Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:08]] Зареєструвалися в сесійній залі 412 народних депутатів, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України! 64 роки тому на Західних рубежах України знялося полум’я війни, яку було названо згодом Великою Вітчизняною. Упродовж 1225 днів і ночей до 28 жовтня 1944 року українська земля була ареною спустошливих битв і не менш страшної окупації. Вогнений вал, який двічі прокотився нею, нечувані звірства фашистів не обминули жодного населеного пункту, жодної оселі і сім’ї. Навряд чи буде колись точно підраховано число наших співгромадян, полеглих на фронті і в рядах руху опору, знищених під час каральних акцій, заморених голодом, холодом і непосильною працею. Щодо цього є різні дані. Найбільш відома цифра - понад 7 мільйонів життів, які втратила Україна - уже багато десятиліть не залишає байдужим нікого. І вона буде так само ятрити серця майбутніх поколінь. 22 червня офіційно фіксується в Україні як день скорботи і вшанування пам’яті жертв війни. Це - данина доблесті оборонців та визволителів Вітчизни і пам’яті мирних громадян, чиє життя забрала війна, це - нагадування про те, що несуть світові агресія, мілітаризм, і людиноненависницька ідеологія. Це не всихаючий сполох історії і суворий її урок, заклик до держав і народів берегти найдорожче: мир, спокій і порозуміння. Прошу вшанувати пам’ять наших співвітчизників, усіх полеглих у цій страшній війні хвилиною мовчання. Прошу сідати. Шановні народні депутати, сьогодні день народження наших колег: Резніка Ігоря Йосиповича, якому виповнилося 60 років, і Удовенка Геннадія Йосиповича. Давайте привітаємо їх, побажаємо здоров’я і всіляких успіхів. Шановні колеги, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 21 червня 2005 року. Розглянуто 24 питання порядку денного. За результатами розгляду прийнято один закон, п’ять законопроектів прийнято в першому читанні за основу, один законопроект направлено на доопрацювання, дев’ять законопроектів відхилено, прийнято 10 постанов та чотири проекти постанов відхилено. Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп подати заяви на виступ, а я тим часом оголошу депутатські запити, що надійшли. Надійшли запити народних депутатів України: Володимира Лещенка до Президента України стосовно заходів виконавчої гілки влади щодо забезпечення масового створення додаткових робочих місць. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:07:00]] За-123 Запит не підтримано. Групи народних депутатів: Турманов, Звягільський, Волинець - до Президента України щодо проекту Указу Президента про невідкладні заходи з вирішення проблем реформування вугільної галузі”. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:07:30]] За-166 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:07:53]] За-211 Рішення не прийнято. Що по процедурі? Тут процедури немає. Я можу поставити на голосування повернутися до розгляду запиту. Ще раз поставлю. Одну хвилиночку. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду запиту народних депутатів ТУРМАНОВА, ЗВЯГІЛЬСЬКОГО, ВОЛИНЦЯ. [[10:08:31]] За-246 Запит прийнято. А, це повернення, шановні колеги. Ми повернулися до розгляду запиту. Тепер я ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:08:59]] За-274 Запит прийнято. Ігоря ШУРМИ до Голови Верховної Ради щодо надання офіційної інформації стосовно здійснення у поточному році виплат, пов’язаних з виконанням депутатських обов’язків народними депутатами, які порушують вимоги несумісності депутатського мандату з іншими видами діяльності. групи народних депутатів [[КАРМАЗІН, ТАНЮК, КУРАС]] до Голови Верховної Ради, Прем’єр-міністра, голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету, голови Рахункової палати, міністра закордонних справ, міністра культури і туризму, голови Служби безпеки, голови Київської міської державної адміністрації, київського міського голови з приводу ігнорування рішень органів державної влади та місцевого самоврядування щодо увічнення пам’яті першого Президента Української Народної Республіки Михайла Грушевського. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо недопущення ліквідації дитячих денних таборів у місті Євпаторія. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо відновлення справедливості у сплаті податків на відшкодування сільськогосподарськими підприємствами Пенсійному фонду витрат на виплату пільгових пенсій, призначених згідно статті 13 Закону України “Про пенсійне забезпечення”. Володимира ПУЗАКОВА до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора стосовно ситуації, що склалася на підприємстві “Єлисаветградська транспортна компанія” міста Кіровограда. Павла МОВЧАНА до Прем’єр-міністра щодо розміщення музею історії міста Києва. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Прем’єр-міністра щодо нормативно-правового врегулювання розробки Лопушнянського нафтового родовища Чернівецької області. Групи народних депутатів [[БУРЯК, ПЕКЛУШЕНКО, ОСИКА та інші]] до Прем’єр-міністра щодо переміщення товарів та іншого майна у пункті пропуску через державний кордон на аеродромі “Гостомель”. Олександра ГОЛУБА до Прем’єр-міністра щодо сприяння у газифікації помешкань пенсіонерам селища Козирка Очаківського району Миколаївської області. Володимира ЛЕЩЕНКА до Прем’єр-міністра щодо стану використання в 2005 році земель сільськогосподарського призначення. Василя КАЛІНЧУКА до Прем’єр-міністра стосовно незадовільного відшкодування збитків, завданих територіальній громаді Любашівського району Одеської області в результаті будівництва автомагістралі Київ-Одеса. Віталія ОЛУЙКА до Прем’єр-міністра з приводу відсутності фінансування субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетам на соціально-економічний розвиток регіонів, виконання заходів з упередження аварій та запобігання техногенним катастрофам у житлово-комунальному господарстві та на інших аварійних об’єктах комунальної власності і на виконання інвестиційних проектів. Володимира ЄЩЕНКА до Прем’єр-міністра щодо збереження будинку культури в мікрорайоні цукрозаводу міста Шпола Черкаської області. Валерія ГОРБАТОВА до Прем’єр-міністра щодо виділення автомобіля інваліду Великої Вітчизняної війни І групи. Сергія СЛАБЕНКА до Прем’єр-міністра з приводу невиконання Міністерством промислової політики Указу Президента України та Розпорядження Кабінету Міністрів щодо розміщення судових органів. Володимира Єщенка до Прем’єр-міністра щодо скасування рішення Черкаського міськвиконкому про організацію платної стоянки біля житлових будинків по вулиці Ватутіна. Групи народних депутатів (ОЛУЙКО, ЛУКАШУК, НОВАК до Прем’єр-міністра щодо критичної ситуації навколо будіництва Чернелівського водогону - основного джерела постачання води міста Хмельницького. Юрія КАРМАЗІНА до Прем’єр-міністра, Міністра у справах молоді та спорту, Голови Київської міської державної адміністрації, Київського міського голови, Генерального прокурора щодо запобігання ліквідації провідного дитячого виховного закладу – Київського Палацу дітей та юнацтва, розбазарювання його земельної ділянки на користь комерційних структур, перегляду рішень стосовно меж палацу та користувачів його територією. Валерія ЛЕБЕДІВСЬКОГО до Прем’єр-міністра, Голови Фонду державного майна щодо вирішення проблеми арешту українських літаків. Володимира ПУЗАКОВА до Прем’єр-міністра стосовно кризової ситуації із пуском Сальківського цукрового заводу Кіровоградської області. Павла МОВЧАНА до Прем’єр-міністра щодо будівництва державного історико-меморіального комплексу жертв голодомору. В’ячеслава АНІСІМОВА до Прем’єр-міністра щодо фінансування, відповідно до Державної програми “Освіта населення України”, Дніпродзержинського металургійного коледжу. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра щодо захисту конституційних прав колишніх працівників Голопристанського хлібокомбінату Херсонської області щодо погашення заборгованості заробітної плати збанкрутілим підприємством. Михайла РОДІОНОВА до Прем’єр-міністра з приводу закриття загальноосвітніх шкіл у Малинському районі Житомирської області з причин нестачі коштів на їх утримання. Івана ТОМИЧА до Прем’єр-міністра стосовно заходів Уряду щодо виведення з кризового стану машинно-тракторного парку підприємств агропромислового комплексу. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Прем’єр-міністра у зв’язку із різким підвищенням цін на цукор в літній заготівельний період. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Кабінету Міністрів щодо фінансування завершення будівництва школи в селі Малушка Березнівського району Рівненської області для введення її в експлуатацію до 1 вересня 2005 року. Володимира ПАКА до Генерального прокурора щодо фактів фальсифікації та підробки документів про зміну заповіту громадянина. Миколи КОМАРА та Тараса ЧОРНОВОЛА до Генерального прокурора щодо звільнення під заставу Голови Донецького регіонального відділення Партії регіонів Колеснікова. Михайла РОДІОНОВА до Генерального прокурора з приводу будівництва у Києві будинку з паркінгом на місці дитячого майданчика по вулиці Стальського. Бориса БЕСПАЛОГО до Генерального прокурора з приводу затягування термінів розслідування кримінальної справи слідчим відділом Шевченківського районного управління Управління Міністерства внутрішніх справ міста Києва. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо відповіді на депутатський запит стосовно ситуації на Державному підприємству Міністерства оборони “Кременчуцьке кар’єроуправління “Кварц”. Володимира БОНДАРЕНКА до Генерального прокурора щодо розірвання угоди та примусового стягнення коштів на рахунок приватного монтажно-будівельного підприємства “Спецавтобуд”, внесених у вигляді передплати фірмою Великобританії. Євгена ЛАПІНА до Генерального прокурора з приводу нереагування прокуратури Сумської області на порушення законності посадовими особами департаменту комунальної власності Сумської міської ради. Анатолія МОРОЗА до Генерального прокурора щодо законності дій посадових осіб відкритого акціонерного товариства Михайлівське приватного підприємства “Агротехсервіс” Запорізької області. Олександра ГОЛУБА до Генерального прокурора щодо бездіяльності прокурора Приморського району міста Одеси. Тараса ЧОРНОВОЛА та Леоніда ІСАЄВА до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ щодо перевірки правдивості доказів вини Голови Донецького регіонального відділення Партії регіонів Бориса Колесникова. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Генерального прокурора стосовно грубого порушення законних прав власників земельних та майнових паїв села Очеретня Кривоозерського району Миколаївської області. Олександра ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ з приводу захоплення приміщень акціонерного товариства закритого типу “Медтехніка” по вулиці Хрещатик в місті Києві та незаконних дій посадових осіб по його здійсненню. Володимира МАЗУРЕНКА до Генерального прокурора щодо законності дострокового припинення повноважень Сухолиманського сільського голови Одеської області та формального ставлення посадових осіб органів прокуратури до розгляду заяв і скарг. Миколи МЕЛЬНИКА до Генерального прокурора, Міністра внутрішніх справ щодо порушення законодавства під час приватизації адміністративного приміщення акціонерного товариства імені Суворова міста Ямпіль Вінницької області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Генерального прокурора з приводу формальних відписок на депутатський запит стосовно злочинної бездіяльності протягом останніх років органів місцевого самоврядування, правоохоронних органів, прокуратури щодо розслідування фактів незаконного захоплення земель та викрадення урожаю зернових у Кіровоградській області, яке здійснювалось під прикриттям колишньої адміністрації Президента. Володимира ПАКА до Генерального прокурора щодо законності дій посадових осіб та рішень Гірської сільської ради Бориспільського району стосовно надання у власність земельних ділянок. Степана ДАВИМУКИ до Генерального прокурора з приводу корупційних та протиправних дій правоохоронних органів міста Суми при захисті працівниками товариства “Р е м п о б у т т е х н і к а” своїх законних прав. Миколи РУДЬКОВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо притягнення до відповідальності керівництва прокуратури Чернігівської області за зловживання владою, бездіяльність у боротьбі з корупцією та дискредитацію правоохоронних органів. Євгена ГІРНИКА до Генерального прокурора щодо притягнення до відповідальності посадових осіб, з вини яких допущено нецільове та неефективне використання бюджетних коштів на будівництва автодороги Київ – Одеса. Віктора СЛАУТИ та Івана ВЕРНИДУБОВА до Генерального прокурора щодо звільнення з-під варти голови Донецького регіонального відділення Партії регіонів Колеснікова, зважаючи на незадовільний стан його здоров’я. Кирила ПОЛІЩУКА до Генерального прокурора щодо порушення майнових прав та громадянських прав мешканців гуртожитку колишнього КСП “Бориспільське” Київської області. Леоніда ІСАЄВА та Петра ПИСАРЧУКА до Генерального прокурора щодо звільнення на поруки голови Донецького регіонального відділення Партії регіонів Колеснікова. Олександра ЦАРЕНКА до Генерального прокурора, міністра аграрної політики стосовно нецільового використання коштів. Андрія ШКІЛЯ до Генерального прокурора з приводу безпідставної відмови працівників Головного управління житлового забезпечення Київської міської держадміністрації в реєстрації актів прийому-передачі квартир. Людмили Кириченко та ТАРАСА ЧОРНОВОЛА до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ стосовно порушень законодавства, вчинених посадовими особами правоохоронних органів під час затримання та ведення справи голови Донецького регіонального відділення Партії регіонів Колеснікова. Олега БІЛОРУСА до Уповноваженого Верховної Ради з прав людини щодо ненадання відповіді на депутатські звернення народного депутата Юлії Тимошенко по справі Корецького. Юрія КАРМАЗІНА до секретаря Ради національної безпеки і оборони, міністра внутрішніх справ, голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо тривалого порушення законності начальником Управління державної автоінспекції Управління Міністерства внутрішніх справ в Одеській області, численних зловживань службовим становищем, безпідставних кадрових змін особового складу, підривання авторитету органів внутрішніх справ. Володимира ПЕТРЕНКА до міністра транспорту та зв’язку, міністра охорони здоров’я з приводу звільнення громадянки Оларь з Сумської дирекції Українського державного підприємства “Укртелеком”. Петра СИМОНЕНКА до міністра культури і туризму щодо державної підтримки 15-го Всеукраїнського сільського фестивалю майстрів мистецтв та самодіяльних колективів “Боромля". Олега ЛУКАШУКА та Сергія САСА до міністра праці та соціальної політики, Генерального прокурора, голови Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, голови Красногвардійської районної ради щодо порушення прав трудового колективу Красногвардійської дитячої музичної школи. Володимира ПЕТРЕНКА до Міністра освіти і науки з приводу призначення на посаду ректора Сумського державного педагогічного університету Подберезського. Анатолія МОРОЗА до Міністра аграрної політики щодо передачі до сфери управління Міністерства аграрної політики дослідного господарства “Токмацьке” Токмацького району Запорізької області. Василя БАРТКІВА до Міністра освіти і науки щодо закупівлі шкільного автобусу для підвозу дітей села Слобода Буринського району Сумської області. Олега КОРСАКОВА та Миколи КОМАРА до Міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора, Голови СБУ щодо законності будівництва по вулиці Чорнобильській у Святошинському районі міста Києва та незаконні дії проти місцевих мешканців. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Міністра внутрішніх справ щодо фактів привласнення коштів за вилучення земельних ділянок під будівництво автошляху “Київ-Одеса" в селі Очеретня Кривоозерського району Миколаївської області. Валерія КОНОВАЛЮКА до Міністра аграрної політики щодо заборгованості із заробітної плати у Державному підприємстві “Південьконецентр”. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Міністра оборони з приводу ризикованого близького сусідства складу ракетно-артилерійського озброєння із селами Кам’яна та Снячів Сторожинецького району Чернівецької області. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Міністра оборони щодо проблем соціального захисту учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС. Олени БОНДАРЕНКО до Міністра оборони щодо вирішення житлових питань військовослужбовців військової частини А – 2206. Тараса ЧОРНОВОЛА до Міністра транспорту та зв’язку стосовно особливості трактування міністерством географії України, а саме: найменування Південно-західної залізниці на північному сході України. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Голови Київської обласної державної адміністрації з приводу зволікання та надання недостовірної інформації щодо влаштування опалення у житловому будинку, в місті Узин. Миколи КОМАРА до Голови державного Комітету з питань житлово-комунального господарства щодо відновлення руху трамваїв у місті Костянтинівка. Бориса БЕСПАЛОГО до Голови Державної податкової адміністрації з приводу незадоволення відповіддю на депутатський запит щодо проведення перевірки виконання вимог податкового законодавства товариством “МАСА інвест груп”. Володимира СІВКОВИЧА до Голови Служби безпеки щодо перевірки контактів Генерального прокурора зі співробітниками Посольства Сполучених Штатів Америки в Україні, його ймовірного вербування під гарантії надання політичного притулку, які мають ознаки державної зради та порушення таємниці слідства у справі Гонгадзе. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Голови Національної ради з питань телебачення і радіомовлення щодо морально-етичних норм програми “Джентельмен-шоу” на телеканалі “ІНТЕР”, котра відверто паплюжить гідність українських духовних надбань та культивує зневажливе ставлення до національних символів України. Миколи КОМАРА до Голови державного Комітету з питань житлово-комунального господарства щодо капітального ремонту автошляхів у селі Костянтинівка. В’ячеслава АНІСІМОВА до Голови Головного контрольно-ревізійного управління щодо перевірки законності використання коштів бюджету міста Дніпродзержинська за час перебування Швеця міським головою. Тараса ЧОРНОВОЛА до Голови Служби безпеки щодо перевірки заяв Євгена Червоненка стосовно очолюваних ним незаконних збройних формувань та підтвердження чи спростування факту їх роззброєння й притягнення до відповідальності. Катерини ФОМЕНКО до Голови Державного комітету з земельних ресурсів щодо затягування строків видачі Державних актів про право власності на землю. Ігоря ШУРМИ до Генерального прокурора Українського державного підприємства поштового зв’язку “Укрпошта” щодо причин ненадходження телеграм категорії “Урядова”, адресованих медичним працівникам Львівської області з нагоди професійного свята. Олександра ТКАЛЕНКА до прокурора Черкаської області щодо розслідування кримінальної справи про продаж діючої Стеблівської ГЕС по ціні обладнання. Юрія СОЛОМАТІНА до Київського міського голови з приводу бездіяльності або зухвалих дій міських служб при вирішенні земельної справи громадянина Зозулі. Василя БАРТКІВА до заступника міністра – Генерального директора Державної адміністрації залізничного транспорту щодо газифікації осель залізничників в Краснопільському районі Сумської області. Олександра ТКАЛЕНКА до прокурора Херсонської області щодо протиправних дій працівників прокуратури Каланчацького району стосовно громадянина Гришка. Марії МАРКУШ до Прем’єр-міністра України про фінансування незавершеного будівництва дитячого спального комплексу Солотвинської обласної алергологічної лікарні. Таким чинмо, шановні колеги, всього виголошено 84 запити. По фракціях. "Наша Україна" - 19, Фракція комуністів - 19, "Регіони України" - 14, СДПУ(о) - 4, Народна партія - 5, СПУ - 6, Блок Юлії Тимошенко - 3, ПППУ - 1, УНП - 6, "Демократична Україна" - 4, Позафракційні - 2. Лещенко, будь ласка. З якого приводу? Мікрофон, будь ласка. Лещенка мікрофон.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. ший Володимире Михайловичу, мій депутатський запит до Президента України Ющенка Віктора Андрійовича щодо заходів виконавчої гілки влади по забезпеченню масового створення додаткових робочих місць в Україні ви поставили першим - і багато депутатів не зорієнтувалися і не підтримали у зв’язку з цим. А це питання, дійсно, в умовах значного рівня безробіття в країні, коли мільйони громадян змушені шукати собі роботу за кордоном, має надзвичайно важливе соціальне значення. Люди чекають якомога швидшого втілення його на практиці. І я впевнений, що виконавчою гілкою влади робота ведеться, але ні виборці, ні ми, народні депутати, не маємо грунтовної інформації стосовно здійснюваних заходів. Я просив би, Володимире Михайловичу, поставити на голосування, щоб повернутися до розгляду цього депутатського запиту, а народних депутатів України прошу підтримати цей запит щодо заходів виконавчої гілки влади по забезпеченню масового створення додаткових робочих місць в Україні. Дякую.
