Ні, будемо працювати. Так, прошу підготуватись до реєстрації. Велике свято, вони появляться, я думаю. Є-є. Так, будь ласка, прошу підготуватись до реєстрації. Так, будь ласка, увімкніть систему „Рада”. [[16:02:56]] У сесійні залі зареєстровано 192 народних депутата чи картки їхні. Вечірнє засідання оголошую відкритим. Шановні колеги! Я вам нагадую, тут, мабуть, в сесійні залі немає таких, а можливо й є, що це раніше до 1996 року в Конституції була норма, що сесійне засідання не відкривається, якщо в залі менше 226 народних депутатів, зараз цієї норми немає. Ми можемо відкрити засідання за будь-якої кількості народних депутатів. Це одне. Інша справа, що треба необхідна кількість голосів. З мотивів запишіться по хвилині від фракцій. Будь ласка, Писаренко і Григорович.
Шановний Адаме Івановичу! Сьогодні у нас є на порядку денному одне питання яке, на жаль, на жаль не підготовлене ані ідеологічно, ані технічно до розгляду. Я маю на увазі Закон „Про державну податкову службу України”, якою ми за чимось плануємо знову збільшити штат податкової міліції чи сьогодні нам достатньо з того, що податкова міліція вже робить з комерсантами і з підприємцями. Якщо тої статистики, яку ми сьогодні надавали під час ранкового засідання, коли на 540 справ які порушує податкова міліція, лише одна справа доходить до суду, якщо цього не достатньо, то давайте збільшимо розмір податкової міліції до рівня української армії і нехай вони охороняють, в тому числі і обороноздатність нашої держави. Я пропоную підтримати законопроект нашого колеги Гриценка та той законопроект, який поданий групою депутатів Писаренко, Пилипенко, Олійник та Воротнюк про те, що взагалі скасувати податкову міліцію і передати ці функції просто Міністерству внутрішніх справ. Дякую.
Кириленку, будь ласка, слово. Увімкніть Кириленка мікрофон В’ячеслава.
Шановні колеги, шановні виборці. В’ячеслав Кириленко, партія „За У країну!”. От ми розпочали вечірнє пленарне засідання, але в залі мабуть депутатів 40 і то немає, а правляча коаліція практично відсутня, от 4 депутати яких я бачу. Разом з тим на порядку денному стоять архіважливо питання, Закон про референдум [[друге читання]], 927 поправок, Закон про вибори. Коаліція, яка наполягає на цих питаннях і їх внесла, святкує ювілей Президента в повному складі. У нас виникає питання, для чого ця, окрім 4 членів правлячої коаліції. У нас в опозиції виникає питання, навіщо це знущання над українським народом? Коли такі питання намагаються примусити нас розглянути і ухвалити у практично порожньому залі. Тим більше, що кожна із 927 поправок до Закону про референдум повинна проголосуватися, бо ми будемо на цьому наполягати. Тому у нас пропозиція перестати ламати цю комедію і закрити вечірнє пленарне засідання в зв’язку із відсутністю правлячої коаліції і відхиленням всіх поправок, які внесені від опозиції. Прошу це питання розглянути, дякую.
Ні, ні-ні. Закривати вечірнього засідання. Цибенка мікрофон
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Це, до речі, до тих людей, які говорять про те, що представників коаліції сьогодні на засіданні немає – це, по-перше. По-друге. Я прошу дуже не хвилюватися, і ми можемо перевірити, скільки буде представників опозиції, і скільки буде представників коаліції, скажімо, через годину-дві в цьому залі – це, по-друге. І, по-третє. Адам Іванович, рішення прийнято, я думаю, що в нас є порядок денний, є питання, які маємо розглядати. Я думаю, що до моменту голосування наші колеги підтягнуться і все буде нормально. Дякую.
Так. Будь ласка, Анатолій Гриценко.
Шановний Адам Іванович, поки депутати збираються, я хочу підняти змістовне питання – звернутися до вас, до людини, яку шаную як знавця законодавства, в тому числі Регламенту. Сьогодні включено до порядку денного законопроект, який внесений урядом, який стосується створення спецназу у Податковій міліції. Я стверджую, що цей законопроект не може розглядатися до тих пір, доки не буде розглянутий, раніше мною внесений з цього самого предмету, законопроект [[№5336]] [[від 10 листопада минулого року]], я це перевіряв в секретаріаті і Зайчук про це знає. Я вносив пропозицію, щоб оцю дивізію, 10 тисяч людей у формі зі зброєю, ліквідувати. Він, мій законопроект не розглянутий. Він включений до порядку денного. А тут урядовий, який вноситься мав би бути альтернативним до мого. Тому, якщо буде цей розгляд завтра, післязавтра, коли завгодно, я просив би першим розглянути мій законопроект [[5336]]. Дякую.
Давайте. Я не виключаю, що саме завтра ми його будемо розглядати. Тобто, якщо він стосується цієї ж теми, то всі альтернативні, які включені до порядку денного і мають відношення до Податкової міліції, будемо розглядати поза всяким сумнівом. Інша справа, що ми сьогодні частину не включили, колеги кажуть, що є, але вони не включені до порядку денного, тому вони не будуть розглядатися. Ті, що включені до порядку денного, так як ваш [[5336]], він буде розглядатися. Так, Князевич.
Адаме Івановичу, я все ж таки хотів би подискутувати, якщо дозволите з вами з приводу того, чи можемо ми, чи не можемо розпочинати сесію в такому питанню. Справді, пряма норма Конституції була до. відповідно в Конституції 1996 року. Але й було рішення Конституційного Суду від 17 жовтня 2005 року, яке між іншим стосувалося 82, 83 статей Конституції і де чітко встановлена норма. Що для того, щоби розпочати сесію парламенту сесійне засідання потрібна така кількість депутатів, яка потрібна для прийняття рішення в парламенту відповідно до Конституції, тобто, більше 226. Зважаючи на ці обставини, я би відверто кажучи з вами не погодився, що ця норма стосувалася тільки тієї норми Конституції, яка діяла до 2004 року. Бо рішення Конституційного Суду відбулося після внесення змін до Конституції 2004 року. Тому зважаючи на це, все ж таки я вважаю, що ми абсолютно неконституційно розпочали засідання.
Так, так, так все буде добре. Сулковський просить слово. Дайте Сулковському.
Значить, шановні колеги, я хочу сказати тобі, пане Павле, значить, що я якраз та людина, не така як ви, дуже цікавий бути на п’янках. А я от якраз о 14.00. із-за помаранчової влади, яка без діяла 5 років тому. У минулому році, от патріот сидить поруч з вами, згоріла школа село Познань в Рокитнівському районі де пів тисячу діток не мають де навчатись. І тому о 14 годині якраз мені було призначено Прем’єр-міністра по цій важливій проблемі і ми сьогодні, практично, Прем’єр-міністр прийняв рішення однозначно, що школу цю негайно почати будувати прямо найближчими днями. Тому, Адаме Івановичу, я вношу, також підтримую колегу пана Цибенка, що треба всі ці дні, Адаме Івановичу, їх жодного не було в залі.
