Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, před zahájením našeho jednání o žádosti 62 poslanců ke svolání schůze Poslanecké sněmovny ve věci těžby lithia australskými těžaři na území České republiky musíme nejprve rozhodnout o následující věci. Podle § 53 odst. 3 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny se schůze Sněmovny nekonají v pondělí, pokud se Sněmovna neusnese jinak. Žádost 62 poslanců jsem obdržel v pondělí 9. října tohoto roku a podle § 51 odst. 4 zákona o jednacím řádu jsem byl povinen svolat tuto schůzi nejpozději do deseti dnů od doručení žádosti. Při svém posuzování konkrétního termínu konání schůze jsem přihlédl zejména k tomu, aby mezi vyrozuměním poslanců o konání schůze a jejím zahájením uplynulo alespoň pět dnů, tak jak stanoví § 51 odst. 6 zmíněného zákona. Současně jsem přihlédl i k tomu, že do voleb zbývá již několik málo dnů a tato schůze by se neměla konat podle mého názoru bezprostředně před volbami. Z těchto důvodů jsem rozhodl o svolání schůze na dnešek, tj. na pondělí 16. října. S přihlédnutím k § 53 odst. 3 zákona o jednacím řádu musíme tedy nejprve rozhodnout hlasováním o tom, zda se bude v pondělí 16. října 2017 konat schůze Sněmovny. Vzhledem k tomu, že v této místnosti není hlasovací zařízení, budeme hlasovat zdvižením ruky a výsledky tohoto hlasování budou zjišťovat skrutátoři, které určil vedoucí Kanceláře Poslanecké sněmovny. Pro vaši informaci, jedná se o tyto skrutátory a skrutátorky: Hana Celiznová, Eva Dostálová, Petr Dvořáček, Michaela Fořtová, Monika Jirkalová, Radka Kohoutová, Alena Malá, Petra Novotná, Pavlína Odehnalová, Helena Prokopová, Jana Řehořová, Olga Šmejkalová, Kateřina Urbanová, Miroslava Zelenková a Barbora Zeťová. Zeptám se, zda někdo z poslankyň či poslanců má námitky proti osobám skrutátorů? Není tomu tak. Poprosím techniku, zda by bylo možné zesílit zvuk v sále, protože jsou stížnosti, že je mě málo slyšet. Já tedy také přidám na hlase. Ještě dvě informace. Ty mikrofony na vašich lavicích prosím nepoužívejte, jsou odpojeny. A stejně jako v hlavním jednacím sále budeme hovořit od pultíku. A prosím vás vzhledem k tomu, že budeme sčítat ručně, abyste během hlasování zůstali na svých místech, aby se nám během hlasování neměnilo kvorum. Rovnou si to vyzkoušíme. Já bych přednesl návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna souhlasí podle § 53 odst. 3 zákona č. 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, že 61. schůze Poslanecké sněmovny se bude konat v pondělí 16. října 2017. Zahájíme tedy hlasování. Nejprve prosím, aby byl zjištěn počet přítomných poslanců. Prosím všechny přítomné poslance, aby zvedli ruku a vydrželi chvíli, dokud nebude provedeno sčítání. [[Během sčítání hlasujících do sálu přicházejí další poslanci, situace je nepřehledná.]] Kolegyně a kolegové, tak to je přesně situace, kterou jsme na vedení klubů předpokládali. Poprosím ještě jednou o zjištění kvora, protože dorazilo dalších sedm poslanců a tím pádem by nám to evidentně nesedělo. [[Po sále se ještě pohybují další poslanci.]] Prosím o klid v sále. Prosím poslance, aby se usadili na svá místa. [[(13.10 hodin)]] Ještě jednou prosím o zjištění počtu přítomných poslanců. Prosím, zvedněte ruce. A ještě jednou prosím sečíst. [[Probíhá sčítání.]] Počet přítomných poslanců je 149. Kvorum pro toto hlasování je 75. Zeptám se, kdo souhlasí s návrhem usnesení, které jsem přednesl, prosím, ať zvedne ruku. [[Skrutátoři sčítají hlasující.]] Kdo je proti? Nikoho nevidím. To znamená - dovolím si sečíst odtud - a prosím o výsledek. Výsledek hlasování číslo 1: počet přítomných 149, pro 145, proti nikdo. Tento návrh byl přijat, takže konstatuji, že jsme souhlasili s tím, že se schůze bude konat v pondělí.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 61. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Ještě než budu pokračovat, prosím pana ministra kultury, který mě požádal o možnost vystoupení.
Děkuji, pane předsedo. Milé kolegyně, milí kolegové, chci se na vás obrátit s jednou prosbou. 16. října 1941 transportem Židů z Prahy do Lodže byla zahájena řada transportů našich židovských spoluobčanů do koncentračních táborů. Týkalo se to více než 80 tisíc obyvatel, z nichž drtivá většina nepřežila a nikdy se už do svých domovů nevrátila. Chci se na vás obrátit s prosbou, abychom památku těchto našich spoluobčanů uctili chviličkou ticha. Snad toto memento může být jakousi výzvou k vzájemné úctě a slušnosti i při projednávání tématu dnešní schůze. Děkuji vám.
Děkuji a prosím, abychom povstali. [[Přítomní povstávají.]] Děkuji. Tuto schůzi jsem svolal podle § 51 odst. 4 našeho jednacího řádu na základě žádosti 62 poslanců. Pozvánka vám byla rozdána v pondělí dne 9. října tohoto roku přes poslanecké kluby a zároveň rozeslána v úterý 10. října tohoto roku. Vzhledem k tomu, že z technických důvodů Poslanecká sněmovna nemůže jednat v jednacím sále ve Sněmovní číslo 4, měli bychom nejprve rozhodnout o návrhu usnesení o podrobných pravidlech jednání Poslanecké sněmovny na 61. schůzi. Tento návrh vám byl doručen jako sněmovní dokument 6750 a zároveň vám byl rozdán zde v sále. Přistoupíme tedy k hlasování o návrhu usnesení, které máte před sebou, a to je usnesení, kterým se stanoví podrobnější pravidla jednání Poslanecké sněmovny na 61. schůzi. Prosím, aby byl zjištěn počet přítomných poslanců. [[Děje se.]] Počet přítomných poslanců je 156, kvorum pro toto hlasování je 79. Nyní prosím ty, kteří souhlasí s návrhem usnesení, ať zvednou ruku. [[Sčítají se hlasy.]] Zeptám se, kdo je proti. Nikoho nevidím, takže konstatuji, že proti nehlasuje nikdo. Prosím o výsledek. Konstatuji, že v hlasování číslo 2 bylo přítomno 156, pro 156, proti nikdo. Tento návrh byl přijat a my jsme tedy s usnesením vyslovili souhlas. [[(13.20 hodin)]] A nyní přistoupíme k určení ověřovatelů této schůze. Já navrhuji, abychom určili paní poslankyni Gabrielu Peckovou a paní poslankyni Martu Semelovou. Zeptám se, zda je tady jiný návrh. Není tomu tak. Přistoupíme k hlasování. Prosím všechny poslance, aby setrvali na svých místech. Znovu prosím o zjištění počtu poslanců v sále. Prosím, zvedněte ruce. [[Probíhá sčítání přítomných.]] Počet přítomných pro toto hlasování je 158, kvorum je 80. Ptám se, kdo je pro, abychom určili paní poslankyně Peckovou a Semelovou ověřovatelkami. [[Probíhá sčítání hlasů.]] Kdo je proti? Proti není nikdo, takže prosím o sečtení hlasů pro. [[Probíhá sčítání hlasů]]. V tomto hlasování číslo 3 bylo přítomných 158, pro 158, proti nikdo. Konstatuji, že ověřovatelkami 61. schůze Poslanecké sněmovny jsme určili paní poslankyni Peckovou a paní poslankyni Semelovou. Chtěl bych vás informovat, že do zahájení schůze požádali o omluvení své neúčasti na jednání tito poslanci a poslankyně: Pan poslanec Adam Vojtěch - zdravotní důvody, paní poslankyně Bebarová Rujbrová - zahraniční cesta, pan poslanec Gabrhel - zdravotní důvody, paní poslankyně Golasowská - bez udání důvodu, pan poslanec Grebeníček - osobní důvody, pan poslanec Heger od 16.30 do 23.45 pracovní důvody, pan poslanec Horáček - pracovní důvody, pan poslanec Kádner - pracovní důvody, paní poslankyně Kailová - zdravotní důvody, pan poslanec Kostřica - pracovní důvody, pan poslanec Lobkowicz - pracovní důvody, paní poslankyně Nováková - osobní důvody, pan poslanec Novotný - pracovní důvody, pan poslanec Pavera - pracovní důvody, pan poslanec Rykala - zdravotní důvody, pan poslanec Skalický - pracovní důvody, pan poslanec Urban - bez udání důvodu, pan poslanec Vácha - pracovní důvody, pan poslanec Vilímec - bez udání důvodu, pan poslanec Volný - zdravotní důvody, pan poslanec Zemánek - pracovní důvody, pan poslanec Zlatuška - pracovní důvody. Ještě pan poslanec Rais mezi 16. a 18. pracovní důvody, pan poslanec Karamazov do 14.30 a pan poslanec Běhounek společně s paní poslankyní Fischerovou se omlouvají za pozdní příchod z důvodu neprůjezdné D1. [[Smích v sále.]] Z členů vlády se omlouvá pan vicepremiér Bělobrádek od 15.30 z pracovních důvodů, paní ministryně Marksová z pracovních důvodů, pan ministr Pilný - zahraniční cesta a pan ministr Štech z pracovních důvodů. Ještě technicky. Přihlášky do rozpravy, jak už jste někteří zjistili, v případě, že bude schválen pořad, jsou k dispozici u stolku po mé levé ruce. A nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 61. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Připomínám, že podle § 54 odst. 7 zákona o jednacím řádu rozhodne sněmovna pouze o pořadu uvedeném v žádosti, nelze tedy navrhnout změnu nebo doplnění pořadu, rovněž tak nelze rozšiřovat schválený pořad. Nicméně předtím, než přistoupíme k hlasování, mám tady celou řadu přihlášek s přednostním právem, a jak bývá dobrým zvykem, jako první vystoupí zástupce navrhovatele a tím je předseda poslaneckého klubu KSČM kolega Pavel Kováčik, kterému dám slovo. Po něm mám přihlášku pana ministra Havlíčka, pana ministra Zaorálka, Chovance, místopředsedy Filipa, pana premiéra Sobotky, pana ministra Chvojky, pana poslance Kučery, pana vicepremiéra Bělobrádka a pana místopředsedy Bartoška, a přibíráme další. Prosím, pane předsedo, máte slovo. A já prosím, kolegyně a kolegové, o klid v sále, tak aby pan navrhovatel, nebo zástupce skupiny poslanců, mohl odůvodnit tuto schůzi. Prosím.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo, vážená vládo, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych se úvodem své krátké řeči, poměrně krátké řeči, pokusil vás požádat o pochopení, vás všechny, kterým jsme my, nás 62 podepsaných pod seznamem žádostí o svolání této schůze, mohli způsobit určité potíže ať už při kampani, nebo třeba při přípravě tohoto jednání, které se poprvé, aspoň co já pamatuji, odehrává v náhradních prostorách Poslanecké sněmovny a ve značně improvizovaném prostředí. Přesto věřím, že se podaří udržet věcnost a důstojnost tohoto jednání. Já vím, že mnozí z vás se možná pousmějete, čtyři dny před volbami se pokoušet držet věcnost a důstojnost, ale přesto nás 62 jsme usoudili, že je třeba, aby toto jednání proběhlo, protože poté, co zazněla v médiích informace o podpisu onoho memoranda o těžbě lithia na svrchovaném území České republiky, se zvedla bouře názorů občanů, kteří nás bombardovali velmi často dotazy a náměty k tomu, že to není možné, aby krátkou dobu před volbami se tak závažný materiál podepisoval, aniž by se Poslanecká sněmovna jako nejvyšší zákonodárný orgán, nebo součást nejvyššího zákonodárného orgánu, měla možnost k tomuto tématu vyjádřit. Pokusili jsme se tyto názory veřejnosti vyvrátit tím, že Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR, mandát tohoto volebního období, mandát poslanců a poslankyň trvá až do jeho úplného vypršení a také do jeho úplného vypršení jsme tento mandát nejenom schopni, ale také ochotni, ale také je možné jej naplnit. [[(13.30 hodin)]] Považujme tedy dnešní schůzi za naplnění jedné z povinností poslance, poslankyně, poslaneckého mandátu, abychom hájili zájmy České republiky a jejích občanů. Já bych chtěl v tuto chvíli poděkovat všem poslancům a poslankyním z těch klubů, kteří usoudili, že téma je natolik závažné, že stojí svolat Poslaneckou sněmovnu a naplnit onen mandát. Chci poděkovat poslancům a poslankyním jak za hnutí ANO, tak některým ze sociální demokracie, tak za dřívější Úsvit a ostatní jeho následníky pana Okamury, pana Babiše, pana Faltýnka, ale také samozřejmě chci poděkovat poslancům a poslankyním z klubu KSČM, kteří, aniž by to dostali befelem, byli požádáni, aby se pokusili zajistit co největší součinnost při svolání této schůze, učinili tak, a tak jsme mohli minulé pondělí, den nejzazšího možného termínu k předání žádosti, také tuto žádost panu předsedovi poskytnout. Chci říci, že děkuji také pracovníkům Kanceláře Poslanecké sněmovny, kteří, až nečekali, tak si skutečně při přípravě této schůze mákli. Mají moji hlubokou úctu, celý úřad, všichni úředníci včetně ostatních obslužných provozů nebo ochranné služby, protože to jsou věci, které dosud nikdo nevyzkoušel, a teď tedy je možnost vyzkoušet, jak může fungovat Poslanecká sněmovna v nestandardních podmínkách. Ale to není hlavní motiv. Já bych vám teď v krátkosti přečetl z mnoha reakcí a komentářů, které se objevují v tisku i v ostatních médiích, na sociálních sítích. Možná z toho právě pochopíte, proč poslanecký klub KSČM s takovou vehemencí se pokoušel, a zatím to vypadá, že úspěšně, svolat toto jednání tak, abychom se dokázali dohodnout, co s tím problémem dál. Memorandum o porozumění v oblasti těžby a zpracování lithia v České republice, které stát s onou firmou European Metals Holdings podepsal, podepsal ji pan ministr průmyslu a obchodu Jiří Havlíček, může být jen takovou malou viditelnou částí obřího podvodu. Něco jako vrcholek ledovce, jehož devět desetin bývá obvykle pod vodou. Pro české veřejné rozpočty však může mít stejně ničivý dopad jako ledovec pro Titanic. Memorandum bylo podepsáno v rozporu se zákonem číslo 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích. Vláda jej však minulý týden odmítla zrušit. Pokud tak neučiní v rámci svých kontrolních pravomocí vůči vládě ani Poslanecká sněmovna, která se kvůli tomu právě teď sešla, tak se australsko-americké firmě otevře možnost vytěžit, v uvozovkách, z českého státu obrovské peníze. Klidně i v objemu několika státních rozpočtů, myšleno České republiky. Hospodaření se státním majetkem reguluje řada právních předpisů. Za nejpodstatnější z nich lze z hlediska lithiové kauzy označit tři z nich: zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích, zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech, a koneckonců zákon č. 201/2002 Sb., o Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových. V bodě 3 onoho tzv. Havlíčkova memoranda se stát vůči australsko-americké firmě zavázal ke kapitálovému vstupu České republiky do projektu EMH Cínovec. Zákon o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích sice ministru umožňuje uzavírat smlouvy o smlouvě budoucí, neboť toto bez ohledu na to, jak se jmenuje ono memorandum, je smlouvou o smlouvě budoucí, neboť činí právní úkony s podobným dopadem, což je případ Havlíčkova memoranda, k jejich platnosti je však podle § 40 onoho zákona nutné schválení výjimky. Kapitálový vstup státu má formu nákupu cenných papírů. Podle § 12 odst. 7 tohoto zákona může stát nabývat cenné papíry pouze s předchozím souhlasem vlády. V § 28 je dále stanoveno, že stát se může podílet na podnikání pouze v případě obchodních společností, které jsou akciovými společnostmi, a to European Metals Holdings není. Jde o britskou obdobu společnosti s ručením omezeným, jak ostatně dosvědčuje ona zkratka Ltd. Nejpodstatnější je však forma, jakou se měl stát na kapitálovém vstupu podílet. Podle informací obsažených v materiálu Ministerstva průmyslu a obchodu, s nímž se tento úřad snažil získat podporu k odborů a zaměstnavatelů v tripartitě, mělo jít o majetkový vklad ve formě převodu pozemků nad ložiskem lithia v oblasti Cínovce. Jakýkoliv ministr včetně ministra průmyslu a obchodu však podle § 22 zákona o majetku státu může sám podepsat převod pozemku pouze do výměry 200 metrů čtverečních. To určitě není. K převodu většího pozemku nebo pozemků o větší výměře potřebuje předchozí souhlas ministra financí. Já nebudu celý ten článek číst a recitovat. Chci umožnit, aby všechny argumenty, které jsou zde, tady padly. Jenom chci dokladovat, že ta věc je daleko zapeklitější, než se nám pokoušel pan ministr a posléze tedy celá vláda vsugerovat. Také daleko zapeklitější, než se nám pokouší vsugerovat jednotlivé vládní strany. Já nic, já muzikant, já o tom nevěděl a tak podobně, to je věc toho druhého. Je toho tady několik stránek. Číst je nebudu. Chci jen v závěru svého úvodního slova - protože mé slovo je pouze úvodní, s hlavním projevem přijde náš předseda ústředního výboru - chci jen avizovat, že je teď již v této chvíli několik návrhů na usnesení. My jsme vám připravili návrh usnesení, který je velmi jednoduchý a který v podstatě shrnuje vedle toho, že chceme odpověď vlády na otázky, které v průběhu rozpravy naši poslanci a poslankyně předloží, shrnuje základní přístup Komunistické strany Čech a Moravy k otázce nejen problematiky těžby lithia, což je teď momentální případ, ale v širším pohledu, v širším hledisku i pohled Komunistické strany Čech a Moravy na to, jakým způsobem poté, co řada věcí z tohoto okruhu již byla nenávratně zašantročena, zachovat pro budoucí generace nebo pro generaci naši a našich dětí to zbývající národní bohatství, které zde ještě zbývá. Chceme tedy, aby ono memorandum vzhledem k určité neurčitosti předmětu onoho memoranda prohlásila vláda za nulitní, to je neplatné od samého počátku. Je nulitní ze dvou důvodů - nebudu je více rozebírat. Předseda Filip podrobně rozebere. Chceme také ale, aby vláda, protože to je věc vlády, začala okamžitě, ať to bude tato vláda, nebo příští, a tato musí okamžitě začít, ta příští může navázat, na zákonu, kterým se podle článku 7 ústavního zákona č. 1/1993 Sb., Ústavy České republiky, a článku 11 odst. 2, že těžba a zpracování lithia, rubidia, wolframu, případně dalších rud a surovin smí být jen v majetku státu a nakládat s ním mohou podniky, které vlastní stát, samosprávné kraje a obce. Jde o majetek nezbytný pro zabezpečení potřeb celé společnosti, rozvoje národního hospodářství a je ve veřejném zájmu. A konečně poslední bod našeho návrhu usnesení, aby vláda též navrhla nový zákon o tzv. konečném uživateli výhod pro případy, kdy strategické a jiné suroviny budou zpracovávat soukromé právnické osoby. Jde o to, aby tak jako dosud, a máme teď na čerstvé paměti i mediálně velmi protežovanou oblast vody, vodního hospodářství, aby to nedopadlo jako vždycky: že u nás budou náklady a někde jinde se budou užívat výnosy. My chceme, aby tímto krokem se situace změnila a aby konečně výnosy z bohatství České republiky užívali především čeští občané, česká společnost, české firmy, české obce a města. Kolegyně a kolegové, paní a pánové, já bych chtěl v této chvíli požádat, abychom v jisté fázi, protože těch návrhů na usnesení je více, se dokázali shodnout, aby z této schůze Poslanecké sněmovny vyšlo takové usnesení, které napříště zabrání, nebo alespoň vytvoří podmínky k tomu, aby nemohlo dojít k takové situaci, že bychom se museli znovu scházet a znovu zpochybňovat některé kroky, znovu se bát o to, že dojde k dalšímu rozkradení, k dalšímu zašantročení, k dalšímu megatunelu na to, co nám ještě v České republice zbývá. Děkuji za pozornost a prosím o podporu návrhu usnesení. Děkuji.
