Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:40]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 420 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України Демішкана Володимира Федорович і Мироненка Михайла Івановича. Прошу привітати наших колег і побажати їм міцного здоров’я і успіхів у роботі. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про підсумки роботи Верховної Ради України у пленарному режимі з 2 по 5 листопада 2010 року. Відбулось п’ять пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 69 питань порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято 7 законів та 8 постанов, 17 законопроектів прийнято за основу, 8 законопроектів направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання. 1 законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. 17 законопроектів відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 1 закон відхилено. Проголошено 93 депутатських запити. Шановні народні депутати, надаю вам оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції «Блок Юлії Тимошенко» інформую про зміну назви депутатської фракції «Блок Юлії Тимошенко» на «Блок Юлії Тимошенко – «Батьківщина», скорочена назва – депутатська фракція «БЮТ – «Батьківщина». Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів представників уповноважених від депутатських фракцій з оголошенням заяв, повідомлень тощо. Прошу представників фракцій записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Симоненко Петро Миколайович, фракція комуністів. Наступним буде виступати Олесь Доній.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Сегодня мы приступаем к рассмотрению во втором чтении проекта Налогового кодекса. И принимая участие в голосовании, я еще раз хотел бы привлечь ваше внимание к тому, какую предлагает фракция Компартии занять позицию при принятии этого ответственного документа. Во-первых, на наш взгляд, он должен снизить финансовое давление на реальный сектор экономики, на отечественных производителей, тем самым способствовать экономическому росту реально, а не на бумаге. То, что для страны важно, должно получить льготы и преференции. То, что сегодня вредит и убивает отечественного производителя, мы, естественно, и не должны поддерживать или облагать более высокой ставкой налогообложения. Во-вторых, Налоговый кодекс призван обеспечить сокращение социальной пропасти между незначительной группой тех, кто имеет колоссальные доходы, и подавляющим большинством наших граждан, которые имеют минимальные доходы. Именно по этому среди основных требований, на которых мы будем настаивать при принятии решения во втором чтении по Налоговому кодексу, это введение налога на роскошь, на недвижимость представителей крупного капитала, их яхты, самолеты, вертолеты, драгоценности; снижение до 10 процентов подоходного налога для тех, чей доход не превышает 30 тысяч гривен в год и введение прогрессивной шкалы налогообложения [[сверхдоходы должны облагаться сверхналогом]]; налоговые каникулы для тех предприятий малого и среднего бизнеса, которые будут реально создавать новые рабочие места; налоги надо платить по месту производства продукции, а не по месту регистрации фирмы где-нибудь в оффшорах, чтобы наполнялись местные бюджеты, финансировались социальные программы на местах. Мы также настаиваем на необходимости отмены налога на добавленную стоимость. Понятно, что этот вопрос может не найдет разрешения сегодня, но фракция Компартии еще раз предостерегает всех нас, уважаемые коллеги, что этот налог сам по себе коррупционен и преступен для экономики Украины. Принятие Налогового кодекса на тех принципах и основах, которые мы предлагаем даст возможность оперативно на реальной основе сформировать и Государственный бюджет 2011 года таким образом, чтобы в должной мере профинансировались не только промышленность и сельское хозяйство, а и наука, культура, социальная сфера, коммунальная сфера. Но никакой, даже совершенный, самый совершенный Налоговый кодекс не сработает, если в стране не будет наведен порядок. Поэтому мы, коммунисты, обращаемся к вам, уважаемые коллеги, что нам надо очень серьезно поработать над комплексом мер для того, чтобы этот Налоговый кодекс стал реальным и помогал решать нам государственный задачи. А это, прежде всего, то, что имеет. необходимость задействовать государственные и общественные рычаги – экономические, административные, правовые – чтобы вывести экономику из тени, потому что по оценкам специалистов 50 процентов и более экономики находится в тени, никакой Налоговый кодекс не решит те задачи, которые мы ставим этим законом. Наведение порядка в стране невозможно без обуздания коррупции, чиновничьего произвола. Поэтому необходима серьезная реформа государственного управления, в том числе судов и правоохранительных органов. И с чего надо начинать борьбу в коррупцией, это с резкого сокращения чиновничьего аппарата, который и должен сегодня исключить вот этот процесс, исключить дальнейшее разрастание коррупции в государстве. Мы также сегодня должны защитить нашего производителя и потребителя от экспансии транснациональных корпораций и предотвратить превращение Украины в свалку импортного неликвида и полигона для производства гено-модифицированных продуктов питания. Надо, в конце концов, ограничить действие Закона о вступлении Украины в ВТО и пересмотреть кабальные условия сотрудничества с Международным валютным фондом. Налоговый кодекс, который мы должны принять для того, чтобы далее рассмотреть вопросы о бюджете 2011 года, он должен сегодня и способствовать поддержке отечественного реального производителя нашего, при условии, что будет изменена и кредитная политика в государстве, деятельности банковской системы, прежде всего Национального банка Украины. Мы, фракция Компартии Украины, в который раз предлагаем нашим коллегам – народным депутатам рассмотреть предложение фракции о том, чтобы кредитная ставка Национального банка Украины составляла 3 процента, а коммерческих банков – 5 процентов, и таким образом реально поддержать отечественного товаропроизводителя. И в этих условиях, когда мы поведем решительную борьбу с коррупцией, поведем решительную борьбу по выводу экономики с тени, создадим нормальные предпосылки для работы отечественного производителя на внутреннем рынке, избавив его от диктата и давления Всемирной торговой организации, Международного валютного фонда, приведем в чувство национальную систему банковскую, Национальный банк Украины и коммерческие банки, в данном случае и будет обеспечена та задача, которую должен решить Налоговый кодекс Украины. Благодарю.
Олесь Доній, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Хто буде? Геннадій Москаль. Геннадій Геннадійович, будь ласка. Фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Наступним буде виступати Валерій Баранов.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги – народні депутати! Голосніше? Голосніше? Головніше, зрозуміло. Як відомо, 12 листопада цього року мав місце безпрецедентний випадок побиття діючим керівником радників міністра внутрішніх справ Могильова полковником міліції Стогнієм народного депутата України Юрія Гримчака. Ви можете подивитися наслідки: і телебачення, і, колеги, наявно в залі. Цей інцидент стався зразу після закінчення ток-шоу „Шустер-лайф”. В результаті конфліктної ситуації радник міністра внутрішніх справ вдарив народного депутата, чим спричинив йому тілесні ушкодження. Народний депутат Гримчак пройшов медичне обстеження, яке підтвердило наявність тілесних ушкоджень під час виникнення ним громадської діяльності, що передбачено Законом України про статус народного депутата України. Висновки судово-медичної експертизи на сьогоднішній день є. Відповідними заявами щодо порушення кримінальної справи відносно Стогнія народний депутат звернувся до Подільського районного управління міста київ, до міністра внутрішніх справ та генерального прокурора України. Відповідно до законодавства України злочинні дії Стогнія підпадають під ознаки злочину статті 346 Кримінального кодексу, погроза, або насильство щодо державного або громадського діяча. Хочемо відзначити, що злочинна противоправна поведінка громадянина Стогнія особлива зухвалість і цинізм, з якою був здійснений напад на державного діяча є серйозним викликом суспільству і вказує на атмосферу вседозволеності, правого нігілізму та безкарності, яка панує сьогодні у Міністерстві внутрішніх справ. На сьогодні проти працівників органів внутрішніх справ порушено 673 кримінальні справи, це такого ніколи не було за всю історію Незалежності України. Якщо сам радник міністра внутрішніх справ може бити громадян і політичних діячів, то чого слід чекати пересічним громадянам від сержантів, лейтенантів та інших офіцерів міністра Могильова? З огляду на вищевикладене, прошу вас шановний Володимире Михайловичу, звернутися до Генеральної прокуратури України щодо порушення кримінальної справи відносно Стогнія за статтею 346 Кримінального кодексу погроза або насильство щодо державного громадського діяча. Взяти під особистий контроль хід розслідування злочину, скоєним полковником Стогнійом і доручити це профільним комітетам, заслухати в Верховній Раді України звіт міністра внутрішніх справ Могильова стосовно стану забезпечення прав і свобод громадян. І шановний Володимире Михайловичу, я думаю, давно назріла пропозиція дати доручення профільним комітетам зробити зміни до Закону про прокуратуру, про міліцію, про Службу безпеки, де категорично заборонити діючим співробітникам участвувати в різних політичних ток-шоу. Це мають робити політичні, громадські діючі, а не діючі працівники правоохоронних органів. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Валерій Баранов, будь ласка, ваше право на виступ. Ярослав Сухий наступним буде.
Баранов, „Блок Литвина”. Уважаемые депутаты, наши избиратели! Украина как постсоветское государство без системных реформ не имеет европейского будущего. Двадцать лет это осознали все, кроме нас, и провели эти реформы. Это Польша, Словакия, Прибалтика и все остальные. Мы имеем 20 лет демагогии, обмана общества сделать счастье без труда и болезненных изменений. Очевидно, что оставшаяся от прошлого командно-административная система не может управлять рыночной экономикой. Но ее не только не сломали, а еще укрепили и численно увеличили в разы. Аппарат управления сегодня – это тормоз развития деловой активности. Он же вымогатель и коррупционер. Сам себя не ликвидирует и никогда не лишит полномочий. Только политическая воля наша и первого лица может начать процесс внедрения здравого смысла в управление. Начать нужно с админреформы, с построения эффективной системы управления, ликвидации контор и служб, не решающих никаких проблем, а только мешающих людям жить. О них говорят в правительстве, говорит Президент, а кто знаком с ее концепцией, где дискуссия, обсуждение мирового опыта и его результатов. Никакая система не будет работать без профессиональных кадров. Самую гениальную программу Президента кто-то должен реализовывать на местах. Сегодня нужно немедленно создавать кадровую базу. Например, в Украине остались единицы специалистов в отрасли жилищно-коммунального хозяйства. Часто избираемые мэры, их партийные заместители, как правило, никогда не работающие в этой системе и не способны заниматься реформой. Они только начнут учиться, если захотят, и через несколько лет поймут, что откуда происходит. Партийность должна быть на втором месте, а умение – на первом. Желание взять всю власть в свои руки ведет к ответственности за деятельность этой власти, а она на местах – голая и босая. Потому ответственность приведет к неоправданным ожиданиям – к критики и потеря авторитета. Взять власть в одни руки, тогда возможно когда есть программа действий, есть желание передать финансы и полномочия для выполнения ожиданий избирателей. Но судя по Налоговому кодексу, по традиционному бюджету местная власть станет жить еще хуже. История не знает процветающих стран, где жива жесткая централизация власти и финансов. Только подлинное самоуправление и разграничение полномочий и финансов – залог успеха. Так – в Европе, так – в Америке. Мы 20 лет не хотим этого понимать. Желание делать в Киеве заработанное на местах можно объяснить только одним – стремлением, что-то с этого поиметь. Как представитель Ассоциации городов, могу заявить, что никогда в истории независимой Украины самоуправление так не притеснялось, как это началось 2005 года, и его проблемы совершенно никого не интересуют. Никто не прислушивается к мнению и позиции Ассоциации городов, ее предложения игнорируются. Например, бюджет местного самоуправления становиться хуже год от года. 85 процентов бюджета любого населенного пункта – это заработная плата учителей и врачей и оплата за энергоносители. На капитальные расходы – вдумайтесь! – предусмотрено 0,7 процента от общего объема бюджета. В нормальных странах от 20 до 60 процентов, в 30 раз меньше денег имеет наше самоуправление, чтобы ремонтировать дороги и крыши. У самоуправления вообще нет собственной доходной базы, бюджет развития формируются от продажи земли и имущества– двух источников, которые не дают вообще никаких доходов. Новый кодекс забирает часть подоходного налога в центр. В Киеве, например, планируется забрать 50 процентов, это в преддверии проведения Евро-2012 и наведения порядка после разрухи, которая сегодня есть. Рыночный сбор и тот передают в центр, обещают вернуть через субсидии. Знаете, мне напоминает это историю, когда человек получил заработную плату отдает ее соседу, а потом ходит каждый день и просит: дай 100 гривен, дай 100 гривен, он может дать, может не дать, и объяснить это, что есть более важные задачи. Новации с упрощенцами лишают наше самоуправление двух миллиардов гривен. Было плохо, станет еще хуже, и это все на фоне президентской программы, которая справедливо направлена на поддержку самоуправления и регионального развития. Остается загадкой, как программа будет реализована, если делается все наоборот. Ассоциация городов и фракция Литвина и Народной Партии выражают недоумение в непоследовательности правительства, бесперспективной централизации власти и финансов, в нарушении Европейской хартии – это путь к построению жандармского государства без европейской перспективы. Спасибо.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Іван Кириленко.
Уважаемые коллеги, прежде всего от имени депутатской фракции Партии регионов хочу поздравить работников радиотелевидения и связи с профессиональным праздником, хочеться пожелать им здоровья, личных и профессиональных успехов, и семейного благополучия. В минувшее воскресенье в 800 местных советах прошло повторное голосование по выборам местных властей. Таким образом Украина завершила марафон бесконечных выборов, которые следовали одни за другими и полностью измотали страну и граждан. Очень важно, что действующая государственная власть с честью и с достоинством выполнила свою миссию, обеспечив в соответствии с требованием Президента Виктора Януковича демократическое избрание новых местных органов власти. Сегодня, когда уже спал накал страстей, стало очевидным положительную оценку честности местных выборов дали сами избиратели, спокойно восприняв все результаты голосования. За прошедшее время с 2004 года наш народ стал намного более грамотным политически и сегодня люди уже не поддались на провокации проигравшей выборы оппозиции и не согласились стать массовкой, планировавшейся некоторыми горячими головами, в нарушениях общественного спокойствия и порядка. Да, без отдельных накладок не обошлось, но выявленные избирательной практикой прорехи в Законе о выборах мы залатаем не декларациями о создании следственных парламентских комиссий, не на живую нитку, а системно. Это требует и Президент, создавший рабочую группу по усовершенствованию избирательного законодательства. В установленный срок до 1 мая 2011 года группа внесет предложение по комплексному решению вопроса о проведении выборов. По сути речь идет о принятии Избирательного кодекса, который сведет воедино и сделает стабильными правила проведения всех без исключения выборов в стране. Отмечу как позитивный факт, что в первом заседании группы приняли участие конструктивно настроенные представители оппозиции, в частности наш коллега видный юрист Юрий Ключковский, что несомненно делает ему честь. Тем временем Украина может с чувством выполненного долга перевернуть избирательные страницы и приступить к реформам, дальнейшее промедление с которыми день от дня уменьшает наши шансы вскочить на подножку уходящего поезда и войти в круг развитых государств мира. Здравомыслящие люди не только в этом зале понимают, на устаревшей дрезине украинской экономики не угнаться за локомотивом современной цивилизации. Пришло время всем нам, и власти, и оппозиции на несколько лет отложить в сторону политику и упорно поработать над развитием экономики. Не использовать открывающиеся перед Украиной возможности будет преступлением перед потомками. Уважаемые господа оппозиционеры, нам нужны ваши инициативы по модернизации страны, давайте работать вместе. А уже будущие парламентские выборы, которые состоятся через несколько лет покажут, «кто больше матери истории ценен». Верховная Рада остается одним из важнейших центров, призвана обеспечить успех реформ. Сегодня мы приступаем, ко второму чтению Налогового кодекса. Работа над кодексом должна вестись тщательнейшим образом, не жалея времени мы должны обдумать каждую запятую. Президент Янукович как известно заявил, что не подпишет кодекс, если он будет противоречить интересам большинства граждан. Поэтому наша задача найти компромисс – выйти на тонкий баланс между необходимостью наполнять бюджет, не ухудшать условия работы предпринимателей и ввести в Украине мировые стандарты ведения бизнеса. Важно и то, что принятие кодекса позволит правительству, а Верховной Раде принять в строк госбюджет 2011 года в первые на новой налоговой основе. А следующий год видится непростым, но мы не имеем права отступать от плана реформ. Позади уже не Москва, а только страны третьего мира. Если не хотим закрепится среди них, должны пойти на решительные возможно не популярные шаги за которые нам скажут спасибо пусть не сегодня – но завтра. Однако реформы не должны привести к снижению уровня жизни людей, украинцы могут быть уверены, обещания заложенные в избирательной программе Януковича «Украина для людей» будут выполнены. Решительным шагом на этом пути стало внесение Президентом страны в Верховную Раду законопроекта о существенном увлечении помощи семья с детьми. Президентский законопроект предусматривает рост выплат при рождении ребенка. Дотации на первого ребенка вырастут у двое – до 25 тысяч гривен, второго – до 50 тысяч, третье – до 100. Важно, что инициатива Президента подтверждена реальными возможностями бюджета. Да, денег в казне вначале 2010 года было немного и Украина тогда не могла позволить себе рост социальных выплат, но нынешняя власть навела порядок в экономике, что позволило приступить к повышению социальных стандартов. Буквально на днях высокую оценку результатам работы украинской власти дала официальная миссия Международного валютного фонда, по итогам изучения положения дел в Украине миссия заявила: правительство Николая Азарова осуществляет эффективную политику экономической стабилизации. Уважаемые коллеги, команда Президента Януковича шаг за шагом идет к главной цели, повышению уровня жизни граждан, именно этого ждут от нас избиратели. Фракция Партии регионов предлагает всему депутатскому корпусу объединиться вокруг задач по экономическому оздоровлению страны. Спасибо за внимание.
Іван Кириленко, фракція БЮТ, будь ласка.
Шановні співвітчизники, швидко і бурхливо минає цей рік, його вже активно аналізують експерти, політологи, оглядачі. Різноманітних оцінок як власних так і зарубіжних, часто зовсім протилежних вистачає з лихвою. На погляд же тих, хто в цей період перебував в епіцентрі подій, головний висновок полягає в тому, що країна проживає 2010 під знаком політичної доцільності. За доволі популярним лозунгом стабільності, на жаль, на другорядні ролі сьогодні приречені верховенство права і утвердження демократії. Вибори 31 жовтня яскраве тому свідчення, їх результати були зроблені і не в день голосування, а жорстко, на межі фолу, задовго до фінішного дня. Дату дня виборів всупереч Конституції, але з мотивів політичної доцільності, перенесли з весни на осінь, все зрозуміло. За півроку вибудували вертикаль, швидко здійснили суперечливу, але так доцільну судову реформу, з тих же мотивів повернули стару-нову Конституцію. Одним словом, вишикували всіх у потрібному напрямку. Далі. Прийняли політично доцільний Закон про місцеві вибори, в якому просто ліквідували головного конкурента, заборонивши блоки. В одну мить, загальновідомий бренд „БЮТ” зник з політичної карти України, а розкручувався майже 10 років. З ім’ям „Батьківщина” виборцю довелось знайомитись трохи більше 10 днів. В цьому ж законі дуже доцільно запровадили змішану систему, в результаті головні події відбулися на округах і там або підчищали, або переорієнтовували реально прохідних кандидатів, а тому перевага, отримана партією влади, базується саме на такій мажоритарці. В законі, на диво, доцільно було передбачене оригінальне створення відповідних виборчих комісій, внаслідок чого в більшості вони були сформовані саме з представників провладних і лояльних політичних структур, що безумовно забезпечило правильний підрахунок голосів в необхідних випадках. А щоб виборець остаточно визначився і не помилився зі своїм вибором в цілому воросі бюлетенів, йому цілком доцільно зробили чітку підказу: під номером 1 майже по всій країні стояла Партія регіонів. Це по суті в більшості були вибори однієї партії і до єдиної партії. Але, по-перше, кількість виборців, котрі не прийшли на дільниці величезна, і це дуже красномовно свідчить про рівень довіри. По-друге, історія повторюється. Свого часу, будучи при владі, тотальну і соціальну мобілізацію під свої знамена вже оголошували, щонайменше дві відомі партії. І де вони? Як казав класик: “Иных уж нет”. І все ж при такому проколі з явкою багатьом наразі не зрозуміло, з якою метою так вбивалися організатори на цих місцевих виборах. Адже як було безправне місцеве самоврядування, так і залишилось. А при нинішній централізації влади і ресурсів, реформу у цій чутливій суспільній сфері чекати ще дуже довго. І надалі всі сидітимуть на дотаціях, субсидіях, субвенціях, трансферах. І що характерно, верхи, як це було ще вчора, вже не звинуватиш, там теж лише свої. То для чого ж тоді так побивались?! Згідно логіки тієї ж політичної доцільності з однією метою: обкатати всі механізми, інструменти майбутніх парламентських виборів. Але далеко не все так просто. Перед кожною владою неминуче постають і свої ризики, і загрози, і виклики. До речі, для їх подолання звичайно ж політично доцільно, але відомо як і була створена парламентська більшість, яка нині працює в автоматичному режимі. Часто, де дуже задумуючись, за які рішення голосує. І саме звідси величезні проблеми і суспільства, і влади. Для прикладу. Чи не з перших днів незалежності наш мудрий народ збагнув, виживати в Україні можна, не завдяки владі, а всупереч. Вже мільйони наших співвітчизників так і роблять, знайшовши собі можливість самим заробляти на шматок хліба, до масла там ще далеко. До вашого приходу ніхто не наважувався втручатися в цю сфери, а ви пішли на це. Дуже різко і відчутно. Не вірите, то ще і ще раз уважно придивіться і до свого податкового, а тепер і Трудового кодексу, а трішки згодом і до бюджету 2011. Це вимагають вже не тисячі, мільйони наших виборців. Багато з них сьогодні під стінами Верховної Ради. Давайте хоча б трансляцію для них включимо. Чого ми відгороджуємося від людей!? І ви тоді зрозумієте, що з політдоцільністю ви вже перебрали. Майже рік одні тактичні маневри. Тут ви майстри, нічого не скажеш. Але ж влада– не самоціль, а лише інструмент, інструмент для стратегії. А вона не любить, коли складні проблеми вирішуються простими прийомами на зразок лома. Тому й зачекалися і країна, і виборці реальних змін, які повинні врешті-решт розпочатися для людей, а не з людей тарифи, ціни і так дальше! Але очікувати вже не довго. Березень, нагадую, не за горами. Дякую.
