Слава Україні! Шановні народні депутати України, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, я звертаю увагу, що згідно з прийнятою Верховною Радою України постановою усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Тому я прошу всіх колег неухильно дотримуватись прийнятого українським парламентом рішення та відповідально поставитися до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. Шановні колеги, у разі повітряної тривоги буде оголошено перерву в пленарному засіданні, і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні народні депутати, за парламентською традицією пропоную розпочати роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати України, триває 574-й день, як український народ і його героїчне військо дають рішучу відсіч повномасштабній злочинній агресії Росії. Ворог щоденно завдає цинічних ударів по мирних українських містах, атакує артилерією та дронами. Попри це сили оборони України продовжують послідовний рух вперед, завдаючи відчутних втрат особовому складу окупантів, знищуючи їх боєприпаси, військову техніку, крок за кроком переламуючи хребет рашистській армії. Висловлюємо слова глибокої вдячності всім, хто зі зброєю в руках боронить нашу державу, всіх, хто звитяжно працює на нашу перемогу. Я прошу хвилиною мовчання вшанувати світлу пам’ять усіх, хто загинув в боротьбі за свободу, суверенітет, територіальну цілісність України, усіх жертв російського терору. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні народні депутати, дозвольте поінформувати вас про участь у 21-й зустрічі голів парламентів Групи семи, або Великої сімки, та президентки Європейського парламенту. До участі у цьому важливому заході було запрошено також і мене як Голову Верховної Ради України. Головною, але не єдиною метою візиту до Японії стало зміцнення парламентської співпраці України з країнами Великої сімки, Європейського парламенту задля одержання різнопланової допомоги та підтримки в умовах агресії з боку Російської Федерації. І головну мету візиту було досягнуто. Парламенти країн Великої сімки та Європейського парламенту не лише підтвердили незмінну підтримку України, але і зобов’язалися продовжувати взаємодію зі своїми урядами задля надання допомоги України стільки, скільки це буде потрібно. Ми детально обговорювали реалізацію Формули миру Президента України Володимира Зеленського, зокрема пункт 5, який передбачає відновлення територіальної цілісності і суверенітету України. Говорили і про гарантії безпеки для України. Окремо я хотів би згадати зустріч із спікером Палати представників Конгресу США Кевіном Маккарті, і вона стала важливим елементом для зміцнення двопалатної і двопартійної підтримки України з боку США. Візит до Токіо також став важливою віхою розвитку українсько-японського партнерства. Шановні колеги, шановні народні депутати, дипломатичний марафон України заради своєї свободи і незалежності триває. Я хочу, щоб ми усі щиро побажали успіху в дипломатичній місії Президента України, який у ці дні у Сполучених Штатах Америки об’єднує світову спільноту заради нашої перемоги. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у наших колег народних депутатів України. Сергія Анатолійовича Мінька, позафракційний. Давайте привітаємо. [[Оплески]] І Андрія Андрійовича Шараськіна, фракція "Голос". Давайте привітаємо. [[Оплески]] Вітаємо іменинників. Бажаємо їм міцного здоров’я, наснаги та найскорішої перемоги України. Шановні народні депутати, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питання пропоную провести сигнальне голосування. Я нагадую, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, я прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. [[11:11:27]] За-147 137, 3 – проти, 1 – утримався. 147, перепрошую. Шановні колеги, ще раз звертаюсь до всіх колег із закликом неухильно дотримуватись безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після завершення нашої роботи. Шановні народні депутати, перелік питань, який був сьогодні попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам роздано. Переходимо до його розгляду. Шановні колеги, перше у нас – представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2024 рік. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду, до представлення Кабінетом Міністрів України проекту Закону України про Державний бюджет України на 2024 рік (реєстраційний номер 10000). Секундочку, будь ласка, Артур Володимирович. Що у вас, з процедури? Ми ж все ніби домовилися.
Шановний Руслан Олексійович, згідно частини першої статті 154 Регламенту Верховної Ради України під час представлення бюджету Рада може прийняти процедурне рішення щодо заслуховування головних розпорядників коштів державного бюджету щодо мети, завдань та результативних показників відповідних бюджетних програм. Тому звертаємося до вас поставити зараз на голосування Верховною Радою України пропозицію запросити до нас сюди на представлення бюджету представників Міністерства оброни, Мінстратегпрому, Міністерства інформаційної політики, Державного управління справами, ДБР та БЕБ. Дякую.
Дякую. Я ставлю пропозицію Артура Володимировича на голосування. Це процедурна пропозиція. Прошу голосувати. [[11:13:22]] За-74 Рішення не прийнято. Тому йдемо за тою процедурою, яку погодили на Погоджувальній раді. Разумков, будь ласка,
Руслан Олексійович, добрий день! Шановні колеги, в порядку денному два законопроекти – 10038 і 10037, не всі альтернативні пройшли комітет, ми не можемо їх розглядати. Або давайте дочекаємося рішення комітету і лише після цього будемо заходити в розгляд цих питань. Поки що вони не можуть знаходитися в порядку денному.
Дмитро Олександрович, ми просто зайшли вже в представлення бюджету, а з приводу цього, у нас сьогодні це питання виникало на Погоджувальній раді, і я прошу голову комітету Роксолану Андріївну Підласу, там рішення відповідне було прийнято. Будь ласка, Роксолано Андріївно. Але, шановні колеги, ми вже знаходимося в першому питанні. Будь ласка, Роксолано Андріївно.
Шановні колеги, я би хотіла звернути вашу увагу спочатку на те, що ми зараз розглядаємо бюджет 2024 року, по якому немає рішення комітету взагалі, тому що це тільки представлення. Що стосується бюджету 2023 року, то вчора Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати за основу і в цілому основний законопроект, поданий урядом, а всі альтернативні відхилити. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тому ще раз, ми перейшли до представлення Кабінетом Міністрів України проекту Закону про Державний бюджет України на 2024 рік (реєстраційний номер 10000). Відповідно до частини третьої статті 154 Регламенту Верховної Ради питання розглядається за процедурою повного обговорення. Відповідно до Регламенту, пропозицій профільного комітету та узгодженого рішення Погоджувальною радою був запропонований наступний порядок розгляду цього питання. Представлення проекту Державного бюджету Міністерством фінансів – до 10 хвилин; відповіді міністра фінансів на запитання від народних депутатів – до 9 хвилин; доповідь голови Комітету з питань бюджету – до 5 хвилин; відповіді на запитання від народних депутатів – до 9 хвилин; виступи представників депутатських фракцій і груп – до 24 хвилин (по 3 хвилини на виступ); виступи народних депутатів – до 6 хвилин (по 3 хвилини на виступ); виступ народного депутата України з окремою думкою – до 3 хвилин. Всього – до 70 хвилин. Заперечень немає? Тоді йдемо далі. Шановні народні депутати, для представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2024 рік запрошується міністр фінансів України Сергій Михайлович Марченко. До 10 хвилин. Будь ласка, Сергій Михайлович.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати! Відповідно до Конституції та вимог Бюджетного кодексу пропонується для розгляду проект Державного бюджету на 2024 рік. Бюджет наступного року є другим бюджетом, який уряд готує і подає на розгляд парламенту в умовах повномасштабної війни. Головною відмінністю цього бюджету є не тільки акумулювання максимального ресурсу на сектор безпеки та оборони, а створення умов для відродження вітчизняного оборонно-промислового комплексу. Тому цей бюджет, що спрямований на розвиток економіки, для перемоги. Крім того, в бюджеті враховані основні пріоритети майбутньої Української доктрини, що представлена для обговорення Президентом України Володимиром Зеленським. Щодо макропрогнозу. Номінальне ВВП планується на рівні 7 трильйонів 825 мільярдів гривень. Зростання реального ВВП очікується на рівні 5 відсотків. Індекс споживчих цін (грудень до грудня) – 10,8 відсотка, зростання експорту товарів – 7,5 відсотка. Доходи загального фонду державного бюджету складуть 1 трильйон 560 мільярдів гривень, що на 346 мільярдів гривень більше за планові на цей рік. Доходи враховують умови воєнного стану та визначені на чинній податковій базі. У наступному році ми плануємо зростання надходжень за всіма основними податками. Крім того, як виняток, пропонується спрямувати до загального фонду державного бюджету доходи дорожнього фонду та зарахувати ПДФО військових до спецфонду замість місцевих бюджетів. Очікуваний ресурс від ПДФО військових близько 100 мільярдів гривень, що підуть на сектор безпеки та оборони, в розвиток вітчизняного ВПК. Видатки загального фонду державного бюджету плануються в обсязі 3 трильйонів 108 мільярдів гривень, що більше планового показника цього року на 325 мільярдів гривень. Загальний ресурс на національну безпеку і оборону в 2024 році – 1 трильйон 784 мільярди гривень, близько 23 відсотків ВВП, що на 212 мільярдів гривень більше за 2023 рік. Зокрема, на грошове забезпечення військовослужбовців – 1 трильйон 72 мільярди гривень, на створення закупівлі озброєння та військової техніки – 540 мільярдів гривень, майже 56 мільярдів – на розвиток ОПК, що в 7 разів більше поточного року, 48 мільярдів гривень – на розробку та закупівлю безпілотників. Видатки на соціальний захист – це наступний пріоритет цього бюджету. Передбачається обсяг 470 мільярдів гривень або 25 мільярдів гривень додатково до 2023 року. В бюджеті враховано підвищення розміру мінімальної заробітної плати до 710 мільярдів гривень. вибачте, 7 тисяч 100 гривень – з січня та до 8 тисяч – з квітня 2024 року. Зростання складе 19,4 відсотка. Також визначені такі напрямки соціальних програм. Забезпечення виплати пенсій – 272 мільярди гривень. Пенсії понад 10 мільйонів українських пенсіонерів будуть враховані вчасно і в поновному обсязі. Крім того, у березні 2024 року вони будуть проіндексовані. На соціальну допомогу буде спрямовано 137 мільярдів гривень для 5 мільйонів осіб. На виплату пільг і житлових субсидій – 50 мільярдів гривень, 3 мільйони домогосподарств. На соціальний захист осіб з інвалідністю – майже 6 мільярдів гривень. На розвиток соціальних послуг – 1 мільярд гривень. Сфера ветеранів – наступний пріоритет цього бюджету. На підтримку ветеранів передбачається 14 мільярдів гривень, плюс 7,5 мільярда гривень до 2023 року. Зокрема, запроваджується інститут помічника ветерана, на це передбачено 4 мільярди гривень. На надання реабілітаційних та психологічних послуг – 2,6 мільярда гривень, для забезпечення житлом ветеранів 2 тисячі осіб – це 6 мільярдів гривень. На заходи з зубопротезування – 750 мільйонів гривень. На створення Національного військового меморіального кладовища – 516 мільйонів гривень. На фінансову підтримку ветеранів через Український ветеранський фонд – 248 мільйонів гривень. Для належного представлення України на міжнародній арені спортивній та підготовку спортсменів буде передбачено 7,5 мільярда гривень. Наступний рік у нас олімпійський, тому ми кошти передбачаємо для участі наших спортсменів в Олімпійських іграх. На охорону здоров’я передбачено 202 мільярди гривень, що на 24,4 мільярда гривень більше за бюджет 2023 року. Зокрема, для реалізації програми медичної гарантії – 159 мільярдів гривень, централізовану закупівлю лікарських засобів – 10 мільярдів гривень, на закупівлю новітнього обладнання – 3 мільярди гривень, на систему громадського оздоровлення – 5 мільярдів гривень. Запроваджено нову послугу з продуктивних технологій, на це в бюджеті заплановано 1,5 мільярда гривень. На розбудову центрів високоточної діагностики раку передбачено 1,6 мільярда гривень. Освіта – наступний пріоритет. На сферу освіти враховано 179 мільярдів гривень, це на 23 мільярди гривень більше ніж у бюджеті на 2023 рік. З них на оплату праці вчителів – 103 мільярди гривень, на облаштування укриттів та безбар’єрного простору – 3,3 мільярда гривень, на програму "Нова українська школа", в тому числі на придбання підручників – 3 мільярди гривень. На закупівлю шкільних автобусів – 1 мільярд гривень, на модернізацію шкільних їдалень в рамках реформи шкільного харчування, що реалізується під патронатом першої леді – 1,5 мільярда гривень. Сфера культури отримає 11 мільярдів гривень. Цифрова трансформація. Передбачено 2,5 мільярда гривень. Зокрема, передбачено кошти для реалізації інноваційних проектів для потреб сектору безпеки і оборони BRAVE 1 – 1,5 мільярда гривень та запровадження застосунку "Мрія" для забезпечення доступу до знань. Видатки на наукову та науково-технічну діяльність враховані в сумі 13,5 мільярда гривень. У бюджеті на 2024 рік видатки на судову владу передбачено в обсязі понад 24 мільярди гривень, що на 4 мільярди гривень більше за бюджет 2023 року. Збільшено видатки Державній судовій адміністрації та відповідним профільним судам. Видатки на Міністерство закордонних справ збільшені на 2,2 мільярда гривень і становитимуть понад 8 мільярдів гривень. У бюджеті на 2024 рік передбачено кошти на реформу оплати праці державної служби. Ця реформа є важливим елементом переговорного процесу про вступ України до Європейського Союзу. На підтримку бізнесу передбачено близько 31 мільярда гривень. Зокрема, на програму "5-7-9", компенсації військових ставок, на індустріальні парки, гранти бізнесу, компенсації вартості техніки вітчизняного виробництва, на гуманітарне розмінування. Для оперативного вирішення першочергових потреб передбачено 45 мільярдів гривень у резервному фонді. Ці кошти будуть спрямовані в тому числі на ремонт та будівництво доріг для військових потреб. Ресурс місцевих бюджетів на 2024 рік визначено в сумі 292 мільярди гривень, що на 75 мільярдів гривень більше за 2021 рік. Для компенсації втрат місцевих бюджетів і перенаправлення ПДФО з військових в бюджет ми окремо передбачили компенсатори, буде у нас окрема додаткова дотація в обсязі 33 мільярдів гривень, в тому числі ми не плануємо вилучати реверсну дотацію в обсязі 14 мільярдів гривень. Ще раз хочу вам акцентувати вашу увагу, всі надходження у вигляді податків, зборів, всі наші доходи спрямовуються на сектор безпеки і оборони. Інші соціальні видатки будуть реалізовуватися за допомогою коштів, які будуть залучені від наших партнерів. Реалізація інфраструктурних проектів буде в першу чергу реалізовуватися через кошти, залучені з відповідних проектів міжнародної фінансової допомоги. Майже 43 мільярди доларів США – це ті кошти, потреби в зовнішньому фінансуванні, які є на наступний рік. Ми сподіваємося, що ми зможемо заручитися підтримкою з боку Сполучених Штатів Америки, Європейського Союзу, Японії, Канади, інших наших партнерів та Міжнародного валютного фонду. На наступний рік ми передбачаємо дефіцит бюджету на рівні 20,4 відсотка валового внутрішнього продукту. Нагадаю, що в цьому році дефіцит бюджету складає 27 відсотків валового внутрішнього продукту. Державний борг зросте на 8 трильйонів, до 8 трильйонів 184 мільярдів гривень або 104,6 відсотка ВВП. Державні запозичення плануються в обсязі 2 трильйонів 134 мільярдів гривень, в тому числі внутрішні – 422 мільярди гривень. Погашення державного боргу – 607 мільярдів гривень, обслуговування – 422 мільярди гривень. Дякую за увагу. Сподіваюся на оперативне опрацювання проекту бюджету на швидке ухвалення у Верховній Раді.
Дякую, Сергій Михайлович. Шановні народні депутати, прошу народних депутатів записатися на запитання до міністра фінансів України. Будь ласка, записуємося, шановні колеги. Будь ласка, Олексій Олексійович Гончаренко, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
Пане міністре, поясніть, будь ласка, ситуацію, коли ми маємо абсолютно незрозуміле скорочення фінансування Міністерства оборони в той час, коли про завершення війни і не йдеться. Але в цей же ж час ми бачимо катастрофічне збільшення фінансування певних таких каральних репресивних органів замість фінансування ЗСУ, наприклад, БЕБ, яким збільшується фінансування в три з половиною рази. Вони будуть воювати замість Збройних Сил України, чи будуть добивати бізнес, чи як? Що більше, збільшуються видатки на Верховну Раду, на ДБР, на Генпрокуратуру, на митну службу, на НАБУ, на всякі різні структури, які не мають жодного стосунку до забезпечення безпеки і оборони України. Чи не краще би було зараз заморозити всі видатки, збільшення видатків на такі структури, а все дати на потреби Збройних Сил України, безпеки, оборони і цивільного захисту? Тому що, м’яко кажучи, це виглядає абсолютно неадекватно.
Дякую за запитання. Я хочу сказати, що ваші тези про те, що ми скорочуємо бюджет сектора безпеки і оборони, не відповідає дійсності. Бюджет сектора безпеки і оборони на наступний рік зростає на 212 мільярдів гривень, у тому числі зростають оплата праці з нарахуваннями, в тому числі суттєво зростають видатки на озброєння та військову спеціальну техніку. Ці кошти, які на сьогоднішній момент ми можемо собі дозволити в рамках існуючих податків, які ми збираємо. Стосовно видатків на інші органи: вони пораховані і прораховані, по кожному з цих органів можемо окремо пояснити, чому іде зростання видатків. Тому я не бачу жодних підстав вважати, що збільшення на 100 мільйонів на якийсь орган може покрити наші потреби сектора безпеки і оборони. Дякую.
Будь ласка, слово надається народній депутатці Мошенець Олені Володимирівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Роксолані Підласій.
Роксолана Андріївна, будь ласка.
Сергію Михайловичу, доброго дня! Дякую за презентацію. Скажіть, будь ласка, наскільки мені відомо, то в проект бюджету на 2024 рік закладена реформа оплати праці на державній службі. Чи можете ви більш детально пояснити, в чому вона буде полягати і чому вона потрібна саме зараз?
