ринок давно чекає на врегулювання і, зокрема, стимулювання виробництва електромобілів в Україні. Але в нас є цілий ряд зауважень, і ми однозначно будемо працювати над тим, аби до другого читання суттєво поправити даний законопроект. Зокрема, туди точно потрібно добавити обмеження щодо імпорту з країни-агресора, як ми вже мали в багатьох інших попередніх законодавчих актах. Крім того, в даних законопроектах зазначена значна кількість кодів УКТ ЗЕД і є велика загроза того, щоб під хорошими намірами згодом не потрапляли туди речі, які не мають жодного відношення до виробництва, власне, електромобілів або до імпорту відповідних запчастин. Саме тому ретельно будемо аналізувати усі ці коди і зі свого боку подавати відповідні пропозиції, аби уникнути таких ризиків. Крім того, нам бракує фінансово-економічного обґрунтування щодо показників яким чином компенсовувати втрати до державного бюджету у зв’язку з тим, що, справді, значна частина пільг дуже суттєво передбачається і щодо мита, і щодо ПДВ, і щодо ПДФО. І саме тому потрібно відповідні обґрунтування щодо компенсаторів, аби Державний бюджет України не втрачав. Дякую.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Безумовно, колеги, треба підтримувати дану законодавчу ініціативу і всі наступні законодавчі ініціативи, які дозволять Україні залучати інвестиції, які знімуть ярмо з шиї інвесторів, які вже неодноразово за попередньої влади зверталися до керівництва держави, хотіли зайти з інвестиціями, але хто ж буде з таким податковим навантаженням розвивати якісь інноваційні продукти. Тому у нас є все в нашій країні: є талановиті люди, в нас найкращі інженери, які відомі по всьому світу, в нас є потужності і місце, де можна розмістити підприємства. Тому однозначно. От, наприклад, колега Лаба, на його окрузі вже є проекти, який будуть інвестувати іноземні інвестори, а це створення робочих місць. І той податок на доходи, який ми на сьогоднішній день. От колега каже: "Де економічне обґрунтування?" Скасовуємо, він буде компенсований сплатою ЄСВ, податку на доходи фізичних осіб, яким будуть платитися конкурентні заробітні плати офіційно, до державного бюджету – це єдиний шлях до розвитку економіки. Україна має стати всесвітнім хабом, в якому іноземні компанії і українські компанії будуть вигідно створювати інноваційні підприємства. Тому давайте підтримаємо цей законопроект. За електрокари, я, до речі, теж є власником електрокара. І чи ми в минулому,чи ми в майбутньому? Давайте голосувати за майбутнє. Дякую.
Ніколаєнко Андрій Іванович.
Колеги, "Батьківщина", безумовно, буде підтримувати зазначений законопроект. Я дуже радий за свого колегу, який щойно виступав, в якого є такий електрокар, але це переважна меншість українців. І потрібно зробити, щоб електрокари, а особливо не преміального сегменту, могли придбати якомога більше. Ринок електрокарів до 30-40-го року оцінюється у 58 мільйонів одиниць проданих по всьому світі, і це буде більше ніж половина всіх автомобілів, які будуть тоді вироблятись. І якщо вже за боротьбу за автомобільний ринок звичайних двигунів внутрішнього згорання ми не можемо боротися, відверто треба казати, що програли цю гру, то за електрокари, де електродвигун простіший, і ми є точно країною, в якій значні поклади природних ресурсів, які потрібні для вироблення батарей, ми точно можемо позмагатись. Дійсно, є машинобудівна база. Я сподіваюся, що нове міністерство працюючи дасть можливість і запрацювати новим виробництвам. Окрему увагу треба звернути між першим і другим читанням на те, що не просто якісь коди попали не ті, а вони вже є помилкові коди, деякі які не існують, а деякі які дещо про інше ніж про електроавтомобілі. Тому ми на це звернемо увагу в комітеті. Я думаю, що ми ці питання вирішимо, особливо в другому законопроекті, який стосується митниці. Ну і окремо треба сказати те, що публічний транспорт, електротранспорт, який сьогодні вже виробляється і може вироблятися в Україні, має отримати в тому числі таку державну підтримку. І не білоруські МАЗи ми маємо завозити, а львівського виробництва автобуси, які сьогодні експериментальні їздять в тому числі в Києві, мають бути на всіх дорогах України. І це буде і екологія, і робочі місця, і відповідно податки до бюджету. Тому підтримаємо в першому читанні і допрацьовуємо обов’язково. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович. Южаніна Ніна Петрівна.