Děkuji, pane předsedo. Pouze pro vaši informaci, mám zde 15 přihlášek s přednostní právem. To abyste věděli, kdy asi může dojít k hlasování o pořadu schůze. Prosím pana ministra průmyslu, připraví se pan ministr zahraničí.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení občané České republiky, chtěl bych se na tomto místě vyjádřit k této kauze, k této naprosto vykonstruované a umělé kauze, která v uplynulých dnech zaplavila veřejný prostor a média a která mne osobně velmi poškozuje. Chtěl bych na tomto místě jednoznačně vám i občanům České republiky znovu sdělit, že se jedná o sprostý útok na mne, na mnou řízený resort a sociální demokracii ze strany pana Babiše, jeho hnutí a komunistů. Chtěl bych na tomto místě znovu a jednoznačně odmítnout, ale i vyvrátit dezinformace a lži, které se již několik dní objevují na veřejnosti a v médiích v souvislosti s tématem případné budoucí těžby lithia na území České republiky. Jediným a skutečným cílem této uměle vytvořené kauzy je skandalizovat mne, sociální demokracii a odvrátit tak pozornost od skutečných problémů pana Babiše, ať už jde o jeho kauzu Čapí hnízdo, ve které je pan Babiš trestně stíhán pro podezření ze spáchání dotačního podvodu, nebo rozhodování Ústavního soudu na Slovensku, který minulý týden rozhodoval o tom, jestli byl pan Babiš spolupracovníkem StB, nebo nebyl. Je to nechutné, odporné a pevně věřím, že všichni, kteří o tom pochybovali, se dnes na celé to divadlo kolem lithia dívají zcela jinak. Stejně tak je příznačné, jak si v této pseudokauze tak náramně rozumí pánové Babiš, Filip a Okamura. Je to jen náhoda? Nevím. Možná je to příprava na společné budoucí vládnutí po nadcházejících volbách. Každopádně tento zákeřný útok a pokusy o moji skandalizaci názorně ukazují, jak jsou si tyto strany blízké, není jim cizí vůbec nic. Lhaní, ignorování platných zákonů, překrucování faktů a házení špíny na politické protivníky. Já jsem se po celou dobu od svého nástupu do funkce ministra snažil k problematice lithia a strategických surovin přistupovat věcně, otevřeně a bez zamlžování faktů. Jediným mým cílem vždy bylo, je a bude hájit zájmy naší země, zájmy České republiky a jejích občanů. Na rozdíl od pana Babiše nebo komunistů ale nemám žádný stranický tisk, který by v masovém měřítku prezentoval jeho nehorázné lži, nesmysly a polopravdy. Čeho si ale naproti tomu cením, je, že já na rozdíl od pana Babiše a jemu podobných nelžu. Neměním účelově názory, jak se mi to zrovna hodí, a po celou dobu vystupuji naprosto konzistentně. Používám stejné věcné a faktické argumenty. V kontrastu k tomu jsme byli v průběhu celé této nechutné kauzy svědky ze strany hnutí ANO i pana kolegy ministra životního prostředí řady názorových veletočů, že každý, kdo celý tento příběh sleduje, musí uznat, že pan kolega Brabec plní bohužel - bohužel - jen roli nesvéprávné loutky, kterou si jeho stranický šéf vodí tak, jak je to zrovna potřeba. Pana kolegy Brabce jsem si až do vypuknutí této kauzy vážil, měl jsem k němu kolegiální vztah. Ale to, co v uplynulých dnech předvedl, je pro mne nepochopitelné, lidsky naprosto nepřijatelné a jen těžko se s tím mohu osobně smířit. Podívejme se třeba na názorový veletoč ohledně dopisu pana Brabce z 26. září letošního roku. Je to dopis, který jsem od pana kolegy obdržel jako reakci na svůj dopis, ve kterém jsem jej informoval o záměru uzavřít ono memorandum, seznámil jsem jej s jeho konečným textem a vyzval jsem jej, zda se svým podpisem k němu nechce připojit. Dnes se pan kolega Brabec dodatečně vymlouvá. Tvrdí, že dopis nepsal a že jeho úředník udělal chybu. Bylo to ale takhle doopravdy? Neodehrál se celý ten údajně nevinný příběh s dopisem pana ministra Brabce náhodou úplně jinak? Od data podpisu, tedy od 26. září, až do středy 11. října pan ministr Brabec svůj dopis hájil a komentoval jej. Například v pořadu Události, komentáře 9. října, který byl na České televizi od 22 hodin. Ale nikdy, nikdy za těch 15 dní veřejně nesdělil, že by to nebyl jeho dopis, a nestál si za jeho obsahem. Najednou se náhle ve středu 11. října odpoledne v médiích objeví zpráva, že dopis omylem odeslal jakýsi úředník z jeho ministerstva, že vlastně pan ministr s textem dopisu nesouhlasil a že to vše bylo úplně jinak. Proč to tedy pan ministr začal říkat až ve středu odpoledne? Po 15 dnech? Na tuto otázku jsou možné pouze dvě odpovědi. Buď má pan kolega Brabec ve svém resortu opravdu velký nepořádek, neví, co dělají jeho podřízení pracovníci, a neví, co vlastně podepisuje. Pokud by to tak bylo - a já tomu skutečně nevěřím - je to mimořádně závažné sdělení občanům České republiky o tom, jakým způsobem chce hnutí ANO řídit stát jako firmu. Ale stejně tak závažná, ne-li závažnější, je i ta druhá možnost. Jsem přesvědčený o tom, že celý příběh s dopisem pana ministra Brabce se odehrál úplně jinak. Dovolte mi, abych vás s tímto příběhem ve stručnosti seznámil, a sami posuďte, zda je tato možnost důvěryhodnější, nebo není. Pan předseda hnutí ANO Babiš zaznamenal v médiích, nebo se to dozvěděl ještě předtím přímo od ministra Brabce, že jsem dne 2. října uzavřel ono memorandum k lithiu se společností European Metals Holdings. Řekl si: No to by přece mohl být skvělý příběh, jak překrýt kauzu Čapí hnízdo nebo rozhodování Ústavního soudu na Slovensku, protože samotné podstatě problému téměř nikdo nerozumí, ale jednoduchému mediálnímu sloganu "loupež za bílého dne" bude rozumět každý. Když do toho ještě zamotáme australskou firmu, nikdo nebude pochybovat o tom, že to je zlodějna, že tady někdo chce rozkrást nerostné bohatství státu. Takhle krásně se ten příběh dá občanům České republiky vyprávět. Jenže problém je s Brabcem. Brabec, sakra, tomu Havlíčkovi poslal dopis, ve kterém mu napsal, že je to správný postup. Doslovně: Memorandum je jedním ze správných kroků otevírajících prostor ke spolupráci při těžbě lithiových rud, úpravě této suroviny i umístění zpracovatelských i finálních výrobních kapacit výhodných nejen pro zahraniční podnikatelské subjekty, ale i pro Českou republiku. To je, sakra, úplně špatně! Brabce musíme z tohoto příběhu nějak odstranit stůj co stůj, nebo se nám to rozpadne jak domeček z karet. Bylo tedy potřeba narychlo sehnat úředníka, který si posype popel na hlavu a vezme vinu s dopisem na sebe. Klekneme na něj! To přeci pan Babiš a jemu oddaní umějí velmi dobře. Ukazuje to například příklad firmy FAU. Něco mu za to slíbíme a bude to zase v klidu. Chudák pan ředitel Holý! Je mi ho opravdu velmi líto. Slušný člověk, respektovaný odborník na geologii - a pan ministr Brabec z něho udělal kvůli svému stranickému šéfovi obětního beránka. No nic, hlavně když Brabec už s dopisem nebude mít nic společného a můžeme celou tuhle pseudokauzu živit dál, pokud možno až do voleb. Kolegové z hnutí ANO, to je přece směšné a trapné zároveň. Ukazuje to totiž, kam až jste ochotni pro svého šéfa zajít. [[(13.50 hodin)]] Dalším nápadem pana Babiše a komunistů bylo za každou cenu propojit kauzu lithium s kauzou OKD. To se bude přece dobře prodávat! Nikdo tomu nerozumí, ale potřebujeme do toho Bakalu nějak zamotat. Proto si kolegové vymysleli celý ten propletenec a jejich vazby, kterými chtějí obalamutit občany naší země a stůj co stůj do toho nepřítele státu Bakalu nějak vtáhnout. To tomu příběhu samozřejmě dodá pořádné grády. Ale to jsou, dámy a pánové, přeci estébácké metody, které, zdá se, agentu Burešovi nejsou vůbec cizí. Chce se mi z vás, pánové, opravdu zvracet. [[Potlesk některých poslanců a bouchání na lavice v sále, zejména z řad sociální demokracie.]] Akcionářská struktura firmy Geomet a mateřské společnosti EMH je k dispozici na webových stránkách firmy Geomet, nemá tedy žádný smysl ji tady znovu opakovat. Údajné propojení s panem Bakalou se nepotvrdilo. Je to jen další snůška nesmyslů a fabulací, kterými se nás a všechny občany naší země snaží komunisté a jejich kamarád Babiš zmást. To údajné propojení zní úplně stejně, jako kdybych řekl, že se moje babička šla s dětmi podívat na farmu s čápy a někdo by z toho mohl usuzovat, že je s ní majetkově propojená. Směšné, pánové, opravdu směšné. Co je ale pro tento příběh důležité, jsou fakta a platné zákony naší země, České republiky. Protože pokud se striktně budeme držet faktů a toho, co nám říkají platné zákony, bude celý tento smyšlený příběh vypadat úplně jinak. Jak to tedy celé bylo doopravdy? Je potřeba se trochu do naší historie podívat a shrnout fakta. Stát od počátku 90. let zcela rezignoval na systematický průzkum nerostných surovin na našem území. To je holý fakt a potvrdí vám ho každý. Stejně tak se v uplynulých letech zbavil veškerých svých těžařských aktivit, bývalé těžební firmy buď zanikly, nebo se transformovaly, nebo se zprivatizovaly. Státu v zásadě zbyla jen těžba uranu na Dolní Rožínce, podotýkám, z pochopitelných důvodů, která byla nedávno ukončena. Státní podnik Diamo se tedy věnoval a do budoucna bude věnovat především zahlazování následků po bývalé hornické činnosti. Tedy stát se v minulosti vykašlal na průzkum svého nerostného bohatství, o jeho potenciálu z hlediska strategických a z dnešního pohledu perspektivních surovin neměl a dodnes nemá dostatek podrobných informací. Zároveň stát nikdy po celou tu dobu nikde nedefinoval svůj zájem toto změnit, nebo se dokonce znovu pokusit vykonávat nějakou těžební činnost. Druhým a naprosto zásadním momentem celé této kauzy je vydání průzkumných licencí společnosti Geomet s.r.o., na všechna čtyři průzkumná území na Cínovci. Připomínám, že průzkumné licence vydává Ministerstvo životního prostředí vždy po dotazu na MPO, zda je daný záměr v souladu s aktuálně platnou surovinovou politikou České republiky. Zaznamenal jsem vyjádření kolegy Brabce, že jsme měli změnit surovinovou politiku. Ano, já s tím souhlasím, to je jistě pravda, ale to nemůže nikdo klást za vinu současnému ministrovi Jiřímu Havlíčkovi. První česká surovinová politika byla schválena vládou v prosinci roku 1999. Nicméně tento dokument pasáže o strategických surovinách neobsahoval, o lithiu a dalších z dnešního pohledu zajímavých nerostech tam nenajdete ani čárku. Od té doby proběhla řada pokusů. Mohu jmenovat např. v roce 2011 pan ministr Kocourek, v roce 2012 ministr Kuba se pokoušeli surovinovou politiku změnit, nicméně vždy se narazilo na řešení problému s územně ekologickými limity těžby hnědého uhlí v severních Čechách, a tak všechny tyto pokusy bohužel, bohužel ztroskotaly. Problém vyřešila až současná vláda, kdy rozhodování o limitech oddělila od připravované nové surovinové politiky, která byla nakonec vládou vzata na vědomí 3. února loňského roku, a po procesu SEA nakonec dne 14. června letošního roku schválena. Podotýkám, že až do tohoto okamžiku stále platila surovinová politika stará z roku 1999, kde o lithiu nebo jiných strategických surovinách nebyla ani čárka. Pokud jde o průzkumné licence. Průzkumné licence byly ze strany Ministerstva životního prostředí vydávány nebo prodlužovány v letech 2010 až 2017. První licence na ložisko Cínovec 1 byla vydána Ministerstvem životního prostředí 20. 7. 2010, prodloužena byla 10. 7. 2014. Druhá licence na ložisko Cínovec 2 byla vydána 24. listopadu 2011, prodloužena 31. 8. 2015. Třetí na ložisko Cínovec 3 pak 23. září 2016. A čtvrtá na ložisko Cínovec 4 pak 18. dubna letošního roku. Zde mi dovolte se na chvíli zastavit. Já jsem o tom informoval na tiskové konferenci, která předcházela této schůzi Sněmovny. Pan ministr Brabec do médií tvrdil, že se jedná o standardní proces, že Ministerstvo životního prostředí nemohlo postupovat jinak. Já bych chtěl na tomto místě jednoznačně říct, že Ministerstvo životního prostředí pod panem Brabcem jinak postupovat mohlo a také mělo. Ministerstvo životního prostředí má povinnost z geologického zákona, konkrétně z § 4a odst. 3, oznámit přijetí žádosti o stanovení průzkumného území v Obchodním věstníku, kde to musí být zveřejněno třicet dní, aby bylo možné podat případnou konkurenční žádost. V případě ložiska Cínovec 1, tedy v roce 2010, to Ministerstvo životního prostředí udělalo. Proč to ale ministerstvo neudělalo také v případě ložisek Cínovec 2, 3 a 4? Je prokazatelné, že na všech čtyřech ložiscích byly v minulosti provedeny za státní peníze průzkumné vrty, bylo tedy ze zákona povinností Ministerstva životního prostředí tyto záměry v Obchodním věstníku zveřejnit. Ptám se tedy, proč Ministerstvo životního prostředí a pan ministr Brabec takovýto netransparentní způsob přidělení průzkumných licencí vůbec připustili? Aby se nemohl přihlásit někdo jiný? I např. státní subjekt Diamo? Jestliže dnes Babiš, komunisté a další křičí, že Havlíček prodal české lithium Australanům, pak jednoznačně lže! Kroky, které v této věci provedlo Ministerstvo životního prostředí, byly z hlediska platných zákonů naprosto rozhodující a nevratné, pokud jde o otázku, která firma může získat následné povolení k těžbě. To je naprosto zásadní moment celé této nechutné kauzy a na to se vůbec nikdo neptá. Ale právě o tom je potřeba mluvit. Podle platného horního zákona § 24 odst. 3 - cituji doslova: "Přednost při získání předchozího souhlasu ke stanovení dobývacího prostoru má organizace, pro niž byl proveden průzkum výhradního ložiska, to jest zadavatel." Konec citace. Jestliže dnes díky Ministerstvu životního prostředí všechny čtyři udělené licence vlastní společnost Geomet, resp. její mateřská společnost EMH, má tato společnost podle platného zákona přednost před všemi potenciálními zájemci, včetně státu, na získání předchozího souhlasu ke stanovení dobývacího prostoru. Společnost Geomet je kromě toho na dvou částech ložiska již také právoplatným držitelem druhého stupně licence, kterou je předchozí souhlas se stanovením dobývacího prostoru. Dnes tedy díky postupu Ministerstva životního prostředí a ministra Brabce neexistuje žádná zákonná možnost, jak tento pro stát nepříznivý stav skutečně změnit. Podotýkám - aniž by to vyvolalo riziko soudních řízení, sporů nebo arbitráží, které by reálně vedly k zastavení či zakonzervování celého projektu a riziku, že místo tohoto projektu bude realizován nějaký konkurenční projekt, např. v Srbsku. Tedy udělení průzkumných licencí, to je ten krok, který bychom tady měli dnes především řešit. Ne to, že ministr Havlíček se za daného stavu snaží situaci zachránit a získat z projektu případné těžby lithia na Cínovci pro stát a českou ekonomiku maximum. Pokud jde o memorandum mezi Ministerstvem průmyslu a obchodu a společností EMH a okolnosti jeho vzniku. Já se velmi omlouvám, budu se muset napít. Ten projev je dlouhý. [[Děje se.]] Jednání s firmou Geomet a její mateřskou společností EMH probíhala od května letošního roku. Jejich jediným cílem bylo získat informace o záměrech využití ložiska Cínovec a o možnostech případného zapojení českého státu do tohoto, z pohledu platných zákonů České republiky, již rozběhnutého projektu. Jednali jsme s nimi o způsobu přijetí teze, která je obsažena v nové státní surovinové politice, tedy že suroviny dobývané v České republice by měly být v České republice také přednostně zpracovávány a využívány. Výsledkem těchto jednání tedy bylo uzavření resortního memoranda o porozumění, ve kterém se tyto možnosti případné budoucí spolupráce a možného případného zapojení českého státu nebo státního podniku Diamo popsaly. Nic více, nic méně. [[(14.00 hodin)]] Trvám na tom, že memorandum není smlouva ani dohoda. Z uzavřeného memoranda nevyplývají žádná práva, žádné závazky ani povinnosti. Memorandum obsahuje pouze proklamace a úmysly svých účastníků. Obsahuje typické nezávazné formulace, jako například "bere na vědomí", "má v úmyslu", "je ochoten", "sdílí přesvědčení" a podobně. Naproti tomu neobsahuje typické znaky smlouvy, jako je například platnost, lhůty, způsob řešení sporů nebo typický smluvní jazyk. V preambuli onoho memoranda se konstatuje pouze existující právní rámec, tedy právní řád České republiky, včetně smluv o podpoře a ochraně investic a smlouvě o zamezení dvojího zdanění. Existence memoranda na faktu, že tyto smlouvy existují a Česká republika je jimi vázána, nic nemění. Jsem rád, že Česká televize ve středečních Událostech odvysílala vyjádření vysokoškolských pedagogů z našich univerzit v Praze, Brně a Olomouci, kteří všichni shodně a na kameru české veřejnosti sdělili, že tento dokument není pro Českou republiku právně závazný. A já v tomto ohledu jednoznačně věřím respektovaným odborníkům z kateder mezinárodního práva právnických fakult našich univerzit. Jsem si jistý, že řada z vás tady bude chtít prezentovat jiné takzvané právní posudky, které se nás budou snažit přesvědčit o opaku. Ty jsou ale zpracovány na politickou objednávku a já s těmito posudky nechci mít nic společného. Pro mne je rozhodující vyjádření respektovaných a hlavně nezávislých vysokoškolských pedagogů. A jenom pro vaši informaci doplňuji, že samozřejmě memorandum připravovali naši právníci specialisté na mezinárodní právo a celý průběh přípravy tohoto memoranda byl konzultován s experty Ministerstva financí, a to konkrétně z odboru mezinárodní právní služby, oddělení mezinárodní arbitráže a ochrana investic. Proč nebylo toto memorandum projednáno ve vládě? Odpověď je jednoduchá. Protože se jedná typicky o resortní memorandum, které navíc nespadá pod směrnici vlády o sjednávání mezinárodních smluv. Resortní charakter memoranda koneckonců potvrzuje ve svém dopise také pan ministr Brabec, který mi 26. září napsal - cituji: "Text se týká především těžby a zpracování nerostů a následné průmyslové výroby, tedy kompetencí Ministerstva průmyslu a obchodu. Proto se nedomnívám, že by MŽP mělo být signatářem tohoto memoranda." Toto jsou slova Richarda Brabce, které mi, jak dnes tvrdí, nikdy nenapsal. Vlastní úsudek nechť si udělá každý sám. V tomto klíčovém dopise nenajdete jediné slovo, jedinou zmínku o tom, že bych tento dokument neměl podepisovat. Nenajdete v něm ani jedinou zmínku o tom, že by mě pan první místopředseda vlády a ministr životního prostředí, zároveň místopředseda hnutí ANO vyzýval k tomu, aby memorandum schvalovala vláda. A už vůbec tam nenajdete nic o tom, co tvrdí pan Babiš ve svém přípisu, že se jedná o skandální a pro Českou republiku naprosto nevýhodné memorandum. Pokrytectví, pokrytectví, lži. O ničem jiném tato kauza opravdu není. Proč nebylo podobné memorandum uzavřeno i s ostatními držiteli průzkumných licencí? To je také jedna z otázek, které se ve veřejném prostoru objevují, aby prokázaly zločinnost ministra Havlíčka. Tak jak to tedy je? Je to jednoduché. Kdyby se pan Babiš zajímal o problematiku skutečně věcně a ne jen politicky, věděl by, nebo ho mohl případně pan ministr Brabec poučit, že ostatní ložiska, která jsou v této lokalitě, nebo ve Slavkovském lese, jsou z hlediska obsahu lithia malá, a tedy s velmi malým nebo téměř žádným národohospodářským významem. Projekt pana Janečka Cínovecké deponie si navíc už prošel celým povolovacím procesem a má vydáno právoplatné povolení k těžbě. Stát se tak v této fázi může domáhat vstupu do jejich projektu, jen stěží. Oproti tomu ložisko Cínovec, na kterém probíhá již řadu let intenzivní geologický průzkum, může být z hlediska státu velmi významné pro českou ekonomiku. To je přeci ten důvod, proč je nutné, abychom s držiteli průzkumných licencí na tomto ložisku jednali, když už v minulosti stát připustil jejich vydání soukromému subjektu. Jestli bude samotná těžba rentabilní a jestli se projekt skutečně do této fáze někdy dostane, ale ukáže až finální studie proveditelnosti, kterou držitel průzkumných licencí bude mít hotovou až za rok. Abych to shrnul. Uzavření memoranda je, slovy pana ministra Brabce, která sice nikdy neřekl, ale napsal mi je, správným krokem, jak stát znovu vrátit do hry. Jakou formou a kdy, to je samozřejmě na budoucí vládě nebo vládách. Na vládách, které přijdou po ní. Toto memorandum nás však k ničemu nezavazuje. A to chci znovu zdůraznit. O tom, že všechny moje dosavadní kroky směřují k posílení role státu v oblasti průzkumu a těžby strategických a dalších pro stát potenciálně zajímavých surovin, svědčí i materiál, který vláda jednomyslně schválila na svém zasedání minulou středu. Tento materiál, který jsem připravoval se svými kolegy několik měsíců, přináší po 27 letech nezájmu státu zcela revoluční změnu jeho přístupu ke svému vlastnímu nerostnému bohatství a dává mu prostor, aby si detailně zmapoval své strategické a perspektivní suroviny, zhodnotil jejich ekonomický potenciál a následně se mohl svobodně rozhodnout, zda je bude získávat sám, nebo tuto práci přenechá soukromým firmám. Takovýto krok tady v minulosti nikdo neudělal. A jednoznačně prokazuje, že od samého počátku hájím zájmy státu, a ne žádné soukromé firmy. Dámy a pánové, pokusil jsem se ve svém vystoupení detailně popsat všechny okolnosti, které souvisí s případnou těžbou lithia na Cínovci. Znovu opakuji, že klíčová jsou fakta celého příběhu, ne uměle vykonstruovaný balast, který chce někdo využít těsně před volbami. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení občané České republiky, děkuji vám za vaši pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Prosím pana ministra zahraničních věcí, po něm pan ministr vnitra, po něm pan místopředseda Filip.
Děkuji. Dobrý den, dámy a pánové, vážení kolegové, poslankyně, vážení poslanci. Chtěl bych reagovat. Pan poslanec Kováčik ve svém vystoupení řekl, že se memorandem převádějí pozemky. Tak dovolte, abych na začátku řekl, že memorandem, které bylo podepsáno mezi Ministerstvem průmyslu a firmou Australian [[European?]] Metals Holdings, se žádné pozemky nepřevádějí. A to vám říkám s naprostou jistotou. Skoro si kladu otázku, kde se podobné soudy rodí, které jsou nepřesné, když to řeknu jemně. Pravděpodobně tuším, protože vím, že existuje analytický materiál Ministerstva průmyslu, ve kterém se zvažovaly všechny možné postupy státu a výhody a nevýhody, které to má, pokud se stát bude snažit zapojit do zpracování a dalších akcí kolem lithia. Takže pravděpodobně se dostal panu Kováčikovi někde do rukou tento materiál, který nikdy nebyl schvalován a který jenom zpracovával jednotlivé možnosti. Nic víc. Říkám to, protože si kladu otázku, kde se to bere. A je to naprosto zásadní věc, protože pan poslanec Kováčik tady řekne: memorandem se převádějí pozemky...
Prosím pana zpravodaje, aby se zdržel poznámek.
A pak řekne, že by si přál, aby memorandum bylo nulitní. Taková argumentace připomíná mnichovskou smlouvu. Memorandum je třeba učinit nulitním. A já se ho ptám: Čeho tím vlastně dosáhneme? Jestliže memorandum bylo podepsáno proto, abychom dohnali čas a chtělo se, aby stát vytvořil podmínky pro to, aby zpracování lithia a výrobní řetězec zůstal v České republice, tak co vlastně tou nulitností získáme? Na to se ptám. Podívejte, kdo se chtěl zajímat o lithium - protože mám pocit, že 14 dní od tohoto dne už lithium nebude nikoho zajímat - ale kdo se chtěl zajímat o lithium, tak se jím mohl zajímat 14. června, kdy se projednávala surovinová koncepce na vládě. A kdo se speciálně zajímal o lithium, ten měl možnost 17. července, kdy se konala tripartita, které se účastnili zástupci vlády, zaměstnavatelé, zaměstnanci. A tam bylo lithium na programu. [[(14.10 hodin)]] Je celkem zřejmé, že ministr průmyslu vycházel právě z téhle tripartity, kde probíhala dokonce i debata o lithiu poměrně velice v klidu, protože tam byla oproti tomu, co vidím v médiích, na stole skutečně fakta a především to, že všichni účastníci si byli vědomi toho, že je velmi těžké odhadnout, jak to s lithiem v České republice bude, a že to budeme vědět až někdy v říjnu příštího roku, kdy bude zpracována studie proveditelnosti, která odpoví na otázky, jak se dá vůbec efektivně těžit lithium v České republice, jestli to bude dávat smysl z hlediska výtěžku, jestli to bude dávat smysl ekologicky, jestli to bude vůbec ekologicky průchodné. A do října příštího roku, přátelé, to skutečně zřejmě vědět nebudeme. Těch rizik je tam obrovské množství. Proto bylo tak těžké zřejmě do tohoto byznysu vstoupit, vyhodnotit, jak se bude pohybovat lithium, jehož cena v současné době na světových trzích klesá, které má poměrně docela velké množství zdatných těžařů od Austrálie, Chile, Číny a podobně, kteří těží lithium v daleko výhodnějších podmínkách ze solanky, což je třikrát méně nákladné, než je těžba z rudy, jak je to v České republice. A potom hlavní otázky, že vlastně nikdo neví, kam se lithium zítra vrtne, kam se vrtne automobilový průmysl, to všechno jsou rizika, která s tím souvisí. A proto je nejasné, jak studie proveditelnosti dopadne. Ale to nám nebrání v této vášnivé diskusi o rozdělování si něčeho, co ještě běhá po lese. Především 17. července tripartita, která se tomu zevrubně věnovala, dospěla k jednoznačnému závěru, který nikdo nezpochybnil a který byl vám všem k dispozici. Mohli jste se s ním podrobně seznámit. A ten závěr byl jasný, že stát musí postupovat rychle, že musí postupovat podle zákona a že by bylo třeba udělat všechno pro to, aby v případě lithia se dal prostor a udělaly kroky k tomu, aby zpracování lithia a výrobní řetězec zůstal v České republice. To bylo vlastně zadání, které z tripartity vzniklo. A také proto vláda nedávno projednala materiál, který se zhruba jmenuje ochrana ekonomických zájmů České republiky ve věci strategických, superstrategických a kritických surovin. A tam najdete vyjmenované všechny, které jsou dnes ve světě aktuální díky novým technologiím, od zirkonu, kobaltu, ale také fosfátu, koksovatelného uhlí, uranu a nevím co ještě. K tomuto materiálu se zahájil proces, kdy je zájem, aby na těchto strategických věcech do budoucna to byl státní podnik Diamo, který bude mít budoucí možnou těžbu pod kontrolou jako první, i průzkumnou činnost, a stát - vláda rozhodne, jestli se to někomu dá, nebo jestli to zůstane pod kontrolou státu. Tohle je docela revoluční změna, protože v 90. letech v této zemi hornictví bylo zcela privatizováno a tyto průzkumy se ponechaly zájemcům, kteří prostě přicházejí. Takže tohle byl materiál, který byl přijat nedávno vládou. A protože lithium se vymyká, protože tam ten proces už je v předstihu a začal už v roce 2010 tím, o čem mluvil pan ministr Havlíček, povolením, které bylo uděleno už v roce 2010 a pak opakováno Ministerstvem životního prostředí a rozšířeno v roce 2014 až 2016, tady je situace jiná než u kobaltu nebo wolframu, tady se už něco nastartovalo podle zákonů, které v této zemi takto platí zhruba od roku 1249, kdy podobné právo pro prospektory na těžbu zavedl král Václav I., který tady někde leží na Františku, a od té doby je to systém, který platí nejenom u nás, ale všude v civilizovaných zemích kolem. Tady se v případě lithia povolení vydala, a tudíž bylo třeba učinit kroky, na kterých byla shoda na tripartitě, aby si stát nějakým způsobem pojistil zájmy do budoucna. A memorandum říká pouze tohle: na obou stranách se konstatuje, že je shoda, že zpracování má zůstat v České republice a také že výrobní řetězec, který by z toho byl, pokud se bude těžit, což je otázka, aby se budoval v této zemi. To je jediné, co ministr Havlíček udělal, za to si zaslouží podle mě spíš pochvalu. Nicméně jsme čtyři dny před volbami a je skvělé z toho učinit hůl, kterou se budeme navzájem tlouct. Já bych vás chtěl upozornit jenom na jednu věc. Pokud se do toho takto s chutí pustíme jako naši furianti v té známé české divadelní hře, tak to může dopadnout tak, že právní spory, které kolem toho vzniknou, povedou k tomu, že se ta firma na to tady prostě samozřejmě vykašle. Ona má přitom právo na dokumentaci a další věci ještě na sedm let, takže se s těžbou lithia prostě rozlučme. Připadá mi to celé, jako když se opravdu ti loupežníci perou o ten pytel domnělých zlaťáků, ale díky tomu, jak se řežou, tak z toho pytle je nakonec jenom kupa shnilého listí. A v tom je neštěstí této věci. Za 14 dní to nebude zajímat nikoho, ale tím, co děláme dnes, možná zaděláváme na ten malér, že pokud tady byla šance pro severní Čechy udělat s lithiem něco, z čeho by stát mohl mít poměrně slušný prospěch, pokud to celé vyjde, což, opakuji, je pořád otázka, a protože rozhodující pro prospěch je právě proces zpracování a výroby lithiových baterií, z čehož by podle analýzy, kterou jsem četl, stát mohl mít až 750 mil. korun, to je daleko víc než těžba, takže pokud dokážeme takhle vést spory a použít to jako hůl, kterou se budeme tlouct po hlavě, tak na tom země prostě prodělá. Mě mrzí to, že čtyři dny před volbami, místo abychom se bavili o věcech skutečně zásadních, které budou po 21. říjnu důležité, tak se bavíme o něčem, co se pouze hodí. Možná proto, že někomu se nehodí témata, nebo protože potřebuje odvrátit pozornost, ale v každém případě si to lidé nezaslouží. Nezaslouží si to tahle země, protože to je úroveň debaty, která nakonec ve svých důsledcích může poškodit stát. Tak vás prosím, abyste v debatě respektovali fakta a abyste říkali pouze věci, které máte opravdu ověřené, jinak na to všichni doplatíme.
Děkuji. Prosím pana ministra vnitra, po něm pan místopředseda Filip, po něm pan předseda vlády.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, já si myslím, že dnes tu budeme opravdu velmi dlouho a že se v té věci ztrácí nejenom Poslanecká sněmovna, novináři, ale i veřejnost. My jsme byli zastánci toho, aby debata dnes proběhla, a to proto, aby byla šance snést na stůl některé argumenty proti tvrzením, která jsou vylhaná, nepravdivá, vytržená z kontextu, a můžeme si myslet o důvodu cokoliv. Já jsem přesvědčen o tom, že to je snaha vypustit mlhu, která má překrýt a zakrýt některé problémy, které tady byly definovány. A samozřejmě to má za cíl odradit některé voliče, kteří by chtěli volit sociální demokracii. Já jsem si teď s jedním člověkem psal. Jmenuje se pan Dalibor. Na konci řekl, že právě díky této kauze nám hlas nedá. I to je důvod a cíl právě této kauzy. Já tomu nemůžu říkat ani pseudokauza, je to záměrně vyvolaná kauza. Vypadá to tak, že sociální demokracie se rozhodla několik málo týdnů před volbami podepsat zásadní dokument, který okrade občany České republiky. Ona, přátelé, je pravda ale někde úplně jinde. A je potřeba se ptát, jako se ptají kolegové z ANO a KSČM nás, také jich. Já bych si dovolil několik otázek položit. Mě by zajímalo, pane ministře Brabče prostřednictvím pana předsedajícího, proč průzkumné licence, které inkriminovaná firma získala za doby, kdy jste byl ministrem, nebyly zveřejněny. Proč neměl šanci státní podnik Diamo se přihlásit? Proč jste nepostupovali striktně podle zákona? Když se podíváte na český právní řád a povinnosti nejenom ministerstev, ale zároveň i obcí, když chtějí cokoliv pronajmout nebo prodat, jsou povinny tuto věc zveřejnit na úřední desce, aby kdokoliv další měl právo o tom vědět a mohl se případně přihlásit nebo mohl případně klást nějaké námitky - proč v takto zásadní věci, po níž následoval závazně právní akt, tedy získání průzkumných licencí, to vaše ministerstvo, pane ministře, nevyvěsilo? My jsme tuto věc analyzovali a podle našeho názoru tam došlo k porušení zákona a jsme připraveni podat v řádu dní trestní oznámení, a to z důvodu, že tady před tímto závazným právním aktem byl porušen zákon. Budu velice rád, když nám to vyvrátíte, ale nevím, jak to vyvrátit jde. [[(14.20 hodin)]] Byli jsme také v minulém týdnu svědky toho dopis - nedopis, podepsal - nepodepsal, stojím si za tím - nestojím si za tím. Já jsem si nechal udělat jenom kratinkou analýzu, jak to funguje na Ministerstvu vnitra v rámci takzvaného elektronického podpisu, který ale plnohodnotně nahrazuje podpis řádný. Ministrovi vnitra se nepředkládá více variant. Ministr vnitra elektronicky podepíše pouze jednu podobu dokumentu. V elektronickém systému je aktivní pouze podepsaný dokument, žádný jiný, a zpracovateli se ministrem odesílá pouze ta varianta, která má souhlas ministra. Já nevím, jak to může chodit na Ministerstvu životního prostředí, ale takto funguje standardizovaný zákonný postup. Vážený pane ministře Brabče, sdělte nám tedy, jestli ten dokument, který odešel, byl elektronicky podepsán, a pokud ano, tak je právně závazný. Pokud půjdeme do hloubky, tak ten úředník mohl uvést v omyl jiné ministerstvo a můžeme se ptát po jeho odpovědnosti. Myslím si, že už bylo zahájeno určité řízení ve vztahu k tomuto úředníkovi, protože on pochybil a je potřeba se ho ptát proč, a jestli to přiznání bylo opravdu pravdivé, nebo to byla opět snaha cosi zakrýt, cosi zamlžit, cosi zamést pod koberec. Znovu říkám, ve standardizovaném oběhu elektronické pošty ten postup, o kterém jste hovořili, a kdy se ten úředník s vysokým renomé v Senátu přiznával, prostě možný není. Není. Není, nebo je na Ministerstvu životního prostředí obrovský nepořádek. Ministerstvo životního prostředí je ministerstvem, které je rozhodující pro zpracování tzv. velké EIA, je odvolacím orgánem pro orgány přenesené státní správy v krajích. A já se tedy ptám, jakou relevanci mají dokumenty podepsané ministerstvem? Kolik soudních sporů bude, kdy byla napadána relevance vašich dokumentů, pane ministře? Vy, než jste vynesli ten soud, že ten dokument nedokument ministrem podepsaný je, či není, tak jste si měli zvážit veškerá rizika z toho plynoucí. Toto není dětská hra, tady nemůžeme hrát o renomé České republiky ve vztahu k třetím osobám, to prostě nejde. Já vím, že jsou volby, ale i to musí mít určité mantinely a musíme vždycky a především hledět na zájem České republiky, kterou reprezentujeme, a jejích občanů. Vy jste to z našeho pohledu nedělali. Znovu říkám, ve kterékoli obci, pokud je záměr prodat tři metry čtvereční, je to na úřední desce. Proč na úřední desce nebyl záměr vydat průzkumné licence, tak jak vám to ukládá zákon? Za vás, pane kolego Brabče. Ne za vašich předchůdců, ale za vás. Mohli bychom tady dlouze hovořit o tom, jak je možné, že Diamo v minulosti prodalo vytěženou horninu za 800 tisíc korun jedné skupině, která dnes údajně běhá po trhu a nabízí je za 3 miliardy, mohli bychom se ptát na otázky typu, jak je možné, že Moravskoslezský kraj vydal jedné firmě na výrobu baterií povolení bez toho, aby řešil tzv. EIA, jestli opravdu ten provoz baterií není ekologickou zátěž, ale já nechci tu debatu dál zatěžovat a dál vrstvit. Kolegů z KSČM bych se rád zeptal, jestli ta příprava s hnutím ANO na dnešní schůzi a na ty otázky není náhodou společná. Já tu vidím strašnou spoustu společných znaků a skoro mi přijde, že to je z dílny jednoho advokáta z Agrofertu. To má úplně stejné znaky. Když se na to podíváte a zamyslíte se, tak je to vcelku zjevné. A pana předsedy Filipa prostřednictvím pana předsedajícího bych se ještě rád zeptal, když to KSČM vidí jako tak obrovský problém - a já jsem pro to, aby se na každou tu otázku odpovědělo -, tak aby nám řekl, proč stejně ten problém nevidí hejtman Ústeckého kraje. Protože samozřejmě ta věc se mnohokrát projednávala, a já si myslím, že hejtmani znají svůj kraj. A proč tedy na poplach nebil hejtman Ústeckého kraje už v minulosti, kdy bylo zjevné, že průzkumné licence získává australská firma. A ten kraj o tom nemohl nevědět, přátelé. Přijde mi to jako falešné argumenty a falešná debata s jediným cílem: vypustit tuny a tuny mlhy na překrytí svých vlastních problémů, sebrat sociální demokracii ještě pár voličů, aby se nad tímto problémem po volbami zavřela voda. My ji zavřít nechceme. To znamená, první věc - bude podáno trestní oznámení, aby věc byla objasněna ve vztahu k vydání licencí na základě toho, že nebylo postupováno podle zákona a nebyly věci vyvěšeny tak, jak zákon ukládá. Vedle toho jsme za sociální demokracii připraveni na případné změny zákonů, zvednutí poplatků za těžbu lithia a ochranu českých národních zájmů. Přesně z tohoto důvodu ministr Havlíček to, co podepsal, tedy memorandum, podepsal, aby zabránil škodám, které vznikly jinde, a to na Ministerstvu životního prostředí. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi vnitra. Slovo má pan místopředseda Filip, po něm pan předseda vlády. Možná ještě přečtu další. Pak pan ministr Chvojka, pan předseda Kučera, pan vicepremiér Bělobrádek, pan místopředseda Bartošek, pan předseda Mihola a další.