Завершуйте.
їх не було. Тому, я думаю, не треба і сьогодні вас не буде, а коаліція буде працювати і буде приймати відповідні рішення на користь України. Тому не треба дурити і не треба пискотіти. Терпиться, чешеться вам, будь ласка, ніхто вас не тримає, до побачення, ідіть собі, як і всі дні ви. вас тут не було, вас же тут не було, але парламент працював і буде працювати і надалі.
Будь ласка, Іван Кириленко.
Тихо, спокійно. Шановний Адаме Івановичу, всі розуміють. [[Шум у залі]] Ну, я ж не можу говорити. Всі розуміють, за що іде мова. Адам Іванович, скажіть, будь ласка, до чого прийшли перемовини в коаліції стосовно відповідних статей цього закону, які по суті ліквідовують парламент, ліквідовують його ключові функції, особливо в частині конституційного процесу. Якщо перемовини ваші дійшли до злагоди, то зрозуміло, що у вас є голоси, і ми своїми, як кажуть, руками душимо те, що створювалося стільки років. Якщо перемовини ваші не дійшли злагоди, тоді у залі можна демократично голосувати поправки і так далі. Тому ці всі розмови – це виграш часу, ми розуміємо. Я думаю, що ви можете, як депутат, як наш колега відповісти на ці питання.
Іване Григоровичу, як би я перед вами поставив питання: розкажіть, будь ласка, що вчора у вас було на засіданні політичного керівництва партії „Батьківщина”, ви б розповідали? Це так для жартів. Я переконую вас, що тоді, коли ми почнемо розглядати законопроект, пов’язаний із Законом про всеукраїнський референдум, будуть голосуватися поправки. Я переконаний, що ми з вами у результаті вийдемо на правильне рішення, рішення, яке стосуватиметься того, що всі повноваження, які мала і має Верховна Рада, вони залишаться. Будь ласка, Марущенко Володимир Станіславович. Прошу
Шановний головуючий, шановні колеги, я хотів би вас проінформувати, що у Верховній Раді України у складі фракції „Наша Україна – Народна самооборона” створена депутатська група „Право вибору”. До її складу увійшло 15 народних депутатів. Згідно протоколу про створення групи, координатором обрано Давида Жванію. Необхідні, всі документи, необхідні для офіційної реєстрації групи, подані в Апарат Верховної Ради. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги! Думками обмінялися. Думками обмінялися. В зв’язку із заявою двох фракцій я оголошую перерву на 30 хвилин. До 14 години 45 хвилин. Підписали заступники керівників фракцій Партії регіонів Клюєв Сергій Петрович і Цибенко Петро Степанович. Оголошується перерва
Повеселішало. Посвітлішало в сесійній залі. Так, продовжуємо засідання. Фракції, які брали перерву, заяви не виголошують. [[Шум у залі]] Шановні колеги, це право фракції. Хоче – говорить, хоче – мовчіть. Нам потрібно зараз з вами розглянути законопроект за номером 4680 – проект Закону про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів [[друге читання]]. Але я не бачу таблиці. Валерій Федорович Бевзенко від комітету. Що скажете? Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Проект Закону про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів [[реєстраційний номер 4680]] був прийнятий Верховною Радою за основу 5 березня поточного року. Законопроектом визначаються правові засади встановлення і використання земельних ділянок для розміщення об’єктів енергетики, встановлення та дотримання правового режиму земель спеціальних зон енергетичних об’єктів. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить врегулювати питання, які виникають в процесі експлуатації об’єктів енергетики в умовах суспільного розпаювання земель сільськогосподарського призначення. Друге. встановити чіткий порядок відшкодування збитків власника землі та користувача внаслідок встановлення обмежень на використання відповідних земельних ділянок. Третє. Законодавчо визначити порядок проведення аварійних та аварійно-відновлювальних робіт на земельних ділянках, що перебувають у власності та користуванні. За час, який пройшов після прийняття зазначеного законопроекту за основу до комітету надійшло 32 зауваження від суб’єктів законодавчої ініціативи народних депутатів, з яких пропонується врахувати повністю, врахувати редакційно та врахувати частково 21 та відхилити 11 зауважень. Особливо необхідно висловити подяку народним депутатам України Кармазіну, Смітюху, а також фахівцям Мінпаливенерго за активну участь в підготовці законопроекту. Законопроект в запропонованій редакції узгоджено і Міністерством палива та енергетики України. З огляду на викладене, комітет пропонує законопроект реєстраційний номер 4660, внесений народним депутатом України Пашинським, прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Дякую. Так, будь ласка, скільки там поправок? Скільки враховано? Скільки не враховано? Будь ласка.
Не враховано в нас 11 поправок.
Хто із народних депутатів, поправки яких не враховані, наполягає? Немає? Тоді, з вашого дозволу, я ставлю на голосування: про прийняття в цілому як закону законопроекту за номером 4680: проект Закону про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів. Прошу голосувати. [[17:04:42]] За-318 Закон прийнято. Шановні колеги, якщо ви не будете заперечувати, давайте ми розглянемо останній закон, який в нас стоїть тут до другого читання, бо він коротший, ніж ті, які будуть: про референдум і про вибори. Мова йде: проект Закону про доступ до публічної інформації [[друге читання]] [[реєстраційний номер 2763]]. Шевченко Андрій мав би доповідати. Хто від комітету готовий це зробити? Немає? Якщо ви дозволите, давайте тоді візьміть, будь ласка, таблицю – і будемо йти за поправками. Так, перша поправка, Шевченко. 2-га, Шевченко. 3-тя, 4-та, 5-та, 6-та, 7-ма, 8-ма, 9-та, 10-та, 11-та, 12-та, 13-та, 14-та, 15-та, 16-та, 17-та, 18-та, 19-та, 20-та, 21-ша, 22-га, 23-тя, 4-та, 5-та. Коротше, шановні колеги, всі поправки, які вносили, а вносили два автори: Шевченко і Ландік, всі поправки, зараз я до кінця ще продивлюсь, але, ніби, всі поправки. Так, всі поправки цих авторів враховані. Ніхто не наполягає, щоб підтвердити ту чи іншу поправку? Немає? Немає. Тоді з вашого дозволу я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону законопроекту за номером 2763 – проект закону про доступ до публічної інформації. Прошу визначатись. [[17:07:14]] За-143 Не підтримано. Є пропозиція направити законопроект на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[17:07:36]] За-312 Шановні колеги, якби була ваша добра воля, щоб ми зараз прийняли постанову про відзначення на державному рівні 800-річчя заснування міста Збараш Тернопільської області [[реєстраційний номер 6301]]. Я прошу підтримати. Автор законопроекту Доній. Вона у нас у тижневому порядку стояла, але у зв’язку з тим, що ми займаємось законопроектами, як-то кажуть, першочерговими, не дійшли до її розгляду. Я думаю, що тут немає. Вперше згадується у 1211 році. Тобто 800 років. Ви знаєте, що місто Збараж відоме в нашій історії. І Збаразька угода була і битви. Я прошу підтримати Постанову про відзначення на державному рівні 800-річчя заснування міста Збараж Тернопільської області [[реєстраційний номер 6301]]. Прошу голосувати. [[17:08:51]] За-347 Дякую. Постанова прийнята. Все, що ми мали з вами сьогодні, ми розглянули. Тепер приступаємо до законопроекту за номером 6278 про всеукраїнський референдум. Будь ласка, від комітету. Хто у нас тут, Горбатюк? Прошу. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! За дорученням Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 5 липня 2010 року розглянув зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України „Про всеукраїнський референдум”. Реєстраційний номер 6278, прийнятого за наслідками розгляду у першому читанні і за основу 3 червня 2010 року. Комітетом до другого читання підготовлено порівняльну таблицю до законопроекту, яка містить 926 поправок і пропозицій, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи. За результатом розгляду поправок і пропозицій на засіданні комітету 124 було враховано поправки, 8 враховано частково. 794 відхилено, але по 4 пропозиціях з числа поданих комітет ще не визначився. Порівняльна таблиця до законопроекту завізована із зауваженнями Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту третього, частини першої, статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України „Про Всеукраїнський референдум” за результатами розгляду в другому читанні, прийняти в цілому. Хочу також відзначити, що в ході підготовки прийнятого в цілому законопроекту на підпис Голові Верховної Ради України, відповідно до статей 103, 130 Регламенту Верховної Ради України буде здійснено його техніко-юридичне та редакційне опрацювання. Шановні колеги! Прошу підтримати цей законопроект і розпочинаємо розгляд пропозицій та поправок, внесених народними депутатами до проекту Закону України „Про Всеукраїнський референдум”. За результатами. Чотири поправки по ходу я буду говорити, де, які не визначились. По ходу. За результатами розгляду в другому читанні прийняти його в цілому і, як закон.