Шановна президія, шановні колеги! Справді дякую всьому авторському колективу, що послідовно продовжуємо все ж таки підтримку і розвиток такої галузі, як використання електромобілів в Україні, і будемо намагатися електробудування впроваджувати в Україні. Мені здається, що зараз буде все залежати від ефективності роботи контролюючих органів, і від Державної податкової служби, і від Митної служби. Адже, справді, ряд преференцій треба надавати певним галузям для того, щоб Україна в повній мірі використовувала свої логістичні спроможності і будувала ті галузі, які зможуть давати велику додану вартість в Україні. Якраз ми знаємо, що в минулому ми втратили таку спроможність щодо крупновузлової зборки в Україні, на яку претендувало дуже багато відомих компаній. Зараз ми знаємо, що у нас на Закарпатті взагалі є прямо цілі готові майданчики, площадки для зборки того ж автомобіля Volkswagen, і такі можливості треба чим швидше використовувати, бо по крупновузловій зборці ми втратили час і всі компанії пішли з України. Але в той же час це все пов’язано із загальною політикою влади щодо вирішення всіх питань, які в тому числі, сьогодні під Верховною Радою стоять. Тому я сподіваюсь, що до другого читання закон буде підготовлений дуже швидко і ми будемо намагатися обов’язково за собою залишити місце того виробника, який точно буде конкурувати із іншими відомими виробниками у світі. Тому бажаю, без особливих там заперечень по пунктах, які були запропоновані, залишити його в такій редакції. Тим більше, що стимулювання через податкову знижку – це один з механізмів виведення заробітної плати із тіні. Тому це все в комплексі може справді дати великий позитивний ефект для України в цілому.
Всі бажаючі виступили? Лубінець, Шуфрич. Після цього переходимо. Та у вас багато рук в одній фракції піднімається. Одна людина може підняти руку? Німченко.Після цього Лубінець і переходимо до голосування. Німченко Василь Іванович.
Шановні колеги, Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа – За життя". Я єдине хотів би застережити, що наша історія законодавства вже давно проходила подібного роду. Пам’ятаєте, з 80-х років, коли вважали інвестором, хто заходив із-за кордону, – 50 і більше доларів, і вони звільнялись від податків і так далі і тому подібне на 10 років. І лише через 7 років оговтались і побачили, що це знущання. Ви подивіться, яка ж це конкуренція, якщо пролобійовано такі умови ввезення сюди чи функціонування ринку-хаба на території України стосовно електромобілів. Ви повернетесь до того через рік-два і побачите, що буде принесено, яка біда матеріального зиску для України.
Лубінець Дмитро Валерійович. Після цього голосуємо.
Шановна Президія, шановні народні депутати, шановні громадяни України! Безумовно, депутатська група "Партія "За майбутнє" підтримує даний законопроект, але тільки в першому читанні. Ми пояснимо чому? В законопроекті пропонується запровадити суттєві податкові пільги для платників податків, які ввозять електротранспорт на територію України або виробляють його в Україні. Так от, якщо ми уважно слухали всіх попередніх виступаючих, всі кажуть, промисловість, виробництво, і, безумовно, ми це підтримуємо. Так чому до другого читання не змінити редакцію і надати дійсно пільги для виробників електрокарів в Україні? Наприклад, у нас є "АвтоЗАЗ" у Запорізькій області. Це надзвичайно унікальна вже індустріальна площадка для подібних виробників. Тому давайте, якщо ми кажемо про виробництво, про створення додаткових робочих місць, прямо це і прописувати в законі: ті, хто будуть виробляти електрокари на території України, ті і повинні мати такі пільги. Дякую.