Děkuji. Vážený pane předsedo, milé paní a pánové, dovolte mi, abych doplnil úvodní slovo předsedy našeho poslaneckého klubu. Předseda poslaneckého klubu uvedl, že jsme požádali ostatní politické strany a politická hnutí o spolupodpis svolání této schůze, a není to žádná akce, kterou si snad vymyslel někdo jiný. KSČM nechce nikoho balamutit a určitě nechceme, aby také kdokoliv, kterákoli politická strana balamutila občany České republiky. A panu ministrovi Havlíčkovi bych chtěl doporučit, aby místo konstrukcí, které tady přednášel v tom svém slově, raději odpovídal na interpelace, které mu poslanci KSČM dávali už od října loňského roku po té velké konferenci, kterou organizovala Akademie věd právě k zásobám nejen lithia, ale i jiných strategických surovin. To, že jste, pane ministře, odpovídal na otázky např. Jaroslava Borky nebo dalších poslanců, jsme řešili tím, že jsme svolali samostatnou konferenci, odbornou konferenci a seminář do Poslanecké sněmovny na jaře letošního roku, a s podivem jsem zjišťoval, že na té konferenci padala slova, kterým jsem nemohl ani uvěřit. Najednou jsme slyšeli, že budeme pod nějakými sankcemi mezinárodních arbitráží. My jsme tady zažili nezávazné dopisy - pana ministra Bojara snad nemusím vzpomínat, a výsledek s tím, jak to dopadlo, jak se soudíme s arbitráží s Diag Human, to snad nemusím připomínat. Já posuzuji jednotlivé dokumenty, nikoli jak jsou nadepsány, ale podle obsahu. Tak se mi nedivte, že v tom nevidím memorandum právně nezávazné, když váš předseda vlády, pane ministře, řekne, že tedy až po roce 2025 budeme moci samostatně nakládat s tím ložiskem. To znamená, že to, aspoň podle slov předsedy vlády, není tak úplně nezávazné memorandum, jak jste se nám tady snažil vnutit. A dovolte mi, abych se držel zcela věcného charakteru debaty. Položil jsem několik otázek a na rovinu tady říkám, že možná mohu za část odpovědí poděkovat i firmě Geomet, která na ně reagovala okamžitě dopisem mně a zveřejnila je ve své tiskové zprávě. To, že ovšem ty odpovědi samozřejmě zakrývají některé skutečnosti, to jsem ale také čekal, to je možná obchodní tajemství té firmy. Ale nečekal jsem to od vlády České republiky, resp. od ministra průmyslu a obchodu, ale ani od jiných ministrů. Víte, připadá mi s podivem, vy, kteří jste, promiňte mi, eurohujerští takovým způsobem, že byste se nejraději převedli některé evropské normy i s chlupama, tak najednou nedbáte na to, že o veřejné zakázky se má ucházet firma jenom se zveřejnitelnou strukturou, tzn. s veřejnými vlastníky. A vy uzavřete memorandum, promiňte mi, v rozporu se zákonem o nakládání s majetkem České republiky, tak jak vám ukládá český právní řád, ale dokonce s dceřinou firmou, která se tváří jako australská, která je registrována na Panenských ostrovech a která si na to objedná speciální firmu, která zakrývá skutečné vlastníky. Vy si myslíte, že to je balamucení? My naopak chceme, abyste to rozkryli. Jestliže je řečeno, že sedm procent vlastníků je českých, té firmy, která to skutečně vlastní, tak proč to nemůžeme zveřejnit? Proč si na to objednali zakrytí té vlastnické struktury? K čemu to mělo sloužit? [[(14.30 hodin)]] My mluvíme o tom, že to ložisko je na 25 let, a já si dovolím potom zcela ve věcné struktuře říct, co si tom myslíme my jako KSČM. A ta firma ve své komunikaci, kterou tady také zveřejním v tomto svém úvodním projevu, říká, že zásoby tam také mohou být na jinou dobu, například na sto let, což předpokládám, protože za 23 nebo 25 let se nedá vytěžit to ložisko. To totiž nešlo ani od toho roku 1959 do roku 1970, když se těžilo na Cínovci, nebo potom ještě od roku 1970 do roku 1980 na Cínovci II. Ale přece není jasné, proč je okolo toho tolik humbuku, proč je tolik zakrývání z vaší strany jako vlády České republiky. O co vám jde? Jestli o to balamutit někoho, anebo v tom jedete naplno? Nezlobte se na mne, když jsem si přečetl některé chaty mezi těmi investory, tak to také může být tím, že těch pět lidiček, kteří jsou zaměstnáni v té dceřiné společnosti, kteří mají v Austrálii jeden domeček, a bydlí v obýváku ta firma - chatuje o tom, že to možná koupí nějaký velký investor, nějaká velká banka a možná nějaká automobilová společnost. Protože o to jde. Oni mají ve stovkách tisíc australských dolarů majetek, to není žádná společnost, která by měla obrovský majetek. A vy tady říkáte, že to je strategický partner. Prosím vás, jakého strategického partnera sem chcete přivést - s pěti lidmi v jednom obýváku? [[Potlesk poslanců KSČM.]] Jestli fakt chcete balamutit občany České republiky, tak to nedělejte. My fakt nejsme děti z první třídy. My jsme dospělí, někteří dokonce starší než vy, a zažili jsme toho mnoho. A opravdu nám není jedno, co se s tím národním bohatstvím bude dít. Ano, my máme názor, že to má těžit státní podnik nebo podnik ve veřejném vlastnictví, to znamená podíl obcí, podíl kraje, podíl státu, protože ty obce to bude ohrožovat. Když bych vám přečetl chat toho pana ředitele, a já si to dovolím ocitovat, protože Keith Coughlan říká, že by to nejradši udělal jako povrchovou těžbu, ale nikdo ve vládě s ním o tom nechce diskutovat, dokud nebude po volbách. Ale to téma není uzavřené. To píše svým kolegům. Jeden kolega to potom zveřejnil ostatním v té chatovací skupině. Vedlo by to totiž k podstatnému snížení nákladů. Vyjádření o znárodnění, píše pan Coughlan, jsou politické pózy, aby se to stalo, investice ze zámoří, aby se zastavily. Podívejte se, tady existuje veřejný prostor. Tady neexistují jenom vaše vyjádření, naše interpelace a vaše odpovědi na ně. Tady existuje také televize, rádio, noviny, internet a také mimo jiné v tom veřejném prostoru ti lidé diskutují docela veřejně. A jestli si myslíte, že si necháme znovu vytírat zrak vašimi odpověďmi, tak se zatraceně mýlíte. Takže o tom balamucení, pane ministře Havlíčku, přestaňte, nebo si vás přestanu vážit já okamžitě. Já jsem si myslel, že když jste nastoupil po panu ministru Mládkovi, že se chopíte těch věcí, které jsou nějakým způsobem vhodné a výhodné pro Českou republiku, a že se postaráte o to, aby se zvýšil export České republiky. Zatím tady obhajujete projekt, který - promiňte mi - k obhajování není ani pro studenta střední školy, protože i ten by si zjistil, jak je to s tou vlastnickou strukturou. A opravdu děkuji všem, kteří mi to poslali, a těch mailů jsem měl asi padesát, kteří mi uveřejňovali tu strukturu. To znamená, že jedna společnost - promiňte mi - si zřídí odštěpný závod, aby se tvářil, že to je australská těžební společnost, která si přes londýnskou společnost převezme akcie Geometu. Vy říkáte, že o to nepřijdeme. Co když skuteční vlastníci prodají Geomet? Vždyť to v tom memorandu vůbec nemáte pojištěné. Nemáte o tom ani slovo v tom memorandu. A promiňte mi, teď řeknu tu zásadní větu - v tom memorandu, když by bylo posuzováno podle obsahu jako smlouva o smlouvě budoucí, je zásadně neurčité a ta smlouva se z něj nedá udělat. Víte proč? Protože vy tam mluvíte o lithiu, ale zapomínáte - to jste tady řekli, takže to víte, takže to je úmyslné zapomenutí - že tam je rubidium, že tam je wolfram a že jsou tam samozřejmě i dál cíny. Tak proč tam mluvíte jenom o téhle záležitosti? To jim to chcete nechat zadarmo, ty ostatní rudy? Děláte si z nás blázny? Opravdu si vážně myslíte, že vám na to skočíme? To přece není žádný politický útok proti sociální demokracii. To je jenom obrana občana České republiky, který za 27 let loupeží, které se tady odehrály jako ve velké privatizaci a v restitucích, si to už nechce nechat líbit. [[Potlesk poslanců KSČM.]] Já si moc dobře pamatuji, a protože jsem navrhoval několikrát zákon o Národním parku Šumava, a i s panem ministrem Brabcem jsem se o něj pohádal, a nesouhlasím se současným zněním ochrany toho přírodního bohatství v Národním parku Šumava, že existovalo hnutí, že je Šumava nad zlato, které zabránilo těžbě zlata v Kašperských Horách a v Mokrsku a v dalších regionech. Proč tomu zabránilo? A to nebyly obývákové firmy s pěti lidmi. Ta kanárská firma byla skutečná těžební firma, která měla pobočky po celém světě. A vy nám tady chcete namluvit, že pět lidí nám to tady zařídí? Prosím vás, kdybyste stáli za něco, tak tomu generálnímu řediteli státního podniku jednoduše nařídíte, aby vám předložil, co to bude stát, protože on má na rozdíl od toho Geometu skutečné dokumenty od České geologické služby o tom, kde jsou jaké zásoby. Dovolte mi tedy, abych mohl říci, že v tomto ohledu je Cínovec, to ložisko, ze dvou třetin na území České republiky, z jedné třetiny na území Spolkové republiky Německo. Také současný vlastník té tzv. australské - ani ne dceřiná společnost, ona totiž má omezenou právní subjektivitu, ona je vlastně pobočkou, chcete-li, té společnosti mateřské, a ta cínovecká lokalita samozřejmě měla obrovský význam. A při té těžbě se tam spojily světlé sílou bohaté žuly, ve které se kromě lithných žul bohatých slídou vyskytují další horniny, zejména sekundárně překřemenělé žuly, greiseny, které kromě většího množství slíd na Cínovci zastoupených zejména minerálním cinvalditem, proto je to Cínovec, obsahují taky nepříliš bohaté rudy wolframu, kasiteritu, wolframitu, a to se těžilo. Pro Geomet, akciovou společnost, prováděla ten průzkum firma GET, s. r. o. Za těchto těžebních a průzkumných prací, ze kterých byly odebírány a analyzovány vzorky, bylo vypočteno celkem 70 milionů tun tzv. vyhledávaných zásob lithia, cínu, wolframu, rud především v jižní a jihovýchodní části ložiska a dalších 600 milionů tun tzv. prognózních zásob neboli zdrojů na celém ložisku. Zásoby vyhledané se od těchto prognóz liší pouze kvantitou průzkumných prací a jednotkou objemu horniny. U vyhledávaných je množství vyšší, a tudíž pravděpodobnost odchylky od výpočtu zásob je malá. U prognózovaných zásob je vzhledem k menší hustotě vrtů, protože je nedělali, měli samozřejmě staré mapy československého geologického průzkumu, a tedy nemuseli to dělat, ale ty náklady si vůči vládě vymýšlí. Pokud jde o samotnou historii, já bych ještě připomněl, že celkem bylo na ložisku Cínovec-východ vypočteno přes 15 milionů tun komplexní rudy s obsahem 337 tisíc tun lithia, 23 tisíc tun cínu a 1,7 tisíce tun wolframu. Bilanční zásoby z toho činí necelé 3 miliony tun a obsahují téměř 10 tisíc tun lithia, 7 tisíc tun cínu a tisíc tun wolframu. Průměrná kovnatost v rámci vyhledaných zásob na celém ložisku činí 0,23 % lithia, 0,15 % cínu a 0,01 % wolframu. Z toho se dá vypočítat hodnota toho ložiska. [[(14.40 hodin)]] A vy nám tady chcete vytírat zrak a poslat to do politické podoby. Já to do politické podoby poslat nechci. Já chci, abyste říkali pravdu a abyste řekli, jestli to tedy chcete svěřit zahraniční firmě, s tím, že okradete občany České republiky o výnosy, anebo jestli jste schopni alespoň trochu uvažovat, jako uvažoval jeden z dříve nejchudších států Evropy, Norsko, když našli ložiska ropy a plynu a určili, že těžba bude dána vždycky těm firmám, které budou společné se státními podniky, které k tomu zřídili. Dneska využíváme Norské fondy, které jsou po celém světě, a Norsko si může bez své účasti v Evropské unii - promiňte mi - dělat, co chce, protože na to prostě má. Ale bylo to o tom, že ty zásoby nejsou jenom podle ústavy v majetku státu a všech občanů, ale že je také fakticky, právně, v tom majetku ponechali. A pan ministr zahraničí tady říkal, že se dávala vždycky licence a nákup. Můžete mi říci, jak jste stanovili například při té těžbě lithia cenu za výkup rubidia, které tam je obsaženo? Vždyť to ani nevíte. A budete tady říkat o tom, že to někdo zpolitizoval. Nejdříve odpovězte poctivě na to, jaký je záměr. Odpovězte poctivě, co s tím chcete dělat. Anebo jestli jste nás chtěli podvést, tak toho už nechte, protože to si občan České republiky nezaslouží, aby měl v politice představitele, kteří mu neustále lžou a vytírají mu zrak tím, že uzavírají s nějakým odštěpným závodem smlouvu-nesmlouvu, o které říkají na jedné straně, že je nezávazná, a na druhé straně že musíme sedm let počkat, než se k tomu zpátky dostaneme. Tak prosím vás, opravdu nejsem nějaký hlupák, který by si tohle nechal líbit. A se mnou opravdu stovky lidí, kteří mi píší každý den. Myslíte si, že jsem chtěl dnes nejet do Ostravy na předvolební mítink? Chtěl. Chtěl jsem tam jet, ale když jsem viděl, kam to sunete, co s tím chcete udělat, tak jsem si to musel zatraceně rozmyslet a spolu s předsedou klubu vlastně zrušit předvolební akce pro všechny naše poslance, pro všechny kandidáty, a říci jim, že tady prostě budou dneska sedět, protože ten mandát trvá a já si nenechám vyčítat, že jsem s tím nic nedělal. Slyšel jsem jednu krásnou zkazku, že mi tady vyčtou, jak se komunisté chovali k uranové rudě. Výborný nápad. Já jsem pro, tak si o tom pojďte popovídat. Ano, ale já nejsem ten, kdo tady o tom rozhodoval v minulosti, jako to nejsou ti, kteří tady jsou. A já se ptám, kdo si dneska dovolí při vědomosti toho, co se tady odehrává, hlasovat pro to, že to necháme někomu - s prominutím - způldarma. Vysvětlete, proč se snižoval ten peníz za vytěžený kov. K čemu je to dobré, kam směřujete? Jak je možné, že v srpnu pan šéf poradců Špidla věděl víc, než věděli poslanci ve vašich odpovědích? To znamená, že jste ty odpovědi nechtěli napsat popravdě? Kam jste směřovali? Víte, byl jsem přesvědčen, že v politice existují věci, které se musí dodržovat, a existují věci, které prostě každá politická strana si nechává pro sebe, aby zvolila nějaký strategický směr. Ale nebyl jsem připraven na to, že ze mě budete chtít udělat blbého školáka, který si to nechá líbit. A já si to opravdu nenechám líbit, protože už jsem dost poučen o tom, co jste slibovali a co jste udělali. Nechtějte mi připomínat vaše předvolební sliby sociálních demokratů, ale ani vy ostatní, jak se s tím vypořádáte. Já jsem slyšel hodně slibů a moc dobře jsem věděl, že některé sliby nebudete chtít splnit, protože jste uzavírali koalice, ve kterých se to nehodilo. A já si dovolím, abych byl opravdu věcný, reagovat ještě na to, co řekl pan ministr Zaorálek - ne, pardon, pan ministr vnitra. Co na to náš hejtman? Myslíte si, že v zákoně o krajích je něco o tom, že může snad krajské zastupitelstvo změnit surovinovou politiku státu? Myslíte si snad, že to je opravdu v kompetenčním zákoně napsáno tak, že si tady může podepisovat kdo chce co chce a každý si to dělat podle toho, jak se mu zlíbí? Ne, prosím vás, nesnažte se přenést svoji odpovědnost, kterou nesete, na někoho jiného. Jestli ji neumíte unést, tak odstupte. To je jednoduché. A já jsem přesvědčen, že když budete chtít unést svou odpovědnost, budete vy sami muset prohlásit to memorandum za nulitní, za neplatné od samého počátku. Za prvé, ten, kdo to podepisoval za tu takzvaně australskou firmu, není oprávněn jednat za držitele licence. A vy jste to neměli projednáno tak, jak máte. Tady na sebe házíte špínu, jestli to bylo věcí více ministra životního prostředí, nebo více ministra průmyslu a obchodu. Já vím moc dobře, možná na rozdíl od některých ve vládě, co je zákon č. 2/1969 Sb., kompetenční zákon. Já jsem si ho dobře prostudoval, já vím, co je vaší povinností a jak odpovídáte. A nemusí mi tady vykládat pan ministr vnitra, jak to chodí u něj na ministerstvu a jestli to tak nechodí na Ministerstvu životního prostředí. Vím dokonce, že pan ministr Drobil podepsal tu první licenci. Musím se ptát, kdo podepsal to prodloužení. Jak jsme se od té takzvané průzkumné licence dostali k tomu, že musí dostat těžební licenci. Nemusí. Nic takového v horním zákoně není. A prosím vás, neříkejte takové věty, kterými tady opravdu znevažujete sami sebe a děláte z veřejnosti hlupáky. Proč si myslíte, že vám to profesoři na univerzitách vezmou jako hotovou věc? Že jste to říkali vy, protože máte zrovna nějakou funkci? To přece nemůžete myslet vážně. Prosím vás, já bych rád, aby si novináři našli ten chatovací server a vysvětlili vám, co se na tom chatu píše, jak si z vás dělají legraci. Stojí vám to za to, dělat hlupáky před několika manažery cizích těžařských společností a netěžařských společností, které se jen jako těžaři tváří? Stojí vám to za to, stát se obětí těch, kteří chtějí mermomocí dále zadlužit Českou republiku, aby se z dluhů nemohla vyhrabat? Já jsem si myslel, že to myslíte vážně v roce 2014, když budete chtít oddlužovat republiku. A byl jsem rád, že rozpočty vedly k tomu, že dluh za prvé nerostl tak rychle a že se začal snižovat. Problém byl v čem? Že to bylo na úkor investic. A já jsem se bál toho, že to bude jenom další prohlubování situace, ve které jsme. Tento stát při svém vzniku v roce 1993 ještě nebyl zadlužen. Jeho dluhy byly minimální. Majetek státu byl přes 2,5 bilionu korun ve výrobních prostředcích. Dnes je prodáno za 2 biliony korun tehdejších cen a náš dluh je více než 1,6 bilionu. Takže vám za těch 3,5 bilionu dluhů, které jste nadělali, opravdu nemohu poděkovat. Návrh na usnesení přednese předseda poslaneckého klubu. V podrobné rozpravě ho ještě znovu odůvodním. Jsem přesvědčen, že místo vymlouvání byste opravdu mohli vést věcnou diskusi. Děkuji vám.