Питання оплати на державній службі є не менш важливим, ніж питання фінансування сектору безпеки та оборони. Ми виявились в тій ситуації, коли більшість якісних фахівців, які працювали і працюють на державній службі, вимушено залишають свої посади через неконкуренті умови оплати праці і через те, що в деяких міністерствах або відомствах заробітна плата може бути вищою, в тому числі через те, що відповідними законами встановлено збільшені надбавки. У нас особливо страждає міжнародний блок, міжнародні фахівці йдуть, йдуть працювати на ринок, а також ті фахівці, які довгий час формували інституційну спроможність міністерств і відомств. Тому для того, щоб вирівняти систему оплати праці в державній службі і піти на один з таких важливих кроків, який наближає нас до Європейського Союзу, ми запроваджуємо вже в бюджеті на 2024 рік розбивку і фінансування оплати праці за грейдами, будуть поділені посади за "сім’ями посад" відповідно до вкладу, відповідно до аналітичної роботи, яка здійснюється, буде ранжування відповідних органів. І я сподіваюсь, що це дозволить підвищити спроможність державних інституцій, підвищити їх конкурентну спроможність і дозволить нам суттєво мобілізувати, в тому числі інституційні механізми для захисту нашої держави. Дякую.
Будь ласка, слово надається Євгенію Володимировичу Шевченко, депутатська група "Відновлення України".
Шановні колеги, доброго дня! Сергію Михайловичу, у мене питання таке, можете не відповідати. Я тут прямо, наліво дивіться, отут я. Риторичне більше. Скажіть, будь ласка, чому у нас так діється в країні, що про бізнес, про економіку взагалі ніхто не думає? Дивлюся. Я тут підтримую Федину, тому що видатки на БЕБ, на всі правоохоронні органи, вони ростуть, а в цей час податкова, наприклад, не хоче просто, просто не хоче видавати ліцензії на спирт, на тютюн. Я, шановні колеги, звертаю увагу, це питання дуже важливе, і вважаю, що треба зробити ініціативу таку та передати повноваження по ліцензії на тютюн, на сприт та інші такі речі дуже важливі в Міністерство економіки, тому що ви так узурпували разом з Гетманцевим цей бізнес, там ще Шурма у вас сидить в Офісі Президента, і вже добиваєте до кінця цей бізнес. Коли він буде працювати – невідомо. Я не знаю взагалі нащо нам Міністерство фінансів, якщо керує вами Гетманцев і.
Будь ласка, відповідь.
Давайте з приводу економіки. На підтримку економіки передбачені нові та безпрецедентні програми в обсязі 31 мільярда гривень. Такого раніше не було, це вперше. Там і підключення до мереж є, підтримка індустріальних парків і інші речі, які дуже важливі. Я вважаю, що це дасть необхідні стимули в розвитку вітчизняної економіки. Крім того, на розвиток оборонно-промислового комплексу і на розвиток системи нових технологій та озброєння передбачено 96 мільярдів гривень. Як це можна назвати, як не стимулом в економіку? Це і є стимул в економіку, це нові робочі місця і це податки, які будуть сплачені в країні. Дякую.
Дякую. Гетманцев, хочете скористатися правом на репліку? Будь ласка, репліка.
Дякую. В контексті відповіді і права на репліку хочу перш за все подякувати міністру фінансів за підготовку якісного документа, якісного бюджету 2024 і правильні пріоритети, які Кабінет Міністрів визначив в цьому бюджеті. Безперечно, перший пріоритет – це оборона і безпека, і видатки відповідно збільшуються. Другий пріоритет – це соціалка. Ми робимо індексацію пенсій у війну, ми підвищуємо видатки на освіту, ми підвищуємо видатки на медицину, бо ми розуміємо, що соціально незахищені версти населення вони потребують у війну додаткової підтримки. І третій пріоритет – це те, про що говорив колега, це підтримка бізнесу. Попри війну, попри те, що ми збираємо податків навіть менше того, що треба на оборону, ми передбачаємо програми підтримки бізнесу, масштабні програми підтримки бізнесу. Дякую.
Якась у вас доброзичлива репліка. Ну, добре. Це прекрасно, це значить, що у залі є компроміс. Будь ласка, Короленко-Усова Валентина Юріївна, ваше питання до міністра фінансів.
Доброго дня! Прошу передати слово, будь ласка, Кисилевському Дмитру Давидовичу.
Дмитре Давидовичу, будь ласка.
Сергію Михайловичу, доброго дня! Дмитро Кисилевський, місто Дніпропетровськ, Дніпро. Хочу подякувати вам за ті пріоритети, які відображені в бюджеті, ви дуже влучно сказали, що це розвиток економіки задля перемоги. І дуже важливо було побачити, що в цьому бюджеті є кошти саме на розвиток виробництва зброї, на розвиток виробництва дронів і на інші програми, які сприяють розвитку в Україні високотехнологічних виробництв. Це дуже важливо. Разом з тим я хотів би задати таке питання. 1,6 трильйона гривень на оборону. Ми всі пам’ятаємо закупівлю турецьких курточок і інші витрата, які могли б бути здійснені в Україні і принести податки в український бюджет, тим не менше Міністерство оборони їх витрачало на імпортні товари, тим часом позбавляючи країну податків. Яким чином ви як Міністерство фінансів бачите більшу ефективність використання цих грошей, які визначені в бюджеті на оборону, для того, щоб вони створювали робочі місця в Україні, і для того, щоб ми хоча б частину податків забирали назад з цих грошей в державний бюджет для подальшого фінансування потреб нашої оборони і перемоги? Дякую.
Дякую. Важливе запитання. Ми дійсно завжди були прихильниками спрямування величезного бюджету на. які забезпечені на розвиток озброєння, саме на розробку вітчизняних зразків, закупівлю зброї у вітчизняних виробників. І тому, я сподіваюся, що ті стимули, які ми зараз закладаємо, і ті зміни, які відбуваються в Міністерстві оборони, дозволять нам побачити радикальний перегляд підходів у закупівлі зброї, радикальні підходи щодо того, де саме і як ми збираємося стимулювати. Тому що я вважаю, що це стратегічний підхід розробляти зброю і забезпечувати власну армію власною зброєю. Тому що навіть та зброя, яка нам надходить як міжнародно-технічна допомога, ті боєприпаси і інші засоби, по-перше, вони надходять невчасно, а, по-друге, не завжди їх вистачає. Тому створення вітчизняного ОПК це є рішенням, довгостроковим рішенням, яке дозволить нам на майбутнє забезпечити безпеку і оборону нашої країни.
Дякую, Сергій Михайлович. Будь ласка, займіть своє місце. Шановні народні депутати, для доповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань бюджету Роксолана Андріївна Підласа. Будь ласка, Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, шановний Руслан Олексійович, шановні народні депутати, відповідно до закону я маю вам повідомити, що Кабінет Міністрів вчасно подав законопроект про Державний бюджет на 2024 рік до Верховної Ради, і сьогоднішнє представлення цього документа відбувається відповідно до встановлених законодавством вимог. Щойно міністр фінансів представив основні параметри проекту бюджету, коротко хочу зупинитися на деяких з них. Бюджет 2024 року – це бюджет воюючої країни, в якої є один чіткий пріоритет – це оборона. Кошти на безпеку та оборону в проекті зафіксовані на рівні 2023 року, а саме 1 трильйон 690 мільярдів гривень або 21,6 відсотка від внутрішнього валового продукту. Хоча, забігаючи наперед, варто сказати, що найближчим часом ми з вами ухвалимо чергові зміни до бюджету 2023 року і збільшимо загальні цьогорічні видатки на оборону – до 1 трильйона 900 мільярдів гривень. 2024 рік має стати знаковим роком для внутрішнього виробництва зброї та боєприпасів. 55,8 мільярда гривень пропонується спрямувати для Міністерства стратегічних галузей промисловості для виробництва зброї та снарядів на українських підприємствах. 48 мільярдів гривень пропонується виділити для Держспецзв’язку на виробництво дронів та антидронових систем. Обидві ці програми дадуть потужний стимул промисловому виробництву в Україні і сприятимуть досягненню п’ятивідсоткового зростання валового внутрішнього продукту. Але потрібно розуміти, що цей ресурс на виробництво зброї та боєприпасів в Україні з’явиться лише тоді, якщо народні депутати проголосують за переспрямування податку на доходи фізичних осіб військовослужбовців до державного бюджету. Сьогодні Верховна Рада розглядатиме цей законопроект під номером 10037. Другим пріоритетом видаткової частини бюджету, як і зазвичай, є соціальна сфера. Близько 469 мільярдів гривень пропонується спрямувати на підтримку українців, які потрапили в різні складні життєві обставини або досягли пенсійного віку. На наступний рік передбачено підвищення державних соціальних стандартів. Насамперед збільшується мінімальна зарплата: спочатку до 7 тисяч 100 гривень, а потім до 8 тисяч гривень. Це означає, що держава встановлює правило: жодна установа і жоден бізнес не можуть платити українцеві, який працює, менше ніж 8 тисяч гривень на місяць, тому що реальна вартість життя значно зросла з 2022 року, коли востаннє була переглянута мінімальна зарплата. Значно збільшуються видатки на підтримку ветеранів, зокрема на реалізацію програм і заходів ветеранської політики передбачені видатки у сумі 14,3 мільярда гривень, що в 2 рази більше видатків поточного року. З них 2,6 мільярда будуть спрямовані на фізичну та психологічну реабілітацію ветеранів. Одною з найбільших відмінностей від бюджету 2023 року є скорочення видатків на інфраструктуру та будівництво. Зважаючи, що новий бюджет планувався за принципом: кожна зароблена в Україні гривня на перемогу. Тому в проекті бюджету непередбачено капітальні видатки та видатки на будівництво, окрім 3 мільярдів 300 мільйонів гривень, які передбачені на будівництво укриттів у школах та дитячих садочках. Уряд пропонує відмовитись від видатків на будівництво доріг, ремонту приміщень, будівництво спортивних, культурних та гуманітарних об’єктів. Натомість непередбачувані видатки щодо об’єктів, які зруйновано через обстріли Російською Федерацією та військові дії, або дороги, які потребують термінового ремонту для потреб фронту, будуть фінансуватися з резервного фонду. На такі потреби передбачено майже 45 мільярдів гривень. Для підтримки бізнесу в 2024 році уряд пропонує закласти майже 30 мільярдів гривень. Згідно із статтею 154 Регламенту я маю проінформувати вас, шановні народні депутати, про відповідність законопроекту вимогам Бюджетного кодексу. Проект підготовлено на чинному податковому законодавстві.
Дякуємо, Роксолана Андріївна. Шановні колеги, я прошу записатись народних депутатів на запитання до голови комітету, до 9 хвилин. Будь ласка, записуйтесь. Будь ласка, Разумков Дмитро Олександрович, позафракційний.
Дякую, Руслан Олексійович. Роксолана Андріївна, скажіть, будь ласка, в цьому бюджеті так само, як і в минулому, ви вирішили надути українську армію, забувши про 30 тисяч доплати, 100 тисяч доплати і тому подібне? Чи передбачені всі кошти на виплати Збройним Силам України і силам оборони до кінця 2024 року? Чи знову вийде в грудні місяці чи в січні місяці міністр оборони і скаже, в нас армія попросила забрати тридцятку у військових, забрати сотню, зарплати забрати, чи так і буде відбуватися в подальшому? Дайте, будь ласка, відповідь на це запитання. І скажіть, хто буде нести відповідальність, якщо знову це буде профанація не відповідати бюджету держави, яка воює, а буде відповідати бюджету держави, яка закуповує яйця по 17, зимові куртки як літні, яблука по 52, конструктори для укриттів і тощо. Чи можете ви прогарантувати повні виплати нашим захисникам?
Так багато запитань одразу, я спробую відповісти на них усі. Один, як я вже сказала, 1 трильйон 690 мільярдів гривень спрямовуються на потреби оборони в державному бюджеті. Я думаю, що в 2024 році ми будемо переглядати, безперечно, цей бюджет в напрямку збільшення видатків на оборону. Що стосується конкретних виплат, то їх встановлює Кабінет Міністрів за поданням Міністерства оборони в тому числі і за подання нового міністра оборони, за якого, я нагадаю, проголосувало понад 300 народних депутатів, майже конституційна більшість. Я думаю, що ми йому дали мандат довіри для наведення порядку в Міністерстві оборони, щоб такі ганебні випадки, як розкрадання на українській армії, припинилися. Я впевнена, що з новим міністром оборони ми не побачимо ані яєць по 17, ані літніх курток замість зимових, а парламент підтримає наші сили оборони у наданні їм всього фінансового ресурсу, який вони будуть від нас просити.
Будь ласка, слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, депутатська група "Відновлення України".
Шановні колеги, прошу. Шановний Голово, прошу передати слово колезі Шевченку.
Будь ласка, Шевченко Євген Володимирович.
Роксолано Андріївно, я не міг пройти мимо вас, ми ваші колеги з економічного комітету, питання у мене відповідне. Коли ви наведете порядок в вашому профільному міністерстві? Коли почнуть. Ще раз питання. Коли почнуть без перепон видавати усі ліцензії, які податкова зобов’язана згідно закону видавати? Коли те, що вони роблять, оцей рекет, рекет бізнесу зупиниться в Україні? Коли ви як член комітету, заступник економічного комітету, зможете там в вашій сфері, в бюджетній сфері, іще раз кажу, всі міністри, податкова, вони збирають ці бюджети, але вони про завтрашній день нічого не думають, економіку вони просто цькують, рекетирують, бізнесменів давлять кожного разу. У вас є можливість така, ви ж буваєте в Офісі Президента, з нагоди скажіть, будь ласка, їм, що вони роблять. Вони взагалі не думають про завтрашній день.
Роксолана Андріївна, будь ласка.
Євгеній Володимирович, щиро дякую за таке важливе питання. Ми розділяємо відповідальність за роботу Міністерства фінансів з податковим комітетом, комітетом пана Данила Гетманцева. Я буду просити, щоб він взяв репліку і прокоментував, як навести порядок в податковій. Щодо бюджетного комітету, то ми в першу чергу зацікавлені, щоб були повністю зібрані усі доходи на рівні 1,7 трильйона гривень, як це закладено в державному бюджеті. Тому що, якщо у нас податкова або митниця у наступному бюджеті підведуть, то ми, на жаль, не зможемо в достатній мірі профінансувати оборону, тому це дуже важливо.
Слово надається. Данило Олександрович, ви будете реплікувати? Давайте після обговорення, якщо захочете. Мокан Василь Іванович, фракція політичної партії "Слуга народу", будь ласка. Знімаєте своє слово? Так, добре. Йдемо далі. Слово надається Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую, Руслан Олексійович. Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Будь ласка, Ніна Петрівна.
Скажіть, будь ласка, яку суму заощадив бюджет в результаті проведеної реформи оплати праці держслужбовців, про яку ви говорили весь минулий рік, конкретно яку суму заощадили? І друге. Чи переглянули всі видатки по всім розпорядникам в частині загальних видатків і оптимізації їх, як пропонувалося протягом минулого року в усіх поправках до бюджету? Скільки заощадив бюджет в результаті такої проведеної роботи, дві цифри?
Ми поки що нічого фактично не заощадили, тому що ця реформа не почала свою роботу. Ви маєте рацію в тому, що ми обговорювали законопроект 8222 весь минулий рік і навіть проголосували його в першому читанні. І те, що закладено зараз в бюджет, є похідним від законопроекту 8222. Так от, у висновку Міністерства фінансів та у висновках Національного агентства з державної служби до законопроекту, в якому описані принципи цієї реформи, зазначається, що ця реформа не потребуватиме додаткових видатків з державного бюджету.
Будь ласка, слово надається народній депутатці Саладусі Ользі Валеріївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Дмитру Разумкову.
Дякую. Роксолана Андріївна, запитань много – відповідей немає, як завжди. Ви не розповідайте про те, що ви думаєте, ви голова комітету, доповідаєте по бюджету держави, а дайте фактаж. Чи передбачені, ще раз вам повторюю запитання, всі кошти, необхідні для виплати зарплат та додаткової винагороди нашим захисникам? І чи несете ви персональну відповідальність перед силами оборони, якщо грошей знову не вистачить? Ви ж там не просто так сидите зарплату отримуєте, не за красиві оченятка, а за те, що ви там працюєте і маєте довести цей бюджет до кінця. Якщо ви його недопрацювали, повертайте уряду, якщо там немає цих грошей, повертайте уряду. Якщо є, скажіть, є, ми голосуємо, і тоді будете нести відповідальність. Дякую.
В бюджеті 2024 року передбачені усі передбачені законодавством виплати для наших військовослужбовців, все, що їм передбачається по закону, по рішенням уряду все буде виплачено в першу чергу. Єдиний казначейський рахунок та Державне казначейство здійснює виплати щодо грошового забезпечення військовослужбовців в першу чергу, це так звані захищені видатки. Якщо ми будемо потребувати коштів на додаткову закупівлю техніки, а ми завжди цього потребуємо і фронт завжди цього потребує, якщо нам потрібно буде більше боєприпасів і дронів, ми будемо вносити зміни до державного бюджету.
Дякую. Будь ласка, і це, я думаю, завершальне питання, Макаров Олег Анатолійович, фракція політичної партії "Голос"
Будь ласка, передайте Галині Васильченко.
Будь ласка, Галина Васильченко.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановна пані Роксолано, очевидно, що правильно зазначено, що в 2024 році максимальна кількість видатків має бути спрямована на сектор сил безпеки і оборони, всі це підтримують. Але скажіть, будь ласка, от передбачається на Мінстратегпром і Держспецзв’язку суттєво додаткові кошти. І вже в цьому бюджеті передбачається, що їх буде забрано з військових ПДФО з громад. Чи розумієте ви наскільки великі ризики це є для громад? Це перше запитання. І друге. Чи знаєте ви, що самі військові звертаються до нас як народних депутатів, звертаються до органів місцевого самоврядування і озвучують такі речі, що їм набагато легше і швидше отримати допомогу з органів місцевого самоврядування на ремонт техніки, на закупівлю авто, старлінків чи інших речей, ніж через складні бюджетні бюрократичні процедури отримати це все зверху. Чи не вбачаєте ви це наступом на реформу децентралізацію і пониження фінансової спроможності громад? Дякую.