Це рішення комітету?
Так, рішення комітету.
Дякую. Я бачу є необхідність обмінятись, будь ласка, по хвилині від фракцій запишіться. Прошу, Писаренко. Ні? Тоді Подгорному, мікрофон, будь ласка.
Подгорний, партія „Батьківщина”. Шановні колеги! Я хочу, все ж таки уточнити деякі моменти. Цю таблицю, яку ми сьогодні будемо розглядати в більшості готував не стільки комітет, скільки готувало Міністерство юстиції. Я скажу просто декілька слів, що підкомітет, який відповідає за підготовку, дійсно, дуже ретельно розглянув на трьох своїх засіданнях, майже 600 поправок. А на засіданні комітету всі ці поправки були відхилені, депутат Надоша дістав свою таблицю, яка була відпрацьована в Міністерстві юстиції, і після цього більшість Партії регіонів, „тушка”, і деякі ще коаліціанти за три години майже по 10-11 секунд на кожну поправку з 900 прийняли цей документ. Я думаю, що він не зовсім відпрацьований, тому що даже ті поправки, які стосуються дуже важливих питань, були просто автоматично відхилені. Дякую.
Так, будь ласка, Парубуй.
Парубій Андрій. Прошу передати слово В’ячеславу Кириленкові.
В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, група „За Україну!”. Шановні колеги! Шановні виборці! От ми розглядаємо зараз цей законопроект. розпочинаємо розглядати, в ньому 927 поправок, всі принципові питання відхилені, і це стало, на жаль, практикою правлячої коаліції. Згубною практикою, бо саме ця практика цю коаліцію і загубить. Неврахування абсолютно конституційної позиції опонентів призведе до краху і режиму цього, і правлячої коаліції. А от щоб люди знали для чого цей закон вони зараз проводять. От одна норма. Референдум про прийняття нової Конституції України вони зараз заводять у цей законопроект, будуть Конституцію приймати, коли захотять, без парламенту і по суті без людей, тільки маніпулюючи ними. І взагалі нововведення просто драконівське. Втрата чинності чи визнання чинним Закону України. Тобто парламент буде після прийняття цього закону не потрібен. Я пропоную прислухатись до нашої точки зору і ці поправки викинути, щоб їх і близько не.
Так, будь ласка, Соболєв. Чи хто там просив? Да, Соболєв. Прошу.
Соболєв, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Шановні колеги, я пропонував би, оскільки там чотири поправочки враховано, щоб саме ці поправки ставилися на голосування, так як цього вимагає Регламент. Я вважаю, що ці поправки якраз є най ключовіші. В разі, якщо вони проходять, то фактично з цього моменту Верховної Ради як органу законодавчого не існує. Бо тепер Верховна Рада відсторонена від ухвалення Конституції. Більше того, вона відсторонена навіть від внесення поправок в Конституції і таким чином фактично заради цього власне і приймається цей законопроект. Саме тому я наполягав би на тому, що поправки, які стосуються антиконституційного урізання повноважень Верховної Ради щодо ухвалення законів безпосередньо щодо змін до Конституції, щоб саме ці поправки голосувалися, не дивлячись на те, що їх нібито підтримав комітет. Дякую.
Зараз, зараз. Цибенко, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, я вітаю зал засідань Верховної Ради, який приступив до роботи. Дехто з наших колег недавно панікував, але бачимо понад 300 депутатів в залі і вони готові працювати. Це по-перше. По-друге, як би хто критично не ставився до змісту цього документу, то представник комітету фактично підтвердив про те, що було засідання профільного комітету, який розглядав поправки до закону і ми маємо сьогодні його розглядати. І третя теза, яку я хотів би висловити, полягає в тому, звісна річ, що в цьому документі є проблеми, безумовно, що вони є. Але поза межами залу, залу засідань Верховної Ради, їх ніхто не вирішить і не зніме. Тому по будь-яким спірним питанням будемо знаходити консенсус в цьому залі і приймати відповідне рішення. Я думаю, що ми маємо приступити до постатейного розгляду документу. Дякую.
Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна самооборона". Шановний Адам Іванович, я вам показував, що Головне юридичне управління висловило до цього рішення на 16 сторінках колосальні зауваження. Самі такі слабенькі з яких говорять так, що така система передбачена цим законом, в якій, цитую, „органи державної влади та їх посадові особи, зможуть безпосередньо впливати на кінцевий результат практично на всіх етапах його проведення”. І друге, на другій сторінці читаю, „не лише не забезпечено балансу, який закладено між Президентом, Верховною Радою і виконавчою, але й закладено передумови для застосування адміністративного ресурсу та фальсифікації результатів в процесі організації проведення референдуму. Тому, шановний Адам Іванович, те що прозвучало сьогодні від народного депутата Подгорного, що підкомітет не займався, цей проект зроблений зараз в Міністерстві юстиції. Це ганебна річ, з цього приводу треба проводити розслідування. Тому я наполягаю, щоб ми.
Дайте завершити.