Шановні народні депутати, виступи завершено. Юрій Ключковський, прізвища згадувалися, має право на репліку. Одну хвилину, будь ласка.
Знаєте, я би мав мабуть подякувати колезі Чечетову за те, що він мене так рекламує, якби те, що він сказав не було неправдою. А неправду з трибуни Верховної Ради говорити непорядно. Так от я хочу сказати, що за 45 хвилин до початку засідання робочої групи мене, дійсно, запросили бути присутнім на цьому засіданні. Однак не як члена робочої групи, а лише як гостя в масовці без права виступу. Тому я хочу сказати, що мабуть, я так зрозумів з сьогоднішнього виступу, моїм іменем хочуть прикриватися при, так званому, реформуванні виборчого законодавства України, а насправді його профануванні. Я хотів би нагадати пану Чечетову, що краще було би замість того, щоби тут всує моє ім’я повторювати, прислухатися до тих 280 поправок, які я вносив до Закону про місцеві вибори і, які за його командою були відхилені. Бо може якби їх врахували, то не було би того створеного вами хаосу на виборах, який привів до масових і системних зловживань настільки грубих, що навіть спостерігачі від СНД, дуже прихильні до Партії регіонів, не змогли назвати.
Завершуйте, будь ласка.
У зв’язку з цим я хотів би сказати, що одна справа – використовувати моє ім’я для прикриття, а зовсім інша справа – залучати до роботи. Так от ви побоїтеся.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, виступи завершено. Щодо робочої групи. Надаю вам інформацію, шановні колеги, про те, що під головуванням Президента відбулось засідання робочої групи. Туди були запрошені голова Верховної Ради, голова комітету Олександр Омельченко, заступник голови комітету Юрій Ключковський, Валерій Пилипенко, а також брав участі у засіданні народний депутат. а і Писаренко, а Пилипенко член робочої групи. Після цього засідання і під час цього засідання я звернувся з проханням до Президента України, щоб включили додатково у робочу групу Олександра Омельченка, Валерія Писаренка, Юрія Ключковського. Після того за поданням комітету направив відповідного листа до Президента України. Я думаю, що чим краще буде представлена Верховна Рада України, тим досконалішим, очевидно, буде напрацьований проект закону. Разом з тим нагадую, шановні колеги, що у Верховній Раді України зареєстровано понад 30 законопроектів, які стосуються виборчого законодавства безпосередньо, і не менше 10 законопроектів, якідотично стосуються цієї проблеми. Тепер відносно пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів України. Я прошу підготувати секретаріат відповідні доручення. А тепер щодо виступу Геннадія Геннадійовича Москаля. І у мене сьогодні вранці відбулася зустріч із Геннадієм Москалем, і з Юрієм Гримчаком. Сьогодні буде направлено лист до Генеральної прокуратури для того, щоб всебічно розслідували цей інцидент. І оскільки йдеться про народного депутата України, після отримання інформації, очевидно, потрібно буде послухати інформацію від Міністерства внутрішніх справ, від міністра внутрішніх справ з цього приводу. Я думаю, що заперечень у Верховній Раді не буде. Але спочатку лист до Генеральної прокуратури, розслідування цього питання і на підставі інформації тоді ми визначимося, як нам далі діяти. Очевидно, заперечень з цього приводу немає. Тепер щодо Трудового кодексу. Шановні колеги, я просив би вас не шукати додаткових стимулів для політичних протистоянь і збурень не розглядає Верховна Рада України Трудового кодексу, як закону про мови, - не шукаємо проблеми там, де їх не існує. І тепер щодо закону, проекту закону про фінансування за народження дитини. Я повинен вас поінформувати, що такий законопроект зареєстрований у Верховній Раді України давно за підписом народного депутата Сочки. То давайте ми спочатку визначимося з одним законопроектом. Потім думати будемо про другий. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду питання - проект Податкового кодексу України. Шановні колеги! Тут звучала пропозиція включити трансляцію на вулицю. Я поставлю на голосування. І попросив би Верховну Раду визначитись шляхом голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про включення трансляції на вулицю. Прошу визначатись. [[10:32:23]] За-141 Рішення не прийнято. Дякую. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко” – 96, „Наша Україна – Народна самооборона” – 42, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 3. А тепер увага, шановні народні депутати! В зв’язку з тим, що ми маємо розглядати доволі об’ємне, чутливе і відповідальне питання, є така пропозиція. Вечірнє засідання Верховної Ради України, наголошую, вечірнє засідання Верховної Ради України продовжити до 22 години. Перерву о 12 годині не робити, а зробити перерву з 14 до 16 години для того, щоб депутати мали можливість обмінятися думками з приводу того, що ж ми розглядали. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Вечірнє засідання до 22 години. Перерву о 12 годині не робити. Прошу голосувати. [[10:33:27]] За-227 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. Оголошую до розгляду питання – проект Податкового кодексу України. По фракціях. Партія регіонів – 156, «Блок Тимошенко» - 0 , „Наша Україна – Народна самооборона” - 6, комуністів – 25, „Блок Литвина” – 18, позафракційні – 22. Доповідач – голова комітету Віталій Хомутиннік.
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні телеглядачі та радіослухачі! Верховна Рада України у відповідності із законом «Про Регламент Верховної Ради України» 7 жовтня 2010 року розглянула проект Закону про Податковий кодекс у першому читанні та прийняла його за основу, доручивши Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики разом з Кабінетом Міністрів України ат іншими суб’єктами законодавчої ініціативи доопрацювати його та внести на розгляд Верховної Ради у другому читані. Практично щоденно у режимі засідань ми провели майже 100 робочих груп у різних форматах. До цих робочих груп були залучені народні депутати України, як члени комітету, так і ті народні депутати, які надавали пропозиції до комітету. Безумовно, всі засідання проходили з представниками Кабінету Міністрів, представниками громадської колегії при комітеті, профільних асоціацій, представниками бізнесу, науковцями. Фактично двері комітету були відкриті весь цей час. На адресу комітету надійшло та включено до порівняльної таблиці 4 тисячі 879 зауважень та пропозицій від 136 народних депутатів України, а також від Національного банку України, як суб’єкта законодавчої ініціативи. З них враховано 2 тисячі 333 пропозиції, відхилено 2тисячі 546 пропозицій. Загальний обсяг порівняльної таблиці 2 тисячі 150 сторінок друкованого тексту. Електронна версія порівняльної таблиці вже з 11 листопада 2010 року була оприлюднена на сайті Верховної Ради України. Комітет пройшов по всіх пропозиціях і готовий працювати по кожній поправці з рекомендаціями по тій чи іншій пропозиції суб’єктів законодавчої ініціативи. Дякую.
Шановні народні депутати, тепер переходимо до розгляду поправок. Я буду називати номер поправки, хто наполягає, кажіть, будемо обговорювати. Поправка номер 1, Володимир Яворівський. Наполягає? Не бачу. А є Володимир Яворівський? Немає. Поправка номер 2, Сергій Терьохін. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Значить, по суті ведення цього засідання. Володимир Михайлович, ми наполягаємо на те, щоби всі правки, які були внесені і враховані або не враховані, ставилися на голосування відповідно до Регламенту. По суті другої правки моєї. Взагалі цей талмуд – це не кодекс. В кодексі має бути кодифіковані всі питання пов’язаних правовідносин. За бортом цього документу залишилися такі закони, як про статус Державної податкової служби, такі, як, припустимо, єдиний збір на соціальне страхування, який по своїй суті є податком, податок, припустимо, збір на садівництво, хмелярство, єдиний збір при перетині товарів кордону України і так далі, і тому подібне. Тобто моя правка дуже проста: або не називати цей документ.
Мікрофон, будь ласка. Давайте, шановні колеги, вкладайтеся в хвилину.
або прийняти рішення, що на третьому читанні включити в цей кодекс всі податкові закони, які зараз в ньому не враховані.
Дякую.
Дякую. Що стосується порушених питань, то закони про збір та єдиний облік внеску на загальнообов’язкове державне страхування, про РРО, ті пропозиції, які були від народного депутата Терьохіна, на думку комітету не є податковими законодавчими актами і не стосуються суті кодексу. Тому в кодексі суто податкові розділи і податкові закони. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер два. Прошу визначайтесь. [[10:39:00]] За-104 Поправка не підтримується. Поправка третя, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, я наголошую на тому, що зараз ви поставили на голосування проведення засідання до 22 години. У нас немає війни в Україні, вона оголошена тільки проти бізнесу, проти українського народу. Через це, очевидно, і намагаються швидку перемогу забезпечити. Тому ці, це голосування протирічить Закону про Регламент, такого права – працювати до 22-х і примушувати більшість інших, немає, Володимире Михайловичу, це по-перше. По-друге, наголошую, що до цього, в цьому проекті – він не відповідає вимогам встановлених для кодексів, - в тому числі в частині узагальнення і систематизації нормативного матеріалу, повноти і якості правого регулювання в суспільних відносинах, це і структура, вживана термінологія і так далі, що передбачено, в тому числі і зауваженнями експертного, юридичного управління. І тому для уникнення плутанини я пропоную.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер три Юрія Кармазіна. [[10:40:36]] За-100 Поправка не підтримується. Поправка номер 4 Задирко, мікрофон, будь ласка. Є Геннадій Задирко? Немає. Йдемо далі. Поправка п’ята, мікрофон Сергія Терьохіна.
Ну, шановні колеги, ну, доповідач протирічить сам собі. Подивіться. Що тут написано в статті, в пункті 1.1. статті 1, що це є виключний, кодекс регулює виключні. вичерпний перелік податків, порядок їх адміністрування, їх права, обов’язки і компетенцію контролюючих органів. Я ще раз питаю: де Закон „Про Державну податкову службу”, чому він залишився за межами цього кодексу? По одній причині, шановні народні депутати, бо там є пільги і зарплати податковим інспекторам, податковим міліціонерам, і вони просто. витягати ще раз на суспільне обговорення ці пільги і зарплати податківцям не хочуть. Включіть, будь ласка, всі податкові закони, і подивіться, будь ласка, на висновки Головного юридичного управління Верховної Ради, яке наполягає на такому ж самому.
Дякую. Те, що стосується Закону „Про Державну податкову службу”, ми взяли всі статті з цього закону, які стосуються фінансових санкцій, штрафів, процедури адміністрування тощо, залишили, практично, у цьому законі структуру податкової державної адміністрації, тому що це не сфера Податкового кодексу. Тому, практично, ваша пропозиція, вона, практично, врахована, але в іншому вигляді. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 5, автор Сергій Терьохін. [[10:42:34]] За-99 Поправка не підтримана. Поправка шоста, Петро Мельник, наполягаєте на ній? Ні, не наполягає. Поправка сьома, Каплієнко, наполягаєте на ній? Ні. Сергій Терьохін, поправка номер вісім врахована.
Ні, почекайте, будь ласка.
Я чекаю, будь ласка.
Значить, ще раз повторюю: відповідно до Регламенту прошу голосувати всі враховані поправки або відхилені, якщо за наполяганням їх авторів. Тому прошу поставити на предмет підтримки або непідтримки мою правку.
Будь ласка, комітет підтримує правку, аргументуйте позицію, і народні депутати щоб були готові до голосування.
Ця пропозиція врахована, і в правій таблиці ми бачимо. Тобто вона врахована частково в тій частині, яка не звужує податкове законодавство. Ми дивимося по таблиці і приймаємо праву редакцію, праву колонку.
Шановні народні депутати, я поставлю на голосування, щоб проголосувати поправку у правій колонці. Вона підтримана комітетом.
Підтримано комітетом, да. Прошу підтримати.
Я ставлю на голосування поправку номер 8, у правій колонці вона є. У правій колонці. Прошу голосувати. [[10:44:27]] За-248 Поправка підтримана. Поправка 9-та Чорноволенка врахована. Миколи Мартиненка поправка врахована. Шаманова поправка врахована. Сергія Терьохіна врахована поправка. Будь ласка, мікрофон Сергія Терьохіна, 12, 13 поправки.
Будь ласка, я хотів би, щоб знову таки визначилися, що робити з цією правкою. Але. Написано „врахована”, а по суті не врахована. Оскільки знову, повторюю, що залишається багато податкових законів, не включених в цей кодекс. Це взагалі не кодекс, а мотлох. Тому, будь ласка, визначайтеся.
Шановні колеги, я поставлю на голосування поправку номер 12. Вона врахована комітетом. Там, де права колонка. Прошу голосувати. Права колонка. Прошу голосувати. [[10:45:44]] За-236 Рішення прийнято. Поправка номер 13. Поправка ця врахована таким же чином, ми тільки що голосували. Або. Терьохіна. Давайте, шановні колеги, проголосуємо праву колонку. Поправка врахована. Комітет пропонує підтримати. Ставлю на голосування, прошу голосувати, 13 поправка. [[10:46:20]] За-247 Поправка прийнята. 14 поправка врахована. 15-та врахована, Сергія Терьохіна, по суті. Мікрофон Сергія Терьохіна.
Нічого вона не врахована. Було посилання на статтю сьому, пункт 7.3. цього розділу. Суть правки проста, що в разі, якщо вносяться зміни до податкового законодавства, то в цьому законі не мають існувати інші правовідносини. А то ми пишемо закон, там, я не знаю, про вагітних жінок Мозамбіку і звільняємо галузь готелів від податків назавжди в такому законі. Тому, будь ласка, я хочу, щоб ви розглянули по суті 15 правку. Не те, що там написано: „частково врахована”, а от поставте 15 правку на голосування.
Шановні колеги! Я поставлю 15 поправку в редакції Сергія Терьохіна, прошу визначитись.
Прошу не підтримувати, тому що редакційно фактично комітет визначив, але в іншій редакції.
Прошу визначатись. Поправка 15-та. [[10:47:45]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 16-та, Сергія Терьохіна, врахована частково. Будь ласка, мікрофон Терьохіна.
Знову-таки, яка ж тут суть, коли залишаються інші закони з питань оподаткування, які не включені в Податковий кодекс? Прошу поставити 16 правку з приводу її підтримки або відхилення.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування 16 поправку, праву колонку. Прошу голосувати.
Праву колонку, так, в редакції комітету.
А потім поставимо вашу правку. Помилились один раз, яка різниця. Зараз виправимось. [[10:48:33]] За-247 Права колонка врахована. А тепер на вимогу народного депутата я ставлю на голосування 16 поправку в редакції Сергія Терьохіна. Прошу визначатися. Ви голосуйте краще, шановні колеги. [[10:48:58]] За-98 В редакції Сергія Терьохіна поправка не підтримана. Отже, враховується права колонка поправки номер 16 в редакції комітету. Далі. Поправка Юрія Кармазіна 18, врахована частково. Не наполягаєте на ній, Юрій Анатолійовичу? Ні. Мікрофон Юрія Кармазіна, прошу вас, 18 поправка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, очевидно, що кодекс надзвичайно швидко робиться, хоча я дивуюся, Хомутиннік зробив велику роботу, йому тільки одне незрозуміло, пане Віталій, що з цього кодексу зробити щось толкове неможливо, зрозумійте ви це. І ваші намагання поправити його дуже важкі, хоча він намагався це зробити, я йому дякую щиро як людині. Тут написано, що „враховано частково”, але насправді головні речі, які мають бути записані, вони не враховані. Я хочу озвучити, я пропонував викласти в такій редакції статтю. Податкове законодавство складається з Конституції, цього кодексу, Митного кодексу у частині регулювання правовідносин, що виникають у зв’язку з оподаткуванням операцій з переміщення товарів через митний кордон, чинник міжнародних договорів України, яким регулюється питання оподаткування, які не суперечать цьому кодексу, наголошую. Нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України, прийнятих на підставі та на виконання цього кодексу.
Текст у вас є, шановні колеги, і ви побачили. Позиція комітету.
Пропозиція Кармазіна, вона врахована частково, але якщо є наполягання голосувати, то прошу проголосувати в редакції комітету. Тобто відхилити пропозицію Кармазіна.
Шановні колеги, прошу уваги. Я поставлю на голосування в такій послідовності, спочатку в редакції Юрія Кармазіна, якщо Верховна Рада України не підтримає. Так я спочатку в редакції Кармазіна, якщо Верховна Рада не підтримає. Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку номер 18 Юрія Кармазіна. Прошу визначатися. [[10:51:37]] За-45 Поправка не підтримана Поправка номер 19 Сергій Терьохін.
Взагалі незрозуміла логіка авторів щодо відхилення цієї правки. Сутність її така, що в разі, якщо вкладається міжнародний договір, він не може регулювати питання внутрішнього податкування непрямими податками, бо це є частина суверенітету будь-якої країни. Не буває. Це є частина конституційного суверенітету країни. Більш за те, я вам нагадую, що колись тут стояв на цій трибуні пан Азаров і брехав у цьому залі, коли доповідав про 96 якихось міжнародних угод в рамках єдиного економічного простору. А брехав він так: він говорив, що все там в інтересах української держави, що всі питання будуть вирішуватися Верховною Радою. А по суті, я вам нагадую, що в тих проектах, слава Богу, і я долучився до того, щоб їх повбивати, в тих проектах було делегування суверенного права Верховної Ради по встановленню податків якимось наднаціональним органам або самому Кабінету Міністрів. Щоб цього не було.
Так.
Вказана пропозиція не узгоджується з Законом України „Про міжнародні договори”, а також у міжнародній практиці укладення договорів.
Шановні колеги! Ставлю на голосування поправку номер 19 Сергія Терьохіна. Прошу визначатися шляхом голосування. [[10:53:22]] За-60 Рішення не прийнято. Поправка 20 Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я ставив питання про те, щоб перед розглядом цього закону треба було обов’язково денонсувати і є така моя законодавча ініціатива, угоду між Радянським Союзом та Україною про визнання подвійного оподаткування, це мова йде про відтік наших капіталів на Кіпр. Через це, що цього влада не зробила, я роблю висновок, що влада, уряд, зацікавлені в тому, щоб весь час гроші відтікали. І ми зараз хочемо знайти їх у дрібних бізнесменів, щоб поповнити ці кошти. Я кажу про аморальність цього і в даному випадку пропоную пункт 3.2 викласти в такій редакції: „Якщо міжнародним договором, згода на обов’язковість якого повинна надаватися Верховною Ради України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені законодавством України, то така згода надається лише після вказування в законі про.
Є цей текст, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, відносно Кіпру, я вам надаю інформацію, що днями у нас був Голова парламенту Кіпру, якраз ця тема обговорювалась. Я звернувся від імені Верховної Ради України до Кабінету Міністрів України і отримав повідомлення, що найближчим часом відповідний проект документу буде внесений у Верховну Раду України для прийняття. Шановні колеги, я маю на увазі угоду, а не ваш документ! Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 20 Юрія Кармазіна, прошу визначатись. [[10:55:34]] За-65 Поправка не підтримана. Так, поправка Королевської 24, мікрофон, будь ласка. Немає. 25, Сергій Терьохін, врахована частково, мікрофон.