Шановні колеги, не заперечуєте, якщо я поставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду запита Володимира Лещенка до Президента України стосовно заходів виконавчої гілки влади щодо забезпечення масового створення додаткових робочих місць в Україні? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:26:22]] За-197 Рішення не прийнято. Шановні колеги, переходимо до виступів представників депутатських груп і фракцій із заявами і повідомленнями, запитами та інформацією. Іван Олександрович Герасимов. Передають три фракції: фракція комуністів, "Демократична України", "Демократичні ініціативи". Таким чином, дев’ять хвилин. Підготуватися Ігорю Шурмі.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, дорогие ветераны, граждане Украины! Сегодня исполняется 64 года со дня начала Великой Отечественной войны, самой трагической и, в то же время, самой героической страницы современной отечественной истории. Ни одно событие 20 века не оставило такого глубокого следа в памяти и судьбах человечества, как Вторая мировая война и ее главная решающая составная - Великая Отечественная. В соответствии с указом Президента изданного по инициативе ветеранских организаций ежегодно 22 июня отмечается в Украине как День скорби и чествования памяти жертв войны. До вероломного нападения на Советский Союз войной была охвачена почти вся Европа. Нападение на Советский Союз было закономерным продолжением милитаристской политики фашистской Германии по установлению мирового господства, завоевания жизненного пространства за счет России, Украины, Белоруссии, других республик Советского Союза. К сожалению, об этом стали забывать не только в странах Европы, но и у нас в Украине. Поэтому сегодня самое время во имя памяти следует напомнить всем - и нашим гражданам, и зарубежным - что только беззаветная преданность Отечеству, ратному и трудовому подвижничеству, мужеству, отваге, героизму истинных героев, поколению победителей, коими явились представители всех союзных республик Советского Союза была решена сложнейшая задача - спасение своего народа и процветающих ныне стран Европы от печальной судьбы. Своими глазами я видел как умирали люди, защищая свой дом, село, город, родных и близких. Но, погибая, эти герои шагали в бессмертие. Их подвиги живут и будут жить вечно. Это были люди разных возрастов, национальностей, профессий, характеров, способностей, но всех их объединяло чувство горячей любви к своей земле, к своей Родине. Они, сражаясь, умирали и победили, чтобы жили вы. Павшие в годы Великой Отечественной войны всегда будут прочным звеном, вечно связывающим прошлое и будущее. С высоты минувших десятилетий отчетливо видится великая и горькая правда о той войне, о ее небывалой жестокости, о немыслимых людских страданиях, трагических ошибках и потерях. Но именно в жестоком свете неподкупной правды по особому сияют не знающие себе равных в истории подвиги сынов нашего Отечества, подвиги, которым была обеспечена великая победа над фашизмом. Во имя высшей справедливости, во имя светлого будущего Украины нельзя допустить, чтобы Великая Отечественная стала для потомков неизвестной войной, как это уже кое-где произошло. Священный долг нашей памяти, великий завет победы - передать грядущим поколениям всю правду о войне, о ее героях, правду не подверженную политическим манипуляциям и конъюнктурным ревизиям, масштабам и значимости отгремевших сражений. Не мертвым, а живым нужно, чтобы не угасала правда о прошлом, чтобы всегда цвели живые цветы на могилах героев. Именно такое отношение к памяти павших во славу Украины завещано нам победителями. Сегодня серьезное беспокойство ветеранов вызывает не только то, что пенсия большинству ветеранов не обеспечивает прожиточный минимум, что продолжается наступление на законные льготы особенно по медицинскому, жилищно-коммунальному и другим видам обеспечения, но и активизация определенных политических сил направленная на ревизию истории Великой Отечественной войны, попытки убить память народа о настоящих патриотах, героях, отстоявших свободу и независимость нашего государства. И это происходит у нас в Украине, которая в годы войны была в эпицентре военных действий, ареной кровопролитных боев, битв, которые не обошли ни одного населенного пункта, ни одной семьи. На оккупированной территории вооруженную борьбу с фашизмом вели участники невидимого фронта больше 600 тысяч партизан и подпольщиков, это была всенародная борьба. Цена освобождения Украина, как и победа в целом, была очень дорогой. Человеческие потери за разными данными составили более 7 миллионов человек. Сегодня рядом с нами незримо присутствуют погибшие защитники и освободители Украины, захороненные в 28 тысячах братских могил на ее территории. Трагедия для 2,5 миллионов жителей Украины была их насильственная депортация в нацистскую Германию и другие страны-сателлиты. Оккупанты разрушили более 28 тысяч городов и сел, 419 тысяч производств, более 18 тысяч учреждений науки и культуры. В годы войны не обошлось, к сожалению, без ошибок и просчетов, необоснованных человеческих потерь. Но мы должны воспринимать свое прошлое и героическое, и трагическое таким, каким оно было, не переписывать его с чужого голоса, не заказывать учебных пособий, кинофильмов у тех, кто был вдали от своей родины и не был очевидцем этих событий. Это оскорбляет наших граждан и не только ветеранов. Отдельны политические заангажированные историки, анализируя минувшие события, пытаются переоценить их, вооружившись сомнительными, не редко, антинаучными источниками, становятся на конъюнктурные, угоднические позиции и интерпретации фактов. Они, как вурдалаки, отсасывают кровь памяти народа, а взамен вводят инъекцию лжи и фальсификации. Как следствие, просто дико звучит требование, так называемых национально-патриотиических сил: признать ОУН и УПА участниками войны против фашистской Германии и уровнять их в правах с ветеранами Великой Отечественной войны. Сегодня я хочу обратится к Виктору Андреевичу Ющенко - Президенту Украины и человеку глубоко верующему с предложением: не инициировать вопрос публичного примирения и взаимного прощения ветеранов Великой Отечественной войны и вояк Украинской повстанческой армии. Пока не будет сказана вся правд о УПА и ОУН очень сложно, просто невозможно достичь мира между ветеранами войны и боевиками УПА. Это во-первых. И во-вторых, ветераны обоих сторон,. ныне 80-90 лет и насиловать души и совесть этих людей почтенного возраста за всеми божьими и человеческими законами, не гуманно, не по-христиански. Пусть себе доживают свой век в мире и достатке с европейскими пенсиями и социальной защитой. Мир вошел в 21 век - эпоху глобализации. На таких этапных перекрестках времен, человеку особенно хочется заглянуть в будущее, здесь особый смысл и актуальность приобретает вопрос: что же взять ссобой из прошлого в это манящее будущее и что оставить позади? Вот почему проблема сохранения уроков и заветов Победы 45-ого года имеет сегодня принципиальнейшее, по истине, судьбоносное значение для нашего народа, для страны в целом. В заключение, я хочу сказать, что никогда и никому не удастся перевоевать Великую Отечественную войну, исказить правду о том, что решающий вклад в Великую Победу над фашизмом внес советский народ под руководством коммунистической партии Советского Союза, что составляющим Победы были: патриотизм, дружба народов, героизм воинов и тружеников тыла. Мы призываем, государственных деятелей, политические партии, бизнесменов, меценатов содействуйте святому делу увековечивания памяти погибших, внесите посильный вклад в дело выполнения закона об увековечивании Победы в Великой Отечественной войне. Это станет действенным фундаментом патриотического воспитания нынешнего и будущих поколений, которым надлежит крепить экономическую и оборонную мощь Украины в третьем тысячелетии. Миллионов воинов и мирных граждан давно ушли из жизни, но они живут и должны жить поименно в памяти живых, в памятниках, мемориалах, в ухоженных братских и индивидуальных захоронениях и в книге Памяти Украины. Неоплатным долгом памяти народа и государства Украины остается принятие действенных мер по поиску и захоронению тысячи останков не захороненных солдат Великой Отечественной тех, кто самоотверженно защищая наше отечество отдал за его свободу и независимость самое дорогое - жизнь. Память о павших нужна не мертвым, она нужна живым. Больше заботы и внимания надо обратить и проявлять к ветеранам. Народ, озаренной памятью и заботой о старшем поколении бессмертен. Спасибо за внимание.
До виступу запрошується Ігор Шурма від фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Наступний буде виступати Володимир Стретович від "Нашої України".
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Вже майже півроку лишається не розв’язаною проблема суміщення виконання депутатських повноважень з іншими видами діяльності, групою високопосадовців України. Вже майже півроку за мовчазної згоди гаранта в Україні не діють чи відмінені принаймні дві статті Конституції 78 і 120. Вже майже півроку 29 осіб з особливими привілегіями на очах мільйонів громадян, ощасливлених новими шаленими цінами на продукти харчування, одяг, бензин отримують дві не найменші в Україні заробітні плати. І вже майже півроку на всіх рівнях, на всіх внутрішніх і міжнародних форумах, на численних зустрічах з представниками інших держав нова влада говорить про перемогу в Україні принципу верховенства права. Депутатська фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] заявляє: проблема сумісництва в Україні, а надто її нечувана масштабність є цинічною демонстрацією зневаги новою влади до законів України, свого становища над законом, над Конституцією України, над народом України. Фракція переконана, що навіть за умови певної розмитості чинного законодавства щодо сумісництва вихід із ситуації існує. Для вирішення проблеми потрібно лишень одне - політична воля. Але якраз цього новій команді влади бракує у першу чергу. І, на превеликий жаль, саме політичної волі у даному питанні відсутня є у Президента України. Враховуючи те, що на сьогодні вичерпані всі можливості Верховної Ради України стосовно депутатів-сумісників, з огляду на відсутність чіткої реакції Президента України щодо сумісників, фракція СДПУ(о) підготувала проект закону, який у разі його прийняття зобов’яже відповідних державних діячів звільняти порушників із займаних ними посад. Мова йде про проект закону про особливості звільнення з посад осіб, які суміщають повноваження народного депутата. А також іншою ініціативою СДПУ(о) є проект постанови Верховної Ради України по призупиненню виплат, пов’язаних з виконанням депутатських обов’язків народними депутатами. Прийнявши ці законодавчі акти, Верховна Рада України в котре продемонструє українському суспільству, що вона залишається єдиним органом державної влади в Україні, який здатен протистояти правовому бєспредєлу, який, на жаль, сьогодні панує в Україні. Верховна Рада України повинна змусити нову владу поважати закон. Наразі іншого виходу немає. Проблема сумісництва забута і Президентом, і Прем’єром, і самими сумісниками. Ці сумісники в черговий раз знущаються над нами. Всі повинні знати, що вони написали заяви на отримання відпустки і відпускних грошей. Це є ганьба Президента, і це є ганьба Президенту.
До виступу запрошується Володимир Стретович від фракції "Наша Україна". Наступним буде виступати Олександр Мороз.
Заява фракції "Наша Україна" з приводу 64 роковин від початку фашистської агресії. Друга світова війна 22 червня 1941 року переросла у Велику Вітчизняну. Ця страшна війна забрала кожного шостого нашого співвітчизника. Народні депутати України, члени фракції "Наша Україна" закликають всіх жителів України, громадян усіх країн, всіх людей доброї волі у прийнятний спосіб чи то хвилиною мовчання, молитвою або поминальною свічкою вшанувати вічну пам’ять тих, хто поліг у боротьбі проти фашизму. Ми закликаємо вшанувати пам’ять тих, хто звільнив власну землю та європейську спільноту від коричневої чуми. Нині ветерани в Україні є однією з соціально не захищених верств суспільства, а їхнє матеріальне забезпечення часто не перевищує прожиткового мінімуму. Це - результат багаторічного нехтування інтересів ветеранів минулим режимом. Через похилий вік та хвороби лави ветеранів з кожним роком тануть. На жаль, наші політичні опоненти вдаються до популістських авантюр, цинічно використовують виборче середовище ветеранів і вдаються до безчесних махінацій. Але ж і вони, будучи свого часу при владі, так і не зрушили з місця ситуацію щодо соціального забезпечення інвалідів та ветеранів війни. Наслідком стала втрата кредиту довіри до інститутів держави та духовне відчуження ветеранів від суспільних процесів. Ми також закликаємо не проводити поділу ветеранів, які воювали проти фашизму на наших і не наших. Сьогодні вони однаково соціально не захищені і потребують нашої допомоги. Настав час суспільного примирення. Парламентська фракція "Наша Україна" докладе всіх зусиль, аби правовий і, найважливе, соціальний статус ветеранів війни та належні умови їх матеріального задоволення змінилися на краще. Уже зараз ми ініціюємо низку законопроектів щодо всебічної державної підтримки інвалідів, ветеранів війни, гарантії їхніх життєвих потреб, посилення їх соціальної захищеності. Ми будемо широкомасштабно залучати до цих процесів ділові кола, а також інші політичні сили та громадські організації. Без минулого немає майбутнього. Суспільство, яке пам’ятає, мусить дбати. Для нашоукраїнців це не данина виборчої риториці, а синівський та громадянський обов’язок.
До виступу запрошується Олександр Мороз від фракції Соціалістичної партії України. Підготуватися Богдану Губському.
Шановні колеги, наша фракція приєднується до всіх тих слів, які стосуються дати, пов’язаної з 22 червням 41-го року. І я думаю, що всі депутати так само роблять висновки з цієї нашої складної історії. Тепер відносно тієї заяви, котру фракція доручила мені зачитати. Фракція соціалістів висловлює тривогу у зв’язку з небезпекою знищення авіабудівної галузі в Україні. До такого наслідку може призвести створення вертикально інтегрованого концерну із включенням до його складу АНТК Антонова, київського державного авіаційного заводу "Авіант" і Харківського державного авіаційного виробничого підприємства. Суб’єкти ініційованого владою концерну самі висловлюють обгрунтовані сумніві щодо економічної та технологічної доцільності об’єднань. Ці сумніви повністю поділяють провідні менеджери та спеціалісти галузі. Не можна в один господарський комплекс об’єднувати прибуткове МВО, яке успішно працює над проектами майбутньої авіаціїю, є світовим лідером у цій сфері, і виробництвом у Харкові, зорієнтоване на потреби сьогоднішнього дня. До того ж виробництво безнадійно закредитоване, в тому числі з величезними боргами перед НТК Антонова. Виникає підозра у спробі погасити чужими доходами борги і підготувати підприємства до приватизації з подальшим припиненням виробництва на догоду зарубіжним конкурентам, побічних доказів того вистачає. Порушуються правові засади створення потрібного концерну. По-перше, Господарський суд Києва три місяці тому визнав неможливим об’єднання цих суб’єктів із взаємними величезними боргами. По-друге, примусове об’єднання господарюючих суб’єктів забороняється законом. По-третє, галузева угода профспілки і Мінпромполітики передбачає можливим таке об’єднання лише з відома та за згодою трудових колективів підприємств. Йдеться про свідоме порушення нормативних документів і законодавства. До висновку про повну відсутність технічних, економічних та маркетингових аргументів для створення концерну прийшла і Тимчасова спеціальна комісія парламенту. Зрозуміло, що скрізь у світі авібудівники прямують до якнайтіснішої інтеграції. Україна не може бути винятком, але оптимальною формою такої інтеграції з урахуванням виробничого кооперування та ситуації на світовому ринку авіації може бути корпорація під проводом НТК ім. Антонова, донедавна очолювана, до речі, єдиним українським організатором науки та виробництва, лауреатом міжнародної премії ІКАО Петром Васильовичем Балабуєвим. Треба сказати, що за 80 років існування цієї організації лише 20 з лишнім чоловік одержали таку премію. Повторюємо, ініціатива створення концерну, скоріше за все, замовлення зарубіжних конкурентів, спроба зачистити ринок. Це - загроза для галузі, для всього машинобудування, для безпеки країни, це неповага двох фахівців різних рівнів, котрі днями демонстрували свою продукцію, техніку завтрашнього дня. Фракція соціалістів вважає необхіднім профільному комітету із залученням незалежних експертів вивчити доцільність створення концерну і доповісти нам. Вважаю необхідним Генпрокуратурі проаналізувати правомірність створення концерну. Пропонуємо Президенту та Раді безпеки України і оборони України взяти під контроль розвиток ситуації в галузі, зокрема в частині.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
зокрема, в частині ймовірного задоволення інтересів зарубіжних конкурентів шляхом знищення літакобудування в нашій державі. Українське літакобудування повинно служити українському народу, і тільки так. І нарешті, у мене прохання до тих, хто вивісив це повідомлення, яке абсолютно за змістом правильне, але виправте граматичні помилки, тому що люди фіксують це все діло. Пишеться, наприклад, "ющенківці", "морозівці". А по змісту правильно: треба вживати заходи.
