Godātie kolēģi, aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Turpināsim izskatīt Latvijas Republikas Saeimas 2022. gada 26. maija sēdes neizskatīto darba kārtību. Šajā darba kārtībā ir iesniegtas izmaiņas. Juridiskā komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Sadaļa “Likumprojektu izskatīšana”. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Juridiskās komisijas vārdā – deputāte Inese Voika.
Kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību”” (Nr. 1462/Lp13). Juridiskajā komisijā esam izskatījuši šo likumprojektu otrajā lasījumā un saņēmuši divus priekšlikumus. 1. – Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionālas dabas.
Deputāti atbalsta.
2. – Juridiskā biroja priekšlikums. Arī redakcionālas dabas. Komisija atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Komisija balsoja un atbalstīja likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā. Aicinu to darīt arī Saeimu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību”” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Par Pasaules Pasta savienības konstitūcijas Vienpadsmito papildprotokolu”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāte Krista Baumane.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi un kolēģes! Strādājam ar likumprojektu Nr. 1348/Lp13. Šis likumprojekts ir sagatavots, lai pieņemtu un apstiprinātu Pasaules Pasta savienības konstitūcijas Vienpadsmito papildprotokolu. Ar grozījumiem konstitūcijā pilnveido obligāti piemērojamo dokumentu apstiprināšanas veidus nacionālajā līmenī, paredzot, ka savienības dokumentus var ne tikai ratificēt, bet arī apstiprināt, pieņemt vai pievienoties tiem saskaņā ar dalībvalstu nacionālo regulējumu. Konstitūcija ir papildināta ar normām, kas būtiski atvieglos dokumentu publicēšanas un apstiprināšanas procedūras. Ārlietu komisija savā 18. maija sēdē likumprojektu atbalstīja. Priekšlikumi netika saņemti. Aicinu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Pasaules Pasta savienības konstitūcijas Vienpadsmito papildprotokolu” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Par Nolīgumu par pasta maksājumu pakalpojumiem”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Rihards Kols. Kola kunga nav zālē. Vai Baumanes kundze var ziņot komisijas vārdā? Tātad Ārlietu komisijas vārdā - deputāte Krista Baumane.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par Nolīgumu par pasta maksājumu pakalpojumiem” (Nr. 1374/Lp13). Šis likumprojekts ir sagatavots, lai pieņemtu un apstiprinātu Pasaules Pasta savienības Nolīgumu par pasta maksājumu pakalpojumiem, kas ir viens no savienības pamatdokumentiem. Nolīgums par pasta maksājumu pakalpojumiem nosaka prasības attiecībā uz pasta maksājumu pakalpojumu sniegšanu starp tām savienības dalībvalstīm, kuras ir šī nolīguma puses. Veiktie grozījumi precizē normas par maksājumu pakalpojumu sniegšanu elektroniskā veidā, kā arī paredz izņēmuma gadījumu, ja valsts izraudzītais pasta operators nenodrošina nolīgumā noteiktos pasta maksājumu pakalpojumus. Nolīgumā ietvertās normas neparedz Latvijai jaunas saistības, jo lietotāji Latvijā var brīvi izvēlēties arī vairāku licencēto kredītiestāžu un maksājumu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumus, kas netiek sniegti savienības pasta maksājumu sistēmā. Ārlietu komisija savā 18. maija sēdē likumprojektu atbalstīja. Priekšlikumi netika saņemti. Aicinu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Nolīgumu par pasta maksājumu pakalpojumiem” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Par Pasaules Pasta savienības Vispārīgā reglamenta Trešo papildprotokolu”, otrais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāte Krista Baumane.
Godātie kolēģi! Šī likumprojekta mērķis ir ratificēt Pasaules Pasta savienības Vispārīgā reglamenta Trešo papildprotokolu. Papildprotokolā ietvertās normas neparedz Latvijai jaunas saistības, bet atvieglo procedūras priekšlikumu iesniegšanai grozījumiem savienības dokumentos. Ārlietu komisija savā 18. maija sēdē likumprojektu atbalstīja. Priekšlikumi netika saņemti. Aicinu arī Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Pasaules Pasta savienības Vispārīgā reglamenta Trešo papildprotokolu” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Valsts civildienesta likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Uldis Budriķis.
Ļoti cienītās kolēģes! Augsti godātie kolēģi! Uz trešo lasījumu likumprojektam “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” iesniegti trīs priekšlikumi. 1. - deputāta Māra Možvillo priekšlikums. Paredz atkārtot amata pretendentu konkursu, ja konkursā ir pieteikušies mazāk par trīs pretendentiem. Tā kā tas attiektos uz visiem amatu konkursiem, tad komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārim Možvillo.
Labdien, sēdes vadītāja! Labdien, kolēģi! Pēdējās dienās mēs manām to, ka ir ažiotāža ap vienu konkrētu amatpersonu - tas ir KNAB bijušais un it kā topošais vadītājs Straumes kungs. Ko mēs redzam? Mēs redzam, ka tie paši cilvēki, kas noraidīja manu priekšlikumu, šobrīd iestājas par to, ka jārīko atkārtots konkurss. Es aicinu kolēģus no Konservatīvajiem konsekventi pieturēties pie šī uzstādījuma, kas notiek ar KNAB vadītāju... gadījumā... un turpināt šo līniju. Mans priekšlikums ir ļoti vienkāršs. Tāpat kā uzņēmējiem tiek prasīti godīgi konkursi un viena konkursanta dalība iepirkumā netiek atzīta - bieži vien netiek atzīta... par notikušu konkursu, un līgumi netiek slēgti, tāpat, es uzskatu, arī šajā gadījumā - īpaši uz valsts augstākajām amatpersonām, īpaši uz atslēgas figūrām valsts pārvaldē - konkursiem tomēr jābūt daudz saturīgākiem, daudz kvalitatīvākiem. Tikai konkurence rada kvalitāti. Kolēģi, aicinu atbalstīt manu priekšlikumu un ceru, ka tas nākotnē valsts pārvaldi padarīs profesionālāku un atbilstošu valsts vajadzībām. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā atgādinu, ka šis priekšlikums attiektos uz pilnīgi visām civildienesta attiecībām, tāpēc komisija šo priekšlikumu lēma neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Možvillo iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 8, pret - 61, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Izsaka 39. pantu citā redakcijā. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - arī deputāta Māra Možvillo priekšlikums. Samazina darba attiecību izbeigšanas aizliegumu no sešiem mēnešiem uz diviem. Komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Mārim Možvillo.