Та ніде вона не врахована! Подивіться, що тут написано, це глава „Загальні принципи оподаткування”. Написано, що податкові консультації і роз’яснення податкового органу є частиною податкового права. Хто це вам сказав? Це є окремою позицією якогось податківця, яка має розглядатися судом. Ну, взагалі тут такий, ну, такий нігілізм правовий написаний. Моє пропозиція взагалі забрати - це консультація, роз’яснення. Це взагалі не є податкове право.
Значить, “Консультації та роз’яснення” у нас в іншому блоці і ми переробили редакцію. Будуть робити роз’яснення та консультації міністерство фінансів та реєструвати відповідним чином Міністерством юстиції.
І ці роз’яснення не матимуть сили нормативно-правових актів.
Так, абсолютно.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 25 Сергія Терьохіна. Прошу визначатися. [[10:57:11]] За-63 Поправка не підтримується. Поправка 28. Сергій Терьохін, мікрофон.
Перед тим я ще раз нагадую, були враховані по суті правки 26, 27. Прошу поставити їх на голосування. потім – прийдемо до моєї. Відповідно до Регламенту, Володимир Михайлович, не порушуйте його, 26-та, 27-ма давайте ставити.
Шановні, так, будь ласка, комітет.
Ну, по-перше, 26-та, 27-ма – це пропозиції не Терьохіна, а Воропаєва і Кінаха. Якщо вони будуть наполягати, то.
Так, Воропаєв наполягає на своїй поправці? Ні. Кінах наполягає на своїй поправці? Не кричіть, будь ласка. Ні. Вона врахована. 28-ма, Сергій Терьохін, будь ласка.
Володимир Михайлович, тоді відхиліть 28-му, оскільки вона частково врахована, Воропаєва, 26-та. Вона часткова врахована. Якщо вона частково врахована, Верховна Рада має висловитися з приводу цього часткового. Будь ласка, ще раз нагадую вам, не порушуйте Регламент, ставте на голосування підтримку комітету, позицію комітету по 26 і 27 правках.
Шановні народні депутати, поправки 26 і 27 враховані по суті у відповідних положеннях. Віталію Юрійовичу, нам треба голосувати їх?
Я не вважаю, що треба голосувати. Я не вважаю, що треба голосувати.
В інших частинах враховані. Ну ми поставимо на голосування. Я прошу вас, не кричіть. Я прошу вас, не заважайте. Ми в процесі розгляду питання. Я поставлю на голосування поправки, поправку 26 Юрія Воропаєва. Вона врахована по суті в редакції комітету. Прошу голосувати. [[10:59:21]] За-247 Теж саме стосується поправки, яка врахована по суті Анатолія Кінаха. Я її ставлю на голосування. Прошу голосувати.
В редакції комітету.
В редакції комітету. Прошу голосувати. [[10:59:58]] За-248 Рішення прийнято. 28 поправка. Сергій Терьохін. Мікрофон.
Ну, таке враження, що ті, хто писав «враховано - не враховано», по суті або не по суті взагалі не читав, що там враховано або написано в правій колонці. Те, що написано в правій колонці – є абсурдом простим, це є вигадкою якогось, знаєте, хворого мозку. Там такі перли, ми зараз до них підійдемо розглядати. Тому для того, щоб хоч якось виправити цей мотлох, прошу поставити на голосування 28 поправку.
Цей мотлох, до речі, вийшов із комітету членом якого ви є. Я ставлю на голосування поправку 28. Прошу визначатись. Прошу визначатись. [[11:00:57]] За-28 Поправка не підтримується. Так, поправка 30 Юрія Кармазіна. Мікрофон будь ласка. А, я перепрошую, 29-та Сергія Власенка. Мікрофон будь ласка, вона врахована.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Я бачу, що поправка врахована. Але я прошу її проголосувати відповідно до вимог Регламенту. Оскільки я вважаю, що вона торкається достатньо важливого питання. Прошу проголосувати її та підтримати голосуванням.
Шановні колеги! Я прошу зараз, я поставлю на голосування поправку 29 Сергія Власенка, і прошу його підтримати. Прошу голосувати.
Комітет підтримує.
Бо комітет врахував. [[11:01:52]] За-268 Поправка врахована. Поправка номер 30 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Безумовно, все, що відбувається з початковими статтями цього кодексу, які окреслюють сферу дій норм кодексу, допускають множене тлумачення інших його статей, є не зовсім нормально. І воно експертами визначається як таке, що є неприйнятне для такого документу як Податковий кодекс. Зокрема передбачається, що спроби систематизації чинних податкових актів теж не вдалися. Моя поправка пропонує змінити нумерацію частин 4.2, 4.12 на 4.1.1, 4.1.11, оскільки підпункти не повинні нумеруватися як частини. І це вимога до законотворчої частини цього законопроекту, яка також шкульгає на дві ноги. Через це має бути єдиний підхід через весь законопроект. І я, вона не носить ніякого політичного навантаження. Я просив за неї проголосувати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 30. Прошу визначатися. [[11:03:24]] За-60 Поправка не підтримана. 31 поправка Задирка. Наполягає? 32-га Власенка. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги, пункт 4.3, до якого я вносив поправку, він містить перелік випадків, коли неможливо проводити податкову дискримінацію. І цей перелік є вичерпний. Тобто це означає, що в усіх інших випадках можна проводити податкову дискримінацію. Який цей перелік? Це незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності і форми власності юридичної особи, громадянства фізичної особи і місця походження капіталу і все. Тобто це означає, що в усіх інших випадках можна дискримінувати, зокрема, ну припустимо, по ознаці статі, якої тут немає. А перелік є вичерпним, і кожен юрист знає, що вичерпний перелік розширено тлумачити не можна. Саме тому я і запропонував, ну по-перше, дописати в кінці „тощо”, щоб цей перелік не був вичерпний, і не можливо було дискримінувати з будь-яких ознак, щодо податкової дискримінації мається на увазі. Тому я дуже прошу цю поправку підтримати, бо по-інакшому будуть податк.
Комітет відхилив цю поправку. Разом з тим я ставлю на голосування поправку 32. [[11:05:03]] За-78 Поправка не підтримується. 33-тя. Каплієнко, наполягаєте на ній, на поправці? Ні. Шпенов, поправка врахована по суті. Немає заперечень? Нкмає 35 поправка, Сергій Терьохін. Мікрофон, будь ласка.
Подивіться, будь ласка, ну норма абсурдна по своїй суті. Оскільки у нас покарання, його невідворотність записані в інших кодексах, там в Кримінальний, Кодекс про адмінправопорушення і в Конституції записано. Але у тій диспозиції, як тут написано, ви, шановні друзі, шановні податківці не зможете робити таких речей як розстрочення і відстрочення податків, ви не зможете провести жодної податкової амністії, про що там говорили наші можновладці. Тому це абсурдна норма, її треба виключати.
Ставлю на голосування 35 поправку Сергія Терьохіна. Прошу, визначайтесь. [[11:06:14]] За-77 Поправка не приймається. Поправка 38, Сергій Терьохін. Будь ласка, мікрофон.
Я перепрошую, була підтримана і врахована правка 36 і 37. Будь ласка, поставте ці правки на предмет підтримки Верховної Ради.
Якщо будуть наполягати депутати, автори цих поправок.
Є Регламент, а не автори. Читайте Регламент.
Шановні колеги, комітет підтримав ці поправки. Разом з тим народний депутат вимагає поставити їх на голосування. Я ставлю на голосування поправку 36 народного депутата Воропаєва для підтримки її. Прошу голосувати. [[11:07:11]] За-249 Поправку прийнято. Тепер, шановні колеги, поправка 37, Петро Мельник. Вона врахована. У зв’язку з тим, що є наполягання, я ставлю на голосування про підтримку поправки 37. Прошу голосувати. [[11:07:41]] За-259 Поправка підтримується. 38 поправка. Мікрофон Терьохіна.
Шановні колеги, шановні радіослухачі, у цьому положенні є квінтесенція цього кодексу. Що тут написано? Що податки мають встановлюватися для фіскальної достатності, тобто спочатку уряд вигадує собі у бюджеті якісь неймовірні витрати, і для цього треба встановити податки, бо це принцип, це філософія цього кодексу. Ну, глупість не буває більшою. Тому є пропозиція викинути цей пункт.
Я зачитаю цей пункт, щоб не було перекручень. «Соціальна справедливість установлення податків та зборів відповідно до платоспроможності платників податків».
Шановні народні депутати, ставлю на голосування поправку 38. Прошу, визначайтесь. [[11:08:58]] За-60 Поправка не підтримується. Мікрофон, Сергія Терьохіна. 39 поправка.
Я просив би у доповідача не вводити в оману залу і дуже уважно коментувати. Мова йшла про фіскальну достатність, коли зараз голосування йшло. Тепер пункт 4.7 написаний абсолютно безграмотно, написано: «Принцип соціальної справедливості. Установлення податків та зборів відповідно до платоспроможності платника податків». Ну, по-перше, це суперечить з приписом Конституції України, який не дозволяє дискримінації по майновому стану. По-друге, тут так написано, що підтверджується знову-таки філософія кодексу цього, тому що виходить так: чим багатша людина, тим менше він буде платити податків. І між іншим, далі іде по всьому кодексу ця мораль: «Чим більш ти багатий, тим менше податків до держави». Тому є пропозиція викинути взагалі цю статтю.
Навпаки, в цьому кодексі прописана малопрогресивна шкала, для тих, хто заробляє більше, сплачує більший прибутковий податок з громадян. Те ж саме стосується оподаткування нерухомості. Це ж саме стосується інших позицій, які кажуть про те, що, якщо ти заробляєш більше, ти маєш більше сплачувати.
Ставлю на голосування 39 поправку Сергія Терьохіна. Прошу, визначайтесь. [[11:10:38]] За-80 Поправка не підтримана. Поправка 40 врахована. Ви наполягаєте на ній? Терьохін, наполягаєте на ній?
Так, я наполягаю на її розгляді, але хотів би прокоментувати попередній виступ доповідача. А де, скажіть, будь ласка, податки фактичні на пасивні доходи, на рант’є, які, зрозуміло, що не. люди не бідні, податки на доходи від дивідендів, податки на доходи від процентів, припустимо.
Депозитів.
Де вони ділися? А чому, припустимо, на багатих людей взагалі введена норма, що дивіденди фізособам не оподатковуються, що дивіденди великих корпорацій, які в офшори вивозяться, не оподатковуються. Оце і сенс вашого, вашого кодексу! Тому, будь ласка, поставте на предмет підтримки або не підтримки мою правку.
Дивіденди – це не предмет, не предмет цього кодексу, це було прийнято окремий закон. Щодо депозитів, то комітет прийняв рішення: перенести вступ в дію на 15-й рік. Тому що сьогодні банківська система не готова до такого податку.
Шановні народні депутати, поправка 40-ва врахована комітетом. Разом з тим. [[Шум у залі]] Я по 40-й поправці, це не ваша поправка. Поправка сорокова Сергія Терьохіна, вона врахована комітетом. Автор наполягає на підтвердженні цієї поправки. [[Шум у залі]] Ну, які зауваження, це ж поправка. Одну хвилиночку.
[[Із залу]] . Володимире Михайловичу.
Ну, зараз ми проголосуємо, тоді скажете. Зараз. Зніміть голосування. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон. Одну хвилинку.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановний Віталій Хомутиннік, я хочу звернути вашу увагу на те, що Терьохін абсолютно правильно вам казав про те, що те, що ви записали: соціальна справедливість – це установлення податків і зборів відповідно до платоспроможності платників податків. І наступне, економічна ефективність – це не повинні перешкоджувати ефективному розподілу економічних ресурсів, це чітке порушення статті 21 Конституції, де передбачено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності і правах. Це не значить, що якщо в когось більша платоспроможність, то він має платити більші податки. Це зовсім інше, через це з огляду на це пряме порушення Конституції, абсолютно правильно, що пункт 4.7 і 4.8 мають бути вилучені звідси, бо це робить цей законопроект абсолютно неприйнятним. Хіба це не зрозуміло?
Дякую. Ми цю поправку вже проголосували, і тому немає потреби повертатися назад, якщо не буде іншого рішення Верховної Ради України. Тепер увага, сорокова поправка Сергія Терьохіна врахована комітетом.
Так, треба перенести у праву колонку, тобто врахувати і перенести у праву колонку, тому що тут я бачу.
Тому я ставлю на голосування підтримку цієї поправки. Перенести її у праву колонку зліва. [[11:14:18]] За-279 Рішення прийнято. Так, поправка 41 Сергія Терьохіна, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, таке враження, що цей кодекс писали любителі шансону. У нас вся верхівка влади зараз шансон любить. Ви подивіться, що там написано, яка пісня одеська: „Економічне оподаткування, установлення податків та зборів, обсяг надходжень від сплати яких до бюджету значно перевищує витрати на їх адміністрування.” Вах! „Значно перевищує”! Ну, хто так пише кодекси? Ну, по крайній мірі, якщо мова іде про адміністративну ефективність, то напишіть, що адміністративні видатки не мають перевищувати доходи від зібраних податків. Ну, читайте ви хоч букварі якісь з приводу податкового права.
Дякую. Я можу тільки пояснити тим, що, наприклад, місцеві податки і збори, ми ліквідували десяток податків, які неефективні, там збір на іподромі та інші збори, адміністрування яких набагато більше, ніж збори від цих зборів.
Шановні народні депутати, поправка 41 відхилена комітетом. Я ставлю її на голосування. Прошу, визначайтеся. [[11:15:48]] За-76 Поправка не підтримується. Поправка 42, Сергій Власенко, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, тут зазначено, що поправка врахована по суті. Вона нікуди не врахована, а навпаки. Якщо вона, як записано у висновках і обґрунтуваннях, що вона врахована в пункті 14-му розділу ХІХ кодексу, то це буде означати, що у нас відбудеться колізія між пунктом 4.9 і пунктом 14 розділу ХІХ. Тому треба використовувати однакову термінологію і в одній статті кодексу, і в іншій. Вона може бути або зі словами „лише тих”, або без таких слів. А так, що в одному тексті вона з цими словами, а в іншому тексті без цих слів, то так, напевно, неправильно з точки зору законодавчої техніки. Тому необхідно визначитися, чи застосовувати ці слова в двох випадках, чи не застосовувати їх взагалі, а не розривати текст, даючи можливість кожному тлумачити ці норми на свій розсуд, маючи два терміни, які вирішують по суті одні і ті самі питання, регулюють одні і ті самі правовідносини, але які сформульовані дещо по-іншому. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку 42. Прошу визначайтеся. [[11:17:11]] За-61 Поправка не проходить. 43 поправка, Шпенов, відхилена. Наполягаєте на ній? Ні. 44 поправка, Терьохін, мікрофон.
Знову неграмотно написана норма. Написано, що податки не можуть бути змінені пізніше шести місяців до початку нового бюджетного, увага, періоду. Ну, треба хоч знати елементарні речі: що таке бюджетний період. Є міжбюджетний період, є бюджетний період, є внутрішньо бюджетний період, є відповідно до Конституції період, який не співпадає з бюджетним роком. То треба писати „бюджетний рік” або відповідно до Конституції „інший період”. Ну, Конституцію читайте.
Сергію Анатолійовичу, нам не вистачало ваших знань в комітеті, напевно, тому ви жодного разу не прийшли на засідання робочої групи, щоб допомогти нам у цих питаннях.
Ставлю на голосування 44 поправку Терьохіна, прошу визначатися. [[11:18:24]] За-74 Рішення не прийнято. Поправка 45 врахована. 46 поправка, Сергій Терьохін, будь ласка мікрофон.
Знову-таки шансон, жодного змісту в цьому запису немає: „рівномірність і зручність сплати”. Уявіть собі, що таке рівномірність і зручність сплати? Рівномірність – це кожного дня платити податок? Або зручність сплати – це раз на рік платити податок? Навіщо такі пісні писати в Податковому кодексі, за порушення якого можна у в’язницю загриміти? Прошу підтримати мою позицію по виключенні цієї правки.
Ставлю на голосування 46 поправку Сергія Терьохіна. [[11:19:24]] За-81 Поправка не підтримана. 47 поправка, Терьохін, мікрофон, будь ласка.
Погано переписали відповідну статтю Конституції України, статтю 92. Навіщо це було зроблено? Не знаю. Мабуть теж не хватило моїх знань для написання цього проекту. Пропонується вилучити.
Ставлю на голосування 47 поправку, Сергій Терьохін автор її. [[11:20:07]] За-74 Поправка не підтримується. Поправка 48-ма. Мікрофон Сергія Терьохіна, будь ласка.
Знаєте, я от зараз дивлюся на цю мізансцену, яка зараз у нас в залі відбувається, і знаєте, у мене враження таке, що чим швидше приймуть цей мотлох, тим швидше ця влада получить по пиці. Тому, я з задоволенням знімаю всі подальші мої правки і не буду брати участь в цьому танку павіанів.
Шановні колеги! Сергій Терьохін не наполягає на 48 поправці, ми її не голосуємо. Юрій Кармазін, 49 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Володимире Михайловичу, я в даному випадку – абсолютно правий був Терьохін, ми даремно не послухали його - а зараз в даному випадку частину 4.13 статті 4 пропоную викласти в такій редакції: „Не підлягають сплаті загальнодержавні, місцеві податки і збори, справляння яких не передбачено цим кодексом або зміни до яких внесені пізніше, ніж за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти нові правила та ставки. Більше того, Володимире Михайловичу, коли ми розглядаємо цей кодекс, я хотів би, щоб ми чітко розуміли, що ми зараз розглядаємо і ви збираєтесь робити бюджет на порушення Бюджетного кодексу України, Закону України Бюджетного кодексу. Тому оті люди, які нас чекають, слухають там, мають знати.
Шановні колеги, ставлю 49 поправку Юрія Кармазіна. Прошу, визначайтесь. [[11:22:25]] За-69 Поправка не підтримується. 50-та. Мельник не наполягає. Чорноволенко 52 поправка, наполягаєте, мікрофон, будь ласка.
Володимире Михайловичу, тут написано, що враховано по суті, але немає такого поняття „враховано по суті”. Крім того, моя поправка абсолютно протилежна пункту 4.14. Тут написано, що податкові періоди встановлюються відповідно до необхідності наповнення бюджету. Тоді як я вимагаю, встановлювати їх, перш за все, виходячи із зручності платників податків, бо у платників податків може не бути взагалі грошей. А ми пропонуємо встановлювати саме в той час коли їх нема, а це відповідно штрафи, хабарі і удар по їхньому бізнесу. Тому я вимагаю поставити і проголосувати цю поправку мою.
Я ставлю на голосування 52 поправку Олександра Чорноволенка. [[11:23:40]] За-66 Поправка не врахована. Отже, залишається права колонка. Далі 53 поправка Юрій Кармазін, мікрофон.
Шановні народні депутати! Суть цієї поправки дуже проста, до речі, вона наголошувалася на цьому і в Юридичному управлінні зауваження, і в Експертному управлінні, що всі податки установлені і скасування податків і зборів, а також пільг їх платникам здійснюються Верховною Радою, а також Верховною Радою Автономної Республіки Крим і сільськими, селищними, міськими радами відповідно до цього кодексу. Оце моє ключове положення, пане Віталій, до цього кодексу підкреслюю, а далі: „і в межах їхніх повноважень визначених Конституцією та цим кодексом”. А не так, як там зараз записано. Дійсно, там записано приблизно те, але вилучено цей кодекс і пішли вже гуляти по іншому законодавству. Тоді втрачає сенс взагалі Податковий кодекс. Ви розумієте, що якщо це Податковий і якщо це кодекс, то має бути записано саме так як пропонує Кармазін. Я пропоную погодитися – погодьтеся це ж набагато краще.
Я з вами абсолютно погоджуюсь в цьому випадку і пропоную підтримувати нашого колегу народного депутата Кармазіна в цій частині. Фактично ми врахували по суті. Але я пропоную прийняти в редакції саме от Кармазіна.