Дякую. Адаме Іванович! Юрій Кармазін. Я наполягаю, щоб ми з вами зараз терміново доручили Юридичному управлінню разом з представниками фракцій знайти якийсь консенсус, попередньо ми вже намагались це зробити, для того, щоб не було оцих брутальних порушень і оцих шалених висновків в противному випадку, Адаме Івановичу, ми не дамо незважаючи на день народження вождя, не дамо проводити сесію, бо це брутальне паплюження Верховної Ради і знищення законодавчого органу – представницького органу українського народу. І той факт, що вилізли вуха Міністерства юстиції, яке стоїть в даному випадку за рішенням ніби-то комітету, це вже багато про що говорить. Тому треба проводити розслідування Регламентному комітету з приводу того, що зараз заявив колега Подгорний, якщо підкомітет був усунутий від прийняття рішення. Дякую, Адаме Івановичу.
Так-так-так, репліка Подгорний.
Шановні колеги! Подгорний партія „Батьківщина”. Я хочу дати уточнення ще раз було проведено три засідання підкомітету, розглянуто 600 поправок дуже ретельно. Більше того хочу сказати були знайдені компроміси з авторами законопроекту, з представниками Партії регіонів, з представниками фракції Комунистической партии Украины, з представниками «Блоку Литвина» - не було ніяких заперечень із цих 600 поправок тільки 25 вимагали окремого підходу і розгляду на комітеті. Це також було розглянуто. Але після цього, ще раз повторюю, була доставлена таблиця депутатам Надошою в присутності заступника Міністра юстиції і далі голосування йшло як голосувальна машина ще раз кажу шість-десять секунд на поправку і всі 900 поправок заново були розглянено без урахування мнения підкомітету. Дякую.
Так, Прокопчук.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Адаме Івановичу, як головуючий, шановний український народе! От зараз, в цьому залі, черговий раз будуть намагатись методом „перелому через коліно” приймати доленосний документ. Документ, який фактично дійсно руйнує і парламентаризм, і який абсолютно не готовий для того, щоб його можна було приймати, тому що він не опрацьований. Всупереч Регламенту, всупереч Конституції підготовлений і зараз в такий причому день, коли дійсно ювілей гаранта Конституції, буде якраз ще чергове паплюження і топтання по Конституції. Ганьба! Повністю ганьба! Я не знаю, що ще тут можна говорити, якщо це буде прийнято, то це просто-на-просто буде знущання над всім українським народом як єдиним носієм всієї влади в Україні.
Чечетов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я сейчас объясню, что такое «через колено ломать». Это «через колено было ломать» тогда, когда у Януковича украли победу в 2004 году. Когда блокировали Кабинет Министров, Верховную Раду, Администрацию Президента, не давали возможность прийти госслужащим на работу. Вот это называется было «ломать через колено„ да еще за деньги зарубежных инвесторов, которые диктовали „музыку”, а кто-то здесь на цыпочках прыгал. Вот это называется «ломать через колено». А это демократичный путь! Народ избрал депутатов, обсуждается и большинством голосуется. Такого нет ни в одном парламенте мира, чтобы решение принималось 100 процентным большинством, на то это и парламент. Это дискуссии, это аргументы и сила аргументов побеждает. Пожалуйста, выкладывайте аргументы! И если ваши аргументы будут сильнее, мы прислушаемся. А если нет, извините, народ нам дал право большинством принимать решения. Вот это называется демократия, а не „ломание через колено”. И 4 года в Украине уже никогда не будет.
Кирило Куликов.
Дуже дякую. Шановні колеги, у мене лише одна проста ремарка. Є шановний голова цього комітету мій колега пан Омельченко, який провів цей законопроект. Чому він не доповідає цей законопроект, чому доповідає менш досвідчений колега, при всій повазі, є пан Омельченко, чи він не доповідає, тому що йому соромно доповідати цей законопроект, чи ще якісь причини є для того. Поясніть цю ситуацію.
Зараз скаже доповідач, скаже. А я просто нагадаю вам норми закону. Немає значення, хто доповідає. Комітет профільний, розглядаючи питання, приймає рішення, визначити доповідачем з цього законопроекту народного депутата такого. Це може бути голова комітету, це може бути будь-хто із членів профільного комітету. Так що, Кирило, тут все в рамках закону і Закону про Регламент і Закону про комітети. Тут немає ніяких порушень. Будь ласка.
Шановні депутати, от мене дивує позиція нашої опозиції, яка і працює в комітеті, яка працює в залі. Ви знаєте, коли ви починаєте людям розповідати свої страшилки і цих страшилок самі боятися, то так далеко ви не зайдете разом з тією категорією людей, яка вас підтримує. Але я хочу сказати, на тих страшилках, якщо ви будете жити і приводити до прикладу те, що ви робите в комітеті і те, що робимо ми в комітеті, то повірте, вам буде велика ганьба. Тому що, коли ми на комітеті розглядали це питання, тільки почали розглядати, по одному ви покинули засідання комітету і думали, що у нас не буде кворуму, але у нас була більшість. І ми поступово питання за питанням почали розглядати і пройшли цей законопроект. Так ми працювали і в групах депутатів, тобто в групах депутатів від і Партії регіонів, і від комуністів, і від Народної партії. І коли ми приймали рішення, то я хочу сказати, ми приймаємо рішення, що ви кажете, через, там, Міністерство юстиції.
Говоріть.
Ми приймаємо рішення дійсно колегіально. І, якщо ми десь радимося з кимось, томи дійсно питаємо, задаючи питання, хочемо почути відповідь. І коли ми отримуємо відповідь, ми тоді голосуємо і ми впевнені, що це командне рішення, а командне рішення базується на тому. що основним джерелом влади є український народ. Якщо ми хочемо це рішення провести через український народ і український народ висловлює таку позицію, то воно повинно бути прийняте. А те, що на сьогоднішній день ви хочете чи руками влади, опозиція, щоб хтось узурпував владу в українському суспільстві, то так цього не буде. Я вважаю треба розпочати розгляд. розгляд цих поправок.
Шановні колеги, доповідач і йому задали запитання. Він відповів. Цікавився Кирило Куликов. Князевич.
Шановні колеги, от через тиждень ми би мали відмічати 19-ту річницю чинного Закону про всеукраїнські та місцеві референдуми. І за 19 років нічого страшного не трапилося. В українського парламентаризму ніяк не доходили руки до того, щоб міняти радикально цей закон, в тому числі зважаючи на те, що в 1996 році була прийнята Конституція, а в 2004 році до неї були внесені радикальні, як на мене, абсолютно некоректні зміни. Але менше з тим це навіть не перешкодило у 2000 році прийняти відповідний закон. Тут з бухти барахти негайно треба в останній день роботи сесії швиденько чомусь приймати в цілому відповідний закон. Зважаючи на те, що сказав очевидно доповідач, що це є питання над важливе для нашого українського суспільства, і зважаючи на те, що основним предметом референдуму, в тому числі є референдум з народної ініціативи, я вношу пропозицію. Винести цей законопроект на народне обговорення, як ви виносили щойно недавно законопроект про Податковий кодекс. зважаючи на його вагу і конституційне значення він ні чим не відрізняється від попереднього і було б логічно хай народ висловиться в найближчий перспективі свою.