Богдан Губський, представник фракції "Єдина Україна". Підготуватися Петру Писарчуку.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Сьогодні 22 червня - День скорботи, адже 64 роки тому німецько-фашистські загарбники напали на нашу рідну Вітчизну. Моя сім’я, як і більшість сімей в Україні, також постраждала. Мій дід-прикордонник зустрів німців на прикордонній заставі 22 червня на Волині. Дід моєї дружини також 22 червня в Прибалтиці зустрів німецько-фашистських загарбників. Тому низький уклін всім, хто захищав нас, і усім, хто загинув. Але ми також повинні не забувати про живих, про пенсіонерів, про тих людей, які нас захищали. Партія "Єдина Україна" завжди послідовно ставила питання соціального захисту, зокрема, серед пріоритетів - це медики і освітяни. За ініціативою фракції поновлено соціальну справедливість - і працівники соціальної сфери, медики і освітяни, мали можливість отримати земельний пай. На нашу пропозицію, парламент ухвалив закон, щоб сільська медицина і сільська культура фінансувалися з Державного бюджету. Я радий також відзначити, що Президент і уряд чітко і послідовно реалізують соціальні пріоритети. Підтвердженням тому є вчорашнє прийняття Бюджетної резолюції, де мінімальна зарплата встановлена, і мінімальна пенсія будуть відповідно до 500 гривень. Нещодавно ми святкували День медика. Багато говорили про необхідність підтримки галузі, значення її для суспільства. Але ми вважаємо, що такі слова потрібно і конкретні кроки робити не лише у святкові дні. Потрібно щоденно працювати над підвищенням рівня соціального захисту цих людей. Працівник бюджетної сфери повинен отримувати не меншу заробітну плату, пенсію, ніж чиновник високого рангу, адже чиновник працює на сьогодення - медик, вчитель, працівник культури працює на наше майбутнє. Це дуже важливо підкреслити. Виходячи з цього, фракція партії "Єдина Україна" внесла ряд законопроектів до розгляду на Верховну Раду. Перше. Ми наполягаємо на необхідності прирівняти порядок нарахування пенсій медикам та освітянам з відповідним порядком для державних службовців та наукових працівників, адже сьогодні держслужбовець отримує 90 відсотків пенсію від заробітної плати, а вчитель чи лікар - на загальних підставах. Хіба робота клерка та державного управлінця вона більш важлива, ніж робота лікаря чи вчителя? Звичайно ж ні. Тому й пропонуємо встановити пенсію 80 відсотків від зарплати для медиків та вчителів і за кожний рік зверх стажу 15 для жінок і 20 років для чоловіків збільшувати на 1 відсоток, але не більше 900. 90 відсотків, і це буде справедливо. Також пропонуємо взаємне зарахування стажу державної служби наукової роботи з педагогічним стажем та медичним стажем, це дуже важливо. При всьому цьому пенсія медичному працівнику чи освітяну повинна виплачуватися в повному обсязі, незалежно від його заробітку, одержаного після виходу на пенсію. Від імені фракції партії "Єдина Україна" я звертаюся до громадян України, до депутатів Верховної Ради з проханням підтримати ці законопроекти і справедливо реалізувати право на нормальне життя для пенсіонерів. Дякую.
Петро Писарчук має слово від фракції "Регіони України". підготуватися Олегу Білорусу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Взяти слово мене спонукала не жадоба політичного піару, а скоріше бажання допомогти Президенту зреалізувати його намагання сформувати чесну владу. Чесну - це в першу чергу законопослушну. Проблема сумісників яскраво демонструє не тільки як нелегко Президенту це зреалізувати, але породжує ланцюгову реакцію спокут, чиновництва на свій лад трактувати закони. Не знаю як вам, але на мої депутатські запити поважні урядовці надсилають формальні відписки. Так, в селі Новоселищі Золотівського району на Львівщині школярі навчаються в напівзруйнованій школі. Поряд знаходяться пристойні вивільнені приміщення аграрного технікуму. По логіці, голова уряду, куди я скерував свій запит, давши доручення своїм міністрам, котрі є однопартійцями, Баранівському та Ніколаєнку без проблем вирішує питання на користь дітям. Замість цього я отримую відписку від пана Кінаха про значний внесок аграрного технікуму у розвитку сільськогосподарської науки, якої не видно на полях. Проте особливий цинізм демонструє правоохоронна система з приводу моїх неодноразових заходів щодо розслідування вбивства Семенюка. Місяць тому Верховна Рада підтримала запит до Президента України про можливу причетність до цього генерала Рябошапки. В рамках розслідування кримінальної справи є достатньо доказів, щоб так вважати. Але не тільки міністру внутрішніх справ, але і Віктору Андрійовичу підсовують відповіді для мене з послужним списком пана генерала та запевненнями, що інформація перевіряється, але, оскільки його підтримує міністр транспорту та зв’язку Червоненко, тому Рябошапку просувають на керівні посади в міліції і на транспорті. Можливо, у кримінальній справи про вбивство Семенюка щось і потрібно доводити, але доведеним є причетність того генерала, який з групою осіб минулого року з державної казни викрав 13 мільйонів гривень. Під тиском громадськості не прокуратура, а міліція відкрила кримінальну справу. Уявіть собі, як молодий лейтенант. діючого генерала. Пане міністр внутрішніх справ! Ваші заступники такі, як, наприклад, Бондаренко, що опікуються Рябошапкою ще з часів спільної роботи податкової міліції, вводять вас в оману, а ви це робите з Президентом. Шановний Володимире Михайловичу! Оскільки я не можу зреалізувати наданих мені Конституцією та законом прав народного депутата, а така проблема існує, одиниці нас без митарств можуть попасти на прийом до міністра чи до Президента, прошу вас провести спеціальне засідання Верховної Ради, проаналізувати виконання законів виконавчою владою України. У противному випадку ми будемо вимушені повторювати приклад Піскуна і захищати.
Дякую. До виступу запрошується Олег Григорович Білорус від Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Віталію Майку.
Шановні народні депутати і громадяни України! Сьогодні 22 червня - День скорботи і пам’яті всіх тих, хто поліг на полях Великої Вітчизняної війни, захищаючи Батьківщину. Україна понесла небачені в історії жертви, які обраховуються мільйонами людських життів. Небаченими являються і матеріальні , фінансові жертви нашої країни. Виникає питання: а чи ми вивчили уроки війни і чи ми все зробили для того, щоб зробить відповідні висновки і сформулювати національну стратегію розвитку України в XXI столітті? На жаль, відповіді на це питання позитивної відповіді ще нема. Питання відродження, облаштування і розвитку України, які стають невідкладними, гострими, залишаються, поки що, не вирішеними. Після Великої Вітчизняної війни Україна була ввергнута в холодну війну, а сьогодні в світі розгортається глобальна економічна війна, війна за конкурентоспроможність. Участь у конкуренції - це єдино можливий шлях піднести могутність, могутність нашої держави. Тому що все визначається саме цим. Наша Фракція - Блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина", виступаючи з позиції державного і суспільного солідаризму, пропонують парламенту, Уряду і Президенту негайно приступить до розробки національної стратегії економічного і соціального розвитку України на 25 років. Ми закликаємо Президента вже в вересні виступить перед Парламентом з посланням про основні положення такої національної стратегії. Ми вимагаємо негайно приступить до вирішення питань прямої прерогативи Верховної Ради питань про засади внутрішньої і зовнішньої політики України. Без цього не може бути поступу, не може бути добробуту нашого народу. Дякую.
До виступу запрошується Віталій Іванович Майко від фракції Партії промисловців і підприємців. Підготуватися Георгію Манчуленку.
Віталій Майко, Партія промисловців і підприємців, фракція промисловців і підприємців. Мене дуже приємно вразило, що сьогодні виступаюча переді мною фракція Тимошенко підняла якраз ті питання, які хвилюють фракцію промисловців і підприємців. Сьогодні, маючи уже на увазі уроки війни, життя показало, що держава повинна бути могутньою, озброєною знаннями. І Велика Вітчизняна війна доказала, що тільки знання, тільки передова техніка дала можливість захистити країну. Сьогодні в Україні і у нас у парламенті більше ми розмовляємо про те, як розподілити те, що є і те, чого немає. Але не стоїть питання - як створити ті умови, при яких можна зробити так, щоб країна більше виробляла і було більше ділити. Одним із головних напрямків роботи сьогодні - це є інвестиційна, інноваційна політика в Україні. Ми провели конференцію 14 числа - Партія промисловців і підприємців, комісія Верховної Ради "За майбутнє", Український союз промисловців і підприємців. Ця конференція показала нам зацікавленість іноземних інвесторів в інвестиціях в Україну. Але ми самі ще погано визначилися у цих питаннях. Я хочу сказати, що досвід керівника підприємства показує, що ті підприємства, які сьогодні живуть, які у перебудову витримали, це ті, котрою займалися новою технікою. І нам всім разом з вами треба розробити програму таку, яка дасть можливості не на п’ять-шість процентів, а значно більше підіймати промисловість і економіку України. Є добрі приклади у цьому відношенні. Ті країни, котрі досягли результатів зростання до 20 і більше процентів. У нас є збережена наука, у нас є збережений промисловий потенціал, у нас є значно більше умов, ніж у деяких країн інших народної демократії, які прийшли сьогодні, і все і інші такі об’єднання. Ми можемо досягти високих результатів, але питання повинно стояти більше вірити у свої сили, більше ставити завдання по досягненню цих результатів. І я впевнений, що наш народ, наша мудрість національна народу допоможе обов’язково зайняти ті позиції, які достойні наших людей. І ми будемо більше думати про те, як відпочивати, а не як тільки ділити те, що сьогодні немає. Треба навчитися заробляти гроші, і цьому повинно посвячені бути всі програми, які ми сьогодні розробляємо. Дякую за увагу.
Слово має Георгій Манчуленко, фракція Української народної партії, за ним буде виступати Ігор Єремеєв.
Георгій Манчуленко, 203 виборчий округ, Чернівецька область, фракція Української народної партії. Заява фракції Української партії з приводу запланованого урядом підвищення цін на газ та електроенергію. Фракція Української народної партії стурбована намірами уряду підвищити на 25 відсотків ціну на газ та на 20 відсотків ціну на електроенергію. Заяви міністра палива та енергетики Плачкова та голови Національної комісії регулювання електроенергетики Кальченка на фоні соціально-орієнтованої політики уряду звучать безвідповідально та викликають справедливе обурення мільйонів українців. Фракція Української народної партії вважає, що сьогодні в Україні немає жодних підстав для значного підвищення цін на газ та електроенергію. Понад 75 відсотків електроенергії в Україні виробляється з українського урану та українського вугілля, що є достатнім фактором стабільності на ринку електричної енергії. У недалекій перспективі близько 90 відсотків електроенергії може вироблятися з українських енергоресурсів. Наміри уряду підвищити на 25 відсотків ціну на газ є проявом психологічної слабкості перед газовими погрозами з боку Російської Федерації. Відсутність чіткої урядової енергетичної стратегії як на близьку, так і на віддалену перспективу, нереагування Ради національної безпеки і оборони на виклики енергетичній безпеці держави є свідченням серйозних проблем у здійсненні енергетичної політики України. Проведенні нещодавно парламентські слухання щодо перспективи розвитку паливно-енергетичного комплексу показали, що цього року, а ймовірно, що і до обрання нового парламенту та формування нового уряду, Україна не отримає ані економічної, ані енергетичної стратегії. Українська енергетика не може одночасно інтегруватися в енергетичний сектор Європейського Союзу та єдиного економічного простору, так само як і єдина енергетична система України не може одночасно паралельно працювати з енергосистемами Європейського Союзу та Російської Федерації. Фракція Української народної партії вимагає накласти мораторій на значне підвищення цін на газ та електроенергію, рекомендує Президентові України у зв’язку з постійними загрозами енергетичній безпеці держави негайно скликати засідання РНБО з питань енергетичної політики, енергетичної стратегії та енергетичної безпеки. Фракція Української народної партії заявляє, що сьогодні трагічна дата в історії нашої країни. І мим звертаємося до всіх своїх колег, до всіх наших виборців, щоб ми зробили все можливе від нас, щоб завжди над Україною було мирне небо і щоб ніколи не повторювалися трагедії, які довелося пережити нашому народові у далекій трагічній війні. Дякую за увагу.
Ігор Єремеєв, фракція Народної партії, запрошується до виступу. Підготуватися Тягнибоку від позафракційних. Необхідні підписи для виступу зібрані.
Єремеєв Ігор, фракція Народної партії Литвина. Шановні колеги, народні депутати! Історія неодноразово фіксувала факти, коли в результаті непродуманих кроків влади замість прогресу народи отримувати злидні. За оцінками фракції Народної партії саме на такий шлях у формуванні імпортної політики підштовхують нас деякі гарячі голови. Суспільству нав’язується думка, що лише повне відкриття кордонів вирішить всі наші насущні проблеми. Але ж ми це вже проходили. Згадайте історію десятирічної давності, коли наші прилавки були заповнені польським маргарином, болгарськими овочевими консервами та кубинським цукром. Плоди тієї політики ми пожинаємо і сьогодні. В першу чергу йдеться про сотні тисяч громадян, які втратили роботу. Тепер, коли Україна досягла третього місця у світі у виробництві соняшнику та олії, шостого - з виробництва пшениці та картоплі, десятого - з виробництва зернових та молока, нам знову пропонують кинути вітчизняного товаровиробника під танк. Саме так треба розуміти спробу уряду провести через Верховну Раду декілька законопроектів, які подаються як обов’язкова умова вступу до СОТ. Без сумніву, Україна повинна вступити в Світову організацію торгівлі, але ми, фракція Народної партії, проти того, щоб вступ нашої держави до цієї престижної організації супроводжувався втратою позицій вітчизняного виробництва. Але зуміли ж свого часу Франція чи Великобританія жорстко контролювати імпорт та стимулювати експорт, або Ізраїль, який з метою захисту своєї економіки встановив дискримінаційний режим ліцензування імпорту. Чому б і нам не відстояти перед членами СОТ інтереси вітчизняних товаровиробників, і замість підтримки імпорту споживчих товарів підтримати імпорт передових технологій? Для нас збільшення експорту теж є одним з основних чинників розвитку виробництва, адже потужний потенціал вітчизняного сільського господарства дозволяє нагодувати сотні мільйонів населення. Саме в цьому і полягає інвестиційний ресурс для розвитку галузі та держави в цілому. Сьогодні, маючи ненадійні ринки збуту, наш селянин отримує від експорту вдвічі менше, ніж його колега на заході. Тож ідеологам лібералізації зовнішньоекономічних відносин України вже давно слід було б проявити свій патріотизм та принциповість. Шановні народні депутати! В ці дні сотні тисяч юних громадян з атестатами зрілості залишають середню школу і готуються здобути професію у вищих навчальних закладах. Ми їх вітаємо з цим щиро, бажаємо успіхів, але виникає питання: кому буде потрібна ця армія майбутніх фахівців, якщо вітчизняні підприємства збанкрутують, а онуки будуть чекати на пенсії дідусів. Ми вимагаємо від уряду прорахувати всі можливі ризики і надійно.
Шановні колеги, слово має Олег Тягнибок від "Позафракційних". Необхідні підписи для цього, щоб виступити, зібрані.
Олег Тягнибок, голова Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні колеги, дозвольте мені знову ж таки повернутися до проблеми впорядкування польських військових поховань у місті Львові на Личаківському цвинтарі. Сьогодні роздано кожному з вас Постанову Верховної Ради про рішення Львівської міської ради щодо завершення впорядкування польських військових поховань 1918-1919 року на території історико-культурного заповідника "Личаківський цвинтар". Оскільки офіційне відкриття заплановане на 24 число, вважаю за необхідне, щоб Верховна Рада негайно, і причому сьогодні, прореагувала на цей факт. Отже, я хотів би вам нагадати. Польська сторона наполягає на тому, щоб на польських похованнях були надписи лише польською, не польською і українською, а лише польською мовою, та ще й надпис: "Тут поховано польського солдата, який загинув за Батьківщину". Ну, це є абсолютно незрозуміло, що міг робити польський солдат у місті Львові, в українському місті, і гинути за свою батьківщину там. Крім того, на стороні поляків воювати війська Антанти, і відповідно поляки наполягають, щоб на їхніх могилах стояли надписи французьким або американським військовим, які загинули за Польщу. Наша пропозиція: нехай будуть надписи українською і польською мовами, але воякам, які загинули в українсько-польській війні - і крапка. Крім того, польська сторона наполягає, і вже стоїть мілітарний символ - меч-щербець. Меч-щербець - це є символ вічної перемоги польської зброї над Києвом, оскільки згідно польської великодержавної міфології польський король Болеслав надщербив цей меч об Золоті Ворота. І сьогодні цей меч має стояти в Україні на цьому цвинтарі? Це є абсолютно приниження національної гідності. І через те, шановні товариство, у мене є пропозиція - дуже лояльна постанова, щоб ми сьогодні внесли в порядок денний, щоб ми розглянули цю постанову, тим більше що є юридична зачіпка, оскільки Личаківський цвинтар відноситься до національних історико-культурних заповідників, а це вже справа не Львівської міської ради, а це є справа фактично парламенту і, згідно, оскільки є порушення законодавства про охорону культурної спадщини, ці питання має вирішувати Кабінет Міністрів. І на завершення. Володимире Михайловичу, мені дуже образливо, що ви порушили Регламент цього разу. Вчора на Погоджувальній раді абсолютною більшістю голосів керівників фракцій було прийнято рішення, що ця постанова [[я вчора доповідав]] має бути внесена в порядок денний. Чому її тут немає я не розумію. Чи це секретаріат, чи це якісь навмисні ваші кроки? Через то я вимагаю, Володимире Михайловичу, негайно поставити цю постанову на голосування, щоб ми її включили в порядок денний і прошу колег, щоб ми її обов’язково сьогодні розглянули. Це буде правильно. Це буде згідно закону і це буде згідно справедливості. Володимире Михайловичу, я прошу поставити на голосування!