Já vám děkuji, pane místopředsedo. Dovolte mi přečíst krátce omluvu. Omlouvá se z osobních důvodů od 14 hodin paní poslankyně Věra Kovářová. Nyní vystoupí jako další s přednostním právem pan předseda vlády. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Hezké odpoledne, vážené poslankyně, vážení poslanci, dámy a pánové. Já velice souhlasím s tím, co zde říkal můj předřečník pan předseda KSČM Vojtěch Filip o tom, že je potřeba říkat pravdu, nic než pravdu, to by bylo velmi dobré, zejména od tohoto řečnického pultu. A já bych proto v duchu tohoto závazku vyzval pana předsedu Filipa, aby se omluvil za lež, kterou zde uvedl ve svém vystoupení. Těch nepřesností v jeho vystoupení byla samozřejmě celá řada, ale já chci zmínit pouze jedno. Pan předseda Filip se zde pokusil navodit zdání, jako by snad to, že stát nemá přístup k těm ložiskům do roku 2022 či 2025, souviselo jakýmkoli způsobem s memorandem, které bylo podepsáno na Ministerstvu průmyslu a obchodu. Pan předseda Filip moc dobře ví jako znalec zákonů, koneckonců sám se k tomu před malou chvílí vyjádřil, že toto nemůže žádným způsobem souviset s ničím, co mohl podepsat ministr průmyslu a obchodu Havlíček, a také to s tím memorandem žádným způsobem nesouvisí. Jakákoli časová omezení vyplývají z rozhodnutí, která byla přijata jiným ministerstvem. Ministerstvem životního prostředí. Nikoli na bázi memoranda, ale na bázi jednotlivých správních aktů. Na základě zákona. To znamená, pan předseda Filip se zde pokusil uvést v omyl nejenom tuto Poslaneckou sněmovnu, ale také občany, kteří sledují tuto veřejnou debatu, a já bych ho rád vyzval, aby se omluvil, protože to, co řekl, byla nepravda. To, co řekl, byla lež. Myslím si, že by se k tomu měl v další diskusi jednoznačným způsobem vyjádřit. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi tedy, abych se vyjádřil k tématu, které je zde dnes diskutováno, a zmínil se o věcech, které v této souvislosti pokládám za skutečně závažné. Ve filmu Vrtěti psem z roku 1997, možná ho řada z vás zná, v tomto filmu čelí prezident Spojených států dva týdny před volbami sexuálnímu skandálu s nezletilou dívkou. To je samozřejmě pro prezidenta velký problém, a proto je potřeba, aby byla odvedena pozornost. Prezidentovi poradci v tom filmu Vrtěti psem rozpoutají smyšlenou válku s Albánií, aby odvedli pozornost úplně jinam od tohoto prezidentova skandálu. V tom filmu se jim to povede. Média v tom filmu jsou plná falešného obrazu války Spojených států a Albánie. K té válce ovšem nikdy nedošlo. V tom filmu se jim to povedlo. Nemluvilo se o skandálu prezidenta, nemluvilo se o jeho problémech, ale řešila se neexistující válka mezi Spojenými státy a Albánií. Doporučuji všem se na Vrtěti psem znovu podívat. Až se na ten film podíváte, možná vám to připomene celou tuto historii kolem lithia, která se samozřejmě nezačala psát okamžikem, kdy ministr Havlíček podepsal memorandum. Ta historie se začala psát mnohem, mnohem, mnohem, mnohem dříve. A já se k tomu ještě během svého vystoupení jednoznačně dostanu. Vážené poslankyně, vážení poslanci, v tuto chvíli jsou čtyři dny před volbami. V době, kdy byla rozpoutána a fabrikována tato umělá kauza lithium, tak bylo několik týdnů před volbami a politik Andrej Babiš měl v té době problém. Bylo oficiálně zahájeno jeho trestní stíhání v případě podvodu s evropskou dotací v kauze Čapí hnízdo. Trestně stíhán byl nejenom předseda hnutí ANO Andrej Babiš, ale také jeho první místopředseda Faltýnek. Takže předseda hnutí ANO má velký problém: je oznámeno zahájení jeho trestního stíhání a je potřeba odvést pozornost veřejnosti. Určitě z pohledu hnutí ANO není radno, aby se až do voleb mluvilo o tom, že v čele hnutí je politik, který je trestně stíhaný, a že dokonce statutárním místopředsedou tohoto hnutí je taky politik, který je trestně stíhaný. V minulosti to totiž bývalo tak, že když v čele nějaké strany nebo hnutí stál někdo, kdo měl problém se zákonem a býval trestně stíhaný, tak v minulosti to bývalo v této zemi tak, že takovýto politik odstoupil a ten problém si řešil mimo špičkovou politiku. Andrej Babiš se rozhodl změnit pravidla a přepsat pravidla, a proto nepotřebuje, aby se o tom mluvilo, že se přepisují pravidla a že se mění pravidla. Jak už jsem řekl, je potřeba odvést pozornost veřejnosti. [[Výkřiky v sále: Lithium!]] Lidé a novináři by se totiž mohli ptát, jak je možné, že oba trestně stíhaní politici zůstávají v čele hnutí ANO a nadále kandidují do voleb. A tak se, vážené poslankyně a vážení poslanci, použije scénář Vrtěti psem. Vymyslí se kauza lithium, která zaplní média tak, aby se nemluvilo o Čapím hnízdu a trestním stíhání poslance Andreje Babiše. Umělá a zcela vylhaná kauza lithium se po několika dnech hodí poslanci Babišovi ještě z jiného důvodu. Slovenský Ústavní soud totiž zrušil rozsudky nižších soudů, podle kterých byl poslanec Babiš veden v evidenci agentů komunistické státní bezpečnosti neoprávněně. Znovu tedy na základě rozhodnutí slovenského Ústavního soudu platí, že pan Andrej Babiš je evidován jako agent státní bezpečnosti Bureš. Slovenský Ústavní soud dokonce uvedl, že rozhodnutí soudu nižšího stupně bylo založeno na výpovědích nedůvěryhodných svědků, kteří se aktivně podíleli na prosazování komunistického režimu. Jak uvedl slovenský Ústavní soud, jejich angažovanost na objektivitě (?) protiprávním a nemorálním režimu vyvolává pochybnosti o jejich důvěryhodnosti. Tolik, vážené poslankyně a vážení poslanci, citace Ústavního soudu Slovenské republiky. Poslanec Andrej Babiš má tak druhý problém. Možná ještě vážnější než ten první, kterým je trestní stíhání. Je evidovaným agentem komunistické státní bezpečnosti a estébáci, kteří v jeho prospěch vypovídali u soudu, aby mu pomohli, budou zřejmě pro příští jednání u soudů na Slovensku nepoužitelní. Shrnuto a podtrženo, vážené poslankyně a vážení poslanci, jde o scénář Vrtěti psem. Jako kdybyste ten film vzali a opsali ho do české reality. Žádná velká fantazie, žádná velká kreativita, prostě použijete osvědčený scénář. Cílem je prostě odvést pozornost úplně jinam. Proto byl vykonstruován lživý útok na ministra průmyslu a obchodu Havlíčka v souvislosti s těžbou lithia. Jako záminka bylo použito právně nezávazné memorandum, které ministr Havlíček podepsal. Právně nezávazné memorandum. Tato schůze je součástí scénáře Vrtěti psem. Říkám to nerad, protože mám úctu k této Poslanecké sněmovně. Ale vážené poslankyně a vážení poslanci, podívejte se prosím kolem sebe. V jak důstojné situaci se Poslanecká sněmovna několik málo dnů před volbami schází. Na základě jak silných argumentů byla svolána ta mimořádná schůze Poslanecké sněmovny. Já nikdy nebudu zpochybňovat právo opozice svolat mimořádnou schůzi. Když jsem vedl opozici v této Poslanecké sněmovně, tak jsem často svolával také mimořádné schůze Poslanecké sněmovny, pokud jsme na to měli sílu. To je naprosto legitimní nástroj opozičních stran. Mají na to plné právo. Ale je otázka, jestli to, co se tady dneska odehrává, je akce nezávislých opozičních stran, které se rozhodly pranýřovat vládu za její údajné prohřešky, anebo jestli je to akce, která prostě je součástí scénáře Vrtěti psem. A když si analyzuji ta dosavadní vystoupení představitelů opozice, a měli jsme tady vystoupení předsedy poslaneckého klubu KSČM pana Kováčika a měli jsme tady před malou chvílí vystoupení předsedy komunistů pana Filipa, tak oni vůbec nemluvili o Ministerstvu životního prostředí. Vůbec nemluvili o hnutí ANO a pořád mluvili jenom o ministru Havlíčkovi a memorandu. To znamená, jako by to zapadalo do toho scénáře Vrtěti psem. Já tomu nerozumím, proč komunističtí představitelé, jestliže chtějí pranýřovat situaci kolem lithia, tak nedohlédnou do roku 2010 nebo do dalších let, kdy to bylo právě Ministerstvo životního prostředí i za současného ministra životního prostředí Brabce, které vydávalo všechny správní akty, které se týkaly lithia. Tak proč komunisté, jestliže jsou taková spravedlivá rozhořčená opozice, mluví jenom o Havlíčkovi, mluví jenom o sociální demokracii a nemluví o tom, kdo ve skutečnosti v této věci až doposud výhradně rozhodoval. A to bylo Ministerstvo životního prostředí. [[(15.00 hodin)]] Takže se na mě nezlobte, vážené poslankyně, vážení poslanci, myslím si, že tohle není důstojná situace pro Poslaneckou sněmovnu, těchto několik dní před volbami do Poslanecké sněmovny. A já taky patřím k těm, kteří by byli radši ve svém obvodu na jižní Moravě a raději by mluvil s voliči před volbami, než sedět tady v Poslanecké sněmovně na základě scénáře poslance Andreje Babiše, který se prostě rozhodl, že odvede pozornost od svých kauz, od svých předvolebních kauz, a angažoval k tomu komunistickou stranu a angažoval k tomu samozřejmě i další poslance tady v Poslanecké sněmovně, kteří se do toho velmi ochotně pustili. Já tady nechci jako můj předřečník pan ministr Chovanec spekulovat, že jsou to zárodky budoucí koalice a spolupráce mezi komunisty, ANO a Okamurou, ale někdo by si to myslet možná mohl, když se na to podívá, jak tahle mimořádná schůze Poslanecké sněmovny byla konstruována. Takže je to tak. Vážené poslankyně, vážení poslanci, možná tady dnes sehrajete roli někoho, kdo bude užitečným pomocníkem Andreje Babiše v jeho snaze zakrývat vlastní problémy. Ale ta celá věc je zajímavá ještě z jiného důvodu, vážené poslankyně, vážení poslanci. Jak už jsem řekl, podívejme se na fakta. Opírejme se o realitu. Já tady pro vás mám celou řadu věcí, které bych vám chtěl říci, se kterými bych vás chtěl seznámit, protože cítím, že chcete vědět, jak se ty věci odehrály, a já se pokusím ty věci popsat, tak jak se skutečně odehrály. Hlavní roli ve stanovování průzkumného území pro průzkum lithia pro soukromou firmu hraje už sedm let Ministerstvo životního prostředí. Možná vás to, vážené poslankyně, vážení poslanci, překvapí, ale je to tak. Nikoliv Ministerstvo průmyslu, a už vůbec ne ministr Havlíček, který je tam několik málo měsíců, ale hlavní roli hraje Ministerstvo životního prostředí na základě platných zákonů České republiky. Na Ministerstvu životního prostředí Jiří Havlíček nikdy neseděl. Na Ministerstvu životního prostředí ovšem poslední čtyři roky sedí ministr z ANO, sedí tam pan Richard Brabec. A jeho ministerstvo už v souvislosti s průzkumem a předchozím stanoviskem k dobývacímu prostoru už ledacos rozhodlo. Už ledacos rozhodlo tohle Ministerstvo životního prostředí. A je to zajímavé. Poslanec Babiš to nikdy nekritizoval. Za celé čtyři roky poslanec Babiš, který se začal teď najednou zajímat o lithium, tak za celé čtyři roky jsem si nevšiml žádného mediálního výstupu, že by poslanec Babiš, nebo tehdy jako ministr financí a místopředseda vlády, tohle téma otevřel na jednání vlády nebo kritizoval snad pana ministra životního prostředí Brabce za ta rozhodnutí, která vydalo Ministerstvo životního prostředí. Nikdo jiný se kritizovat nedal, protože nikdo jiný v té věci nerozhodoval. Tam rozhodovalo vždycky doposud Ministerstvo životního prostředí v této záležitosti, nikdo jiný. Žádný člen vlády neměl do této fáze kompetence k tomu, aby se do té věci jakýmkoliv způsobem angažoval. Pan poslanec Babiš to nikdy nekritizoval. Nikdy se o lithium nebo jiné strategické suroviny ani nezajímal. Bylo mu to jedno. Bylo mu to jedno. Kdyby mu to nebylo jedno, tak by se v tom mohl angažovat. Koneckonců pan Brabec je místopředseda jeho hnutí ANO, a kdyby to panu předsedovi Babišovi nebylo jedno, jak je to s tím lithiem, tak přece kdykoliv mohl využít například schůzí vedení hnutí ANO, aby se o té věci poradili, a mohl požádat pana ministra Brabce, aby konal. Ale nic takového se za ty čtyři roky naší vlády nestalo, protože veškerá iniciativa, která mění podmínky, které se týkají nakládání se vzácnými nerosty, vzešla z Ministerstva průmyslu a obchodu. A já se k tomu ještě dostanu. Víte, ta lživost útoku na ministra Havlíčka je zásadní v tom, že zatímco Ministerstvo životního prostředí vedené zástupcem hnutí ANO v tichosti, opravdu v tichosti umetalo cestu soukromé společnosti průzkumu těžby lithia, a to naprosto konkrétními správními rozhodnutími, ministr Havlíček ze sociální demokracie se pouze snažil memorandem zajistit, aby pokud dojde k těžbě lithia na území České republiky, došlo na území České republiky k jeho zpracování a na naši ekonomiku to mělo co nejvíce pozitivní vliv. Pokud chcete, vážené poslankyně, vážení páni poslanci, řešit lithium na této mimořádné schůzi Poslanecké sněmovny, která se schází jenom několik málo dnů před volbami do Poslanecké sněmovny, musíte začít tam, kde běžel a stále běží celý úvodní povolovací proces. A celý úvodní povolovací proces, který se týká budoucí možné těžby lithia v České republice, běžel na jediném ministerstvu, na Ministerstvu životního prostředí. A poslední čtyři roky v čele tohoto ministerstva stál stranický kolega poslance Babiše ministr Brabec. Pokud debatujeme o využívání ložisek surovin lithia v oblasti Cínovec, je podle mého názoru nutné odlišit jednotlivé konkrétní příklady a já se k tomu ještě dostanu. Víte, já bych se docela rád teď vyjádřil k tomu, jakým způsobem se postupovalo při tom dosavadním procesu rozhodování, protože si myslím, že to je v celé věci opravdu velmi důležité. Že ten problém lithia tady nespadl shůry tím, že ministr Havlíček podepsal memorandum, ale celá ta věc se zde na základě konkrétních správních rozhodnutí řeší minimálně od roku 2010. Pokud jde o lokalitu Cínovec. Pokud jde o ložisko na Cínovci. Ložisko Cínovec patří k největším ložiskům lithia na světě. Prognózní zásoby rudy činí 656 milionů tun, to znamená, na Cínovci mohou být zhruba 4 % předpokládaných světových zásob lithia. Prognózy zásoby nejsou úplně totožné s těžitelnými zásobami. Těžitelné zásoby bývají zpravidla o něco menší. Toto ložisko, ačkoliv je z hlediska objemu velmi významné, tak je myslím také důležité říci, že má relativně nízké obsahy lithia v rudě. V průměru zhruba dvě desetiny procenta. Ve světě mají v některých lokalitách větší štěstí, protože tam těží ložiska až s desetkrát vyšším obsahem lithia. Další zásoby přímo navazující na ložisko Cínovec v rozsahu cca 200 milionů tun rudy se nacházejí na území sousedního Německa. Jde o přímé pokračování primárního ložiska Cínovec na území sousedního státu. Je také myslím dobré připomenout, že vedle lithia obsahuje celé primární ložisko Cínovec také cín, wolfram, tantal, niob, rubidium, cesium a scandium. Zatím je vyvinuta technologie na získávání rudy z koncentrátu lithia, cínu a wolframu. Pokud jde o průzkum německé části ložiska Cínovec, ten provádí společnost Deutsche Lithium, která je společným podnikem společnosti SolarWorld a kanadské společnosti Bacanora Minerals. Každá z těchto společností má ve společném podniku zhruba 50procentní podíl. V současné době již společnost Deutsche Lithium zpracovává posouzení EIA a připravuje žádost o povolení k těžbě. Pokud společnost získá v příštím roce povolení k těžbě, tak by na německé části ložiska mohla být těžba v optimálním případě zahájena již do dvou let. Aktuálně také nadnárodně těžební gigant Rio Tinto pracuje na otevření ložiska v Srbsku u řeky Jadar. Zásoby lithia na tomto ložisku jsou o něco menší než v České republice, ale jejich výhodou je větší kovnatost, protože průměrný obsah lithia se pohybuje kolem sedmi desetin procenta. [[(15.10 hodin)]] Dovolte mi, abych se tedy vyjádřil k současné pozici České republiky ve vztahu k těžbě lithia. Současná pozice České republiky je zásadně určena platnými zákony, což je především horní zákon a geologický zákon, a dosavadními právními kroky, protože stát s těžaři není v obchodním vztahu, nýbrž ve vztahu daném zákonem. Rozhodnutí vedoucí k povolení těžby se odehrávají v rámci správního práva. Stručně řečeno, předchozí rozhodnutí vydaná Ministerstvem životního prostředí předurčila ve všech ohledech současnou právní pozici firmy Geomet. To znamená, tuto právní pozici nepředurčilo memorandum, ale předurčila rozhodnutí vydaná Ministerstvem životního prostředí v letech 2010 až 2017. Vzhledem k tomu, že tady v naší zemi koluje obrovské množství dezinformací, tak si vás dovoluji podrobněji seznámit s vlastním průběhem povolovacího procesu, tak jak probíhal. Začneme tedy tím, že společnost Geomet podala v souladu s příslušným zákonem na Ministerstvo životního prostředí postupně čtyři žádosti o stanovení průzkumného území pro ložisko Cínovec. Žádost o stanovení průzkumného území Cínovec byla podána 1. října roku 2009. Žádost o stanovení průzkumného území Cínovec II byla podána 14. února 2011. Žádost o stanovení průzkumného území Cínovec III byla podána 21. června 2016. A žádost o stanovení průzkumného území Cínovec IV byla podána 13. února 2017. Všechny žádosti o stanovení průzkumného území pro ložisko Cínovec byly podány na územním odboru Ministerstva životního prostředí, který sídlí v Ústí nad Labem. Tento územní odbor také všechny žádosti posuzoval a vydal v této věci příslušná rozhodnutí. První rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec pro společnost Geomet bylo územním odborem Ministerstva životního prostředí vydáno 20. 7. 2010 s platností do 31. července 2014. Vážené poslankyně, vážení poslanci, toto je ono rozhodnutí, které bylo vydáno v roce 2010. [[Ukazuje dokument.]] Je vydáno na hlavičkovém papíře Ministerstva životního prostředí. Je to rozhodnutí, pod kterým je podepsán úředník, který pracuje na Ministerstvu životního prostředí. Druhé rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec II pro společnost Geomet bylo územním odborem Ministerstva životního prostředí v Ústí nad Labem vydáno 24. listopadu 2011 s platností do 31. července 2014. Třetí rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec III pro společnost Geomet bylo rozhodnutím odboru Ministerstva životního prostředí vydáno 23. září 2016 s platností do 31. 10. 2021. A čtvrté rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec IV pro společnost Geomet bylo územním odborem Ministerstva životního prostředí v Ústí nad Labem vydáno 18. dubna 2017 s platností do roku tuším 2022. Vzhledem k tomu, že lhůty stanovené v prvních rozhodnutích o stanovení průzkumného území se ukázaly být pro provedení dostatečně podrobného průzkumu jako příliš krátké, požádala společnost Geomet v souladu se zákonem o prodloužení platnosti stanovení průzkumných území Cínovec. Žádost byla podána 8. 4. 2014. A Cínovec II, žádost byla podána 18. srpna 2015. Obě žádosti byly znovu podány na územní odbor Ministerstva životního prostředí v Ústí nad Labem, který také všechny žádosti posuzoval a vydal v této věci příslušné rozhodnutí. Rozhodnutí o prodloužení platnosti stanovení průzkumného území Cínovec pro společnost Geomet do 30. 7. 2019 bylo vydáno 10. července 2014. Rozhodnutí o prodloužení platnosti stanovení průzkumného území Cínovec II pro společnost Geomet do 31. 12. 2020 bylo územním odborem Ministerstva životního prostředí v Ústí nad Labem vydáno 31. srpna 2015. Následně v návaznosti na výsledky geologického průzkumu podala společnost Geomet v souladu s § 24 odst. 2 horního zákona první dvě žádosti o udělení předchozího souhlasu k podání návrhu na stanovení dobývacího prostoru. Všechny tyto žádosti o stanovení průzkumného území pro ložisko Cínovec byly podány na územním odboru Ministerstva životního prostředí. Opět zde byla vydána příslušná rozhodnutí. Vážené poslankyně, vážení poslanci, já jsem zde takto podrobně citoval jednotlivá rozhodnutí Ministerstva životního prostředí proto, aby bylo zřejmé, jakým způsobem je u nás v těchto věcech rozhodováno. Protože samozřejmě že laická veřejnost netuší, jakým způsobem běží příslušný povolovací proces podle příslušných zákonů. A myslím si, že je potřeba si uvědomit - a já zde mám všechna ta rozhodnutí, která byla vydána ze strany územního odboru Ministerstva životního prostředí - je třeba si uvědomit, že všechna rozhodnutí byla vydána na Ministerstvu životního prostředí. A pokud by do budoucna hrozily jakékoliv arbitráže v souvislosti s těžbou, netěžbou, s čímkoliv, tak to, co je podklad, jsou rozhodnutí ze strany Ministerstva životního prostředí. Ministerstvo průmyslu a obchodu nevydávalo do tohoto okamžiku žádná rozhodnutí, která by se týkala povolování, nepovolování těžby lithia, průzkumného území, čehokoliv dalšího. Memorandum, které bylo přijato, je právně nezávazné. Není možné o něj opírat jakékoliv nároky. Pokud by někdo teoreticky o cokoliv opíral své nároky, může je opírat pouze na základě zákona o rozhodnutí, která byla přijata ve správním řízení na Ministerstvu životního prostředí. A v posledních čtyřech letech vedl toto ministerstvo pan ministr Brabec z hnutí ANO. Čili tyto věci ve finále, v důsledku spadají do jeho kompetence. Já opravdu nerozumím tomu, proč zde je veden útok na memorandum, které podepsal ministr Havlíček, které není právně závazné, jehož jediným cílem bylo vylepšit pozici státu a zajistit, aby se lithium, když už se tady u nás bude teoreticky těžit, aby se u nás také zpracovávalo, aby z toho Česká republika něco měla, tak proč tam je upřena pozornost a tam je veden útok a nikdo neřeší ta skutečná rozhodnutí, která byla přijata na Ministerstvu životního prostředí. Takže vážené poslankyně, vážení poslanci, myslím si, že debata, která se dnes vede o lithiu, by se měla vrátit k podstatě věci. Pokud jde o memorandum. Memorandum, které bylo podepsáno ministrem průmyslu a obchodu. Memorandum vytváří předpoklady k tomu, aby se surovina využívala u nás. Je to vlastně první příklad strategické změny, ke které se rozhodla naše vláda přistoupit. Pokud se záměry vyjádřené v memorandu zrealizují, postoupí Česká republika do daleko výhodnější pozice v mezinárodní dělbě práce, a to tak, že se na území České republiky rozvine moderní perspektivní obor, který bude souviset s výrobou baterií a který bude souviset se zpracováním lithia. Právě fakt, že Ministerstvo životního prostředí do svých dosavadních předchozích souhlasů a rozhodování nezahrnulo podmínku maximálního využití lithia na území České republiky, o tom se skutečně v žádných rozhodnutích Ministerstva životního prostředí nic nepsalo, byl jedním z hlavních důvodů pro podpis memoranda - právě snaha dosáhnout zpracování lithia na území České republiky. Ministerstvo průmyslu podle kompetenčního zákona má možnost takováto memoranda realizovat stejně jako koneckonců každé ministerstvo. Ve vládní praxi je to běžně užívaný nástroj a různých typů memorand, která se podepisují ze strany ministerstev, je skutečně velké množství. [[(15.20 hodin)]] Já jsem požádal vládní legislativu, aby se vyjádřila k otázce toho, do jaké míry může být memorandum podepsané ministrem Havlíčkem závazné. Myslím si, že to je podstatná věc, tak jak se objevily ty otázky v rámci debaty, a proto mi dovolte, abych vás seznámil se stanoviskem legislativního odboru Úřadu vlády k této věci. Za prvé. Memorandum obecně je prohlášení, které obsahuje pouze úmysly a proklamace svých účastníků. Nevyplývají z něj žádná práva ani povinnosti pro strany, které je uzavřely, a neobsahuje závazky. Pro memorandum jsou užívány typicky nezávazné formulace, např. bere na vědomí, má v úmyslu, je ochoten, sdílí přesvědčení, shodli se apod. Nezávazné memorandum rovněž neobsahuje lhůty, neboť stanovení pevných časových lhůt může indikovat závazek, jenž by měl být v rámci lhůty plněn. Memorandum také nemá předepsaný způsob projednání. Vzhledem k jeho nezávaznosti se nevyžaduje projednání nebo schválení vládou nebo parlamentem. Výše uvedená charakteristika memoranda jej samozřejmě odlišuje od klasické smlouvy, která naopak práva a povinnosti smluvních stran zakládá a která vyjadřuje okamžik, odkdy jsou strany takovou smlouvou vázány. Taková smlouva, zde s mezinárodním prvkem, proto obsahuje také typicky smluvní výrazy, jako musí, je oprávněn, je povinen, zavazuje se, slibuje. Obsahuje typicky ustanovení o řešení sporů a vynucování těchto ustanovení. Nic z toho ve shora uvedeném memorandu uzavřeném Ministerstvem průmyslu a obchodu a onou firmou není obsaženo. Nic z toho tam není obsaženo. Cituji ze stanoviska legislativního odboru Úřadu vlády. V memorandu použité formulace nemají obligační charakter, a to ani v anglické verzi, jež je v tomto případě autentická. Memorandum o porozumění mezi Ministerstvem průmyslu a obchodu a onou firmou v oblasti těžby a zpracování lithia v České republice obsahuje jen dobrou vůli Ministerstva průmyslu a obchodu spolupracovat při případné těžbě lithia v hledání budoucích možností pro jeho zpracování. V memorandu je obsaženo i prohlášení, že se budoucí vztahy budou řídit zákony a právními předpisy České republiky, jakož i smlouvami, kterými je Česká republika vázána. Tyto vztahy se však musí výše uvedenými právními předpisy a mezinárodními smlouvami řídit i bez toho, že je to uvedeno v memorandu. Memorandum pouze na tuto skutečnost poukazuje. Jestliže tedy historicky byla podepsána smlouva o ochraně investic mezi Českou republikou a Austrálií, tak memorandum pouze konstatuje, že takováto smlouva existuje. To neznamená, že by tato smlouva začala existovat na základě zmínky, která je uvedena v memorandu. Chci také říci, že shora uvedené memorandum nezavazuje a ani nemůže zavazovat Českou republiku rozhodnout ve všech dalších správních řízeních, která v této věci budou konána, ve prospěch nějakého konkrétního subjektu. Proto lze uzavřít, že pokud bude v případě povolování případné těžby a zpracování lithia ve vztahu ke společnosti Geomet postupováno podle vnitrostátní právní úpravy, není možné, aby tato společnost jakýmkoli způsobem tento postup rozporovala. Pro úplnost chci také uvést, že potenciálním rizikem by mohla být taková zásadní změna právní úpravy, která by byla v rozporu s legitimním očekáváním. Vážené poslankyně, vážení poslanci, já jsem zde citoval stanovisko legislativního odboru Úřadu vlády, ale musím také říci, že i drtivá většina právních autorit, která byla ve veřejné debatě dotazována v těch uplynulých dnech a týdnech, kdy je zde vedena absurdní diskuse o tom, jestli je memorandum závazné, nebo ne, se vyjádřila v tom smyslu, že memorandum závazné není. Memorandum závazné není. Správní rozhodnutí učiněná na půdě Ministerstva životního prostředí ovšem s ohledem na formulaci zákona závazná jsou. Čili pokud někdo v té kauze lithium zavázal Českou republiku, tak to bylo Ministerstvo životního prostředí, a v žádném případě ne podpis memoranda na úrovni Ministerstva průmyslu a obchodu. Poslední věc, kterou bych rád ještě zmínil, je vůbec přístup k surovinové politice státu. V těch uplynulých letech opravdu surovinová politika státu neumožňovala vládě, aby do celé věci zasáhla. Já jsem to tady citoval, Ministerstvo životního prostředí rozhodovalo mechanicky na základě žádostí, které dostalo, a vytvořilo právní situaci, ve které se dnes nacházíme. Já jsem pana ministra Havlíčka po jeho nástupu požádal, aby se Ministerstvo průmyslu a obchodu začalo věnovat otázce vzácných nerostů na území České republiky včetně lithia. To bylo v dubnu letošního roku. Požádal jsem pana ministra Havlíčka, aby analyzoval ve spolupráci se státním podnikem Diamo, zdali by stát mohl být do budoucna aktivnější, pokud jde o průzkum těchto ložisek, protože jsem nabyl dojmu z veřejně dostupných informací, že stát v této věci bohužel aktivní nebyl. Inicioval jsem jednání na bázi státního podniku Diamo, na bázi geologické služby, která podléhá Ministerstvu životního prostředí, požádal jsem tyto instituce, aby se podívaly na možnost, jak tu situaci v České republice změnit. To bylo na jaře letošního roku. Já jsem velice rád, že se ministr Havlíček té věci ujal. A musím říci, že po řadě let to byl první ministr průmyslu a obchodu, který nad tím problémem nezavíral oči. Připravil strategický dokument, který nedávno projednala a schválila vláda. Tento strategický dokument je průlomový. A já bych vás velice rád, vážené poslankyně, vážení poslanci, s tímto dokumentem seznámil. Pouze pro pořádek chci uvést, že vláda ten dokument nepřijímala na základě výzev Poslanecké sněmovny, nepřijímala ho na základě této aktuální kauzy. Dokument se připravoval několik posledních měsíců na základě zadání, které jsem dal ministru Havlíčkovi, když na ministerstvo nastupoval. Tento dokument nově pojímá roli státního podniku Diamo. Státní podnik Diamo bude motivován a podporován ze strany vlády, aby se aktivně účastnil průzkumu zásob nerostných surovin v České republice, pokud se to bude týkat strategických nebo superstrategických surovin. Je iniciována změna surovinové politiky, která by měla být připravena v příštích měsících a která by měla umožnit, aby to byl státní podnik Diamo, pokud se rozhodne, aby byl první na pásce, pokud jde o průzkum lokalit, kde by se tyto strategické nebo superstrategické suroviny mohly nacházet. To samozřejmě bude vyžadovat posílení ekonomické podpory státního podniku Diamo, ale já se domnívám, že takováto aktivita je na místě. Součástí toho strategického dokumentu je takové nastavení budoucích parametrů surovinové politiky, aby vláda měla větší vliv na to, kdo co v České republice těží. To znamená, jdeme proti stávajícímu systému, který je do značné míry automatický, který do značné míry může vypadat i alibisticky, prostě protože se postupuje na základě horního zákona, aniž by se zkoumalo, kdo žádost předkládá, jaké budou ekonomické efekty pro Českou republiku. Vláda schválila změnu této strategie. Je zde úkol pro ministra průmyslu, pro ministra životního prostředí, aby pracovali v příštích měsících velmi intenzivně na změně surovinové politiky státu tak, aby byly dány jasné garance a parametrické změny, které budou znamenat, že stát mění svoji politiku. Do této doby ani Diamo, ani geologická služba nebyly ze strany státu aktivně využívány. Do této doby zde byl podle mého názoru promarněn potenciál, který např. státní podnik Diamo má. [[(15.30 hodin)]] Od okamžiku, kdy vláda připravila tyto strategické dokumenty, se otevírá prostor, abychom systematicky a systémově přistupovali k využívání nerostného bohatství na území České republiky. Pokud v příštím období Poslanecké sněmovny budou přijímány nějaké další legislativní úpravy, tak si myslím, že můžeme pro přípravu těchto návrhů využít analýzy, které byly zpracovány právě ministrem Havlíčkem a které podle mého názoru velmi dobře popisují úskalí stávajících pravidel horního zákona. Tyto analýzy bude myslím velmi možné použít při přípravě jakékoli další legislativy. Stejně tak stát má ve své ruce nástroj, kterým je stanovení poplatků za vydobytý nerost, a i tady v závislosti na cenách lithia může buď vláda, nebo vláda ve spolupráci s Parlamentem přistoupit ke zvýšení tohoto poplatku. A to bude čistě politické rozhodnutí, které bude možné přijmout buď změnou zákona v příštím volebním období, nebo eventuálně změnou nařízení vlády v rámci stávajícího horního zákona, tak jak platí, pokud to ten stávající horní zákon bude umožňovat. Tam je schváleno pravidlo, které říká, že poplatky se mění jednou za pět let. Pokud by se Parlament rozhodl tuto lhůtu zkrátit, tak vláda ke změně poplatků může přistoupit mnohem dříve než za pět let. A podle mého názoru by to bylo užitečné. Vážené poslankyně, vážení poslanci, zmínil jsem alespoň ty základní skutečnosti, které se týkají otázky těžby lithia, resp. budoucí těžby lithia v České republice. Chci zdůraznit, že naše pozornost by měla být věnována nejenom povolovacímu procesu v této konkrétní věci, ale měla by být věnována také systému povolování, jak je nastaven v horním zákoně obecně, aby do budoucna vláda měla větší vliv na tyto procesy na základě surovinové politiky a na základě svých strategických rozhodnutí. Stejně tak pokládám za velmi důležité, aby se nezapomnělo na to, co bylo hlavní, pokud šlo o podpis memoranda, které podepsal ministr průmyslu a obchodu Jiří Havlíček. Nejde jenom o to, kdo a kdy bude lithium na území České republiky těžit. Nejde jenom o to, jak vysoký uděláme poplatek z tohoto vytěženého lithia, ale jde také o to, aby na území České republiky probíhal výrobní řetězec, který nám umožní lithium zpracovat. Byly publikovány studie, které popisují možné ekonomické dopady a profity pro Českou republiku. Maximalizovat tyto profity lze tehdy, pokud bude vytěžené lithium zpracováváno tady u nás v České republice, pokud tady budou stát závody, které budou vyrábět lithiové baterie. To znamená, politika vlády musí být zaměřena nejenom na povolovací proces, na pravidla horního zákona, na stanovení výše poplatků, ale také na to, abychom dosáhli zpracování lithia na území České republiky, aby to zaměstnalo naše lidi, aby tady zůstaly daně z tohoto zpracování, aby se Česká republika účastnila celého technologického řetězce. Pokládám to za důležité mimo jiné i kvůli automobilovému průmyslu. Asi víte, že vláda jednala se Svazem automobilového průmyslu a podepsali jsme s ním memorandum. Toto memorandum nebylo skandalizováno, možná zatím. Ale v každém případě je to memorandum, kde se vláda dohodla s automobilovým průmyslem na tom, že budeme vytvářet podmínky pro to, aby automobilový průmysl zvládl ty veliké technologické změny, které jsou před ním. A je jasné, že jednou z těch velkých výzev je elektromobilita. A je jasné, že pokud se u nás mají vyrábět do budoucna elektromobily, bylo by ideální, kdyby se u nás také vyráběly baterie, které bude možné v těchto elektromobilech použít. Takže tohle připomínám právě proto, že to byla podstatná součást úsilí Ministerstva průmyslu a obchodu o to, aby se lithium nejenom těžilo v České republice, ale aby se tady také zpracovávalo. A prosil bych nezužovat tu otázku jenom na těžbu, ale mluvme také velmi otevřeně o tom, jaké nástroje použijeme pro zpracování lithia tady na území České republiky, aby to pro naše občany mělo maximální a pozitivní efekt. Vážené poslankyně, vážení poslanci, doufám, že jak ve vystoupení pana ministra Havlíčka, tak v mém vystoupení byly poskytnuty všechny relevantní informace. Pokud byste samozřejmě chtěli jakékoli další informace, které jsou relevantní k této věci, chci odkázat na důležitý vládní materiál, který se jmenuje Zpráva o nutnosti zajištění ekonomických zájmů státu v oblasti využití kritických superstrategických surovin Evropské unie a některých dalších surovin. To je materiál, který byl schválen vládou a který definuje potřebné změny, které se uskuteční a budou uskutečňovat v rámci naší surovinové politiky. Myslím si, že v tomto materiálu jsou veřejně uvedeny všechny potřebné dostupné další informace. Děkuji za vaši pozornost.