Kolēģi, vēlreiz uzmanību! Šis priekšlikums faktiski papildina manis iepriekš teikto par kvalitatīvu valsts pārvaldi. Šajā priekšlikumā es ierosinu samazināt sadzīvošanas laiku ar iestādes vadītāju vai jebkuru personu, kas nokļuvusi vadībā, no sešiem mēnešiem uz diviem mēnešiem. Kāpēc? Tāpēc, ka valsts pārvalde, īpaši krīzes laikā, nav vieta, kur mācīties, kā vadīt valsti. Ja šeit nespēj... Ja mēs pasakām, ka konkurss īsti nav vajadzīgs, tad varbūt šis būtu veids, kā valsts pārvaldē tomēr uzstādīt... zināmu konkurenci, ka neprasmīgs vadītājs tiek atbrīvots no amata daudz ātrāk, nekā tas notiek šobrīd un nekā ir rosināts likumā. Esmu dzirdējis iebildumus par to, ka tad nenāks labākie darbinieki, tad nebūs, kas piesakās, tad nebūs... Visādas nelaimes. Padomājam par tiem, kas šiem cilvēkiem maksā nodokļus, un tie ir uzņēmēji. Šajā gadījumā uzņēmēji ir ļoti sliktā situācijā, jo mēs jau kā Saeima lēmām, ka uzņēmējiem bija jāšķiras no 62 tūkstošiem darbinieku, kas neatbilda kaut kādiem iedomātiem kritērijiem. Un tur neviens neprasīja, tā var vai nevar, no kā šie cilvēki pārtiks vai nepārtiks. Šajā gadījumā es rosinu šim jautājumam pieiet ļoti nopietni, jo valsts pārvalde atšķiras no uzņēmējiem ar to, ka tur ir sociālās garantijas, ir nodrošināta algas izmaksas diena konkrētā datumā, dažās iestādēs - pat konkrētā stundā. Tas šobrīd valsts pārvaldē strādājošos padara zināmā mērā... izņēmuma pozīcijā. Kolēģi, es aicinu ieviest šo konkurences principu valsts pārvaldē. Šis būtu viens no priekšlikumiem, kas to veicinātu. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Komisijā, uzklausot Valsts kancelejas viedokli, priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Možvillo iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 2, pret - 64, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
Paldies, kolēģi. Ir izskatīti visi priekšlikumi. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Aldis Adamovičs.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” (Nr. 1321/Lp13) trešajam lasījumam. Atgādināšu, ka grozījumi paredz papildināt 17. pantu - par atlaišanas pabalstu Ministru kabineta ieceltai vai apstiprinātai vai ministra ieceltai amatpersonai, ja tā izbeidz civildienesta attiecības, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos ar attiecīgo Ministru kabineta locekli. Trešajam lasījumam priekšlikumi netika saņemti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījums Latvijas Bankas likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Rihards Kozlovskis.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija savā 17. maija sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Bankas likumā” un atbalstīja to pirmajam lasījumam. Minētais likumprojekts paredz rast iespēju Latvijas Bankas nekustamā īpašuma un skaidras naudas pārvadājumu fiziskās drošības nodrošināšanā iesaistīt Nacionālos bruņotos spēkus. Tas ir pamatots ar to, ka Latvijas Banka ir veikusi virkni tehnisku un digitālu uzlabojumu, līdz ar to vairs nav lietderīgi uzturēt šādu personālu, kā arī nodrošināt viņu apmācību un bruņojumu līdzvērtīgi Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Latvijas Bankas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šā gada 9. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 9. jūnijs. Likumprojekts “Grozījums Civilstāvokļa aktu reģistrācijas likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Juridiskās komisijas vārdā aicinu izskatīt likumprojektu “Grozījums Civilstāvokļa aktu reģistrācijas likumā” pirmajā lasījumā. Likumprojekts ir saistīts ar Eiropas Savienības Padomes 2019. gada 25. jūnijā pieņemto regulu 2019/1111 par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu, kas piemērojama no šā gada 1. augusta. Lai nodrošinātu regulas piemērošanu, likumprojekts paredz visaptverošu, bet lakonisku grozījumu Civilstāvokļa aktu reģistrācijas likuma 23. panta otrajā daļā. Tas noteic, ka laulības reģistra ierakstu papildina, pamatojoties uz tiesas spriedumu, ārvalsts tiesas sprieduma norakstu, uz ārvalsts tiesas vai kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību normām izdotu apliecību nolēmumam laulības lietā vai notāra paziņojumu par laulības šķiršanu. Proti, likumprojekta mērķis ir nodrošināt no regulas izrietošā pienākuma izpildi par vienā Eiropas Savienības dalībvalstī pieņemtā nolēmuma par laulības šķiršanu vai laulības atzīšanu par neesošu atzīšanu Latvijā un civilstāvokļa akta atjaunināšanu sakarā ar šādu nolēmumu. Paredzēts, ka likumprojekts stāsies spēkā vienlaikus ar regulas ieviešanas laiku - 2022. gada 1. augustā. Juridiskās komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Civilstāvokļa aktu reģistrācijas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - piecas dienas jeb 7. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 7. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Edgars Tavars.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā” (Nr. 1338/Lp13), otrais lasījums. Vēlos atgādināt, ka uz pirmo lasījumu šo grozījumu pamatideja bija veikt attiecīgus grozījumus un izstrādāt skaidru kārtību, speciālu regulējumu, kas ļautu zemes īpašniekiem vienā vienkāršā tiesvedības procesā “apvienot vienotā īpašumā uz savas zemes atrodošās ēkas (būves) ar nenoskaidrotu piederību, kas uzceltas padomju laikā” vai laikā līdz 1993. gada 5. aprīlim - līdz ar Zemesgrāmatu likuma stāšanās spēkā brīdi. Uz otro lasījumu Juridiskajā komisijā saņemti 78 priekšlikumi. Pamatā ir Tieslietu ministrijas priekšlikumi, kas saistīti ar vairāku regulu ieviešanu, kuras attiecināmas uz starptautisko lēmumu izpildi laulības lietās un lietās par bērnu starptautisko nolaupīšanu, kā arī vairāku citu normu precizēšanu, papildināšanu, un ir tehniski precizējumi, kuru daļu arī konceptuāli ir atbalstījusi likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” darba grupa. Uz otro lasījumu saņemti arī Ekonomikas ministrijas priekšlikumi saistībā ar Eiropas Padomes direktīvu par Eiropas Savienības konkurences tiesību pārkāpumiem, kā arī normu salāgošanu ar likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā”, kas jau šobrīd tiek skatīts Saeimā. 1. - tieslietu ministra priekšlikums. Papildināt 56.2 pantu saistībā ar tiesas dokumentu piegādāšanu un izsniegšanu personai, kuras dzīvesvieta vai atrašanās vieta nav Latvija, tai skaitā papildināt ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas noteikto kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehniski precizējošs. Saistīts ar tiesneša rīcību pēc pieteikuma saņemšanas. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas numerācijas maiņu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt 244.2 pantu... faktiski jaunā redakcijā. Saistīts ar prasības celšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar starptautisko tiesību lietu pārņemšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar prasības pieteikuma un tam pievienoto dokumentu nosūtīšanas atbildētājam kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Precizējošs, saistīts ar likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā”, kas ir pieņemts pirmajā lasījumā, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada direktīvu 2019/1/ES. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 1. pantu par Civilprocesa likuma 294. panta papildināšanu ar trešo un 3.1 daļu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 3. pantu par Civilprocesa likuma 296. panta papildināšanu ar 1.1 daļu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī paredz izslēgt lobējošās normas. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Saistīts ar pirmās instances tiesas rīcību pēc apelācijas sūdzības saņemšanas un... šo kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar pirmās instances tiesas rīcību pēc apelācijas sūdzības saņemšanas. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt 446. pantu saistībā ar tiesas rīcību pēc blakus sūdzības saņemšanas. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - arī tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls, līdzīgi kā iepriekšējais. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Redakcionāls, saistīts ar regulas numerācijas un nosaukuma maiņu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Saistīts ar regulas numerācijas un nosaukuma maiņu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar jaunu pantu. Saistīts ar Eiropas Savienības dalībvalsts konkurences iestādes izdoto vienoto instrumentu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Saistīts ar izpildraksta sagatavošanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Papildina ar jaunu normu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - tieslietu ministra priekšlikums. Precizē 545.1 pantu saistībā ar Eiropas izpildes rīkojumu un Eiropas Parlamenta un Padomes regulās minēto apliecības atsaukšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar tiesu izpildītāju darbības vispārīgiem noteikumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Saistīts ar tiesu izpildītāju paziņojumu par pienākumu izpildīt nolēmumu... noteikumu precizējumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - arī tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar Eiropas Padomes regulas nolēmuma izpildes iekļaušanu likumā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Saistīts ar Eiropas Savienības izpildu dokumentu par bērna nogādāšanu atpakaļ uz valsti, kurā ir viņa dzīvesvieta. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar nolēmuma izpildes izdevumiem, to maksāšanas kārtību un paredz papildināt likumprojektu ar pantu jaunā redakcijā, nosakot termiņu, kādā izpildu dokuments iesniedzams izpildei. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī redakcionāls. Saistīts ar faktiski dublējošā panta pirmās daļas papildināšanu... izslēgt 620.16 panta pirmajā daļā vārdus “vai kuras darbības teritorijā izpildāma šā likuma 540. panta 8. punktā minētā apliecība”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.)
38. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt pantu par ārvalsts nolēmuma izpildes atteikumu vai atlikšanu, izslēdzot 620.22 pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu saistībā ar paziņojumu par pienākuma izpildes nolēmumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz izslēgt 620.29 pantu saistībā ar ārvalsts nolēmuma izpildes atlikšanu vai atteikumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu jaunā redakcijā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Precizē, izslēdzot daļu no panta, kā arī daļu izstrādā jaunā redakcijā. Saistīts ar ārvalsts tiesas nolēmuma izpildes atlikšanu, sadalīšanu termiņos, izpildes veida vai kārtības grozīšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar jaunu pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts tai skaitā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas prasību ieviešanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - tieslietu ministra priekšlikums. Redakcionāls. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu... ar jaunu redakciju. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt 644.12 pantu saistībā ar ārvalstu tiesas vai kompetentās iestādes pieņemtā nolēmuma par bērnu neatgriešanos sekām. Ir saistīts arī ar regulas normu ieviešanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu šādā redakcijā... papildinot 644.14 pantu saistībā ar lietu piekritību. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
50. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - tieslietu ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 52. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
52. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Precizē kārtību par pagaidu nolēmumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 55. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
55. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar Eiropas Padomes regulas ieviešanu. Daļēji atbalstīts, iekļauts 57. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
57. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz aizstāt 653.1 panta ceturtajā daļā vārdus. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - arī tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas ieviešanu, prasībām, numerāciju un skaitļiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
60. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu jaunā redakcijā, grozot 657. pantu saistībā ar Tieslietu ministrijas kompetenci dokumentu izsniegšanā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - tieslietu ministra priekšlikums. Precizējums 659. pantā saistībā ar Latvijas dokumentu izsniegšanas lūguma valodu un formu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - tieslietu ministra priekšlikums. Tehnisks. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 63. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt 664. pantu saistībā ar adresāta tiesībām atteikties pieņemt dokumentu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Saistīts ar... faktiski papildina likumprojektu ar pantu jaunā redakcijā. Attiecināms uz 84. nodaļu. Saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas ieviešanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas jautājumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
67. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Arī saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Attiecas uz 687. pantu par Latvijas pierādījumu iegūšanas lūgumu, valodu un formu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
69. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
70. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar 689. pantu par ārvalsts pierādījumu iegūšanas lūgumu izlemšanu. Saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikumus. Arī saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tehnisks. Saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - tieslietu ministra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - tieslietu ministra priekšlikums. Arī tehnisks, saistīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulas panta punktiem... piemērošanas kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - arī tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pantu jaunā redakcijā. Saistīts ar pārejas noteikumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
76. - tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar pārejas noteikumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
77. - arī tieslietu ministra priekšlikums. Saistīts ar pārejas noteikumiem. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
78. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Precizē informatīvo atsauci uz Eiropas Savienības direktīvām. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir piecas dienas - līdz šī gada 7. jūnijam.
Termiņš priekšlikumiem - šā gada 7. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Enerģētikas likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāte Janīna Kursīte.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā” otrajā lasījumā. Uz otro lasījumu tika saņemti 10 priekšlikumi. 1. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Paredz papildināt 1. pantu ar jaunu punktu šādā redakcijā: “Lēni atjaunojamie energoresursi - organogēni nogulumi, kas satur ne vairāk par 50 procentiem minerālvielu (no sausās vielas svara) un ir uzkrājušies, paaugstinātā mitruma un skābekļa (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) nepietiekamības apstākļos nepilnīgi sadaloties atmirušajai augu biomasai, - kūdra.” Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Paredz izteikt 2. panta desmito daļu šādā redakcijā: “Ministru kabinets nosaka biometāna aprites uzraudzības un uzskaites kārtību, kā arī komercdarbības atbalsta kārtību no atjaunojamiem energoresursiem iegūtai gāzei.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Paredz izteikt III nodaļas nosaukumu šādā redakcijā: “Nekustamā īpašuma lietošanas tiesību aprobežojumi saistībā ar energoapgādes komersanta objektu atrašanos tajā un apbūves tiesības publiskai personai piederošās meža zemēs.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - arī Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Paredz papildināt likumu ar 22.1 pantu šādā redakcijā: “Publiska persona var piešķirt energoapgādes komersantam apbūves tiesību vēja atjaunīgās enerģijas elektrostacijas izbūvei attiecīgajai publiskajai personai piederošajās meža zemēs uz termiņu, kas nav ilgāks par 70 gadiem.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Liek izteikt 45.2 panta pirmo un otro daļu šādā redakcijā: “(1) Savstarpēji savienotas gāzes sistēmas balansēšanu nodrošina vienotais dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operators. (2) Lai nodrošinātu savstarpēji savienotā gāzes sistēmā ievadītā un no tās izvadītā gāzes apjoma balansu, tirgus dalībnieks slēdz balansēšanas līgumu ar vienoto dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatoru vai uztic atbildību par balansēšanu citam sistēmas lietotājam, par to savstarpēji vienojoties.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Liek izteikt 84.1 panta pirmo daļu šādā redakcijā: “Regulators apstiprina dabasgāzes pārvades sistēmas operatora izstrādātos dabasgāzes pārvades sistēmas pieslēguma noteikumus biometāna ražotājiem, sašķidrinātās dabasgāzes termināļa operatoriem un dabasgāzes lietotājiem un dabasgāzes sadales sistēmas operatora izstrādātos dabasgāzes sadales sistēmas pieslēguma noteikumus biometāna ražotājiem, sašķidrinātās dabasgāzes termināļa operatoriem un dabasgāzes lietotājiem. [..]” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - arī Ekonomikas ministrijas parlamentārās sekretāres Ilzes Indriksones priekšlikums. Liek papildināt 112. pantu ar 1.1 punktu šādā redakcijā: “nodrošināt savstarpēji savienotā gāzes sistēmā ievadāmās gāzes uzskaiti un kvalitātes kontroli, lai ievadīšana un transportēšana pārvades un sadales sistēmā būtu droša”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Noteic, ka pie apkures... var pievienot arī kūdru. Komisijā nav atbalstīts, jo praktiski to arī tagad neaizliedz. Tātad kūdra jāskata mazliet citādākā rakursā. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Arī runā par kūdru. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
10. - deputāta Viktora Valaiņa priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Enerģētikas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šā gada 9. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 9. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāte Janīna Kursīte.