Закінчать виступи, потім по всіх питаннях, які були. Ні, виступи не закінчились. Ви залиште документи. Я прошу вас, я поступлю по Регламенту. Я прошу вас, заспокойтесь, будь ласка. Так, слово для виступу має Юрій Кармазін. В зв’язку з незадоволенням відповіддю, всі необхідні документи. відповіддю на депутатські запити, всі відповідні документи маються.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Вийти на цю трибуну мене змусили брутальні відписки, які я весь час отримую від нового уряду. Я звертався з запитом до Прем’єр-міністра Тимошенко, так званого Генерального прокурора Піскуна, голови Київської міської державної адміністрації Омельченка про вжиття заходів запобігання ліквідації Київського державного іподрому, розвитку. та племінної справи, кінного спорту, цинічного розбазарювання його майна, збереження великої кількості робочих місць для фахівців у галузі конярства і забезпечення реалізації загальнодержавної програми селекції у тваринництві, а також я захищаю тих, хто захоплюється кінним спортом і конярством масу Киян і українців, які завжди отримували задоволення від того, що спостерігали на іподромі. До 2001 року Київський іподром підпорядковувався Міністерству аграрної політики, потім урядом передано було до комунальної власності територіальної громади міста Києва. Цей іподром має славетну історію, існує 138 років. За часів Радянського Союзу був другим за значенням після московського. Об’єднує кращих спеціалістів. У всьому світі слово "іподром" синоніму захоплюючого проводження часу та величезних прибутків. В якості доречного прикладу наведу досвід Фінляндії, де на кожні 100 тисяч населення відводиться один іподром. У Франції річний обіг тільки однієї фірми. тоталізатора складає 9 мільярдів євро. Вартість великого європейського призу для рисаків - призу Америки, який щорічно розігрується, сягає 1 мільйон євро. Від існування та діяльності Київського іподрому залежить розвиток вітчизняного конярства, збереження сотень робочих місць та тисяч чистопородних племінних коней. В от в котре навіть, незважаючи на запити, спочатку звернення, я отримую знову звернення від людей профкому Шинкаренко, Журавель, Палкін, Русинова, Яковенко, Гасло, Скворцов і ще багато, багато підписів людей про те. що брутально проведені перевірки, що все перебрехали і у відповіді депутатам. Ось це таблиця, я зробив спеціально для вас. Оце таблиця, в якому стані знаходяться трибуни, вони повністю розбиті. Оце там базар прямо перед трибунами. Оце в такому вигляді знаходяться приміщення гуртожитків. І я отримую відписки від шановного міського голови, я отримую відписки від уряду, від Генеральної прокуратури. Замість того, щоб порушувати кримінальні справи, замість того, щоб відновити все у державі, замість того, щоб сьогодні допомагати Києву і Україні вийти з кризи, ми маємо тільки окозамилювання. І так у всій країні. І опікуємося.
Шановні колеги. Дайте виступи всі зробити, я прошу вас, ну, я прошу вас, я прошу вас. Шановні народні депутати, виступи від депутатських груп і Фракцій завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, я прошу підготувати секретаріат відповідні доручення. Щодо пропозицій нашого колеги Олега Тягнибока, дійсно, шановні колеги, вчора на засіданні погоджувальної ради це питання порушувались. Дійсно, Погоджувальна рада підтримала пропозицію, з якою щойно виступав Олег Тягнибок, але я хотів би нагадати шановному колезі, що порядок, розклад засідання вже було сформовано і роздано народним депутатам, на розгляд депутатам. Тому, шановні колеги, я прошу вас, ну, я прошу вас, шановні колеги, я прошу вас: давайте поступимо таким чином. У нас є розділ для включення до порядку денного розгляду, ну, одну хвилиночку я прошу, для включення до порядку денного розгляду за скороченою процедурою і прийняття рішення, оскільки є рішення Погоджувальної ради, поставимо цей проект постанови першим. Нема застережень?
Яке? ІЗ ЗАЛУ [[Не чути]].
Ми дійдемо туди обов’язково. Шановні колеги, давайте, ну я прошу вас. Шановні колеги, хто за те, щоб зараз розглянути проект постанови, який запропонував? Прошу голосувати. [[11:13:31]] За-184 Верховна Рада не підтримала. По Фракціях, будь ласка: "Наша Україна" - 3, Комуністів - 54, "Регіони України" - 24, Народна партія - 16, Блоку Тимошенко - 18, СПУ - 25, Українська народна партія - 18, СДП (о) - 7, "Демократична Україна" - 0, "Єдина Україна" - 6, партія "Промисловці, підприємці України" - 0, Демократичні ініціативи - 2, позафракційні - 11. Проводьте консультації, будь ласка. Шановні колеги, ми годину 15 хвилин відвели для оголошення запитів, заяв, повідомлень. Тому, у зв’язку з цим я просив би, щоб ми у 12 годині не робили перерви. Тим більше, що зараз дві Фракції звернулися: Фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] і депутатська група "Демократична ініціатива" з вимогою оголосити перерву. Давайте можливо таким чином домовимося, якщо у вас є з якого приводу ви хочете перерву брати, виголосіть заяву і будемо працювати. Хто буде виступати? Будь ласка, Микола Нощенко виступайте, будь ласка. "Демократична Україна", я вибачаюся, фракції вимагали дві "Демократична Україна" і СДПУ(о). Будь ласка, виступайте ви з цього приводу.
Микола Нощенко, 160 виборчий округ, Сумщина, "Демократична Україна". Шановний головуючий, шановні колеги. Фракція. та "Демократичної України" у черговий раз з цієї найвищої трибуни висловлює занепокоєння з приводу невиконання урядом, його керівництва, своїх обіцянок під час зустрічей із фракціями при формуванні урядової команди. Закінчується перше півріччя, а ряд бюджетних програм не реалізується, зволікається освоєння одного мільярду на газифікацію населених пунктів, на інвестиційні проекти, 500 мільйонів на будівництво комунальних доріг. Не розпочато придбання автобусів за бюджетні кошти на комп’ютерів для шкіл, закупівля інсуліну для хворих на діабет. Стримується будівництво соціального житла. З’явилася заборгованість по заробітній платі у субсидіях, соціальних виплатах, але тривожить той факт, що окремі урядовці замість того, щоб працювати над цими проблемами. Колишні наші колеги грубо втручаються у роботу парламенту. У своїй статті "Який парламент потрібен Україні", яка опублікована вчора "Українською правдою", віце-прем’єр-міністр Томенко зробив необгрунтовані заяви, цитую мовою оригіналу, про те, що ступінь парламентського лобізму досяг критичної межі, парламент перестав виконувати свої функції, у парламенті панує анархія та стихія. Лише сліпий не може помітити зв’язок низки безпідставних звинувачень на адресу керівництва парламенту Володимира Литвина і його зростаючим авторитетом як лідера народної партії. Звинувачення нерідко діаметрально протилежні. Ми голосуємо за урядовий проект - винен Литвин. Ми не голосуємо за урядовий проект про земельні торги та аукціонну діяльність, за яку у парламенті нуль голосів за останні три роки - винен знову спікер парламенту. І перелік цих безпідставних звинувачень на адресу Литвина можна продовжувати. Це і придбання парламентом автомобілів швидкої медичної допомоги, що в апріорі неможливо, забезпечення житлом депутатів у межах правового поля, сумісництво народних депутатів - усе гамузом. Але головне - відволікти увагу суспільства від принципової позиції парламенту при прийнятті законів та посіяти сумнів у порядності його керівництва. Посилюються тиски на нас, народних депутатів, на нашу позицію при голосуванні. Робиться все, щоб парламент став придатком Кабінету Міністрів. Уряду сподобалося голосувати пакетом за закони. Ми рішуче заявляємо про неприпустимість такого втручання в роботу парламенту, необ’єктивну оцінку його керівництва, нехтування колективної думки депутатів. Закликаємо уряд разом із нами працювати, фахово і професійно свою робити справу на розбудову України. Дякую.
Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори народних депутатів України". Нам потрібно прийняти постанову Верховної Ради України, яка узгоджена, підписана всіма керівниками депутатських груп і фракцій. Ця постанова стосується порядку розгляду законопроектів щодо виборів народних депутатів України. Це реєстраційний номер 6531-2-П. Я ставлю на голосування цю постанову і прошу народних депутатів голосувати. Прошу голосувати. [[11:19:14]] За-203 Рішення не прийнято. Тоді, шановні колеги, оскільки немає бажання, значить, давайте знімемо з розгляду це питання. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту Постанови про порядок розгляду законопроектів, що стосуються виборів народних депутатів України. Реєстраційний номер 6531-2-П. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:19:56]] За-255 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду законопроекту. По фракціях, будь ласка. Одну хвилиночку, процедура вже проголосована постановою. Одну хвилинку. Я вам читаю - для розгляду. А!. Про повернення. Ми тепер повернулися до розгляду цього документу. Тепер я ставлю на голосування прийняття проекту Постанови, реєстраційний номер 6531-2-П. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:20:42]] За-245 Рішення прийнято. Тепер я вам читаю процедуру. Для розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори народних депутатів України" відвести: для доповіді автору законопроекту - до 10 хвилин, для відповіді на запитання доповідачу - до п’яти хвилин, для виступів керівників, уповноважених фракцій і груп у Верховній Раді України - до трьох хвилин кожному виступаючому. Та ну не потрібно демонструвати свої емоції. Я прошу вас! Є регламент - 45 хвилин. Ми виходимо тут за межі регламенту. відтак, потрібно регламентувати це окремим рішенням, ви це прекрасно знаєте, шановні колеги. Ну я прошу вас, заспокойтеся. Ми ще ж не приймаємо рішення. Так, доповідачем від комітету буде Юрій Богданович Ключковський, будь ласка.
Шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект, внесений разом зі мною і моїми колегами - Олегом Зарубінським, Георгієм Пономаренком, Миколою Оніщуком та Анатолієм Мокроусовим. Він стосується змін до Закону про вибори народних депутатів України. 2004 рік був унікальним, це - рік прийняття трьох уніфікованих виборчих законів і уніфікація ця - це вимога вдосконалення виборчого законодавства і шлях до виборчого кодексу. Однак, саме ця уніфікація дозволила нам сьогодні побачити практичні проблеми закону, який ще не тільки не був застосований, але й не набув чинності. Йде мова про закон про вибори народних депутатів України, який має набути чинності 1 жовтня цього року. Цей великий досвід ми набули під час виборів Президента 2004 року. Максимальна лібералізація виборчих процедур була спрямована на якнайширше забезпечення прав кожного конкретного виборця. Однак, вона виявилася дуже вразливою щодо масованих системних зловживань і широкого безпрецедентного застосування адміністративного ресурсу. У грудні 2004 року Верховна Рада України застосувала тимчасові паліативні заходи, прийнявши закон про особливості застосування цього закону. Іншого виходу не було, ситуація вимагала нагально запровадити механізми захисту основних принципів і засад виборчого права. Проте, було б сьогодні безвідповідальним не врахувати уроки застосування Закону про вибори Президента України з огляду на практичну ідентичність нормативного регулювання виборчих процедур цього закону і закону про вибори народних депутатів України. Це - прямий наслідок уніфікації виборчого законодавства. Саме з цих міркувань вам і пропонується законопроект. Він не зачіпає питань, які викликають політичний резонанс, він не стосується змін у виборчій системі чи змін розміру виборчого бар’єру, який визначає, котрі партії і блоки беруть участь у розподілі мандатів за підсумками виборів. Якщо Верховна Рада має бажання, вона може такі законопроекти розглядати окремо. Сьогодні ж вам пропонується законопроект, який націлений на вдосконалення регулювання виборчих процедур. Які ж основні новації пропонуються у цьому законі? Насамперед, досвід виборів 2004 року показав, що дозвіл кожному суб’єкту виборчого процесу мати своїх представників у виборчих комісіях спровокує на застосування технології так званих технічних кандидатів. сьогодні, якщо ми згадаємо з яким ажіотажем в кінці березня цього року відбувалася реєстрація нових партій, то ми зрозуміємо, що існує небезпека застосування технології технічних партій на виборах 2006 року. Таким чином, щоб уникнути роздування складу виборчих комісій і перетворення їх у недієздатні утворення, як це часто було на виборах 2004 року, пропонується повернутися до механізму формування комісій, який застосовувався під час виборів 2002 року. Я нагадаю зміст його. За цим механізмом безвідмовне право на включення своїх представників мали партії і блоки, які мають свої фракції у Верховній Раді Україні. Всі інші партії чи блоки - суб’єкти виборчого процесу мають право на подання кандидатур, які включаються до досягнення максимального складу виборчої комісії на підставі жеребкування. Це дозволяє встановити верхню межу, розумну верхню межу складу виборчих комісій як для окружних, так і для дільничних, в залежності від кількості виборців на них. Друге питання - яке стосується списків виборців. Мабуть, це була одна з найскладніших і найгостріших проблем у виборах 2004 року. Без сумніву, ці проблеми були результатом цілеспрямованої діяльності, оскільки дуже багато фактів, які вже сьогодні документально засвідчені, показують, що це не могло бути предметом стихійних помилок. Ну скажімо, поява прізвищ дівочих жінок, які вже більш як десяток років замужем, не могла бути випадковістю. Це означає, що, які би не були правила включення осіб до списку виборців, без відповідного публічного контролю ці списки не можна вважати достовірними. Ми всі з вами переконані, що єдиним реальним розв’язанням цієї проблеми є прийняття закону про державний реєстр виборців. Однак, до виборів 2006 року для нього вже просто немає часу. Тому пропонується створити механізм формування списків виборців, по-перше, який би був. працював заздалегідь, починаючи вже з літа цього року; по-друге, який би допускав широкий публічний контроль з боку суб’єктів виборчого процесу і, по-третє, ці списки виборців достовірні, яким можна було би довіряти, стали би основою для наповнення бази виборців після виборів 6 року. Наступний напрямок, в якому потрібно вдосконалювати законодавство пов’язаний з механізмами голосування не за місцем перебування виборців. Це голосування за відкріпними посвідченнями і голосування вдома. Я хочу нагадати, що голосування за відкріпними посвідченнями було одним з важелів фальсифікації виборів 2004 року. Саме для того, щоб їх уникнути і були введені цілий ряд жорстких заходів у законі про особливості. Треба визнати, що деякі з цих заходів були надто жорсткими. Тому, враховуючи досвід голосування 26 грудня, пропонуються додаткові кроки щодо упорядкування голосування за відкріпними посвідченнями. Зокрема, бланками відкріпних посвідчень надається статус документів суворої звітності і запроваджуються правила обліку і правила контролю за обігом цих бланків, включно із звітуванням після проведення голосування. Цей досвід позитивно зарекомендував себе 26 грудня минулого року, і я думаю, що він заслуговує на те, щоб бути застосованим і далі. Що стосується голосування вдома, то, ви знаєте, що Закон про особливості в цьому пункті став предметом розгляду Конституційного Суду України. І в рішенні Конституційного Суду України окреслена категорія громадян, які повинні мати право голосувати вдома. Це особи, які нездатні самостійно пересуватися. Однак, жодного нормативного акту, який би регулював статус таких осіб, в Україні немає. Це означає, що цю проблему треба розв’язати саме у виборчому законодавстві. У зв’язку з цим, пропонується запровадження двох таких категорій осіб, які не здатні постійно самостійно пересуватися, це інваліди, це особи похилого віку, для яких цей фізичний стан, на жаль, вже не може бути змінений. І друга категорія - це особи, які тимчасово не здатні самостійно пересуватися в результаті травми, гострого захворювання чи інших подібних речей. Запроваджується відповідні правила обліку таких осіб і надання їм права голосувати вдома. Наступна проблема, яка вимагає врегулювання, стосується процедур підрахунку голосів і фіксації відомості у протоколах про підрахунок голосів. Як виявилося, перелік відомостей, які фіксуються традиційно у наших протоколах, не забезпечує їх проти фальшування. Тому пропонується розширити перелік цих відомостей у такий спосіб, щоби ускладнити можливість внесення до такого протоколу неправдивих відомостей. Такі кроки підвищують довіру до документів дільничних і окружних виборчих комісії і в кінці кінців сприяють підвищенню довіри до підсумків виборів в цілому. Ще одна проблема, яку пропонується розв’язати у цьому законі, це упорядкування процедур оскарження різних проблем і спорів, які виникають у виборчому процесі. Ця проблема тісно пов’язана з прийняттям чи, властиво, неприйняттям Кодексу про адміністративне судочинство, оскільки, як ви пам’ятаємо, відповідно до цього кодексу такі справи підвідомчі адміністративному суду. Оскільки Верховна Рада недавно у черговий раз проголосувала за цей кодекс, і ми чекаємо на те, чи буде він підписаний Президентом, чи ні, то відповідний розділ може бути доопрацьований при підготовці до другого читання з врахуванням того факту чи набуває чинності Кодекс адміністративного судочинства, чи ні. Нарешті, хочу звернути увагу на те, що у проекті закону чіткіше запропоноване формулювання цілого ряду основних принципів виборчого права, і ми стали з вами свідками того, як, власне, пряме застосування принципів виборчого права у рішенні Верховного суду стало підставою для прийняття рішення. У цілому, ще раз хочу підкреслити, законопроект не носить політичного характеру, він спрямований на вдосконалення механізмів і процедур проведення голосування і таким чином, на більш повне і точне забезпечення виборчих прав громадян, а також прав суб’єктів виборчого процесу, парій, блок
Дайте можливість завершити виступ.
Цей законопроект підтриманий центральною виборчою Комісією, що може засвідчити Голова ЦВК - Ярослав Васильович Давидович. Законопроект підтриманий профільним Комітетом з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. І ми просимо Верховну Раду про підтримку цього законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, запитання до доповідача, запишіться, будь ласка. Так, у нас на запитання 5 хвилин. Так. Михайло Косів, Фракція "Наша Україна". Будь ласка, ваше запитання?