Шкіль, будь ласка, мікрофон.
Адаме Івановичу, вас відволік, вас відволік депутат Кармазін, а була пропозиція. Я її підтримую. Винести, давайте, якщо це такий важливий законопроект. Якщо народ отримає таке поняття як народовладдя, то давайте хай народ і втрутиться в процес формування цього закону. Давайте за нього будемо не розписуватися. Давайте винесено на всенародне обговорення цей законопроект і тоді поставимо крапку у дискусії.
Можна ще легше поставити крапку у дискусії, можна, дійсно, сказати, що народ – носій влади. Давайте саморозпустимось. Навіщо платники податків будуть платити кошти на утримання Верховної Ради, і народ нехай приймає закон. Народ нехай приймає закони, це буде зовсім інше. [[Шум у залі]] Так, ідемо за поправка. Поправка 1, Коновалюк. Не наполягає. Писаренко, 4-та. 3-тя Коновалюка також. 4-та, Писаренко. Ні. 5-та також його. Коновалюк, Коновалюк. Яворівський, 8-ма. Будь ласка, мікрофон.
Я наполягаю на голосуванні за цю поправку. Бо тут абсолютно не пояснюється, чому її відхилили, немає жодної аргументації. Будь ласка.
Яка думка, Анатолій, по 8 поправці комітету? Чому відхилили?
Ця поправка відхилена саме через те, що порядок голосування на всеукраїнському референдумі встановлюється саме цим законом. Читати треба його і будете бачити.
Я ставлю 8 поправку на голосування. Прошу визначайтеся. [[17:29:40]] За-103 Не підтримана. 9 поправка. Ключковський, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Це одна з тих поправок, які відхиляються, не читаючи. Подивіться, будь ласка, що пропонується у правій колонці. „Порядок підготовки і проведення референдуму регулюється Конституцією, цим законом, а також іншими законодавчими актами”. До законодавчих актів відносяться також і підзаконні акти. Колеги, ми хочемо референдум проводити на підставі підзаконних актів? Скажіть, що поганого у моїй пропозиції, щоб було „цим законом, Законом про ЦВК, про державний реєстр виборців, іншими законами, а також іншими актами законодавства, прийнятими відповідно до цих законів. Це погане формулювання. Воно щось погіршує, але діє люмінь. І всі поправки автоматом відхиляються. Я прошу підтримати цю поправку.
Яка думка комітету?
Думка комітету – відхилити. Тому що, відповідно до пункту 20 статті 92 Конституції України, організація і порядок проведення виборів, референдумів визначається виключно законами України. Словосполучення „іншими актами законодавства” Юрія Ключковського не є тотожними категорії законодавчі акти України Шпенова, автора законопроекту. Оскільки інші законодавчі акти є ширшими і можуть включати підзаконні, нормативні, правові акти. Це рішення Конституційного Суду України від 9 липня 1998 року номер 12 рп.
Ключковського мікрофон.
Адам Іванович, саме про це я говорив. І саме тому мою поправку треба врахувати. Тому що так, як запропоновано від комітету, якраз абсолютно проходить тільки що сказана аргументація. Там передбачається підзаконними актами. А 20 пункт 85 статті Конституції забороняє це. І у мене написано, що підзаконні акти можуть бути тільки тоді, коли це прямо вказує закон відповідний. І це відповідає 85 статті Конституції. А те, що ви пропонуєте, не відповідає 85 статті Конституції. І ваша аргументація це підтвердила тільки, а не заперечила.
Так, будь ласка, ставлю на голосування поправку 9 Ключковського. Вона абсолютно, ну, має рацію. Прошу визначатись. [[17:32:16]] За-143 Не підтримана. Так, Бондар, Боднар, 10 поправка. Я не бачу. Коновалюк. Ключковський, 12-та. Будь ласка.
Моя поправка стосується того, що саме може бути предметом референдуму, які питання. Прошу звернути увагу, що пропонується. І чому це відхилено, я не можу зрозуміти. Скажіть будь ласка, чи може виноситися на референдум кадрове питання? Але те, що запропоновано, так званим, комітетом, а точніше, Міністерством юстиції, не забороняє цього. Чи можна винести на референдум питання, віднесені до повноважень Президента, Кабінет Міністрів, наприклад формування тарифної сітки? Можна її затвердити референдумом? Ви не забороняєте, але ж це уде абсурд. Я вам обіцяю, що буде референдум по встановленню мінімального розміру пенсії, і ви не зможете його зупинити, бо це повноваження Кабінет Міністрів, а ви його забороняєте робити, не забороняєте. Тому я прошу, щоби врахували мою поправку, бо вона чіткіше каже, що не можна виносити на референдум. До речі, треба звернути увагу на рішення Конституційного Суду 2000 року, де передбачені, теж скасування було двох питань, які не.
Завершуйте.
Конституційний Суд у 2000 році зняв з голосування два питання, які не забороняли 74 статтею Конституцію, і цю правову позицію Конституційного Суду теж треба брати до уваги. Я прошу підтримати мою поправку.
Думка комітету.
Думка комітету відхилити. Ця поправка охоплюється змістом статті, прийнятої за основу, яку запропонував автор.
Будь ласка, 12 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:34:32]] За-134 Не підтримана. Кириленко В’ячеслав, 13-та. Прошу.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!” Моя поправка перегукується із поправкою Юрія Богдановича Ключковського, і вона передбачає, що не може бути референдуму, наприклад щодо звуження прав і свобод людини, чітко я про це зазначаю, щодо ліквідації держави і її цілісності і щодо зміни Конституції всупереч встановленому самою Конституцією порядку. Зараз же проект передбачає по суті всі ці речі, не унеможливлює такого підходу і головне – Конституція може бути, наприклад на пропозицію Президента Януковича чи правлячої коаліції будь-якої миті змінена через референдум, який буде у такому випадку абсолютно маніпульованим. І процедура внесення змін до Конституції чітко унормована 156-ю статтею діючої Конституції. Тому я пропоную підтримати мою поправку і наполягаю на їх голосуванні. Дякую.
Так, комітет.
Комітет відхилив. Охоплюється змістом статті, прийнятої за основу. Значить, це все. який може бути референдум по назві, які будуть питання – це все домисли. Я вважаю так.
Будь ласка, 13 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:36:04]] За-148 Не підтримана. Наступна поправка. Стецьків. Не бачу. 15-а, Боднар. Писаренко, 16-а. Ні. 17-а. Яворівський, мікрофон.