Já vám také děkuji. Nyní přečtu krátce několik omluv. Z dnešního jednání se omlouvá ze zdravotních důvodů pan poslanec Matěj Fichtner. Dále se omlouvá z jednání schůze Poslanecké sněmovny mezi 15. a 19. hodinou z pracovních důvodů pan poslanec Karel Schwarzenberg. Dále se omlouvá pan poslanec Josef Uhlík na celý jednací den bez udání důvodu. Dále se omlouvá pan poslanec Ivan Gabal z dnešního jednání Sněmovny od 15.30 do 18.30. Dále se omlouvá paní poslankyně Helena Válková v době od 15.30 do 18.30 z pracovních důvodů. A nyní poprosím, aby se slova ujal pan ministr Jan Chvojka. Ještě bych rád uvedl, že samozřejmě respektuji všechny nositele přednostního práva, že mohou ve svém vyjádření hovořit svobodně o čemkoli, nicméně apeluji na řečníky, kteří přijdou, aby se skutečně vyjadřovali k věci. A řešíme těžbu lithia, nikoli jiné věci. Děkuji.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dobré odpoledne, dámy a pánové. Když už jsme se tady dneska sešli, abychom pomáhali s volební kampaní spojenému souručenství komunistů, anonistů a zatím ještě nevytunelované partě Tomia Okamury, tak mi dovolte také několik slov na téma lithium. Kauza lithium je podle mého názoru uměle vytvořený příběh a zplodilo jej marketingové oddělení hnutí ANO, které si 2. října přečetlo tiskovou zprávu Ministerstva průmyslu a obchodu, kde se informuje o uzavření memoranda. Stručná citace této tiskové zprávy vydané pár hodin po podpisu memoranda. "Memorandum vyjadřuje společnou vůli obou stran, aby v budoucnu získané lithium z ložiska Cínovec bylo dále upravováno a zpracováno do maximálně možné finální podoby na českém území ku prospěchu České republiky. Plně respektujeme právo průzkumné licence udělené Ministerstvem životního prostředí, avšak naším hlavním cílem je, aby lithium bylo nejen získáváno, ale především dále zpracováváno a finalizováno v rámci České republiky. Proto jsme s právoplatnými držiteli průzkumných licencí zahájili rozhovory nad tímto naším požadavkem již v předstihu. Jsem velmi rád, že tento náš postoj společnost EMH respektuje, uvedl po podpisu ministr průmyslu a obchodu Jiří Havlíček." Konec doslovné citace. Chytré hlavy, které se hnutí ANO starají o politické PR a které umějí číst, se usmyslely, že tomu bude přesně naopak, že to představí jako buďto krádež za bílého dne, megatunel sociálních demokratů, nebo OKD číslo dvě. Roli pomocníků bohužel hrají zleva komunisté a zprava Okamurův domeček. Dlužno dodat, že zejména komunisté se své role zhostili s nebývalou vášní. Tak úzce s velkokapitálem kooperovali naposledy snad za bolševické revoluce v Rusku, kdy za peníze německých kapitalistů pašovali svého vůdce Lenina z Finska do Ruska. Mě z těch výkřiků nejvíc zaujal ten výkřik o OKD číslo dvě. Byl to Andrej Babiš, který to dal veřejným dopisem do přímé souvislosti s pádem OKD, když dovozoval údajné vzájemné propojení firem kolem OKD a lithia. Dámy a pánové, kolegyně, kolegové, já musím říct, že OKD opravdu nemám rád. Mě se to téma dotýká tak, že když mám volební kampaň a lidé se mě na to ptají, tak odpovídám: Já jsem u těch dob tenkrát nebyl. Když jsme přišli o majoritu, tak mi bylo šestnáct. A vím, že to je něco, co v rámci české společnosti vadí. A mrzí mě těch 44 tisíc bytů, o které nás připravil pan Bakala. [[(15.40 hodin)]] Takže já nemám s OKD nic společného. Když jsem slyšel, že jde o OKD číslo dvě, tak jsem se velmi rozzlobil i na pana kolegu Havlíčka a snažil jsem se zjistit, zda je to opravdu tak, zda tam je nějaké propojení v rámci OKD. Pojďme se chvilku nudit a firmy, které pana Babiš zpochybňuje ve svém dopise, stručně projít a podívat se, jak skandální odhalení opravdu odhalil. Společnost European Metals Holdings, se kterou bylo podepsáno memorandum přes svou (?) britskou dceru, vlastní českou geologickou firmu Geomet, která má zájem těžit lithium na Cínovci. European Metals Holdings je australsko-britská společnost, která je zapsána na australské a londýnské burze, a podléhá tak velmi přísné regulaci obou těchto trhů. Ale pozor, šikulové z ANO zjistili, že její akcie drží několik společností a fondů. Jedním z nich je i britská firma Cadence Minerals, která má ve společnosti EMH 20,38 % akcií. Jsou to ale i další stakeholdeři, jako je Computershare Company Nominees Ltd., ta má 26,47 %, nebo ARMCO Barriers Pty Ltd. s 9,76 %, či J. P. Morgan Nominees Australia Ltd. se 6,55 % akcií. A samozřejmě jsou tu i další vlastníci, a to všecko lze snadno, respektive velmi snadno dohledat z veřejných zdrojů. Andrej Babiš se bohužel ale ve svém dopisu zaměřil pouze na Cadence Minerals, která má v EMH pětinový podíl. Zjistil, že je to britská investiční společnost se sídlem v Londýně, která investovala do těžebních projektů v Austrálii, Africe, Mexiku a také v České republice. Pojďme dál. Pisatele dopisu upoutala informace, že firma Cadence Minerals drží 9,3 % akcií i v kanadské těžařské společnosti Bacanora Minerals. Ta se zabývá především dobýváním lithia v severním Mexiku a také rozjíždí podobný projekt v Německu v lokalitě Zinnwald, tedy na německé straně Cínovce. Zdůrazněme, že propojení Bacanora Minerals se společností Cadence Minerals tvoří balík celých 10 % akcií. Kolegyně a kolegové, omlouvám se. Kdo z vás se v tom už teď trošku ztrácí, nezoufejte. Už se totiž konečně blížíme ke skandálnímu odhalení, kvůli němuž tady také dnes sedíme. Společnost Bacanora Minerals má samozřejmě také své akcionáře, patří mezi ně i starý americký průmyslový fond M&G Investment Managament Ltd., který aktuálně drží v Bacanora 10,13 % akcií, a dále také britská investiční skupina BlackRock Investment Management Ltd., která tam má 9,89 % akcií. Pochopili jste? Tak tohle je to skandální propojení s OKD. Přece jak se píše v dopise Andreje Babiše, M&G a BlackRock jsou ti samí nezávislí zahraniční investoři, kteří po Bakalovi převzali společnost NWR Holding. Jsou to vlastníci OKD. Pro ty, kterým to ještě nedošlo, to shrnu. Rychle a ještě jednou. Máme tady firmu European Metals Holdings, v ní má dvacetiprocentní podíl firma Cadence Minerals a ta má desetiprocentní podíl ve firmě Bacanora Minerals. A ve firmě Bacanora Minerals mají po deseti procentech investoři M&G a BlackRock, kteří po Bakalovi převzali NWR, která má 100 % akcií v OKD. Takže jak říkal již zde zmiňovaný Lenin, vše souvisí se vším. Ale vážně, zjistit, že spojení mezi EMH a OKD neexistuje, mi trvalo necelou hodinu. Všecko veřejně dostupné a velmi jednoduché. V zájmu čeho se tedy předkládají společnosti tyto lži? V zájmu čeho tady vzniká nacionalisticko-komunistická fronta? Proč jednotlivé části tohoto takzvaně národního souručenství spolu tak úzce koordinují? Pokud je firma EMH neprůhledná a podezřelá, proč jí pan ministr Brabec několikrát prodloužil povolení k průzkumu v České republice? Proč tohle národní souručenství neprotestovalo například již v dubnu 2014, kdy European Metals Holdings dostal od pana Brabce povolení k dalšímu průzkumu lithia? To tehdy nebyla krádež za bílého dne? To tehdy neprotestovali a nemluvili o krádeži za bílého dne? Rozumíte tomu někdo? Co dodat na závěr? Jen to, že je volební kampaň a že za čtyři dny máme volby. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji, pane ministře. Přečtu jednu omluvu. Dodatečně dorazila omluva paní poslankyně Jelonkové z dnešního jednání od 16 hodin z pracovních důvodů. Nyní je na řadě pan předseda Kučera, pak měl následovat pan vicepremiér Bělobrádek, který se musel omluvit z pracovních důvodů, ale dohodl se s kolegou Miholou, že vystoupí místo něj, poté se připraví pan místopředseda Bartošek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Dobrý den, vážené dámy, vážení pánové, vážený pane místopředsedo. I přesto, že jsem přesvědčen, že tato předvolební hysterie, kterou vyvolal zejména dnes trestně stíhaný Andrej Babiš a také pravděpodobný agent StB, je snahou odvést pozornost od zcela zásadního tématu těchto voleb, kterým je zachování demokracie a prozápadního směřování České republiky, toto je prosím tématem voleb. Nic na tom však nemění situace, že vláda v otázce těžby lithia zcela selhala v ochraně ekonomických zájmů státu. Vzájemné obviňování mezi ministerstvy průmyslu a obchodu a životního prostředí, kdo za to může, je učebnicovým příkladem neschopnosti této vlády spravovat tuto zem. Tato neschopnost se bohužel netýká pouze těžby lithia. Chtěl bych se z tohoto místa zeptat, kde byl tehdejší vicepremiér Babiš, dnes trestně stíhaný Andrej Babiš, v době, kdy se připravovala surovinová politika vlády. Jeho velkým tématem v té době byly poplatky za vydobytý nerost. Proč v té době neupozornil na možnost těžby lithia, respektive na možnost ztráty peněz z těžby lithia? Kde byl v této době tehdy vicepremiér, dnes trestně stíhaný Andrej Babiš? Neslyšel jsem od něho o lithiu ani slovo, ačkoliv k poplatkům za vydobytý nerost se vyjadřoval velmi a bylo to jeho velké téma. Kde byl v době, kdy se připravovala surovinová politika vlády a kdy se novelizoval horní zákon dnešní vicepremiér, ministr životního prostředí Richard Brabec? Kde byl? Mlčel a neřekl ani slovo. Neřekl ani slovo lithium, neupozornil Poslaneckou sněmovnu, že prodlužuje licence k průzkumu ložiska lithia, a neupozornil Sněmovnu, co z prodlužování licence vyplývá, že to automaticky povede k těžbě lithia. Musím říct, že ministr životního prostředí Richard Brabec totálně selhal v tomto případě. A dnes, čtyři dny před volbami, z toho dělá velké téma společně s trestně stíhaným Andrejem Babišem. Musím taky bohužel říct, že politicky selhal i ministr průmyslu a obchodu. To, že podepsal memorandum pár dnů před volbami, aniž by ho řádně projednal v Poslanecké sněmovně, aby seznámil Parlament, to znamená Sněmovnu a Senát, s obsahem memoranda, aby k tomu měl skutečný politický mandát, tohle neučinil. Podpis memoranda proběhl pár dnů před volbami a já to beru za velkou politickou chybu. Ještě bych se v krátkosti vrátil právě k oné době, která byla zhruba před dvěma lety, kdy se právě projednávala novela horního zákona. Chci upozornit na to, že v té době jsem navrhoval, aby se právě poplatek za vydobytý nerost, to znamená ten hlavní a zásadní nástroj, ze kterého stát získává peníze z vydobytého nerostu, aby tento poplatek byl rozdělen mezi státní rozpočet, obce a taky kraj, kde těžba nerostů probíhá, tak, aby tyto peníze mohly být použity především na rozvoj tohoto daného regionu. [[(15.50 hodin)]] Skutečně nestačí to, že někdo po těžbě pouze přijde, "zasype" díru do země a zamkne ocelová vrata. Ten region, ve kterém těžba probíhá, dnes to je Ústecký kraj, ale samozřejmě se to týká všech regionů, musí pozitivně pocítit, že u něho těžba probíhá, a ty peníze musí být pozitivně použity na rozvoj regionu. Já jsem tehdy navrhoval, aby tento poplatek byl rovnoměrně rozdělen právě mezi tyto subjekty, tzn. obec, kraj a stát. Tehdy tento pozměňovací návrh, který jsem předložil společně se svými kolegy z TOP 09, neprošel. Hlasovali proti němu vládní poslanci, poslanci hnutí ANO, poslanci ČSSD a poslanci strany lidové. Kde byli tito vládní poslanci? Proč v této době neupozornili "blíží se tady těžba lithia, použijme tyto peníze právě pro rozvoj České republiky, pro rozvoj našeho regionu"? Mlčeli jak vládní poslanci, mlčeli ministři, mlčel ministr životního prostředí Richard Brabec, mlčel ministr průmyslu a obchodu, tehdy pan Mládek, a mlčel i tehdejší vicepremiér, dnes trestně stíhaný Andrej Babiš. Tehdy byla doba, kdy jsme skutečně mohli něco s poplatkem za vydobytý nerost udělat. Tehdy byla doba, kdy jsme skutečně mohli nastavit velmi korektně poplatky tak, aby z nich měla přínos Česká republika, a ne pouze těžební společnost. Tuto dobu jsme díky liknavosti vládní koalice, hnutí ANO, ČSSD a lidovců promeškali. Jak už jsem tady říkal, v tom návrhu bylo, aby peníze zůstávaly především v regionu, který je těžbou postižen. Samozřejmě, není to jediná podmínka, kterou říkáme, aby těžba lithia byla prospěšná pro Českou republiku. To, že peníze z těžby zůstanou formou poplatků za vydobytý nerost v České republice, je samozřejmě podmínka zásadní, nicméně další podmínkou je, aby zpracování lithia, resp. jakékoli rudy, která se u nás v budoucnu bude těžit, ale dnes se to samozřejmě nejvíce týká lithia, tak aby zpracování především probíhalo v České republice, aby tento nerost tady u nás byl zhodnocen, aby k němu byla přidaná hodnota taková, která bude mít další pozitivní dopad do průmyslu České republiky, aby výroba finálního výrobku s sebou přinášela investice do výzkumu, do vývoje a do vzdělanosti. Toto je, prosím pěkně, další přínos, kterým by měla být těžba nerostu u nás. To, že nemá, opět plně padá na rozhodnutí této vlády, jelikož je to vláda České republiky, vláda hnutí ANO, ČSSD a KDU-ČSL, která schvaluje surovinovou politiku vlády, to za prvé, a za druhé schvaluje výši poplatků za vydobytý nerost. Znovu na to upozorňuji: výši poplatků za vydobytý nerost schvaluje vláda České republiky, tedy ministři z hnutí ANO, ČSSD a KDU-ČSL. Třetí podmínkou pro to, aby těžba lithia, resp. dalších rud v České republice byla přínosná jak pro stát, tak pro daný region, je samozřejmě požadavek, aby byla co nejpřísněji dodržena ochrana krajiny, ve které těžba probíhá. Tím nemyslím jenom přírody, ale samozřejmě krajiny jako takové, aby to na ni nemělo negativní dopad, ale spíše pozitivní vliv. Dámy a pánové, to, že vláda měla celou řadu nástrojů, jakým způsobem v uplynulých letech mohla vstoupit do povolovacího procesu těžby lithia, že mohla jednat a vyjednávat o zřízení společnosti, která by byla s majetkovou účastí státu, je, myslím, dnes už zcela jasné. To, že to vláda neudělala, že zaspala, že čtyři dny před volbami z toho dělá velkou politickou kauzu, ukazuje opravdu jenom neschopnost této vlády. Chtěl bych tu zmínit např. německý příklad, jakým způsobem je řešena právě těžba podle tzv. německého modelu. Například v Porýní-Vestfálsku je běžné, že majetkový podíl v těžebních společnostech mají obce, v jejichž regionu se dolování provádí. V takovém případě lze dostat do místních rozpočtů daleko více finančních zdrojů než jen skrze poplatky za dobývací prostor nebo za vytěžený nerost. To jsou pak pro příjmy těchto obcí zcela zásadní výnosy. A já se znovu musím ptát, proč v tomto už dávno vláda České republiky, resp. zodpovědní ministři, jak ministr životního prostředí, tak ministr průmyslu, tak ministr financí, nejednali. Jak je to možné? Jak je to možné, že dnes se tady na tomto místě pohoršují a diví se, co se vlastně událo? Vždyť to ukazuje pouze na jejich neschopnost vést tuto zemi. Ústecký kraj, ve kterém těžba lithia bude probíhat, je skutečně za čtyřicet let komunistického drancování stigmatizován. Životní úroveň se v něm může začít dlouhodobě zvyšovat jen díky tomu, že tam budou žít vzdělaní a schopní lidé. Pokud má být tedy v Ústeckém kraji otevřen staronový důl, nechť z toho má onen region také adekvátní ekonomický prospěch. Naším cílem, prosím pěkně, by nemělo být prohlubování závislosti na těžbě surovin. To je cesta do Latinské Ameriky. Česká republika má ambice mnohem vyšší. Chceme být moderní zemí, zemí, kde budou mít zájem žít úspěšní lidé. Pokud k tomu může moci krušnohorské lithium, tím lépe. Dámy a pánové, dovolte mi, abych vás na závěr svého vystoupení seznámil s usnesením, které společně s poslaneckým klubem TOP 09 navrhujeme. Tento návrh usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky zní takto a je součástí i usnesení, které jsem již vložil do systému: 1. Poslanecká sněmovna konstatuje, že vláda selhala v ochraně hospodářských zájmů České republiky týkající se strategických nerostných surovin. 2. Poslanecká sněmovna budoucí vládě důrazně doporučuje, aby zásadním způsobem přepracovala surovinovou politiku a budoucí legislativu tak, aby: a) byly pro Českou republiku zajištěny odpovídající výnosy z těžby, b) významná část těchto výnosů zůstala v regionech zasažených těžbou, c) byla důsledně zajištěna co nejlepší ochrana krajiny a přírody. Dámy a pánové, děkuji vám za pozornost.
Děkuji vám, pane předsedo. Nyní vystoupí s přednostním právem pan předseda klubu Mihola, připraví se pan místopředseda Sněmovny Bartošek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Hezké odpoledne, vážené kolegyně, vážení kolegové. Zaznělo tady mnoho různých informací, ale mě trošku mrzí, že si tady na půdě Poslanecké sněmovny musíme ujasňovat některé banální věci, např. to, že nejlepší je suroviny zpracovávat doma a nejlepší bude, když bude těžbu realizovat výhradně český stát. To se dozvídáme už na druhém stupni základní školy v zeměpise, těžba nerostných surovin, rozdíl mezi rozvinutými a rozvojovými státy, a věřím, že základní školou všichni zde přítomní prošli. [[(16.00 hodin)]] Ale vraťme se k poněkud zamlžené podstatě věci. Já tady budu citovat text pana vicepremiéra Bělobrádka, jak už bylo avizováno, a budu velmi stručný. Zajisté si vzpomenete na hlasování k pozměňovacímu návrhu k novele horního zákona, který jsme odmítli, kde jsme odmítli jako jediný poslanecký klub fixaci poplatků za vydobyté nerosty na pět let. Tady si dovolím malou vsuvku. Kdyby někdo měl krátkou paměť, tak mám i tu sjetinu [[ukazuje]], opravdu je to tam dobře barevně poznat, že jediný klub KDU-ČSL tento pozměňovací návrh nepodpořil. Všechny ostatní kluby včetně klubu pana kolegy Michala Kučery, prostřednictvím předsedajícího nevidím, ale i kolega Kučera a klub TOP 09 tento pozměňovací návrh podpořili. Takže jediní lidovci nepodpořili. K té vsuvce patří dodat ještě to, že vlastně to nekoresponduje se situací na trhu nerostných surovin. Víte, o kolik se za poslední dva roky zvýšila cena lithia? Dvojnásobně. Nemůžeme s tím nic dělat. Takže skutečně to byl velký nesmysl. Vracím se k textu vicepremiéra Bělobrádka. Doufám tedy, že o tomto pozměňovacím návrhu budete referovat také vašim příznivcům. Již tady jsme mohli tušit, že výše poplatků a jejich fixace je obchod, který Česká republika uzavírá s těžaři dle jejich vůle. Navrhovali jsme navýšení i na koaliční radě. I autoři pozměňovacího návrhu, konkrétně pánové poslanci Urban a Laudát, a nejen oni, ale i mnozí další věděli, co dělají. My chceme ale být konstruktivní. KDU-ČSL je připravena ke změně horního zákona a nařízení vlády k poplatkům za vydobyté nerosty tak, aby Česká republika byla skutečným vlastníkem nerostného bohatství a uměla toho využít k prospěchu všech občanů, nikoliv jen ku prospěchu několika vybraných jedinců. Jde tedy o zrušení fixace doby pět let, na kterou se stanoví výše poplatků nařízením vlády, a změnu poplatků na výši odpovídající světovým poměrům, nikoliv těm africkým, kde úplatky místním mocným a levná pracovní síla umožňují drancování přírodního bohatství. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu předsedovi Miholovi. Dobré odpoledne, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Budeme pokračovat ještě před zahájením rozpravy vystoupením pana místopředsedy Bartoška a připraví se pan poslanec Andrej Babiš. Prosím, pane místopředsedo, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Dámy a pánové, hned na začátku mi dovolte srdečně pogratulovat. Rád bych zde pogratuloval hnutí ANO a jeho předsedovi Andreji Babišovi k tomu, že se po několikaletém působení v české politice těmito svými intrikami, pletichařením a konáním ministra Brabce zařadili mezi ty takzvané standardní politické strany, na které opakovaně útočili. Protože nepředvedlo hnutí ANO nic jiného než to, za co kritizovalo své okolí. V podstatě morálku nám zde jde kázat člověk, který byl vydán k trestnímu stíhání jako předseda politického hnutí, stejně tak jako předseda jeho klubu. To znamená, tito lidé nám sem přicházejí a říkají, jak má svět vypadat. Nejdřív by si měli zamést především před vlastním prahem. Zajímavé také je, že ve svém otevřeném dopisu ministru Havlíčkovi pan poslanec Andrej Babiš vytýká členovi vlády, že podepsal memorandum - a tady cituji - bez projednání v Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky a bez otevřené veřejné diskuze. Bez ohledu na to, jaký sporný charakter má zmíněné memorandum, dovolte, abych zde vyjádřil svůj údiv nad tím, jak najednou šéf hnutí ANO se odvolává k autoritě Poslanecké sněmovny, do které opakovaně kopal s tím, že je to žvanírna, že je to ztráta času, tak najednou se mu hodí to, že se k tomu Poslanecká sněmovna nevyjádřila. Takže máme být rukojmí v rukou předsedy hnutí ANO, že někdy se mu Sněmovna hodí, a její stanovisko, a někdy jí může pohrdat! V tom byste si v rámci hnutí ANO měli udělat jasno. Po pravdě řečeno mě příliš nezajímají spory mezi sociální demokracií a hnutím ANO. Tady je potřeba konstatovat, že v minulosti zde pojalo několik někdejších členů například sociální demokracie, potažmo ODS - a udělejme si krátký historický exkurz bez emocí. Je to o tom, že první povolení s průzkumem ložiska lithia začalo tehdy, když ministři životního prostředí byli za ODS. Pro připomínku: Všechny žádosti firmy Geomet o stanovení průzkumného území pro ložisko Cínovec byly podány v souladu s příslušným zákonem na územní odbor Ministerstva životního prostředí Ústí nad Labem, který také všechny žádosti posuzoval a vydal v této věci příslušná rozhodnutí. První rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec pro společnost Geomet bylo územním odborem vydáno 20. 6. 2010 s platností do 31. 6. 2014. Druhé rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec II pro společnost Geomet bylo vydáno územním odborem Ministerstva životního prostředí Ústí nad Labem 24. 11. 2011 s platností do 31. 7. 2014. Třetí rozhodnutí o stanovení průzkumného území Cínovec III pro společnost Geomet bylo vydáno územním odborem Ministerstva životního prostředí Ústí nad Labem 23. 9. 2016 s platností do 31. 10. 2021. A čtvrté rozhodnutí o stanovení průzkumného území bylo vydáno 18. 4. 2017 s platností do 30. 4. 2022. Všechna tato čtyři rozhodnutí byla vydána územním odborem Ministerstva životního prostředí v Ústí nad Labem a během tohoto období se na Ministerstvu životního prostředí vystřídali celkem tři ministři. V případě prvního rozhodnutí byl v té době ministrem Pavel Drobil z ODS, v případě druhého rozhodnutí byl ministrem životního prostředí Tomáš Chalupa z ODS a v případě třetího a čtvrtého rozhodnutí byl tímto ministrem Richard Brabec z hnutí ANO. Zajímají mě nikoliv politické spory, nýbrž reálné problémy lidí, kteří obývají tuto zemi. Zemi, kterou chtějí lidé jako ministři Havlíček a Brabec rozdat skupinám s pochybným pozadím a vlastnictvím. A proto se nyní ptám: Proč MPO podporovalo pozměňovací návrh poslanců Urbana a Laudáta, jehož cílem bylo zabránit vládě hájit veřejný zájem, a to znamená, poplatky se nesmí navýšit dřív než za pět let? Tady se můžu pouze ptát, jaká byla cena lithia v roce 2015 a jaká je nyní. Jaké zpracování lithia na území ČR má být dle memoranda MPO, co má být výsledkem? Pouze chemické čištění? Nebo výroba? Nebo výroba skutečného finálního produktu? S jakou společností toto memorandum bylo podepsáno? Zda by náhodou vláda neměla pověřit FAÚ prozkoumáním vlastnických struktur a požádat o součinnost mezinárodní orgány. Těmito otázkami zastupuji zde veřejnost České republiky a nemluvím jenom sám za sebe. Rád bych ovšem poznal na ně odpovědi, a to jak za sociální demokracii, tak zástupce hnutí ANO, i když zatím z průběhu diskuze pochybuji o tom, že se dočkám nějaké kvalifikované reakce. K tolik probíranému memorandu lze říct, že tento dokument podepsaný ministrem Havlíčkem z pohledu vnitrostátních zákonů je v uvozovkách cárem papíru. Žádná právní norma ani obecně závazný právní předpis jeho sjednání nevyžaduje ani nepředpokládá, dokonce jej v něm ani nezmocňuje. Na jejím základě zahraničním společnost nemá žádnou možnost se u vnitrostátního soudu domáhat stanovení dobývacího prostoru a ani těžební licence. Memorandum je navíc z velké části snůškou obecných frází. Problém tohoto dokumentu však spočívá v tom, že český právní řád nesestává pouze z Ústavy, zákonů nebo vyhlášek, ale také z mezinárodních smluv, které Parlament ratifikoval. [[(16.10 hodin)]] Jednou z nich je i Dohoda o podpoře a vzájemné ochraně investic mezi Českou republikou a Austrálií, podepsaná v Cambeře 30. září 1993, a existuje značné riziko, že European Metals Holdings, která má mimochodem sídlo na Britských Panenských ostrovech, využije tento dokument k nátlaku na budoucí vládu, aby rozhodla, že lithiovou rudu nebude těžit státní podnik Diamo a zpracovávat nějaká česká firma, ale že těžba má být svěřena právě této zahraniční firmě. Firma tak může vyhrožovat mezinárodní arbitráží s tím, že se bude domáhat náhrady škody za zmařenou investici. Lze čekat, že přitom bude argumentovat, že Havlíčkovo memorandum si investor může vykládat ve smyslu článku 3 jako povzbuzení investice. Článek 3 obsahuje deklaraci o záměru účastníků memoranda projednat a prozkoumat možnosti budoucích dvoustranných dohod mezi českými orgány a společností European Metals Holdings Limited o rámci budoucí spolupráce v oblasti sektoru lithia včetně možného zapojení českého státu jako kapitálového účastníka projektu European Metals Holdings Limited Cínovec. Firma ovšem může argumentovat, že na jeho základě vynaložila další prostředky, které byly zmařeny, zvlášť když memorandum dohodu o podpoře a ochraně investic výslovně ve svém textu uvádí. Ministr Havlíček tedy vlastně zahraniční firmě vystavil bianko šek na vydírání budoucí české vlády. Šek, který sice neopravňuje k těžbě lithia, ale je to jakési svolení na výpalné z těžby. Ale je také potřeba říct, že ke zmíněnému memorandu se pozitivně vyjádřil ministr za hnutí ANO Brabec, kdy ve svém dopisu ministru Havlíčkovi z 26. září tohoto roku napsal - cituji: Jsem toho názoru, že memorandum je jedním ze správných kroků otevírajících prostor ke spolupráci při těžbě lithiových rud, úpravě této suroviny i umístění zpracovatelských i finálních výrobních kapacit výhodných nejen pro zahraniční podnikatelské subjekty, ale i pro Českou republiku. A tady je potřeba říct i druhou stranu. Ministr Brabec tedy oficiálně podpořil krok, který formalizoval spolupráci v takto zásadním projektu se společností se sídlem zapsaným v daňovém ráji. Hnutí ANO nemůže říkat, že o tom nevědělo, že nemělo informace, že nepodpořilo, protože jestli to budete říkat, tak budete lhát. Také je potřeba říct, že tato firma zapsaná v daňovém ráji, u které nevíme, kdo vyjma jejich manažerů s drobnými podíly jsou i skuteční majitelé, to vnímám jako riziko pro český stát. Hrozí riziko odlivu zisků z přírodního bohatství všech občanů, které mohly sloužit například na důchody nebo výstavbu dálnic. Tyto prostředky by tak mohly plynout do netransparentního daňového ráje, kde je nulová daň ze zisku právnických osob. Je nepochybné, že těžba nerostů v naší vlasti trpí několika závažnými vadami, které dělají z České republiky často novodobý Klondajk. Budoucí těžař vykolíkuje území a správce mu je poskytne za všimné, z něhož majitel suroviny, tedy stát, nemá téměř nic, třebaže nerostné bohatství je jeho majetkem. Tady bych rád, kolegyně a kolegové, vzpomenul na hlasování, které zde bylo zmíněno, a to bylo hlasování během 39. schůze Sněmovny ze dne 20. ledna loňského roku ohledně pozměňovacího návrhu k novele horního zákona, kde KDU-ČSL odmítla jako jediný klub fixaci poplatků za vydobyté nerosty na pět let. Mám zde sjetinu hlasování. [[Ukazuje sjetinu.]] Všichni jste podpořili fixaci poplatků na pět let. To si srovnejte ve svém svědomí sami. Za KDU-ČSL jsme připravili návrh usnesení, z toho uvedu pár bodů a v podrobné rozpravě ho načtu. Z výše uvedených důvodů poslanecký klub KDU-ČSL předkládá návrh usnesení, v němž Sněmovna ukládá vládě předložit novelu horního zákona upravenou tak, aby - za prvé stát měl možnost normativně stanovit, které suroviny považuje za strategické a u nichž licence na těžbu náleží pouze jemu. Soukromé firmy by pak za úplatu pro stát tyto strategické suroviny pouze těžily. A za druhé - aby výše sazeb úhrady mohla být upravována na základě vývoje tržních cen bez omezující časové lhůty. KDU-ČSL již dlouhodobě zdůrazňuje, že bychom měli toto přírodní bohatství co nejvíce zrealizovat tady v České republice. Nejdražší je totiž konečný výrobek a tím jsou například elektromobily nebo baterie. V prvním kroku je potřebné získat uhličitan lithný, což je surovina pro výrobu kovového lithia, které je v bateriích, a pak z toho udělat baterie, na čemž se samozřejmě vydělá nejvíc. Ale když prodáme poloviční produkt nebo surovinu, tak by to z mého pohledu, resp. z ekonomického hlediska byla pro stát úplná katastrofa. Jakmile je lithium po vytěžení zpracováno, tak jeho cena o několik řádů stoupne. Nejvyšší přidaná hodnota nevzniká při těžbě, ale při úpravě surovin. Přece není možné, abychom vytěžili, zaneřádili si krajinu a ten finální produkt odvezli do ciziny. Poslanecký klub KDU-ČSL proto svým usnesením žádá vládu, aby v maximální možné míře podpořila domácí průmysl při finálním zpracování produktů těžby nerostných surovin, a zbavili jsme se skutečně toho, že se o nás říká, že jsme pouhou montovnou. Za druhé - aby zisk plynoucí z těžby byl akumulován v České republice, a za třetí - změnila investiční podmínky pro vstup zahraničního kapitálu tak, aby na území České republiky vznikala výzkumná centra, a to nejenom pouze pro výzkum a využití lithia, ale také dalších nerostných surovin těžených na jejím území. V neposlední řadě bych chtěl ve jménu KDU-ČSL zdůraznit nezbytnost zřízení státního fondu budoucnosti tak, aby výtěžky z nerostného bohatství byly ukládány na speciální účet, a používat je poté na strategické cíle, které mají dlouhodobý význam pro prosperitu České republiky. A na závěr ještě jednu důležitou informaci. Tato mimořádná schůze se sešla z iniciativy hnutí ANO, KSČM a SPD, tedy jedno hnutí, které vede osoba podezřelá z několika nejenom morálních selhání, a v druhé řadě pak strany, které mají rétoricky a ideologicky podezřele blízko k extrémům - levým či pravým. A pozoruhodné na tom je to, jak si tyto dvě strany rozumějí. Jistě není bez zajímavosti, že tato aktuální kauza již na jaře a v létě tohoto roku mimořádně rezonovala v médiích, která jsou považována za dezinformační. I to je myslím důležitý argument, který zde musí zaznít. Paradoxem je navíc to, že na ochranu národního bohatství dnes upozorňuje KSČM, tedy strana, jejíž ideologická předchůdkyně umožnila ukrást naše zásoby uranu zájemci z tehdejšího Ruska. Nechť je toto účelové spojení ANO, KSČM a SPD varováním pro všechny slušné občany této země. Děkuji.