Дякую за запитання. Ми повністю підтримуємо співпрацю органів місцевого самоврядування напряму з бригадами. Ми вважаємо, що, я особисто вважаю, не можу тут говорити за весь комітет, що потрібно ухвалювати законопроект 9559-д, який би повністю врегулював в законодавчому полі можливість для громад передавати кошти для військових напряму. В нас така пропозиція закладена в Бюджетному кодексі. Ми говоримо, що підтримувати Сили оборони і територіальної оборони можна і потрібно. І також ми говоримо, що місцеве самоврядування станом на зараз має 201 мільярд гривень невикористаних залишків, які можна і потрібно спрямувати в повній мірі на потреби оборони. Я буду вдячна усім громадам, які свої залишки спрямують Збройним Силам України, це буде правильна і державницька позиція.
Дякую, шановні колеги. Дякую, Роксолано Андріївно. Займіть своє місце, будь ласка. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій і груп. Нагадую, що відводиться по 3 хвилини на виступ, разом – до 24 хвилин. Прошу представників фракцій і груп записатися на виступи. Слово надається Павлу Андрійовичу Бакунцю, депутатська група "Довіра". Будь ласка, Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановний профільний міністре, шановні народні обранці, дорогі українці! Ми з вами стоїмо сьогодні на порозі ухвалення, власне, воєнного бюджету, і ми з вами розуміємо, що він розроблений важко, розроблений в непростий час війни Росії проти України. І для перемоги, напевно, нашій країні є необхідний величезний капітал, і окрім хоробрих сердець українців, окрім розумних інвестицій українців нам потрібні і величезні кошти, кошти для того, аби здобути перемогу. І власне, цей бюджет і говорить про те, що ми повинні дбати про тих найвідважніших українців, котрі сьогодні є на полю бою. Тому цей бюджет майже на більшу половину складається з витрат на оборону, на вітчизняний наш оборонно-промисловий комплекс. І це правильно, адже ці такі унікальні українські розробки, особливо безпілотників, потрібно підтримувати, потрібно примножувати, саме вони допоможуть нашим захисникам здобути для нас бажану перемогу. І звичайно, що нам потрібно нарощувати і виробництво зброї і боєприпасів у нашій країні, аби ми могли самі забезпечувати нашого українського воїна. І хочеться також сказати і про ветеранів, яких кошти також закладені великі на наступний рік, на реабілітацію, яка буде необхідною, – як психологічна, так і фізична реабілітація. Тому зрозуміло, що й на це слід звертати увагу в новому бюджеті. Але бюджет це не лише витрати, бюджет, це найголовніше, – доходи, які, половину, яку ми збираємо бюджету з податків українців, ідуть на оборону, інша половина, котру нам нададуть, ми віримо, міжнародні партнери, власне, піде на соціальний захист. А також серед доходів слід поговорити і знову зауважити щодо того, що в бюджет вже включено доходи з ПДФО, тобто зарплати військовослужбовців. І ми з вами прекрасно розуміємо, що не можна залишати громади без зарплат військовослужбовців цих податків. Ми з вами прекрасно розуміємо, що їх не можна залишати сам на сам, громади, з проблемами, якими вони зіткнуться в наступному році. А це і підтримка медицини, це і підтримка освіти, адже родичі, сім’ї наших військовослужбовців живуть в громадах і їх потрібно підтримувати. Тому я звертаю увагу, шановний профільний пане міністре, шановний уряд, для того, аби все ж таки знайти нормальний баланс і залишити можливість існування громад в наступному році.
Будь ласка, Євтушок Сергій Миколайович, фракція "Батьківщина".
Позицію фракції "Батьківщина" озвучить лідер "Батьківщини" Юлія Тимошенко.
Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Юлія Тимошенко, "Батьківщина". Шановні друзі, зверніть увагу, що бюджет країни на наступний рік, воюючої країни, розглядається в напівпустому залі і з пустою ложею уряду, тому що цьому уряду, цій владі взагалі на парламент начхати, тому що парламент перетворився в обслуговуючий персонал до такої всеохоплюючої корупції, яка є. Це вже не парламент. Що стосується бюджету. Це не претензія, що я буду говорити до міністра фінансів, тому що це претензія до правлячої команди України і в першу чергу до уряду. Це бюджет, якого в країні ніколи в житті, незважаючи навіть на війну, не могло би бути, тому що це бюджет, у якого перевищує доходи бюджету запозичення. Ви розумієте, що це таке? Це означає, що бюджет живе на запозичення, і не тому що тільки у нас війна, а тому що це є наслідок абсолютно руйнівної економічної, фінансової політики реального сектору економіки. У нас наш реальний сектор економіки – наші виробники, промисловці, підприємці, аграрії, вони загнані в такий кут, що неможливо нормально працювати їм і, як наслідок, платити в бюджет. Подивіться, в якому стані у нас сьогодні всі підприємці, всі наші господарські. юридичні особи. По-перше, корупція. Обклали так, що люди працювати не можуть. По-друге, репресії, які є основою для корупції. По-третє, відсутність кредитування повна, тотальна. Як розвиватися економіці? Заморожені повернення податку на додану вартість на корупційній основі, не платиш відкати – не розморожують повернення ПДВ. Скажіть, будь ласка, як можуть виживати аграрії, якщо в бюджеті немає ні копійки грошей для того, щоб викупити в державний резерв у них зерно хоча б 5, а краще 10 мільйонів тонн, і дати в реальну економіку емісію, а не на соціальні видатки. Безмозгла, бездарна економічна політика, яка призвела сьогодні до того, що виплатити в цьому році боргів і обслуговування боргу нам потрібно 1 трильйон 28 мільйонів. Де реструктуризація боргу, де реальна робота для того, щоб розвантажити бюджет? Я ніколи не бачила такого непрофесійного підходу. Жалюгідна, нікчемна соціальна політика і зменшення видатків на оборону, на ветеранів, на військових, це.
Будь ласка, Ольга Валеріївна Саладуха.
Прошу передати слово Дмитру Разумкову.
Ольга Валеріївна, я перепрошую, зараз ми знаходимося в такому розгляді питання, як позиція фракцій і груп. Я маю інформацію, що Дмитро Олександрович не входить до фракції, яку представляєте ви. Секундочку, це для народних депутатів у нас наступний етап. Тому, пані Ольго Валеріївно, або доповідайте ви або передавайте комусь з фракції. Будь ласка.
25 стаття пункт 2 Регламенту, можна передати слово Дмитру Разумкову.
Я ще раз кажу, ми знаходимося в спеціальній процедурі, яка називається розгляд бюджету. І розгляд бюджету представляє представлення позицій фракції і груп. Тому, будь ласка. [[Шум у залі]] Це спеціальні процедури – 154-а і інші. Ви передаєте комусь чи ви відмовляєтесь від імені фракції від слова?
Олексію Леонову передайте слово.
Будь ласка, Олексій Леонов. Дякую.
Шановні колеги, сили оборони України в важких боях, крок за кроком витісняють ворога з нашої землі. Всі, хто був на фронті та спілкувався з військовими, знають, про що вони говорять в першу чергу: дайте зброю, дайте ще більше зброї. І ми маємо дати належну відповідь на заклик тих, хто платить найвищу ціну за нашу свободу та незалежність. Ми вдячні нашим партнерам та союзникам за допомогу, але вона не закриває всі потреби Збройних Сил України. Тому ми маємо мобілізувати всі наявні внутрішні ресурси, щоб дати нашим захисникам сучасну техніку і боєприпаси. Як сказав наш Президент, абсолютно всі елементи державної роботи мають бути налаштовані так, щоб ми могли самі тут, в Україні, окреслити час завершення цієї війни нашою перемогою. В цьому контексті і пропозиція уряду щодо зарахування частини ПДФО від грошового забезпечення, винагород та інших виплат військовослужбовців та поліцейських до спеціального фонду держбюджету України є цілком логічним та своєчасним кроком. Окрім цього, доходи бюджету пораховані з урахуванням Закону 10037. Не може бути жодних виправдань ситуації, коли станом на сьогодні залишки місцевих бюджетів складають понад 200 мільярдів гривень і цей потужний ресурс не працює на нашу перемогу, а ми всі знаємо, що основним джерелом формування цих залишків є саме військове ПДФО. Останнім часом доводиться чути формулювання, що уряд хоче щось забрати у місцевих бюджетів. Колеги, давайте не будемо гратись словами, коли йдеться про життя наших воїнів та незалежність нашої держави. Всі ми прекрасно знаємо, що уряд не забере у місцевих бюджетів жодної гривні, яку було зароблено зусиллями місцевої влади. Навіть після того, як військовий ПДФО буде мобілізований до держбюджету, місцеві бюджети матимуть у своєму розпорядженні на 75 мільярдів гривень більше ніж у довоєнному 21-му році. Таким чином фінансово всі потреби територіальних громад буде забезпечено в повному обсязі. І нарешті останнє, на що варто звернути увагу всім, хто насправді прагне нашої перемоги. Жоден місцевий бюджет не здатен потягнути виробництво дронів або боєприпасів, це можливо тільки централізовано коштом державного бюджету. Отже, якщо називати речі своїми іменами, то питання стоїть так: або своєю бездіяльністю ми підсилимо ризики втратити Україну, або ми приймемо рішення, яке дозволить нам, як сказав Президент, мати нашу зброю, яка досягатиме всіх необхідних для України цілей. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко, "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, шановні представники уряду, це вже другий проект державного бюджету України розроблений урядом за час повномасштабного вторгнення в Україну. Чи міг би цей бюджет бути кращим? Думаємо, що так. Але в той же час, чи міг він бути гіршим? Очевидно, напевно також. Ми маємо той бюджет, на який спроможний той уряд, який ми з вами призначили. Хоча в дечому їм вдалося нас здивувати. Зокрема, знову ми бачимо відновлення росту мінімальної зарплати, прожиткового мінімуму, на перший погляд помічне і відчутне збільшення видатків на оборонні цілі. Нарешті проглядаються обриси державних програм виробництва та централізованого придбання дронів і військового обладнання. Фінансування сфери національної безпеки і оборони відповідає вимогам воєнного часу і повинно сприяти обороноздатності нашої держави. Це аксіома, яка має бути закладена в проект державного бюджету. Проте в цей проект вже закладено ще несхвалене і навряд чи можливе до схвалення повне вилучення ПДФО військових, поліцейських, Служби з надзвичайних ситуацій з місцевих бюджетів. І це не тільки так звана бруківкова проблема, про яку ми говоримо останнім часом, і не тільки проблема зі стадіонами, ми ж розуміємо, що всі громадяни України, більшість громадян України, останні копійки віддавали і віддають на авто і дрони для військових. Проте більшість місцевих громад за першим покликом направляли і направляють вільні кошти військовим частинам, розташованим на їхній території. Тому не треба повністю руйнувати досягнення децентралізації останніх передвоєнних років. Окрім згаданого, проект держбюджету передбачає зменшення дотацій багатьом місцевим бюджетам. І ми не про громади, де є більше мільярда гривень ПДФО. Чого хоче досягнути уряд – дефіцитності практично всіх громад? Чому досі реально не реформовано митницю? Адже за умови наведення там ладу можуть бути акумульовані астрономічні суми за підрахунками численних експертів. Чому стопориться реальна реформа системи адміністрування податків? Чому постійно звучить назва "Бюро економічної безпеки" не у прив’язці до рапортування про зменшення тиску на підприємців, про розрубування вузла проблем, які постають перед підприємцями на всіх рівнях нарахування і сплати податків, а через призму скандалів та неефективного використання виділених їм коштів? Я вважаю, що ми беремо до уваги цей проект бюджету, ми починаємо з ним працювати, ми починаємо наповнювати його реальним змістом тих проблем, які в нас є в громадах, і тільки при умові його покращення ми можемо його голосувати. Дякую.
Будь ласка, слово надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, депутатська група "Європейська солідарність". Петро Олексійович, будь ласка.
Шановні колеги, шановний пане міністре, я думаю, що ви відволічетесь від дуже важливих дискусій. Я хочу наголосити на тому, що це вперше, коли ми приймаємо такий важливий документ в такий важливий час, не маючи головних розпорядників, більше того, цього зал відмовився їх слухати, не маючи уряд. А шановний пан міністр, у мене до нього питань немає, він компетентний, професійний, ще з часів роботи в моїй команді. Але сьогодні він є адвокатом не своєї справи. Цей бюджет написаний не в Міністерстві фінансів. Цей бюджет логіки: парламент, ми, Верховна Рада – представники народу, не місце для дискусій. І я думаю, що логіка цього є зменшення фінансування і на оборону під час війни і збільшення фінансування карального апарату. А навіщо збільшується БЕБ? Навіщо збільшуються ті, хто переслідує бізнес? А через такий шлях вони збираються збільшити зростання економіки. Для того, щоб давати більше молока, корову треба менше годувати і більше доїти. У мене є дежавю, коли ми в 2021 році в жовтні місяці дали проект змін до бюджету по збільшенню фінансування армії перед війною, нам казали, що це непотрібно. Коли ми вимагали забрати гроші з дорожнього фонду, передати їх на боротьбу з COVID, нам казали, що це непотрібно. Зараз, коли забирають гроші у Міноборони і передають їх Мінстратегпрому, нам кажуть, що це для оборони. А з якого біса ви взяли, що Міноборони має купляти тільки в іноземців, а не своїми коштами стимулювати місцеве виробництво? Якщо ви хочете стимулювати самі Мінстратегпром, дайте бюджетне кредитування, щоб хтось хоч відповідав, що ці гроші не будуть вкрадені, як це зараз відбувається ці 600 днів, а нарешті коли-небудь повернуться до державного бюджету. Це принцип європейський. А принцип розкрадання, завтра вони організують, що буде підірване це виробництво, а гроші, десятки мільярдів будуть списані. Заберіть гроші в "інвестнянь", які руйнують конкурентне середовище. Заберіть гроші в індустріальних парків, і тоді направте всі ці гроші на Міністерство оборони. Принцип, який має бути сповіданий: нікому не підвищувати видатки за виключенням Міністерства оборони, Збройних Сил України, наших воїнів. Слава Збройним Силам України і слава Україні!
Будь ласка, Юрій Анатолійович Бойко передає. будь ласка.
Народний депутат Скорик, депутатська група "За життя та мир". Шановна президія, шановний пане міністр, шановні колеги і шановні громадяни України. Перше за все я хотів би доповісти, що сьогодні на засіданні групи ми розглядали зазначений проект і одностайно вирішили підтримувати проект бюджету на 2024 рік. Наша група повністю поділяє ті пріоритети, які сьогодні доповідав міністр фінансів, які поставило керівництво держави і реалізувало в цьому проекті Міністерство фінансів в частині того, що основний пріоритет – це оборона, це соціальний захист, це розвиток в цій складній ситуації нашої економіки. Я хотів би подякувати міністру фінансів за професійну поведінку в цій частині. І мені здається, що ми повинні припинити вправлятися в політиканстві в цьому залі, в економічних термінах. Ми всі добре розуміємо, що цей бюджет має багато проблем і стосовно того, що збільшується, суттєво збільшується державний борг України, і в частині інших економічних показників. Але зараз не про це, зараз, я вважаю, що ми повинні підтримати цей бюджет задля того, щоб Україна вистояла і перемогла. Але є одне питання, яке, дійсно, не можна пройти повз нього і про нього сьогодні говорили – це законопроект 10037. От я наведу маленький приклад стосовно моєї рідної Одеської області. В результаті реалізації цього законопроекту Одеська область в наступному році втратить, місцеві бюджети разом з обласним втратять 4,8 мільярда гривень, з яких обласний бюджет втратить 1 мільярд і 3,8 – місцеві бюджети. Треба розуміти, що це не кошти на асфальт чи овочерізки, чи барабани, це кошти першої корзини доходів державного бюджету, під які заплановані захищені видатки. я перепрошую, не державного, а місцевих бюджетів. Тобто ми маємо серйозну загрозу того, що не будуть отримувати зарплати вчителі, лікарі і таке інше. Я думаю, що це не те, що потрібно Україні у військовий час. Якщо говорити про те, що буде відбуватися на місцях, то ці місцеві громади не зможуть замістити ці гроші, і ми будемо мати досить серйозну проблему. Тому я хотів би ще раз наголосити на тому, що це буде потребувати дуже великої уваги від уряду. Міністр говорив про міжбюджетні трансферти, мені дуже от як людині, яка працювала багато років у державних і місцевих фінансах, дуже важко зрозуміли, як державний бюджет буде в змозі покрити цю недостачу для місцевих бюджетів. І ще раз підкреслюю, це буде мати досить серйозні наслідки. А в цілому ми маємо підтримувати державний бюджет і йти далі, і перемагати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Гнатенко Валерій Сергійович, депутатська група "Відновлення України".