Шановні наші виборці! Я абсолютно свідомий, що ця. ці група нічних законодавців з великої дороги не підтримають звичайно цю поправку. Вона дуже коротка й демократична: „На всеукраїнський референдум можуть виноситись будь-які питання за винятком тих, вирішення яких референдумом не допускається Конституцією України”. тобто ні в якому випадку не можна виносити поправки до Конституції на референдум, тому що сфальшувати результати елементарно, і Верховна Рада після цього нікому не потрібна, просто на другий день результати цих поправок будуть вписані до Конституції. Це є недопустимо. Я прошу принаймні демократичних депутатів проголосувати за цю поправку.
Я ставлю на голосування 17 поправку Яворівського. Прошу визначатися. [[17:37:24]] За-143 Не підтримана. 18-а. Ключковський, будь ласка.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Адаме Івановичу, я. моя поправка стосується питання яким. скільки питань і яких проблем вони можуть стосуватися, якщо виносяться на референдум. Однак я хочу попросити вас, я відкликаю свою 18 поправку. Але я прошу поставити на підтримку 19 поправки колеги Шпенова, бо вона ще гірше робить ситуацію, ніж була в першому читанні. Тому я прошу, щоб голосуванням підтримали поправку Шпенова. І я прошу відхилити її.
Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я підтримую колегу Ключковського. Справа в тому, що врахована поправка Шпенова не зрозуміло, як. Коли було записано в першому читанні, що виноситься декілька питань з однієї проблеми, тепер він записав: „замінити словами „одного або різних предметів Всеукраїнського референдуму”. Ну, це взагалі вже називається „приплили”. З точки зору юриспруденції це повний абсурд. Через це я підтримую його думку, і просив би вас поставити на підтримку статті 19, а точніше, непідтримки цієї статті. І звертаюся до всіх тверезомислячих депутатів, навіть після святкування дня народження вождя: не підтримуйте, будь ласка, цю поправку. Дякую.
Будь ласка, Горбатюк від комітету.
Якщо по поправці Шпенова, то комітет, дійсно, враховує цю поправку, оскільки суб’єкти ініціювання Всеукраїнського референдуму можуть визначити декілька нагальних проблем, актуальних для суспільства, для держави. Це стосується в першу факультативних, а не обов’язкових всеукраїнських референдумів, до яких відносяться референдуми за народною ініціативою [[частина друга статті 72]]. І ще фрагмент. Юрій Богданович, ви говорите, що не враховували, не працювали. У вас 21 поправка врахована, я зразу кажу, ваших 21 поправка врахована.
19 поправка Шпенова, яка врахована комітетом, ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[17:40:11]] За-204 Не підтримана поправка. Богословська, 20-та. Писаренко, 21-ша. 22-га, Кириленко В’ячеслав, мікрофон.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Моя поправка полягає в тому, що я категорично проти винесення нової Конституції на всенародний референдум, особливо при теперішньому режимі і при теперішніх його замашках. Конституція чітко передбачає своєю 156 статтею, що є механізм внесення змін до Конституції і є механізм референдуму щодо першого, третього і тринадцятого розділів, тих норм, які містяться у них. А нова Конституція, яку напишуть десь в Кремлі, в гіршому випадку, чи на Банковій, у кращому, умовно, випадку, і винесена щоб вона була на референдум, то такого допускати не можна. Тому що ми отримаємо чистої води авторитарний режим. Тому я пропоную відповідну редакцію частини третьої статті 3, яка враховує норми діючої Конституції і унеможливлює скасування парламентаризму в країні і встановлення авторитарного режиму. Прошу підтримати.
Яка думка комітету?
Думка комітету: відхилити. Тому що обмеження конституційного референдуму лише предметом статті 156 Конституції внесення змін до розділів першого, третього, тринадцятого Конституції не узгоджується зі змістом рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2008 року.
Я в розвиток цієї ідеї хотів би запитати, Анатолію Олексійовичу, чи була на комітеті розмова про те, що ця норма не відповідає нині діючій Конституції?
Ми виходили з позиції, що по предмету всеукраїнського референдуму, якщо конституційний референдум призначається, то, виходячи теж зі статті 5, що носієм суверенітету, єдиним джерелом влади є український народ, і право визначати і змінювати конституційний лад в Україні належить виключно народові і не може бути узурповане державою. Тому цим теж, статтею 5 керувалися.
Зараз, шановні колеги, зараз обміняємося навколо цієї проблеми. Лише ще раз хочу всім нагадати, що Конституція прийнята в 96 році, в 13 розділі чітко і однозначно каже, як вносяться зміни до Конституції, і як приймається нова Конституція. Для того, щоб внести будь-які інші пропозиції, навіть народу, який є носієм влади, треба спочатку змінити норми Конституції. Будь ласка, запишіться від фракцій по одній хвилині, обміняємось з цього приводу. Будь ласка, Ляпіна.
Прошу передати слово Юрію Богдановичу.
Ключковському мікрофон.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Я хотів би на підтвердження тези тільки що висловленої Адамом Івановичем, зацитувати рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2008 року. Справа про прийняття Конституції та Законів України на референдумі. Це рішення цитує рішення 2005 року, Конституційного Суду і тут написано, що те, що право змінювати конституційний лад в Україні належить виключно народові треба розуміти так, що тільки народ має право безпосередньо шляхом всеукраїнського референдуму визначати Конституційний лад в Україні, який закріплюється Конституцією України, а також змінювати конституційний лад внесенням змін до Основного Закону України в порядку встановленому його розділом 13. Тобто будь-який інший шлях, а ніж той, який встановлений в розділі 13 є не конституційний.
Завершили? Яворівський.
Кириленкові, будь ласка, слово.
Іван Кириленко.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Давайте поступимо так, як ми поступили, коли приймали рішення Закон „Про судоустрій і статус суддів”. У нас на руках. вірніше, коли приймали рішення про Закон „Про Бюджетний кодекс”. У нас на руках висновки Юридичного управління щойно роздали депутатам, чорним по білому записані статті, норми і пропозиції, які врегульовують в конституційному полі всі проблеми. Ми почитали уважно фракції, розглянули, ми розуміємо, що тут написано в толк, написано правильно. Наша фракція у зв’язку з цим відмовляється від своїх поправок і готова голосувати за цей закон, але чітко треба зафіксувати так як фіксувалося, коли голосувався закон про Бюджетний кодекс, де чорним по білому було записано, в рішенні Верховної Ради, врахувати висновки юридичного управління. За таких умов ми знімаємо всі свої поправки тисячу, голосуємо за таку пропозицію, яку я щойно оголосив.
Будь ласка, Бондик.
Шановні колеги, ви знаєте, не потрібно такий політичний накал в залі доводити до того, що казати, що закон зайво політизує наше суспільство. Ні, згадайте, тут правильно казали в залі, незалежна Україна не мала Закону про референдум. Діючий закон ще з Радянського Союзу діє, по цьому закону до речі були референдуми, останній з них теж був, по цьому закону, діючому законі. Ви знаєте, що всі питання, про які казали наші колеги, вони можуть бути врегульовані, система, технікою. Тобто приймається закон, а потім до нього вносяться зміни. І тому може дещо компромісно йти по поправкам, Адам Іванович. Дякую.