To byl pan předseda Bartošek. Nyní s přednostním právem pan poslanec Andrej Babiš a pan ministr Brabec se připraví. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, kolegové, netušil jsem, že budu poctěn na závěr této Sněmovny - teďka ani nevím, jestli někdo počítal, jestli se tady vyslovilo víckrát jméno Babiš, nebo lithium. Ale myslím si, že je to vyrovnaný souboj. Zase ten Babiš a stále dokola, a přitom jak je to jednoduché. Já jsem se jenom zeptal, co to je to memorandum. Podepsal ho pan Havlíček jenom v jazyku anglickém ve dvou vyhotoveních [[ukazuje listiny]] a já jsem se zeptal dopisem pana Havlíčka, proč to podepsal. Tak já nevím, o čem vlastně se tady bavíme. A pokud tady někdo mluví o tom, že je to záležitost vlády - ne, to je další kšeft ČSSD. Já jsem položil šestnáct otázek a já nevím, v minulosti, když jsem byl ministr financí a někdo mi napsal, nějaký poslanec, samozřejmě jsem odpovídal všem. A pan Havlíček místo toho, aby mi odepsal, tak na vládě ten dopis - vlastně říkal panu ministrovi Brabcovi, že to se týká jeho. A já nechápu, v čem se to týká pana Brabce. Tady celý den se snaží někdo namluvit veřejnosti, že Brabec má nějaký problém. Ne, Brabec nemá žádný problém. [[Pousmání v sále.]] Brabec žádný problém nemá, protože ta základní otázka je, proč pan Havlíček podepsal to memorandum. A já jsem na to nedostal odpověď. Já to nechápu, proč podepsal memorandum právě s touhle firmou a co vlastně Česká republika má společné s touhle firmou. Vždyť přece licenci na průzkum má firma Geomet stejně jako další čtyři české firmy. [[(16.20 hodin)]] Tahle firma, která sídlí - teď jsme se čerstvě dozvěděli - na Britských Panenských ostrovech, nemá s Českou republikou vůbec nic společného. Je to schránková firma, která nikdy netěžila lithium. Takže já jsem se jenom ptal pana Havlíčka na jednoduché otázky, proč podepsal memorandum s touhle firmou. Ta firma nikdy netěžila, je to schránková firma, stále se tam mění majitelé, akcionáři, a vykázala ztrátu 8,5 milionu dolarů od založení. Jo? Takže je to samozřejmě firma, která je transparentní. Já jsem si myslel, že pan Havlíček mi tedy odpoví, protože já jsem položil jenom jednoduché otázky. A já se ptám, proč tato schránková firma na svých webových stránkách říká: We own 100 % Cínovec's lithium deposit. - Vlastníme 100 % zásob lithia. Tahle schránková firma to tvrdí. A já jsem se jenom ptal pana Havlíčka proč. Proč s touhle firmou. A on na to neodpověděl. Já myslím, že je to úplně jednoduchá otázka. Proč právě s touhle firmou a proč sedmnáct dní před volbami. Proč? A to není jenom jediný tunel, který nám ČSSD připravila. Oni připravili ještě další tunel a to je rozdělení ČEZ, kde se připravuje ta lukrativní část, ten obchod a distribuce, že si koupí jejich kámoši, to je stejná parta tady, která funguje, a samozřejmě nám, nám všem občanům a firmám, zůstane ta výroba. A oni potom budou diktovat, kolik bude stát elektřina. A potom to bude stejné jako ty soláry. Těch tisíc miliard, o které jsme přišli díky solárům. Takže prosím vás, vrtěti psem. Tak já nevím, Erich Best říká, že 75 % médií v České republice včetně veřejnoprávních patří ČSSD. Dnes jsme viděli ty jejich projevy. To asi dělala nějaká agentura. Skvělé projevy samozřejmě, zdržovali, abychom neměli čas tady vystupovat. Já bych chtěl jenom říci, že lithiu jsem se začal věnovat 17. července, když Bakalovy Hospodářské noviny - dnes jsem vlastně zjistil, že v ten den, kdy byla tripartita, tak to je skvěle načasovaná kampaň - 17. 7. 2017 Hospodářské noviny, titulek "Lithium vytěží Australané, má ale zůstat v Česku". A kde, prosím vás? Kde? E.ON postaví závod na výrobu baterií v Čechách? Určitě ne. Já jsem byl v Silicon Valley a nic takového v plánu nemá. Tak samozřejmě to lithium tady nemůže zůstat, ale to lithium má zůstat v rukou českého státu. A to, co udělal pan ministr Havlíček, je pravý opak. Takže já na to konto jsem zpozorněl a pozval jsem šéfa Diama. Diskutoval jsem s ním a ptal jsem se, proč pan ministr Havlíček vám to nezadal. Proč jste nedělali ten průzkum, pane řediteli? Od něho jsem se dozvěděl, kolik je to zásob - 87 miliard dolarů zásob jenom lithia. Na to konto jsem vystoupil 6. 8. v televizi a řekl jsem jasně, že je to skandální, a že pokud nějací Australané tady vrtají v zemi, je to jejich problém a nikde by neměla být povinnost, že oni budou lithium těžit. Naše firmy také vrtaly v Rusku ropu, nic nenavrtaly, a to je jejich problém, to je riziko podnikání. Takže tak to vzniklo. Já jsem vlastně netušil, že co si může vlastně ministr české vlády bez vlády - a znovu opakuji, neříkejte tady, že to podepsala vláda, že je to záležitost vlády. Není. Je to záležitost ministra za ČSSD pana Havlíčka. Ano? A na vládě se o tom hlasovalo a naši ministři jasně řekli, že chceme, aby to memorandum bylo ukončeno. Ano? Protože to memorandum samozřejmě je pro nás nevýhodné. Maximálně nevýhodné. A pokud někdo prosím vás mluví o těch surovinách, no tak já bych jenom všem připomněl, že když jsem nastoupil na Ministerstvo financí a hledal jsem zdroje, díval jsem se na poplatky, které platí majitelé hnědouhelných a černouhelných společností, které privatizovala ČSSD přímým prodejem za hubičku pod cenou, za téměř nic. Navrhoval jsem navýšení desetkrát, ale vznikly protesty, odboráři. Samozřejmě pan Mládek byl proti, tak nakonec se to povedlo navýšit jenom dvakrát, takže za hnědé uhlí jsme dostávali 260 milionů a teď dostáváme asi 520. Ale to, že odešlo 80 miliard dividend z těch firem, to je samozřejmě jenom výsledek té privatizace. Takže pokud někdo mluví o tom, že nebyla nějaká surovinová strategie, tady byla, všechno jsme prodali. Napřímo. ČSSD, pan premiér prodával OKD, pan premiér prodával Mosteckou uhelnou. Takže to je výsledek té privatizace. A skandální je na tom to, že vlastně oni zapomněli prodat kámošům to lithium. Tak teď na poslední chvíli to zjistili, a proto samozřejmě udělali to memorandum. Takže já jenom říkám, proč nám pan ministr Havlíček neodpoví na tyhle otázky. Já znovu opakuji, že ta firma, australská nebo britskopanensko-virginská, nemá s Českou republikou nic společného. Oni přece nemají žádnou licenci. Já o tom nevím. Nebo nechť pan Havlíček řekne, že mají ještě nějaký jiný papír. Vždyť přece ten Geomet patří firmě ve Velké Británii a ta kvaziaustralská firma má jenom kancelář v Austrálii a sedí úplně jinde. Takže ono to připomíná vlastně - a ještě co je samozřejmě důležité, že tam sedí nějaký pan Havlík. Pan Havlík, který chodil na stejnou školu jako pan Bakala. Pan Havlík, který... [[Oživení a smích v sále.]] No to si dohledejte, chodil na stejnou školu jako pan Bakala. A dvacet let, dvacet let s ním spolupracuje. A já v tom dopise se také na to ptám pana Havlíčka. Ano? Takže je to náhoda? Je to náhoda? No já myslím, že to není náhoda, že někdo, kdo spolupracoval s panem Bakalou, tam sedí. Pan Pavlík. On říká: práva na lithium nám nikdo nevezme, říká zástupce [[nesrozumitelné]]. Dnes nám už vyhrožuje, na webu má, že už to je jeho. Takže prázdná schránka. A proč prázdná? No protože, vážení, to je úplně stejný model, jako použil pan Bakala u NWR. Když šel na burzu s NWR, tak těm nešťastným investorům, kterým prodal akcie za 600, a potom stály korunu nebo pět, také říkal, že v Polsku má obrovské zásoby černého uhlí. No, byla to sprostá lež. A teď vlastně on tu firmu, tyhle lidi, o nichž my ani pořádně nevíme, kdo to je, to jsou jenom indicie, tak oni to připravujou úplně stejně. Takže jediné logické vysvětlení memoranda je, že se má pomoci téhle firmě k rychlému vstupu s akciemi na burzu. Ano? V první fázi ke stažení peněz z kapitálových trhů, snížení sazeb za těžbu možná mělo za cíl zatraktivnit budoucí akcie firmy, ano. [[(16.30 hodin)]] Takže to, co jsem nepsal do toho dopisu - a já bych se tady chtěl veřejně zeptat pana ministra Havlíčka prostřednictvím pana předsedajícího: Zásadní otázkou, na niž by poslanci měli žádat od vlády odpověď, je, jestli existuje ještě nějaký doposud veřejně nepublikovaný dokument spojený, sjednaný s tou firmou EMH, v němž stát hovoří právě o vkladu pozemků nad ložiskem. Právě tato informace je totiž obsažena v pracovním dokumentu Strategie státu při těžbě a využití zdroje lithia z dílny MPO, který byl projednáván na půdě vládní Rady pro hospodářskou a sociální dohodu. Tripartita. Náhodička. Článek v Bakalových novinách, stejný den tripartita. Ano? Takže toto bych já rád věděl. Protože já znovu opakuji, to memorandum nemělo být podepsané a podle mého názoru to memorandum není platné. Není platné, protože mezi australskou schránkou není žádný vztah. Není žádný vztah. Geomet je ten, který měl licenci na průzkum, a podle toho zákona, který jsme tady zdědili, i přednostní právo na těžbu. Ale takové přednostní právo měly i firmy, které tady zkoumaly zlato. A také zkoušely těžit. Ale neuspěly. Ale nikdo s nimi žádné memorandum nepodepsal. A otázka je, kolik ten Geomet má těch pozemků kolem Cínovce. To jsou všechno věci, které bychom měli vědět, protože toto je poslední nerostná surovina, která zůstala v rukách státu, a bylo by dobré, aby nám ji skutečně nevzali. Tady odzněly různé názory na memorandum. A pan premiér a pan Havlíček se vyjádřili, že memorandum není mezinárodní smlouva, je nezávazné, dobrovolné prohlášení, neobsahuje žádné závazky, práva ani jiná smluvní ustanovení. Tento postoj však nejen že neodpovídá běžnému vnímání chodu věcí. Není běžné, aby vysocí státní představitelé uzavírali se zahraničními investory smluvní dokumenty, jejichž obsah by od počátku postrádal význam. Tak když je nezávazné, proč ho vlastně podepisoval? Jednoduchá otázka. Celý den na ni nemáme odpověď. Ale především správně nezohledňuje závazky ČR vůči EMH vyplývající z Dohody mezi Českou republikou a Austrálií o vzájemné podpoře a ochraně investic z 30. 9. 1993. A to přesto, že na ni v memorandu výslovně odkazuje. Tak proč to, když je to nezávazné, proč to vůbec podepisoval? Dohoda o ochraně investic pak mj. obsahuje závazky ČR zajistit řádné a spravedlivé zacházení investicí EMH a nebránit správě, udržování, užívání, využití nebo nakládání s investicemi EHM. Ve vztahu k povinnosti řádného a spravedlivého zacházení se zahraničními investicemi judikatura mezinárodních rozhodčích tribunálů dovodila, že tato v sobě obsahuje i povinnost ochrany legitimní očekávání investorů. Legitimních očekávání investorů. A co investor očekává? No přece zisk, vážení, zisk. Ano. A při posuzování, zda si investor vytvořil legitimní očekávání, které je chráněno mezinárodním právem, se přihlíží k dokumentům a prohlášením politických představitelů státu. Memorandum takový dokument obsahuje. Memorandum je adresováno konkrétnímu zahraničnímu investorovi a obsahuje mj. specifické potvrzení ochoty ČR jako státu z pohledu mezinárodního práva, tedy všech státních institucí, usnadňovat investice do průzkumu těžby, zpracování lithia tímto investorem, touto prázdnou schránkou. Nikdo ani neví, kdo za tím je. To podepsal pan ministr. Spolupracovat s ním s cílem maximalizovat možnost dalšího zpracování lithia v ČR. Nevím, kde tedy, kdo ho bude zpracovávat. Absolutní nesmysl. A spolupracovat s ním na zajištění splnění všech regulačních požadavků s využitím osvědčených postupů a spolupracovat na včasném řešení všech otázek týkajících se povolování a regulací. Pokud by tedy v budoucnu ČR činila kroky, které by nebyly souladné s výše uvedenými prohlášeními, např. by rozhodla, např. zákonem Sněmovny, že lithium nebude v ČR těženo, případně činila jiné kroky, které by tomuto konkrétnímu investorovi těžby lithia fakticky a bez nezpochybnitelných důvodů bránily, lze očekávat, že memorandum bude dokumentem, kterého se bude EMH proti ČR dovolávat v případě sporu dle dohody o ochraně investic. Takže je jasné, že memorandum tak bude mít negativní dopady na právní odpovědnost ČR ve výše uvedeném smyslu, tedy vyústí povinnost ČR v případném sporu uhradit investorovi požadovanou náhradu škody. Vážení, my jsme prohráli Diag Human v Lucembursku za 14 mld. Já jsem ještě jako ministr financí stahoval naše aktiva na základě jednoho bezvýznamného dopisu, kde někdo napsal, že chce podnikat s krevní plazmou. A tady máme jednoznačně základ na to, aby někdo zaútočil na náš rozpočet. A já to považuji za skandální a považuji to skutečně ze velký problém, a já můžu říct za naše hnutí, že my určitě jsme přesvědčeni, že to memorandum je neplatné, protože není žádný důvod a nebyl žádný vztah mezi ČR a touto australskou firmou. Musím se jenom smát, že sociální demokracie tady neustále mluví o vrtěti psem a o tom, že to má překrýt nějaké kauzy. Ano, kauzy se tady samozřejmě udržují v prostoru už dlouho a každý o tom přece ví. Ale já tomu rozumím. Já tomu rozumím, že tyto kauzy se musí hrát. Ale co je skandální, jak tady vlastně představitelé sociální demokracie neskutečně lžou. Někdo tady říká, že už 14 dní po volbách to nikoho nebude zajímat. No mě to bude zajímat. A pokud pan Havlíček neodpoví na ty dotazy, tak já skutečně podám trestní oznámení. A podám a podepíšu ho, na rozdíl od těch trestních oznámení, která tady na mě psalo x různých lidí. Dneska samozřejmě, já tomu rozumím, je před volbami, je to problém pro sociální demokracii, ale já chápu, když to říká pan Zaorálek. Ale pokud to říká pan premiér a mě tady kritizuje a moralizuje, člověk, který už v roce 1996 podváděl a měl černé duše a měl být vyloučen z ČSSD, člověk, který udělal 400 mld. dluhu, člověk, který privatizoval Mosteckou uhelnou za hubičku, Škodu Plzeň za 300 mil., tu Škodu Transportation dneska, která má údajně hodnotu pro Číňana 90 mld., ano, a člověk, který jeho kámoš Březina radil paní Valachové, jak rozdělovat ty peníze do sportu v tom bytě, sociální demokracie, která zapomněla zdanit církevní restituce, člověk, kterému radila jedna paní z J. P. Morgan a stálo nás to 14 mld. na špatných úvěrech, ano?, člověk, který prodal OKD pod cenu a zdevastoval celý region, který obral lidi o 43 tisíc bytů, který posílal pana Přikryla do spisu na soud podle těch mailů, člověk, který byl předseda strany, která neuznává pohledávku vůči panu Altnerovi, člověk, který podepsal první herní automat s Hušákem roku 2003, člověk, který nadělal miliardy škody tady. A to, že naše tradiční strany nám prodaly téměř všechno, až na jednu výjimku. A to byl pan ministr Grégr. Ten nebyl pokladní v ČSSD jak pan Havlíček. A pan ministr Grégr prodal Transgas RWE za 134 mld. korun. 15. května 2002 přistály tyto peníze na účtu Fondu národního majetku. To byl premiér pan Zeman a pan Grégr byl ministr průmyslu. A pan Grégr to prodal proto, vážení důchodci, a teď poslouchejte dobře, protože to byl pokus, a jednoznačně bylo řečeno, že těch 134 mld. bude použito na založení státního důchodového účtu. No ale co se nestalo? 15. 7. nastoupil pan premiér Špidla, to je dva měsíce, s panem ministrem financí Sobotkou, a nejenom že nezaložili ten státní účet, ale ty peníze utratili. [[(16.40 hodin)]] Takže tenhle člověk tady mě chce moralizovat. Člověk, který poslal, když prodal tu Škodu za 300 milionů, svým kámošům za ekologické zátěže 11 miliard do Škody Plzeň, který prohrál arbitráže za 3,5 miliardy a 11 miliard, takovýhle člověk by vůbec už neměl být v politice. Člověk, jediný premiér Evropy, který se ani nedomluví anglicky, člověk, který na večeři s generálním tajemníkem NATO, když je nás tam osm, tak dělá ostudu. Tak tenhle člověk mě tady moralizuje a mluví o vrtěti psem. Loutka ČEZu, loutka kmotra Pokorného a dalších agentur. Takže prosím vás, pane premiére prostřednictvím pana předsedajícího, vy skutečně neříkejte už nic o tom. Udělejte svoji bilanci, co jste udělal jako politik. Já jsem to udělal, mám to na webu. Já jsem na rozdíl od vás, co jste nasekal 400 miliard dluhu, jsem snížil dluh o 83 miliard a měl jsem přebytkový rozpočet a vybrali jsme 640 miliard daní a odvodů navíc. Proto jsme mohli navyšovat důchody, 56 miliard, navyšovat platy atd. Já jsem se od počátku snažil. Ano, ty poplatky. Tady ještě v rámci kauzy lithium, poněvadž Špidla píše nějakému občanovi, že co by chtěl. Však dostaneme deset procent. Ale mimochodem, potom těch deset procent se změnilo na 0,7. Takže prosím vás, kolegové ze sociální demokracie, skutečně přestaňte lhát. Já chápu, že vás to štve, ty preference, já za to nemůžu. Bylo by dobré, abyste přestali lhát, protože ta základní otázka na pana Havlíčka je: proč jste podepsal to memorandum s tou firmou? Schránkovou firmou. Jednoduchá otázka. A z toho se nevykecáte, protože na to nemáte odpověď. Sedmnáct dní před volbami. Je to skandál, je to krádež a my uděláme všechno pro to, aby to memorandum bylo neplatné.