Шановний пане головуючий, дорогі колеги! Український парламент зайшов у бюджетний процес. Уряд виконав законодавчу ініціативу і подав проект Державного бюджету, як і повинно бути, на наступний рік, до 15 вересня. Це третій річний кошторис у межах широкомасштабної війни. Фактично кожна зароблена в Україні копійка йде на фінансування сфери безпеки і оборони. З-поміж іншого майже 104 мільярди гривень йтиме на розвиток вітчизняного ОПК та закупівлю дронів, держава віддає майже все, щоб забезпечити сили оборони України всім необхідним. Цивільна частина видатків буде покриватися за рахунок допомоги наших партнерів, грантів, кредитів та інших запозичень. Попри все, державний бюджет буде збалансованим. У депутатській групі "Відновлення України" ми неодноразово наголошували на необхідності зростання соціальних стандартів українців. Спитайте у людей на вулиці, на скільки стало важче життя. Ми добилися того, що в наступному році відбудеться поетапне підвищення мінімальної заробітної плати із 6 тисяч 700 гривень до майже 8 тисяч з другого півріччя наступного року. Середньомісячна заробітна плата в свою чергу зросте майже до 22 тисяч гривень з 18 тисяч у цьому році. Відбудеться і осучаснення прожиткового мінімуму, а також зростання пенсій. Зокрема, вже у березні буде проведено індексацію пенсій для мільйонів українських пенсіонерів. Значного прогресу досягнуто і в частині соціальної підтримки наших громадян. Зокрема, на третину збільшиться фінансування видатків на виплату житлових субсидій, ця сума складає майже 50 мільярдів гривень. Аналогічна динаміка і в питанні підтримки понад 250 тисяч малозабезпечених сімей. Натомість соціальний захист осіб з інвалідністю та дітей з інвалідністю зросте на 70 відсотків. Зросте підтримка місцевого самоврядування на 33 мільярди гривень. Також у наступному році великою потребою стане подальше відновлення України. Для оперативного відновлення пошкодженого та зруйнованого житла, енергетичної і критичної та соціальної інфраструктури, та гуманітарного розмінування планується залучити понад 62 мільярди гривень. До слова, в цьому році набирає також обертів і програма "Відновлення". Нині вже 12 тисяч українських родин отримали кошти на ремонт житла, також іде робота і щодо знищеного житла. Разом з тим, на думку депутатської групи "Відновлення України" дана програма потребує концептуального доопрацювання. По-перше, необхідно передбачити компенсацію для людей, які вже за власні кошти здійснили роботи і з відновлення житла. По-друге, маємо говорити про постраждалих з початку військової агресії з 2014 року, а не з 2022 року. І по-третє, мова має йти про всі деокуповані території, а не лише ті, які знаходяться під контролем України.
Дякую. Будь ласка, завершальна доповідь, Костенко Ростислав Васильович. Я так розумію, що ви будете передавати слово, так? Васильченко Галина. Будь ласка, Галина Васильченко. Включіть, будь ласка, Васильченко Галина.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановна президія, шановні народні депутати, дорогі українці! Однозначно, що в період війни, оборони наш бюджет в першу чергу має бути скерований максимально всіма зусиллями на оборону і безпеку держави. І дійсно ми в цьому проекті бюджету бачимо, що ті всі кошти, які держава внутрішньо буде заробляти і отримувати у вигляді податків, будуть скеровуватися на відповідний сектор. Також бачимо, що в проекті бюджету передбачено, що в 2 рази будуть збільшуватися видатки на підтримку ветеранів, що абсолютно логічно, правильно і доцільно. Але ми зовсім не розуміємо, чому у проекті бюджету видатки на Бюро економічної безпеки (БЕБ) збільшуються у три з половиною рази? Чому видатки на Мінстратегпром, діяльність якого ми мало що наразі бачили, збільшується у 7 разів? І ми категорично не погоджуємося з тими нормами, які передбачають забрати все військове ПДВФ з місцевих бюджетів у державний у той спосіб, як це пропонує уряд. Навіть у нашій фракції є кілька поданих законодавчих альтернатив. Наприклад, Володимир Цабаль пропонує, щоб таке військове ПДФО, якщо вже забирають, воно використовувалось суто на заробітні плати військовим. Я разом з колегами подали альтернативний законопроект, яким пропонуємо 50 на 50: 50 відсотків забрати у спецфонд і використовувати на оборону, а решту 50 відсотків залишити в громадах і обмежити некритичні видатки. Тобто щоб громади могли допомагати своїм ТрО, щоб громади могли будувати фортифікаційні укріплення, використовувати ці кошти на укриття, на ремонт шкіл, лікарень, на підтримку реабілітаційних центрів. На нашу думку, це допоможе зберегти фінансову спроможність територіальних громад, це зупинить наступ на місцеве самоврядування і на одну із найуспішніших реформ в Україні – реформу децентралізації. Тому ми будемо представляти і свої законодавчі альтернативи і будемо просити вас не підтримувати урядову пропозицію забрати все військове ПДФО з громад. Більше того, хочу зазначити, що на наступний рік багато громад, співпрацюючи з Європейським Союзом, беручи участь у міжнародних проектах, закладають у своїх бюджетах співфінансування цих проектів. Сьогодні вранці у мене був Zoom з-понад 30 головами громад, які мені озвучили в тому числі і цю проблему, і те, що вони будуть просто не спроможні співфінансувати міжнародні проекти. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили виступи від фракцій і груп. Переходимо до другого блоку: виступи від народних депутатів. Я прошу народних депутатів записатися на виступи. Будь ласка, слово надається народному депутату Железняку Ярославу Івановичу, фракція "Голос".
Передайте, будь ласка, Цабалю.
Володимир Володимирович Цабаль, будь ласка.
Шановні колеги, я насправді хочу доєднатися до того, що сказала моя колега тільки що Галина Васильченко. Але ще хотів би підкреслити декілька важливих моментів у цьому проекті бюджету. Насправді з точки зору макроекономічних параметрів ми схиляємося до того, що цей проект бюджету є досить збалансованим і досить реалістичним. Звичайно, ми розуміємо, що на Міністерство фінансів тепер буде покладено дуже тяжка задача переговорів з нашими партнерами, з нашими донорами, щоб забезпечити те фінансування, яке буде необхідне для прийняття цього бюджету. Ми це дуже добре розуміємо, тому ми не вдаємося до різних популістичних гасел про те, що всюди треба збільшити фінансування. Але є один конкретний нюанс, де ми як фракція будемо працювати до другого читання, в тому числі з комітетом, з Міністерством фінансів, щоб це було враховано. Конкретно я говорю про те, що вже було сказано, про фінансування Міністерства оборони, а саме програм, з яких фінансуються Збройні Сили України. Хочу просто одну цифру сказати, що згідно цього проекту бюджету фінансування Міністерства оборони по загальному і спеціальному фонду зменшиться на 280 мільярдів гривень порівняно з цим роком з урахуванням проекту Закону 10038, який ми сьогодні будемо голосувати. Тобто ми хочемо на 20 відсотків зменшити фінансування Збройних Сил України. Звичайно, я розумію, що це тільки перша версія бюджету і скоріше за все, як і минулого року, ми будемо голосувати за додаткові зміни. Але мені хочеться, щоби вже до першого читання, щоб ми собі і нашим партнерам показали реальну необхідність в фінансуванні, а не якусь першу необхідність, яку потім в березні, в травні і знову у вересні будемо доголосовувати, щоб збільшувати. Тому це ключовий пункт, над яким ми будемо працювати до першого читання. А в цілому дійсно ми розуміємо всю складність задачі для уряду, для Міністерства фінансів, ці цифри, за які ми проголосуємо, вони поки нічим не забезпеченні і там дійсно буде тяжка робота. Тому, колеги, дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Микиші Дмитру Сергійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу передати слово Разумкову Дмитру Олександровичу.
Будь ласка, Разумков.
Як же ви не хочете чути правду. Ви в 2019 році всі розповідали, що ми йдемо приймати закони за законами. Так? Інакше працювати воно не буде. То я доповім Голові Верховної Ради шановному, що 152-а розгляду, представлення бюджету йде по повній процедурі. Це 30 стаття Регламенту. А згідно пункту 2 35 статті Регламенту народний депутат має право передати будь-кому. Якщо за чотири роки не вивчили Регламент, то, мабуть, займіться чимось іншим. Тепер по запитанню. Шановні колеги, ви зараз приймаєте бюджет на фоні того, що ви знищуєте паралельно місцеве самоврядування й економіку. Ви іншим законом хочете забрати ПДФО – ПДФО місцевих, які на відміну від багатьох вистояли 24-го, не поїхали на Закарпаття, залишилися на своїх місцях і організовували оборону, і забезпечували діяльність своїх громад. А дехто поїхав в Ужгород, поїхав на Закарпаття, поїхав до Львова, Івано-Франківщини. Ви паралельно знищуєте бізнес, повертаючи перевірки. Ви прийняли зміни 8401 і повернули до бюджету аж 4,7 мільярда гривень, на фоні наступного бюджету в 3,3 трильйона це взагалі ні про що. І ви за це голосуєте, і за повернення повних перевірок знову будете голосувати і будете знищувати економіку. У вас зовнішній борг перевалив за 100 відсотків ВВП – за 100 відсотків! У вас борги перед нашими зовнішніми партнерами зросли знову. У вас дефіцит бюджету складає 50 відсотків, а ви зараз навіть не слухаєте, про що розповідав міністр фінансів, голова комітету, яка не може сказати, чи забезпечить армію грошима, чи ні, куди ці гроші підуть, як вони будуть витрачатися, що ви закладаєте на підтримку бізнесу. Де кредитування, де допомога громадянам, де програми по поверненню громадян до України? Де це все в бюджеті? Його немає – дуже зручна відповідь. Не буде податкової, не буде митниці, не буде грошей. Зручно. Ви не посміхайтесь! Ви будете посміхатися, коли з фронту повернуться і зададуть вам запитання: а ви що зробили для того, щоб були наповнення з митниці і з податкової? У вас хабарі на митниці складають 12 мільярдів у місяць. Заберіть, направте до бюджету. Ні, ви цього не робите і знову будете за це голосувати. А в минулому році будете знову ходити і розповідати, що грошей на армію немає, що це все популізм – повертати доплати нашим захисникам. Розставте для себе пріоритети і зрозумійте, куди рухається держава.
Якщо дозволите, коротка реакція. Я думаю, що за цей час можна вже було підзабути Регламент. Так от, я хочу повернутися до частини третьої, де чітко передбачено, що кожна фракція має право виступити з будь-якого питання порядку денного. А своїми такими примітивними і дитячими шахерами-махерами, використовуючи якійсь незрозумілі речі, треба трошки мати стрим. Дякую. З мотивів? Бужанський – з мотивів, будь ласка. Але тільки з мотивів, будь ласка.
Я з мотивів. Я хотів би нагадати шановному Дмитру Олександровичу, що 4 мільярди гривень – це не ніщо! Це майже повна вартість аеропорту в Дніпрі. Це майже повна вартість формування однієї нової бригади Збройних Сил України. То це ніяк не ніщо! Не буває в державному бюджеті України зайвих грошей.
Максиме Аркадійовичу, дякую. Максиме Аркадійовичу, дякую. Шановні колеги, прізвище не було назване. Шановні колеги, у нас залишилося ще відповідно до пункту третього частини першої статті 30 Регламенту Верховної Ради України, я надаю слово ще народному депутату Гончаренко Олексію Олексійовичу, у якого є окрема думка, і за Регламентом він має право виступити, будь ласка, як член комітету. Будь ласка, Олексію Олексійовичу.
Дякую дуже. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Так, друзі, у мене є окрема думка щодо цього бюджету і звучить вона дуже просто – це бюджет перемоги на виборах, а не перемоги у війні! Оце головне те, що ми можемо побачити. Чому я це можу констатувати? Чому я про це можу говорити? Ну, будь ласка, я прямо, знаєте, з цифрами для того, щоби всім все було зрозуміло. Я дивлюсь, що зараз наші "слуги народу" не дуже слухають, може хоча б подивляться. Будь ласка: Мінекономіки додається в 7 разів, в 7 разів Мінекономіки. Будь ласка. Умножить на 7. Подивіться, будь ласка, ми збільшуємо бюджет Мінекономіки. Йдемо далі. Мінсоцполітики – плюс 23 мільярди, плюс 23 мільярди Мінсоц. Будь ласка. Йдемо далі. Мінкульт – ще плюс 2 мільярди. Ну, зрозуміло, треба ще зняти серіали, щось має робити "95-й квартал". Все зрозуміло. Плюс 2 мільярди Мінкульту, а як же ж є. Якщо ви думаєте, що збільшення коштів на Мінекономіки це піде підприємцям, та ні, друзі. По-перше, спитайте сьогодні у будь-якого підприємця, що йому найважливіше, щоб йому ракети на голову не падали, щоб не вбивали його працівників і його самого чи щоб у нього якісь були кредити. Бо ми знаємо, кому будуть кредити, кредити будуть своїм, своїм знову, на "велюри" і "шмелюри" будуть кредити, а ніяк не підприємцям. Далі, це бюджет каральних органів. Будь ласка, Бюро економічної безпеки, умножить в три з половиною рази, в три з половиною рази бюджет. Далі, ДБР: плюс 55 відсотків. Ого, нормально, добре виконують всі розпорядження з Офісу Президента. Податкова: плюс 40 відсотків. Митниця – плюс. Все – плюс, плюс. Друзі, а якщо в усіх плюс, то в кого ж мінус? Просте питання: в кого мінус. І, друзі, Міноборони. Міноборони: мінус 68 мільярдів. Ще раз, мінус 68 мільярдів гривень на Міністерство оборони України. От, дивіться, будь ласка, оце бюджет виборів: дати щось на соціалку, щось вкрасти через якоби підтримку підприємництва, затиснути всіх через каральні органи і забрати гроші з самого головного – з нашої перемоги, тому що тільки Міноборони може добитись перемоги. Ні БЕБ, ні митниця нам перемогу не дадуть. Зупиніться, все на армію має йти і на перемогу справжню.
Шановні колеги, представлення проекту Закону України про Державний бюджет України на 2024 рік завершено. Будь ласка, я розумію, що все-таки буде одна пропозиція – Артур Володимирович. Шановні колеги, приготуйтесь, будь ласка. Герасимов, будь ласка.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні колеги, шановні українці! Ми тільки що почули страшні цифри відносно цього бюджету. І це точно не є бюджет нашої перемоги, а це є бюджет гноблення підприємців, гноблення українців, гноблення населення України. Саме тому, Руслане Олексійовичу, відповідно до частини четвертої статті 154 Регламенту Верховної Ради України прошу вас поставити на голосування пропозицію про відхилення проект Закону про Державний бюджет України на 24-й рік як такий, що не відповідає вимогам Бюджетного кодексу України. Щиро вам дякую.
Шановні колеги, ви зрозуміли, відповідно до частини четвертої статті 154 Регламенту народний депутат має право поставити пропозицію про відхилення цього проекту Державного бюджету України на наступний рік. І скориставшись цим правом, народний депутат Герасимов вносить цю пропозицію відхилити цей проект бюджету. Шановні колеги, я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[12:34:00]] За-44 Ця пропозиція не прийнята, Артуре Володимировичу. Тому, шановні колеги, відповідно до статті 154 Регламент Верховної Ради України проект Закону про Державний бюджет України на 2024 рік вважається взятим Верховною Радою для подальшої роботи. Тому дякую. Переходимо до наступного питання, шановні колеги. З процедури? Разумков – з процедури.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Вчора на комітеті розглядався 10038, 10037. Паралельно після цього згідно діючого Регламенту були подані альтернативні законопроекти мною і нашою командою "Розумної політики". Вони не розглядалися на комітеті. Рішення комітету взагалі є нікчемним, тому що рішення по жодному альтернативному прийнято не було. Відкрийте, будь ласка, і подивіться рішення комітету. Згідно Закону про Регламент рішення мають прийматися по кожному з законів. В рішенні комітету написано: Закон реєстраційний номер 38 за основу і в цілому. Все. А згідно діючого Регламенту написано, що рішення мають прийматися по кожному з законопроектів, альтернативних або основному. Тобто є порушення Регламенту. Це порушення закону. Якщо рішення про винесення цього питання буде в зал, я вимушений буду звертатися до правоохоронних органів, оскільки це протирічить і Закону про Регламент, і Конституції.
Дякую. Це право будь-кого, шановні колеги, звертатися до. Цабаль, так, будь ласка. Теж з процедури? Будь ласка, Володимир Володимирович Цабаль.
Я просто одне уточнення, яке не сильно впливає на процедуру, але. Було сказано, що по жодному з альтернативних не було прийнято рішення. По альтернативному закону, який подала фракція "Голос", він був розглянутий і рішення про його непідтримку було прийнято. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання, це 10038, це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про Державний бюджет України на 2023 рік” щодо фінансового забезпечення сектору безпеки і оборони та вирішення першочергових питань і альтернативні до нього. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду цього питання. Зараз потрібно буде проголосувати включення до порядку денного сесії законопроектів: 10038, 10038-1, 10038-2, 10038-3. Шановні колеги, ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії законопроекти: 10038, 10038-1, 10038-2, 10038-3. Ставлю пропозицію. Будь ласка, голосуємо, це включення до порядку денного. Шановні колеги, зупиніть, будь ласка, голосування. Давайте зробимо так. Всі альтернативні, які є, так, я правильно розумію? Тобто законопроект, включення до порядку денного законопроекту 10038 і всіх альтернативних до нього. Прошу голосувати. [[12:37:43]] За-290 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити цей законопроект і всі альтернативні до нього невідкладними та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання. Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:38:10]] За-270 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:38:30]] За-255 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Переходимо до доповіді, два – за, два – проти і голосуємо. Я запрошую до доповіді міністра фінансів України Марченка Сергія Михайловича. Будь ласка.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується законопроект щодо внесення змін до Державного бюджету на 2023 рік, розроблений з метою спрямування додаткового ресурсу на сектор безпеки і оборони і вирішення інших першочергових потреб держави. Зокрема, передбачено збільшення видатків держбюджету на 328,5 мільярда гривень. Зокрема, на сектор безпеки і оборони – 302,6 мільярда гривень, в тому числі Міноборони – 211 мільярдів гривень, МВС – 79,2 мільярда гривень, Мінстратегпром – 4,4 мільярда гривень, Служба безпеки – 4,2 мільярда гривень, ГУР Міноборони – 2,5 мільярда гривень, Адміністрація Держспецзв’язку – 570 мільйонів гривень, Служба зовнішньої розвідки – 500 мільйонів гривень. Інші видатки – близько 20 мільярдів гривень, у тому числі на виплату внутрішньо переміщеним особам, для Міністерства соціальної політики. Запропоновано скорочення видатків загального фонду державного бюджету на суму 11,4 мільярда гривень, в тому числі коштів з економії державного боргу – 10,7 мільярда гривень. Передбачено збільшення доходів на 26 мільярдів гривень, зокрема в частині адмінштрафів, плати за користування кредитами та інших доходів. Передбачається збільшення державних запозичень на 299 мільярдів гривень: зовнішніх – 207 мільярдів гривень, внутрішніх – 91 мільярд гривень. Прохання підтримати.