Будь ласка, Зарубінський.
Олег Зарубінський. Шановні колеги, я знаю один випадок в новітній історії, коли Конституція в повному обсязі або нова редакція, це одне і те ж, що новий текст Конституції був прийнятий на референдумі. Це було в Російській Федерації у 1993 році після того, як танками розстріляли Білий дім, парламент, і будинок уряду. Тому я закликаю своїх колег дуже обережно ставитися до самої ідеї прийняття всього величезного, найскладнішого, який може бути в законодавстві, документу Конституції шляхом альтернативного питання на референдумі, ви „за” чи „проти”. Бо людина може бути „за” половину, а „проти” теж половину, власне це є тоді маніпуляція. Я погоджуюсь з думкою Адама Івановича і інших колег, що ми маємо діяти виключно в межах нинішньої Конституції, вносячи зміни до Конституції порушувати чинну Конституцію.
Завершуйте.
Ключова фраза, якщо хочете квінтесенція: змінювати чинну Конституцію шляхом порушення чинної Конституції не допускає будь-яке право. Тому мені здається, що нам треба піти по шляху який запропонував головуючий. Дякую.
Так, будь ласка, Єфремов. Вибачте, вибачте Чечетов.
Уважаемые коллеги! Я прошу ценитьвремя и мы продискутировали, давайте ставить на голосование и двигаться дальше.
Так Подгорний, потім Кармазін.
Шановні депутати! ШановнийАдаме Івановичу! Я думаю, що ми зараз должни застосувати норму «поправка – до поправки» і я вношу поправки до всіх хто тут є: Кириленко, Ключковський, Симоненко, Томенко, Богословська, Шпенов, Князевич. Поправку такого змінсту пункт один частини третьої статті 3 виключити.
Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний Адаме Івановичу! Я тримаю в руці той екземпляр Конституції, який підписаний ще покійним Михайлом Сиротою. Я звертаюся до вас тут в цій Конституції чітко записано 154-та: „законопроект внесення змін до Конституції може бути поданий до Верховної Ради Президентом або не менше як третиною депутатів. 155-та: законопроект про внесення змін до Конституції крім розділу першого „Загальні засади”, розділу третього „Вибори-референдум” і розділу 13 „Внесення змін до Конституції” попередньо схвалений більшістю від конституційної вважається прийнятим, якщо на наступній черговій сесії за нього проголосували не менше як дві третини. 156-та частина друга затверджується Всеукраїнським референдумом тільки знаєте коли? За умови прийняття не менше як двома третинами від конституційного складу. І на кінець. Тут говорили багато про рішення Конституційний Судів. Адаме Івановичу я підібрав ось чотири рішення Конституційного Суду з цього приводу, де є роз’яснення по референдумам, я мав честь відстоювати позиції на Конституційному Суді.
Завершуйте.
Дозвольте закінчу. В 2000 році рішення Конституційного Суду вже приймалося, приймалося з приводу того, чи правильно було, чи конституційно було поставлене питання, чи згодні ви з тим, що Конституція має прийматися всеукраїнським референдумом. Таке було питання в указі Кучми. Знаєте, що відповів тоді Конституційний Суд? Він відповів так, цитую: „Визнати такими, що не відповідають Конституції України, є неконституційними”. Пункту 6, статті 2 Указу в якому викладено питання, чи згодні ви з тим, що Конституція має прийматися всеукраїнським референдумом. Таким чином Конституційний Суд чітко підтвердив ті положення Конституції, на які я зараз послався і на які посилалися зараз і народний депутат Зарубінський, і народний депутат Мартинюк, і народний депутат Кириленко, і інші народні депутати. Я, Адаме Івановичу, прошу вас не конституційних питань ви не маєте права як головуючий взагалі ставити. Тому що все, що суперечить Конституції, а у вас є висновок юридичного відділу, це не можна змінювати законом і ви це добре знаєте.
Так, Князевич, потім Сухий.
Шановні колеги, я попросив би доповідача все ж таки абсолютно коректним бути щодо рішення Конституційного Суду. Ви можете не довіряти нам, ви можете не довіряти, не зважаючи на те, що можливо ви вважаєте, що у нас є якась політична заангажованість. Дозвольте мені зацитувати одного поважного пана, який на даний момент є головою Конституційного Суду України, який каже, що приймати нову Конституцію на всеукраїнському референдумі не можна, про це заявив сьогодні, 9 числа голова Конституційного Суду Андрій Стрижак. Саму Конституцію приймати на референдумі, Конституційній Суд це чітко розтлумачив, не можна до того часу, поки парламент не внесе відповідні зміни в саму Конституцію. Голова Конституційного Суду нагадав, що згідно з Основним Законом на всеукраїнський референдум для затвердження вносяться тільки зміни, які стосуються лише трьох його розділів. Зважаючи на ці обставини і посилаючись на думку Голови Конституційного Суду прошу врахувати під час прийняття в цілому цього закону і вилучити цю норму, як неконституційну. Дякую.
Сухий Ярослав.
Шановні колеги, в мене таке враження, що ми „ломимося у відкриті двері”. Іван Григорович, ми вас всі підтримуємо. І я хочу звернутися до депутатів ІІІ скликання, ви пам’ятаєте, голосування по імплементації референдуму 1999 року, 257 голосів і результати референдуму не були імплементовані в тіло Конституції. Про що мова йде зараз? Порадитися з народом на референдумі навіть по тексту Конституції, по положеннях Конституції нам ніхто не забороняє, але імплементувати, Конституція наша діюча, яку ви тримаєте в руках чітко розписано як це може здійснюватися – тільки в сесійному залі і переважною більшістю голосів. Тому проблеми тут немає ніякої. І смійтеся, не смійтеся, ситуація тут є зрозумілою, банальною і простою. Ніхто собі тут не ворог, і ніхто не намагається власними руками себе душити.
Так, шановні колеги, Іван Кириленко, прошу.
Шановний Володимире Михайловичу, до вас звертаюся, зараз ви будете головувати, в залі є згода, почитавши висновки Юридичного управління, Володимире Михайловичу, почитавши висновки Юридичного управління, ми бачимо, що документ можна привести до правового знаменника, який може влаштувати зал, не порушуючи серйозні речі. Ми домовилися в залі, і можна поставити на голосування, прийняття цього закону в цілому, так як приймався Бюджетний кодекс з урахуванням висновків Юридичного управління. Можна це поставити в залі на голосування, і голоси будуть. Нам роздали, ми це уважно почитали. Повністю влаштовує і те, що сказав колега Сухий, він повторив, по суті те, що я щойно говорив три хвилини тому. Тому я звертаюся до головуючого, будь ласка, поставте на голосування, бо тисячу поправок ми до 5 ранку, розумієте, ми їх не пройдемо.
Олександр Єфремов, будь ласка, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, учитывая ситуацию, в которой мы находимся сейчас, наверное, логично было поступить по народной мудрости о том, что утро - вечера мудренее. И сегодня завершить работу в принятом режиме в 18 или в 18.15, а завтра вернутся к рассмотрению данного вопроса – это предложения от фракции Партии регионов.