Po panu předsedovi Babišovi bude vystupovat pan ministr Brabec, připraví se pan předseda klubu Faltýnek. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, víte, nebo snad doufám za ta poslední léta, co fungujeme spolu ve Sněmovně, že jsem docela slušný člověk. Já si myslím, že někdy až moc. Ale po tom, co jsem tady dneska slyšel, po té neuvěřitelné snůšce lží a demagogie, musím říct, že větší prasárnu, a odpusťte mi to slovo, protože ho normálně nepoužívám, jsem tady ještě nezažil. A jestliže jsem předtím o něčem pochyboval, tak teď už jsem si jistý, že muselo opravdu stát kolegům ze sociální demokracie za to, aby tohle všechno uspořádali, aby to memorandum bylo prostě podepsáno, protože muselo být nutně jasné, že ten podpis vyvolá takovou odezvu. Je mi z toho hrozně smutno, protože je to docela vystřízlivění z některých věcí, které jsem nečekal, že někdo vůbec může použít lidsky, ale přesto pevně věřím, že mám pro vás logické vysvětlení na řadu věcí, které tady padly. Především mi dovolte, abych po řadě těch opravdu nehorázných, a také nemám rád silná slova, útoků na práci úředníků Ministerstva životního prostředí, které se zjevně snaží odvést pozornost od podstaty toho problému - to je totiž to vrtěti psem. Ad absurdum bychom mohli říct, že vlastně pokud ANO, jak tady zaznělo, chtělo překrýt nějaké tzv. kauzy, o kterých hovoříte, tak jsme pravděpodobně byli tak v tomhle tom mocní, že jsme donutili pana ministra Havlíčka, aby podepsal to memorandum a aby se to překrylo. Když se nad tím zamyslíte, tak to jsou šílené spekulace. Já bych rád vysvětlil, a myslím, že snadno vysvětlil, roli Ministerstva životního prostředí v udělování tzv. průzkumných licencí a pak se vrátím k dalším věcem. Především úředníci Ministerstva životního prostředí při udělování průzkumných licencí postupují podle platných zákonů této země, které platí, a už to tady padlo, 25 let. Od roku 1992 platí stejné zákony, dámy a pánové, v této věci. A já jsem byl nakonec rád, že po nějakém vzrušeném úvodu debaty v Senátu, jak pan předseda Senátu Štěch, tak i pan premiér, a myslím, že to tady padlo i dneska, uznali, že ti úředníci rozhodují podle platných zákonů tohoto státu. Konkrétně je to geologický zákon a horní zákon. Udělování průzkumných licencí probíhá vždy formou otevřeného správního řízení, do kterého má možnost se přihlásit už od roku 1992 kdokoliv, kdo plní podmínky dané zákonem. Ty jsou relativně velmi jednoduché. Jen připomínám, že v případě lithia při těch otevřených správních řízeních byl vždycky jenom jeden zájemce od roku 2010. Kolegové to mohou potvrdit, protože opravdu ty první licence byly vydány v roce 2010, tedy za vlády ODS. V této souvislosti je také třeba zdůraznit, že státní podnik Diamo, to už tady taky padlo, ani jiný státní podnik se nikdy v minulosti nechtěl angažovat v průzkumu na lithium ani žádné další suroviny, ale také ho zjevně z Ministerstva průmyslu a obchodu, které má tento podnik v gesci, k tomu nikdo nenutil a netlačil. Ostatně co je lepším důkazem, že stát zcela rezignoval na své aktivity v oblasti průzkumu a těžby nerostných surovin, než skutečnost, že v roce 2008 prodal státní podnik Diamo haldu na Cínovci, to je to odkaliště Cínovec, s pozemky i surovinou obsahující lithnou slídu - hádejte za kolik. Za 860 tisíc korun. Takže to je něco, co si myslím, že nejlépe vypovídá, to je samozřejmé, a to je jediná věc, ve které souhlasím s panem ministrem Havlíčkem. A ještě je tam pak jedna věc, která se týká surovinové politiky, kde mám stejný názor, že určitě státní podnik Diamo se do toho nijak nehnal, až potom nakonec pod tlakem. Ale zpět k udělování licencí. Pokud žadatel, dámy a pánové, kolegyně, kolegové, splní podmínky uložené zákonem, musí být žadateli tato žádost udělena nebo prodloužena. Naprosto zásadní, a to tady nezaznělo - a já se nedivím, že nezaznělo, protože to kolegům ze sociální demokracie určitě do krámu nejde -, je to, že taková žádost nemusí být povolena, pokud je tam nesouhlas s tzv. státní surovinovou politikou. A tady se dostáváme ke klíčové roli MPO při udělování průzkumných licencí. Vyplývá totiž naprosto logicky z rozdělení kompetencí resortů. Ministerstvo životního prostředí, jak už vyplývá z názvu resortu, posuzuje toto povolení, tedy průzkumnou licenci, především z pohledu možných vlivů průzkumných prací na životní prostředí, a MPO pak schvaluje licenci z pohledu strategie a zájmu státu v oblasti nerostných surovin, tedy samozřejmě i z pohledu, zda udělení licence soukromé firmě na tu či onu surovinu je v zájmu státu. Slyšeli jste to, vážené kolegyně, kolegové. Jestli ne, řeknu to ještě jednou a klidně pomalu, protože se mi zdá z vyjádření i mediálních, že někdo to neumí číst. Při tom rozdělování, udělování průzkumných licencí už 25 let to prostě funguje tak, že ty dva resorty tam mají spoluodpovědnost, kdy my posuzujeme průzkum z pohledu dopadů na životní prostředí a Ministerstvo průmyslu a obchodu to posuzuje z pohledu dopadů, resp. vlivů tzv. státní surovinové politiky, jinými slovy zohledňuje tam, jaká je strategie státu v oblasti nakládání se surovinami. To mi připadá docela logické. To znamená, ten bumerang, který všichni kolegové ze sociální demokracie házejí na Ministerstvo životního prostředí, že ono tady 25 let, světe, div se, dodržuje zákon, ti úředníci, tak on se vrací zpátky na MPO. Protože kdyby na tom MPO někdo řekl "udělení této licence není v souladu s politikou státu v oblasti strategie státu v oblasti surovin", tak ten úředník na Ministerstvu životního prostředí to povolení nemůže vydat. Ale takové sdělení, takový nesouhlas nikdy nepřišel. A já tady mám všechna ta povolení na prodloužení průzkumných licencí a vždycky je tam stanovisko MPO, že je to v souladu s platnou státní surovinovou politikou. A pak se ptám, vážené kolegyně, vážení kolegové, jak je možné, že pokud tedy dneska někdo říká: ty, úředníku MŽP, ty jsi vlastně dodržoval ten zákon, ale udělal jsi chybu, tys to zpackal, protože tě mělo napadnout, že to není v souladu se surovinovou politikou... Ten úředník na MŽP se vždycky toho Ministerstva průmyslu a obchodu ptá a ono mu potvrdí, že to je v souladu se surovinovou politikou. A já tady ta potvrzení mám. A není to vůbec formální schvalování, jak se snaží kolegové ze sociální demokracie zlehčovat. Skutečně, my máme písemné souhlasy a já je můžu ocitovat. Státní surovinová politika totiž dosud považovala lithium za komoditu, jejíž ložiska jsou nedostatečně prozkoumaná. Proto MPO vždycky bez výhrad potvrzovalo žádost na stanovení nebo prodloužení průzkumného území, naposledy letos na jaře. [[(16.50 hodin)]] A proč to říkám? Protože MPO pokud nechtělo, a to už jsem tady říkal, aby byly poskytovány licence na lithium nějakým firmám nebo aby měl přednost stát, tedy preferovali například Diamo, už mohli dávno tuto změnu udělovat právě v surovinové politice, kterou má plně v kompetenci, což pan kolega Havlíček také přiznal nebo sdělil, to je jasné, ale udělalo to až letos. On i hovořil, proč to tak bylo. Máme tady, pan předseda Babiš už o tom hovořil, ale máme tady totiž velmi zajímavou zkušenost s průzkumem ložisek zlata. Stát udělil v 90. letech minulého století řadu průzkumných území osmi důlním společnostem hodlajícím provádět průzkum ložisek zlata na území České republiky. Zdůrazňuji, podle stejného zákona, jako nyní ty licence byly udělovány na lithium. Následně ale v roce 1999 stát rozhodl, že nemá další zájem o průzkum a těžbu zlata. A co se stalo? Všechny průzkumné licence na zlato jejich majitelům postupně vypršely a o těžbu zlata se už nikdo nepokouší. A dle dostupných informací zatím žádná z těchto společností, byť se pokoušela vysoudit nějaké náklady nebo ušlý zisk na státu a byť měla průzkumné licence podle stejného zákona, kolegyně, kolegové, na tom státu nic nevysoudila. Ale podstatný rozdíl je v tom, že s nimi nikdo za stát nepodepsal žádné memorandum. Tedy za posledních 25 let byly vydány stovky průzkumných licencí na ropu, na zemní plyn, na zlato, na lithium, na všechny možné nerostné suroviny podle 25 let platného zákona od roku 1992, a z těchto průzkumných licencí nebyla vedena žádná arbitráž, natož úspěšná. MPO mělo tedy mnoho let ve své gesci a má v surovinové politice zásadní nástroj, jak regulovat žádosti o průzkum na jakoukoli komoditu. Ale využilo ho až v letošním roce. A já neříkám, že je to vina ministra Havlíčka, protože on skutečně tu surovinovou politiku v nějaké podobě zdědil. Ale je to určitě vina v tomto případě jeho předchůdce a i jeho předchůdců, kteří s tou surovinovou politikou od roku 1999 nic neudělali a nyní svádí vinu na úředníky Ministerstva životního prostředí, že postupovali podle zákona. Nepřipadá vám to neuvěřitelné a skandální? Prostě opravdu skandalizovat úředníky za to, že dodržují zákon platný tady 25 let a vždycky se zeptají toho dotčeného druhého resortu, zda to mohou udělat, zda je to v souladu s politikou, on jim to schválí, a dneska někdo říká, že prostě je to vlastně špatně. Že 25 let dodržují zákon a je to špatně? Mně to připadá neuvěřitelné. Kdybych to slyšel opravdu někde z těch chatů, tak se nad tím asi nepozastavím. Ale když to říká premiér této země, když to říkají další ministři, tak mi to připadá neuvěřitelné. A je už zcela paradoxní, a mám na to důkaz, že při poslední změně surovinové politiky, a hovořil tady o tom pan kolega Havlíček, v červnu 2017 to bylo právě Ministerstvo životního prostředí, vážení - opakuji, Ministerstvo životního prostředí, ne MPO -, které prosadilo na vládě do usnesení k tomuto materiálu a podle mých interních informací proti vůli expertů MPO řadu bodů a úkolů s cílem zásadně zlepšit postavení a ochranu zájmů státu v případě superstrategických surovin. Tudíž teprve na základě našeho tlaku a usnesení opravdu přišlo z Ministerstva životního prostředí, tento fakt lze snadno dokázat porovnáním dokumentů, které z MPO dávalo do eKLEPu, tzv. do meziresortu, a který byl nakonec schválen. Takže připadá vám normální, že Ministerstvo průmyslu, které dávalo na vládu materiál surovinová politika, tam stále ještě v červnu 2017 mělo ty čtyři řádky o tom lithiu, pouze, a hovořilo tam o ložiscích štěrkopísku se stejnou důležitostí jako o ložiscích lithia? Připadá vám to normální? A připadá vám normální, že ministr životního prostředí, byť to vůbec nemá v gesci a má v gesci ochranu životního prostředí, tak připomínkoval tuhle surovinovou politiku tak, aby opravdu zohlednila zájmy státu? Jak to můžou házet na MŽP, když MŽP dělalo v tomto jejich práci? A to je všechno dokazatelné. A to je všechno dokazatelné. Z materiálů, prostě z projednávání ve vládě. To můžu odpřisáhnout. O vlastním memorandu, vážení, tady už zaznělo a ještě zazní mnohé. Ale když se zpětně podíváme na způsob jeho projednávání, je jasné, že byl naprosto nestandardní. Nebylo předloženo vládě, i když vláda běžně podobné materiály projednává. Pan ministr Havlíček říká, že to povinnost nebyla. Dobře, je to jeho názor. Ale vláda projednává celou řadu memorand a i možná materiálů nižšího řádu a určitě, určitě by se tahle zásadní memorandum na vládě objevit mělo. A teď k tomu dopisu. K vyjádření na Ministerstvo životního prostředí nepřišel totiž ten dopis od pana Havlíčka, kde mě vyzývá k nějakému spolupodpisu. K vyjádření na MŽP přišel mail na můj sekretariát od ředitele odboru surovinové politiky pana Kaviny, což samo o sobě je velmi nestandardní, že ředitel odboru politiky jednoho ministerstva píše druhému ministrovi. A v tom mailu byl dopis pana Havlíčka s tím, že vlastně ten samý den nebo velmi rychle byla požadována odpověď. Vzhledem k tomu, že MŽP se na tom memorandu nijak nepodílelo, odmítl jsem ho nejenom podepsat, ale já jsem ho odmítl i číst. A řekl jsem jasně tomu svému úředníkovi, že se na tom podpisu podílet nebudeme, ani na jeho přípravě. Protože jsme k ní nebyli přizváni. A v tomto smyslu jsem mu uložil připravit odpověď. Bohužel, bohužel, a to tady uznávám, ano, byla to prostě lidská chyba a já za to taky nesu odpovědnost, a toho úředníka to velmi mrzí. Ten úředník udělal chybu, kdy omylem, a je to zcela snadno vysvětlitelné a rád to vysvětlím i panu kolegovi Chovancovi, a už jsem mu to vysvětloval, ten úředník prostě omylem poslal první, tu neopravenou verzi dopisu, kterou jsem mu předtím vrátil k přepracování. Ale i v této první verzi je jasně napsáno, že memorandum nepodepíšu. Ve chvíli, kdy se kolem toho dopisu rozjela, samozřejmě pod tlakem sociální demokracie, obrovská aféra a ten dopis začal být zaměňován s podpisem memoranda, takže my jsme se dostali do naprosto neuvěřitelné situace, že na základě mého dopisu vlastně pan Havlíček říká: No, kdybyste mi to býval neřekl, pane ministře, nebo řekl, to je jedno, obráceně, tak já bych to nepodepsal. To je přece směšné! Přece tenhle dopis, který byl normálně běžná pošta mezi dvěma ministry, a upřímně řečeno, měla to být pošta mezi dvěma vedoucími odboru, protože nám psal vedoucí odboru ze druhého ministerstva, tak já jsem samozřejmě velmi vyčinil tomu úředníkovi, a ten když zjistil ve finále, co se kolem toho rozjíždí, tak sám přišel a říkal: Já prostě to nebudu... Já jsem ho na začátku kryl, protože jsem říkal nebudeme se v tom pitvat. Ale potom sám přišel a říkal, ano, já přiznávám, že jsem tam poslal špatnou verzi toho dopisu. Ale vážení, to podstatné je, že dopis nedopis, to memorandum jsem nepodepsal a jasně jsem v tom dopise říkal, proč to memorandum nepodepíšu. Ale já jsem taky předpokládal, že to memorandum bude následně předloženo vládě stejně jako v řadě jiných podobných případů. Ale teď už bohužel vím, že ta usilovná snaha získat na poslední chvíli podporu, tedy spolupodpis toho dopisu, kterou jsem nakonec zatrhl, nebyla náhoda, ale byl to cíl kompromitovat nás spolupodpisem. A to mě velmi mrzí. Jestliže pan kolega Havlíček říká o nějakém zklamání, tak já jsem zklamán, vážený pane kolego, prostřednictvím - teď nevím, jestli můžu být zklamán přímo, nebo prostřednictvím předsedajícího, ale já jsem zklamán přímo. Jsem velmi zklamán, do jaké hry jste nás, pane kolego, vaším prostřednictvím, pane předsedající, chtěli zatáhnout. Protože kdybyste bývali jednali otevřeně, tak jste to memorandum dali na vládu, tam se k němu všichni mohli vyjádřit. Ale prostě vy jste opravdu takřka podloudně to memorandum připravili a potom jste na poslední chvíli ještě sháněli další hlasy, které by to podpořily. A to já považuji za sprosťárnu. A někdo musel hodně tlačit, aby bylo to memorandum podepsáno ještě před volbami a ta dotčená firma získala výhodu oproti těm, kteří mají průzkumné licence. Protože jak tady padlo: průzkumné licence na lithium má pět firem, ale memorandum má pouze jedna. A jak už jsem řekl, průzkumných licencí na zlato, ropu, plyn, různé kovy, další nerostné suroviny tady mají za posledních 25 let desítky nebo spíš stovky společností, ale žádná nemá uzavřené memorandum. [[(17.00 hodin)]] Tvrdím jednoznačně, vážené kolegyně, vážení kolegové, že k tomu unáhlenému podpisu memoranda nebyl a není žádný věcný ani časový důvod. Ten těžař nebo ta firma Geomet má sice průzkumnou licenci, stejně jako desítky dalších firem, ale minimálně čtyři další roky bude řešit další složitá povolování, která navíc budou teprve rozhodovat o tom, zda bude vůbec moct začít těžit, nebo ne. Navíc, a to všichni víte, doteď není vůbec vyjasněna průmyslová technologie získávání lithia z lithné slídy. Takže do těžby z toho ložiska Cínovec zbývá minimálně čtyři roky. A v této souvislosti je potřeba se ptát, proč, proč proboha, čtyři nebo dva týdny před volbami dojde k takto zásadnímu podpisu? Protože to, že ta firma má průzkumné licence, to se ví sedm let, vážení. A myslím, že v této Sněmovně a nebo v Senátu byl speciální seminář k lithiu, na kterém toto bylo informováno a nevyvolalo to žádný rozruch. A ten rozruch, a naprosto oprávněně, vyvolal až fakt, že dva týdny před volbami ministr české vlády sám o své vůli podepíše takhle základní dokument, o kterém dnes tvrdí, že vlastně vůbec závazný není a že je úplně v pohodě, ale míra hysterie kolegů ze sociální demokracie potvrzuje, že to asi tak úplně v pohodě nebude. Takže kolegyně, kolegové, já bych chtěl vyzvat pana kolegu Havlíčka a ostatní sociální demokraty - hledejte ten problém opravdu tam, kde je. A ten je v podpisu memoranda. To je ten rozdílový krok. Protože těch průzkumných licencí jsou stovky za posledních 25 let podle zákona, podle kterého rozhodovaly všechny polistopadové vlády. A nehledejte ten problém, prosím, v úřednících Ministerstva životního prostředí, kteří jenom dodržují platný zákon. A já jsem rád, klidně ať pan ministr vnitra podá trestní oznámení, nechť se prověří postup těch úředníků. Mimochodem, ti úředníci spadají pod náměstka za sociální demokracii pana Manu a je dobře - určitě to bude mít v kompetenci a rád vysvětlí postup těch úředníků. A já o postupu úředníků nepochybuji. Nepochybuji, že byl správný. Ale prosím, neskandalizujte úředníky za to, že postupují podle zákona, když vy jste zcela zbytečně, nesmyslně dva týdny před volbami podepsal takhle zásadní dokument. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu ministru životního prostředí Richardu Brabcovi. Budeme pokračovat s přednostním právem pana předsedy Faltýnka, připraví se pan předseda Stanjura. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Hezké odpoledne, vážené kolegyně, kolegové. Děkuji za slovo, pane předsedající. Já celou dobu poslouchám bedlivě debatu a vůbec jsem nepochopil - jak pan ministr Havlíček, tak pan premiér říkají vlastně celou dobu, že to memorandum je vlastně nezávazné, o ničem, tak proč se tedy podepisovalo. Na tu otázku tady zatím nikdo neodpověděl. To, že agentura Bison & Rose napsala dva hezké projevy jak panu ministrovi, tak panu premiérovi, to je sice fajn, ale na tu základní otázku, pane ministře prostřednictvím pana předsedajícího, tady pořád nebylo odpovězeno. A já doufám, ať už tady dneska budeme jakkoli dlouho, že aspoň na tu jednu základní otázku, proč to memorandum, které je podle vás k ničemu, proč bylo vlastně podepsáno. Já se omlouvám, já nejsem ani geolog, ani těžař, já jsem hloupej, my na Hané říkáme hloupé, zemědělec a poslanec, který slíbil, že bude svůj mandát vykonávat v zájmu občanů naší republiky podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. A lidi mně píšou. A psali i mým kolegům. Kolegovi Soukupovi, který se odhlásil, aby to dneska nezdržoval, takže já mluvím částečně i za Zdeňka Soukupa. A volali. A říkali: Prosím vás, zastavte sociální demokracii, která se snaží za bílého dne ukrást jedno z našich posledních nerostných bohatství. Toto píšou lidi na těch facebookách, v esemeskách a mailech. V tichosti, bez projednání na vládě podepsalo Ministerstvo průmyslu a obchodu memorandum, které může naši zemi opět - a není to poprvé, ale doufejme, že naposled - přijít pěkně draho. A někdo jiný, ale ne český stát, si na tom bohužel namastí kapsu. Asi pochopíte, že jsem to já ani moji kolegové nemohli nechat jenom tak. Tím spíš, že pan Babiš - a on už tady o tom dneska hovořil - na to téma upozorňoval od léta. Ale jak jsem říkal, já jsem nerozuměl tomu tématu a netušil jsem, o kolik se tady hraje peněz. Tak jsem se začal o to trošku zajímat. A opravdu sedmnáct dní před volbami Ministerstvo průmyslu podepsalo po dohodě s Úřadem vlády, a tedy premiérem, protože Úřad vlády prezentuje pan premiér, jak jsem se dočetl v té úřednické korespondenci, a už to tady také zaznělo několikrát, memorandum, které nás podle mnohých může připravit o zásoby lithia v hodnotě stovek, možná tisíců miliard, ale to jsou všechno pouze odhady. Alespoň i když tady zazněly jiné názory, tak podle mnohých právníků, kteří se k tomu vyjadřovali, je tady obrovské riziko, protože podle některých právníků totiž australští těžaři na poslední chvíli dostali od ministra průmyslu, a tím vlastně i od sociální demokracie bianko šek na privatizaci těžby lithia pod Cínovcem. A mnoho odborníků začalo logicky křičet, že se v České republice schyluje k největšímu majetkovému odklonu a privatizaci nerostných zdrojů od roku 1989. A opět za tím stojí sociální demokracie, podobně jak tomu bylo u OKD. Jednoduše se dá říct, že MPO v gesci sociální demokracie podepsalo memorandum o porozumění s australskou společností, která tím dostala do ruky garanční mandát na hlubinnou těžbu lithia v severočeském Cínovci. Tam, kde se nacházejí jedny z největších zásob lithia na světě. Pan premiér tady o tom hovořil, jedná se asi o zhruba 3 %. A z těchto peněz samozřejmě by se do budoucna daly třeba platit důchody našim důchodcům nebo naše podfinancované školství. Zajímavé je, že vlastně ministerstvo zveřejnilo toto memorandum až na výzvu prezidenta republiky. To tady dneska nezaznělo. Je potřeba si to připomenout. A my si myslíme, že stát by se měl chovat s péčí řádného hospodáře a těžbu by měl organizovat stát a měl by ji mít ve své gesci, třeba prostřednictvím státního podniku Diamo, který by mohl případně vytvořit nějaké technologické konsorcium se zahraniční firmou, ale za výhodných podmínek pro český stát. Ale samotná těžba a zpracování lithia by měla zůstat v rukou státu. Už tady zaznělo, říkal to pan ministr Brabec, že naši ministři chtěli na vládě to zmíněné memorandum zneplatnit, hlasovali pro to, ale bohužel víme, jak to dopadlo. Tento krok se nepodařil. Možná právě i proto se tady scházíme, abychom jako Sněmovna k tomu dali nějaké stanovisko. Navíc pokud se podíváme na memorandum samotné, tak tam objevíme zvláštní slovní obraty a konstrukce. Obsahuje třeba garanci Ministerstva průmyslu a obchodu, že nebude těžba lithia na Cínovci blokována. Tento závazek je veřejným příslibem, a pokud by došlo ke změně představ, australské konsorcium by mohlo Českou republiku dokonce zažalovat za zmařenou investici. Ale to už tady opakuji to, co tady zaznělo několikrát. A je samozřejmě jasné, že se tam nemusí kopnout ani do země a v případě, že stát odstoupí od memoranda a od smlouvy s těžaři, můžeme v případné arbitráži přijít o miliardy korun. A to už tady v naší zemi známe. Konkrétně se jedná o kauzu Diag Human, která na začátku také vypadala velmi nevinně. [[(17.10 hodin)]] Je pravda, že těžař musí státu podle zákona odvést 10 % z ceny těžby - ale pozor, pouze z vytěžené nezpracované rudy, jejíž hodnota je ovšem nízká. Hodnotu má totiž teprve až čisté lithium získané rafinací vytěžené rudy ve zpracovatelském závodě a z toho již český stát žádný zisk mít nebude. Nicméně tato skutečnost platila do konce loňského roku. I toto se však podezřele změnilo. Včera jsem, stejně jako možná někteří z vás, dostal mail od pana Rovenského z Greenpeace Česká republika a dovolím si kousíček toho mailu tady přečíst. Vážený pane poslanče, dovoluji si doporučit vaší pozornosti... a tak dále. K našemu nemalému znepokojení jsme s kolegy tento týden zjistili, že současná sazba úhrady z vydobytého nerostu odpovídá v případě lithia pouhým 0,7 %, tedy sedm promile, jeho aktuální tržní ceny. Až do 1. ledna letošního roku, kdy nabylo účinnosti nařízení vlády č. 98/2016 Sb., přitom platila sazba úhrady ve výši 10 %. Stát se tedy dobrovolně a bez jakékoli veřejné diskuse vzdal výrazné většiny svého podílu na zisku z těžby. Lithium je přitom stejně jako ostatní vyhrazené nerosty ve vlastnictví státu. Za současné nevýhodné podmínky pro stát může mezi jiným nenápadná poznámka v příloze nařízení vlády č. 98/2016 Sb. Ta stanoví úhradu z ceny vydobytého lithia na 10 692 korun za tunu. Ve zmíněné poznámce však stojí, že úhrada se stanovuje z obsahu čistého kovu. Pointa spočívá v tom, že na světových trzích se obchoduje s uhličitanem lithným, který ovšem obsahuje pouhých 19 % čistého lithia. Po přepočítání tak státu připadne pouhých sedm tisícin ze současné a stále rostoucí ceny na mezinárodních trzích, která podle agentury dosahuje 14 250 dolarů za tunu. Atd. Atd. Hlavní odpovědnost za nevýhodnou úpravu podle zjištění Greenpeace nesou úředníci Českého báňského úřadu a Ministerstva průmyslu a obchodu. Předkladatelem nařízení vlády bylo Ministerstvo průmyslu a obchodu. - Takže tolik jenom kratičké upozornění od agentury Greenpeace, která, předpokládám, obeslala všechny z vás. Mně se tady líbilo vystoupení Milana Chovance, který ve svém vystoupení řekl, já jsem si to napsal, že určitě je vláda, nebo nevím, za koho konkrétně mluvil, připravena zvednout poplatky za vytěžené suroviny, poté, co zhruba před rokem vlastně Ministerstvo průmyslu tyto poplatky desetinásobně de facto snížilo. Takže co z toho plyne? Plyne z toho to, že český stát bude v ideálním případě mít nějaká nekvalifikovaná pracovní místa a obrovskou ekologickou zátěž po zhruba dvaceti letech těžby. Reálně totiž hrozí, že veškeré zisky z lithia a z výroby lithiových baterií budou mít soukromé firmy napojené na zahraniční vlastníky. Ta obrovská snaha sociální demokracie honem a rychle posunout těžbu lithia pod Cínovcem do rukou australského holdingu je více než alarmující. Nedovedu si představit, že v civilizované zemi západního typu by vláda dva týdny před volbami podepsala se zahraničním těžařem jakýkoli dokument. To nemohlo počkat těch pár dnů nebo týdnů? Ještě jedné věci bych se rád dotkl. Když jsme na to všechno naše kolegy - některé, samozřejmě, ne všechny - ze sociální demokracie upozornili, tak mimo záznam rozpačitě přiznávali, že to je celé problém a že to mělo zůstat na další vládu. Ale mediálně veřejně do nás samozřejmě dál kopali a ta mašinerie se rozjela naplno. Protože se neměli moc kde chytit, tak se pustili do Richarda Brabce, do ministra životního prostředí a do jedné jeho věty, kterou omylem poslal jeho úředník. A kolega Brabec už tady o tom poměrně obsáhle hovořil. Mě celkem pobavilo, když jsem si četl stenozáznam ze Senátu, kde Radko Martínek, což je, předpokládám, senátor za sociální demokracii, asi nedostal noty od ústředí sociální demokracie, anebo nebyl na tom mediálním tréninku, protože tam pronesl následující věty - cituji z toho záznamu: Pana ministra životního prostředí bych se zastával, resp. úředníků ještě víc, protože oni postupují skutečně podle zákona. Ve svém vystoupení žádal změnu horního zákona, který je v gesci Ministerstva průmyslu a obchodu, označuje ho za krádež za bílého dne a nakonec říká velmi pravdivě, dvojtečka, cituji: Je potřeba si prosím uvědomit, že veškeré nerosty této země jsou tohoto státu a jeho občanů. Nejsou to peníze firem, které to budují. Kolik už těch uhlobaronů a dalších si na tom vydělalo miliardy a teď je utrácí po Floridách, jezdí všude možně, a nakonec to vždycky skončí stejně. Nakonec to skončí tak, že když to všechno vyrabují, tak to hodí jako OKD na krk státu, a ty se nakonec ještě starej, i když z vlastního majetku jsi neměl téměř nic. Já si myslím, že toto, jestli tato aféra k něčemu je, tak je to k tomu, abychom se opravdu zcela vážně zamysleli a této věci už udělali jednou definitivně ale jasný konec. Prostě to je majetek státu. Největší profit z toho bude mít stát, ne žádné firmy, které z toho profitují a odvádějí si ty peníze bůhví kam a bůhví na co. Tak vidíte, že se shodneme, dámy a pánové, a to i s politikem sociální demokracie. Myslím si přesně to, co on. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Jaroslavu Faltýnkovi. Nyní pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Připraví se pan předseda Marek Černoch. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, členové vlády, kolegyně, kolegové, jsme na takovém netradičním předvolebním mítinku. Všechny strany najednou. Nevím, jak ten úřad pro dohled nad financováním, jak nám to rozúčtuje. [[Smích většiny poslanců, potlesk poslanců převážně z ČSSD a z ANO.]] Možná by to mohli dát těm, kteří to svolali. Ale když už jsme na tom předvolebním mítinku, tak by bylo škoda, aby opoziční politici nepřipomněli, že tady vláda ČSSD, ANO, KDU ruku v ruce vládne čtyři roky a teď se čtyři dny před volbami tváří, že jsou největší soupeři. Současně se připravují, že by případně po těch volbách, které budou tento týden, zase vládly spolu. Ale když už jsme tady, tak můžeme klást otázky. Můj předřečník zmínil změnu úhradového poplatku za vytěžené lithium. Snížení 15krát. O tom rozhodla vláda jako celek. V roce 2016 podle čísla ve Sbírce. Tak já se chci zeptat všech tehdejších členů vlády, jak hlasovali, jak jejich ministerstva připomínkovala v připomínkovém řízení toto navýšení. Dneska to všichni chtějí zvedat a jsou to ti samí, kteří to snížili 15krát, ruku v ruce ČSSD, ANO, KDU-ČSL. Ruku v ruce. Já jsem ten mail dostal taky. Prověřil jsem si to. Je to tak. My samozřejmě nezjistíme, jak který ministr hlasoval. Ale nezaznamenal jsem žádnou tiskovou konferenci po rozhodnutí vlády, které schválilo to nařízení, o skandálu, o loupeži za bílého dne. Co to je jiného než 15krát snížit poplatky? A to jsou čisté peníze, které by skončily v českém státním rozpočtu. Sociální demokraté tady předvádějí logický rozpor. Na jedné straně říkají "my jsme zajistili, že ta vytěžená ruda se zpracuje v České republice tímto memorandem", ale současně druhou větou říkají "toto memorandum je nezávazné". Podle mě platí buď jedno, nebo druhé. Obojí dohromady nemůže platit. Pokud je to nezávazné, tak jsme nic nezajistili. Pokud jsme něco zajistili, tak to není nezávazné. Myslím, že to je úplně jasné, jednoduché a logické. Můj předřečník před chvilkou říkal - a taky všimněte si té logiky - naši ministři chtěli hlasovat pro zrušení memoranda, a o tři věty dál říká: ale zrušení memoranda nás bude stát miliardy. Tak když obě dvě věty sloučím do jedné věty, tak řeknu: naši ministři navrhovali, abychom zaplatili miliardy. To taky není úplně logické. Místo toho, abychom se ptali v této souvislosti na ty základní otázky. [[(17.20 hodin)]] Jak skutečně zajistíme, aby se případně vytěžená ruda zpracovala v České republice? Jak zajistíme rekultivaci území poté, co těžba skončí? Jak zajistíme, aby samotná těžba dopadla co nejméně na životní prostředí a občany tohoto regionu? O tom se dneska, ani včera, ani předevčírem bohužel debata nevede, a vést by se měla. To jsou vážné otázky. Kolik se bude platit za vytěžení? Kde se ruda bude zpracovávat? Jak se vytvoří fondy na rekultivaci? A jak zvolit pokud možno co nejméně škodlivý způsob těžby a zpracování? Ale ono to odpovídá celému tomuto týdnu. Já myslím, že to je světové unikum - včera premiér vede demonstraci proti vlastní vládě. [[Veselost v sále.]] To jsem ještě nezažil. Ještě měli plakáty, všichni jste to viděli, a říkali: Protestujeme proti tomu, co jsme tady čtyři roky dělali. Už toho máme dost. A uvědomme si, že Poslanecké sněmovně se odpovídá vláda jako celek, ne ministr průmyslu nebo ministr životního prostředí jednotlivě, ne jedna koaliční strana nebo druhá, ale vláda jako celek. A já mám pocit, že jsme tři hodiny byli buď na vládě, kde se hádají ministři, kdo za co může, nebo možná na koaličním jednání, kde se hádají koaliční politici, kdo za co může. Ale je to tím, že volby jsou za čtyři dny. Přečetl jsem si návrh usnesení, který připravila třetí koaliční strana, asi osm, deset nebo dvanáct úkolů pro vládu. Proč ne? Ale oni v té vládě čtyři roky byli. Proč už to dávno neprosadili? Když tady někdo kritizuje surovinovou politiku státu, tak tu schvaluje vláda jako celek. Žádné jednotlivé ministerstvo ani žádný ministr. Ale abych rozdával všem stejně - pan ministr je tady. Za prvé si myslím, že ministr české vlády má dokumenty podepisovat v českém jazyce. Za prvé. Za druhé si myslím, že takový dokument mohla a měla projednat vláda jako celek a pověřit ministra podpisem. A za třetí, vlastníkem licence je česká firma a s ní to memorandum není. Aby se s tím stalo něco pozitivního pro občany České republiky, tak to není úkol ani pro tuto, ani pro příští Sněmovnu, to je úkol pro příští vládu a na to nesmíme zapomenout.