Дякую, Сергій Михайлович. Я запрошую до доповіді автора наступного законопроекту Цабаля Володимира Володимировича, будь ласка, народний депутат. Будь ласка, Цабаль Володимир.
Шановні колеги, наша фракція подала альтернативний законопроект 10038-1 до урядового щодо змін до бюджету. Ключові відмінності нашого законопроекту від урядового. Ми додали додаткове збільшення на 65 мільярдів гривень до фінансування Міністерства оборони. Тобто ми пропонуємо збільшити фінансування Міністерства оборони не на 211, як в урядовому, а на 276 мільярдів. Конкретно в ці 65 мільярдів входять: 40 мільярдів на програму забезпечення діяльності Збройних Сил України, на виплату зарплат військовим, також 25 мільярдів на програму Міністерства оборони "Розвиток, закупівля, модернізація озброєння". За рахунок чого ми пропонуємо взяти ці кошти? Ми пропонуємо взяти ці кошти за рахунок тих податкових надходжень, які зараз перевиконуються. Дійсно, в урядовому вказано 26 мільярдів додаткових неподаткових надходжень. Але податкові надходження не були змінені. А ми бачимо, що у нас по податку на прибуток підприємств, по акцизам по деяким напрямкам є перевиконання. Ми пропонуємо вказати в бюджеті це перевиконання, яке все одно в кінці року вкажуть, і направити ще додатково на Збройні Сили України. Друга відмінність між урядовим і нашим законопроектом – це те, що ми виключили збільшення фінансування БЕБ на 63 відсотки. Цей пункт викликав певні сумніви в суспільстві, оскільки по цій програмі відбулося найбільше відсоткове збільшення, навіть більше ніж на Збройні Сили України, на Нацгвардію, на прикордонників, аж на 63 відсотки. Тому ми пропонуємо це виключити, і хай уряд окремий законопроект подає. Тому, колеги, закликаю всіх підтримати альтернативний законопроект, навіть тих, хто підтримує урядовий. Все, що ми пропонуємо, це додаткові 65 мільярдів на ЗСУ за рахунок обґрунтованих джерел. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату Разумкову Дмитру Олександровичу, автору альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, я дійсно розумію, що нам треба фінансувати армію, треба виділяти додаткові кошти. Але я не розумію, чому в такому гарному законопроекті про збільшення фінансування сектору безпеки і оборони ми з вами починаємо говорити про БЕБ, який ще хоче отримати 315 мільйонів гривень, а за минулий рік повернув 33, і 660, якщо я не помиляюся, вже витратив в цьому. Я не розумію, чому тут заклали для себе Секретаріат Кабінету Міністрів України. Я не розумію, чому ми починаємо фінансувати додатково Державну службу спеціального зв’язку, яка знаходиться під міністерством Федорова. Вони займаються, нехай працюють, навіщо додаткові кошти? Що в них такого відбулося, що їм треба гроші? Або неправильно заклали бюджет на початку, тоді хай вийдуть ті, хто його малював, і скажуть, у нас руки не такі, ми не вміємо нічого зробити і тепер треба шукати додаткові кошти. Про що говорить наш законопроект, мій і моїх колег з "Розумної політики"? Він збільшує фінансування Збройних Сил України на 11 мільярдів. Він збільшує фінансування ГУР додатково майже в 2 рази. Це та структура, яка показує ефективність, яка підриває мости у росіян, яка знищує колаборантів тощо. Він виділяє додатково 700 мільйонів на САП і 700 мільйонів на НАБУ. В цьому залі всі ж дуже розповідали, що ми хочемо боротися з корупцією, хочемо відкривати декларації, хочемо показувати, як треба прирівнювати державну зраду до корупційних злочинів, то давайте це зробимо. А Кабмін, БЕБ, МЗС, Служба зовнішньої розвідки і Держспецзв’язок якось обійдуться і посидять на нулях. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Тимошенко Юлії Володимирівні, авторці альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Юлія Тимошенко, "Батьківщина". Про що наш альтернативний законопроект? Дорогі друзі, безумовно, в цьому законопроекті, ми будемо за нього голосувати в першому читанні, є дуже багато важливих видатків. Це ті важливі видатки, які спрямовані на фінансування заробітної плати, грошових забезпечень людей, які реально воюють. І друге, це ті гроші, які витрачаються на закупівлю озброєння. Ці дві категорії видатків ми підтримуємо. Але підвищення заробітних плат бюрократам і чиновникам по всій вертикалі не може бути в цьому законопроекті. В цьому законопроекті не може бути підвищення заробітних плат і будь-яких інших видатків для репресивної силової структури, яка сьогодні працює проти бізнесу. Але в той же час тут передбачено не тільки фінансування додаткове для репресивної системи, поліцейської системи держави. Тут ще передбачені і збільшення видатків на харчування для полонених, тобто для ворогів, які нас вбивали. Але, те, чого тут немає абсолютно, це видатки, які конче потрібні сьогодні для того, щоби збільшувати видатки на лікування наших поранених. У нас сьогодні видатки дорівнюють видаткам на лікування цивільних до війни, от що сьогодні передбачено в НСЗУ для наших поранених. Тут немає видатків для того, щоб з дворазового харчування, яке закладене сьогодні в пакетах НСЗУ, для наших військових перейти на п’ятиразове повноцінне посилене харчування, немає. А це достатньо серйозні кошти. І тому наш альтернативний законопроект передбачає, що 10 відсотків всіх видатків, які закладені в цьому законопроекті урядовому, щоб вони були направлені на введення коефіцієнту 3 до видатків НСЗУ на лікування наших поранених і плюс повноцінне п’ятиразове посилене харчування для наших поранених, плюс реабілітація. Це треба обов’язково зробити. І мені здається, що всі видатки, які тут передбачені, якщо 10 відсотків віддадуть на лікування поранених, це буде єдино правильна, моральна і на сьогодні вкрай важлива позиція для того, щоби люди, військові наші, герої і героїні, які захищають нас сьогодні на передовій і поранені потім доставляються в лікарні і госпіталі, не відчували байдужості. Підтримайте наш законопроект.
Шановні колеги, всі законопроекти представлені, всі, які були, і основний, і альтернативний. Я надаю слово для співдоповіді голові Комітету з питань бюджету Роксолані Андріївні Підласі. Роксолана Андріївна, будь ласка. Для співдоповіді, будь ласка, Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, доброго дня ще раз. У Комітеті з питань бюджету в досить короткий термін оперативно опрацьовані зміни до Державного бюджету на 2023 рік №10038 та альтернативні проекти до нього. Зважаючи на необхідність негайного виділення додаткового ресурсу на потреби безпеки й оборони та, зокрема, виплату грошового забезпечення військовим, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 19 вересня ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України включити законопроект за реєстраційним номером 10038 і альтернативні до нього законопроекти до порядку денного сесії. Визначити невідкладним законопроект за реєстраційним номером 10038 та скоротити внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання. За результатами розгляду цих законопроектів у першому читанні законопроект за реєстраційним номером 10038 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій комітету, про що викладено в листі-висновку комітету. Кілька слів про сам законопроект урядовий, який ми пропонуємо підтримати. Уряд пропонує збільшити видатки державного бюджету загалом на 317 мільярдів гривень. Основними джерелами покриття в них є збільшення доходів на 26 мільярдів гривень та загального фінансування на 291 мільярд гривень і відповідно такої ж суми граничного обсягу дефіциту. З позиції уряду такі показники є реалістичними до виконання і дозволять забезпечити збільшення видатків насамперед на безпеку й оборону на рівні 303 мільярди гривень, на допомогу внутрішньо переміщеним особам на рівні 16,5 мільярда гривень, на реалізацію програми швидкого відновлення обсягом 6 мільярдів гривень та розширення дипломатичної присутності в 10 країнах Африки та Аравійського півострова на 1,2 мільярда гривень. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Роксолано Андріївно. Шановні колеги, зараз переходимо до обговорення бюджету. для обговорення цього законопроекту про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет", законопроекту 10038. Шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти. Шановні колеги, я попрошу так, кому є нагальна необхідність поговорити не з трибуни, я думаю, що можна вийти в кулуари зробити це. Шановні колеги, записуйтесь, будь ласка. Слово надається народній депутатці України Михайлюк Галині Олегівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово народному депутату Пасічному Олександру.
Олександр Пасічний, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Більше 302 мільярдів на потреби сектору безпеки і оборони, саме стільки коштів сьогодні ми виділяємо для наших захисників у цьому залі. Прийняття цього законопроекту дозволить збільшити фінансування, яке так необхідно. В першу чергу це Міністерство оборони, Міністерство внутрішніх справ, Служба безпеки, Управління державної охорони, Адміністрація Держспецзв’язку, Головне управління розвідки, фінансове забезпечення, можливість для якого надає цей законопроект, є вкрай необхідним. Загальна сума збільшення видатків за загальним фондом державного бюджету становить 322 мільярди гривень. Хочу нагадати, що в минулому році в цьому залі ми прийняли вісім законопроектів, які вносили зміни до Державного бюджету на 2022 рік та збільшували видатки на потреби безпеки і оборони. Загалом з початку війни за рік їх було збільшено на 1,6 трильйона гривень. На засіданні комітету ми майже одноголосно підтримали цей законопроект. Ми разом маємо підтримати наших військових, які стримують ворога, задля зупинення військової агресії ерефії проти України, звільнення захоплених територій та нашої перемоги. Прошу підтримати урядовий законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, В’ятрович Володимир Михайлович, фракція "Європейська Солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна. Я правильно розумію? Будь ласка.
Шановні колеги, обговорюємо важливий законопроект про збільшення видатків нашого дуже складного бюджету на 2023 рік. І тут ідеться і про збільшення видатків на Міністерство оборони, але є одне питання. А де ж кошти від 30 відсотків контрактів, укладених Міністерством оборони, з передплатою, від яких не прийшло ані зброї, ані коштів. Можливо, варто розібратися з питанням, як витрачаються кошти? І, звичайно, це була би правильна функція парламенту контролююча, але ми самі її втратили, вірніше, ви її втратили, тому що сьогодні під час обговорення бюджету тут немає вперше в історії українського парламенту самого Прем’єра, і ми бачимо тільки міністра фінансів. На 63 відсотки, вдумайтесь в цю цифру, збільшується бюджет БЕБ. Вони будуть воювати чи "кошмарити" знову бізнес? Далі, на 4,5 мільярда збільшується бюджет Міністерства стратегічної промисловості. Правильно, ми маємо думати про виробництво зброї, але це мають бути кредити, тому що кредити – це контроль, кредити – це повернення коштів і кредити – це зрозуміла зброя, а не чергове розкрадання. І власне, можна на фінансування нашої економіки спрямувати кошти з державного дорожнього фонду, який поки що не зроблено. Дуже важливо, що в цьому бюджеті є одна цифра, це мільярд 300 мільйонів на Міністерство закордонних справ. Саме цю цифру відстоювала наша фракція, бо вони підуть на консульства. Уявіть собі, це ви вашими рішеннями скоротили консульські служби сьогодні за кордоном, на які йде величезне перевантаження. І власне, ми наголошуємо на тому, що бюджет сьогодні має йти тільки на безпеку і оборону. І ми не бачимо в цих змінах забрати кошти з бюджету телемарафону, на який ви виділяєте 2 мільярди гривень, на олігархічні канали. 2 мільярди гривень – це 100 тисяч.
Слово надається народному депутату Хлапуку Максиму Миколайовичу. Він передає слово Железняку Ярославу Івановичу, будь ласка.
Шановні колеги, нещодавно ми вперше за наше скликання прийняли кадрове рішення, за яке проголосували всі без винятку фракції. Це рішення про призначення міністра оборони Рустема Умєрова. І один із перших коментарів пана міністра був, що на Міністерство оборони не вистачає 250 мільярдів. Дуже дивним виглядає історія, коли ми чітко знаємо суму, яку озвучив міністр оборони, але не даємо ці гроші, виділяємо менше. І також дивно, коли найбільшим збільшенням розпорядника є вже багато разів згадуване Бюро економічної безпеки, яке, я нагадаю, наш комітет визнав недієздатним і який ми в залі голосували роботу незадовільною. На 248 відсотків збільшуються видатки в наступному році і на цьому в 68. Саме тому ми всі вихідні з колегами шукали додаткові ресурси для Міністерства оборони і знайшли їх, не збільшуючи запозичення. 65 мільярдів, які ми можемо виділити: 40 – на зарплати, 25 – на ремонт зброї. Це сума, ще раз підкреслюю, яку підтвердило Міністерство фінансів вчора на засіданні комітету. І мені здається достатньо злочинним, неправильним, неефективним і просто по-людські не тому, що відповідає нашому високому залу, голосувати за цей законопроект в цілому, знаючи, що ми можемо знайти 65 мільярдів, в тому числі і забравши у БЕБ, вони все одно не працюють. Тому наша фракції буде голосувати цей законопроект тільки за основу. І до другого читання я вам обіцяю дуже жорстку дискусію по всім правкам, щоб збільшити видатки на армію. Дякую.
Слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, депутатська група "Відновлення України". Будь ласка, передає слово Артему.
Шановні колеги, шановний пане Голово, підтримка сектору безпеки і оборони – це наш безумовний пріоритет. Ми вже неодноразово переглядали фінансування відповідного напрямку. Сьогодні стоїть важливе питання: сфера безпеки та оборони отримає додатково понад 300 мільярдів гривень – саме так ми підтримуємо наших захисників. Також це буде чітким виявом підтримки нового Міністра оборони, від якого ми очікуємо насправді дієвих кроків. Окрім безпекового напрямку також будуть збільшені видатки на відновлення української інфраструктури – на 6 мільярдів гривень. Таким чином ми залучимо у рамках програм бюджетної підтримки ЄС. Депутатська група "Відновлення України" підтримує дану ініціативу, запропоновані видатки на безпеку та оборону нашої країни. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення, переходимо до прийняття рішення, шановні колеги. Пропозиція комітету була за основу і в цілому, але за результатами дискусії я зрозумів, що ми можемо ставити тільки за основу і скорочення строків. Якщо зал підтримає, так і буде. Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України “Про Державний бюджет України на 2023 рік” щодо фінансового забезпечення сектору безпеки і оборони та вирішення першочергових питань (реєстраційний номер законопроекту 10038). Готові, шановні колеги, голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:00:49]] За-302 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:01:12]] За-256 Рішення прийнято. Дякую, народні колеги. народні депутати, шановні колеги. Наступний законопроект. З процедури, Дмитро Олександрович? Давайте, у вас сьогодні з процедури. Будь ласка.
Дякую вам. Дякую, Руслан Олексійович. Я просто для протоколу, для стенограми, як кажуть, також хотів би доповісти вам як головуючому, що 10037 на комітеті вчора розглядався без всіх альтернативних. І згідно статті Регламенту мають бути прийняті рішення по всім законопроектам, які розглядаються, тобто по основному, по всім альтернативним. Оскільки цього не відбулося, розглядати цей законопроект не можна в залі. Це не питання до головуючого насправді, це питання до голови комітету, яка під стенограму казала, що все гаразд. Дякую вам за можливість надати цю інформацію залу і не лише залу.
Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. З процедури ще? Ірино Володимирівно, будь ласка. Ірина Володимирівна з процедури.
Дякую, шановний пане Голово. Я не дуже розумію вашу таку радість неймовірну, бо хочу сказати про порушення Регламенту. От тільки що ми в першому читання 302 голосами проголосували законопроект про внесення змін до бюджету на 23-й рік. Враховуючи складність українського бюджету цього року, наша фракція готувала так само альтернативний законопроект 138. І на жаль, ми не змогли скористатися нашим конституційним правом законодавчої ініціативи через те, що, на жаль, головою комітету було порушено регламентну норму про правило 14 днів для народних депутатів подати альтернативні законопроекти. І, на жаль, альтернативні законопроекти до 138 і 137 були розглянуті на сьомий день, а не на чотирнадцятий після подачі альтернативних. Власне, фракція "Європейська солідарність" утрималася по голосуванню за 138 саме через порушення нашого права збільшити видатки на оборону.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до законопроекту 10037. [[Шум у залі]] У вас, що теж з процедури? Будь ласка, Бакунець з процедури. Сьогодні процедурний день. Будь ласка.
Я, власне, звертаючись до вас, пане Голово, хочу ще раз наголосити, що ми дійшли до розгляду важливого законопроекту, який може спричинити великий дисбаланс у місцевому самоврядуванні, який може просто закрити місцеве самоврядування.
Павле Андрійовичу, з процедури, що у вас?
І у зв’язку з тим, що до законопроекту, який подав уряд на знищення місцевого самоврядування, є багато альтернативних законопроектів, моя пропозиція зняти його з порядку розгляду для того, аби зробити доопрацьований на комітеті законопроект, для того, аби все ж таки в ньому знайти дисбаланс, які кошти на оборону, а які залишити на утримання хоча б медицини і школи в селі і в громаді. Тому моя пропозиція: зняти і зробити доопрацьований логічний законопроект. Дякую.