Turpinām skatīt likumprojektu “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā” (Nr. 1417/Lp13) otrajā lasījumā. Uz otro lasījumu tika saņemti 10 priekšlikumi. 1. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Liek izteikt 1. panta otrās daļas 10. punktu šādā redakcijā: “elektroenerģijas ražotājs - fiziskā vai juridiskā persona, kura ražo elektroenerģiju vai izmanto elektroenerģijas uzkrātuvi atdošanas režīmā”. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Papildina 1. panta otro daļu ar 34. punktu šādā redakcijā: “saules vai vēja elektrostacijas iekšējā līnija”. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Liek izteikt 8. panta otro daļu šādā redakcijā: “Regulators nosaka sistēmas pieslēguma noteikumus elektroenerģijas ražotājiem un lietotājiem, kā arī pieslēguma maksas noteikšanas metodiku šā likuma 9. panta 2.1 daļā noteiktajiem pieslēgumiem.” Komisijā tika daļēji atbalstīts un iekļauts 4. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Izsaka likumprojekta 1. pantā paredzēto 8. panta otro daļu šādā redakcijā: “Regulators nosaka sistēmas pieslēguma noteikumus elektroenerģijas ražotājiem un lietotājiem, kā arī pieslēguma maksas noteikšanas metodiku šā likuma 9. panta 2.1 daļā noteiktajiem pieslēgumiem.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Papildina 9. pantu ar 1.1 daļu šādā redakcijā: “Sistēmas operators atsevišķi uzskaita un savā tīmekļvietnē publicē informāciju par sistēmiski nozīmīgām brīvajām ražošanas un patēriņa jaudām.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Papildina 9. pantu ar 2.4 daļu šādā redakcijā: “Elektroenerģijas ražotājs maksā attiecīgajam sistēmas operatoram maksu par sistēmas jaudas rezervēšanu, ja jaunu elektroenerģijas ražošanas iekārtu plānots pieslēgt elektroenerģijas pārvades sistēmai vai sadales sistēmai un pieslēdzamās elektroenerģijas ražošanas iekārtas jauda ir lielāka par 50 kilovatiem. Regulators nosaka maksas par sistēmas jaudas rezervēšanu aprēķināšanas metodiku, kā arī kārtību, kādā šo maksu izlieto pieslēguma maksas segšanai. Elektroenerģijas ražotājs zaudē maksu par sistēmas jaudas rezervēšanu, ja tā elektroenerģijas ražošanas iekārta netiek pieslēgta elektroenerģijas sistēmai no sistēmas operatora neatkarīgu iemeslu dēļ.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Paredz izteikt 22. pantu šādā redakcijā: “Ražošanas jaudu palielināšanai un jaunas elektroenerģijas ražošanas iekārtas ieviešanai nepieciešama ministrijas atļauja, ja elektroenerģijas ražošanas iekārtu paredzēts pievienot pārvades sistēmai vai sadales sistēmai ar jaudu, kas ir vienāda ar vai lielāka par 500 kilovatiem. [..]” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - deputāta Viestura Liepkalna priekšlikums. Izsaka 22.1 panta pirmās daļas 2. punktu šādā redakcijā: “ikgadēju maksājumu par katras iekārtas uzstādīto jaudu”. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 9. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Iekļauj ikgadēju maksājumu par katras iekārtas uzstādīto jaudu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - ekonomikas ministra Jāņa Vitenberga priekšlikums. Papildina 25. panta trešo daļu ar 3. punktu šādā redakcijā: “saules vai vēja elektrostacijas iekšējā līnija, kas savstarpēji savieno vairākos nekustamajos īpašumos izvietotas saules vai vēja elektrostacijas elektroenerģijas ražošanas iekārtas”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Šā gada 9. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 9. jūnijs. Likumprojekts “Par grozījumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 13. novembra Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos 1998. gada 24. jūnija Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Atis Lejiņš.
Paldies, augsti godājamais Prezidij! Tātad skatām likumprojektu “Par grozījumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 13. novembra Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos 1998. gada 24. jūnija Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem” (Nr. 1402/Lp13). Šitas mums ir ļoti svarīgs, es ļoti iesaku to atbalstīt, jo piesārņojums pasaulē nezina valstu robežas. Tāpēc vajadzētu atbalstīt, lai tie gaisi - tur - nenāk šeit, jo tad to arī tur nebūs, tie būs aizliegti. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par grozījumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 13. novembra Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos 1998. gada 24. jūnija Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
12. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 12. jūnijs. Likumprojekts “Par Pasaules Pasta konvenciju un tās Noslēguma protokolu”, pirmais lasījums. Ārlietu komisijas vārdā - deputāts Atis Lejiņš.
Likumprojekts “Par Pasaules Pasta konvenciju un tās Noslēguma protokolu” (Nr. 1458/Lp13). Mums jau ir bijusi vesela virkne likumprojektu par pasta konvencijām, un šitas ir vēl viens. Šitas ir ļoti svarīgs, tas nosaka maksas un apmaksas un visas tehniskās lietas. Es neiešu te detaļās, tas viss ir anotācijā. Tie, kam prieks, to var arī lasīt, bet tas ir svarīgi, citādi mēs tiksim izslēgti no Pasaules Pasta organizācijas. Aicinu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par Pasaules Pasta konvenciju un tās Noslēguma protokolu” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Tas pats, kas iepriekšējam, - 12. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 12. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Reinis Znotiņš.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Uz otro lasījumu esam saņēmuši 22 priekšlikumus. 1. - labklājības ministra Gata Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt 3. panta ceturto daļu ar 7.1 punktu. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - arī ministra Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt 3. panta ceturto daļu ar 7.1 punktu. Paskaidrojumi, kas paredz dalības fondēto pensiju shēmā pārtraukšanas iespēju pirms vecuma pensijas piešķiršanai nepieciešamā vecuma sasniegšanas. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - ministra Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt likumprojekta 1. pantā ietvertā likuma 10. panta pirmās daļas 2.2 punkta ievaddaļu aiz vārdiem “var tikt nodots” ar vārdiem “šī punkta “b” apakšpunktā minētajam subjektam”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - ministra Eglīša priekšlikums. Paredz samazināt termiņu no sešiem mēnešiem uz trīs mēnešiem, kura laikā jāziņo, kā mainīt ieguldījumu plāna ieguldīšanas noteikumus vai palielināt kopējo līdzekļu pārvaldītājam... Tātad komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - ministra Eglīša priekšlikums. Piedāvā redakcionāli papildināt 3. pantā ietverto 1.1 punktu ar vārdiem “valsts fondēto pensiju shēmas dalībnieku identifikācijai vai informēšanai un trešajai personai saskaņā ar normatīvajiem aktiem datu apstrādes jomā ir tiesisks pamats personu datu apstrādei”. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz papildināt 11.4 panta trešās daļas otro teikumu ar atsauci uz Eiropas Parlamenta regulu un izslēgt vārdu “normatīvos”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - ministra Eglīša redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - ministra Eglīša redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - ministra Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt 12. panta pirmās daļas 3. punktu ar “d” apakšpunktu šādā redakcijā: “ir komercsabiedrību parāda vērtspapīri, kuri neatbilst “a”, “b” vai “c” minētajām prasībām”. Šis ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Attiecīgi precizē iepriekšējo ministra Eglīša priekšlikumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Pievieno atsauci uz regulu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - ministra Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt likuma 12. panta otrās daļas 5. punktu ar tekstu šādā redakcijā: “bet “d” apakšpunktā minētajos vērtspapīros - 10 procenti no ieguldījumu plāna aktīviem”. Šis ir daļēji atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
16. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Precizē 15. - ministra Eglīša priekšlikumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - ministra Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt 12. panta trešo daļu, izvēršot 1. un 2. punktu un papildinot ar 3. un 4. punktu. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
18. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Precizē 17. - ministra Eglīša priekšlikumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tātad 19. (uzmanību!) - labklājības ministra Gata Eglīša priekšlikums. Paredz papildināt likumu ar 12.3 pantu - nosaka pienākumus attiecībā uz ieguldītājiem Latvijā. Un te es citēju: “[..] tiek izstrādāta un publiskota ieguldījumu politika un ieguldījumu izvērtēšanas kārtība ieguldījumiem Latvijā; kādā no fondēto pensiju shēmas līdzekļu pārvaldītāja ieguldījumu plānu prospekta ietvertajiem ieguldīšanas noteikumiem, ievērojot šajā likumā noteiktos ieguldīšanas noteikumus, tiek paredzēta ieguldīšanai Latvijā”. Un 3. punkts (it īpaši svarīgs), kas noteic, ka “ne mazāk kā septiņi procenti no fondēto pensiju shēmas līdzekļiem tiek ieguldīti investīcijās, kas vērstas uz Latvijas dzīvojamā fonda atjaunošanu, renovāciju un energoefektivitātes uzlabošanu; gada pārskatā tiek norādīti secinājumi un rezultāti par fondēto pensiju shēmas līdzekļu ieguldīšanu Latvijas ekonomikas izaugsmei”. Komisijā šis nav atbalstīts.
Kolēģi, tātad debates par šo priekšlikumu uzsāksim pēc pārtraukuma.
Mēs nevaram pabeigt? Man ir jāiet...
Mums ir pārtraukums, jo deputātiem ir arī tikšanās un komisiju sēdes. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Vārds deputātam Kasparam Ģirģenam paziņojumam.
Cienījamie deputāti! Pulksten 12.30 Sarkanajā zālē - reto slimību pacientu atbalsta grupas sanāksme, vai arī pieslēdzamies attālināti. Paldies.
Sarkanajā zālē nebūs, nē! Sarkanajā zālē būs Prezidijs. Balsošanas zālē? Kas jums ir?
Mainām - Balsošanas zālē.
Balsošanas zālē. Ģirģena kunga sanāksme - Balsošanas zālē.
Tātad tiekamies Balsošanas zālē pulksten 12.30. Paldies.