Шановні колеги! Прошу підготуватися до голосування. Комітет пропонує підтримати в повній редакції поправку 53 Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. Прошу голосувати, комітет підтримує повністю. [[11:25:44]] За-290 Рішення прийнято. Так, Юрій Костенко, врахована ця поправка. Святаш наполягає? Ні. Сергій Терьохін зняв поправку свою. Шаманов наполягає? Ні. Микола Мартиненко? Ні. Шпенов? Ні. Королевська? Ні. 61-ша Королевська? Ні. Юрій Кармазін, 62, наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я перепрошую, це поправка 62-га. Мова йде про те, що зміст в статті 6 „Поняття податку та збору” перенести до статті 14, де є мова про визначення податків, це знову для нормальної законодавчої техніки, законотворчої техніки, яка передбачена кодексом, це по-перше. І по-друге, і я просив би це підтримати, пане Віталій. І друге, я звертаю вашу увагу, шановний Володимире Михайловичу, на статтю 121, частину другу Регламенту Верховної Ради України, яка говорить, що після завершення розгляду пропозицій і поправок, що надійшли до відповідної статті законопроекту, Верховна Рада проводить голосування, щодо статті в цілому. Тому, Володимире Михайловичу, для юридичної чистоти, щоб я знову не звертався до суду, бо в мене вже з вами дві справи, з Адамом Мартинюком справа, з Верховною.
Дякую! Шановні колеги, відносно 62 поправки комітет підтримує?
Відхилено, пропозиція відхилити, тому що це.
Комітет відхилив, за наполяганням депутата я ставлю на голосування цю поправку і зараз прошу підготуватись до голосування ще одного. Так, голосується поправка 62-га. [[11:27:59]] За-62 Шановні народні депутати, всього 62 підтримали депутати, значить рішення не підтримується. А тепер, шановні колеги, в зв’язку з наполяганням я зараз поставлю на голосування в цілому статті 1-5-ту, ми їх розглянули з поправками. Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування 1-5 статті із тими поправками, які були враховані. Прошу голосувати. [[11:28:52]] За-256 1-5 стаття проголосовані. Так, стаття 64, Воропаєв, наполягаєте?
Ні.
Ні. Чорноволенко – 65 стаття? Ні. Мельник – 66-та? Наполягає Чорноволенко? Будь ласка, мікрофон.
Моя поправка полягає в тому, щоби дописати до слова “податковим є обов’язковий і безумовний платіж” ще слово “нецільовий”. Бо якщо це не так, а відхилили, я не знаю, що вони собі думали, коли написали, що це звужує термін “податок”. Бо податок і є нецільовий платіж. Інакше це будуть цільові збори, от. То ця суто редакційна правка повинна бути врахована. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 65 поправку. Прошу визначатися. [[11:30:01]] За-33 Поправка не підтримується. Так, поправка 68. Воропаєв наполягає? Ні. 69-та? Ні. 70-та? Ні. Так, далі йдемо. Осика – 76-та, наполягає? Ні. Що це дурницями займаються? Святош – 77-ма, наполягає? Ні. 78-ма, Кармазін, наполягаєте? Ні. Не наполягає. Шановні колеги, прошу уваги! Зараз я поставлю на голосування 6 статтю, з урахуванням поправок, прошу підготуватись до голосування. Прошу уваги, шановні колеги! Шановні колеги, я прошу вас! [[Шум у залі]] Ставлю на голосування 6 статтю, 6 статтю. Голосуємо 6 статтю. Шановні колеги, голосуємо 6 статтю. Відмініть голосування. [[Шум у залі]] Я ще раз звертаюсь до вас. Якщо потрібен цирк – давайте проведемо цирк. Якщо потрібне обговорення – давайте будемо обговорювати. Ми розглянули поправки до 6 статті. Тепер нам треба проголосувати і в цілому 6 статтю. Я відмінив голосування. Тому що не голосували, займалися видовищем. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду 6 статті. Заспокойтеся. Прошу голосувати. Голосування іде про повернення до розгляду 6 статті. [[11:32:28]] За-261 Повернулися. Я тепер ставлю на голосування про прийняття 6 статті з урахуванням поправок, які ми розглядали. [[11:32:51]] За-251 Ми прийняли 6 статтю. Так ідемо далі, шановні колеги. Так, Чорноволенко, 83 стаття. Будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, є пропозиція з тим, щоб зробити певне обмеження на прийняття нових податкових законів збільшувати кількість податків хоча б найближчі 5 років. Знову таки комітет каже, це звуження прав законодавця. Але ми маємо пообіцяти нашим громадянам якусь хоч невеличку стабільність. Не хочете на 5 років, давайте на 3, давайте на рік. Але я вас запевняю, от зараз тільки буде оце прийнято, будуть нові збільшення податків, введення нових податків. Нічим іншим я оцей мораторій не можу пояснити. Тому я ще раз наполягаю з тим, щоб ввели п’ятирічний мораторій на появлення нових податків [[Шум у залі]], не на збільшення-зменшення старих, а на появлення нових. Дякую.
Ставлю на голосування 83 поправку. [[11:34:30]] За-7 Поправка не прийнята. Я просто секретаріат прошу зафіксувати, хто це з народних депутатів зробив, ми із заробітної плати вирахуємо, щоб робітники, про яких так вони турбуються, ставили ліса і знімали оці їхні художні твори, із зарплати народних депутатів України. Я зараз поставлю на голосування, шановні колеги, пропозицію, щоб вирахувати із заробітної плати народних депутатів у десятикратному розмірі за цю ганьбу, яку вони творять у сесійній залі. У десятикратному розмірі. Прошу голосувати. Прошу проголосувати. Прошу голосувати. [[11:35:20]] За-244 Рішення прийнято. Тепер прошу уваги! Я поставлю на голосування зараз статті 7 і 8 з врахуванням пропозицій, які ми проголосували. Прошу голосувати, стаття 7 і 8. У десятикратному розмірі такому хитруванчику. А потім підете в суд із Сасом разом. Да. [[11:35:51]] За-246 Рішення прийнято. Або хай ставить драбину і достає. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Переходимо до 9 поправки. 9 стаття. Шаманов наполягає? Ні. Мартиненко? Ні. Так. Гуреєв? Ні. Аржевітін, наполягаєте? Станіслав Аржевітін? Поправка 93. Мікрофон будь ласка.
Шановні! Моя пропозиція була в тім, що сьогодні у країні вже дуже давно діє податок, тобто збір до фонду гарантування фізичних осіб, який називається початковий, регулятивний і спеціальний. Він існує вже багато років, відповідно до закону, який ми з вами прийняли про фонд гарантування вкладів фізичних осіб. Так якщо такий існує податок в країні, то чому його не повинно бути тут, в переліку всіх податків, які ми прописуємо? Я дивлюсь на заключення комітету про те, що це як би суперечить програмі Президента щодо скорочення податків. Ну, я не розумію такий коментар. Податок існує, 10 років в країні існує податок. Чому його немає в переліку?! Це мені не зрозуміло.
Цей збір – не предмет Податкового кодексу.
Ставлю на голосування 93 поправку. [[11:37:42]] За-21 Поправка не підтримана. Так, 94-та, Грицак. Наполягає? Ні. Семинога Анатолій, 95-та? Ні. Наполягає? А, я перепрошую. Мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Ця поправка не лише моя, це поправка Комітету з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. І стосується вона соціального захисту тих людей, які ціною свого життя і свого здоров’я практично спасли Україну і всю Європу від глобальних наслідків Чорнобильської катастрофи. Ми не можемо з вами закривати очі на те, що навіть ті закони, які прийняті у Верховній Раді, сьогодні не виконуються тільки через те, що не хватає коштів на виконання цих законів. І я не погоджуюся з тим рішенням комітету, що це не відповідає програмі Президента на зменшення податків. Президент обіцяв соціальний захист нашим громадянам, і чорнобильцям зокрема. Тому я наполягаю на голосуванні цієї поправки і прошу підтримати її. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування 95 поправка, комітет її відхилив. [[11:39:05]] За-46 Поправка не підтримана. 96-та. Не наполягає. 97-ма, Святаш. Не наполягає. Мартиненко, 98-ма. Ні. Шаманов? Ні. Чорноволенко, 101 поправка. Я перепрошую, шановні колеги, зараз я поставлю, одну хвилинку, статтю на голосування. Ставиться на голосування 9 стаття для прийняття її з врахуванням тих поправок, які ми підтримали. Прошу голосувати. [[11:39:52]] За-250 Статтю прийняли ми з вами. 101 поправка, Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі, я хотів би звернути увагу, що ми записуємо до місцевих податків податок на нерухоме майно. По-перше, сумнівна суть самого податку. По друге, скоріше за все ми таки проголосуємо, як це пропонується, що не раніше 2015 року вводити його в дію під приводом того, що нема реєстру нерухомості. Тому це нічого не додасть місцевим податкам, і я пропоную це виключити із переліку місцевих податків. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 101 поправку. [[11:40:53]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 104, Кошин. Наполягаєте на ній? Не бачу. Так, Дейч, 106-та? Ні. Так, Дейч, 108-ма. Не наполягає. Тут враховані поправки. Так, шановні колеги, тепер нам треба проголосувати 10 статтю. Прошу уваги. Ставлю на голосування статтю 10 з урахуванням тих поправок, які враховані. Прошу голосувати. [[11:41:39]] За-253 Рішення прийнято. Так, далі поправки в нас ідуть. 116 поправка, Юрій Кармазін. Мікрофон Власенка, 115 поправка.
Дякую, Володимир Михайлович. Я би попросив цю поправку підтвердити голосуванням в залі, з одного боку. А з другого боку, я звертаю вашу увагу, я вам вдячний в тому, що ви почали голосувати постатейно, але я звертаю вашу увагу, що статті 1-5 і 6-7 не були проголосовані постатейно. Дякую.
Шановні колеги, я поставив на голосування 1-5-ту, всі статті одразу. Це також допускається, і вони були проголосовані. Вони були проголосовані, я прошу вас. Шановні колеги, не шукайте зачіпок там, де їх не існує. Шановні колеги, поправка 115 Сергія Власенка врахована, але він просить, щоб ми її в сесійному залі підтвердили цю поправку, щоб довести, що він правильно її ставив і пропонував. Прошу голосувати. [[11:43:09]] За-261 Поправку прийнято. 116 поправка. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я хочу звернути вашу увагу, чи ви зараз дали терміново протокольне доручення, люди зараз знаходяться на площі, вони виступають. Включені глушилки, щоб мікрофони ці глушилися. Ганьба так державі поступати, демократичній державі в 2010 році! Це феодалізм! Це раз, друге, до цих пір не виведено трансляція зараз на площу, це є неповага до цього народу. Я звертаюсь до тих, хто зараз узурпував владу у цій залі.
Так, по по. по поправці, будь ласка.
не завжди так буде. Володимире Михайловичу, не завжди так буде, це по-перше. Щодо поправки, то поправка моя, як завжди, правильна. Вона стосується того, щоб зміст частини два статті 11 „Спеціальний податковий режим” – це система заходів, що визначає особливий порядок оподаткування окремих категорій господарюючих суб’єктів, а також суб’єкт.
Так, я ставлю на голосування 116 поправку. І просив би депутатів, виступати по суті поправки. Прошу визначатися. [[Шум у залі]] [[11:44:46]] За-31 Рішення не прийнято. Шановні колеги, у Верховній Раді України немає можливостей технічних, щоб щось глушити. Якщо ви хочете, щоб я дав установку, я даю установку: не глушіть. Якщо це влаштує.
Трансляцію.
Відносно трансляції, я ставив на голосування цю пропозицію, Верховна Рада не підтримана, на жаль. [[Шум у залі]] Шановні колеги, тепер увага, ставлю на голосування, прошу уваги, статтю 11 для прийняття статті 11 з урахуванням того, що поправки враховані, 11 статтю. Прошу голосувати. [[11:45:38]] За-259 Стаття прийнята. Так. Власенко, 133-тя поправка, мікрофон, будь ласка.
Так, дякую, шановний Володимир Михайлович. Ця поправка не врахована, вона відхилена, але я прошу її врахувати, оскільки відповідно до тієї редакції статті 12.3.9, яка є зараз, в якій мова йде про можливість видавати центральному органу державної податкової служби методичні рекомендації щодо заповнення податкових декларацій з місцевих податків. Так, як сформульована ця стаття, це означає, що центральний орган Державної податкової служби може видавати такі методичні рекомендації на свій розсуд будь-коли, коли він буде вважати, що є така потреба. Я пропоную конкретизувати це і зазначити, що такі рекомендації можуть видаватися або на вимогу платника місцевого податку, або на вимогу відповідного органу місцевої влади, а не просто так, на забаганку центрального органу Державної податкової служби. Тому прошу цю поправку підтримати і її врахувати.
Попередня моя пропозиція, вона була врахована, вона стосується взагалі вилучення цього пункту. Тому, я думаю, що ви маєте погодитися з моєю пропозицією.
Ставлю на голосування 133-тю поправку. [[11:47:23]] За-36 Поправка не підтримується. Поправка 137-ма, Сергій Власенко, мікрофон, будь ласка.
Ще раз дякую, Володимир Михайлович. Зазначена поправка стосується пункту 12.3.12, яка говорить про те, що до кого не можна встановлювати індивідуальні пільги місцевих податків та зборів. І туди включено окремі юридичні особи та фізичні особи підприємці – і все. Тобто це означає, що до фізичних осіб, які не є підприємцями, можна встановлювати індивідуальні пільгові ставки місцевих податків і зборів. Це абсолютно не виправдано і абсолютно не зрозуміло, навіщо це зроблено. Тому я і пропонував додати там, де написано „фізичні особи підприємці” та „фізичних осіб, що не є підприємцями”. І таким чином взагалі не дозволяти встановлювати індивідуальні пільгові ставки місцевих податків і зборів будь-кому. Прошу врахувати.
Ви абсолютно праві. Саме тому попередня моя пропозиція була виключити цей пункт, і вона комітетом врахована. Тому ваша пропозиція буде знову ж таки недоцільною.
Ставлю на голосування поправку 137-му Сергія Власенка. [[11:48:50]] За-50 Поправка не підтримується. Шановні колеги, тепер я буду ставити на голосування 12 статтю для прийняття її. Ставлю на голосування 12 статтю.
Зніміть голосування, будь ласка. 140 поправка, я думаю, що вона врахована. У вас немає запитань. Зніміть голосування. Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, безумовно, Віталій Хомутиннік багато зробив для покращання цього кодексу. Але ці терміни. Тут мова йде про те, що офіційне оприлюднення рішення про встановлення місцевих податків і зборів є нормативно-правовим актом з питань оподаткування місцевими податками, який набирає чинність із урахуванням строків, що передбачені частиною дванадцять, три, чотири. Та частина передбачає термін 15 серпня, якщо ви пам’ятаєте, який закинутий урядом. Але цей термін не узгоджується статтею 27-ю Бюджетного кодексу, яка є в даному випадку визначальною. Це 15 липня. Таким чином ми крадемо у людей ще один місяць. Через це я пропоную повернутися до цього або поміняти з голосу, пане Віталію, і хай у нас буде одна норма – 15 липня, і тоді це не буде порушувати конституційні права громадян. Бо це зараз є вже по великому рахунку порушення статті 22 Конституції України, що при прийнятті нових законів.
Будь ласка, Віталію Юрійовичу.
Ми вважаємо, якщо прийнятий закон, то він має діяти. І саме ця пропозиція пункт 12.5 підтверджує це. Тому прошу підтримати мою ж пропозицію, якщо в цьому є потреба.
Шановні колеги! Шановні колеги! Поправка комітетом врахована. У зв’язку з наполяганням народного депутата я ставлю на голосування пропозицію про підтримку 140 поправки Віталія Хомутинніка, прошу голосувати. [[11:51:20]] За-233 Поправка врахована. Тепер, шановні колеги, прошу уваги, я ставлю на голосування статтю 12, з врахуванням тих поправок, які ми погодили. Прошу голосувати. [[11:51:46]] За-241 Стаття прийнята. Тепер йдемо далі. 13 стаття. 13 стаття, поправок немає, отже у нас є всі підстави ставити її на голосування. Ставиться на голосування 13 стаття, прошу голосувати. [[11:52:24]] За-248 Рішення прийнято. Стаття 14-та, Шаманов наполягаєте? Ні. Тищенко? Ні. Кармазін, 143-тя, будь ласка поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Я нагадую вам, що до цього часу тисячі людей стоять під Верховною Радою, протестуючи проти цього ганебного документу. Але трансляції для цих людей немає, це не нормально. Це по-перше. Я нагадую вам, Володимир Михайлович, що ми вже з вами переступили чинний Бюджетний кодекс, про який я зараз казав. І наполягаю на тому, щоб ви поставили знову – хоча це ваше особисте може бути розпорядження – про підключення трансляції. Так було завжди, коли були в опозиції Регіони, тепер щось помінялося, не знаю що, де, хоча Регламент той же самий. В моїй поправці 143 я пропоную вилучити звідти ті терміни, визначення яких є загальновідомими, а також термінів, які застосовуються в інших нормативно-правових актах. Тобто провести аналіз тих термінів, які є в статті 14. Шановний Володимире Михайловичу.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 143 Юрія Кармазіна. [[11:54:07]] За-50 Поправка не підтримується. Поправка 144. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я нагадую, що у нас трансляції на вулицю немає і я нагадую, що виступи людей перед площею глушаться спецслужбами України, які існують на наші податки, на податки громадян України. Через це, це є неподобство і те, що ви вилучили контроль Верховної Ради за Службою безпеки України одним махом, навіть не зрозуміли цього, вилучивши статтю 31 Закону про СБУ, це також ганебна річ. Я думаю, що цьому всьому народ дасть оцінку. Я наполягаю на тому, щоб ми проголосували за мою поправку 144, де розподіляється на дві групи термінів, що залишилися і розміщення їх у статті 14 визначення понять щодо нових термінів визначення, яких не дано в жодному із чинних нормативно-правових актів, у тому числі і тих, що внаслідок ратифікації Верховної Ради.
Ставлю на голосування поправку 144. [[11:55:39]] За-61 Поправка не підтримується. Поправка 145 Кармазіна мікрофон увімкніть, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Нічого не змінилося, ви не дає вказівку про підключення трансляції. Нічого не змінилося і спецслужби не дають команду про те, щоб перестали глушити там виступаючих по радіомікрофону. Вони не можуть нормально здійснювати мирні збори, підкреслюю, це не політична акція. Ми не виводили туди людей, ми не підбурювали людей на всеукраїнський страйк. Але ви нас примусите до цього, Володимире Михайловичу, якщо далі буде продовжуватися так же, ми будемо закликати до всеукраїнського страйку проти тої війни, яку ви оголосили українському підприємництву. Не можна цього робити. Що стосується 145 статті, то я пропоную застосувати поправки однакові принципи нумерацій частин тексту після нумерації частини, застосовуючи лише цифри, а не літери як в частині 14.1.122. Дякую, Володимире Михайловичу. Прошу реагувати на зауваження щодо порушення Конституції.
Шановні колеги! Ставлю на голосування 145 поправку Юрія Кармазіна. І поки ви голосуєте я інформую вас, шановні колеги, що ніякого відношення до того, щоб глушити, там не давати людям висловити позицію, ми не маємо. Верховна Рада не підтримала включення трансляції, що я можу зробити. [[11:57:13]] За-37 Рішення не підтримано. Шановні колеги! Тепер йдемо далі 147 поправка. Олександра Чорноволенка мікрофон.
Шановні друзі! Володимире Михайловичу! По-перше, все ж таки ми можемо звернутися до спецслужби з проханням, що не глушили виступи. І по-друге, ми можем кожен раз ставити на голосування питання про трансляцію, бо можливо думки депутатів змінились. Ви ж поверталися до цих питань неодноразово і я думаю, що ми можемо і зараз це робити. Тепер я хотів би сказати по 147 поправці. Вона відхилена, посилаючись на те, що є Закон про бухгалтерський облік. Але ж це Податковий кодекс, тут не може бути посилань на інші закони, не пояснюючи їх. Ми можемо таким способом, от як це зроблено в тій діючій статті, ми ж можемо взагалі 99 відсотків того, що викладено в цьому кодексі, не виписувати, а послатися безпосередньо на діючі закони, але ж ми цього не робимо. То давайте вже якусь цілісність документа зберігати і я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 147 поправку. [[11:59:00]] За-15 Поправка не підтримується. Так, поправка Лелюк 148-ма. Наполягає? Ні. 149-та. Власенко, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, це поправка в статтю 14.1.7, яка визначає поняття апеляційного оскарження і говорить про те, що в тому числі процедура судового оскарження регулюється цим кодексом. Я хочу нагадати шановним авторам, що не можуть норми матеріального закону регламентувати процес, це по-перше. По-друге, якщо ми говоримо про те, що до складу процедури апеляційного оскарження відноситься і судове оскарження, то я хочу всім нагадати, що суд в Україні діє відповідно до процесуальних кодексів, а не до Податкового кодексу. Тому викинути, я пропонував лише додати одне, щоб в порядку і строк, які встановлені цим кодексом, або процесуальним законодавством. Якщо у нас не буде посилання на процесуальний закон, то це означає, що слухаючи цю справу, суд не повинен керуватися кодексом адміністративного судочинства, а повинен керуватися лише цим кодексом, в якому не всі процедури зазначені. Це абсолютно формальна річ, мені незрозуміло, чому вона була відхилена. Дякую.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Значить процедура апеляційного оскарження у нас в другому розділі чітко прописана і я думаю, що недоцільно враховувати вашу пропозицію.