Михайло Косів, Фракція "Наша Україна". Шановний Юрію Богдановичу, із усіх цих перерахованих Вами недосконалостей виборчого права, найосновнійше є, бо абсолютно аморальний, це підставні технічні, як Ви слушно називаєте, кандидати, чи партії, чи блоки. Значить, тут треба поставити заслон, бо це деморалізує суспільство і ми на президентських виборах це дуже чітко побачили, коли явно було видно, що окремі кандидати, ну, просто продаються і просто працюють за гроші. Ви вважаєте, що має право, значить, у формуванні виборчих комісій брати участь тільки парламентські групи. І як тут чітко, в цьому питанні, скажімо дійти висновку: як, щодо організацій самого про
Дякую. Я думаю, що це, дійсно, питання варто уточнення. Я хочу ще раз підкреслити: ми не можемо на рівні Закону відсівати від участі у виборах ті, чи інші партії, чи блоки. Це було би не правильно і, я думаю, що це зроблять самі виборці. Однак, щодо формування виборчих комісій, то це дійсно, на виборах Президента було чи не основним стимулом, який викликав таку шалену кількість кандидатів, абсолютно безперспективних. Тому запропонований такий механізм. Партії і блоки, які представлені у Верховній Раді України при поданні своєї кандидатури не можуть отримати відмови. Таких сьогодні партійних чи блокових фракцій у Верховній Раді є 12. Однак, верхня межа складу комісії встановлюється близько 16 чи там 22 у залежності від типу комісії. Це означає, що місць, насправді, у комісії більше. І на ці місця будуть претендувати представники інших партій чи блоків, які сьогодні у Верховній Раді не представлені. І таким чином, ще не заслужили великої суспільної підтримки. І оскільки їх значно більше, ніж кількість вакансій, то цей розподіл місць пропонується робити жеребкуванням.
Анатолій Оржаховський, фракція комуністів.
Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Шановний Володимире Михайловичу, прошу передати слово на запитання колезі Соломатіну.
Юрій Петрович Соломатін, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Юрій Соломатін. Шановний колега, скажіть, будь ласка, чи є наше законодавство демократичним, якщо на виборах у Черкасах, які відбулися 12 червня цього року, до міської ради перше місце посів кандидат, котрий набрав лише 4 відсотків голосів від загальної кількості виборців. Так само один із наших колег, який рік тому обирався до Верховної Ради в Одесі, він набрав лише 7 відсотків. Навіть Президент України набрав лише 40 відсотків від загальної кількості громадян, які мають право голосу. Тобто немає волевиявлення більшості. Що слід зробити, щоб більшість панувала у законодавстві, а не меншість? Дякую.
Дякую. Ті проблеми, які ви називаєте, а я їх цілком поділяю, стосуються мажоритарної виборчої системи відносної більшості. Таким чином, вони не будуть стосуватися виборів Верховної Ради України 2006 року, які будуть проводитися на підставі пропорційного представництва.
Павло Сулковський, фракція "Регіони України".
Шановний Володимире Михайловичу, на мій погляд і на погляд нашої фракції ми підтримали повернутися до обговорення цього питання. І ми коли дивимося, читаємо проект і прослухали доповідача, то це не моє питання, не буде запитанням до доповідача даного проекту. Але була домовленість, щоб деякі моменти, непоганий закон в цілому був, у нас є на сьогоднішній день, але деякі аргументи можна виправити, не зачіпати якихось основних аргументів і так далі. І даний проект практично у новій редакції іде. Тому ми заявляємо від фракції "Регіонів України" і закликаємо усіх народних депутатів, що цей законопроект просто треба сьогодні відхиляти і ні в якому разі не можна його підтримувати. Дякую.
Якщо дозволите, я спробую відповісти на цей виступ. Я хочу сказати, що не підтримувати технологічні зміни до закону, який вдосконалює процедуру і не носить політичного забарвлення, можуть лише ті політичні сили, які зацікавлені скористатися слабостями чинної редакції закону.
Олександр Шевченко, фракція Народної партії.
Олександр Шевченко, Дніпропетровщина, 39 виборчий округ, фракція Народної партії Володимира Литвина. Шановний Юрію Богдановичу, у мене до вас є таке питання. Я уважно вивчив ваш законопроект, надав письмово вже до його поправки відповідні, які вважаю потрібні. Вони не змінюють суті, духу і букви закону вашого, який, я надіюся, буде прийнятий. Але у мене таке запитання. Наскільки ви вважаєте він, цей закон, сьогодні в разі прийняття унеможливлює процеси фальсифікування, унеможливлює процеси адміністративного тиску, унеможливлює процеси хибного розуміння волі виборців? Дякую за відповідь.
Дякую за дуже хороше запитання, а також за вже надані пропозиції. Я хочу сказати таку річ. Ілюзію було би вважати, що лише закон зупиняє порушення закону. Для цього потрібна воля насамперед тих, хто його реалізує. Однак закон може створювати для таких перешкод на шляху порушення кращої умови, а може навпаки сприяти цим порушенням. Так ось я глибоко переконаний, що ця редакція, яку ми пропонуємо, створює дуже серйозні перешкоди на шляху фальсифікації. І тому при наявності волі легко буде уникнути цих фальсифікацій.
Так, дякую, Юрій Богданович. Час вичерпаний. Сідайте. Дякую вам. Шановні колеги, я ще раз хочу нагадати, що ми прийняли рішення про те, що будуть виступати представники депутатських груп і фракцій. Тому я просив би тих представників депутатських груп і фракцій, які не подали свої заявки до секретаріату на виступ, зробити це або уповноважити на право виступати від імені фракції тих народних депутатів, які вже записались на виступ. Зараз я виходжу з тих, хто вже записалися від фракції. Олександр Масенко, фракція комуністів. Підготуватися Валерію Асадчеву також від Української народної партії. Прошу всіх інших колег записатися.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Я думаю, о ні у кого сумніву не викликає у тому, що потрібно працювати над тим, щоб зробити таке виборче законодавство, щоб ми вже надовго і навіки забули про ті маніпуляції, про ті фальсифікації, які у нас завжди допускалися. І я підтримую Юрія Богдановича в тому плані, що він говорить: треба просто технічні питання, які закладені в цьому законопроекті, їх просто неможливо не підтримати. Але виникає друге питання: а як забезпечити виконання тих норм, якщо ми їх і приймемо? На наш погляд, це можна лише тоді, коли ми зуміємо у повній мірі, не в якійсь там частині, а в повній мірі ізолювати від виборчого процесу виконавчу владу і держслужбовців. Тільки тоді ми можемо сподіватися на демократичні вибори. А якщо це буде знову втручання виконавчої гілки влади, сподіватися на демократію у виборчому процесі абсолютно не можна. І ми говоримо про те, що стара влада фальсифікувала весь час вибори, і сподіватися на те, що нова влада не буде цього робити, я не можу, тому що абсолютно те, що запевняли ті люди, які зараз при владі, коли вони ще не були владною структурою, вони абсолютно нічого не виконують. Перший приклад, ось перед нами всіма висять ці портрети. Всі казали, що вони законники, сьогодні вони не виконують, сьогодні вони не складають з себе депутатські повноваження, то яка гарантія, що вони тоді будуть закону дотримуватися? Якщо хтось сьогодні тут і виступали про кадрову проблему, і, дійсно, майже 20 тисяч керівників районних. регіональних гілок влади замінили. І це далеко не фахівці. Я думаю, ви всі в цьому переконані. Це люди, які, на мій погляд, поставлені для того, щоб іменно забезпечити вибори 2006 року. А до того, до фахового рівня їм ще дуже і дуже далеко. І я весь час задаю собі питання, а що буде, якщо провладні партії не матимуть тієї підтримки, якої вони хотять? Мабуть, знову буде закликаний для цього майдан, так, як у нас уже часто це виходить, і Юлія Володимирівна говорить, не буде прийняте рішення - прийде сюди майдан. Тому, шановні друзі, ми підтримуємо нашою фракцією ці зміни і цей законопроект, тільки будемо голосувати, коли буде поставлено це в цілому. А в першому читанні, а потім про внесення якихось змін ми не довіряємо і голосувати не будемо. Отже, я всіх закликаю, давайте проголосуємо за цей законопроект відразу в цілому.
Так, Валерій Асадчев від фракції Української народної партії. Підготуватися Борису Беспалому.
Валерій Асадчев, Українська народна партія. Шановні друзі! Я вважаю, що зараз порушені домовленості, які були у нас досягнуті на Погоджувальній раді. Я хочу нагадати, що на Погоджувальній раді була домовленість, що ми вносимо законопроект про внесення змін до діючого тільки в частині уточнення і покращання процедур виборів, технологічних процедур по результатам президентських виборів. Зараз, фактично, внесений новий законопроект, тобто повністю вся нова редакція, тобто сюди внесений і відсотковий бар’єр, і пропорційна система, і до них тепер будуть давати пропозиції на друге читання, ми фактично піддаємо повній ревізії весь законопроект про вибори. Ми так не домовлялися. Більше того, я вважаю, що поправка 691 - я хотів би, щоб ви її подивилися, я не буду її коментувати, - це якраз зухвале підтвердження того, як не дотримуються наших домовленостей. Які пропозиції, зокрема, вносила Українська народна партія: щодо відкріпних посвідчень [[ми вважаємо, що треба покращити ситуацію]], ми пропонуємо обов’язково в законопроект вписати, що кожний суб’єкт виборчого права має отримати список виборців на комп’ютерному носії, на дискеті, і обов’язково воно має бути перевірено спеціальною програмою. Такі програми існують, ми такі перевірки робили, і це дуже ефективно, дуже швидко можна перевірити списки виборців. Ми також пропонували, що можна розвести в реєстрації список партії і самих депутатів, тобто список можна зареєструвати буквально за один-два дні, там не треба багато чекати. І партія вже може, чи блок, починати агітацію. А депутатів можна реєструвати і місяць, і півтора. Тобто я думаю, що таке розведення теж було б доречним. Отакі технологічні моменти можна внести. Але повністю в новій редакції приймати законопроект - ми вважаємо, що це є порушення наших домовленостей на Погоджувальній раді. І ми так не будемо голосувати: законопроект в новій редакції. Дякую.
Борис Беспалий, фракція "Наша Україна". Підготуватися Богдану Губському.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, жоден закон не гарантує чесних і прозорих виборів, але закон може або сприяти чесним виборам, або перешкоджати. І неупереджений аналіз тексту, який сьогодні розданий на прохання депутатів, порівняльна таблиця дуже грунтовно опрацьована, засвідчує, що цей варіант, попри те, що він є не ідеальним, він набагато зменшує можливості зловживання владою. І на відміну того, що казав попередній виступаючий, пропонується зберегти той самий 3-відсотковий бар’єр, це раз. На відміну того, що дехто тут боїться, немає зазіхань на виборчу систему, тому що ми розуміємо, що в цьому випадку закон не пройде. На відміну того, що нам зараз говорили, там передбачені комп’ютерні носії усім учасникам виборчого процесу, тобто дуже. краще набагато, хоча можливо і недосконало виписано і формування виборчих комісій, і формування виборчих списків, і відкріпні талони, і голосування за кордоном. І я прокоментую 691 поправку, якої так боявся коментувати мій колега високошановний. Там сказано, що не треба брати смішної гарантії, що хтось там полишить посаду. Ми бачимо, що це просто захаращує текст закону і нічого не дає. Не треба такі тексти, що я зобов’язуюсь виконувати закон. Закон треба виконувати без всяких зобов’язань. І знання закону, і незнання закону не звільняє від відповідальності в цій частині. Тому я ще раз звертаюся. Тепер за процедурою. Ми домовлялися і дійсно і наша фракція "Наша Україна" пропонувала опрацювати закон так, щоб можна було приймати його в цілому, і ми в цій частині повністю згодні з одним з попередніх виступаючих. Але воля Погоджувальної ради була іншою, там була домовленість, що ми приймаємо за основу і одразу тут же доопрацьовує це спеціальна робоча група, яка з представників різних фракцій для того, щоб не було курйозних несподіванок. І наша фракція гарантує, що ми не проголосуємо за закон, де буде змінюватися виборчий бар’єр і виборча система, і це не пройде, так що давайте тут не. цей момент не боятися. Тому та. і ще я хотів звернути увагу, законопроект, який значно зменшує адмінресурс, іде якраз на цей раз від нової влади, я на це просто звернути увагу, він нам не потрібен, як і вам, шановні колеги. Тому можливо перед голосуванням, я не знаю, ще раз збирати Погоджувальну раду, а я дуже звертаюся до всіх колег, давайте його приймати за основу, давайте його доопрацьовувати не десь в комітетах, давайте його спеціальною групою доопрацюємо і обов’язково приймемо, бо це в інтересах українського народу, який стомився без чесних, прозорих, нормальних виборів. Дякую.
Богдан Губський, фракція Партії "Єдина Україна". Підготуватися Віталію Шибку.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Встановлення демократичних процесів в України - це наша найголовніша мета. І громадяни України чекають від нас саме при прийнятті виборчого законодавства, щоб воно було розроблено таким чином, щоб кожен громадянин України особисто мав можливість обрати саме той виборчий список, тих народних депутатів, яких він вважає, що вони будуть працювати на людей. Щоб не було фальсифікації виборів, щоб двічі люди не голосували. І саме, виходячи з цієї точки зору, і необхідно розглянути відповідний законопроект. Громадяни України хочуть, щоб їхня особиста думка була чітко врахована при голосуванні у 2006 році. Вони хочуть обрати тих народних депутатів, які будуть працювати на людей і для людей, які не будуть суміщати законодавчу владу з бізнесом, які відділять бізнес від законодавчої роботи, і це сьогодні дуже важливо. І саме з цієї точки зору цей закон повинен гарантувати прозорість виборів. Адже саме депутат обирається людьми і обирається для того, щоб він на людей працював, сам працював на тих людей, які обрали. Не люди повинні працювати на депутата, а депутат повинен працювати на ті закони, які дають можливість покращити життя громадян. Чого громадяни України чекають від нас? Вони чекають, щоб ми приймали закони, які забезпечать соціальний захист тих верств населення, які сьогодні не мають можливості отримувати у повній мірі той соціальний захист, який дасть можливість їм нормально жити, працювати, утримувати сім’ю. Так, дуже позитивно, що ми вчора прийняли Бюджетну резолюцію, яка дасть можливість 500 гривень мінімальної зарплати і пенсії. Але це теж небагато, це дуже небагато. Я впевнений, що вже у другому півріччі після того, як ми побачимо, що дав нам бюджет, буде можливість скорегувати десь до 800-1000 гривень мінімальної зарплати на наступний рік. І це саме те, чого чекають від нас люди. Саме тому людям дуже важливо, кого вони оберуть, яких депутатів оберуть, і яким чином ці депутати доб’ються, дай Бог, щоб це були ми, того, щоб мінімальна зарплата вже у наступному році була тисяча гривень. Ми провели соціальне опитування, розіслали людям анкети з запитання: "Чого ви чекаєте від нової Верховної Ради, за що вона повинна у плані соціального захисту голосувати?" Люди кажуть: ми хочемо добитися того, щоб була мінімальна зарплата - 1000, 1200 гривень і мінімальна пенсія - 800, 1000 гривень і це справедливо. Виходячи з цього, ми вважаємо, що сьогодні дуже важливо прийняти Закон, який би дав можливість, який дав можливість провести прозорі вибори. Саме тому ми вважаємо, що робоча група повинна над цим законом попрацювати, розробити необхідний документ і в цілому його проголосувати одноразово і прийняти, щоб всі бачили. що приймається. Дякую за увагу.
Дякую. Поки іде, зараз мікрофон Віталія Шибка включіть, будь ласка. Я хочу сказати, шановні колеги, в вас міняються настрій з такою блискавичною швидкістю, що я за вами не встигаю. На Погоджувальній Раді ми домовились одне, зараз звучить інше. Так давайте ж тоді домовлятися якось. Будь ласка, мікрофон Віталія Шибка.
Дякую, Володимире Михайловичу, я може розсію Ваші сумніви з тих, щодо тих блискавиць і хочу сказати і колегам, і хочу сказати нашим слухачам, що на сьгодняшній день, саме в ранці ми тільки отримали ці зміни. Тобто ми отримали документ, який містить 150 аркушів і, звісно, якщо підготуватися до детальних висновків і до детального вивчення цього важливого документу, такого об’ємного, то потрібен час. Цей час ми тільки мали десь 2 години. І я хочу звернути увагу з цього приводу, аналізуючи хоча би одну частину цього законопроекту, частину того, як будуть залучені до виборів ті українці, які проживають за кордоном. Ви знаєте, що в минулих виборах було дуже багато проблем, було мало округів, було мало станцій для того , щоб могли проголосувати наші заробітчани. Було дуже мала явка, хоча ми знаємо інші статистичні данні тих людей, які проживають за кордоном. І, дійсно, якщо ми будемо аналізувати цей законопроект, то тут є суттєві зміни, як раз до позитиву. Я маю на увазі, що саме у поправці 130 з’явилася така назва, як закордонний виборчій округ. Є поправка 132, в якій деталізує ці проблеми, є така поправка як 189, яка у розділі 4. Виборчі комісії, каже, що система виборчих комісій, що здійснюють підготовку до проведення виборів депутати становлять і на всій території України та за кордоном у виборчому округу і так далі. Тобто можна тут, не гаячи час, приводити дуже багато прикладів, але у той же час є такі місця, які на сьогоднішній день мають уточнення. І це, я думаю, уточнення повинні зробити під час того, як ми будемо це приймати у другому читанні. Наприклад, давайте звернемо увагу на 166 поправку. Тут пишеться, що така закордонна виборча дільниця може бути утворена тільки у великому місці держави, де проживає значна кількість виборців України. Я хотів би знати, що це означає "велике місце держави"? Як його рахувати? Чи це 300 тисяч чи мільйонник і так далі. І що означає "значна кількість виборців України, чи це мільйон, чи два мільйони, чи десять? Тому тут можна прийняти теорію Ейнштейна для того, щоб це визначити. І це, дійсно, треба якось устаткувати під час другого читання. Або поправка 168-ма, яка ще не зазначає, що є у деяких країнах законодавство, яке не дозволяє проводити в інших пунктах, крім консульських та дипломатичних установ, якісь вибори. Це, наприклад, ми зіткнулися у минулому виборчому процесі з Грецькою Республікою і тому подібне. Тому наша фракція каже, що треба прийняти його в цілому, але з другим читанням для того, щоб уточнити ці недолугі, які є на сьогоднішній день. Дякую за увагу.
Олександр Шевченко, будь ласка, від фракції Народної партії. Підготуватися Матвієнкову.