Děkuji panu předsedovi Stanjurovi. Nyní pan poslanec Marek Černoch, připraví se s přednostním právem pan kolega Kalousek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, přeji vám hezké odpoledne. Řečeno už bylo mnohé. Já si myslím, že opakovat to nemá smysl. Stejně tak bylo položeno mnoho otázek, nicméně některé si myslím, že jsou opravdu důležité, a tak je zopakuji. Rozhodně bych se chtěl vymezit - nevrtím ani psem, ani ničím jiným. Neútočím ani na pana ministra Havlíčka, ani na žádné jiné ministry. Prostě z mého pohledu, a myslím tím, že mluvím za celý náš poslanecký klub, by mělo platit, že nerostné bohatství je majetkem státu, je majetkem naší země, je majetkem českých občanů. A tak by to mělo zůstat. Osobně si myslím, že podepsání takového memoranda pár dnů před volbami je nešťastné a mělo se to řešit opravdu až v další Sněmovně, měla to řešit až další vláda, která přijde. Nemuselo se stát to, co se stalo teď. I když na druhou stranu opravdu je před volbami, takže je možné, že by se to stalo stejně. Ptáme se na to samé co kolega Stanjura s tím, že si myslíme, že by mělo probíhat zpracování surovin v České republice, mělo by být jasné, jak se bude řešit rekultivace krajiny po těžbě, a myslíme si, že je špatně, pokud odcházejí zisky mimo Českou republiku a nezůstávají u nás. A to se netýká jenom lithia. Těch věcí je daleko více, například voda, kde pro příklad v Praze, která se stará o vodovody, opravuje je, zisky odcházejí do Francie. Dalším příkladem bylo louhování zlata ve Středočeském kraji, kde navíc hrozilo, že zůstane krajina po této těžbě navždy zdevastovaná. Jezdili jsme do Středočeského kraje s poslanci jiných stran, snažili jsme se proti tomu bojovat, naštěstí tohle už je zažehnáno. Těch kauz je samozřejmě daleko a daleko více. Nechci tady vykřikovat žádné populistické fráze, spíše se zeptám pana ministra Havlíčka, jaká je vůbec právní forma tohoto memoranda. Protože tady od začátku této diskuse zaznívá, že právní forma není žádná, na druhé straně že memorandum se vlastně nedá zrušit. Takže otázka je, jaká je právní forma, jestli by mohlo dojít ke zrušení tohoto memoranda, protože si myslím, že tím by se třeba věc vyřešila. Ale to je otázka. A pak ještě jeden dotaz. Pan ministr Chvojka tady vyjmenovával společnosti, které nějakým způsobem patří do té skupiny, a v médiích proběhla informace, že do European Metals Hodings vstoupila nákupem akcií firma Arca Capital Pavola Krúpy coby takový hlídací pes, firma, která chce zamezit, aby nastalo druhé OKD. Jestli je to pravda, nebo není pravda? Nebo jakou roli vůbec bude mít tato tuzemská firma, která by v téhle společnosti měla působit? Děkuji.
Děkuji panu poslanci Marku Černochovi. A nyní má slovo pan předseda TOP 09 Miroslav Kalousek. Připraví se pan ministr Pelikán. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za pozornost, pane předsedo. Dobrý den, dámy a pánové. Abych připoutal vaši pozornost, řeknu větu, která vás zcela jistě překvapí. Já zcela souhlasím s tím, co řekl pan předseda Babiš, že pan ministr Havlíček to memorandum 14 dní před volbami opravdu podepisovat neměl. Ale je to asi úplně stejná výtka, jako když řekneme, že nevíme, zda měl, či neměl pan ministr Brabec prodlužovat průzkumnou licenci a zejména neměl posílat panu ministrovi Havlíčkovi dopis o tom, že souhlasí s memorandem, že to je krok správným směrem. Jestli ten dopis odešel z ministerstva proto, že tam má pan ministr Brabec nepořádek a neumí ministerstvo řídit, anebo odešel s jeho vědomím a dnes ten úředník za nějakou tučnou odměnu kryje svého ministra tím, že neříká pravdu, to je úplně jedno, to je procesní detail. Důležité je, že z Ministerstva životního prostředí odešel oficiální dopis, na základě kterého se Ministerstvo průmyslu mohlo domnívat, že ministr životního prostředí souhlasí. Ale to říkám jako entrée k tomu, abych vám řekl, promiňte, kolegové z vlády, abych vám jako předseda opoziční strany řekl, že tohle my vám přece nebudeme pískat. My si dovolujeme říct, že vláda selhala v obraně ekonomických zájmů České republiky v rámci surovinové politiky. To, že selhala, jsme si nevymysleli, to říkáte sami, protože jedno ministerstvo obviňuje druhé, které selhalo víc a které za to může. Jeden předseda vládní strany obviňuje druhého předsedu vládní strany a zpátky, kdo za to může, že vláda selhala, ale pro nás jako pro Poslaneckou sněmovnu a pro nás jako opoziční stranu selhala vláda jako celek. Abych nezapomněl na třetí stranu, KDU-ČSL, která žádné takové ministerstvo nespravuje, tak bych jim rád připomněl, že v té vládě seděla taky a že surovinová politika je politikou vlády, a že když se dneska tváří, že tam ty čtyři roky nebyli, tak je to úsměvné, alibistické, možná i lidovecké, ale v každém případě je to nezbavuje stejné odpovědnosti, kterou nesou vládní strany ČSSD a ANO 2011. Prostě vláda selhala v obraně ekonomických zájmů v rámci surovinové politiky a nám jako opoziční straně, ale především občanům České republiky je úplně jedno, které ministerstvo za to může víc. Vláda prostě prokázala svou neschopnost a vystavila budoucnost velkým ekonomickým rizikům, a to je jedna věc, na kterou můžeme udělat jednoznačný závěr. A nejsme v tom ani ve sporu s vládními stranami, protože ty také říkají: je to selhání. Akorát říkají: může za to on. Ne. My musíme říct: selhala vláda. Což je objektivní fakt. Dovolte mi jenom drobné poznámky k jednotlivým vystoupením. Myslím, že je o mně známo, že mám docela smysl pro humor, ale některá vystoupení mě opravdu překvapila a opravdu rozesmála. [[(17.30 hodin)]] Když pan místopředseda Bartošek, on tady teď není, říkal, že všechno zkazila ta Poslanecká sněmovna, protože my jediní jsme protestovali proti moratoriu na pětileté poplatky. Každý z nás, kdo si o tom něco přečetl, o tom problému těžby lithia, tak dobře ví, že kdyby zítra padlo povolení k těžbě a začala by se dělat EIA, tak že dřív než v roce 2025 se těžit nebude. Máme rok 2017, takže nějaké pětileté moratorium je naprosto irelevantní argument, ale celý sál ztichl a říkal: Saframent, neměli my jsme to tenkrát těm lidovcům podpořit? Neměli. Na cenu lithia a na to, co z lithia mít budeme či nebudeme, to naprosto žádný vliv nemá. Zrovna tak, promiňte, když pan místopředseda Bartošek tady avizoval, že Poslanecká sněmovna má něco uložit vládě, a teď to usnesení je strašně dlouhé, ono je dokonce na dvou papírech, protože na jeden se nevešlo, tak bych se, i když tu není, tak bych se ho prostřednictvím předsedajícího rád zeptal: Jakou vládu máte na mysli, pane místopředsedo Poslanecké sněmovny, místopředsedo KDU-ČSL? Tu vládu, kde čtyři roky vaše strana sedí? Tu vládu, která po čtyři roky zanedbala surovinovou politiku a selhala v obhajobě ekonomických zájmů České republiky? Tak tu vládu dneska, v pondělí, chcete úkolovat, když v pátek budou volby, a myslíte si, že do čtvrtka se to na základě návrhu vašeho usnesení vyřeší? Z koho si proboha děláte srandu? To je přece vaše odpovědnost. Vy jste tam čtyři roky seděl. A úplně stejně bych jenom doplnil, když vyčítal panu ministru Babišovi to, co všichni víme. Pes by od pana předsedy Babiše kůrku nevzal, já tedy taky ne. Ale já s ním neseděl čtyři roky ve vládě. A já dokonce neříkám, že jsem připraven s jeho hnutím vládnout dál, ba dokonce zcela jasně to vylučuji na rozdíl od KDU-ČSL. Takže zase, pane místopředsedo Bartošku prostřednictvím pana předsedajícího, z koho si tady děláte legraci? Je to odpovědnost všech tří vládních stran. A úplně stejně dovolte, abych stručně okomentoval vystoupení pana předsedy Babiše, když už jsem mu dal tedy za pravdu, že opravdu pan ministr Havlíček to neměl podepisovat, neměl, tak pak následovala naprosto neuvěřitelná tiráda, oslavný paján na pana předsedu vlády Sobotku. Ten člověk, který, dvojtečka - to se opakovalo asi šestnáctkrát, promiňte, že to nejsem schopen ocitovat. Ale když to shrnu, tak nám pan předseda Babiš v podstatě vylíčil pana premiéra jako pologramotného škůdce České republiky, ale vyčítal mu věci, které všechny věděl, když s ním šel do vlády. Já jsem si dával pozor, tam nebylo nic nového. To všechno pan předseda Babiš věděl, když řekl "ano, pan předseda Sobotka je můj premiér", dokonce několikrát říkal "já jsem mohl rozhodnout, jestli to bude Sobotka nebo... já jsem byl loajální". Tak proboha, s takovýmhle člověkem, tak jak nám tady pana premiéra Sobotku vylíčil, jak mohl jít do té vlády? A z koho si dělá srandu pět dní před volbami, když tady teď tohle předvádí? Zcela stranou ponechávám, že se občas stává na poslaneckých schůzích, že si každý z nás někdo něco vyčítá, nějaký škraloup nebo nějakou pomluvu, která od nás zazněla. Znám stranu, která si zaplatila poměrně velké peníze za to, že o mně byla sepsána kniha sebraných pomluv, a občas s ní tady takhle jako mávají. Ale to jsou prosím pěkně pomluvy. Žádnou z nich nikdy nepotvrdila žádná oficiální instituce. Ale ten paján na pana premiéra, "to je ten člověk, který...", a na konci pan premiér pravděpodobně měl odejít kanálem a oběsit se, tak to tady říkal člověk, který je demokratickou institucí, Policií České republiky, obviněn z kriminálního činu podvodu a hrozí mu deset let vězení. To tady říkal člověk, který je demokratickou institucí, Ústavem pro paměti národa, oprávněně evidován jako udavač komunistické tajné bezpečnosti. Já jsem tady zažil mnoho osobních přestřelek, ale aby nás tady moralizoval komunistický fízl a kriminálník, kterému hrozí deset let, tak to jsem prosím pěkně ještě nezažil. Proti tomu bych se docela ohradil. Jenom zopakuji to, co jsme říkali dnes ráno na tiskové konferenci, že nevěříme tomu, že diskuse pět dní před volbami může být věcná a racionální a že může dojít k nějakému rozumnému výsledku. Jestliže vláda za čtyři roky nic rozumného nezvládla, tak to od pondělka do čtvrtka nezvládne taky, to vás ujišťuji. A že ten úkol je tedy na nové vládě a že bychom měli - tím znovu ještě jednou avizuji to usnesení, které přednesl pan předseda Kučera - že bychom měli konstatovat ten fakt, který sami tvrdí ministři vlády i její premiér, že vláda selhala. Oni se mezi sebou sice nemohou dohodnout, kdo za to může, ale to je nám jedno a občanům taky, selhala vláda. A že bychom měli říct, že ta racionální věcná diskuse by měla být taková, aby vláda přehodnotila surovinovou politiku a příslušnou legislativu tak, aby pro Českou republiky byly zajištěny odpovídající výnosy z těžby, aby velká část těch výnosů zůstala v regionu, který bude zatížen těžbou, a aby byla důsledně zajištěna co nejlepší ochrana přírody a krajiny tam, kde se těžit bude. Prosím o podporu. Samozřejmě ne před volbami. Nemusíte tohle usnesení podpořit, ale ujišťuji vás, že víc toho dneska nevymyslíme. Děkuji vám.
Dámy a pánové, pěkné odpoledne. Pane předsedo Kalousku, vzhledem k tomu, že řídím schůzi, nemohu s vámi polemizovat. S faktickou poznámkou se... Není faktická poznámka, pouze přednostní práva a ty mám řádně přihlášené. Není ještě otevřena rozprava. Hlásíte-li se, pane poslanče [[poslanec Klaška]], s přednostním právem, musím vás zapsat do seznamu. Nyní s přednostním právem vystoupí pan ministr Pelikán. Prosím.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, dovolte několik málo poznámek. Myslím, že už tady bylo řečeno mnohé. Nejprve k tomu, jestli tady vrtíme psem. Skoro jsem měl pocit, když jsem to poslouchal, měl pocit, že asi vlastně žádné memorandum nebylo, tak jsem se podíval znovu na stránky Ministerstva průmyslu a obchodu a je tam. Dámy a pánové, my jsme si to memorandum nevymysleli. Podepsal ho bez konzultace s vládou zde přítomný ministr Havlíček a je to jediné memorandum, které se týká tohoto mimořádně významného surovinového zdroje, a asi musel čekat, že se o něm bude mluvit. My jsme si to nevymysleli. Prostě vy jste to podepsali. Co toto memorandum vlastně je? Tady zaznívalo: Je to závazné, není to závazné. Ono je vlastně oboje pravda. Memorandum of understanding je něco, co v našem právním řádu, v naší právní teorii vlastně neexistuje. Ten pojem je z angloamerického práva. My posuzujeme každou listinu, kterou podepíšou dvě strany, podle jejího skutečného obsahu, takže se nemůžeme bavit obecně o tom, jestli je memorandum of understanding závazné, nebo není, můžeme se bavit o tom, zda nějaké závazky vyplývají z tohoto konkrétního dokumentu. A když se na něj podíváme, zjistíme, že ve prospěch České republiky, pokud jde o tu protistranu, pokud jde o tu podivnou soukromou společnost, tak tam žádné konkrétní závazky skutečně nejsou. To znamená, pan ministr nám jako České republice podpisem tohoto dokumentu nepřinesl vůbec nic. [[(17.40 hodin)]] Ovšem na druhou stranu je to trochu jinak, protože je tam poměrně nápadně, nijak zvlášť skryt, odkaz na mezinárodní dohodu o ochraně investic, tu BIT s Austrálií, a pak je tam napsáno, že máme tedy všichni společnou vůli těžit, a dokonce že také máme všichni společnou vůli, aby se získala všechna potřebná povolení. Takže dámy a pánové, já jsem mezinárodní arbitráže dělával, když jsem ještě byl svobodný občan a ne ministr. Dělal jsem tři nebo čtyři jenom tedy z těch asi dvaceti, které u nás byly, a můžu vám říct, že takovéhle memorandum jako pro advokáta soukromého subjektu by bylo krásným snem. Tohle memorandum je velice dobře využitelné v mezinárodní arbitráži pro případ, že bychom se do budoucna rozhodli provést nějakou změnu, to znamená změnu té mnohokrát tady diskutované surovinové politiky nebo podmínek, za kterých tady lze, nebo nelze těžit. A to je ten důvod, proč se ozývám a proč jsem se ozýval už na té vládě a proč jsem na té vládě navrhoval, abychom jako vláda vyslovili nesouhlas s tímto memorandem, protože tím bychom to legitimní očekávání té soukromé společnosti negovali samozřejmě, že ano. Bohužel sociální demokraté zablokovali přijetí takového usnesení, které by celou situaci ještě zachránilo. Já se domnívám, že pokud by to udělala aspoň tato Sněmovna, mohlo by to z pohledu mezinárodních arbitráží pořád ještě hodně zachránit. A to je to, co vám chci doporučit. Jinak už musím reagovat jenom na to, co tady říkal pan poslanec Stanjura, pokud jde o to snížení poplatku z těžby lithia. Já jsem také dostal informace od Greenpeace a také jsem si je nějakým způsobem ověřoval a musím říct, že jsem z toho dosti překvapen, protože jsem si také našel důvodovou zprávu, kterou Ministerstvo průmyslu a obchodu k tomu nařízení vlády, které samozřejmě ono předkládalo, nám dalo a na základě které já jsem se rozhodoval. A tady jsem se dozvěděl, že způsob stanovení sazeb vychází z principů uvedených ve vládní novele horního zákona, tj. dvojnásobné zvýšení výnosu z úhrad vydobytých nerostů. Zvýšení, dvojnásobné zvýšení. A pak jsem se dočetl o kus dál, že u kovů, cesia, cínu, lithia atd., nebylo možné postupovat stejně, protože neexistuje srovnávací základna, a tak tedy že byla sazba stanovena ve výši 5 % tržní ceny. A pak zjistím, že to ve skutečnosti bylo 0,7 % proti dnešním cenám, ty ceny se asi zdvojnásobily oproti cenám, se kterými oni pracovali, a je zajímavé, že pracovali s cenami z roku 2014 před tím prudkým nárůstem. To mi připomíná příběh s OKD, ale i tehdy to bylo 1,4 %. Takže já se přiznám, že se v téhle věci cítím jako člen vlády - který, přiznám se, neznal z hlavy ceny lithia - podveden, protože jsem hlasoval pro něco, o čem mně Ministerstvo průmyslu a obchodu říkalo, že dvojnásobně zvyšujeme sazbu a že ji stanovíme na 5 %, a ve skutečnosti jsme ji desetkrát snížili a stanovili na tehdy 1,4 % Takhle funguje Ministerstvo průmyslu a obchodu. Děkuji.
Já vám děkuji, pane ministře. Přečtu omluvu. Dnes od 18.45 do konce jednacího dne se z pracovních důvodů omlouvá pan místopředseda Radek Vondráček. Nyní mám s přednostním právem přihlášeného pana premiéra, ale nevidím ho zde, v tom případě další přednostní právo má nahlášeno pan poslanec Kováčik. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Kolegyně a kolegové, snad jen několik málo reakcí předkladatele tohoto bodu, nebo zástupce předkladatele, abych si neosoboval větší význam, na probíhající - nevím, jak tomu říct, rozprava to není, nebyla ještě ani otevřena, nebyl ještě schválen ani program, dokonce ještě nebylo o programu schvalováno, a už se tady obsahově jede naplno. Rád bych především okomentoval situaci, která tady nastala, kdy jsme opakovaně obviňováni, a teď říkám my jako klub Komunistické strany Čech a Moravy, z nějakého snad účelového spojenectví s nějakými přísliby do budoucna s hnutím ANO. Já znovu, už asi po 87., opakuji, že děkuji všem kolegyním a kolegům, kteří se v této věci připojili svými podpisy k iniciativě poslaneckého klubu KSČM. Pro ty, kteří tomu ještě pořád nerozumí úplně, připomínám, že existuje jakési pořadí, byť nesoutěžíme, že jsme to zvedli my jako komunisté, přidal se subjekt Tomia Okamury a následně se přidal subjekt pana Andreje Babiše. Tolik jenom pro pořádek. A tak jsou neodůvodněné všelijaké ty zlobné útoky těch, kteří až dosud spolu zuby nehty drželi moc, vládní moc navzdory tomu, že my už začátkem tohoto roku jsme konstatovali, jak se ukazuje čím dál tím více oprávněně, že dosavadní vládní koalice je vyčerpaná, že už nepřináší nic nového, jenom vzájemné spory, a proto stojí za to skončit tento marasmus a zařídit, aby se volilo už v červnu. Bývalo by to bylo. Možná by bylo tím vyřešeno i toto lithium, že by přišla jiná vláda, která by k tomu přistupovala zodpovědněji. A protože slyšíme vzájemné útoky - čím větší význam toho funkcionáře ve straně a ve vládě, tím větší zločinec v očích té druhé vládní strany, a tak se tedy ptám kolegů ze sociální demokracie a z hnutí ANO, protože o ty dvě strany jde, proč jste tedy spolu v té vládě tak dlouho byli. Proč jste tedy zuby nehty tu vládu tak dlouho drželi? To jste nevěděli vzájemně o sobě, jací jste, když to tady sázíte jak housky na krámě? Čím větší funkcionář, tím větší loupežník. Pan kolega Babiš zde přesvědčuje opakovaně - aby to nebylo jenom, jak nás obvinil pan ministr Havlíček, že jdeme výhradně do sociální demokracie - zde přesvědčuje opakovaně, urbi et orbi vzkazuje, městu a světu vzkazuje, že on již v červnu se kauzou lithium začal zcela vážně zabývat. Ano, svědčím, že tomu tak skutečně bylo. Ale také musím dodat, že kolegyně a kolegové z mého poslaneckého klubu, tedy z klubu KSČM, již v lednu a v únoru interpelovali tuto vládu, jednotlivé ministry, předsedu vlády ve věci kauzy lithium, a promiňte, bylo to, jako když hrách na zeď házíte, nebo možná sviním perly házíte! Aby se pak někdo mohl kasat tím, kdy přišel s tou onou kauzou ještě dřív než ten druhý. Jsem přesvědčen o tom, že jestliže někdo zpochybňoval dosud otázku významu interpelací, tak teď se ukazuje, že i ti interpelovaní by je měli brát vážně, protože kdyby tehdy si dali tu práci a odpovídali na otázky komunistických poslanců a poslankyň, zejména těch z Ústeckého a Karlovarského kraje, kterých se tedy ta kauza týká nejvíc, mohli jsme dneska třeba si vést v klidu předvolební kampaň někde jinde a nemuseli se tady učítat o to, kdo s jakým účelem tuhle schůzi svolal. [[(17.50 hodin)]] Prohlašuji, že právě proto, že probíhaly tyto interpelace již dávno, již začátkem tohoto roku, následně potom seminář a následně potom další interpelace, že není naší vinou, že tady teď sedíte, ale vinou těch, kteří bůhvíjak našli tu odvahu již kdysi dávno k tomu prvotnímu povolení k tomu průzkumu, pak našli tu odvahu je obnovit, pak našli odvahu dva týdny před volbami podepsat nějaké memorandum, které nic neznamená na jednu stranu, ale na druhou stranu je zásadním průlomem. Tak si vyberte, co vlastně to memorandum znamená. Ponechám stranou to, že není možné zde v této debatě zatím uplatňovat faktické poznámky. A reagovat teď na účelový výklad pana ministra Zaorálka, účelový výklad mého projevu, je zpožděné a myslím si, že si každý udělal obrázek ze stenozáznamu, co jsem tady skutečně říkal a co potom pan ministr Zaorálek tady interpretoval. Co vlastně tou nulitou myslím? To tady přece také běželo několikrát a opakovaně. A jestliže tedy je tady několik návrhů na usnesení v této záležitosti - zopakuji, my navrhujeme, aby memorandum vzhledem k neurčitosti předmětu bylo prohlášeno za nulitní, čili neplatné od samého počátku, a také vzhledem k tomu, že je podepisovala neoprávněná osoba za protistranu, že žádáme po vládě, aby okamžitě začala pracovat na zákonu, kterým se řeší, že těžba a zpracování lithia, rubidia a wolframu, případně dalších rud a surovin smí být jen v majetku státu, nakládat s ním mohou jen podniky, které stát vlastní nebo vlastní samosprávné obce a kraje. Jde o majetek nezbytný k zabezpečení potřeb celé společnosti, rozvoje národního hospodářství a je ve veřejném zájmu. A také aby navrhla nový zákon o konečném uživateli výhod. To je to, o čem tady mluvil třeba i pan kolega Kalousek, resp. zástupci zprava, kupodivu se v tomto téměř shodujeme, a to pro případy, kdy strategické a jiné suroviny budou zpracovávat soukromé právnické osoby. Jsem přesvědčen, že pokud neprojdou tato zásadní usnesení nebo tyto zásadní body usnesení, že bych tady mohl teď předběžně a v podrobné rozpravě ještě znovu načíst další návrh usnesení, který pro mne alespoň vyplynul z dosavadního vývoje rozpravy, a to následující návrh: Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky prohlašuje, že memorandum podepsané ministrem Havlíčkem se společností European Metals Holdings není pro Českou republiku právně závazné a odvolání se na Dohodu o podpoře a vzájemné ochraně investic mezi Českou republikou a Austrálií, podepsanou v Cambeře 30. září 1993, a další mezinárodně uznávané smlouvy o ochraně investic, které je v memorandu uvedeno, se právní závaznosti memoranda pro Českou republiku v případných arbitrážních sporech netýká. To je návrh usnesení, který podle mého soudu jasně ukáže, kdo na které straně stojí. A myslím si a žádám, aby bylo i o tomto návrhu hlasováno samostatně. Znovu říkám, KSČM v této kauze není spřažena s nikým, ani se sociální demokracií a prvním ministrem Sobotkou, Havlíčkem, ani s hnutím ANO a Andrejem Babišem, ani s panem Kalouskem, až na výjimky si nerozumíme programově, ani s kýmkoliv jiným. My jsme spřaženi snad pouze a výhradně s občany České republiky, alespoň s těmi občany, kteří nám teď v těchto chvílích také vyslovují v našem snažení podporu. Tato schůze by se konala tak jako tak. Jsem rád spolu s poslaneckým klubem KSČM, že můžeme být přece jenom tím hráčem, který tak trošku rozbíjí ten mýtus, že tady jsou dvě strany, které se mají o co prát. Jsme tady jako Komunistická strana Čech a Moravy a její poslanecký klub, který inicioval tuto schůzi, děkuje všem, kdo se k té iniciativě vzhledem k závažnosti toho problému, ne vzhledem k tomu, že je před volbami, ne vzhledem k tomu, že to navrhují právě komunisté, připojili. Děkuji zatím za pozornost.
Já vám také děkuji. Vzhledem k tomu, že jsme vyčerpali všechny přihlášky s přednostním právem, nyní bychom měli hlasovat o návrhu pořadu 61. schůze. Ale tak jak zaznělo... [[K hlásícímu se poslanci.]] Je tady předseda klubu, to znamená, nemohu udělit přednostní právo v případě, že je tady předseda klubu, a není případně řádně omluven, Z toho důvodu, že jsme vyčerpali všechna přednostní práva a poslance, kteří byli přihlášeni s přednostním právem, na základě dohody na grémiu nyní vyhlašuji dvě minuty přestávku předtím, než dám hlasovat o pořadu schůze. Děkuji. [[Zaznívá návrh na delší přestávku.]] Pětiminutovou přestávku - dobře, vyhlašuji pět minut přestávku, aby se dostavili poslanci na hlasování. Prosím.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, požádám vás, abyste zaujali svá místa v jednacím sále, abyste případně přivolali své kolegyně a kolegy z předsálí, protože v souladu s jednacím řádem dám hlasovat o návrhu pořadu 61. schůze. Požádám vás, abyste se posadili. Je to i z toho důvodu, aby skrutátorky a skrutátoři dobře viděli, kdo jak hlasuje a kdo je přítomen. Takže já vás požádám, abyste zaujali svá místa. Nejprve tedy požádám, abyste zvedli ruce, aby bylo možno stanovit, kolik je poslankyň a poslanců v sále. Požádám o sečtení. [[Čeká na výsledek.]] Přítomných poslankyň a poslanců je 125. [[Do sálu ještě přicházejí další poslanci.]] Ještě patrně dojde k doplnění počtu přítomných poslankyň a poslanců... Přítomných poslankyň a poslanců v sále je 129. Kvorum je 65. Přednesu, o čem budeme hlasovat. Budeme hlasovat o návrhu pořadu 61. schůze Poslanecké sněmovny, jak byl písemně předložen. Táži se, kdo je pro tento návrh, ať zvedne ruku. [[Sčítání hlasujících.]] Kdo je proti? [[Sčítání hlasujících.]] Výsledek hlasování (číslo 4) je - pro návrh 125, proti 3. Návrh tedy byl schválen. [[(18.10 hodin)]] Nyní přistoupíme k jedinému bodu pořadu, kterým je