Ставлю на голосування 149 поправку. [[12:00:48]] За-44 Поправка не підтримана. Поправка 151. Мікрофон Сергія Власенка.
Шановний Володимире Михайловичу, цією поправкою я би хотів уникнути можливих зловживань щодо продажу активів і уточнити, що в цій статті мова йде лише про активи, які перебувають у податковій заставі і не просто перебувають у податковій заставі, а щодо продажу яких є відповідний судовий дозвіл. Тому уточнення стосується лише цього: щоб у нас не було зловживань під час процедури продажу активів. Але знову таки з абсолютно незрозумілих причин це все викидається. Напевно, хтось закладає механізм можливості зловживань під час продажу активів, нехтуючи наявністю судових рішень і так далі. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування 151 поправка Сергія Власенка. [[12:01:55]] За-48 Поправка не підтримується. Поправка 154 Сергія Власенка. Мікрофон, будь ласка.
153, Володимир Михайлович.
153-та, будь ласка. Вона врахована.
153-та вона врахована, але я прошу її підтвердити голосуванням в залі.
Ну, шановні колеги, треба, ну, треба, значить, будемо голосувати. Ставлю на голосування поправку 153, вона врахована комітетом. Прошу голосувати про підтримку цієї поправки. Це ж процес тренування відбувається, відповідно до Регламенту. [[12:02:42]] За-268 Поправку підтримано. Будь ласка, 154 поправка. Мікрофон Сергія Власенка.
Шановний Володимире Михайловичу, ця поправка теж направлена, має на меті недопущення зловживань, пов’язаних із застосуванням питань безнадійної заборгованості. Саме тому я прошу її підтримати. Мені знов не зрозуміло, чому вона. Це технічна поправка. Чому вона не прийнята? Абсолютно не зрозуміло. Прошу її підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 154 поправку Сергій Власенко автор. [[12:03:25]] За-17 Поправка не підтримується. Мікрофон Власенка, поправка 155.
Шановні колеги, поправка 155 скерована на наступне. Чинне законодавство України розділяє поняття застави і іпотеки і встановлює певні особливості застосування іпотеки. Незважаючи на те, що поняття застави є більш широким поняттям ніж іпотека, але завжди, коли ми в законах пишемо, ми завжди пишемо застави, в дужках - іпотеки. Саме таким шляхом я пропоную і тут піти, щоб ми розуміли, що іпотека не випадає із цих правовідносин, а ця стаття чітко регулює і питання іпотеки. Тому я пропоную після слів “заставодавця” в дужках додати “іпотекодавця” і переданого в заставу в дужках “іпотеку”. Знов чому не прийнято не зрозуміло. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 155 поправку.
В редакції комітету. До речі, нам не зрозуміло, чому ви жодного разу не прийшли на робочу групу, а сьогодні порушуєте всі ці питання. Ми могли б в робочому порядку вирішити багато що. [[12:04:38]] За-15
Рішення не прийнято. Так, Гуреєв. Наполягає на поправці? Ні. Далі ідемо. Задирко? Ні. Каплієнко, 160 поправка. Ні. Так, Мельник, 162? Ні. Колесніченко, 163. Чорноволенко, 164. Мікрофон.
Шановні друзі, знову ж таки, мова іде про те, що вже ішлося. Ми дозволяємо собі в одному з розділів Податкового кодексу посилатися на інші закони не цитуючи їх, а відсилаючи до них. Ну не може бути в кодексі відсилки до інших законів таким чином. Ми маємо чітко прописати. І я пропоную саме так прописати. Тому я прошу підтримати мою пропозицію. Дякую. Тим більше, що вона повністю відповідає тому, що написано в Конституції, а також прошу включити трансляцію на площу перед Верховною Радою. Дякую.
Ставлю на голосування 164 поправку Олександра Чорновленка. [[12:05:55]] За-40 Поправка не прийнята. 165-та. Луцький, наполягає? Ні. Воропаєв, 167-ма. Ні. Сандлер, 168-ма. Сандлер, мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу. Тут другий мікрофон включений, я буду у цей. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, мною до розділу VI „Акцизний податок” проекту Податкового кодексу України подані поправки, які стосуються запровадження особливостей оподаткування тих нафтопродуктів, що використовуються вітчизняними нафтохімічними підприємствами як сировинна для виробництва етилену. Дані поправки комітетом враховані і по суті теж. Однак, оскільки визначення цих термінів у кодексі містяться у розділі І „Загальні положення”, то є необхідним у вказаному розділі передбачити також і ті терміни, що безпосередньо стосуються реалізації вище вказаних особливостей. Тому, прошу народних депутатів врахувати поправку номер 168 у зв’язку з тим, що вона є суто технічною та лише розкриває визначення терміну, який застосовується у розділіVI. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Позиція комітету – відхилено. Але з врахуванням того, що ми у наступних статтях врахували пропозиції Сандлера, то на мою думку доречно було б підтримати народного депутата і зробити чітке визначення терміну „векселедавець”. Тобто пропозиція підтримати народного депутата Сандлера.
Шановні колеги, комітет пропонує підтримати цю оправку, так? Тому я ставлю на голосування про підтримку.
Ні, я пропоную підтримати, комітет.
Не комітет, а голова комітету пропонує свою точку зору. То я ставлю на голосування про підтримку поправки 168, прошу голосувати. [[12:08:17]] За-218 Поправка не підтримана. Рухаємось далі. Поправка не підтримана. Да, да. Поправка 169. Ну, зараз дійдемо до вас і будете. Ну, причому тут регламент? Ми ж ідемо за регламентом. Ну, будь ласка, Юрій Кармазін.
Спасибі. Володимир Михайлович, я нагадую, що Регламент – це закон України, навіть той, зґвалтований. Через те ті поправки, які значаться, що враховані, якщо є зауваження народних депутатів, вони мають право ставити питання про незгоду з ним. Через це я надзвичайно поважаю Хомутинніка, який робив все, щоб цей закон був кращий, але його поправка 161-ша, його поправка 169-та викликають великі-великі зауваження. Чому. Через те, що він написав в 161 поправці, що бюджетна дотація, це вже не бюджетна дотація, це виробнича дотація з бюджету. Це щось таке нове. Такого нема в жодній країні Європи! Через те повернутися треба до редакції першого читання, бюджетна дотація. Що стосується бюджетного відшкодування, то там теж таке намудрено, що просто зроблено в 166 поправці, яка врахована, також зроблено просто на диктовку податкової адміністрації. Ну, такого не можна, пане Віталій! Під ваше.
Шановні колеги! Поправка 161-ша, 166-та врахована комітетом. В зв’язку з тим, що народний депутат наполягає, я поставлю на голосування зараз пропозицію про підтримку, підтримку поправки 161. Автор – Хомутиннік. Прошу голосувати.
Ми погоджували цю термінологію з Міністерством фінансів, щоб кореспондувалось з Бюджетним кодексом.
Прошу голосувати. Йде голосування, прошу голосувати. [[12:10:34]] За-245 Поправка врахована. Тепер 166 поправка. Вона також врахована комітетом, але у зв’язку з наполяганням Юрія Кармазіна я поставлю на голосування про підтвердження поправки 166. Прошу голосувати. [[12:11:03]] За-241 Поправка врахована, тобто підтримана. Йдемо далі. 169-та. Шевчук наполягає? 170-та, ні. 172-га, Шпенов. Ні. Юрій Кармазін, 171-ша.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, у 171 поправці раптом всупереч 116-ій Регламенту, де говориться, що не можна змінювати законопроект, прийнятий у першому читанні, з’являються нові фокуси. Там вже відповідно до критеріїв, замість того, щоб записати: «Віднесено до категорії великих платників відповідно до критеріїв, встановлених центральними органами Державної податкової служби», написані: «З усіх видів діяльності за останні послідовні податкові квартали перевищу 500 мільйонів гривень, або загальна сума сплачених до державного бюджету податків по платежам, що контролюються органами Державної податкової служби за таких же період, перевищує 12 мільйонів гривень». Для чого ми це робимо? Раптом буде зараз та страшна девальвація, яка буде після прийняття цього кодексу, і провалу бюджету. який вже відбувається на 100 мільярдів гривень. Що тоді буде? Тоді треба не закріплювати ці.
Я можу пояснити свою поправку. Дійсно, в першій редакції термін «великий платник податку» був за центральним органом Державної податкової служби. Але цей термін напряму пов’язаний з термінами перевірок, тому що для великих платників податків ми зробили трохи більший термін перевірок, для всіх решта – зменшений термін. Тому ми написали 500 мільйонів гривень задля того, щоб ДПА не поставила там 100 мільйонів гривень чи 50 і не зробила так, що майже всі підприємства будуть великими і для всіх будуть інші терміни перевірок. Тому, я вважаю, що це поправка навпаки на захист підприємств.
Шановні колеги! О, дякую, бо інакше ми віддаємо повноваження встановлювати податковим структурам. Дякую. 172-га, Шпенов. Не наполягає. 173-тя, Ярослав Джоджик. Будь ласка.
Шановний Віталій Юрійович! Ну, насамперед я хочу сказати, що логічно було б у тексті закону передбачити визначення великого, середнього і малого платника податку. У попередньому тексті було визначення середнього платника податку, де було два критерії, не тільки об’єми реалізації, а і кількість працюючих. У сьогоднішньому вашому поданні пропонується до великого платника податку лише єдиний критерій – це об’єми реалізації. Чи не вважаєте ви, що кількість працюючих, а саме в моїй поправці пропонується таку кількість працюючих визначати, як 300 чоловік, є також дуже серйозним чинником для того, щоби враховувати його при визначенні великого платника податку? І також в мене таке прохання, щоби ми ввели класифікацію і великого, і середнього, і малого платника податків. Дякую.
Те, що стосується кількості осіб, то є такі підприємства, де працюють 70 осіб найманих, наприклад там, зернотрейдери, але обіг, який проходить за рік, це більше там мільярда гривень. Тому саме обіг має бути основним критерієм.
Ставлю на голосування 173 поправку. Прошу визначатись. [[12:15:09]] За-5 Поправка не підтримана. Так, Бондаренко наполягає? Ні. Шкіль? Не бачу. Аржевітін, 176-та. Мікрофон.
Шановні народні депутати, мова йде щодо терміну „витрати” і ви розумієте, що в оподаткуванні – це ключовий термін, відповідно до якого нараховуються всі податки. В тій редакції, в якій сьогодні записаний у першому варіанті, це ціла абракадабра, яку попередні депутати хотіли вилучити, але комітет їх відхилив. Тому я запропонував інший шлях, тобто описати, що таке витрати більш чітко для платників податків. Тому що в такій редакції, як записано сьогодні, може бути подвійне трактування податківцями, що таке витрати. Тому я запропонував, що витрати – це сума будь-яких витрат, які здійснюється компенсація вартості робіт і послуг, які придбаваються платником податку для своєї діяльності, чітко, прозоро і зрозуміло, щоб уникнути подвійного трактування, що таке витрати для здійснення оподаткування. Прошу підтримати.
Ми вважаємо, що достатньо коректно написана в першій реакції, тому прохання: підтримати пропозицію комітету, тобто відхилити.
Ставлю на голосування 176 поправку. [[12:16:51]] За-14 Поправка не підтримана. 177, Воропаєв, ні. Далі враховані поправки. Чорноволенко 181 поправка.
Володимир Михайлович, ну, перш ніж закликати, підтримати мою поправку, я все ж таки хотів спитати у вас, чому ви не робите перерву? От, це перше, а друге, чому нема трансляції на площу? Я прошу вас відповісти, а заодно прошу підтримати поправку.
давайте спочатку поправку підтримаємо, а потім будемо відповідати. Ставлю на голосування поправку Чорноволенка 181, комітет її відхилив. Яка? [[Шум у залі]] Та ви з’ясуйте, будь ласка, я ж не можу так. [[12:17:42]] За-14 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, відносно того, чому ми не робимо перерву. Верховна Рада України проголосувала про те, щоб працювати без перерви о 12-й годині і працювати на вечірньому засіданні до 22-ї години. Це рішення Верховної Ради України. А щодо трансляції, також Верховна Рада України не підтримала цю пропозицію, яку я ставив на голосування. Так, Воропаєв, 182, наполягаєте, ні? Яка? Яка поправка? Ну, немає у комітеті, я не можу ставити те, що у комітеті немає, розумієте? Ну, я розумію, ну! Так що прокоментую, яку поправку? Так немає, у мене поправка зараз 183. Немає її взагалі. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ну, я ж не можу обговорювати, коли її немає. Ну, так треба у комітеті було працювати і в робочій групі. Ну, я не можу, шановні колеги! [[Шум у залі]] Ну, будь ласка, Аржевітін, з якого приводу, скажіть.
Шановні, моя пропозиція якраз була щодо визначення відокремленого підрозділу, тому що комітет послався у своєму рішенні про те, що що таке відокремлений підрозділ є чітко визначений Цивільним кодексом України. Так от, я хочу сказати, що Цивільним кодексом дуже куцо визначено, що таке „відокремлений підрозділ”. Наприклад, може бути баланс у відокремленого підрозділу, не може бути баланс – Цивільний кодекс на це не дає відповіді. Крім того, якщо ви звернете увагу на Прикінцеві положення уже цього закону, то він надає зовсім інше визначення відокремленого підрозділу, ніж сьогоднішня діюча редакція у Цивільному кодексі. Я думаю, що це суттєво.
Віталій Юрійович, чому випала ця поправка?
Нам не надходили ці поправки. Всі пропозиції народних депутатів, які надійшли своєчасно, всі в таблиці. Хто не встиг, той „опоздав”, вибачте.
Ясно. Шановні колеги, далі йдемо. 186-та, Шпенов, наполягає? Ні. 187-ма, Горіна. Ні. Колесніченко, 189. Бондаренко, 190. Так, Кінах, 191. Коновалюк, 192. Кунченко, 193. Шевчук, 194. Воропаєв, 195. Мікрофон Воропаєва, 195 поправка.
Я бы хотел ваше внимание обратить, в чем разница между определением хозяйственной деятельности, заложенной комитетом, и той правкой, которую предлагаю я. А разница в том, что я предлагаю вместо слова «прибыль» заменить словом «доход». Что меня беспокоит в данном случае, я думаю, и беспокоит всех предпринимателей. Что придет простой парень налоговый инспектор на любое предприятие и скажет: «У вас была операция. По этой операции прибыль вы не получили. Раз вы не получили прибыль, то все затраты на эту операцию вы не можете отнести на валовые расходы, потому что она не является хозяйственной деятельностью эта операция». С моей точки зрения, это очень опасная штука, дающая возможность работникам налоговой администрации искусственно варьировать при проверках по базе валовых расходов по каждому предприятию. Поэтому я настаиваю на своей правке. Спасибо.
Будь ласка,комітет.
Комітет посилався на визначення в Господарському кодексі. Можливо, з цього приводу була б думка Міністерства фінансів щодо цієї термінології.
Ставлю на голосування поправку 195-ту. [[12:22:02]] За-217 Поправка не підтримана. [[Шум у залі]] Зважаючи на вашу наполегливу вимогу, я ставлю на голосування про повернення до поправки 195-ї. За пропозицією комітету. [[12:22:49]] За-251 Повернулися. Тепер я ставлю на голосування поправку 195-ту. Думаю, варто було б підтримати колегу. [[12:23:09]] За-249 Поправку прийнято. Поправка 196-та. Костенко? Ні? 197-ма, Луцький? Ні? Шпенов, 198-ма, ні. Бондаренко, 199-та, ні. Далі, Чоноволенко, 201, будь ласка, і 202 там.
Шановні друзі! Чого 202, 201, а 202, то буде окремо.
Ні, я кажу наступна 202, наступна.
А, ну да, правильно, по 201. Перш за все ми в одних статтях цього проекту кодексу даємо визначення, в других відправляємо до іншого законодавства. Тільки що ми відправляли складні терміни, які варто було б розшифрувати, до Закону „Про бухгалтерський облік”, а зараз ми даємо розшифровку простих термінів „депозити” і все таке інше. Тому я вважаю, що ці всі статті, пункти треба вилучити, бо вони не несуть жодної нагрузки, але роблять із Податкового кодексу товстий талмуд, яким не зручно користуватися. Дякую за увагу.
Це не прості терміни, це терміни, які вживаються при оподаткуванні, дебітор і депозит.
Ставлю на голосування поправку 201-шу. [[12:24:37]] За-4 Поправка не підтримана. Мікрофон, Олександра Чорноволенка, будь ласка.
Ще раз продовжимо дискусію, це дійсно є прості терміни, які є і в інших законах. Якщо ми в попередній статті цього закону посилали на інші закони, то зараз ми починаємо це розшифровувати. Хоча знову-таки, це значно більш прості терміни, чим те, що вживалося перед тим, коли ми відправляли до інших законів. Що поняття дебітор, немає в жодному іншому законі? Що його немає в словнику іншомовних слів? Що його немає в словнику українських слів? Невідомо що таке дебітор, чи ми даємо якесь інше тлумачення ? Тоді на якій підставі? Тому я ще раз кажу, це даремне захаращення цього тексту. Дякую.
У нас є визначення „депозит” при оподаткуванні депозитів.
Ставлю на голосування 202 поправку. [[12:25:44]] За-13 Поправка не підтримується. 204 поправка. Олександр Чорноволенко.
Знову ж таки продовжимо, ми що, до прийняття цього закону не знали що таке депозит, не знали що таке дебітори і все таке інше. Я ще раз кажу, це порожнє захаращення. Але не в тому проблема, я хотів би звернути увагу на те, як недбало виписаний цей кодекс і, до речі, як недбало комітет працював. Тому що в одних місцях ми даємо детальну розшифровку, а друге, відправляємо до інших законів. Або давайте скрізь давати, або давайте скрізь відправляти, не можна так робити, я ще раз кажу. І більше того, посилання, це є в інших законах, в іншому викладі. Так ми вносимо правки до тих законів, ні, не вносимо. Так значить в одному галузевому законі воно викладено так, а в цьому буде викладено по-іншому, то чим користуватися і як це буде виглядати знову ж таки.
Ставлю на голосування 204 поправку. [[12:26:58]] За-9 Поправка не підтримана. Так, Дейч, 205-та. Не наполягає. Бондаренко, 206-та. Ні. Чорноволенко. 207-ма. Будь ласка.
Ще раз хочу сказати, всі прекрасно знають, що таке дивіденди, воно не вимагає розшифровки в цьому законі. Крім того я хочу звернути увагу, Володимире Михайловичу, що зал практично порожній, тут і чверті депутатів нема. Можемо переєструватися зараз, подивитися скільки порожніх місць, це по-перше. По-друге, ми не можемо своїм рішенням у сесійному залі міняти регламент, який вимагає перерви. Саме тому ми працюємо в порожньому залі, бо самі ж порушуємо закони, які приймаємо. Дякую за увагу.
Я вам відповідаю, якщо ви вже перепрацювалися, підіть відпочиньте і все. На зал, я дивлюсь на зал. Ставлю на голосування 207 поправку. Спокійно, будь ласка. [[12:28:08]] За-18 Поправка не підтримана. Так 208, Шпенов. Ні. Так Клименко 210-та. Ні. Бондаренко 211-та. Ні. Клименко 212-та. Ні. Так Коновалюк 214-та. Не наполягає. Буряк 215-та. Буряк 216-та. Так 219-та Олександр Чорноволенко мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Ще раз теж саме. В цій статті ми даємо визначення поняття „доход”. Що, до цього ніде і ніколи не існувало це визначення? Але тоді знову таки повертаю до тих справді складних статей, де були посилання на бухгалтерський облік, на Закон про бухгалтерський облік. То чому ми тоді там це не виписали, а відправили туди. Дякую за увагу. Прошу підтримати мою поправку. І мусор повиключати з цього закону.