Олександр Шевченко, Дніпропетровщина, 39 виборчий округ, Народна партія Володимира Литвина. Шановні колеги, я, задаючи питання Юрію Богдановичу, хотів підкреслити, що особливо турбує створення механізмів уникнення фальсифікацій, уникнення недонесення думки людей відносно ситуації, яка складається симпатій і потім відносно того, як буде форматуватися парламент, і в цілому у суспільстві вибори, які пройдуть. Тому хотів би підкреслити, що, на мій погляд, минулі вибори нас багато чому навчили, багато для кого стали школою. І конкретно я хотів би сказати. От наприклад, серед суб’єктів виборчого процесу [[стаття 12]] особливо слід виділити, на мій погляд, представників політичної партії, ЦВК та виборчих комісій, як виділено офіційних спостерігачів від політичних партій, тому що правосуб’єктивність представників політичних партій не в повному обсязі співпадає із правосуб’єктивністю колегіальних органів чи керівників партій і близька до правосуб’єктивності представників у цивільному процесі, які є самостійними суб’єктами зі своїми правами та обов’язками. Підтвердженням цього є положення пункту 15 статті 71 даного законопроекту. На мій погляд, також щоб не було деякої двомовності і деякої незрозумілості у трактуваннях, в статті 18 в пункті другому не слід пов’язувати чисельність територіальних виборчих одиниць із виборами Президента України, адже для практики ця норма істотного юридичного значення не має, бо кількість виборчих дільниць під час проведення виборів Президента України та народних депутатів може бути різною. Я також хотів би підкреслити, що в статті 26 у пункті третьому, на мій погляд, замість формулювання "утримуються в установах кримінально-виконавчої системи" варто вжити "відбувають кримінальне покарання", вважаючи, що не всі засуджені відбувають покарання в установах державного департаменту з питань виконання покарань. І також у пункту третьому в цій же статті та подальша стаття законопроекту слід визначити єдине термінологічне визначення статусу працівників правоохоронних органів, а саме працівників судових та правоохоронних органів, так як в подальшому зі згаданих категорій працівників окремо виділяються службовці рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України, Служби безпеки України. До пункту третього також варто додати - військовослужбовці та особи, які проходять альтернативну військову службу. Чому я приділяю саме увагу цим питанням, бо як ви знаєте, всі вважають, що саме адміністративний тиск, самі найбільші фальсифікації відбуваються у місцях відбування покарання, в місцях проходження військової служби та інших. Наша фракція підтримує даний законопроект. Вважає, що його треба доопрацювати і прийняти в другому читанні. Дякую за увагу.
Так, Матвієнков, фракція "Регіони України".
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Ну, вначале я хочу сказать в отношении того, что я все-таки постараюсь высказать больше собственное мнение, чем мнение фракции. И начну с того, что мое мнение за это время не изменилось по отношению к закону, это один из самых консервативных законов, о которых можно только говорить. Статья 38 Конституции нарушается вчистую. То, что избиратели имеют право непосредственно избирать своего депутата, это также мы об этом неоднократно говорили в предыдущих законодательствах, при обсуждении предыдущего закона. Но я хочу сейчас сказать не об этом, я хочу сказать о конкретном законе. Владимир Михайлович! Мы постепенно переходим к той позиции, когда нас все больше и больше со всех сторон начинают склонять к голосованию, не вникая. А вот сегодня мы столкнулись с моментом, когда начинают склонять к моменту голосования, не читая. Как можно вникнуть в законопроект в 250 листов, хотя я так склоняюсь, что это - технические правки, если его сегодня утром роздали, склоняюсь на то, что это чисто технические изменения. Далеко не технические изменения. Что такое техника? За любой техникой стоит политика. Что значит "механизм голосования на дому", что значит "механизм голосования по открепительным талонам"? Те или иные процедуры. Ведь все, кто проходил выборы, прекрасно понимают, что за каждым из этих шагов стоят подспудные 2-3 шага. Все мы за то, чтобы избежать фальсификации, все за то, чтобы были честные, открытые, прямые выборы. Но где? Мы увидели сегодня это в законопроекте? Может быть, там и есть глубина этого вопроса, но, извините, как можно вникнуть за 15-20 минут в суть того, что нам сегодня предполагается сделать? Это первое. Второй момент, почему у нас несколько депутатов получили монополию на работу над этим законопроектом? То есть, нас сегодня поставили перед дилеммой в двух направлениях. Дилемма первая, мы должны принять в целом законопроект для того, чтобы не пустить его по кругу, доверяя тем людям, которые работали над ним и они под честное слово скажут, что да, не будет фальсификации, либо второй момент: мы должны отправить этот законопроект на доработку, и тогда ко второму чтению мы должны предметно, серьезно над ним работать, то, опять же, отслеживать, какие технические правки будут туда вноситься? Это вопрос не одного дня, и не стоит тогда гнать лошадей. Но я задаю еще и следующий вопрос: давайте же рассматривать вопрос в контексте, давайте немножко оторвемся от парламентских выборов, ведь мы сегодня идет и к выборам в местные органы власти. Кто ответит на вопрос, как мы будем увязывать два этих вопроса: пропорциональная система здесь, пропорциональная система там? Как мы в марте месяце будем проводить совместно такие выборы - и те, и эти - при такой вот смешанной системе и при тех изменениях, которые мы сегодня вносим, что мы будем делать и как мы будем сюда вплетать административную реформу, о которой сегодня все больше и больше сегодня заявляют и говорят, что завтра же она вступает в жизнь. И кто ответит на эти вопросы? То есть сегодня сам закон о внесении изменений в выборы депутатов Верховного Совета - это не сама цель. Мы должны в первую очередь ответить за стратегические моменты. А второй момент - разобраться с техникой, с динамикой. С техникой и динамикой чтобы разобраться, я все-таки предлагаю сегодня за этот законопроект не голосовать, внимательно его доработать. Но при следующем голосовании голосовать в целом, чтобы мы четко знали и осознанно голосовали за что и как. Спасибо.
Шановні. Заєць Володимир, фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Да, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Фракція соціал-демократів об’єднаних вважає, що дане питання є абсолютно врегульованим, і ми могли би успішно вийти на парламентські вибори 2006 року із діючим законом. Але, щоб не бути у ролі фракції, яка порушує певні домовленості, хотів би висловити зауваження, за яких фракція могла би підтримати даний законопроект у першому читанні і в цілому. Наступні зауваження. Шановні колеги, річ у тім, що якщо говорити про те, хто порушив уже домовленості, то безперечно це ініціатори даного законопроекту, оскільки ми домовлялися, що ми не будемо вносити новий законопроект, а тільки зміни і доповнення до нового. Наразі цього не трапилося, тому маємо ситуацію таку, яку маємо, і мусимо її обговорювати. Але що хотілося б зазначити насамперед. Шановні колеги, не треба писати ті чи інші норми під себе і під ту політичну ситуацію, яка є вигідною і може слугувати карт-бланшем для досягнення результату. Ми можемо проголосувати за цей законопроект, але без правки 691, про яку говорив колега Асадчев, якого я безумовно підтримую. Про що йде мова. Що в переліку документів, які подаються до реєстрації, пишеться заява і зобов’язання припинити у разі обрання депутатом діяльності чи скласти представницький мандат. Почитайте, як виписана ця пропозиція із змінами і доповненнями і з зобов’язанням для набуття повноважень народного депутата. Про що йде мова. Це у розвиток тези, що Президент Ющенко може очолити виборчий список "Народного союзу "Наша Україна", але при цьому він не бере на себе зобов’язання складати повноваження Президента України у разі обрання його народним депутатом. Це означає, що ті, хто претендують на отримання додаткових результатів за присутності Президента у партійному списку, хочуть скористатися його можливим авторитетом, провести до парламенту найбільшу кількість депутатів, але при цьому не ставити Президента в незручне становище, щоб потім він міг пояснити, чому ж він власне не вступає в повноваження народного депутата і не складає президентських повноважень. Тому, за виключенням цієї норми, соціал-демократи можуть підтримати даний законопроект, але у першому читанні і в цілому як закон. Але для того, щоб не кортіло комусь і надалі виписувати ті чи інші норми під себе і під політичну ситуацію, під кон’юнктуру, ми і пропонуємо ввести статтю 121-шу, яка говорить про те, що зміни і доповнення до цього закону можуть бути внесені не пізніше, як за 240 днів до дня виборів, а саме така кількість лишилася до парламентських виборів березня 2006 року народних депутатів України до Верховної Ради України наступного скликання. Якщо ж наші пропозиції не будуть враховані і поправка 691-ша буде і надалі протискуватися, тоді ми визнає для себе за краще взагалі не голосувати цей законопроект, а блокувати його голосування. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, всі, хто виявив бажання для виступу від фракції, такою можливістю скористалися. Заключне слово. Юрій Ключковський, будь ласка, у вас є підстави для заключного слова? Будь ласка, одну хвилину. Запросіть народних депутатів до сесійної зали.
Шановні колеги. Я дякую, Володимире Михайловичу, за можливість виступити з заключним словом. Хочу вам сказати, що обговорення цього питання показало, що поки що у нас у Верховній Раді все базується на недовірі, кожен підозрює інших в тому, що обдурить, і, очевидно, тому що сам готовий обдурити. І мені дуже шкода, що обговорення законопроекту просто звелося до демонстрації недовіри. Друга річ, яка сьогодні задемонстрована. Шановні колеги, навіть такі цікаві для вас законопроекти ви не пильнуєте, адже ж цей законопроект зареєстрований у квітні цього року і розданий ще тоді, на першому засіданні, в травні цього року, тобто два місяці тому. Тому ніхто нікого не обдурює. І коли на Погоджувальній раді обговорювався конкретний номер законопроекту, то саме цей законопроект, який ви вже всі давно тримали в своїх руках. Звичайно, можна звинувачувати в тому, що хтось хоче монополізувати, але ж я не говорю про те, що деякі люди монополізують, наприклад, питання щодо приватизації підприємств металургійної галузі. Це ж так само можна було би декого звинуватити. Саме тому ініціатори законопроекту і комітет пропонував. Я прошу дати можливість закінчити. Саме тому ми пропонували приймали у двох читаннях, а у разі, якщо наполягання деяких фракцій, щоб приймати в цілому все-таки підтримало зал, то тоді ми вимагали, щоб була створена робоча група з представників різних фракцій, щоб зняти політичні підозри, якими, на жаль, переповнена свідомість деяких депутатів чи цілих фракцій. Я розумію долю цього законопроекту сьогодні. Ми вже один раз напоролися на такі речі, коли в 2002 році проводили місцеві вибори за законом 1998 року, бо не хотіли тут піти на розумні кроки. Ради Бога, це воля ваша. Вам обирати за цим законом, який сьогодні є. Але тому потім прошу не нарікати на те, що десь не так сформульовані положення закону. Я ще раз хочу підкреслити, найрозумніше сьогодні прийняти його за основу і доопрацьовувати тою робочою групою, про яку.
Дякую. Шановні колеги, я хочу нагадати, що законопроект було внесено 28 квітня 2005 року. На пропозицію народних депутатів була зроблена табличка для того, щоб депутати могли побачити діючу редакцію закону. Шановні колеги, закон було внесено 28 квітня 2005 року. На пропозицію народних депутатів, керівників депутатських груп і фракцій було зроблено порівняльну таблицю і ця дійсно порівняльна таблиця була підготовлена вчора для того, щоб депутатам було зручніше керуватися. Ну я прошу вас! Я ж не коментую справу в металургій галузі, коли я в ній не розуміюся! Тому шановні народні депутати, ми з вами домовлялися про те, що ми будемо приймати цей документ за основу з тим, щоб була можливість ще раз подивитися цей документ. А після того прийняти його в цілому, як закон. Тому я зараз ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України. Я зачитаю цей проект. Відмініть голосування. Шурма, будь ласка.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Сьогодні в обговоренні від нашої фракції Володимир Заєць за дорученням фракції наголосив на моменті існуючої недовіри, і ми маємо до цього обгрунтовані підстави Я би хотів нагадати попередньому виступаючому. Не так давно у Верховній Раді ми розглядали Закон "Про вибори на пропорційній системі" Ні автор закону, ні політична партія за нього не голосувала. Будучи ініціатором пропорційної системи виборів, будучи автором законопроект, люди за цей законопроект не проголосували. То скажіть, будь ласка, про яку довіру до політичних сил можна вести розмову, коли людина за 5 секунд до голосування витягує карточку і вважає, що її немає. Тому ми і висловили своє питання про недовіру. Дякую.
Шановні колеги! Вам роздано проект постанови, реєстраційний номер 6631-2/2П, який підписали керівники депутатських груп і фракцій, тут дванадцять підписів міститься. Не всі, я кажу, що не всі. Пропонується таким чином: прийняти за основу проект Закону , доручити Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянути пропозиції висловлені під час обговорення законопроекту та ті, що надійдуть від суб’єктів права законодавчої ініціативи до 1 липня 2005 року, і підготувати зазначений законопроект до розгляду у другому читанні 6 липня 2005 року. Я ставлю на голосування цей проект постанови. Прошу голосувати. [[12:11:24]] За-258 Рішення прийнято. Я прошу підготувати в установлені терміни законопроект до розгляду у другому читанні. По Фракціях, будь ласка: "Наша Україна" - 78, Комуністів - 0, "Регіони України" - 11, Народна партія - 33, Блоку Тимошенко - 32, СПУ - 24, Українська народна партія - 4, СДП (о) - 15, "Демократична Україна" - 20, "Єдина Україна" - 11, партія "Промисловці, підприємці України" - 12, Демократичні ініціативи - 2, позафракційні - 16. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію договору між Україною та корейською народно-демократичною республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі для відбування покарання. Я просив би шановних народних депутатів, якщо все зрозуміло оперативно розглядати ці питання. До доповіді запрошується міністр юстиції Роман Михайлович Зварич, будь ласка, Романе Михайловичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, на ваш розгляд виноситься проект Закону про ратифікацію договору між Україною та Корейською народно-демократичною республікою, про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі для відбування покарання. Невід’ємною частиною проекту Закону є текст договору, який складається із 22 статей. Договір між Україною та Корейською народно-демократичною республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі підписано 12 листопада в 2004 році. Необхідно зазначити, що на сьогоднішній день правові відносини між Україною та Корейською народно-демократичною республікою з питань передачі засуджених осіб не врегульовано. Разом з тим, частиною другою статті 10 Кримінального кодексу України передбачається, що іноземці, які вчинили злочини на території України і засуджені за них на підставі цього Кодексу можуть бути передані для відбування покарання за вчинений злочин тій державі, громадянами якої вони є, якщо така передача передбачена міжнародними договорами України. Укладання зазначеного договору не потребує внесення змін до чинного законодавства та додаткових витрат з державного бюджету України, оскільки виконання його положень забезпечуватиметься в межах коштів, призначених у державному бюджеті України на утримування Мінюсту, органів кримінально-виконавчої системи та Міністерства внутрішніх справ. Шановні народні депутати, враховуючи вище зазначене, пропонується прийняти рішення щодо Договору між Україною та Корейською Народно-Демократичною Республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі, для відбування покарання. Дякую за увагу.
Будь ласка, три хвилини на запитання. Запишіться, шановні колеги. Євген Гірник, будь ласка, ваше запитання.
Євген Гірник, Конгрес українських націоналістів, фракція "Наша Україна". Роман Михайлович, КНДР є тоталітарна комуністична країна. Чи не може у результаті ратифікації цієї угоди виникнути ситуація. Політичний біженець з Кореї опинився на території України, скоїв якійсь злочин, сидить в українській тюрмі. Ми його повернемо у Корею, там його засудять, як політичного біженця чи по політичних мотивах. Чи не буде ратифікація цієї угоди українським парламентом порушенням Гельсінських умов 1975 року. І чи західні країни не мали такого досвіду, коли репатріювали радянських там військовослужбовців і біженців прямо у сталінські табори. Дякую.
Шановний пане Євгене, особи, про які ви говорите, входять у категорію осіб, суб’єктів, які підлягають врегулювання не Гельсінськими угодами 1975 року, а під регулювання Женевської конвенції з 1951 року щодо біженців. Там зокрема зазначається у цьому договорі, у цій конвенції, стороною якої є Україна, що будь-яка особа, яка має підстави вважати, що вона може бути суб’єктом політичного переслідування, яка знаходиться на суверенній території держави Україна, має можливість подати заяви до відповідних органів України для того, щоб отримати статус політичного біженця. І звичайно, що особи, які матимуть такий статус на наданий нами, на них не поширюється дія цього договори. Крім того, особи, які отримали такий статус з боку інших держав, сторін Женевської конвенції і переселяються на суверенну територію України, на них також не поширюється дія цього договору. Оскільки Женевська конвенція дуже чітко зазначає, що будь-яка сторона, яка надала такий статус будь-якій особі, інші сторони цієї конвенції зобов’язані визнавати цей статус. Тому такої проблеми не існує.
Юрій Соломатін.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний Романе Михайловичу, скажіть, будь ласка, якою є за чисельністю корейська громада в Україні, якщо є у вас такі відомості, і відповідно українська громада в Корейській Народній Демократичній Республіці. Скільки було засуджених з одного боку і з другого боку? Тобто наскільки це питання є вкрай актуальним? Це перше запитання. І щодо тоталітарної держави. Ось зараз мені колеги проінформували мене про те, що начебто в Корейській Народній Демократичній Республіці тюрем взагалі немає, там інші способи виховні. Скажіть, будь ласка, що вам відомо з цього приводу? У нас десятки тисяч, сотні тисяч у тюрмах, а там немає.
Щодо другої частини вашого запитання, пане Юрію, з повною повагою до вас я таки мушу звернути увагу на той факт, що я не уповноважений надавати таку кваліфікацію внутрішній політичній ситуації в Корейській Народній Демократичній Республіці. Тому буду просити вашої індульгенції не змушувати мене давати відповідь на питання, на яке я не уповноважений давати відповідь. Що стосується першого питання, першої частини вашого питання. Я мушу таки признатися, що воно не було предметом вивчання з боку Міністерства юстиції, оскільки сама ця угода носить рамковий характер, тобто практично ми маємо такі угоди з усіма країнами світу чи майже з усіма країнами світу, з якими ми маємо нормальні, навіть дружні стосунки. Виходячи з того, що ми маємо такі стосунки, що, можливо, ви можете також трактувати, як відповідний коментар на другу частину вашого запитання із Корейською Народно-демократичною Республікою, уряд вважає за відповідне і це підтверджується також з боку Президента України, оскільки законопроект внесений Президентом України, що було би добре врегулювати цю сферу, яка досі не врегульована. Тому дуже велике прохання все ж таки підтримати відповідний законопроект.