Шановні колеги, я повинен сказати, що щодо пропозиції Івана Григоровича Кириленко. Ми дуже важко ішли до знаходження компромісу по Бюджетному кодексу, але ж ми цю тему обговорювали. Тому ви прекрасно розумієте і колег, і колеги розуміють вас, що потрібно ще провести переговори по цьому питанню. Я просив би, я просив би. я просив би, шановного колегу, ви не в цирку, а депутати і не сміятися, я абсолютно поділяю точку зору, що треба врахувати висновки і рекомендації юридичного управління. Як би я цього не враховував і не бажав, то очевидно був інший настрій і реакція в сесійній залі. Тому сміх прибережіть для домашніх своїх потреб. Тому давайте зараз будемо іти по поправках. Ви ж прекрасно розумієте, що треба домовитися і тоді, щоб у нас було рішення Верховної Ради України, як мінімум сприймалося, якщо не позитивно, то нейтрально. І я б хотів би, шановні колеги, щоб ви з розумінням ставилися до позиції головуючого. Візьміть увагу, якщо одна сторона вимагає з порушенням будь-якого регламенту розглядати питання, домовляємося, голосуємоad hoc і приймаємо рішення. Але, коли інша сторона щось пропонує - на дибки стає протилежна сторона, яка вчора ґвалтувала той же регламент, про який говорить. То давайте ми будемо зберігати оцю тонку домовленість і компроміс для того, щоб ми приймали рішення за які на б було б не соромно. Отака пропозиція. Тому зараз давайте, яка поправка у нас, 22? Я оголошую продовження нашої роботи на 15 хвилин. Оскільки ми на ранковому засіданні не проголосували, що вечірнє засідання тривало до безкінечності. Я маю право тільки на 15 хвилин продовжувати, а далі завтра продовжимо нашу роботу. Іван Кириленко. В’ячеслав Кириленко. Я перепрошую. А, уже обговорили. Голосується 22 поправка. [[17:57:37]] За-166 Поправка не підтримана. 23 поправка. Тарас Стецьків, наполягає? Ні. Юрій Ключковський, 24-та. Не наполягає? Наполягає.
Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Іде мова про пункт 1 частини третьої статті 3 проекту, де пропонується на референдум виносити зміни до закону. скасування чи втрату чинності чи визнання не чинним закону про внесення змін до Конституції, який уже набрав чинності. У зв’язку з цим я би просив, щоб доповідач прокоментував, яка різниця між цими трьома термінами: „скасування”, „втрата чинності” чи „визнана не чинними”. І друге. Я прошу вас всіх підтримати мою поправку, виходячи з позиції Конституційного Суду України, який в ухвалі про відмову відкриття впровадження про конституційність закону 2222 сказав, що цей закон діяв одномоментно і його норми сьогодні є нормами Конституції. А скасовувати референдумом норми Конституції є неприпустимо. Я прошу підтримати мою поправку, але спочатку поясніть, що там написано.
Будь ласка, думка комітету.
Ця поправка 24 відхилена, але там 27-ма прийнята Шпенова саме по цих позиціях, то ми пізніше, коли будемо розглядати, я поясню, чому ми за неї проголосували у комітеті. А Ключковського відхилено, бо вона змінює зміст статті, прийнятої за основу, яка вже проголосована у першому читанні. [[Шум у залі]] Я пояснив.
Шановні колеги, обмінялися думка. Я ставлю 24 поправку Ключковського на голосування. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[17:59:57]] За-213 Хто за те, щоб повернутись до, переголосувати цю поправку? Прошу голосувати. [[18:00:30]] За-237 Повернулися. Шановні колеги! Я ставлю на голосування 24 поправку. Прошу голосувати. [[18:00:52]] За-231 Прийнято. 25-та, Симоненко немає. Томенко. 27-ма? Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Очевидно, нам допомагає ця Конституція, підписана Михайлом Сиротою. Я хочу вам сказати, що це врахована поправка 27 народного депутата Шпенова, де записано. В пункті 1 частини третьої статті слова: „Схвалення нової редакції Конституції України” замінити словами: „Прийняття нової Конституції України”, нової редакції. Це неконституційно, Адам Іванович. Комітет зробив неконституційну річ. Це в порушення розділу 13 Конституції України, зокрема статей 154, 155, 156, 157 зроблено. І має бути вилучено! Тому я ставлю питання про підтвердження, по-перше. І по-друге, про притягнення до відповідальності тих осіб, хто це вніс, як таких, хто готують державний переворот. Дякую.
Так, думка комітету?
27 поправка Шпенова, вона врахована, оскільки зі змістом рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2008 року номер 6 справа про прийняття Конституції та законів України на референдумі випливає виключне право українського народу визначати і змінювати конституційний лад в Україні шляхом прийняття Конституції у порядку, який має бути визначений Конституцією і законами України.
27 поправка. [[Шум у залі]] Сас, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Народний депутат Сас, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Батьківщина”. Я думаю, помилка там закралася, ми 25 поправку пропустили Симоненко Петра Миколайовича. Я прошу поставити її на голосування. І 26-та наступна. Перейшли, мабуть, випадково від втоми до 27 поправки.
Не випадково. Мають слово ті, хто присутній, хто вносив і хто наполягає на своїх поправках. Якщо ви будете Томенком, тоді ви будете наполягати. По 27-й Подгорний, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми только що проголосували 24 поправку Юрія Богдановича Ключковського. Таким чином поправка 27 протирічить поправці Ключковського, тому її не можна враховувати. І тому я вважаю, що ми зараз повинні від неї відмовитись. На підтвердження тоді треба ставити.
Шановні колеги, поправка 27 врахована комітетом. У зв’язку з наполяганням народних депутатів треба ставити її на голосування для підтвердження. Я ставлю на голосування про підтвердження поправки 27. Прошу голосувати. [[18:04:40]] За-198 Шановні колеги, на цій оптимістичній ноті давайте домовимся про таке. Зараз завершимо нашу роботу, завтра продовжимо наше засідання з розгляду поправок до Закону про Всеукраїнський референдум. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Нагадаю, шановні колеги, що відповідно до рішення Верховної Ради України завтра у нас робочий день, два пленарних засідання. Думаю, що в неділю також, тому налаштуйтесь, будь ласка, на відповідальну роботу. Завтра ми розпочнемо засідання з 10-ї години ранку.
з приводу визнання таких, що втратили чинність деяких постанов Верховної Ради щодо призначення позачергових виборів депутатів місцевих рад. На жаль, ми з вами пропустили те, дехто звертав увагу, але ми відповідно не зреагували. Ми з вами відмінили ті вибори, які вже відбулися. Тобто ми з вами зробили не правильно. Тому, будь ласка, для стенограми, те що стосується виборів, які вже відбулися, ця постанова не має відношення. Проголосуємо. Завтра проголосуємо.