Дякую. Павло Андрійович, знайти треба баланс, а не дисбаланс, дисбаланс сам знайдеться. Павло Андрійович, дивіться, це ж рішення Погоджувальної ради, тому ми переходимо до розгляду цього. Ми вже увійшли в нього. Шановні колеги, я ж оголосив, що ми входимо. Шановні колеги, проект Закону про внесення змін до розділу VI Бюджетного кодексу України щодо забезпечення підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу України (реєстраційний номер 10037). Я ставлю пропозицію включити до порядку денного цей законопроект і всі альтернативні до цього законопроекту. Прошу народних депутатів голосувати. Голосуємо, шановні колеги. [[13:05:25]] За-246 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити законопроект 10037 і альтернативні до нього невідкладними та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:05:52]] За-239 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:06:11]] За-240 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще одна пропозиція є. Насамперед я хочу, щоб ми привітали, сьогодні у нас в залі знаходиться на пленарному засіданні заступник Головнокомандувача Збройних Сил України, генерал-лейтенант Михайло Віталійович Забродський. Давайте привітаємо його. [[Оплески]] Шановні колеги, я вношу пропозицію щодо запрошення та виступу сьогодні на пленарному засіданні Верховної Ради України заступника Головнокомандувача Збройних Сил України генерал-лейтенанта Михайла Віталійовича Забродського під час обговорення проекту Закону про внесення змін до розділу VI Бюджетного кодексу України щодо забезпечення підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу України. Відповідно до частини третьої статті 6, частини другої статті 34 Регламенту Верховної Ради України я ставлю на голосування пропозицію про запрошення заступника Головнокомандувача Збройних Сил України генерал-лейтенанта Михайла Віталійовича Забродського з наданням йому слово до 2 хвилин під час обговорення проекту Закону про внесення змін до розділу VI Бюджетного кодексу України щодо забезпечення підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу України реєстраційний номер 10037 після співдоповіді голови комітету. Прошу народних депутатів підтримати цю пропозицію. [[13:07:53]] За-306 Рішення прийнято. Шановні колеги, тоді переходимо до доповіді по наших законопроектах. Я надаю слово для доповіді міністру фінансів України Марченку Сергію Михайловичу. Будь ласка, Сергій Михайлович.
Шановний Руслан Олексійович, шановні народні депутати, зазначений законопроект розроблений з метою забезпечення фінансовим ресурсом підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу, передбачає внесення змін до "Прикінцевих та перехідних положень" Бюджетного кодексу. Зокрема, тимчасово на період дії воєнного стану пропонується зарахувати у 2024 році в повному обсязі до загального фонду державного бюджету надходження, які є джерелом формування Державного дорожнього фонду, зарахувати з 1 жовтня 2023 року до 31 грудня 2024 року до спеціального фонду державного бюджету надходжень від ПДФО з військових, поліцейських та осіб рядового і начальницького складу та спрямування зазначених надходжень у таких пропозиціях за такими напрямками: 50 відсотків – Адміністрації Держспецзв’язку для закупівлі спецтехніки та обладнання, 50 відсотків – Мінстратегпрому на виконання програми формування та розвитку оборонно-промислового комплексу. Спрямувати в період дії воєнного стану за рішенням відповідних місцевих бюджетів, рад, військових адміністрацій вільних залишків коштів місцевих бюджетів та залишки коштів спецфонду місцевих бюджетів на заходи та роботи територіальної оборони, мобілізаційної підготовки, підтримку сил безпеки і оборони, проектування, будівництво та ремонт захисних споруд цивільного захисту, сховищ, споруд подвійного призначення та облаштування приміщень, які плануються до використання для укриття населення, будівництво фортифікаційних споруд, оплату праці працівників бюджетних установ та інші захищені видатки місцевих бюджетів. Прогнозний обсяг додаткового ресурсу передбачається 95 мільярдів за рахунок дорожнього фонду, 119,5 мільярда за рахунок ПДФО з військових для розвитку ОПК. Прохання підтримати.
Дякую, Сергій Михайлович. Слово надається автору альтернативного законопроекту, народному депутату Цабалю Володимиру Володимировичу. Будь ласка, Володимир Володимирович.
Шановні колеги, знаєте, за чотири роки до чого я не звик в стінах Верховної Ради? Це до певного популізму, коли одні і ті самі політики, які виступають за збільшення зарплат військовим, проти збільшення податків, з яких ці зарплати платяться. Політики, які виступають за збільшення пенсій, проти того, щоб всі платили ЄСВ, з яких ці пенсії платяться. Політики, які виступають за збільшення видатків, проти того, щоб ми запозичували, тому що боргова яма і так далі, і так далі. Так-от мій альтернативний законопроект це якраз не про популізм. Мій альтернативний законопроект – це про те, щоб дійсно забрати частину ПДФО з зарплат військових і щоб назад направити на фінансування зарплат військових. Чим він відрізняється від урядового? Урядовий каже, що давайте візьмемо ці надлишкові ПДФО, які почали поступати після повномасштабного, і передамо їх на Мінстратпром 50 процентів і на Держспецзв’язку 50 процентів, на благі цілі, які я підтримую. Я ж кажу про інше. Я кажу, так, дійсно, треба ці цілі виконувати, які в Мінстратпромі і в ДССЗЗІ, але за рахунок інших джерел. А ПДФО військових, який платиться з їх зарплат, має йти тільки на зарплати. Тому мій альтернативний законопроект каже, щоб всі ці гроші пішли на програму Міністерства оборони, з якої виплачуються зарплати військових, сто відсотків. Це єдиний компроміс, який суспільство і, я впевнений, органи місцевого самоврядування, приймуть, тому що урядовий варіант, він неприйнятний для багатьох. Дякую.
Будь ласка, слово надається автору альтернативного законопроекту народному депутату України Петру Олексійовичу Порошенку. Будь ласка.
Шановні колеги, я прошу уваги, прошу тиші! І якщо ви дослухаєтеся, то зараз ви почуєте звуки похоронного маршу. Це похорони децентралізації, тої реформи, яку я разом з партнерами робив і зробив з 2014 року. Як принизливо зараз чути позицію, що якщо хочуть суб’єкти місцевого самоврядування, нехай вони допомагають армії, але гроші ми в них заберемо. Це цинізм, брехня і знущання над Конституцією. Це знущання над волонтерами, бо ресурсу у волонтерів залишається менше, і спільні заходи волонтерів і бригад дозволяють звернутися до суб’єктів місцевого самоврядування щодо коштів про субвенції і терміново і негайно вирішити проблеми, які виникають перед бригадами. Саме це і спонукало мене і нашу команду підготувати альтернативний законопроект. В альтернативному законопроекті сто відсотків коштів, які надходять від субвенцій, можуть бути витрачені виключно на завдання оборони. Жодної позиції по бруківкам, овощерезкам і все таке інше. Готуються ці пропозиції виключно на базі пропозицій бригад, які мають пункт постійної дислокації. Використовуються ці кошти також для цивільного захисту, для бомбосховищ, для багатьох інших речей. І я закликаю депутатів-мажоритарників, тих, хто працюють з волонтерами, тих, хто тут вишукувався з прапорами бригад, дати відсіч цьому законопроекту, підтримати мій законопроект, захистити військовослужбовців і перемогти, перемогти Путіна, а не на виборах. Це є наша завдання. Дякую. Слава Україні!
Слово надається народній депутатці України Білозір Ларисі Миколаївні, прошу, авторці альтернативного.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановні українці! Насправді сьогодні в умовах війни дуже важливо долати суперечностей та досягати компромісу і бути в діалозі. Всі гілки влади мають бути в діалозі і прислуховуватися в тому числі і до людей, і до місцевого самоврядування. З однієї сторони, дійсно, купа скандалів з цією бруківкою, стадіонами і розуміння всіх, що необхідно спрямувати всі кошти на нашу перемогу, а з іншої сторони, ми розуміємо, що Кабмін пропонує фактично вилучити посеред року з 1 жовтня ПДФО, фактично чим ми можемо розбалансувати місцеві бюджети і матимемо шалені перекоси. Приклад, наприклад, Миколаєва, у них 50 відсотків бюджету формує податок на доходи фізичних осіб. За ці кошти вони займаються забезпеченням питної води, забезпеченням укриттів, шкіл, садочків. Ми сьогодні знаємо, що дефіцит освітньої субвенції складає біля 10 мільярдів гривень. Тому, звісно, цей законопроект альтернативний, він передбачає також видатки на оборону держави. Але з 1 січня 2024 року 50 відсотків ПДФО військових буде вилучений спецфонд оборони для нашої перемоги. Але ми повинні також не допустити ситуації, за якої у місцевих бюджетів не буде достатньо коштів для фінансування критично важливих видатків і, я дуже сподіваюся, що в залі це розуміють. Адже урядовий законопроект може розбалансувати бюджети місцеві, не кажучи вже про те, що це порушує Бюджетний кодекс. Тому цим законопроектом альтернативним ми розширюємо перелік видатків у 2024 році, що зможемо купляти автобуси, укриття робити, ремонт.
Шановні колеги, і слово надається автору завершального законопроекту альтернативного народному депутату України Разумкову Дмитру Олександровичу. Будь ласка.
Шановні колеги, ми багато говоримо про бруківку. Дійсно, це неподобство, коли відновлюються стадіони за три кілометри від лінії фронту, коли перекладається бруківка, коли ці кошти можна було б направити на сектор безпеки, оборони. Але це таке саме неподобство, як яйця по 17, таке саме неподобство, як для бомбосховищ купувати конструктори, як купувати пательні, як розпилювати державний бюджет, за який треба буде рано чи пізно відповідати. Відповідати достатньо суворо, сподіваюсь, на пожиттєво зароблять. Але, якщо ми говоримо про місцеву владу, місцева влада не лише перекладає бруківку, вона забезпечує діяльність громад. Вона забезпечила життєдіяльність 24 лютого, коли весь Кабмін сидів на Західній Україні. І наш альтернативний законопроект передбачає наступне. Закріпити ті 64 відсотки, які є, за місцевою владою, а далі дати їм реальну можливість ці кошти, кошти військового ПДФО направляти на допомогу армії. Не так, як зараз, вони шукають схеми, як це зробити, а в рамках діючого закону. Це фактично ініціатива нашого колеги Дмитра Микиші, він вніс такий законопроект, який блокує Кабмін, виходячи з простої логіки, щоб місцева влада не піарилась, розумієте. Ми підтримуємо за те, щоб забрати кошти з дорожнього і водного фонду, але не злити їх в єдине корито бюджету, а направити виключно на військовий бюджет, там, де вони будуть витрачатися за потребою, на забезпечення сектору безпеки і оборони, в першу чергу ЗСУ і сил оборони, які наближають нашу перемогу. А бажаючі розпиляти державний бюджет України, можуть трохи почекати. Почекати справедливого вироку.
Шановні колеги, будь ласка, я запрошую до співдоповіді голову підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбита Юрія Михайловича. Будь ласка, Юрій Михайлович.
Дякую. Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати, запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 19 вересня розглянув урядовий законопроект 10037 та альтернативні до нього законопроекти, що об’єднані спільною метою: забезпечення підтримки обороноздатності держави. Проте мають певні відмінності з питань залучення ресурсів та визначення напрямів використання таких коштів. Тому при обговоренні законопроектів найбільш дискусійним виявилося питання зарахування до спеціального фонду державного бюджету податку на доходи фізичних осіб з військовослужбовців та фінансових можливостей для виконання органами місцевого самоврядування своїх повноважень до завершення поточного року, спрямування коштів від надходження такого податку за рішеннями місцевих рад за визначеними напрямами та згідно з визначеними пропорціями, використання коштів державного дорожнього фонду та кредитування програм розвитку оборонно-промислового комплексу. Водночас, колеги, зваживши на те, що урядова позиція є найбільш обґрунтованою і знайшла відображення у проекті Державного бюджету на 2024 рік, комітетом пропонується підтримати урядову ініціативу. Відтак за підсумками розгляду комітет ухвалив таке рішення. Рекомендувати Верховній Раді законопроект 10037 та альтернативні до нього законопроекти включити до порядку денного десятої сесії Верховної Ради дев’ятого скликання. Законопроект 10037 визначити невідкладним та скоротити строки внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання. За результатами розгляду цих законопроектів у першому читанні урядовий законопроект 10037 прийняти за основу і в цілому як закон з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу підтримати, колеги. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, я прошу зайняти ваші місця. Відповідно до прийнятого нами процедурного рішення я запрошую до слова заступника Головнокомандувача Збройних Сил України генерал-лейтенанта Михайла Віталійовича Забродського. Будь ласка, Михайло Віталійович.
Шановні співвітчизники, шановні народні депутати! Для війни потрібні три речі: гроші, гроші і ще раз гроші. Цей вислів належить серу Вінстону Черчиллю. Він народжений в часи, коли все прогресивне людство протидіяло групі тиранів, які чомусь вирішили, що вони мають право рішати, кому жити, а кому помирати. Як і 80 років тому, ми вже тривалий час маємо справу з противником, який веде і досі рахунок крилатих ракет на сотні, ударних дронів – на тисячі, а снарядів – на мільйони. Декому може здаватися, що війна майже закінчилася лише тому, що він повернувся з вимушеної тривалої подорожі по Європі. Це не так. Світовий ринок озброєнь, як і до цього, залишається ареною суперництва, не говорячи вже про те, що продавати виглядає завжди вигідніше, ніж передавати. А для багатьох країн наша війна ще є і непоганим шансом дуже гарно заробити. Життєво необхідним для цього ресурсом є гроші. Незважаючи на всі труднощі сьогодення, ми повинні докладати значних зусиль і продовжувати витрачати матеріальні ресурси для розвитку власного виробництва, в першу чергу це стосується ракетного озброєння всіх класів і дистанційно керованих ударних систем. Джерелом продовження цієї роботи можуть бути лише гроші. Будь-яка війна, особливо війна в ХХІ сторіччі, є вкрай затратним заходом. Одночасно війна є перевіркою здатності держави зосереджувати свої ресурси на критично необхідних для перемоги сферах. На просте питання: на що ми витрачаємо гроші в цій війні? Є занадто проста відповідь: ми платимо не лише за сьогоднішній успіх на полі бою, ми платимо за мирне майбутнє дітей та онуків не лише України, а і усієї Європи і є надважливішою інвестицією в наступні 10, 15 або навіть 50 років мирного існування нашої країни. Врешті-решт.
Шановні колеги, дайте завершити генералу, будь ласка. Дайте завершити, включіть.
Врешті-решт наскільки тривалим буде цей період, теж залежить від грошей. Збройні Сили України підтримують законопроект 10037. Слава Україні! Слава її Збройним Силам!
Дякую. Дякую, Михайло Віталійович, дякую. Давайте ще раз подякуємо заступнику Головнокомандувача Збройних Сил України генерал-лейтенанту Михайлу Віталійовичу Забродському. І всім нашим Збройним Силам України, і силам оборони. [[Оплески]] Дякую. Шановні колеги, прошу сідати. Далі ми: два – за, два – проти, і голосуємо. Будь ласка, я прошу фракції і групи записатися до виступів. Слово надається народному депутату України Леонову Олексію Олександровичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка, хто?
Прошу передати слово Максиму Бужанському.
Максим Аркадійович Бужанський, будь ласка.
Шановні колеги, перш за все, вибачте, ще раз хочу подякувати всім тим, хто зараз захищає нашу країну на фронті. [[Оплески]] Ви знаєте, це дуже дивно, щиро кажучи, що ми зараз розглядаємо питання під час війни, чи надати боєприпаси нашим Збройним Силам. Це дійсно дивно. І кожен з вас зараз обере, чи зробити все для наших бійців, чи повернутися спиною до ЗСУ, спиною за країну. Я нагадаю вам, що ще жодна бруківка не вбила жодного ворога, і жоден стадіон не вбив нікого. Вбивають снаряди, вбивають дрони, вбивають ракети. Це законопроект про те, щоб наші війська нарешті знищили Чорноморський флот Російської Федерації. Шановні колеги, в мене немає жодних сумнівів, що фракція Петра Олексійовича підтримає цей законопроект. Вони завжди підтримують виділення грошей на фінансування Збройних Сили. Жодних сумнівів немає, що вони проголосують "за". У мене немає жодних сумнівів, що "за" проголосують колеги Юлії Володимирівни, інакше не може бути! Жодних сумнівів немає стосовно того, що проголосують групи, не може проголосувати інакше Платформа за життя. Звертаюсь до вас, зараз наш міністр оборони в "Рамштайні" просить допомоги, просить зброю, наш Президент на Генеральній Асамблеї ООН просить про підтримку. То давайте надамо її в залі. Голосуємо "за"! Все врахуємо до другого читання. Даємо зброю Збройним Силам! За – боєприпаси! Тиснемо зелену, колеги.
Дякую, Максиме Аркадійовичу. Слово надається Осадчуку Андрію Петровичу, фракція політичної партії "Голос".
Васильченко Галині.
Я так розумію, передає Васильченко Галині.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановні народні депутати, шановні українці, шановна президія! Питання забезпечення військових, питання оборони і безпеки держави однозначно найбільш пріоритетне питання станом на сьогодні в Україні і всі в нашій країні мають як один працювати на посилення цієї безпеки і оборони. Але та пропозиція уряду, коли вони пропонують з бюджетів громад забирати кошти і тим самим послаблювати фінансову спроможність громад, ми вважаємо несправедливою. Більше того, це питання щодо зарахування куди і зарахування в який спосіб ПДФО, воно насправді дуже складне питання. І навіть від нашої фракції народними депутатами подано кілька різних варіантів пропозицій. Зокрема Володя Цабаль пропонує усе військове ПДФО скеровувати на військову зарплату нашим військовослужбовцям. Ми з колегами народними депутатами запропонували варіант, коли також всі кошти пропонуємо використовувати однозначно на оборону, але 50 відсотків цього ПДФО залишати в громадах і обмежити некритичні видатки. А 50 відсотків передати в державний бюджет України, в Міністерство оборони у спеціальний фонд для посилення нашої обороноздатності. Однозначно всі маємо працювати на перемогу. Слава Україні! Але прошу підтримати один з альтернативних законопроектів.
Слово надається народному депутату України Кириленку Івану Григоровичу, фракція "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Сергій Миколайович Євтушок, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, законопроект 10037 – це законопроект не для допомоги Збройним Силам України, це законопроект, який чітко обнулює органи місцевого самоврядування. І всі ті напрацювання, які були в контексті реформи децентралізації минулого скликання, цього скликання, вони абсолютно стають непридатними, тому що вилучається основний базовий податок на доходи фізичних осіб, який наповнював бюджети місцеві, який давав можливість ремонтувати, якщо раптом якась аварія в системі ЖКГ, швиденько, оперативно використовувати ці кошти, тримати в нормальному стані міста свої. Ви скажете стадіони, бруківки, так, шановні колеги, а що нам з вами заважає дати чіткий перелік і заборонити чітко використовувати фінансовий ресурс на будівництво стадіонів, бруківок, тротуарів або будь-яких інших незрозумілих видатків? Нам з вами нічого це не заважає зробити. Але в той же час чітко прописати, що 70 відсотків від військового ПДФО, а це всі, хто в погонах перебуває, направити на сектор оборони, дати можливість оперативно допомагати органам місцевого самоврядування, тим військовим частинам, які направляють ці листи, і робити це швидко, адже зробити це через державний бюджет швидко буде неможливо. Шановні колеги, ви скажете, де брати гроші? Шалений обсяг корупції: в ці дні закуповується медичне обладнання в інституті Шалімова – плюс 10 мільйонів на томографі уже крадуть, ДСНС LMS-томографи закупляють – плюс 10 мільйонів крадуть на кожному апараті. Ось де треба шукати гроші.