Дякую, Роман Михайлович, сідайте. Від комітету Маркуш Марія Андріївна, будь ласка.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Президентом України проект Закону України про ратифікації Договору між Україною та Корейською Народно-демократичною Республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі для відбуття покарання. Ратифікація цього Договору, що був підписаний від імені України 12 листопада 2004 року, і набуття ним чинності створять, як передбачається належні договірні правові умови для ефективного співробітництва обох держав з питань передачу осіб, засуджених до позбавлення волі для подальшого відбуття покарання на території України і громадянства, що має на меті сприяння виправленню та соціальній реабілітації таких осіб. Метою законопроекту, що розглядається, є виконання обов’язкових внутрішньодержавних процедур, сприятливих на набуття зазначеним Договором чинності, а саме його ратифікація з наступним обміном ратифікаційними грамотами, внаслідок чого відповідно до статті 22 Договору він набуде чинності на 30 день після такого обміну. Укладення Договору не потребує внесення змін до чинного законодавства чи додаткових витрат із Державного бюджету України. Враховуючи викладене, а також те, що відповідно до Закону України міжнародні договори, цей Договір підлягає ратифікації як такий, що стосується прав людини і громадянина, що здійснюється шляхом прийняття Закону про ратифікацію, невід’ємною частиною якого є текст міжнародного договору, Комітет вирішив запропонувати Верховній Раді України розглянути проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Корейською Народно-демократичною Республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі і для відбуття покарання і прийняти його в цілому як закон України.
Дякую, сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Будемо голосувати тоді. Ви ж не записалися. Що ж єсть, якщо вас немає на моніторі? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про ратифікацію договору між Україною та Корейською Народно-демократичною Республікою про передачу осіб, засуджених до позбавлення волі для відбування покарання. Реєстраційний номер 0262. Прошу голосувати. [[12:22:15]] За-245 Закон прийнято, угода ратифікована. Слухається проект закону про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу у кримінальних справах, реєстраційний номер 0264. Роман Михайлович Зварич, міністр юстиції. Підготуватися Маркуш.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! На ваш розгляд виноситься проект закону про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу в кримінальних справах. Договір між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу в кримінальних справах підписано 10 жовтня 2004 року в місті Київ. Необхідність укладення цього року викликано прагненням обох держав до розвитку співробітництва та врегулювання міжнародно-правових відносин між Україною та Єгиптом у сфері кримінального судочинства шляхом створення механізму надання договірними сторонами взаємної правової допомоги у попередженні та розслідуванні злочинів у судовому розгляді кримінальних справ та конфіскації доходів, одержаних злочинних шляхом. Відповідно до підпунктів "д" і "є" частини другої статті 9 Закону України "Про міжнародні договори України, цей договір підлягає ратифікації. Додаткових витрат з бюджету не передбачається. Шановні народні депутати, враховуючи вище зазначене, пропонується прийняти рішення ратифікувати договір між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу у кримінальних справах. Дякую за увагу.
Є запитання? Запишіться, три хвилини. Соломатін, будь ласка. Чорновіл, підготуватися.
Дуже дякую. Шановний Романе Михайловичу, ось дуже влучно ви згадали тут Закон України "Про міжнародні договори", і що відповідно до цього закону треба вчасно прийняти, ратифікувати і подати відповідні відомості. Скажіть, будь ласка, у нас виникла ось така, дуже цікава ситуація. Два роки тому Україна ратифікувала Європейську хартію регіональних мов. І два роки Міністерство у закордонних справах торпедує передачу ратифікаційної грамоти на депонування до Ради Європи. Що можна зробити Верховній Раді для того, щоб поставити на місце Міністерство закордонних справ України? Дуже дякую.
Шановний пане Юрію, я міг би вам відповісти таким чином, що моя відповідь на ваше запитання аж нічим не вплине на сферу регулювання, яке пропонується якраз даним законопроектом. Звичайно, я мушу віддати вам належне за вашу політичну майстерність, що ви заставляєте міністра все ж таки давати відповідь на такі, я розумію, досить гострі для вашої фракції питання. Але дозвольте тоді, будь ласка, вивести мою відповідь [[я все ж таки дам відповідь]] із політичного контексту і нагадати нам усім про те, як проходив Закон про ратифікацію хартії, коли я стояв на цій же самій трибуні і звертав вам увагу, усім нам увагу на те, що закон недолугий, оскільки він буде створювати проблеми щодо його депозитарію, щодо депозиту самого міжнародного ратифікаційного інструменту. Я не буду входити в усі причини. Я розумію, пане Петре, але мова йде про процедуру депозиту. Якщо в законі є. містяться норми, які викликають сумніви щодо можливості держави, яка є стороною договору, їх виконувати, то звичайно можуть виникати у зв’язку із процедурою депозиту проблеми, а проблема. я не буду всі називати, хоч би тільки одну найгострішу. Ми прийняли рішення, щоб під захист хартії попала така мова, яку ми назвали "єврейська". Скажіть мені, будь ласка, яку із єврейських мов держава Україна буде захищати за цією хартією? Оце є питання, які нам ставить якраз депозитарій, і, оскільки це питання не вирішено, ми не можемо формально завершити саму процедуру. Тому я би дуже уклінно просив би Верховну Раду України помимо того, що воно не пов’язане із цим законопроектом все ж таки врахувати цю обставину і можливо повернутися до самого ратификаційного інструменту і прийняти відповідні зміни, що дадуть можливість формально завершити процедуру депозиту цього міжнародного ратифікаційного інструменту. Я думаю, що це ми можемо обговорити.
Романе Михайловичу, давайте ми будемо по темі про Єгипет говорити. Потім ви дасте відповідь персонально. Я уже оголосив, Чорновіл, будь ласка.
Пане Романе, наскільки можна розраховувати, що згідно з цим договором будуть. про правову допомогу будуть захищатися і права конкретних громадян, тобто не тільки юридичної сфери обох держав. Ми маємо дві юридичні проблеми по Арабській Республіці Єгипет. Перша, це колосальна кількість людей, які там просто з туризмом, з відпочинком, у яких дуже часто виникають правові проблеми. Ми розуміємо, що це не зовсім в повній мірі предмет цього договору, але чи можуть його статті бути застосовані щодо цих людей і в значно меншій мірі, ніж в інших країнах, але теж існують проблеми торгівлі людьми і в тому числі сексуальне рабство. Чи норми цього договору можуть бути задіяні по цих двох категоріях?
Я не бачу підстав на таку. на такі турботи, на таку затурбованість, оскільки сам цей договір передбачає всього-на-всього процедуру обміну інформацією. Обміну інформацією, передачі офіційних документів і таке подібне. Зокрема, цей договір дуже потрібен в контексті відмивання брудних коштів - коштів отриманих незаконним шляхом. Для того, щоби ми могли виконувати свої зобов’язання по інших міжнародних договорах, які ми ратифікували у цьому сесійному залі, і для того, щоби ми могли також виконувати наше національне законодавство, що стосується, зокрема, цієї сфери, нам потрібно мати відповідні міжнародні двохсторонні інструменти для того, щоби можна було отримувати таку інформацію, яка просто необхідна, і у відсутності якої ми не зможемо виконувати ці зобов’язання. Ні, вони стосуються. Я вам можу сказати так. Вони стосуються будь-якої сфери, яка відповідно до національного законодавства договірних сторін підлягає кримінальному провадженню, тому у будь-якій сфері. Але я тоді хотів би наголосити також на тому, що у Верховній Раді знаходиться проект Процесуально-кримінального кодексу, де якраз ці речі, про які ви говорите, пане Тарасе, мали би бути так врегульовані, щоб не поширювати оперативні повноваження правоохоронних органів та органів прокуратури, як це було намагання, коли законопроект розглядався у першому читанні, але щоби якраз зберегти і захистити права і свободи людини. Це основне завдання будь-якого процесуального законодавства.
Дякую, Романе Михайловичу. Маркуш Марія Андріївна від комітету.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Президентом України проект Закону України про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу у кримінальних справах. Ратифікація цього договору, що був підписаний від імені України 10 жовтня 2004 року, і набуття ним чинності створять, як передбачається, ефективний договірно-правовий механізм надання договірними сторонами взаємної юридичної допомоги у попередженні та розслідуванні злочинів, судовому розгляді кримінальних справ і конфіскації доходів отриманих злочинним шляхом. Метою законопроекту, що розглядається, є виконання обов’язкових внутрішньодержавних процедур, спрямованих на набуття зазначеним договором чинності, а саме, його ратифікація з наступним обміном договірними сторонами ратифікаційними грамотами. В наслідок чого, відповідно до статті 23 Договору він набуде чинності на 30-ий день після такого обміну. Укладення договору не потребує внесення змін до чинного законодавства, чи додаткових витрат із Державного бюджету України. Враховуючи викладене, а також те, що відповідно до Закону України про міжнародні договори України, цей Договір підлягає ратифікації, як такий, що стосується прав, свобод та обов’язків людини і громадянина, що здійснюється шляхом прийняття Закону про ратифікацію, невід’ємною частиною якого текст міжнародного договору. Комітет вирішив запропонувати Верховній Раді України розглянути проект Закону України про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу в кримінальних справах і прийняти його в цілому як Закон України.
Дякую, Марія Андріївна, сідайте. Так. Я ставлю на голосування про прийняття Закону про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про взаємну правову допомогу в кримінальних справах, реєстраційний номер 0264. Прошу підтримати. Треба записуватись на слово. [[12:32:44]] За-238 Закон прийнято. Договір ратифіковано. Слухається питання, проект Закону про ратифікацію Договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про видачу правопорушників, реєстраційний номер 0265. Міністр юстиції - Роман Михайлович Зварич, будь ласка. Підготуватись Маркуш.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, на ваш розгляд вноситься подібний законопроект, який стосувався як раз Кореї, а саме тепер про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про видачу правопорушників. Договір укладено 10 жовтня 2004 року в місті Каїр. Необхідність укладання договору викликана прагненням обох держав до розвитку співробітництва та врегулювання міжнародного правових відносин між нашими двома державами у сфері, яка досі не врегульована. Зокрема хотів би відмітити, бо це також буде моя відповідь на одне із попередніх питань, що стосувалося одного із попередніх міжнародних договорів. Цим договором, як, до речі, і попереднім передбачено, визначаються такі злочини, що тягнуть видачу, а також обов’язкові та факультативні підстави відмови у видачі і у тому числі видачу не може бути дозволено щодо злочинів політичного характеру. Тобто це питання дуже чітко врегульоване у цих рамкових угодах. Я не буду читати всього свого виступу для того, щоб економити час. Дозвольте тільки відмітити для стенограми, що договір не вимагає додаткових витрат з бюджету. Тому просимо, враховуючи все вище мною сказане, підтримати цей законопроект.
Дякую. Є запитання? Записуємося. Будь ласка, 3 хвилини. Оржаховський.
Романе Михайловичу, Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. У мене запитання: чи сторона, яка Єгипет, ратифікувала відповідний документ чи ні? І прошу передати слово Гмирі.
Спасибо. Ну если мы занимаемся ратификацией, я должен быть уверен, что этот документ будет действовать. В связи с этим я хотел бы с механизмом познакомиться введения в действие того или иного договора. Вот вы сказали, что депозитарий по Хартии европейской и региональных языков задает вопросы. Вот я хотел бы сказать, для общего развития узнать, в какой форме был задан вопрос? Какого числа этот был задан вопрос? И отражен ли этот вопрос как-то материально на бумаге? Я уверен, что услышу от вас точный и позитивный ответ. Спасибо.
Дякую. Але це не питання мені, це питання Міністерству закордонних справ, яке займається цим питанням. Тому що від імені Верховної Ради України я відповідав за це питання. І тому його доповідав якраз із цієї самої трибуни, хоча в іншій якості юридичній, не як міністр юстиції, а як народний депутат України, що дозволяло мені тоді також робити значно ширші коментарі щодо предмету, які пропонувалися до законодавчого врегулювання. І для того, щоб підготувати питання до розгляду тут, у цьому залі, найвищому і єдиному законодавчому органі нашої держави, я звичайно був вимушений, з приємністю хочу додати, спілкуватися з відповідними органами Парламентської асамблеї чи Ради Європи, і в моїх комунікаціях чи зв’язках із ними, це також письмово підтверджено, ці питання, як і до речі багато інших, піднімалося. Хоч би для прикладу. Яким чином ми збираємося бюджетом забезпечити виконання захисту аж, чи повинен сказати можливо, всього-на-всього 17 мов, коли інші держави, які брали на себе відповідні зобов’язання по цій хартії, у кращому випадку взяли на себе зобов’язання всього-на-всього до шести мов. Якщо ви також читали відповідний бюджет на поточний рік, то ви також могли би для себе не гірший зробити висновок, що бюджетних асигнувань немає. Виходячи із таких міркувань, лише дозволив собі можливо, переступивши певну межу, зробити ті коментарі, які я зробив. Я хотів би при тому дати вам усім зрозуміти те саме, що я говорив тоді. Я вважаю, що є недопустимим, щоб Хартія регіональних мов не застосовувалася в Україні. І тому я вважаю, що є спільна відповідальність як уряду, так і парламенту знайти правовий шлях виходу із цієї проблеми. Щодо ратифікації з боку Єгипту. Я буду просити вибачення, я на відповідь не можу дати відповіді. Але я не маю ні найменших підстав сумніватися в тому, що Єгипет буде ратифікувати відповідний міжнародний інструмент.
Так, будь ласка, Тарас Чорновіл.
Я трішечки застережуся. Ви сказали, що це аналогічна угода до тої, яка підписана з Корейською Народною Демократичною Республікою. У заголовку закону про ратифікацію там згадується про передачі осіб, засуджених до позбавлення волі для відбування покарання. У цьому договорі іде мова про видачу правопорушників. У нашому законодавстві дещо ширше тактовне розуміння. Чи йде мова і про тих, кому висунуті звинувачення, але хто не дійшов до суду? Скажімо, затримані дуже часто без вини винуваті, наші моряки в портах Єгипту, чи їх теж будуть видавати, не чекаючи там абсолютно не в людських часто умовах суду, будуть видавати Україні для провадження слідчих дій? Чи на такі категорії це не поширюється?
Якраз, що стосується цієї Угоди, пане Тарасе, тут є значно ширший перелік підстав, правових підстав, відповідно до яких наша держава може відмовити у видачі правопорушників, тобто не таких осіб, які уже засуджені, а які або підозрюються в скоєні злочину або щодо яких уже висловлені обвинуваченні в скоєні конкретного злочину. Перелік цих підстав є доволі довгий. Наша процедура відмови у видачі, вона може носити обов’язковий або факультативний характер. Це знову ж таки передбачається відповідним міжнародним договором. Зокрема хочу наголосити на тому, що дуже чітко розписана норма про те, що у випадку, якщо підозрюється з нашого боку, що людина могла бути звинувачена в скоєні злочину з політичних міркувань, не зважаючи на те, чи особа користується статусом політичного біженця, про що я говорив раніше, ми матимемо усі правові підстави відмовити у видачі такої особи.
Так, дякую, шановні колеги. Романе Михайловичу, дякую вам. Марія Андріївна Маркуш, будь ласка. Запросіть народних депутатів до сесійної зали з тим, щоб ми могли прийняти рішення.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Президентом України проект Закону України "Про ратифікацію Договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про видачу правопорушників". Ратифікація цього Договору, щоб був підписаний від імені України 10 жовтня 2004 року і набуття ним чинності створять, як передбачається, належні договірно-правові умови для ефективного співробітництва обох держав з питань видачі осіб, які переслідуються компетентними органами однієї з договірних сторін за вчинення злочинів або розшукуються ними з метою виконання вироку. Метою законопроекту, що розглядається, є виконання обов’язкових внутрішньодержавних процедур, спрямованих на набуття зазначеним договором чинності, а саме його ратифікація з наступним обміном договірними сторонами ратифікаційними грамотами, внаслідок чого відповідно до статті 19 договору він набуде чинності на 30-й день після такого обміну. Укладення договору не потребує змін до чинного законодавства чи додаткових витрат з Державного бюджету України. Враховуючи викладене, а також те, що відповідно до Закону України "Про міжнародні договори України", цей договір підлягає ратифікації як такий, що стосується прав людини і громадянина, що здійснюється шляхом прийняття закону про ратифікацію, невід’ємною частиною якого є текст міжнародного договору. Комітет вирішив запропонувати Верховній Раді розглянути проект закону України про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про видачу правопорушників і прийняти його в цілому як закон України. Дякую.
Так, я дякую вам також. Шановні колеги! Вноситься на голосування пропозиція про схвалення проекту закону про ратифікацію договору між Україною та Арабською Республікою Єгипет про видачу правопорушників, реєстраційний номер 0265. Прошу голосувати. [[12:42:44]] За-310 Рішення прийнято. Дякую вам, шановні колеги. Переходимо до розгляду питань у розділі "Для включення до порядку денного та розгляду за скороченою процедурою". Будь ласка, Тягнибок, з якої процедури?
Володимир Михайлович! Це питання по Львову, постанова по Львову, по Личаківському цвинтарю. Ви тоді сказали, що в даний момент поставити на голосування, внести його в порядок денний і воно не пройшло. Але ви тоді обіцяли, що ми його розглянемо, коли буде розгляд "До включення до порядку денного" та розгляду за скороченою процедурою. Через те я прошу вас, Володимир Михайлович, ще раз поставити на голосування для того, щоб це питання включити в порядок денний. Дякую.