Vārds Inesei Voikai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Nav reģistrējušies: Valērijs Agešins, Aldis Blumbergs, Anda Čakša, Artuss Kaimiņš... Kaimiņš ir, Andrejs Klementjevs, Rihards Kols, Armands Krauze, Regīna Ločmele, Ivans Ribakovs, Kārlis Šadurskis un Jānis Urbanovičs. Paldies.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 13.30. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Turpināsim Saeimas sēdi. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā”. Uzsākam debates par 19. priekšlikumu. Vārds deputātam Krišjānim Feldmanam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! (Nejauši nogrūž glāzi. Starpsaucieni.) Cienītie kolēģi, es tiešām esmu satraucies par šo priekšlikumu, jo es izlasīju komisijas iesniegtajā tabulā... Saeimas Prezidijā... ka komisija nav atbalstījusi šos īpašos nosacījumus attiecībā uz fondēto pensiju kapitāla izvietošanu Latvijā. Man zināmā mērā tas ir pārsteigums, jo līdz priekšlikumu skatīšanai es biju pārliecināts, ka komisijā šādam priekšlikumam, kas ir orientēts uz nacionālā kapitāla izaugsmi, ir balsis. Šobrīd izrādās, ka balsu tomēr nav. Par ko tad ir runa? Mēs ļoti labi zinām, ka otrajā pensiju līmenī (vispārīgās kategorijās runājot) ir uzkrāti aptuveni 5,5 miljardi eiro. Tā ir ievērojama Latvijas iedzīvotāju būtībā sociālās apdrošināšanas iemaksās samaksātā summa, kura ir nodota pārvaldīšanā dažādiem otrā pensiju līmeņa fondu pārvaldniekiem. Šis priekšlikums paredz, ka septiņi procenti no šiem 5,5 miljardiem vai, pareizāk sakot, aptuveni 380-390 miljoni eiro - tā būtu tā daļa, kura šiem fondiem būtu jāiegulda atpakaļ Latvijā. Tā būtu jāizvieto dažādos instrumentos, jāiegulda atpakaļ Latvijā. Kas notiek līdz šim? Tātad faktiski absolūti lielākā daļa... gandrīz viss otrā pensiju līmeņa kapitāls ir izvietots dažādu... es gribētu teikt, citu valstu finanšu instrumentos. Vai tie ir kaut kādi citu valstu tā saucamie papīra instrumenti, vai tie ir kaut kādi atvasinātie, indeksiem piesaistītie instrumenti, vai tamlīdzīgi, kā rezultātā, varētu teikt, Latvijas iedzīvotāji, uzkrājot pensiju kapitālu, būtībā ceļ citu valstu pensionāru vai fondu ienesīgumu. Viņi nodrošina kapitālu citiem fondiem, kuri savukārt izmanto šo fondu naudu, lai iegādātos, piemēram, īpašumus, tai skaitā meža īpašumus, Latvijas Republikā. Man liekas, ka mēs varētu mierīgi izslēgt šo nevajadzīgo starpposmu un sākt, piemēram, ar šo nosacīti mazo daļu, ar septiņiem procentiem, kas būtu potenciāli - kā priekšlikumā paredzēts -, primāri ieguldāms dzīvojamā fonda attīstīšanā vai energoefektivitātes attīstīšanā. Protams, tas nav izdarāms tā pilnīgi klaji, tiešā veidā, tāpēc arī priekšlikums paredz konkrēta plāna izveidi, kā tieši tas tiek darīts, ar kādiem instrumentiem. Tie, visticamāk, ir jau tādi nosacīti atvasināti instrumenti. Tas nodrošinātu, ka mēs speram pirmo soli. Pēc tam mēs skatāmies, kā tas iet. Un varbūt būtu jāsper arī nākamais solis, lai pēc iespējas vairāk mūsu pašu naudas nodrošinātu kapitālu aktivitātēm, kas ceļ pievienoto vērtību vai vairo mūsu ekonomikas efektivitāti tepat uz vietas. Manā izpratnē, priekšlikums ir skaidrs un saprotams, pie tam mēs atrodamies nevis trešajā lasījumā... mums bieži ir gadījies, ka uz trešo lasījumu ir labi priekšlikumi, bet tas ir tāds plašais lasījums, tur tikai redakcionāli labojumi jāsniedz... taču mēs esam otrajā lasījumā, un otrajā lasījumā mēs varam sniegt... un diskutēt par dažādiem priekšlikumiem, un tos vēl var precizēt trešajā lasījumā, ja kādam kaut kas nepatīk. Vēl ir laiks. Šajā sakarā es pilnībā uzticos Gatim Eglītim kā finansistam, kurš ir iesniedzis arī šo priekšlikumu. Es uzticos. Mūsu visu interesēs ir vairot kapitāla pieejamību investīcijām Latvijā - tieši tām vajadzībām... tieši tām lietām, kas nepieciešamas Latvijas tautsaimniecībā, īpaši tām, kas attiecas uz energoefektivitāti un dzīvojamo fondu, kas ir tieši šī priekšlikuma objekts. Tāpēc es aicinu ļoti stingri atbalstīt šo priekšlikumu un neticēt nevienam, kas pēc manis nāks un stāstīs, ka priekšlikums otrajā lasījumā nav atbalstāms, jo tas nav bijis pilnīgi ideāls, jo, ja jūs gribētu atbalstīt šo lietu, jūs komisijā būtu salabojuši to priekšlikumu. Nu, tad tas būtu tajā...
Paldies. Laiks.
... visideālākajā formā. Paldies. (Aplausi.)
Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godājamie deputāti! Kolēģi! Nu (Starpsauciens: “Nu?!”) komunistisko priekšlikumu, samērā murgainu un nepārdomātu... Mēs tagad debatēsim par to, ka mēs esam kreisi - teiksim, Venecuēlas ekonomikas piekritēji -, ne mazāk kā septiņus procentus investēsim Latvijas valsts dzīvojamā fonda siltināšanā, ja? Tātad - pensionārs godīgi uzceļ māju un nosiltina vai arī dzīvo mājā, par kuras siltināšanu jau ir pieņemts lēmums, bet viņam tagad atskaitīs septiņus procentus no kopējās naudas, lai viņš siltinātu Ķengaragā tur kaut kādam, es negribu teikt - alkoholiķim, piedošanu... vai tādam, kam ir slinkums kaut ko darīt. Bet kas tad liedza viņiem par savu naudu siltināt? Un tad mēs varētu vēl septiņus procentus ēdināšanas fondā... Un vēl varētu alimentu nemaksātājiem ieskaitīt, jo mums ir tūkstošiem cilvēku, kas nemaksā alimentus. Šeit ir pārkāpta komisijas vienošanās, ko Feldmana kungs nepateica. Proti, komisijā bija vienošanās, ka uz nākamo lasījumu iesniedzējs izstrādās normālu priekšlikumu, kas varētu būt. Un priekšlikums varētu būt tāds, ka Labklājības ministrija sagatavo - kopā ar valdību - uzņēmumu sarakstu, kas ir, teiksim, sociāli uzņēmumi, ļoti svarīgi, bet viņi maksā dividendes. Piemēram, “Latvijas valsts meži” izlaiž akcijas un pieņem lēmumu maksāt dividendes - trīs procentus... nu, vai kaut vai vienu procentu gadā. Tātad 20 gados tas dotu kumulatīvo efektu un ieguldītie līdzekļi pensiju fondā divkāršotos vai trīskāršotos. Lūk, tāda bija vienošanās. Bet šādā veidā... Nobalsot par to, ka man vai jums būtu jādod sava nauda, lai trešajai personai, teiksim, uzlabotu labklājību, siltinot tai māju, - nu, tas taču ir pilnīgi nepareizs priekšlikums. Šādā veidā... Es saprotu, tā ideja nav slikta. Un mēs arī vienojāmies... Un kāpēc komisija neizstrādāja? Tāpēc, ka to nevar piecās minūtēs komisijas sēdē... un to nevar vienā stundā izstrādāt. Tātad tas ir jāizstrādā - kuros uzņēmumos var ieguldīt. Ne jau kurā katrā. Un pēdējais. Kas notiks ar nabaga fondu pārvaldnieku, ja viņš nebūs ieguldījis naudu? Pensionāri... tur, kur... Piemēram, Apple var nopelnīt 50 procentus... Ir tikai viena funkcija šim fondam - nest peļņu pensionāram, kurš ir uzticējies šim fondam un ielicis savu naudu. Viņš var nelikt tajā fondā tādā gadījumā... Un, ja šāda, teiksim, Ķengaraga siltināšana... gadā... beigsies ar mīnus desmit procentiem, tad šis fonda vadītājs tiks nomainīts. Tā normāli darbojas ekonomika. Tāpēc šādā veidā mēs nevaram... Priekšlikums kā tāds pēc būtības var būt, bet tas ir jāizstrādā kopā ar valdību - kādā veidā ieguldītāji finansē un pensionāri iegulda. Vai tas ir “Latvenergo”, vai tā ir, teiksim, kaut kāda Daugavas HES kaskāde, kur vienmēr ir peļņa. Mums taču ir uzņēmumi, kur vienmēr ir peļņa. Mums ir, piemēram, “Latvijas Gāze”, mums ir Daugavas HES kaskāde, “Latvenergo”... Nu tad lai tas tiek nostrādāts ar valdības garantijām. Un, kamēr tas nav izdarīts, mēs šādu nevaram pieņemt. Paldies.