219 поправка ставиться на голосування. [[12:29:26]] За-9 Поправка не підтримана. Так, Святаш 222-га. 223-тя. 224-та. 225-та і. Яка поправка? Яка поправка? Мікрофон Аржевітіна. Аржевітіна мікрофон. Мікрофон вам.
Шановні, я вносив теж правку, що таке емісійний дохід? Тому що в цьому трактуванні, яке є, зовсім незрозуміло. Враховуючи, що відповідно до закону емісійний дохід не оподатковується податком на прибуток. Тоді незрозуміло, чому в законопроекті ми залишаємо, наприклад норму щодо зворотного викупу акцій? І при тому це розповсюджується на одного емітента інвестиційні фонди, що це за вибірковість така?
Будь ласка, комітет.
Мені не зрозуміло, по якій правці пан Аржевітін зараз дає коментар. Я не бачу цього в таблиці.
Ну, на жаль, і у мене немає цієї поправки вашої.
Ми працюємо в одному будинку. Навіть за півтора місяці ви б могли принаймні раз зайти і подивитися свої пропозиції.
Станіслав Михайлович, давайте 227 – ваша поправка, будь ласка. Вона врахована, правда. 229 поправка ваша, 229-та.
Да, 227 врахована. 229-та. Шановні, мова йде про те, що зараз запроваджується, вперше вводиться термін, що повинно бути оподаткування, тобто за звичайною процентною ставкою, і що таке “звичайна процентна ставка”, тут напевно академіки сьогодні не розберуться. Це буде оподаткування щось на кшталт якась середня температура по лікарні. Тут буде маса зловживань: чи то в банках, чи то у Податкової інспекції. І визначити, що сьогодні процентна ставка за кредитом. От наприклад, сьогодні криза, призупинено кредитування. Що таке сьогодні “звичайна процентна ставка”? Далі. Що таке “стандартні умови”, на яких видаються? В законі це не вписано. Тому, мені здається, цей термін потрібно: або чітко прописати, або вилучити, щоб не було зловживань ні в банківській системі, ні в податкових органах. Дякую. Прошу вилучити.
Ставиться на голосування поправка 229 Станіслава Аржевітіна. [[12:32:08]] За-15 Поправка не підтримана. Також 230? Ні. 231-ша? Анатолій Кирилович Кінах, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні представники уряду, зміст моєї пропозиції в тому, що сьогодні у на по факту виникає дуже багато проблем при розмитненні імпортної продукції при визначенні нею, так званої, митної вартості. Це питання абсолютно не унормовано. Є випадки, коли митна вартість, яка визначена митними органами України перевищує оптові і роздрібні ціни на внутрішньому ринку, що по суті руйнує господарську діяльність. Тому прив’язка звичайної ціни до митної вартості механічно не відрегульовані. Це ще більш поглибить вищезазначені проблеми. В цьому суть наших пропозицій. І ми просили би, і уряд, і комітет більш уважно до них подивитися і підтримати. Дякую.
Дякую, Анатолію Кириловичу. Дійсно, ви праві, що є такі проблеми, але ми ці проблеми – проблеми митної вартості і визначення будемо вирішувати в наступному кодексі, в змінах до наступного кодексу про це, мова іде про Митний кодекс. І вже у нас є ці напрацювання. Тому прохання залишити це в чинній редакції.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 231 поправку, автор Анатолій Кінах. [[12:34:03]] За-8 Поправка не підтримується. Так, Шпенов, 232-га. Не наполягає. Колесніченко, 233-тя. Юрій Кармазин, 234 поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, користуючись тим, що нас знову ощасливив Андрій Петрович Клюєв як перший віце-прем’єр-міністр, я звертаюся до нього, щоб він дав доручення зараз негайно встановити чому права людей масово порушуються. Звертаюся до Ніни Іванівни Карпачової. В центрі Європи відключаються мобільні телефони спеціально в цьому квадраті де знаходиться зараз біля 10 тисяч людей.
По суті, будь ласка.
Це хіба не по суті, Володимире Михайловичу?! Це надзвичайно по суті. Тому, Володимире Михайловичу, я дивуюся, що вас це не дивує, бо ви голова Народної партії. Тому я знаю, що вас це хвилює в глибині душі. Я пропоную тут обов’язково врахувати мою поправку, яка технічний характер носить в даному випадку, пронумерувати окремі частини тексту в частині чотирнадцять 1.80. І хочу сказати, що Аржевітін був абсолютно правий. І коли ви будете голосувати в цілому.
Ставлю на голосування 234 поправку Юрія Кармазіна. [[12:35:41]] За-22 Поправка не підтримана. Горошкевич, 236-та. Наполягаєте? Ні. Святаш, 238. Шпенов, 243. Воропаєв, 244-та. Ні. Кармазін, 246-та. Мікрофон, будь ласка. 12:3 6:08
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я все-таки звертаюсь до вас як до керівника Народної партії з тим, щоб ми з вами попіклувалися про народ. І більше того, хочу вам сказати, що цей народ уже звернувся зараз із зверненням до Президента України, де пишуть про ці глушилки. Це зараз уже мені занесли у зал, це звернення до Президента, що це є брутальне порушення. Тому, шановний Володимире Михайловичу, я вам зараз дам, це покажу. І тут висновок такий, що уряд, що знищує малий бізнес, а саме: автори Податкового кодексу, які свідомо порушують законодавство, тут є прізвище Бродського, Колесниіков, Тігіпко, Азаров - у відставку. Це вимагає народ український. Я, шановний, вам зараз це надам. І прошу підтримати мою поправку.
Шановні колеги, ставиться на голосування 246 поправка Юрія Кармазіна. [[12:37:35]] За-26 Поправка не підтримана. 248-ма, Чорноволенко. Мікрофон будь ласка. 248-ма, Олександр Чорноволенко, у вас є?
Да, Володимир Михайлович. Ще раз. В цьому дається, в цьому пункті дається визначення оренди житлових приміщень. В Україні про це всі знають чудово, що таке є оренда житлових приміщень. А от наступні поправки, я потім звернув увагу на те, що дійсно треба дати. Відсилається до іншого законодавства. Тому я прошу цей пункт вилучити. І хочу звернути вашу увагу, що правий Кармазін, дійсно телефони не працюють. Але працюють з великими збоями, що рідко коли буває. Тому теж варто би Верховній Раді звернути увагу на те, в яких умовах вона працює. Дякую.
Шановні колеги! Я думаю, що нам треба буде оцю ідею запозичити. Що під час пленарного засідання у Верховній Раді, в сесійній залі не працювали телефонні розмови, це дуже гарно було б. Ставлю на голосування 248 поправку. [[12:39:07]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 250. Не наполягає. Поправка 253. Не наполягає. Поправка 254. Ми вже її голосували. Олександра Чорноволенка. Вона не була підтримана. Далі. Шпенов, 255. Корж, 256. Наполягаєте? Ні. Воропаєв, 257. Так, Хара, 260-та? Ні. Бондаренко, 261. Сочка, 262. Не бачу. Шаманов, 264. Мартиненко, 265. Шпенов? Ні. Корж? Ні. Воропаєв? Ні. Чорноволенко, 269, ми її вже голосували, цю поправку. Ну, будь ласка, мікрофон.
Ну, ми її не голосували. Ми голосували аналогічну. Але я прошу ще раз підтримати цю.
Будь ласка, будь ласка.
І, до речі, ми там одну пропустили.
Ставлю на голосування поправка 269, автор Олександр Чорноволенко. [[12:40:41]] За-7 Поправка не підтримується. 270 поправка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, 270 поправка стосується того, що я пропоную, щоб характеристики об’єктів житлової нерухомості частини 14.2.129 перенести до Житлового кодексу. Бо тут ті речі, які записані як визначається житловий будинок, що таке житловий будинок садибного типу, що таке прибудова до житлового будинку, квартира, котедж, кімнати, або судовий будинок. Це абсолютно не є нормами Податкового кодексу, хіба це не зрозуміло? Давайте ми це внесемо в норми Житлового кодексу і там це зробимо. Пане Віталій! Ну це ж очевидно, що це не є норма цього кодексу! І зробимо посилання на нього, а там уже дамо визначення, тільки положено. Якщо ми в кожному законі будемо давати визначення з огляду на те як нам хочеться збирати податки, то ми людей залишимо.
Я поясню, чому це визначення саме Податкового кодексу. Тому що запроваджується новий податок, податок на нерухомість і задля того, щоб чітко визначити, яка площа має оподатковуватись, а на яку площу має бути розповсюджена пільга, саме цей перелік має бути залишений
Шановні народні депутати, ставлю на голосування поправку 270. [[12:42:35]] За-34 Поправка не підтримана. 272 поправка, Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, я хотів би якраз підтримати Кармазіна, він абсолютно правильно говорить про Житловий кодекс. І у Верховній Раді лежить після першого читання Будівельний кодекс, там теж є визначення. І буде дуже дивно, коли всі ці визначення не будуть співпадати з Податковим кодексом. А щодо 272 поправки, то я пропоную оцю частину, де дається поняття визначення однорідності товарів вилучити, бо це взагалі безглуздо, бо далі перераховується по якій причині вони такими є – це ділова якість або репутація на ринку, наявність торгівельної, країна виробництва, виробник і все це таке. Тобто це абсолютно безглуздий набір слів, який, до речі, далі ніяк особливо не використовується. Дякую.
Цей набір слів відповідає суті та концепції кодексу. У нас є визначення звичайних цін. І для визначення звичайних цін має ти інше визначення таке, як: однородні товари, ідентичні товари та інші.
Ставлю на голосування 272 поправку. [[12:43:59]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 274. Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати, у першій редакції настільки непрофесійно прописано, що таке операційний день банка, що навіть Національний банк не стерпівся і висловився проти цього. Плюс до того Національний банк якоби має право встановлювати якісь робочі дні, хоча ми знаємо, що інсує зовсім інше законодавство, яке регулює ці речі. Тому я запропонував, щоб ми виклали редакцію, що таке операційний день не тільки, як ми написали це – прийняття документів у банк і все, цей документ треба прийняти, його потрібно технічно обробити і його виконати – це називається «повне тлумачення операційного дня банку». Між іншим, таку позицію підтримує і Національний банк. Тому у мене дуже прохання, давайте мою редакцію підтримаєм, тим паче, що вона є аналогічною. Що таке операційний день, ми прописали Законом «Про безготівкові розрахунки і перерахування коштів». Є закон, який врегулював, що таке операційний день. Я майже продублював. Тому я дуже прошу, куцу попередню редакцію відкинути, вона є смішною і непрофесійною. Дякую.
Я думаю, що варто було б підтримати пропозицію Національного банку щодо цього визначення і проголосувати за 275 поправку в редакції Національного банку.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію. Давайте таким чином, я поставлю на голосування спочатку пропозицію Станіслава Аржевітіна. Вона поглинається ж фактично. Тому я ставлю на голосування, зараз прошу підтримати поправку 275 Національного банку України. Прошу голосувати. 275 поправка Національного банку України. [[12:46:04]] За-243 Поправка підтримана. Дякую вам. Так, Мартиненко, 279. Не наполягає. Шпенов, 280. Ні? Кінах Анатолій Кирилович? Ні. 281-ша. Корж, 282. Мартиненко, 283. Воропаєв, 284. Ні? Коновалюк, 285. Кармазін, 286. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я вам нагадую, що до сих пір ніякої трансляції на площі не ведеться і виключаються, і включаються мобільні телефони на площі. Далі поправка стосується доповнення статті 14 новим пунктом такого змісту: «Офіційне оприлюднення актів і нормативно-правових документів органів державної влади та органів місцевого самоврядування – це розміщення таких актів і документів на офіційному веб-сайті відповідного органу державної влади та органу місцевого самоврядування із використанням електронного цифрового підпису для ідентифікації підписувала та підтвердження цілісності даних в електронній формі з забезпеченням постійної актуалізації текстів цих актів і документів та надання безоплатного доступу до них всім користувачам, змінивши подальшу нумерацію частин». Я вважаю, що це ми маємо добавити. І те пояснення, що тут написане.
Ставлю на голосування 286 поправку Юрія Кармазіна. [[Шум у залі]] [[12:47:59]] За-18 Поправка не підтримана. 287 поправка, Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, знову таки я ще раз наполягаю нам тому, щоб не включати визначення, які не потрібні, а. і ще раз звертаю увагу, що там, де треба ми не робимо визначення, там, де не треба, ми їх повторюємо. І ще раз прошу, Володимир Михайлович, поставити на голосування про включення трансляції на площу, бо, дійсно, десятки тисяч людей зібралися, а ми не даємо їм можливості, послухати роботу Верховної Ради. Дякую.
Ставлю на голосування 287 поправку. [[12:48:53]] За-9 Поправка не підтримується. Так, Кінах Анатолій Кирилович, 290 – немає. Кримець, 291 – ні. Бондаренко, 293 – ні. Так, Власенко, 297, мікрофон.
Шановні колеги, недолугість законодавчої техніки достатньо чітко, як правило, видна у визначеннях. От 14.1.153. пропонується визначення поняття „погашення податкового боргу” і зазначається, що погашення податкового боргу – це зменшення абсолютного значення суми такого боргу. Тобто у нас погашення дорівнює зменшенню – це є повний. повний абсурд, не може погашення бути зменшенням. Бо якщо ми погасили, то боргу нема, а якщо ми його зменшили, то він залишився. І відповідно не може бути, не можуть бути ці поняття тотожними і не можуть вони визначати одне, інше. Це або часткове погашення податкового боргу, або погашення податкового боргу в частині, або як погашення податкового боргу – це зведення до нуля значення суми такого боргу, але ніяк не зменшення. Тому треба з цим визначенням щось робити, бо воно абсолютно не зрозуміле і абсолютно недолуге. Дякую.
Ну, тут логіка є. Будь ласка, комітет.
Логіка, дійсно, є. Але я хотів би, щоб народний депутат не тільки приходив у сесійну залу. Півтора місяці ми працювали, Сергій, і ми могли б всі ці норми з вами разом відпрацювати.
Ставлю на голосування 297-му поправку. [[12:50:53]] За-20 Поправка не підтримується. Самойленко, 299-та. Кінах, 300-та. Будь ласка, мікрофон Власенка.
Дякую, я прошу підтвердити голосуванням у залі 298-му поправку.
Сергій Васильович, я поставлю її на голосування, ну, я просто просив би, щоб у нас була взаємна повага. Навіщо тренувати Верховну Раду України? Вона врахована. Я поставлю, ну, ви ж розумієте абсурд! Шановні колеги, комітет підтримав 298-му поправку Сергія Власенка, і на його вимогу я ставлю на голосування, щоб підтримати цю поправку. Прошу голосувати. [[12:51:52]] За-272 Поправка підтримана, дякую. Так, Самойленко. ми вже говорили, так. Юрій Кармазін, 302-га поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я втомився зараз реагувати на телефон, і хочу вам сказати, що громадяни мені нагадують про існування 38-ї статті Конституції, хоча я про це знаю, про те, що вони мають право брати участь в управлінні державними справами, і тому вони і висловлюють свої позиції, позиції проти того розгляду, який зараз відбуваються у Верховній Раді. Тому я звертаюся до них, щоб не обривали мені телефон, а хай звертаються до лідерів тих партій, які зараз представлені в парламенті. Щодо. що стосується 302 поправки, то хочу сказати, що я запропонував податкове повідомлення визначати як рішення щодо направлення платнику податків письмової пропозиції контролюючого органу про необхідність платнику податків сплатити суму грошового зобов’язання, визначеного контролюючим органом у випадках, передбачених цим кодексом та іншими актами законодавства. Контроль за.
Ставлю на голосування 302 поправку. Протягом хвилини має право. [[12:53:27]] За-17 Поправка не підтримана. І тут ми маємо таку дивну ситуацію, шановні колеги, скаржаться, що глушать телефони і постійно ведуть телефонні переговори, значить ніхто нічого не глушить, значить це. 303-тя, Грицак не наполягає? Шевчук, 304, ні? Шевчук, 305-та, ні. Королевська, 308-ма, ні. Святаш? Що? Так, де Королевська, будь ласка. Є? Мікрофон, я перепрошую, 308 поправка, Наталія Юріївна, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Уважаемые присутствующие! Сегодня под стенами Верховной Рады собрались десятки тысяч предпринимателей, с одной просьбой – не дать уничтожить малый и средний бизнес в нашей стране. И в 308 поправке у нас есть предложение отменить плановые проверки. Такой анахронизм, который присутствует в данном Налоговом кодексе, не работает ни в одной цивилизованной экономически развитой стране. Плановые проверки – это как плановое собрание дани с предпринимателей, это уничтожает и увеличивает коррупционный налог, который сегодня самый собираемый и лучше всего администрируемый в нашей стране. Поэтому мы настаиваем на том, чтобы плановые проверки были убраны из данного Налогового кодекса. И в данной поправке такая норма содержится, прошу ее поддержать. И также удивляет сегодня цинизм, отсутствие автора Налогового кодекса господина Тигипко в зале, может быть все-таки бы он пришел и послушал и митингующих, и послушал то, как рассматривается.
Якщо ми виключимо планові перевірки, то залишаться тільки позапланові. Це, напевно, гірше. Тому є планові перевірки. Якщо включати планові перевірки, то тоді взагалі треба виключати всі перевірки.
Ставлю на голосування 308-му поправку. Автор – Наталія Королевська. [[12:55:47]] За-47 Поправка не підтримана. Юрій Кармазін, мікрофон. 307-ма поправка, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ви, дійсно, праві, що іноді додзвонюються. І я хочу вам сказати, що я не радий тим додзвонам, тому що я знаю краще, що стоїть за небезпека тут за цим законом. Це знищення взагалі підприємництва в цій країні. В Одесі 19 відсотків підприємств закрилися уже, поки біло-сині і червоні зараз керують країною! 19 відсотків уже закрилося! А ви хочете взагалі знищити все. Через це поправка 307-ма розширює те, що є у пункті 14.1 [[165]], де мова йшла про планові перевірки органами Державної податкової служби, і зараз це буде вже перевірка контролюючими органами. А поняття „контролюючі органи” – це в 20 разів ширше, ніж поняття „податкові органи”. Да не в 20, а сьогодні в 106 разів, ви знаєте, це більше поняття. Через це, я вважаю, пане Віталію, що це треба виключати. Вам треба відмовитися від своєї поправки. І тому.
Чотирнадцятий розділ – це розділ термінології. Тому має бути термін „перевірок контролюючими органами”. А вже процедура цих перевірок вона виписана іншими розділами.
Шановні колеги, поправку 307-му комітет врахував. На вимогу автора я поставлю її на голосування щодо її підтримки. Шановні колеги, спокійно. Ставлю на голосування для підтвердження поправки 307, яку комітет врахував, прошу голосувати. [[12:57:49]] За-244 Поправка врахована. Поправки 310-314. Пінчук наполягає на ній? Ні. Святош наполягає на поправці своїй? Ні. Далі. Бондаренко 324. Ні. Новікова 325. Ні. Святош 326. Ні. Власенко 328. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я по-перше, повинен приєднатися до того, що кажуть мої колеги, зокрема, колега Кармазін. І мушу зазначити, що годину назад мітингуючими була прийнята резолюція Всеукраїнської акції протесту. Зокрема там є такий пункт 3, в якому всі мітингуючі просять винести проект Податкового кодексу України номер 7101-1 на всенародне обговорення за процедурою відповідною та взяти до уваги висновки експертів та пропозиції практиків. Це абсолютно слушне зауваження. До речі, знову ж таки повертаючись до моєї поправки, знову у нас якісь недолугі визначення ідуть. У нас виявляється, що податкова консультація - це допомога контролюючого органу. Таке враження, що вони там благочинна якась організація, що вони допомагають. Це не допомога, це усне чи письмове роз’яснення відповідного контролюючого органу. Тому я і вніс відповідну поправку, і просив її врахувати, однак знову з невідомих причин вона була відхилена. Дякую.
Якщо звертається платник податку за роз’ясненням, до речі, воно безумовно безкоштовне і це прописано, то це відповідна допомога до платника податку.