Слово надається народному депутату Лунченку. Я так розумію, передає Павлу Андрійовичу. Будь ласка.
Павло Бакунець, група "Довіра", Львівщина. Шановний пане Голово, шановні народні обранці, ті, хто, власне, обрані народом, обрані громадами, зараз перед вами велика відповідальність: зараз ви будете вирішувати, чи зможуть ті люди, котрі послали вас сюди працювати, довчити своїх дітей в сільських школах, чи зможуть ті люди, котрі послали вас сюди працювати, отримати хоча б якусь медичну послугу в ФАПі або в сільській амбулаторії, чи зможуть ті люди, котрі вас сюди послали, отримати свою мізерну плату лікаря або медсестри, або вчителя. Адже велика частина з коштів, котрі були з податків військових у місцевому самоврядуванні, власне, покривала ці основні витрати. Ми з вами розуміємо, що нам потрібна зброя. Ми з вами погоджуємося, що потрібно найти баланс між тим, аби це ПДФО від військових зараховувати на закупівлю зброї, на виготовлення української зброї, але якусь частин з нього потрібно залишити для того, аби органи місцевого самоврядування могли забезпечити хоча б освіту і медицину для родин наших військовослужбовців, які здобувають для всіх нас перемогу. Тому я закликаю зробити гарний спільний законопроект, який буде мати дисбаланс і не підтримувати цю ідею, цю ганебну ідею знищити місцеве самоврядування. Закликаю вас голосувати червоною кнопкою за цей законопроект. Дякую.
Будь ласка, ще просять слова дві фракції: Гончаренко від "Європейської солідарності" і Мороз від "Відродження". Будь ласка, Гончаренко Олексій Олексійович і потім Мороз, і після цього переходимо до голосування.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Ну, друзі, що дочекалися – тепер нищимо і місцеве самоврядування. Парламент знищено, уряду, я так розумію, в країні не існує, час знищити і місцеве самоврядування. Нам говорять: потрібні гроші. Так, потрібні. Потрібні гроші на перемогу. Так, потрібні. То нарешті припиніть витрачати їх на барабани і серіали! Нарешті припиніть їх витрачати на свої безглузді ідеї, на будівництво доріг! Нам розповідають, що бруківка не вбила жодного ворога. А чого три роки в асфальт вкладали гроші, коли ми казали: робіть танки, робіть "нептуни", працюйте на армію і на країну? А тепер вам все мало, не можете нажратися і треба забрати гроші у місцевих бюджетів. Заберіть геть все! Місцеве самоврядування, децентралізація – одна з найуспішніших реформ в Україні. Годі вже щось нищити – будуйте!
Будь ласка, народний депутат Мороз Володимир Вікторович. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що непотрібно нам сьогодні слухати цих крикунів, які кажуть, що непотрібно допомагати нашій армії. Надо голосувати за цей закон. Я знаходжусь на сході України, постійно їжджу в ці міста і бачу, як місцева влада там витрачає ці кошти, кошти, які зароблені на крові наших військових, військових, які постійно просять про допомогу. Якщо сьогодні купляються мобільні телефони в три рази дорожче, сьогодні, якщо можна було зробити ямкові ремонти, то і поля б вже, мабуть, застелили асфальтом. Надо голосувати за Закон 10037 і передати ці кошти військовим, і уйти від цих схем, які сьогодні.
Дякую. Шановні колеги, я прошу зайняти місця, ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, будь ласка, займіть місця. Ви мали можливість сьогодні почути всі позиції. Сьогодні ви почули позицію і Збройних Сил України. Я дуже сподіваюсь, що ви визначитеся сьогодні в своїх пріоритетах. А я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до розділу VI Бюджетного кодексу України щодо забезпечення підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу України (реєстраційний номер законопроекту 10037). Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:37:21]] За-236 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання тільки що прийнятого за основу законопроекту 10037. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:37:52]] За-225 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного. переходимо до наступного законопроекту. А, я перепрошую. Надійшла заява від двох фракцій: від фракції "Голос". І "Голос"? Хто підписав? У мене тут Устінова і Костенко, я правильно розумію? Так ви ж з одної. А, "За майбутнє". Все, добре, бо написано. Будь ласка, з заміною на виступ слово надається Роману Лозинському.
Шановні українці, сьогодні тут за цією трибуною парламенту представники абсолютної більшості проукраїнських сил. Нас об’єднує спільна позиція: ні кроку назад в питаннях дерусифікації, ні кроку назад в питаннях очищення нашої країни від всього імперського. Полковник ФСБ, якого ми знаємо, як 2-3 тижні, подав в суд на нашу колегу народну депутатку Наталію Піпу за її проукраїнську позицію. Абсурд. Він та всі схожі російські агенти програють, бо ми єдині.
Мова та культура – це наш генетичний код, це гордість нації. Її бояться, ризикуючи життям, а ще за неї гинуть найкращі. Єднаймося навколо наших спільних українських цінностей, бо ворог внутрішній і зовнішній нас роз’єднує. Ні кроку назад в питаннях дерусифікації, бо позаду окупант. Беремо приклад з героїчних наших захисників і будьмо гідними їхніх героїчних вчинків. Разом.
У той час, коли Україна і український народ боронить нашу землю від імперії, яка хоче нас знищити, Наталія Піпа показала приклад кожному з нас, показала приклад мільйонам українців, як боронити свою мову, свою культуру від наступу імперії. Ми підтримуємо Наталію Піпу і закликаємо кожного продовжувати те, що зробила вона. Досить колонізувати Україну. Ні – імперії. Україна переможе. Дякую.
Українська мова – це зброя, в першу чергу зброя проти ворога. І хто ще сьогодні це не зрозумів в цій країні, має для себе визначитися: я повинен вивчити українську мову, я маю нею розмовляти і я маю нею жити і дихати. Тому всі ті, хто порушують Закон про українську мову, вони будуть відповідно покарані за законом. А ми з вами не маємо бути байдужими, тому що ті, хто знають і цінують українську мову, це і є запорука нашої справжньої перемоги.
Українська мова, власне, є основою українського народу, за неї сьогодні вмирають на фронті. Ми мусимо її підтримати.
Львів завжди був відкритий для світу, а львів’яни толерантними до представників всіх національностей і релігій. Але львів’яни були нетолерантними до підлості, до зверхності і до хамства і до спроби поділити Україну на російськомовну і українськомовну. Українська мова – це генокод нації.
Друзі, реванш не пройде! Слава Україні!
В єдності – сила, а в силі – перемога! Слава Україні!
Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Шановні народні депутати, до вашого розгляду пропонуються пропозиції Президента України до Закону про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану. Відповідні пропозиції Президента вам було надано. На Погоджувальній раді ми узгодили наступну процедуру розгляду цього питання. Доповідь Представника Президента України у Верховній Раді – до 5 хвилин, відповіді на запитання народних депутатів – до 3 хвилин, співдоповіді від комітету – до 3 хвилин, відповіді представника комітету на запитання народних депутатів – до 3 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп – по 2 хвилини на кожен виступ. Так ми погодилися? Інших немає пропозицій, тому йдемо за цією процедурою, яка узгоджена Погоджувальною радою. Прошу народних депутатів дослухатися. Я запрошую до слова для доповіді народного депутата України, Представника Президента України у Верховній Раді України Федора Володимировича Веніславського. Будь ласка, Федір Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, 5 вересня 2023 року Верховною Радою України було прийнято Закон України про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану (№3374-ІХ), який 12.09.2023 року надійшов на підпис Президенту України. Відповідно до частини другої статті 94 Конституції України Президент України повернув цей закон до Верховної Ради для повторного розгляду Верховною Радою з пропозиціями в частині відкритого цілодобового доступу до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який має бути забезпечений Національним агентством з питань запобігання корупції не пізніше 60 днів з дня набрання чинності законом. Підтримано також позицію щодо доцільності не відображати у відкритому доступі на час воєнного стану декларацій окремих категорій суб’єктів декларування. Зокрема, з числа військовослужбовців Державної прикордонної служби України, Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України, Управління державної охорони України, Збройних Сил України, інших військових формувань та поліцейських поліції особливого призначення. Одночасно пропонується відкрити в загальному порядку декларації осіб, які проходять військову службу, зокрема: на посадах керівників центральних та місцевих органів виконавчої влади та їх заступників на інших посадах, в апаратах органів виконавчої влади, органів системи правосуддя, які входять до складу військово-лікарських комісії, лікарсько-льотних комісій, проходять службу в територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, здійснюють підготовку, організацію, проведення закупівлю товарів, робіт та послуг у сфері публічних оборонних закупівель, укладення договорів (контрактів), контроль за якістю товарів, робіт та послуг оборонного призначення тощо. Аргументуючи свою позицію, глава держави зазначає, що відкритість декларування є одним із механізмів забезпечення публічності та ефективного контролю за діяльністю посадових осіб, суб’єктів владних повноважень, вагомим засобом запобігання протидії боротьби з корупцією, сприяння активній участі громадськості у цих процесах, що в свою чергу є важливим інструментом формування довіри до влади, її авторитету в суспільстві, а також відповідає взятому Україною міжнародним зобов’язанням. Зокрема, визначеним Конвенцією Організацією Об’єднаних Націй проти корупції, ратифікованою Законом України від 18 жовтня 2006 року №251-V, Угодою про асоціацією між Україною, з одного боку, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії та їхніми державами-членами, з іншого боку, ратифікованою Законом України від 16 вересня 2014 року №1678-VII. З врахуванням зазначеного прошу підтримати пропозиції Президента України та за результатами повторного розгляду прийняти Закон України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" з урахуванням нової редакції положень абзаців восьмого – тринадцятого підпункту 15 пункту 1 розділу I та пункту 3 розділу II "Прикінцеві положення" закону, викладеної в пропозиціях Президента України. Дякую, за увагу.
Дякую, Федоре Володимировичу. Шановні колеги, я прошу народних депутатів записатися на запитання до доповідача. Федір Володимирович, запитання до вас як до доповідача. Будь ласка, прошу записатися. Слово надається народному депутату Мазурашу Георгію Георгійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Георгій Мазурашу, "Слуга народу". Ну, знаєте, за відкритість я можу позмагатися з будь-ким і в цій залі, і за його межами. Але я хотів би запитати, Федоре Володимировичу, чи ви особисто або, можливо, ви обговорювали це з нашим Президентом Володимиром Олександровичем, вважаєте, що ми припустилися помилки минулого року, коли ми приймали рішення взагалі дозволити не подавати декларації до кінця воєнного стану і ще певний період після, і тоді Президент підписав той закон в той же день, коли був поданий на підпис, а тепер ми навіть вважаємо замало просто подавати декларації, хочемо негайно їх відкрити майже для всіх. Ми можемо визнати, що ми тоді помилилися?
Дякую за ваше запитання. Насправді треба згадати ситуацію, в якій ми голосували за закриття декларацій. Оскільки ворог системно аналізував, в тому числі і декларації державних службовців, народних депутатів, суддів Верховного Суду, суддів Конституційного Суду, і я думаю, що я не відкрию, а, можливо, відкрию таємницю, оскільки я є представником оборонного комітету, що у ворога, у агентів ворога, у диверсійно-розвідувальних груп ворога були прізвища, деколи адреси високопосадовців, які підлягали фізичному знищенню. Тому на момент ухвалення нами минулого року цього рішення воно було абсолютно виправданим. Сьогодні ми з вами, вірніше, Президент сьогодні пропонує відкрити декларації з урахуванням дуже багатьох безпекових факторів, в тому числі щодо військовослужбовців, військових формувань, які є вразливими верствами. Що стосується народних депутатів і інших високопосадовців, то це на сьогоднішній день з урахуванням знову ж таки заходів безпеки є абсолютно слушною пропозицією.
Будь ласка, слово надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція "Європейська Солідарність".
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Ірина Геращенко, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Веніславський, як ви знаєте, після прийняття цього законопроекту, а "Європейська солідарність" голосувала за відкриття реєстрів електронних декларацій, будуть декларуватися депутати місцевих органів влади, сільських рад, які не отримують бюджетних зарплат і таке інше. Натомість не декларуються ті, хто реально сьогодні керує країною: радники Офісу Президента, позаштатні радники уряду, Банкової, які сьогодні дають вказівки суддям, розповідають, як жити парламенту, підмінили собою уряд. "Європейська солідарність" зареєструвала законопроект 9050 про обов’язкове декларування позаштатних і штатних радників Офісу Президента. Дякуємо пані Радіній, яка єдина не від "Європейської солідарності" підписала і підтримала цей законопроект. Наше публічне запитання до вас як представника Президента, який ратує за загальне декларування, за прозорість роботи влади, коли він буде внесений в порядок денний?
Дякую за ваше запитання. Наша політична сила також декларує відкритість і готовність до відкриття всіх декларацій, незалежно від того, яку посаду займає той чи інший високопосадовець, якщо від його рішень та дій залежить ухвалення тих чи інших рішень. Тому я думаю, що коли Погоджувальна рада депутатських фракцій прийме рішення про вже те, що цей законопроект готовий до розгляду, він буде внесений, а кожна з фракцій визначиться голосуванням, яку позицію вона займає. Дякую.
Дякую. Ми завершили обговорення, шановні колеги. Дякую, Федоре Володимировичу. Я запрошую до слова для співдоповіді голову Комітету з питань антикорупційної політики Радіну Анастасію Олегівну. Будь ласка, Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги. Повернувши цей законопроект із вето і пропозиціями, Президент виступив гарантом Конституції України, за якою джерелом влади в Україні є народ. 183 з половиною тисячі українців виступили за відкриття декларацій посадовців. І я, колеги, дякую Президенту за принципову позицію щодо забезпечення відкритості і підзвітності влади суспільству і відкриття реєстру декларацій. Показати статки, колеги, – це наш із вами обов’язок. На цих умовах нас обирали, на цих умовах призначали посадовців, ми маємо цих умов дотриматися. Разом із тим, колеги, Президентом запропоновано механізм щодо забезпечення безпеки військовослужбовців, посадовців на окупованих територіях, полонених й інших подібних категорій осіб, а саме: щодо можливості вилучення раніше поданих ними декларацій із відкритого доступу, колеги. І це необхідний крок. Отже, колеги, комітет розглянув пропозиції Президента, підтримав їх і затвердив остаточний текст відповідних пунктів, які рекомендує для прийняття Верховній Раді України. Прошу підтримати, колеги. Дякую дуже.
Дякую. Шановні колеги, я прошу народних депутатів України записатися на запитання до співдоповідача. Будь ласка, Анастасія Олегівна, ви знову, ви втекли, до вас запитання. Будь ласка, до співдоповідача запитання. Будь ласка, Іван Іванович Крулько, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановна пані голово комітету, в мене є до вас наступне запитання. От я особисто і більшість представників нашої фракції декларуються ще з початку 2000-х років. Так, це були паперові декларації, потім ми в цьому залі в минулому скликанні проголосували електронні декларації і продовжуємо їх заповнювати. Нам нема чого ховатися. В тому числі відкриті декларації, нам нема чого їх ховати. Але от у мене є до вас запитання. А як ви ставитеся до того, щоб у нас декларувалися всі в Україні: громадські діячі, активісти, всі громадяни подавали відкрито декларації і показували, хто, як і за що живе, щоби вся країна могла в публічному доступі бачити декларації. Може це був би правильний крок для того, щоб ще більше Україна ставала демократичною державою? Дякую.
Дякую дуже, пане Іване, за запитання. Я особисто подавала декларацію, ще коли була в статусі співробітника громадської організації, по закону, прийнятому в попередньому скликанні Верховної Ради, який якраз і зобов’язав громадських активістів подавати ці декларації. Ще раз наголошую, я особисто була однією із тих, хто подав так декларацію, і немає що приховувати. Разом із тим, я вам нагадую, що після цього Конституційний Суд України визнав такий підхід неконституційним. Я думаю, це відповідає на ваше питання.
Будь ласка, слово надається Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос".
Галина Васильченко, фракція "Голос". Прошу передати слово моїй колезі Олександрі Устіновій.
Олександра Юріївна, будь ласка.
Шановна Анастасія Олегівна, ми всі бачили велику кількість журналістських розслідувань із скандалами про те, як там наші прокурори їздять зараз за кордон, про те, які маєтки вони купують. Скажіть, будь ласка, прокурори, співробітники, наприклад, Служби безпеки України відділу "К", які антикорупцією в тилу займаються, і інші такого формату службовці будуть декларуватись? Чи будуть відкриті їхні декларації? Дякую.
Да, вони будуть декларуватися і їх декларації будуть відкриті. Закриття стосується тільки тих, хто займається розвідкою.
Дякую. Будь ласка, слово надається Софії Романівні Федині, фракція "Європейська солідарність".
Звичайно, це весело і сумно водночас, коли фракція Президента голосує за закриті декларації, а Президент вимагає відкриті декларації. І зараз фракція Президента проголосує за відкриті декларації. Але у мене питання до доповідачки. Просто питання в тому, чому ви так яро захищаєте радників Офісу Президента від декларування? Ці люди впливають на усі процеси, їхні компанії й афілійовані з ними отримують купу державних коштів на різноманітні проекти, вони ведуть міжнародні переговори, щось говорять щодо поставок зброї, вони вирішують, що де як в державі відбувається, а вони не мають декларуватися. Можливо, якщо ви вважаєте, що всі мають декларуватися, як ви перед цим говорили, то все-таки ви виступите одним із тих, хто буде просувати законопроект 10050 щодо декларування радників Офісу Президента, і щоб ми бачили, за які кошти вони живуть і що вони з цим всім роблять.