Народний депутат Кулініч Олег Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект, тому що він надзвичайно важливий для країни в цих умовах. Це законопроект авторства нашого колеги Роберта Івановича Горвата, який вболіває за країну, вболіває за Закарпаття, за свій регіон. Це інвестиції, це робочі місця, це податки, це бюджети – це якраз те, що важливо для нашої країни в умовах корона-кризи, в умовах світової економічної кризи. Такі речі треба робити, треба стимулювати, інвестиції щоб заходили в державу, треба місцеві інвестиції стимулювати, треба розвивати економіку, треба створювати робочі місця і тільки так ми зможемо отримати сильну європейську державу з працюючою економікою і з сильними місцевими бюджетами. Тому підтримаємо законопроект і розвиваємо дану галузь. Дякую.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Почекайте, почекайте, не поставив. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3476). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:04]] За-316 Рішення прийнято. Дякую. Оголошення. Відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про виключення із складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" у Верховній Раді України дев’ятого скликання народного депутата України Лероса Гео Багратовича. Наступне питання порядку денного – 3477. Чи необхідне обговорення? Можемо голосувати, да? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо стимулювання розвитку галузі електричного транспорту в Україні (реєстраційний номер 3477). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. За основу. [[13:39:16]] За-308 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, наступне питання – це проект Постанови про внесення змін до додатка до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році". Без обговорення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про внесення змін до додатка до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році" (реєстраційний номер 3638). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:09]] За-318 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – це проект Постанови про проведення парламентських слухань. Можемо теж обговорень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми виконання Україною рішень Європейського суду з прав людини" (11 листопада 2020 року) (реєстраційний номер 3847). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:01]] За-330 Рішення прийнято, дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення діяльності музеїв закладів вищої освіти (реєстраційний номер 2588). Необхідне обговорення? Це Констанкевич Ірина Мирославівна. Це друге читання. Я маю на увазі, по правкам будемо іти? Можемо голосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення діяльності музеїв закладів вищої освіти (реєстраційний номер 2588). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:42:04]] За-326 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону про надання будівельної продукції на ринку (2698). Можемо голосувати? На правках не будете наполягати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про надання будівельної продукції на ринку (реєстраційний номер 2698). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:42:51]] За-322 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю" щодо підвищення особам з інвалідністю з дитинства надбавки на догляд. Без обговорення можемо проголосувати, без правок? Ставлю на голосування. Це друге читання Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю" щодо підвищення особам з інвалідністю з дитинства надбавки на догляд (реєстраційний номер 2031). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:01]] За-330 Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. "Слуга народу" – 218, "Опозиційна платформа – За життя" – 18, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 16, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 18, "Довіра" – 14, позафракційні – 11. Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо передачі корпоративних прав в управління (реєстраційний номер 3435). Це перше читання. Необхідне обговорення? Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:54]] За-244 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Макаров Олег Анатолійович.
Шановні колеги! Згідно статті 36 Закону "Про запобігання корупції" особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зобов’язані протягом 30 днів, після призначення або обрання на посаду, передати в управління належні їм акції і корпоративні права. Відповідно до частини третьої статті 36 Закону такі акції можна передати лише шляхом укладання договору про управління акціями з ліцензованими торгівцями цінними паперами або укладання договору з компаніями управління активами про створення венчурного інвестиційного фонду. В той же час Закон "Про цінні папери та фондовий ринок" забороняє ліцензованому торгівцю укладати договір про управління цінними паперами з клієнтом фізичною особою менше ніж 100 мінімальних заробітних плат, це 472 тисячі гривень. Виходить ситуація, коли народний депутат, міністр, будь-яка інша особа, яка обрана або призначена на посаду, маючи акції, пакет акцій на суму менше ніж 472 тисячі гривень, не може передати свої акції в управління. В разі, якщо не передає в управління акції, отримує розслідування і акт НАЗК. В разі, якщо передає, то Національна комісія цінних паперів фондового ринку вживає відповідні заходи щодо ліцензованого торгівця, який прийняв такі акції. Пропонується в законі внести зміни яким дозволити передавати такі акції відповідно в разі, якщо передача таких акцій передбачена Законом "Про запобігання корупції". Даний законопроект покликаний.