Ставлю на голосування поправку 328, автор Сергій Власенко. [[12:59:52]] За-34 Поправка 328 не підтримується. Мікрофон Кармазіна, він наполягає на поправці 327.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, це не тільки я вимагаю, це всі люди вимагають того, що зараз передбачено, що податкове роз’яснення – це оприлюднення узагальненої позиції, вдумайтесь, контролюючого органу щодо практичного виконання використання конкретних норм законів або нормативно-правових актів з питань адміністрування податків чи зборів, контроль за справлянням яких покладено на такий контролюючий орган. Ми вводимо заміну конституційного органу Конституційного Суду, даємо тлумачити всім: Контрольно-ревізійному управлінню, податковій адміністрації, управління цінами. Ми абсолютно всім даємо можливість робити податкове роз’яснення і говоримо що це, і узаконюємо його і робимо поняття про це. Через це ця норма мала бути виключена взагалі, а не тільки покращувалась. Пане Віталій, ви ж добре розумієте, про що я зараз кажу. Тому я вам співчуваю як голові комітету.
Шановні народні депутати! Поправка 327 врахована. Автор наполягає поставити її на голосування. Я поставлю на голосування про підтримку поправку 327 Ірини Горіної. Прошу голосувати.
Комітет підтримує. [[13:01:38]] За-241 Поправка врахована. Так Лелюк наполягає на своїх поправках? Ні. Далі. Так Аржевітін 336 поправка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати! В цій поправці йде мова про те, що податковий агент, наприклад юридична особа, якщо вона як податковий агент стягує відповідні податки з фізичної особи, то вона в інших статтях передбачається, що будуть випадки, коли цей податковий агент, наприклад юридична особа, за фізичну особу, за рахунок своїх власних коштів повинен сплатити цей податок недоплачений, потім шукати цю фізичну особу судитись і таке інше. Тому моя пропозиція, щоб не було таких зловживань дописати у цю норму, де податковий агент, наступним: „Податок на додану.”, вибачаюсь. „При виконанні особою функції податкового агента не дозволяється вимагати від неї [[тобто від податкового агента]] сплати податку за рахунок власних коштів”.
Ставлю на голосування поправку 336-ту. [[13:03:10]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 338-ма. Мікрофон Сергія Власенка. Ні, не наполягаєте? Йдемо далі тоді. Шпенов поправки? Ні. Воропаєв, 342-га? Ні. Святаш 343-тя, 344-та? Ні. Воропаєв, 346-та. Святаш, 347-ма. Кінах, 348-ма. Ні. Шевчук, 349-та. Так, 350, Сергій Клюєв? Ні. Воропаєв, 351-ша. Ні. Анатолій Кінах, 352-га. Сергій Клюєв, 353-тя. Климець, 354-та. Так, Васадзе, 356-та. Ні. Кінах, 357-ма. Воропаєв, 358-ма. Кінах, 359-та. Сергій Клюєв, 360-та. Юрій Кармазін, 361, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину третю пункту 6, 14.1.195 викласти в такій редакції: „Постійним представництвом не є використання споруд виключно з метою зберігання, демонстрації або доставки товарів, чи виробів, що належать нерезиденту. Зберігання запасів товарів, або виробів, що належать нерезиденту виключно з метою зберігання, або демонстрації зберігання запасів товарів, або виробів, що належать нерезиденту. Виключно з метою переробки іншим підприємством, утримання постійного місця діяльності виключно з метою закупівлі товарів, чи виробів, або для збирання інформації для нерезидента. Направлення у розпорядження особи фізичних осіб у межах виконання угод про послуги з надання персоналу, утримання постійного місця діяльності, виключно з метою впровадження для нерезидента будь-якої іншої діяльності, яка має підготовчий або допоміжний характер. Оскільки фактично це стане постійним місцем діяльності, через яке повністю або частково проводиться господарська діяльність нерезидента в Україні. Склад або приміщення, що використовується для доставки.
Голосується поправка 361 Юрія Кармазіна. [[13:05:51]] За-26 Рішення не прийнято. Так, Воропаєв – 363-та. Бондаренко – 364-та. Кінах – 365-та. Коновалюк – 366-та. Климець – 367-ма. Так. Колесніченко – 376-та. Шаманов. Наполягає. Мікрофон Колесніченка.
Шановні колеги, до мене звернулося близько 23 тисяч виборців, які вимагають залишити за ними права відмови від ідентифікаційного коду. Блаженніший Митрополит Володимир, Богуславський Митрофан, Архієпископ Білоцерківський, люди вимагають для того, щоб їм надали можливість залишити те, що і було раніше у відповідності з тим законом, який в нас є – Законом Про державний реєстр фізичних осіб, платників податків та інших обов’язкових платежів. Тому що у відповідності з їхніми релігійними уподобаннями, вони хотіли б відмовитися від цього. Є наслідки і результати експертизи, які підтверджують, що ідентифікаційний номер записаний в стандарті ЄН-13. у вигляді штрих-коду містить ключову послідовність – три шістки. Для віруючих три шістки – це число диявола. Я прошу підтримати цю пропозицію і залишити можливість для віруючих бути членами нашої держави, щоб вони не збурювали суспільство, і щоб вони підтримували державу своїми налогами, податками і могли спокійно.
Будь ласка, комітет.
Я прокоментую. Ми по цьому питанню створили окрему робочу групу, до якої ввійшли представники УПЦ, уповноважені Юридичного управління та інші, скажімо, уповноважені особи Блаженнішим Митрополитом Володимиром. Також увійшли представники Міністерства фінансів, ДПА, Комітету у справі релігії і ми виписали чітку норму щодо цього питання. Тобто за згодою, за згодою людини може використовуватися не ідентифікаційний код, а данні паспорту. Тому.Цей протокол є. Я можу всім його передати. Він погоджений і узгоджений з представниками Української Православної Церкви.
Шановні колеги, є позиція комітету, є позиція автора. Я поставлю на голосування, але тоді хто буде видавати довідки про те хто віруючим є, хто не є віруючий. Що в церквах будуть видавати довідки чи де? Я ставлю на голосування поправку 376. [[13:08:56]] За-41 Поправка не підтримана. Одну хвилинку. Я просив би комітет окремо цю тему. Ну я прошу вас. По фракціях дайте, будь ласка. Разом з тим прошу комітет опрацювати це питання, оскільки воно є чутливим. Партія регіонів – 10, “Блок Тимошенко” –2, “Наша Україна-Народна Самооборона” – 5, комуністів – 22, “Блок Литвина” – 0, позафракційні – 2. Я прошу комітет ще раз опрацюйте це питання. Мартиненко, 378. Ні. Бондаренко, 380. Костенко, 381. Воропаєв, 382. Коновалюк, 383. Кінах, 386. Бондаренко, 387. Новикова, 388. Бондаренко, 391. Кінах, 392. Коновалюк, 393.Бондаренко, 395. Шевчук, 397. Баранов, 398. Климець, 399. Власенко, 400. Мікрофон.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Знову ми впираємось у визначення і визначення знову цікаві і абсолютно не зрозумілі. Так, зокрема стаття 14.1.229 пропонує надати визначення поняттю „самозайнята особа”. І у цьому визначенні є таке поняття, припустимо, особи, що не є працівниками у межах підприємницької чи незалежної професійної діяльності. Я, припустимо, не розумію, що таке „працівник у межах підприємницької чи незалежної професійної діяльності”. Я розумію, що це особа, найнята підприємцем, або особа, яка перебуває у трудових відносинах з особою, яка здійснює незалежну професійну діяльність. А що таке „працівник у межах” я не зовсім розумію. І саме тому своєю поправкою пропоную виключити це із визначення. Дякую.
Ставлю на голосування 400 поправку Сергія Власенка. [[13:11:33]] За-29 Поправка не підтримана. Шаманов, 401-ша. Ні. Власенко, 402 поправка. Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Знову у нас чергове визначення іде, але тут воно носить ідеологічний характер. Я пропоную із цього визначення виключення частину, яка говорить про те, що незалежною є тільки та професійна діяльність, яка здійснюється особою, яка не використовує найману працю не більше, як однієї фізичної особи. Скажіть мені, будь ласка, якщо нотаріус використовує двох помічників, то це вже незалежна професійна діяльність? Скажіть, будь ласка, якщо у адвоката ж два помічника, то це вже що не незалежна професійна діяльність? Якщо у літератора є один редактор і один коректор, то це вже не незалежна професійна діяльність? Якщо у художника є два помічника, то це вже не незалежна професійна діяльність? Де тут логіка? Я розумію, що необхідно встановити певні обмеження в цій частині. Але давайте встановимо їх якісь логічні і зрозумілі. Дякую.
Зняття обмеження щодо кількості найманих осіб не відповідає поняттю самозайнята особа.
Ставлю на голосування 402 поправку. [[13:13:02]] За-19 Поправка не підтримується. Бережна, 403-тя. Ні. Кінах, 404? 405-та, Коновалюк. Бондаренко, 406-та. Бондаренко, 408-ма. Кінах, 409-та. Коновалюк, 410-та. Чорноволенко, 411-та. Мікрофон.
Шановні друзі! Оце починаючи з 408-ої по 411-ту, це поправки всі на одну і ту саму тему. І Бондаренка, і Кінаха, і Коновалюка, і моя. Вона стосується визначення. Разумна, економічна причина. Ну, вона принципово неправильне це визначення по суті. Бо це не єдине може бути розумна економічна причина, отримання економічного ефекту. І знову-таки, як його розуміти. Бо його можна розуміти на різні періоди довготерміновим, короткотерміновим. Це по-перше. По-друге, взагалі такого роду речі не повинні бути в Податковому кодексі. То я пропоную, як і особи, ті депутати, яких я перерахував, вилучити цю поправку. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 411 поправку. [[13:14:28]] За-11 Поправка не підтримується. Так, поправка 416, Стоян. Ні. Далі. Задирко, 419-та. Не бачу. Каплієнко, 420-та. Ні. Святош, 421. Ні. 422-га, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Віталію Юрійовичу! Хомутиннік, я до вас звертаюсь.
Так, так, я вас слухаю.
У нас зараз вся країна, вся Європа тримається на малому і середньому бізнесі, і весь світ. Ми зараз пропонуємо робити інші речі. В цьому кодексі знищений малий бізнес, а тут ви пропонуєте і середній бізнес знищити. Ви пропонуєте вилучити взагалі підпункт, який визначення робить, що таке середній платник податків – це та юридична особа, у якої середньооблікова чисельність працюючих за звітний фінансовий рік, підкреслюю, перевищує 50 осіб, а обсяг доходу від реалізації продукції за цей період перевищує 70 мільйонів гривень, та яка не відноситься до категорії великих платників податків, визначених у цьому кодексі. З цим визначенням, яке давав Мінфін і уряд, можна було б погодитись, але чомусь ви зараз берете його і вилучаєте. Я категорично проти цього вилучення, я за зберігання середнього бізнесу, і прошу поставити.
Я поясню в чому причина. Причина знову ж таки в іншому блоці – блоці адміністрування, де мова йде про перевірки. Сьогодні визначення з метою проведення перевірок іде таким. Середній платник – це платник, обсяг яких починається з 70 мільйонів гривень. Ми виключили цю норму для того, щоб зробити зменшені терміни для перевірок для малих підприємств. Тобто сьогодні мале підприємство – це підприємство, яке до 70 мільйонів гривень річний обіг. Ми в інших розділах зробили таким чином, що мале підприємство – це, принаймні, якщо я не помиляюсь, там 12 мільйонів гривень, щоб перевірки були значно спрощені для суб’єктів малого бізнесу, і терміни були мінімальні – там 10 днів.
Так наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, прошу уваги. Поправка 422, вона врахована комітетом. Я її зараз ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. Поправка 422, прошу голосувати. [[13:17:21]] За-241 Поправка підтримана. 425-та, Костенко. Не наполягає. Є? А, я перепрошую, тут же Джоджик другий. 424-та, Ярослав Джоджик, будь ласка.
Шановний доповідач, я вже при обговоренні попередньої поправки говорив про те, що якщо ми класифікуємо всіх платників податку: великий, середній і малий, то, безумовно, у визначенні ми повинні і великого, в середнього, і малого прокласифікувати. На жаль, в першому читанні в варіанті уряду було визначення середнього. У вас воно уже пропало, і це не є нормально. Сьогодні по сьогоднішньому підходу для великих платників податку ви, дійсно, пропонуєте особливості при проведенні перевірок. Але завтра якщо будуть введені ті чи інші норми, то знов потрібно буде робити зміни в класифікації таких платників податку. Тому не може бути ситуації, коли немає визначення середнього, малого і великого платника податку. Тому я переконливо прошу все-таки врахувати цю пропозицію. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 425 поправку. Прошу, визначайтесь. [[13:18:59]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 427, Бондаренко. Ні? Коновалюк, 428. Корж, 429. Мартиненко, 430, 431. Воропаєв, 432. Так, Колесніченко, 437. Ну ми голосували цю поправку. Аржевітін, 439. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, от послухайте абсурдність цього, що я зараз скажу. «Фінансова допомога – це основна сума кредиту або депозиту, що надана платнику податку, без встановлення строків повернення такої суми». Скажіть, будь ласка, чи може бути депозит або кредит без терміну повернення? Чи можна собі таке уявити? Крім того, хотів би нагадати комітету, що відповідно до Цивільного кодексу України стаття 10.54 кредит не може бути наданий без встановлення термінів повернення. Це раз. Що стосується депозитних вкладів, то відповідно до Закону «Про банки і банківську діяльність» є лише два види банківських кредитів – це на першу вимогу та на строковий вклад. Тому, шановні, ну, давайте цей абсурд викидати. Ну не може бути фінансова допомога, кредит або депозит, без терміну повернення. Я вас дуже прошу: давайте хоч логічно вже думати. Дякую.
Ставлю на голосування 439 поправку. [[13:20:46]] За-18 Поправка не підтримана. 440 поправка. Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, ну, хіба це норма податкового законодавства – визначати поняття, що таке «фрахт»? Ну, хіба у нас немає спеціального законодавства, яке регулює морські перевезення і все таке інше? Якщо воно не відповідає цьому законодавству, то треба вносити зміни туди. Якщо воно відповідає, то другий раз його називати абсолютно не варто. А при нагоді, якщо комусь буде цікаво, хтось буде це використовувати, можна звернутися до того законодавства або до тлумачного словника української мови. Дякую.
Ставлю на голосування 440 поправку. [[13:21:42]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 444, Анатолій Кінах. Ні? 443, поправка Чорноволенка. Будь ласка, мікрофон.
Знову-таки, ми даємо визначення поняттю «хронометраж». Те, що називається «хронометраж», і те, що абсолютно всі люди визначають, що воно таке є, то це не те, що тут написано. А це, що тут написано, то це не хронометраж, а прометраж чогось. То так і треба писати. Прошу вилучити цю поправку, цю статтю, цей пункт статті.
Ставлю на голосування 443 поправку. [[13:22:39]] За-8 Поправка не прийнята. Наступна, 444 поправка Воропаєв наполягає? Ні. 445-та, Костенко, Джорджик, Заєць. Будь ласка, Джорджик. [[Шум у залі]] Ну, так от даю.
Я, насамперед хочу наголосити на тому, що тут у мене майже 10 поправок, а вони чомусь всі – в одну поправку, тому я прошу мені до кожної поправки дати слово.
Ні.
Перше, я хочу наголосити на тому, що ми зараз обговорюємо, не обговорюємо статтю. 14, це визначення понять і складається так, що поняття взагалі „малий платник податків” у цій статті буде відсутнє, це значить, що чисто психологічно ми приймаємо Податковий кодекс, в якому поняття як малий платник податку, малий бізнес, буде відсутнє в принципі, у випадку, якщо ми не врахуємо цю мою поправку. Тому, оскільки ми сьогодні бачимо, що спостерігається навколо Верховної Ради України, я прошу доповідача все-таки звернутися до парламентської більшості і підтвердити те, що ви виступаєте за малий бізнес. Тому давайте, в термінах поняття, що в нас буде присутній малий платник, податків зафіксувати це. Дякую.
Дякую. Будь ласка, комітет.
Я підтверджую, що ми виступаємо за малий бізнес, це перше. По-друге, яким чином? Ми зробили два поняття. Перше поняття – великий платник податку – це обіг більше 500 мільйонів і малий платник податку – це, там, 12 мільйонів і до 12, все решта – це середній платник податків, тобто це визнач. визнаття для цілей оподаткування, проведення перевірок і тих цілей, які закладені в Податковому кодексі.
Ні. Автор єсть поправки.
І наші пропозиції, вони йдуть на користь малому бізнесу. Тому що дуже багато підприємств сьогодні будуть перевірятися по інших термінах, повірте мені.
Автор є?
Є автор.
Ну, я прошу.
Написано: враховано по суті.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 445, я ставлю на голосування 445-ту поправку в цілому. Прошу визначатися. [[13:25:12]] За-18 Я її поставив для прийняття в цілому. „За” – 18, поправка не підтримана. Луцький, 446-та. Ні, не наполягає. Дякую. Так, Кармазін, 450-та поправка, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я би вас дуже просив, щоб ми все-таки йшли по Регламенту. Через те, що я вимагав по 445-й слова, бо там написано „враховано по суті”. Там написано, а тут якраз же йшла мова про визначення малого бізнесу. І взагалі, Джоджик правий, малий бізнес як таковий повністю тут знищується. Це те, що стосувалося „середньооблікова чисельність найманих працівників не перевищує 50 осіб”. Тепер цього не буде. Більше того, в таблиці написана неправда. Тут написано, що враховано у статті п’ятій. Відсилаю вас до 19-ї сторінки, і ви побачите, що нічого цього не враховано. Що стосується 450-ї поправки, то я пропоную доповнити частину новим терміном: „рекламні послуги” – це надання послуг з просування товарів на ринку промоутерства, включаючи стимулювання збуту і рекламну діяльність на місті продажу, розповсюдження рекламних проспектів і зразків, послуги з планування, створення.
Ну, вона викладена, Юрій Анатолійович, ця поправка викладена, вона є. Я її поставлю на голосування, цю поправку. Шановні колеги, прошу. [[Шум у залі]] Я ставлю поправку тут 450-ту. 450-та, Юрія Кармазіна, прошу, визначайтеся, шановні колеги! Це сторінка 160-та. [[13:27:13]] За-52 Поправка не підтримана. Так, поправка 457-ма, Прутнік. Ні. Мартиненко, 461-ша. Ні. Задирко. Уже ми. Шановні колеги, ми зараз розглянули 14 статтю. Прошу уваги. Шановні колеги, я зараз ставлю на голосування 14 статтю з урахуванням тих поправок, які знайшли підтримку. Прошу голосувати „за”. [[13:28:08]] За-244 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер я ставлю на голосування 15 статтю. Вона складається тут, коротка і все враховано, змін немає. Ставлю на голосування 15-ту статтю, прошу голосувати. [[13:28:41]] За-247 Прийняли. Тепер ідемо по 16 статті. Задирко, 465-та. Наполягаєте? Ні. Шпенов, 467-ма. Задирко, 468-ма. Так, Задирко, 471-ша. Шпенов, 472-га. Задирко, 474-та. Грицак, 476-та. Задирко, 477-ма. Каплієнко, 478. Шпенов, 479. Задирко, 480. Чорноволенко, 481. Мікрофон, будь ласка. 481 поправка.
Володимире Михайловичу, я оце зараз якраз розмовляв. Вимагають від нас трансляції на майдан і кажуть, що там дуже погано працює зв’язок.
Я думаю, що від нас вимагають роботи.
Правильно, від нас вимагають роботи. Тому давайте враховувати поправки, які подає опозиція. Тому я прошу врахувати мою поправку.
Ставлю на голосування 481-шу поправку. [[13:30:05]] За-23 Поправка не підтримана. 483-тя, Кінах? 484-та, Задирко?
Зараз, одну хвилинку. 486-та, Власенко, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні колеги! В 486 поправці я пропоную скасувати те, що запроваджується, а саме: обов’язок платника податків підписувати акти і довідки про проведення перевірки. Слава Богу, що за це хоч відповідальність не ввели, і зокрема, кримінальну якусь. У нас існує практика, коли суб’єкт господарської діяльності не погоджується з актом і може його не підписувати, оскільки таке його право прямо передбачене Конституцією. Він його не підписує його в одному випадку, коли він вважає його незаконним, цей акт. А відповідно до Конституції, будь-хто може не виконувати незаконні накази і не підписувати їх. Тому я пропоную не примушувати платників податків підписувати акти, тим більше, що стаття 86 зі значком чотири цього ж кодексу, передбачає випадки, коли платник податків не підписує такий акт. І дуже цікавим є пояснення, чому відхилена моя поправка, тут зазначено, що акт або довідка є юридичним фактом. Ні акт.
Мікрофон, дайте можливість завершити, коротко, будь ласка.