Дякую дуже за запитання. Пані Софія, я є співавтором законопроекту, про який ви говорите.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення, тепер переходимо до виступів. Дякуємо, Анастасія Олегівна, все, час вичерпано. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій і груп. Ми домовлялися по 2 хвилини на виступ, записуються фракції і групи, які бажають виступити. Слово надається народному депутату Ковальчуку Олександру Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Я так розумію, Веніславському.
Прошу передати слово Веніславському Федору, так.
Шановний пане Голово, шановні колеги, сьогодні, дійсно, ми маємо розглянути і визначитися з достатньо важливим питанням, яке підняв Президент України після того як ми ухвалили Закон про часткове відкриття декларацій особами, які уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Питання достатньо гостре і та дискусія, яка вже точиться в нашому залі з колегами, вона свідчить, що немає однозначної відповіді на те, в якому обсязі необхідно зробити відкритими і прозорими декларації для всіх суб’єктів декларування, які передбаченні чинним законом України. Але ми з вами повинні розуміти, і ми це чудово усвідомлюємо, що в Україні йде війна і ворог використовує будь-які ресурси для того, щоб в тому числі визначати осіб, які можуть бути об’єктами, скажімо так, терористичних атак з боку Російської Федерації. Президент України, проаналізувавши той закон, який ми з вами ухвалили на початку вересня, прийшов до висновку, що декларації народних депутатів України, декларації керівників центральних органів виконавчої влади, незважаючи на оці загрози, вони мають бути відкриті, і кожен бажаючий має отримати до них можливості доступу, аналізу тощо. Тому ті пропозиції Президента, які сформульовані, які всі ви маєте можливість оцінити і проаналізувати, є достатньо зваженими. Вони, з одного боку, убезпечують вразливі категорії суб’єктів декларування на кшталт військовослужбовців Збройних Сил, органів розвідок, Державної прикордонної служби. З іншого боку, вони дозволяють з врахуванням безпекових заходів відкрити декларації для тих, хто може використати свої службові повноваження для незаконного збагачення, за великим рахунком для унеможливлення чого і існує відкрита система декларацій. Тому наша політична сила, безперечно, буде підтримувати. І закликаю всіх підтримати пропозиції Президента. Дякую.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується Приходько Наталія Ігорівна, група "Відновлення України".
Прошу передати слово Бурмічу Анатолію Петровичу.
Анатолій Петрович Бурміч, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Звичайно, рішення те, яке ми прийняли, що під час війни не потрібно декларуватися, це було правильно. Чому? Тому що воно викликане питаннями безпеки. Але ми бачили ті скандали під час війни, які не тільки в Мінобороні, але і в інших. Хто воював, хто кров проливав, а хто кишені набивав. Тому, звичайно, що наші партнери, наші керівники країни прийняли єдине правильне рішення про відновлення декларування. Питання: повинно бути воно чи відкритим, чи частково закритим? Ми перший раз, пам’ятаєте, прийняли рішення і проголосували за те, щоб вони були закриті для публічності, але повністю всі правоохоронні органи мали повністю доступ до них для перевірки і таке інше. Але ми бачимо те, що Президент завернув це все і ветував цей закон. Чому? Та тому що люди попросили його, написали петиції і дуже багато підписали їх. Питання – чому? А тому що народ, я так розумію, не зовсім довіряє тим, хто декларується. Він навіть на те, що. це питання безпекове, вони навіть на це не реагують, а хочуть бачити, що в кого є. Ми, звичайно, наша група "Відновлення України", нам немає чого ховати, тому що ми за цей час не були причетними ні до схем, ні до бюджету, ні до інших розкрадань. Тому, якщо ініціатива Президента, щоб були вони відкриті, ми ці пропозиції підтримуємо. Тому група "Відновлення України" підтримує цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Бакунцю Павлу Андрійовичу, група "Довіра".
Вибачте, щиро перепрошую. Шановний пане Голово, дорогі колеги, я думаю, що такий резонанс і така велика увага суспільства до Верховної Ради в час війни не були за ці два роки, як до, власне, питання публічності і відкритості тих, кого люди найняли собі на роботу. Бо зрозуміло і логічно, що ці чиновники, особливо депутати усіх рівнів, котрі самі просилися в громад, в людей, щоб їх обрали для праці, для представлення інтересів, повинні показувати тим людям, які їх обирали, з чого вони живуть і як вони живуть. Це правильна, добра європейська норма, ми її підтримували в першому читанні, ми її і сьогодні підтримуємо і закликаю зал відкрити, власне, декларації, аби суспільство бачило, як живуть і як заробляють чиновники різних рівнів в час війни.
Будь ласка, слово надається Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція "Батьківщина". Юлія Володимирівна Тимошенко, будь ласка.
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, перш за все я хочу дуже чітко сказати, що наша фракція підтримує пропозиції Президента, підтримує відкриття декларування, підтримує оприлюднення декларацій. І ми не бачимо в цьому абсолютно ніяких проблем. Навпаки, це позитивне і добре рішення. Наша команда декларується в паперових носіях, починаючи з 2000-х років, і ми завжди ці декларації подавали. Ніколи нічого приховане не було. Ми голосували за створення всіх антикорупційних органів одностайно нашою фракцією. І тому я зайвий раз хочу сказати, що прозорість в доходах і видатках посадовців всіх рівнів, депутатів всіх рівнів – це є обов’язок. І ми будемо це робити абсолютно відкрито. До нашої команди претензій ніколи не було відносно наших декларацій, змісту цих декларацій і далі так само і буде. Але в той же час хочу зазначити, що сьогодні в усьому світі говорять про корупцію в Україні на найвищому рівні, говорять про корупційні оборудки в конкретних міністерствах. І сьогодні це знижує і силу, і авторитет, і впливовість України, і підтримку України. І тому я хотіла би, щоб окремим питанням роботи Верховної Ради було з’ясування ефективності роботи НАБУ, САП, Антикорупційного суду і так далі. Якщо всі органи антикорупційні затверджені, а корупція на найвищому рівні процвітає в мільярдах євро, то тут треба розбиратися. А за декларування.
Слово надається народному депутату Цабалю Володимиру Володимировичу, фракція "Голос". Будь ласка. Олександра Юріївна, будь ласка, Устінова.
Шановні колеги, я пам’ятаю, як ми боролися за Закон про декларації, про те, щоб всі статки, які заробляють наші політики, наші службовці, були відкриті. Ви знаєте, я пам’ятаю страх, який був тут у Верховній Раді тоді, коли ще тут сиділа більшість людей, які тут сиділи роками, а то і десятиліттями, які не хотіли показувати свої статки. І вони нам розказували, що це буде порушення прав людини, що за ними будуть їздити, що їх будуть переслідувати. Цей страх був величезний. Але коли ми побачили ці стати, я зрозуміла, чому цей страх був. Тому що, коли ми побачили не те що маєтки, а церкви задекларовані, скажу вам, що був шок не тільки у нас, а у всіх наших міжнародних партнерів. Але я вам хочу нагадати, що нас обирали люди і ми маємо слухати людей, а не відриватися від реалій. Петиція про те, щоб відкрити декларації зараз, а не через рік і потім ще раз відтермінувати, за добу набрала більше 80 тисяч підписів і її закрили. Це найбільша кількість взагалі підписів за історію зібрання петицій. Знаєте, хто автор цієї петиції? Саша Ябчанка, який зараз воює на фронті, військовий медик. Ми з ним разом стояли на Майдані. Як тільки почалося повномасштабне вторгнення, він пішов на фронт, вже два рази був поранений. І ви знаєте, що? Він був дуже сильно обурений, коли вони зараз воюють на фронті, а ми боїмося показати, хто купив "мерс", а хто купив "мавік". До речі, я вам дуже раджу, якщо ви купували "мавіки", а не тільки "мерси", задекларуйте це теж, тому що це ваші видатки. Тому я вас дуже прошу, що, повірте, сьогодні за всіма витягнутими картками буде дивитися вся країна. Тому, якщо ви думаєте, що ви зараз підете попити кави чи хтось не побачить, що ви особисто не голосували, це величезна помилка. Давайте не ганьбитися і підтримати вето. Дякую.
Слово надається народній депутатці Федині Софії Романівні, фракція "Європейська солідарність", і після цього голосуємо, шановні колеги. Будь ласка, Федина.
Прошу передати слово моїй колезі Вікторії Сюмар.
Будь ласка, передайте Сюмар.
Шановні колеги, знаєте, в 2016 році тодішній парламент, тодішнє скликання, власне, ухвалив Закон про декларування і, звичайно, вся логіка його була в публічності. Навіщо робити декларації, якщо робити їх закритими, це ж абсурд сам по собі. Цей зал закрив декларації після нібито 24 лютого. Потім відбулися взагалі дуже дивні і цікаві речі. У мене велике питання, я зараз слухаю оцю феєрію бажання відкритості декларацій, а що нам пару тижнів тому завадило підтримати 171 поправку Анастасії Радіної, колеги, ось цим складом парламенту? А що нам взагалі завадило її ще комітетом навіть схвалити і винести вже схваленою. Ну, скажемо відверто, навряд чи бажання відкритості було аж та ким серйозним, поки суспільство, вибачте, не дало по жопі цьому складові парламенту ось цією петицією і Президент наклав вето на закриті фактично декларації. Тепер друге питання, яке ми постійно піднімаємо і будемо піднімати далі. Якщо вже так всі заявляють про свою відданість відкритості, то давайте йти далі і давайте нарешті декларувати всіх тих людей, які причетні до ухвалення державних рішень, всіх цих позаштатних радників, які говорять від імені держави Україна і псують наші стосунки з нашими міжнародними партнерами. Давайте будемо послідовними і дотримуватися своїх гарних слів про відкритість. Ми голосуємо "за".
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Переходимо до голосування пропозицій, які запропоновані Президентом України, з урахуванням рішення Комітету з питань антикорупційної політики. Президентом внесено дві пропозиції. Відповідно до Регламенту пропозиції ставляться на голосування в тому порядку, в якому вони викладені Президентом України, або в іншому, визначеному Верховною Радою України. Тому, з вашого дозволу, народні депутати, ставиться на голосування пропозиція номер 1. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:10:32]] За-341 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Дякую, колеги. Ставиться на голосування пропозиція номер 2. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:11:01]] За-344 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, отже, всі пропозиції Президента України прийнято, переходимо до голосування закону в цілому. За наслідками розгляду вето Президента України щодо Закону України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" (реєстраційний номер 9534) ставлю на голосування пропозицію про підтримку пропозицій Президента України до цього закону з урахуванням рішення Комітету Верховної Ради України з питань антикорупційної політики. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:11:58]] За-341 Рішення прийнято. Відповідно до статті 130 Регламенту. По фракціях покажіть. Відповідно до статті 130 Регламенту Верховної Ради України прошу головний комітет підготувати текст прийнятого закону для підпису Головою Верховної Ради України з урахуванням результатів голосування. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний проект – це проект Постанови 10070. Шановні колеги, відповідно до частини першої статті 83 Регламенту Верховної Ради України, частини третьої статті 7 Закону України "Про комітети Верховної Ради України" голова комітету може в будь-який час за рішенням Верховної Ради України бути відкликаний з посади. На ваш розгляд виноситься проект Постанови за реєстраційним номером 10070 про відкликання народного депутата України Шуфрича Нестора Івановича з посади голови Комітету з питань свободи слова, відповідні матеріали вам надано. Відповідно до частини другої статті 83 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного пленарного засідання та розгляд сьогодні проекту Постанови за реєстраційним номером 10070 про відкликання народного депутата України Шуфрича Нестора Івановича з посади голови Комітету з питань свободи слова. Прошу голосувати. [[14:13:35]] За-288 Рішення прийнято. На Погоджувальній раді фракцій і груп було прийнято рішення розглянути це питання за скороченою процедурою: два – за, два – проти. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[14:14:02]] За-241 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу представників фракцій та груп записатися на виступи: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Федина, будь ласка.
Ви знаєте, товариство, тут все виглядає в цій залі і смішно, і грішно. Понад рік монобільшість активно захищала право ОПЗЖ бути в цьому залі. Активно захищала того самого чоловіка Нестора Шуфрича, щоби він був і на посаді голови комітету і щоб вони голосували. Тому що у нас тут існує ширка, по суті між монобільшістю і ОПЗЖ. Давайте будемо чесні, ще 13 місяців тому було подано проект постанови про те, що колишні із ОПЗЖ не мають бути ані на посадах, ані мають бути присутні у цій залі. Але що розказували монобільшість, що у нас. що у вас, конструктивна співпраця з ОПЗЖ на відміну з іншими фракціями. Кілька місяців тому було подано проект постанови від "Європейської солідарності", щоби Шуфрича було знято з посади голови Комітету свободи слова. Але ж, ні, пане Руслане, ви ж казали, що на це має абсолютно ніяких підстав. На жаль, так само, як і наші спецслужби понад два роки просто взагалі не бачили підстав, щоб розправлятися з ОПЗЖ, а рік навіть не бачили конкретних кримінальних підстав, щоб ці речі вирішувати. Але добре, що дійшло до цього зараз, хоча ми бачимо, що ОПЗЖ красиво і далі підголосовує за все, що монобільшість скаже. Але ми би хотіли наголосити на іншому. Замість того, щоб головою комітету ставили люди, які пропонували собак продавати, то насправді Комітет з питань свободи слова, цей комітет, який має бути представлений і очолений представниками опозиції. І оскільки єдина опозиційна сила в цій залі це є "Європейська солідарність", ми вимагаємо, щоб найближчим часом було розглянуто це питання і на чолі Комітету з питань свободи слова був представник опозиції, тобто "Європейської солідарності". І давайте ми тепер чесно все-таки будемо говорити, ОПЗЖ та інші заборонні партії, а також їхні представники.
Пані Софіє, оскільки ви все-таки звернулися до мене, я дозволю відреагувати собі. Я просто от хочу. Я як голова я можу в будь-який час сказати. Ще раз кажу, я просто хочу нагадати, що в попередньому скликанні, коли цей комітет очолювався членами вашої фракції, саме в той період було надано дозвіл на три так званих медведчуковських канали, який закрила, на щастя, ця влада. Дякую. Точка. Йдемо далі. Слово надається Бужанському Максиму Аркадійовичу, фракція "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні колеги, якщо наша робота не заважає колегам позаду, я пропоную підтримати рішення комітету і проголосувати "за".
Дякую. Будь ласка, Шевченко Євген Володимирович, депутатська група "Відновлення України". Будь ласка.
Шевченко Євгеній, депутатська група "Відновлення". Я не проти того, щоб Шуфрича зняти з цієї посади, тому що у нас і так в принципі свободи слова немає і комітет там такий навіть на наради не ходить, Але я проти того, щоб з владної фракції був Євгеній Брагар. Тому моя пропозиція на наступному засіданні призначити головою Комітету зі свободи слова найопозиційнішого до влади це Гео Лероса.
Будь ласка, слово надається народній депутатці Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Ярославу Юрчишину.
Ну, не знаю, з якого часу з’явилася у нас монополія на опозицію, але хотілося би наголосити, що російська опозиція, проросійська заборонена юридично. Величезна подяка Службі безпеки та всім причетним за те, що пана Нестора Шуфрича фактично заочно зняли з голови комітету, бо це сором мати людину під арештом ще на чолі комітету. Але проблема наступна, ми зараз маємо величезну кількість представників проросійських сил не лише в керівних органах, а і багато де в більшості в місцевих органах самоврядування. Лежить законопроект не один, зокрема, урядовий про те, щоби системно вирішити це питання, це не потребує змін до Конституції, давайте вирішимо. А свободі слова, Комітету зі свободи слова повернемо його функції, власне, активної взаємодії з журналістами, щоб їх пускали на лінію розмежування, щоб вони нормально висвітлювали події, щоб ми нормально знали що і як відбувається в журналістському середовищі, зокрема стосовно журналістської етики, яка, на жаль, під час війни теж зазнає певних утисків, щоб не було жодної цензури, давайте відставляти і нормально налагоджувати роботу комітету. Дякую.
Чи є бажаючі ще виступити по одній хвилині від фракцій і груп? Можемо переходити до голосування, правильно я розумію? Шановні колеги, займіть, будь ласка, свої місця робочі.
Шановні колеги, будь ласка, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, бо в цих дискусіях за минулим, аби не втратити майбутнє. Давайте, будь ласка, приготуйтеся, шановні колеги. Я перепрошую, рівень коментарів, я думаю, що от кожному з нас дадуть наші співгромадяни. Шановні колеги, обговорення завершено. Переходимо до прийняття рішення. Відповідно до статті 83 Регламенту Верховної Ради України, статті 7 Закону України "Про комітети Верховної Ради України" ставлю на голосування для прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету проект Постанови (реєстраційний номер 10070) про відкликання народного депутата України Шуфрича Нестора Івановича з посади голови Комітету з питань свободи слова. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[14:21:33]] За-258 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне, шановні колеги. Далі ми домовилися решту. [[Шум у залі]] З процедури, будь ласка, Артур Володимирович. Що у вас з процедури?
Шановний Руслан Олексійович, через те що зараз із президії пролунала, м’яко кажучи, неправда, в мене є наступна пропозиція. Просто зараз немає лідерів інших фракцій тут у залі багатьох, я не можу взяти перерву із заміною на виступ. Тому прохання наступну ратифікація з обговоренням, щоб наша фракція мала право на виступ. Дякую.
Я вже почув з процедури. Тому, шановні колеги, шановні народні депутати, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за результативну роботу. Зараз я оголошую перерву у нашому пленарному засіданні. Про час і місце його продовження вам буде повідомлено завчасно. Тому що ми прийняли якісь рішення на Погоджувальній, ви змінили. Тому нагадую на необхідності непоширення інформації щодо його початку. Працюємо далі на перемогу. Слава Україні!