Дякую. До слова запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань антикорупційної політики розглянув цей законопроект і рекомендував Верховній Раді України ухвалити цей законопроект за основу і в цілому, колеги. Це проста, коротка норма, якою ми маємо дати можливість, в тому числі собі самим, добросовісно виконати умови, вимоги Закону "Про запобігання корупції". Ми маємо не тільки запроваджувати покарання, але і робити на практиці нормальні умови для доброчесної і правильної поведінки. Саме тому, колеги, ми не бачимо необхідності відкладати це просте питання на два читання. І просимо підтримати за основу і в цілому. Дякую дуже, колеги.
Дякую. Шановні колеги, необхідно обговорення чи можемо голосувати? Давайте голосувати, це технічне питання. Ставлю на голосування. І за основу, і в цілому? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо передачі корпоративних прав в управління (реєстраційний номер 3435). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:49:01]] За-287 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо передачі корпоративних прав в управління (реєстраційний номер 3435). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:49:32]] За-296 Рішення прийнято. Шановні колеги, є пропозиція. У нас залишилось там десь 9 хвилин, 10 хвилин, перейти до розгляду ратифікацій, якщо не будуть наполягти на обговоренні, проголосувати. [[Шум у залі]] Будуть? Наступний закон? Тоді продовжую на 15 хвилин. Ще один закон – 3552. Не ні, а 15 хвилин згідно Регламенту, Артуре Володимировичу. А потім ратифікації проголосуємо і нормально. 3552. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Якщо швидше закінчимо, я закрию. [[13:50:40]] За-234 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Наталуха Дмитро Андрійович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, для того, щоб зберегти ваш час, дуже просто про що цей закон. До нашого скликання, в попередньому скликанні, була така комісія з питань приватизації державного комунального майна, яка здійснювала парламентський контроль і нагляд за процесом приватизації цих об’єктів. На жаль, ця комісія була ліквідована і де-факто ці функції покладено на наш комітет. Але цей закон покликаний покласти ці функції де-юре, тобто юридично зафіксувати право комітету здійснювати всі ті функції, які до цього були здійснені комісією. Зокрема проводити контроль надходження коштів від приватизації. Зокрема контролювати виконання умов договору купівлі-продажу. Зокрема готувати і попередньо розглядати питання звільнення і призначення Голови Фонду державного майна, викликати його до зали зі звітом і так далі, і тому подібне. Це не щось нове. Це те фактично, що існувало до цього, але ми хочемо зробити його більш ефективним. Тому законопроект саме про це. В комітеті, якщо не помиляюсь, він був підтриманий одноголосно, тому що всі фракції будуть задіяні в процесі цього парламентського контролю в рамках комітету. І відповідно у нас як у комітету прохання до вас підтримати його за основу та в цілому з техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Мовчан Олексій Васильович.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічного розвитку 1 липня 2020 року розглянув доопрацьований проект Закону України щодо змін до Закону "Про приватизацію державного і комунального майна" (стосовно парламентського контролю за приватизацією державного майна) (реєстраційний номер 3552) та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Положеннями законопроекту пропонується внести зміни до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (щодо здійснення парламентського контролю за приватизацією державного майна), зокрема визначення контрольних функцій і відповідних повноважень у сфері приватизації Комітету Верховної Ради України, до предмету відання якого віднесені питання приватизації державного і комунального майна, та встановлення заборони на проведення аукціонів з продажу об’єктів великої приватизації на період карантину, замість зупинення всього процесу приватизації об’єктів великої приватизації, як це передбачається чинною редакцією закону. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить підвищити ефективність діяльності Комітету Верховної Ради України, до предмету відання якого віднесені питання приватизації та його реальної ролі у виконанні функцій та повноважень в частині здійснення комплексного контролю за діяльністю фонду державного та комунального майна і за процесом приватизації в державі, забезпечить своєчасний та якісний аналіз практики застосування державними органами та органами місцевого самоврядування і їх посадовими особами законодавства з питань приватизації. Комітет з питань економічного розвитку просить підтримати законопроект номер 3552 та прийняти його за основу і в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Дякую за увагу.
Дякую. Необхідно обговорення? Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти, по фракціях. Німченко Василь Іванович.