Я хочу зазначити, що ні акт, ні довідка юридичним фактом не є, це є документи, які містять якусь інформацію.
Дякую.
Шановний Сергій Володимирович! Коли ви працювали в Податковій заступником, то ви мали іншу думку з цього приводу. І акт це юридичний документ, який має бути підписаний, якщо він не буде підписаний, то виникнуть конфліктні ситуації.
Ставлю на голосування поправку 486-ту Сергія Власенка. [[13:32:17]] За-35 Рішення не прийнято. 487 поправка, Аржевітін, будь ласка.
Моя поправка наступна. До речення: „Не перешкоджати законній діяльності посадовій особі контролюючого органу під час виконання нею службових обов’язків.” і так далі, дописати „якщо ці обов’язки здійснюються відповідно до вимог чинного законодавства України”. Я проти такої ситуації. Якщо, наприклад, податківець має певні службові обов’язки у себе на роботі, він приходить в організацію, показує посвідчення, що він є податківець, і провіряє все що йому заманеться. Я проти таких випадків і тому моя пропозиція дописати ось це закінчення, що такі дії вчиняються відповідно до вимог чинного законодавства України. Дякую.
Не міняє суті ця пропозиція, вона взагалі не принципова. Зрозуміло і так, якщо приходять, то відповідно до чинного законодавства із відповідними своїми функціями.
Ставлю на голосування 487 поправку. Є, але вже вона проголосована була. Вже ж ми її проголосували. [[13:33:41]] За-18 Поправка не підтримується. Поправка 488. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, я звертаюсь до вас через те, що ця поправка суттєво погіршує ситуацію, яка була і без того поганою при прийнятті кодексу в першій редакції. При пункті 16.4.7 є зобов’язання повідомляти органу Державної податкової служби за місцем обліку такого платника про його ліквідацію або реорганізацію протягом трьох робочих днів з дня прийняття цього рішення. Тепер записується, згідно цієї поправки, що повідомляти контролюючим органам за місцем обліку такого платника. Тобто карантійна інспекція, ВСЕС, МЧС, КРУ, Держнагляд, всім-всім, охороні праці і так далі, 116 організаціям контролюючим ви пропонуєте направити цю інформацію. Це ж безглуздя. Давайте ми залишимо так, як це було в першій редакції, податковій, а податкова вже розбереться, кому, що і як. Не ускладнюйте і так процес, люди і так.
Шановні колеги, ми вже голосували цю поправку один раз і підтримували її.
Ні, це інша. Ми голосувати про іншу.
З цього приводу ми голосували.
Ми голосували про іншу. Але у цьому випадку я готовий погодитися з народним депутатом і підтримати його позицію, щоб тільки до податкової служби надходили. Проголосувати про непідтвердження, якщо є таке наполягання.
Шановні колеги, я поставлю на голосування 488 поправку, про її підтвердження. А автор поправки просить, щоб ви її не підтверджували, і таким чином залишиться попередня редакція, що інформацію потрібно подавати тільки податковим органам і все. Тому я ставлю на голосування поправку 488. Прошу визначатись. [[13:36:03]] За-2 Рішення не прийнято. Отже, залишається, шановні колеги, підпункт 16.4.7 статті 16 у первісній редакції. Далі йдемо. Чорноволенко, 490 поправка. Мікрофон.
Шановні друзі, 490 поправка стосується того, що ми вимагаємо повідомити протягом 3 днів платника податку про ліквідацію чи реорганізацію підприємства. Це може бути у певних випадках за короткий термін, тому моя пропозиція суто технічна – замінити 3 на 7 – це буде більш правильно.
Ставлю на голосування 490 поправку. Прошу визначатись. [[13:36:59]] За-16 Поправка не підтримана. Далі. Поправка Шпенова, 492. Не наполягає? Поправка 494. Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати, моя поправка стосується того, щоб теж дописати, що податківці вчиняють дії не тільки обмежуючись цим кодексом, а ще й іншим законодавством, тобто допускати посадових осіб, контролюючих органів під час проведення ними перевірок до обстеження приміщень, територій з метою, там, одержання прибутків, доходів і таке інше [[по тексту]] я пропоную вилучити «встановлених цим кодексом», а пропоную дописати «встановлено чинним законодавством України». Тому що існують інші закони, які обмежують певні права податківців у таких делікатних питаннях, як обстеження будинків, земель і таке інше. Тому я пропоную записати більш широку норму відповідно до чинного законодавства, а не цього тільки кодексу. Дякую.
Ставлю на голосування 494-у поправку. Прошу визначатися. [[13:38:25]] За-23 Поправка не підтримується. 495-а поправка. Богословська наполягає? Ні. Шановні колеги! Тепер прошу уваги. Я ставлю на голосування 16-у статтю з урахуванням пропозицій, які найшли тут підтримку, тобто праву частину. праву колонку голосуєм 16-ої статті. Прошу голосувати. [[13:39:02]] За-244 16 стаття прийнята. Йдемо далі. Так, Власенко, ви наполягаєте на 498 поправці? Мікрофон, будь ласка.
Ну по-перше, я би хотів зазначити, що. доповідачу, що кому як не вам, Віталій Юрійович, знати, що моя позиція не змінилася ні під час роботи в ДПА, ні зараз. Я лише роблю спроби виправити ті недолугості очевидні, які є в цьому законі. Так от, повертаючись до 498 поправки, тут написано, що вона врахована по суті, вона абсолютно не врахована. Хочу зазначити, що ця поправка викликана тим, що ми уже в статті 52-й цього кодексу зазначали права платників податків на отримання усних та письмових податкових консультацій. Тому я вважав за необхідне, щоб у статті 17.1.1, коли ми знову таки перелічуємо права платників податків, щоб ми абсолютно чітко зазначили, що до прав платника податку відноситься також і отримання усних і письмових податкових консультацій, у тому числі і через мережу Інтернет, інформацію про податки тощо. Тому прошу врахувати її не по суті, як тут зазначено, а в принципі. Дякую.
Ставлю на голосування 498 поправку. Прошу визначатись. [[13:40:39]] За-36 Поправка не підтримана. Поправка 502. Чорноволенка мікрофон.
Шановні друзі, в цій поправці мова іде про оскарження. І я пропоную вилучити з цього надані значить контролюючими органами консультації, ну бо це безглузде оскарження. А крім того вилучити слова „в порядку, установленому цим кодексом”. Бо оскарження встановлюються не цим кодексом, порядок оскарження, а зовсім іншим законодавством. Тому відповідно це не є предметом цього кодексу. Не дивлячись на те, який тут порядок, все одно скаржник, платник податків може оскаржити відповідно до іншого чинного законодавства в Україні. Тому я прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 502 поправку. Прошу визначатись. [[13:41:46]] За-15 Поправка не підтримується. 503-тя. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу на те, що вже наголошував на тому, що ми ввели вже терміни по тому, що надані контролюючими органами консультації, а тепер пропонується ще змінити їх на роз’яснення. Таким чином, ми говоримо про те, що у нас з’явиться 500, 500 конституційних судів. 500 буде податкових адміністрацій в Україні. І це є 500 конституційних судів. Ну, вдумайтесь собі будь ласка! І що ми робимо? Роботу для судів, щоб вони ходили це все і в судах це відбивали, оскаржували, все. Ну, з точки зору, скажімо так, матеріального їхнього становища, це, безумовно, може покращити. Але з точки зору права це нас нікуди не наблизить. Давайте ми забудемо про ці терміни і роз’яснення, і консультації. Бо консультації і роз’яснення, вони є тільки, до моменту застосування мають бути, а не після того. Через це я проти.
Шановні колеги! Поправку 503 комітет врахував. На вимогу народного депутата я ставлю на голосування про підтримку поправки 503, автор – Віталій Хомутиннік. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:43:30]] За-251 Поправку підтримано. Кошин, 504 поправка. Ні. Задирко, 505? Ні. Чорноволенко, 506 поправка. Мікрофон.
Щодо розголошення інформації. Там треба дописати слова: „без його письмової згоди”. Інакше воно виглядає не зовсім правильно. Прошу врахувати це.
Ставлю на голосування 506 поправку. [[13:44:13]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка Чорноволенка 508. Будь ласка, мікрофон.
Знову-таки, мова про що йде. Про те, що ми обмежуємо процедуру оскарження порядком, встановленому в цьому кодексі. Ну, ми не можемо це зробити. Тому пропоную це виключити, бо це просто абсурдні слова.
Ставлю на голосування 508 поправку. [[13:44:52]] За-13 Поправка не підтримується. 509 поправка Анатолія Кінаха. Зауваження чи що? Ну, будь ласка, Кармазін мікрофон. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, щодо поправки 509, в якій написано, що враховано по суті. Я дуже поважаю народного депутата Кінаха, але його обдурили, нічого з цієї поправки не враховано, абсолютно не враховано. Тому, Анатолій Кирилович, подивіться уважно. Ви пропонували абсолютно правильну поправку: доповнити підпунктом 7.1.11 такого змісту: «також має право на отримання бюджетного відшкодування за наявності підстав та в порядку, встановленому цим кодексом». І це абсолютно доречно, тому що має фізична особа чи підприємство на отримання бюджетного відшкодування за наявності підстав і в порядку, встановленому кодексом. Натомість комітет пише, що це в спеціальних розділах, а в спеціальних розділах цього не записано в такому вигляді, як воно є. А більше цього, це право звужене. Через це, я просив би поправку цю проголосувати в такому вигляді, в цілому підтримати, а не так, як вона викинута просто.
Будь ласка, комітет.
В окремих розділах ми прописали чіткий механізм бюджетного відшкодування і визначення. Особливо це стосується Розділу V «Про податок на додану вартість». Тому і пропозиція комітету, вона врахована по суті. Але якщо є наполягання проголосувати, то можна проголосувати, але тоді відхилити цю пропозицію.
Кінах Анатолій Кирилович. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Дякую, Володимир Михайлович. На репліку колеги Кармазіна я підтверджую, що редакція пункту 17.1.10 погоджена автором законодавчої ініціативи з моєї сторони і профільним комітетом парламенту. Всі права платників податку в цій нормі витримані згідно діючого законодавства. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Юрій Анатолійович, з урахуванням позиції автора поправки я прошу не наполягати. 510 поправка Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, мова йде про те, що платник податку значить має право на повне відшкодування збитку за заподіяними незаконними діями бездіяльність та контролюючих органів або їх посадових осіб. А далі пишеться „в установленому законодавством порядку”. Так от цей пункт „в установленому законодавстві порядку” може перекреслити оце право про те, що він має право на відшкодування. Тому пропонується слова „ в установленому законодавством порядку” вилучити залишивши тільки „беззаперечне право на відшкодування збитків”. Бо ми якщо це не зробимо, то будемо. право на те, що відшкодування, а самого відшкодування із за того, що так хитро прописано законодавство не будемо мати. Це така собі лукава приписка „ в установленому законодавством порядку” не пишеться яким, не пишеться як. Там де треба ми це пишемо, а от там, де не треба записуємо. Знову оці слова „в установленому законодавством порядку” прошу вилучити. Дякую.
Ставлю на голосування 510 поправку. [[13:48:39]] За-11 Поправка не підтримана. Так поправка 516 Чорноволенка. Вона врахована частково. Вас задовольняє.
Тільки частково задовольняє.
Шановні колеги! Тепер ставлю на голосування, прошу уваги, статтю 17. Прошу голосувати. [[13:49:23]] За-252 Тепер шановні колеги, ставлю на голосування 18 статтю. Прошу голосувати. 18 стаття голосується. [[13:49:48]] За-248 Так, тепер 19 стаття. Грицак наполягає? Ні. Мартиненко, 519-та? Ні. Ставлю на голосування в цілому 19 статтю, прошу голосувати. [[13:50:18]] За-248 Рішення прийнято. Тепер 20 стаття. 521 поправка. Кінах, наполягаєте? Ні. 522-га, Задирко. 523-тя, Каплієнко. 524-та, Задірко. 525-та, Анатолій Кінах. 527-ма, Станіслав Аржевітін, наполягаєте на ній? Одну хвилиночку, я перепрошую, 523-тя, Каплієнко, Задирко, Рибаков, Камчатний. Можливо ви не ту дивитесь поправку. Так, 527, Аржевітін. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, моя пропозиція як би була для думаючих, що стосується „одержувати безоплатно від платників податків всілякі довідки про рух коштів, податки, валютні контракти і таке інше”. Сергій Петрович Клюєв трошки підкорегував частково оцію редакцію першого читання, але не до кінця. Тому як би моя пропозиція викладена чітко, відповідно до двох законів, які вже існують у цьому питанні, це Закон про банки і банківську діяльність, а також Закон про запобігання та протидію легалізації відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом. Я просто впорядкував ці дві статті і подав їх тут, у цій редакції, щоб вони звучали і не вступали в протиріччя із цими двома законами. Прошу підтримати.
Комітет підтримав попередню поправку Клюєва Сергія Петровича.
Ставлю на голосування 527 поправку. Прошу, визначайтесь. [[13:52:20]] За-18 Поправка не підтримана. Так. Поправка 530, Бондаренко. 531, Шкіль. 532, Коновалюк. 533, Грицак. 534, Полунєєв. Турманов, 535. Хара, 536. Чорноволенко, 537, мікрофон.
Так, шановні друзі, от в цій статті варто там, де фінансово, то виключити статистичну звітність, бо вона, ну, нічого не додає до даної статті. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 537 поправку. [[13:53:18]] За-16 Поправка не підтримується. 538-ма, Святаш. 539, Кінах. Чорноволенко, 540, мікрофон.
Знову-таки я пропоную трошки іншу редакцію цієї статті, хоч і зауваження від комітету було про те, що воно звужується процедура адміністрування, але в даному випадку це звучить як похвала. Бо, звужуючи цю процедуру, ми все ж таки підтримуємо права платників податків і певні зручності для них, і обмежуємо свавілля податкових органів. Тому я просив би, підтримати цю мою поправку.
Ставлю на голосування 540 поправку. [[13:54:18]] За-14 Не підтримується поправка. Так. Чорноволенко, 542 поправка. Мікрофон.
Я прошу, значить, в пункті 21. от, значить, у словах “виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи Державної податкової служби, вилучити, бо не повинно бути вимог іншого законодавства, контроль який би по виконанню покладається на органи податкової служби. Тому це має бути предметом іншого законодавства, інших контролюючих органів. Тому я би це не робив. У податкової служби і так багато завдань. Дякую. Прошу підтримати поправку.
Ставлю на голосування 542 поправку. [[13:55:20]] За-19 Поправка не підтримана. Шановні колеги, є така пропозиція, щоб ми зараз завершили розгляд цієї статті і оголосили тоді перерву. Нема заперечень? Дякую. 543 поправка. Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, уже всім давно мабуть зрозуміло, що сама небезпечна професія, яка буде після прийняття цього кодексу – це буде бухгалтер. Це сьогодні знайти бухгалтера – це кандидат на посадку в тюрму. Кандидат на те, щоби ходити і розносити хабарі, це кандидат на психічні зриви і скорочення свого життя. Ми маємо це передбачати зараз і це суспільство має сприймати. Через це моя поправка направлена для того, щоби хоч трішки пом’якшувати їх життя. Хоча вже давно треба зробити, щоб податковий і бухгалтерський облік у нас співпадав. Але в цьому кодексі у нас він, на жаль, не співпадає. Я пропоную викласти пункт 21.8 в такій редакції: „Вивчати і перевіряти в порядку визначеному цим кодексом, наголошую, порядку визначеному цим кодексом, а потім далі по тексту, первинні документи, регістри, бухгалтерського податку обліку та інше, і інші закони”. Через те, що якщо ми в іншому порядку дозволимо це робити.
Ставлю на голосування поправку 543. [[13:57:01]] За-22 Поправка не прийнята. Поправка 544, Миколи Катеринчука. Мікрофон, будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Моя поправка стосується питання перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків. Є таке поняття, як контрольні закупки. І Кабмін пропонує, щоб ці контрольні закупки мали фіскальне направлення щодо перевірки. Але в усіх країнах контрольні закупки – це контроль над якістю, і взагалі це питання захисту прав споживачів, а не, скажімо, фіскальної нагрузки. Тому що податкова має інші інструменти щодо фіскального контролю. Володимир Михайлович, я хотів би передати звернення від усієї опозиції, і об’єднаної, і необ’єднаної, щоб все ж таки включили трансляцію, тому що люди не розуміють, що відбувається. В інтересах цього кодексу, щоб люди знали, як проходить це голосування. І я просив би вас, Володимир Михайлович, все ж таки після перерви включити цю трансляцію. Прохання підтримати поправку.
Ставлю на голосування поправку 544-ту Миколи Катеринчука. [[13:58:25]] За-27 Поправка не підтримується. Поправка 545-та, Сергія Власенка. Мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я, на відміну від колеги Чорноволенка, не боюся словосполучення «у встановленому чинному законодавстві порядку», тим більше коли ми говоримо про права податкових органів. Тому я абсолютно не розумію логіки. Коли я запропонував до слів «проводити контрольні розрахункові перевірки» написати: «в порядку, встановленому чинним законодавством», - чому комітет це відхилив? Інших перевірок неможливо проводити, лише в порядку, встановленому чинним законодавством. І якщо податковий орган проводить ці дії не в цьому порядку, то вони не є по суті контрольно-розрахунковими операціями. Тому поправка абсолютно технічно, і цілком не зрозуміло, чому вона відхилена. Дякую.
Зрозуміло, чому. Тому що всі ці норми і так прописані саме в цьому кодексі, Податковому кодексі.
Ставлю на голосування поправку 545-ту. [[13:59:46]] За-13 Поправка не підтримана. Полунєєв, 546-а поправка. Так, далі. Шпенов, 553-а. Бондаренко, 554-а. Шпенов, 555-а. Грицак, 556-а. Кошин. Враховано. Лелюк, 558-а. Шпенов, 559-а. Пінчук, 560-а. Богословська, 561-а. Ні. Соколов, 562-а. Шпенов, 564-а. Грицак, 567-а. Шпенов, 570-а. Лелюк, 571-а. Тищенко, 573-а. Кармазін, 574-а. Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я пропоную пункт 21, 28 викласти в такій редакції: «Застосовувати до платників податків фінансові штрафні санкції в порядку, визначеному законом» вилучивши слова «стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов’язань та\або податкового боргу у випадках, порядку та розміру, встановлених цим кодексом». Стягувати суми простроченої заборгованості суб’єкта господарювання перед державою Автономної Республіки Крим за кредитом позикою залученою державою Автономної Республіки Крим чи територіальною громадою міста або під державну місцеву гарантію, а також за кредитом з бюджет. Ця поправка не врахована, хоча я вважаю, що вона суттєво покращить цей кодекс. Через це просив би вас проголосувати за неї, тому що тут написано, що це норма діючого закону України про Державну податкову службу в Україні. То й дуже добре, цей кодекс. цей.
Ставлю на голосування поправку 574-у. [[14:02:06]] За-15 Поправку не підтримано. Так, шановні колеги, ми зараз завершимо і буде перерва, тут ще декілька поправок. 578-ма, Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні, моя поправка і пропозиція про те, щоб вилучити норму щодо несвоєчасного виконання, там, рішень суду і таке інше. Таке відчуття, що тут, знаєте, накидали все в кучу на всякий випадок, хай буде. Але що стосується рішень суду, то, наприклад, фінансові установи повинні це здійснювати відповідно до Закону „Про банки і банківську діяльність”. Якщо, наприклад, є випадок, коли суд присудив, що клієнт повинен заплатити якісь кошти, а в нього немає коштів на рахунку, то чому банківська установа повинна платити пені, штрафи за невиконання такого рішення? Адже, відповідно про виконавче впровадження примусове виконання рішень суду здійснюють, ви знаєте, є виконавча служба, яка повинна це робити, має певні повноваження і хай вона здійснює. Все, що стосується несвоєчасних перерахунків, це чітко врегульовано, знову ж таки, про платіжні системи та перекази коштів. Треба. є закони, які це регулюють. Навіщо ми все на купу о це от валимо. Тому моя пропозиція, вилучити о це все. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 578. [[14:03:42]] За-13 Поправка не підтримана. Так, Задирко, 582-га – ні. Каплієнко, 585-та. Тищенко 586-та. Таким чином, шановні колеги, зараз я поставлю на голосування статтю 20. Прошу уваги. Я ставлю на голосування 20 статтю. Прошу голосувати, 20 стаття. [[Шум у залі]] [[14:04:25]] За-245 20 стаття прийнята. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 16 години. І ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.