Vārds deputātam Uldim Augulim.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Cienītie kolēģi! Jā, Kiršteina kungs jau teica, ka Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā mums bija diskusija par šo jautājumu. Feldmana kungs minēja mežus... un citus jautājumus. Protams, šeit mēs varētu pielikt klāt vēl ceļus... un citus jautājumus. Bet galvenais jautājums ir nodrošināt ienesīgumu, lai ieguldītājs nekādā gadījumā nezaudētu attiecībā... vai tiktu garantēts ienesīgums... Tā ka arī diskusijā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tika pārrunāts ar Labklājības ministriju, ka uz trešo lasījumu tiks sagatavots priekšlikums, kas būtu vairāk un pareizāk tendēts uz to iespējamo ieguldījumu Latvijā, kas nav noteikts konkrētos procentos, jo pretējā gadījumā būs ļoti sarežģīti garantēt ienesīgumu. Virziens ir pareizs. Arī šobrīd valsts parādzīmēs tiek ieguldīti šie pensiju līdzekļi. Līdz ar to, droši vien visiem kopā strādājot, ir jāpanāk pats labākais regulējums, protams, arī Ministru kabineta noteikumu līmenī, ar nosacījumiem un garantijām, kādam ir jābūt šim ienesīgumam... nevis tikai to uzlikt kā pienākumu prospekta izstrādātājiem. Līdz ar to, cienītie kolēģi, varbūt šinī brīdī nebūtu īsti prātīgi atbalstīt šādu priekšlikumu, bet, tā kā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā bija arī diskusija par šo jautājumu, Labklājības ministrija solīja, ka uz trešo lasījumu sagatavos tādu, ko mēs visi varētu kopumā atbalstīt. Šobrīd aicinu neatbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Krišjānim Feldmanam otro reizi.
Google meklētājā visai izplatīts virsraksts - “Latvijā lielākie mežu īpašnieki ir zviedru uzņēmumi”. Atgādināšu, ka 2018. gada beigās kāds liels zviedru uzņēmums pārdeva tūkstošiem - manuprāt, pat 100 tūkstošus - hektāru mežu, kad izgāja no Latvijas tirgus. Tajā laikā uzņēmumam “Latvijas valsts meži” nebija kapitāla, lai šo platību nopirktu, tāpēc to iegādājās vienkārši cits zviedru uzņēmums, un turklāt tas notika Latgalē, pierobežā. Toreiz darījuma... “Latvijas valsts meži” piedāvāja... indikatīvi... nu, bija baumas par 50 miljoniem, eksperti novērtēja par 200 miljoniem, bet tas muļķais zviedru fonds - tas, kas nopirka tur... acīmredzot nezin kāpēc nebija aizdomājušies par to, ka Latvijas mežu... ka ir izdevīgi ieguldīt Latvijas mežos... nez kāpēc nopirka par 324 miljoniem, tāds skaitlis izskanēja. Tas tā - vizuāli. Tieši tik, cik... šis priekšlikums būtu nodrošinājis kapitālu arī šādai investīcijai. Jā, šobrīd priekšlikumā nav runa par mežiem. Es aicinu izlabot komisijā. Nu kur tad ieguldīt? Nu tad vismaz mežos ieguldīsim, nopirksim paši savu mežu - tad, kad mums zviedru uzņēmumi pārdos lielas platības Latgalē, pierobežā. Ar to jāsāk. Paldies.
Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Godātie kolēģi! Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Augsti godātie kolēģi no JKP! Jums šogad, pieņemot valsts budžetu, bija iespēja par šo jautājumu lemt - un, manuprāt, daudz labākā redakcijā, nekā šobrīd tiek piedāvāts no Eglīša kunga puses. Eglīša kunga piedāvājums diemžēl ir diezgan populistisks un bez reāla seguma. Skaidri redzams tas, ka tur nav bijušas konsultācijas ar nozari jeb jomu par to, cik tad īsti šo kapitālu Latvijas ekonomika tādā tiešā veidā varētu uzsūkt. Ja mēs skatāmies uz situāciju, kāda ir ar šo kopējo pensiju sistēmu... otro līmeni, tad redzam, ka Latvijā kopumā ir ieviesta laba un mūsdienīga pensiju sistēma, tomēr šis otrais pensiju līmenis vēsturiski ir darbojies ļoti slikti; es tam pilnībā piekrītu. Tas, kas būtu jādara, - vairāk jāveicina šo investīciju apjoms Latvijā. Šobrīd, ja mēs skatāmies pēc datiem, 13-15 procenti... atkarībā no tā, kādā veidā tas tiek uzskaitīts, - vai uzskaite... Latvijas uzņēmums, kas caur Igauniju investē Latvijā... Bet šie pensiju kapitāla fondi... ir 13-15 procenti. Ja mēs paskatāmies, cik šobrīd Latvijas valsts pensionāri iegulda, piemēram, Luksemburgas ekonomikā, tad redzam, ka Luksemburgas ekonomikā Latvijas pensionāri iegulda divreiz vairāk nekā Latvijas ekonomikā. Tāpat arī Īrijas ekonomikā un citās. Īrijas ekonomikā trīs reizes vairāk nekā Latvijas ekonomikā tiek ieguldīta pensionāru nauda. Tas, kas būtu jādara, - tik tiešām ir jāveido saprātīgs piedāvājums, kādā veidā šīs finanšu investīcijas ieguldīt Latvijas ekonomikā. Un, manuprāt, nebūtu jānodala, ka tas ir māju renovācijai. Es piekrītu Kiršteina kungam, ka šāda apjoma naudas ieguldīt māju renovācijā - tā ir tāda diezgan liela utopija. Pašiem vajag kaut vai uz kalkulatora parēķināt, cik daudz tas ir un cik reāli vispār var ieguldīt. Nu paši pamēģiniet parēķināt. 500 miljonus gadā ieguldīs māju renovācijā... Kurš to vispār var aptvert? Šāda investīcija... Attiecībā uz to, kā vajadzētu būt, es domāju, tas būtu pilnīgi normāli, ja mēs noteiktu, valstiski noteiktu, to, ka ir divu procentu pieaugums gadā, kā minimālais - divu procentu pieaugums gadā... šim pensiju kapitālam. Ir jāiegulda Latvijas - Latvijas! - ekonomikā. Tas būtu saprātīgi, tas būtu solis pareizā virzienā. Kolēģi! Šo priekšlikumu mēs, frakcija, no savas puses neatbalstīsim gluži vienkārši tāpēc, ka diemžēl tas ir sagatavots no ministra puses diezgan populistiski, kaut gan tas varēja būt tiešām tāds, kāds tas jau tika piedāvāts budžeta izskatīšanas laikā, taču tad jūs to noraidījāt, pat nebijāt gatavi debatēt par to jautājumu. Šobrīd jūs esat pamodušies. Kolēģi, vajadzēja to darīt ātrāk, varbūt jau pirms trim gadiem. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā par šo priekšlikumu notika debates. Balsojums nebija vienbalsīgs, bet komisija šo priekšlikumu neatbalstīja.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - labklājības ministra Eglīša iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 45, pret - 21, atturas - 3. Priekšlikums atbalstīts.