Прошу передати слово народному депутату Колтуновичу.
Кому передати – Колтуновичу? Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Я є членом економічного комітету і я пам’ятаю, коли, десь приблизно рік назад, прийшов до нас, якщо я не помиляюсь, Представник Президента і розказував: ну, от дивіться, є комісія, яка уже не треба, по приватизації. І коли на наші абсолютно логічні зауваження, що давайте ми тоді пропишемо в тих законодавчих змінах, що давайте, і це була моя якраз пропозиція щодо того, що давайте впишемо і покладемо це на комітет, так ми зараз, через рік, повертаємося на те, що ви голосували в турборежимі рівно рік назад. Що ми маємо зараз? Ми маємо зараз новий перелік об’єктів, які не підлягають приватизації, він скоріше за все буде проголосований. З 1436 об’єктів залишається 219 об’єктів, тобто у 6,5 разів зменшується кількість об’єктів, які не підлягають приватизації. Багато з них свідомо доводяться до банкрутства і по деяким з них уже створені спеціальні комісії для того, щоб їх віддати за безцінь. Тому парламентський контроль відповідного комітету профільного є виключним. І тому ми будемо підтримувати цю ініціативу. Але ті, хто тоді, рік назад, агітували за цю ідею, напишіть явку з повинною або хоча б покайтесь чисто для себе, що ви зробили тоді дурницю, що через таких, як ви, ми сьогодні змушені виправляти помилки, а насправді таких помилок більше ніж достатньо. Тому, безумовно, по приватизації ми ще зайдемо з вами в розгляд по великій і малій приватизації. І нам там немає чого робити, бо нам необхідно створювати нові робочі місця, нові підприємства, а не розбазарювати те, що створювалось не нами. Не з того ви, колеги, починали декомунізацію, які були при владі з 14-го, з 19-го років. Тому необхідно не приватизовувати, а посилювати державний контроль і в тому числі з боку держави. Дякую за увагу.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, президія, шановні колеги! Хочу сказати, що, зрозуміло, потрібно посилювати контрольні повноваження Верховної Ради над питаннями приватизації. Хочу нагадати всім, що коли ми ввели малу приватизацію через систему ProZorro, ми показали, що є реальна ціна, є реальні надходження, є реальна конкуренція як на рівні комунальних підприємств, те, що продається майно, так і на рівні центральних органів влади і тих великих приватизацій, які хотіли ми зробити. Ми на початку минулого скликання поспішно і недалекоглядно скасували існування контрольної функції Верховної Ради з приватизації, щоб відновити і налагодити ефективну роботу. Я зараз буду говорити про юридичні міркування, що з юридичних міркувань законопроект суперечить Закону України "Про комітети Верховної Ради України", є ще зауваження ГНЕУ про незаконні заслуховування звіту Фонду держмайна на підкомітеті. Якщо ми говоримо про комітет і є питання підкомітету, то функції передавати підкомітету не можна, тому що це суперечить декільком законам, які відповідно голосувалися в цій залі. Але разом з тим хочу сказати, що питання приватизації дуже є важливе і воно повинно проходити на законодавчому рівні підтвердженими процедурами і законом, який ми сьогодні хочемо проголосувати. Політична партія "Європейська солідарність" утримається, але коли будуть внесені корективи між першим і другим читанням щодо закону, які дали зауваження ГНЕУ, ми підтримуємо цей законопроект. Дякую.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, нарешті ми повертаємо реальний парламентський контроль над приватизацією. Я впевнений в тому, що в комітеті мають розглядатися питання щодо приватизації і наслідків приватизації. Хочу вам нагадати слова безпосередньо міністра економіки Німеччини, який подивився, коли впали фондові ринки безпосередньо німецьких компаній і разом з очільником уряду Баварії він сказав наступне: "Ми ніколи не будемо продавати наші підприємства іноземним інвесторам в такій ситуації". Ніколи! Колеги, а ви замість того, щоб зберегти останнє сьогодні, пройти цей коронавірус і потім займатися приватизацією, ви в десятки разів скоротили список, перелік підприємств, які заборонені на приватизацію. Мало того, ви прибрали повністю вплив Верховної Ради на це. Верховна Рада досі не прийняла цей перелік. Уряд може корегувати так чи інакше. Але ми тепер як представники народу не маємо впливу на цей перелік. Мало того, якщо ви не знаєте, то я вам скажу, уряд пропонує вже приватизовувати наукові установи цілими майновими комплексами. І це вже не приватизація, це базар. Базар за безцінь нашого надбання, яке ми можемо спокійно використовувати, а потім, можливо, продавати за найвищою ціною. Тому пам’ятайте, що говорять сьогодні наші партнери іноземці, і що сьогодні вони роблять в своїх країнах. Я вітаю, звичайно, цей законопроект. "Батьківщина" його підтримає. І давайте повертати парламентський контроль і над переліком підприємств. Давайте нарешті його винесемо сюди, затвердимо і будемо пильно слідкувати, щоб ніхто нічого не крав. Дякую. А цей закон підтримаю.
Дякую. Чи є ще бажаючі виступити? Є, "Голос". Ярослав Іванович Железняк. Да, будь ласка. Включіть мікрофон з мотивів, і після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка.
Шановні колеги, я пам’ятаю, коли під час підготовчої групи ми обговорювали, чи треба чи не треба залишати комісію по приватизації. І цей крок він технічний, але правильний. Але я б хотів нагадати нашим колегам, що недарма державні підприємства дуже часто називаються "годівничкою". Так і є проблема, що це годівничка до політиків і чиновників. В тому числі багато наших колег розповідають і на цій трибуні про те, як державні підприємства систематично є джерелом корупції, в першу чергу – політичної корупції. Тому єдина можливість, до якої прийшли всі розвинуті країни, і до якої я сподіваюся, прийде і Україна, – це проводити приватизацію. Не розпродаж, а приватизацію, але її треба робити. Треба зменшувати кількість державних підприємств і залишати стратегічні, а все інше – готелі, курортні бази і інше – продавати на чесних, прозорих умовах. Для того, щоб політики приходили сюди змінювати життя людей, а не своє життя за рахунок державних підприємств. Дякую.
Дякую. Ще бажаючі виступити немає? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Я вас погано чую. Ви підтримуєте, да, Нестор Іванович? Зараз, ми встигаємо, ми продовжили на 15 хвилин, все нормально. Готові голосувати? Пропозиція комітету: і за основу, і в цілому. Немає заперечень? Немає, добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (щодо парламентського контролю за приватизацією державного майна) (реєстраційний номер 3552). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:04:24]] За-285 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" (щодо парламентського контролю за приватизацією державного майна) (реєстраційний номер 3552). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:05:00]] За-279 "За"- 275. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнято. 279. Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Шановні колеги, була пропозиція пройтися по ратифікаціям, якщо не буде обговорення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди про спільне виробництво аудіовізуальних творів між Кабінетом Міністрів України та Урядом Канади (реєстраційний номер 0040). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:05:52]] За-318 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Королівством Марокко про правову допомогу у кримінальних справах та екстрадицію (реєстраційний номер 0041). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:06:28]] За-320 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Королівством Марокко про правову допомогу у цивільних і комерційних справах (реєстраційний номер 0042). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:07:01]] За-320 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Королівством Марокко про передачу засуджених осіб (реєстраційний номер 0043). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:07:30]] За-321 Рішення прийнято. Наступне питання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Йорданським Королівством про передачу засуджених осіб (реєстраційний номер 0044). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:08:03]] За-321 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Йорданським Хашимітським Королівством про взаємну правову допомогу у кримінальних справах (реєстраційний номер 0045). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:08:40]] За-322 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Йорданським Хашимітським Королівством про видачу правопорушників (реєстраційний номер 0046). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:09:15]] За-324 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Йорданським Хашимітським Королівством про взаємну правову допомогу у цивільних справах (реєстраційний номер 0047). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:09:47]] За-323 Рішення прийнято. Останнє питання – це проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Організація протиракової боротьби в Україні. Проблеми та шляхи їх вирішення". Пропонується поставити це питання без обговорення так само. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Організація протиракової боротьби в Україні. Проблеми та шляхи їх вирішення" (реєстраційний номер 3600). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:37]] За-316 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.