20. - labklājības ministra Gata Eglīša priekšlikums. Tas paredz papildināt likuma pārejas noteikumus ar 36. un 37. punktu šādā redakcijā: “Grozījums šā likuma 3. panta ceturtajā daļā un šā likuma 7.1 pants stājas spēkā 2022. gada 1. jūnijā. Informāciju par valsts fondēto pensiju shēmas dalībnieka konta slēgšanas rezultātā iegūtā fondētās pensijas kapitāla pievienošanu nefondētajam pensijas kapitālam Aģentūra nodrošina no 2022. gada 1. decembra. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Ja valsts fondēto pensiju shēmas dalībnieks izmantojis šā likuma 7.1 pantā sniegto iespēju un līdz 2022. gada 1. decembrim pieprasījis piešķirt vecuma pensiju, tad Aģentūra pensiju pārrēķina saskaņā ar likuma “Par valsts pensijām” pārejas noteikumu 23. punktu, bet ne vēlāk kā līdz 2022. gada 31. decembrim. [..]” Komisijā arī par šo bija plašas debates, balsojums nebija vienbalsīgs, un komisija nav atbalstījusi šo priekšlikumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Krišjānim Feldmanam.
Labdien, kolēģi! Paldies tiem, kas balsoja “par” iepriekšējo priekšlikumu. Protams, priekšā darbs trešajā lasījumā. Es saprotu, ka šis priekšlikums ir saistīts ar iepriekšējo priekšlikumu, kas būs papildus jāprecizē arī trešajā lasījumā, bet jebkurā gadījumā... Līdz ar to aicinu atbalstīt kā saistītu priekšlikumu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisija šo priekšlikumu nav atbalstījusi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - labklājības ministra Eglīša iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 43, pret - 24, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums par pārejas noteikumu stāšanos spēkā. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais, 22. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas paredz izslēgt norādi par likuma spēkā stāšanos. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Valsts fondēto pensiju likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - šā gada 9. jūnijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 9. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskā komisija savā 17. maija sēdē izskatīja likumprojektu Nr. 1476/Lp13 - “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”. Likumprojekta mērķis ir “nodrošināt, ka sabiedrībai netiek darītas pieejamas tādas programmas, kuras nav iekļautas Latvijā retranslējamo audio un audiovizuālo programmu sarakstā, tādējādi nodrošinot, ka sabiedrību nesasniedz arī tādas programmas, par kurām Nacionālā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padome ir pieņēmusi lēmumu par programmas izplatīšanas ierobežošanu Latvijas teritorijā”. Juridiskā komisija lūdz atzīt likumprojektu par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 59, pret - 13, atturas - nav. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Juridiskā komisija likumprojektu ir atbalstījusi izskatīšanai pirmajā lasījumā. Lūdzu deputātus atbalstīt likumprojektu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Borisam Cilevičam.
Cienījamie kolēģi! Es netaisos atkārtot visas kritiskās piezīmes par šo likumprojektu, kuras es izteicu pirms nedēļas, kad mēs lēmām jautājumu par tā nosūtīšanu komisijām, bet... es, godīgi sakot, gaidīju, ka tomēr Juridiskās komisijas pārstāvis sniegs kaut kādu skaidrojumu un kliedēs tās bažas, kuras izskanēja manā toreizējā runā. Es gribētu uzdot dažus konkrētus jautājumus Butāna kungam. Ja jūsu komisija tiešām iedziļinājās šajā jomā, tad varbūt jums nebūs problēmu atbildēt uz šiem jautājumiem. Pirmais - par izziņošanu. Šajā likumprojektā tā tiek definēta kā jebkura darbība, kura padara programmu publiski pieejamu. Tajā pašā laikā Autortiesību likuma 1. panta 12. punktā izziņošana tiek definēta kā “darbība, ar kuras palīdzību darbs (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) pirmo reizi kļūst pieejams sabiedrībai neatkarīgi no šīs darbības veida”. Tajā pašā laikā Autortiesību likuma 1. panta 14. punkts definē publiskošanu. Tā ir “jebkura darbība, ar kuru tieši vai ar attiecīgas tehniskas ierīces palīdzību darbs, izpildījums, fonogramma vai raidījums tiek padarīts pieejams sabiedrībai”. Es ceru, ka jūs esat iepazinušies ar Autortiesību likumu, un man ļoti interesanti būtu dzirdēt jūsu skaidrojumu, kāpēc jūs piedāvājat definīciju, kas acīmredzami nesaskan ar Autortiesību likumā sniegto definīciju, un kā likuma piemērotājam būs jārīkojas šajā situācijā. Otrais - attiecībā uz komercdarbību. Vai anotācijā vai tajās debatēs, kuras notika jūsu komisijā, izstrādājot šo likumprojektu, bija minēti skaitļi? Cik lielā mērā... cik daudz no tā aizliegtā satura tiek uztverts, saņemot kaut kādus komercpakalpojumus? Jo faktiski šis likumprojekts aizliedz komercdarbību. Bet, cik man zināms, tās programmas, par kurām ir runa, šobrīd pārsvarā tiek uztvertas pa taisno, bez jebkādiem starpniekiem, bez kaut kādas komercdarbības. Mūsdienu tehnoloģiskās platformas to pieļauj. Tātad - ko jūs tieši gribat aizliegt? Un kā tas palīdzēs ierobežot to saturu, kad izplatīšana ir noteikta ar padomes lēmumiem? Tas man īsti nav skaidrs - kāds šeit ir sakars un kā šī likuma norma darbosies. Un trešais jautājums - par ko tieši ir runa? Ir runa par naidīgu saturu, par propagandu un visādām viltus ziņām? Kad ierobežošana tiek noteikta ar padomes lēmumiem... Vai tomēr ir runa par autortiesībām? Anotācijā šie divi jautājumi tiek pilnībā sajaukti. Un, ja mēs runājam par propagandu, tad ir skaidrs, ka, tā teikt, īpašuma tiesību turētāji... attiecībā uz propagandu... ir vitāli ieinteresēti nevis iegūt peļņu no šī satura izplatīšanas, bet gluži otrādi - ir ieinteresēti, lai šis saturs tiktu pēc iespējas plašāk izplatīts bez jebkādas materiālas peļņas. Man īsti nav skaidrs tomēr, pret ko ir vērsts piedāvātais likumprojekts. Kolēģi, es saprotu, ka es runāju par ļoti garlaicīgām lietām un ka jūs negribat iedziļināties, bet kārtējo reizi, manā skatījumā, mēs pieņemam... taisāmies pieņemt likumprojektu, kas vēl vairāk samudžina situāciju un nemaz nesasniegs noteikto formālo mērķi. Tātad es ļoti gribētu dzirdēt vai nu no komisijas priekšsēdētāja, vai no kāda no likumprojekta iesniedzējiem konkrētas atbildes uz manis uzdotajiem konkrētajiem jautājumiem. Kamēr tas nenotiek, mēs nevaram atbalstīt šo likumprojektu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā varu vien Cileviča kungam atbildēt, ka komisijas sēdē šis jautājums... šis likumprojekts tiks skatīts, visticamāk, nākamajā nedēļā. Aicinu uz komisijas sēdi, kur varēs visus jautājumus izdiskutēt. Bet pašreiz, domājot par valsts drošību un sabiedrības saliedētību, aicinu deputātus atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. (Dep. B. Cilevičs: “Nevienas sapulces nebūs, ja?”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 18, atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 15 minūtes no šī brīža. Izskatīšana otrajā lasījumā - Saeimas 9. jūnija sēdē.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 15 minūtes, līdz šā gada 2. jūnija pulksten 14.15. Izskatīšana - Saeimas 9. jūnija sēdē. Tālāk darba kārtībā - lēmumu projektu izskatīšana. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Civilās savienības likums” (Nr. 1380/Lp13) trešajam lasījumam līdz 2022. gada 30. oktobrim”. Godātie kolēģi, Saeima ir sākusi šī likumprojekta izskatīšanu, līdz ar to šis likumprojekts darba kārtībā nav iekļaujams. Juridiskais birojs precizē, ka par lēmuma projektu arī debates netiek pieļautas. Tālāk - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Šobrīd strādājam ar jautājumu, kas ir - “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Šī pārdale ir no divām Kultūras ministrijas apakšprogrammām uz Finanšu ministriju, lai turpinātu Rīgas Jaunā teātra, kas ir Lāčplēša ielā, rekonstrukciju. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā šī apropriācija tika atbalstīta. Lūgums arī jums šo apropriāciju atbalstīt. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2022. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - paziņojumu izskatīšana. Paziņojums par administratīvi sodītiem 13. Saeimas deputātiem laika periodā no 2022. gada 6. janvāra līdz 2022. gada 18. aprīlim. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Pamatojoties uz Saeimas kārtības ruļļa 179. panta pirmās daļas 5. punktu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija sniedz informāciju par administratīvi sodītiem deputātiem saskaņā ar Sodu reģistra datiem laika periodā no šā gada 6. janvāra līdz 18. aprīlim. Tikai četri deputāti pārkāpa likumus un tika sodīti. Norādītajā laika periodā pie administratīvās atbildības saukti: Aldis Gobzems. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Bauskas iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 23. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par noteiktas sapulču, gājienu un piketu organizēšanas un norises kārtības pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 19. martā. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Bauskas iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 23. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Ir runa par Aldi Gobzemu. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 19. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Jelgavas iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 12. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par noteikto sapulču, gājienu un piketu organizēšanas un norises kārtības pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 10. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Jelgavas iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 12. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 10. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Dobeles iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 7. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 17. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Zemgales reģiona pārvaldes Dobeles iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 7. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 17. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Centra iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 31. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar Aizsargjoslu likuma 66.8 panta pirmo daļu (par normatīvajos aktos noteikto uzturēšanas darbību ierobežojumu pārkāpšanu aizsargjoslās ap valsts aizsardzības objektiem). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 24. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Centra iecirkņa Kārtības nodaļā šā gada 31. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 24. februārī. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Centra iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 21. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 27. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Zemgales iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 14. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējās situācijas un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 10. martā. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Zemgales iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 14. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 10. martā. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Zemgales iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 14. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu)... Aldim Gobzemam. Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 10. martā. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Ķengaraga iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 25. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 15. aprīlī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Ķengaraga iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 25. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējo situāciju un izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 18. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Ķengaraga iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 25. janvārī pieņemts lēmums par izdarīto pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 18. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Ķengaraga iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 27. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokli” 21. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 19. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Ķengaraga iecirkņa Kārtības policijas nodaļā šā gada 26. janvārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar likuma “Par sapulcēm, gājieniem un piketiem” 25. pantu (par ārkārtējās situācijas vai izņēmuma stāvokļa laikā noteikto ierobežojumu vai aizliegumu pārkāpšanu). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 18. februārī. Aldis Gobzems. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Teikas iecirkņa Kārtības policijas nodaļā pagājušā gada 29. decembrī pieņemts lēmums par izdarīto pārkāpumu saskaņā ar Covid-19 infekcijas izplatības pārvaldības likuma 50.1 pantu (par mutes un deguna aizsega nelietošanu normatīvajos aktos paredzētajos gadījumos). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 21. janvārī. Juris Pūce. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 10. rotā šā gada 6. februārī pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar Ceļu satiksmes likuma 55. panta divpadsmito daļu (par atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanu no 31 km/h līdz 40 km/h (Starpsauciens: “Četrsimt?”)... 40... ja tas izdarīts vietā, kura apzīmēta ar ceļa zīmi “Apdzīvotas vietas sākums” vai ceļa zīmi “Dzīvojamā zona”). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 23. februārī. Ēriks Pucens. Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvaldes Kārtības policijas biroja Patruļpolicijas nodaļas Satiksmes uzraudzības rotā šā gada 26. martā pieņemts lēmums par izdarīto pārkāpumu saskaņā ar Ceļu satiksmes likuma 51. panta pirmās daļas 1. punktu (par transportlīdzekļa vadīšanu, ja nav klāt kāda no šādiem transportlīdzekļa vadītājam nepieciešamajiem dokumentiem - vadītāja apliecība vai personu apliecinošs dokuments). Piemērots brīdinājums. Lēmums stājies spēkā šā gada 13. aprīlī. Ēriks Pucens. Valsts policijas Kurzemes reģiona pārvaldes Kārtības policijas biroja Patruļpolicijas nodaļas Satiksmes uzraudzības rotā šā gada 26. martā pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar Ceļu satiksmes likuma 51. panta devīto daļu (par tālruņa, piezīmjdatora, planšetdatora vai viedierīces lietošanu, ja transportlīdzeklis atrodas kustībā, izņemot gadījumus, kad tālruni, piezīmjdatoru, planšetdatoru vai viedierīces izmanto brīvroku režīmā). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 13. aprīlī. Andris Skride. Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Patruļpolicijas pārvaldes Ceļu policijas bataljona 7. rotā šā gada 12. martā pieņemts lēmums par izdarītu pārkāpumu saskaņā ar Ceļu satiksmes likuma 71. panta pirmo daļu (par tāda transportlīdzekļa izmantošanu ceļu satiksmē, kuram noteiktajā termiņā nav veikta valsts tehniskā apskate). Piemērots naudas sods. Lēmums stājies spēkā šā gada 30. martā. Paziņojumā nav ietvertas ziņas par Saeimas deputātu administratīviem pārkāpumiem, par kuriem sodi piemēroti saskaņā ar Administratīvās atbildības likuma 19. nodaļu “Administratīvā pārkāpuma procesa īpatnības atsevišķās lietu kategorijās”.
Paldies. Tātad paziņojumu esam uzklausījuši. Paziņojums par 13. Saeimas deputāta Alda Gobzema Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietu. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Normunds Žunna.
Labdien, kolēģi! Pamatojoties uz Riharda Kola iesniegumu un Saeimas kārtības ruļļa 179. panta sesto daļu, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija 2022. gada 18. maija sēdē izskatīja 13. Saeimas deputāta Alda Gobzema Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpuma lietu. Lietas izskatīšanas gaitā komisija izvērtēja deputāta Alda Gobzema teikto Saeimas 2022. gada 28. aprīļa sēdē un konstatēja, ka deputāts Aldis Gobzems ar savu rīcību ir pārkāpis Saeimas deputātu ētikas kodeksa 7., 16. un 19. punktu. Izvērtējot deputāta Alda Gobzema rīcību, kā arī viņa izteikto atvainošanos un savu vārdu atsaukumu, komisija ar balsu vairākumu nolēma izteikt 13. Saeimas deputātam Aldim Gobzemam rakstveida brīdinājumu, paziņojot par to Saeimas sēdē, kā arī publicēt komisijas lēmumu oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”. Paldies.
Paldies. Tātad paziņojumu esam uzklausījuši. Godātie kolēģi, esam izskatījuši arī šā gada 26. maija sēdes darba kārtību. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Godātie kolēģi! Darbu pie Saeimas šā gada 2. jūnija ārkārtas sēdes darba kārtības izskatīšanas sāksim pēc piecām minūtēm, proti, pulksten 14.25. Vārds Inesei Voikai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Kolēģi! Nav reģistrējušies: Aldis Adamovičs, Aldis Blumbergs, Anda Čakša, Rihards Kols, Līva Kreituse, Ralfs Nemiro, Juris Pūce, Ivans Ribakovs, Kārlis Šadurskis, Atis Zakatistovs, Gatis Zamurs un Reinis Znotiņš. Paldies.
Paldies. Šā gada 26. maija Saeimas sēdi slēdzu. Pēc pavisam neilga laika, pulksten 14.25, - darbs pie Saeimas šā gada 2. jūnija ārkārtas sēdes darba kārtības. Tātad darbu atsākam pulksten 14.25.