Шановні колеги, яка ваша думка? Значить, давайте таким чином тоді. Зважаючи на рішення Погоджувальної ради, я ще раз ставлю на голосування пропозицію: про включення до порядку денного проекту Постанови Верховної Ради України "Про рішення Львівської міської ради щодо завершення підпорядкування польських військових поховань 1918 - 1929 років на території історико-культурного заповідника "Личаківський цвинтар". Реєстраційний номер 7694. Прошу голосувати. [[12:44:44]] За-249 Рішення прийнято. Проект постанови вам роздано? Я ставлю на голосування прийняття проекту постанови, реєстраційний номер 7694. [[12:45:16]] За-239 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. "Наша Україна" - 5, комуністів - 56, "Регіони України" - 37, Народна партія - 23, Блок Тимошенко - 35, СПУ - 27, Українська народна партія - 18, СДПУ(о) - 16, "Демократична Україна" - 5, "Єдина Україна" - 0, Партія промисловців і підприємців України - 3, "Демократичні ініціативи" - 2, "Позафракційні" - 12. Шановні колеги, ще раз нагадати: ми зараз розглядаємо питання про включення до порядку денного дуже важливих законопроектів, про них йшла мова на Погоджувальній раді. Одностайно всі ви підтримували. Тому прошу увагу! Я ставлю на голосування: про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідеміологічних норм харчових продуктів]]. Реєстраційний номер 7595, 7595-1. Про включення до порядку денного і прийняття рішення прошу голосувати. Проголосуємо, тоді будемо з процедури. Прошу голосувати. [[12:46:43]] За-239 Рішення прийнято. Пропонується така. Зараз, одну хвилиночку, я скажу, тоді ви підправите мене. Пропонується така процедура розгляду питання. Для доповіді - 3 хвилини і для співдоповідачів також по 3 хвилини, обговорення, прийняття рішення протягом. А, це скорочена процедура, 2 - за, 2 - проти. Які є міркування з процедури? Терещук, будь ласка. Зараз, Микола Єфремович, вибачте, одну хвилиночку.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, цей законопроект, за який ми проголосували, він логічно витікає із законопроекту про якість та безпеку харчових продуктів та продовольчої сировини. Ми цим законопроектом передбачаємо зміни до інших законів. Це може бути тільки тоді, коли ми приймем про якість та безпеку харчових продуктів. Тому логічно було б спочатку той розглянути законопроект 7587, а потім уже при умові успішного голосування розглядати цей законопроект.
Ну оскільки ми вже прийняли рішення, я думаю таким чином, що ваша аргументація буде сприйнята у сесійній залі, і ми приймемо відповідні пропозиції. Будь ласка, міністр охорони здоров’я Микола Єфремович Поліщук, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України розроблено з метою вдосконалення законодавчої бази України у сфері санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, карантину рослин, ветеринарної медицини і приведення їх у відповідність з міжнародними стандартами та вимогами угоди СОТ, зокрема Угоди про застосування санітарних та фітосанітарних заходів. Законопроект вносить зміни і доповнення до низки законодавчих актів для гармонізації з міжнародними стандартами та вимогами правової системи СОТ. Зокрема, до Кодексу України про адміністративні правопорушення вносяться зміни щодо посилення відповідальності за невиконання законних вимог органів та посадових осіб санітарно-епідеміологічної служби та державної ветеринарної медицини. Зміни до Закону України "Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення" передбачають суттєве розширення переліку термінів, які використовуються у сфері його застосування [[стаття 1]] та конкретизованого їх визначення. Згідно із законопроектом вимоги до харчових продуктів [[стаття 17]] встановлюються Законом України "Про безпечність та якість харчових продуктів". Внесено зміни до статті 42, згідно з якими головні державні санітарні лікарі здійснюють заборону виробництва або обігу, а також вилучення з обігу харчових продуктів, допоміжних матеріалів тощо у відповідності із законами України про безпечність та якість харчових продуктів та про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції. Змінами, які вносяться до статті 17 Закону України "Про пестициди і агрохімікати" право забороняти переробку та реалізацію харчових продуктів забруднених залишками пестицидів та агрохімікатів надається спеціально уповноваженим органам виконавчої влади з охорони здоров’я у сфері аграрної політики відповідно до їх компетенції. Одночасно пропонується виключити із Закону України "Про державне регулювання імпорту сільськогосподарської продукції" статтю 4, яка передбачає сертифікацію та контроль за ввезенням імпортної сільськогосподарської продукції. Прийняття законопроекту сприятиме створенню прозорості законодавства України, приведення його у відповідність до вимог угоди СОТ, створення умов для приєднання України до Світової організації торгівлі та майбутньої інтеграції та партнерства з Європейським Союзом. Дякую за увагу.
Миколо Єфремовичу, дякую вам також. Я запрошую до виступу народного депутата України Сергія Миколайовича Терещука щодо законопроекту 7595-1.
Сергій Терещук, фракція Народної партії Литвина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Метою запропонованих народними депутатами закону України є приведення нашого національного законодавства у сфері санітарного, ветеринарного, фітосанітарного регулювання у відповідність до положень угоди вступу до світової організації торгівлі. Для цього групою народних депутатів розроблені зміни до наших базових законів. Зокрема до Закону про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини і до закону про ветеринарну медицину. І цілком логічно, якщо ми у спішно проголосуємо за ці законопроекти, нам необхідно внести зміни до ряду Законів. Зокрема, Закон України про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення, закону про захист населення від інфекційних хвороб, закону про державне регулювання імпорту сільськогосподарської продукції, Закону про зовнішньо-економічну діяльність, Закону про пестициди та агрохімікати, Закону про захист рослин, про ліцензування певних видів господарської діяльності, Кодексу України про адміністративні порушення. Я хочу звернути вашу увагу, що зазначені зміни не вносять змін в суть самих законів, цей законопроект вносить виключно технічний характер. Він узгоджує положення цих законів, за яки ми сьогодні, я сподіваюсь, проголосуємо із уже існуючими законами. Враховуючи те, що Уряд запропонував аналогічний законопроект, вони між собою надзвичайно подібні, лише зазначу, що законопроект, який внесли народні депутати трохи більш ширший, тому що він передбачає внесення змін до Закону про ліцензування окремих видів діяльності, закон про захист рослин і в декрет Кабінету Міністрів. Тому ми пропонуємо: прийняти, можна прийняти і Закон, проект Закону Кабінету Міністрів, і проект Закону народних депутатів, потім їх об’єднати і вже на друге читання винести узгоджений законопроект. Тому я прошу колег народних депутатів підтримати ці законопроекти.
Дякую. Шановні колеги, що? Ну, так запишіться, будь ласка. Так. ви будете виступати, звичайно. Юрій Кармазін, Фракція "Наша Україна". Підготуватися Соломатіну. Що? Вже, процедура вже визначена. Я прошу вас, ви приходьте до початку розгляду питання, а потім буде процедура. Ми вже процедуру узгодили. Микола Миколайович, ну, я прошу вас, будь ласка. Ми ж плідно так працюємо, і зараз знову. А, вибачте, вибачте. Юрію Анатолійовичу, вибачте. Від комітету ми ж не заслухали виступ. Григорович Лілія Степанівна від комітету. Йде розгляд питання.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Спішимо жити. Але я думаю, що ми ці зміни вносимо не поспіхом, а якраз дуже ретельно обдумавши і кореспондувавши даний законопроект із законом, про який говори колега Терещук, про безпеку та якість харчових продуктів. Шановні народні депутати, Комітеті з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства уважно розглянув проекти законів України про внесення змін до деяких законодавчих актів України, внесений Кабінетом Міністрів, реєстраційний номер 7595 та народними депутатами України Терещуком, Гладієм і Борзих. Метою законопроектів є приведення чинного законодавства України у відповідність до вимог угод СОТ та усунення його окремих внутрішніх суперечностей. А що ці суперечності мають місце, то про це свідчать наші об’єктивні реальності. Щодо законопроекту, внесеного Кабінетом Міністрів, то у ньому відображені положення, які потребують регулювання у разі прийняття законів України про внесення змін до Закону України "Про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини", про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину", про внесення змін до Закону України "Про карантин рослин", які розроблялися одночасно з цим законопроектом з метою приведення національного законодавства у відповідність з нормами та принципами угод Світової організації торгівлі про застосування санітарних та фіто-санітарних заходів та про технічні бар’єри торгівлі. Законопроект, внесений народними депутатами України Терещуком, Гладієм та Борзих, також містить ряд положень, які заслуговують на увагу. Ними запропоновано додатково внести зміни ще до деяких законодавчих актів, що регулюють правовідносини у цій сфері, а саме: до Декрету Кабінету Міністрів України про державне мито, Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" та про захисту рослин. Реалізація цих законопроектів не потребуватиме додаткових бюджетних витрат. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує прийняти зазначені законопроекти і підтримує. Але ж комітет, розглянувши на своєму засіданні пропоновані законопроекти все ж таки вважає за доцільне рекомендувати прийняти за основу урядовий і додати все те, що несуть у собі пропоновані зміни, розроблені трьома нашими народними депутатами. І з огляду на це, беручи до уваги висновки Головного науково-експертного управління, ми власне рекомендуємо підтримати у такому варіанті урядовий з доповненнями змін до законів, які подають народні депутати України, у першому читанні. Дякую.
Переходимо до виступів. Юрій Кармазін запрошується до виступу, підготуватися Соломатіну. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я неодноразово звертався до вас з приводу того, Володимире Михайловичу, щоб у нас був комплексний підхід до врегулювання законодавчих проблем, які існують. Я і в цьому законодавчому акті не бачу комплексності вирішення питання. Чому? Ідуть зміни, доповнюється Кодекс про адміністративні правопорушення, доповнюється статтею 188 зі значком 20, яка називається "Невиконання законних вимог, постанов, приписів, розпоряджень органів та посадових осіб Державної санітарно-епідеміологічної служби та державної ветеринарної медицини", де передбачається таке покарання, як конфіскація цих об’єктів. Я цитую, як тут написано. Тому я хотів звернутися до міністра юстиції, його зараз немає, хай він відкриє Кодекс України про адміністративні правопорушення і подивиться, скільки там латок. І, можливо, міністерству треба сісти і дуже швидко подати нову редакцію закону, дуже швидко, підкреслюю, щоб ми весь час оце не висмикували і не витрачали час на це. І Володимире Михайловичу, очевидно, що зміни до Адміністративного кодексу має доповідати Комітет з питань забезпечення правоохоронної діяльності. Це очевидно. Очевидно, що зміни до Закону "Про зовнішньоекономічну діяльність" має доповідати інший комітет. І я вважаю, що із-за цього у нас дуже низька якість законодавчих актів, які приймаються. КПД Верховної Ради менше, ніж КПД у паровоза саме через оце - через отаке планування і подачу уряду, закидання отакими дрібними мілкими проектами. Я нічого не маю проти встановлення адмінвідповідальності за невиконання постанов, приписів або розпоряджень органів та посадових осіб Державної санітарно-епідеміологічної служби або ветеринарної медицини. Я нічого не маю до. Але я маю до законодавчої техніки, як зроблені ці закони. На сьогоднішній день можна прийняти урядовий законопроект в першому читанні, але все-таки колись хотілося б, хоча б до кінця каденції цього парламенту і до кінця роботи перед конституційною реформою цього уряду отримувати якісні комплексні законопроекти, але для цього треба мати комплексне мислення, направлене на те, щоб захищати інтереси людей по-справжньому, а не отак от кусками, як це робиться в цих законодавчих актах, яких сьогодні ще безліч.
До виступу запрошується Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів. Підготуватися Василю Калінчуку.
Шановні колеги, я насамперед звертаюся до тих, які входять до складу позафракційного об’єднання "Чорнобильці", я звертаюся до чотирьохмільйонного чорнобильського народу України. Дехто з політичних громадських діячів визначає так постраждалих і ліквідаторів. Саме цей закон спрямований вам у серце. І пояснюю для незрозумілих і до міністра охорони здоров’я, який кудись пішов після своєї доповіді. Справа полягає в тому, що європейське законодавство забруднені радіоактивними речовинами продуктів харчування в п’ять-сім разів більш ліберальне, чим наше рідне українське, яке було прийнято за поданням національної комісії радіаційного захисту України і за згодою міністерства охорони здоров’я України, яке стоїть на сторожі здоров’я ліквідаторів і постраждалого населення України. Тому як тільки цей закон буде прийнятий, і наші тимчасово допустимі рівні радіоактивного забруднення продуктів харчування, лісних продуктів і інших будуть врівноважені, так би мовити, європейськими стандартами, в нас від чотирьох мільйонів чорнобильського народу України залишиться приблизно, за моїми підрахунками, 100-150 тисяч людей. Я про це вже говорив одного разу саме з цієї трибуни, коли нам намагалися ось такі новації проштовхнути. Тому я закликаю усіх депутатів, які належать до різних фракцій, збагнути, що вони будуть робити, коли настане час натискувати кнопку. А чорнобильців всіх - і ліквідаторів, і постраждалих - дуже прошу врахувати результати цього голосування, хто є друг, а хто є прихований ворог. Дуже дякую.
Василь Калінчук, фракція Народної партії. Підготуватися Ігорю Шурмі.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович! Колінчук, Одещина, фракція Народної партії Литвина. Законопроекти, які на часі розглядаються у Верховній Раді України, мають своє особливе значення з огляду на те, що наша держава готовиться до вступу у Світову організацію торгівлі. Ці закони в якійсь мірі, я хочу це підкреслити, носять технічний характер. При цьому обидва законопроекти, безумовно, заслуговують на увагу. Депутатський, як на нашу думку, законопроект дещо ширший і охоплює більше коло вирішення проблем. Позитивним є те, що вони сприятимуть приведенню положень національного законодавства у сфері санітарного, ветеринарного та фітосанітарного регулювання у відповідність до положень угоди СОТ про застосування санітарних та фітосанітарних заходів. Прийняття закону сприятиме усуненню внутрішніх суперечностей чинного законодавства у цій сфері. Перш за все, зміни, які задекларовані законопроектом 7595-1, передбачають приведення положень зазначених нормативно-правових актів, я хочу повторити деякі з них: це закони України про зовнішньоекономічну діяльність, про державне регулювання імпорту сільськогосподарської продукції, про ліцензування певних видів господарської діяльності, Декрету Кабінету Міністрів про державне мито та інших, - у відповідність до законів України про ветеринарну медицину та про карантин рослин. В той же час, не можна не сказати і про деякі недоречності. Перше: я підтримую тезу Юрія Кармазіна, що в законопроектах немає комплексності вирішення питань. У законопроекті 7595 - це урядовий законопроект, - приводиться посилання на Закон України "Про безпечність та якість харчових продуктів". Як уже говорив Сергій Миколайович Терещук, це недоречно. Ну, це я м’яко кажу. Адже на сьогоднішній день цей закон Верховною Радою ще не прийнятий, тому, дійсно, було б логічно прийняти спочатку цей закон, а потім уже розглядати ці закони, які зараз ми розглядаємо. Проект зазначеного закону внесено Кабінетом Міністрів України на розгляд Верховної Ради за номером 7587, і ми будемо його сьогодні розглядати. У зв’язку з цим, в представленому законопроекті доцільно передбачити набуття його чинності після прийняття вищесказаного закону. По-друге, розглядаючи сьогодні два законопроекти, урядовий та депутатський, які передбачають подібні зміни у зазначеній сфері та доповнюють один одного, на думку фракції "Народної партії", положення обох законопроектів доцільно об’єднати в один при підготовці до другого читання. Дякую за увагу.
Ігор Шурма, фракція СДПУ(о), будь ласка. І народних депутатів запросіть до сесійної зали - будемо приймати рішення.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Передусім, хотів би наголосити на декількох моментах, яких змін, власне, нам треба очікувати у випадку позитивного голосування. Це є зміни стосовно норм харчових продуктів. Куди ж ми вносимо зміни? Перше. Кодекс України про адміністративні правопорушення пропонується доповнити відповідною статтею. Ця стаття передбачає, що невиконання постанов, приписів або розпоряджень органів та посадових осіб Державної санітарно-епідеміологічної служби або державної ветеринарної медицини щодо знищення небезпечних для споживання людиною, твариною та для іншого використання харчових продуктів, харчових домішок, ароматизаторів тягне за собою конфіскацію цих об’єктів. Друге. Закон України "Про зовнішньоекономічну діяльність". Стаття 18 цього закону пропонується суттєво скоротити, встановивши, що тварини, які імпортується в Україну, повинні відповідати вимогам встановленим згідно із санітарними, ветеринарно-санітарними, фітосанітарними заходами та технічним регламентом відповідно до законодавства України. Третє. Закон України "Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення". Пропонується статтю 1 цього закону доповнити термінами та визначеннями, які застосовуються у сфері забезпечення санітарного та епідеміологічного контролю. І деякі доповнення йдуть по ряду інших статей. Четверте. Закон України "Про пестициди і агрохімікати". Статтю 17 цього закону пропонується доповнити положенням про те, що у разі забруднення харчових продуктів залишками пестицидів і агрохімікатів у кількості, що перевищує встановлені норми, право забороняти їх переробку і реалізацію надається спеціально уповноваженим органам виконавчої влади з охорони здоров’я та у сфері аграрної політики відповідно до їх компетенції. Статтю 18 посилити вимогою щодо максимальних залишків пестицидів і агрохімікатів. Статтю 19 взагалі виключити. П’яте. Закон України "Про державне врегулювання імпорту сільськогосподарської продукції", 4 статтю взагалі виключити. І шосте. Це Закон України "Про захист населення від інфекційних хвороб". Зміни до цього закону мають здебільшого термінологічний характер. Хотів би зазначити, що вищезазначені зміни та доповнення розроблені з метою вдосконалення ніби-то законодавчої бази України, а фактично уряд робить все аби дане законодавство привести у відповідність до міжнародних стандартів та вимог Світової організації торгівлі. В такому варіанті, який нам пропонується за ці законопроекти голосувати не можна, якщо ми говоримо про сан- і епід- благополуччя, яке має бути у наші державі. Тому ці законопроекти повинні бути відправлені. Дякую.
Так. Шановні колеги, обговорення проектів Законів, реєстраційні номери: 7595, 7595-1 завершено. Я прошу підготуватися до голосування. З мотивів? Будь ласка, запишіться з мотивів. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Євген Гірник, Фракція "Наша Україна", будь ласка.
Євген Гірник, Фракція "Наша Україна". Ну, шановні депутати, ми вже в цьому процесі вступу в СОТ знаходимося довше ніж Китай. І все говоримо, що Китай для себе вирвав особливі умови. Ну, ми ж в різних вагових категоріях порівняно з Китаєм. В Китаї були країни СОТ зацікавлені, у вступі в СОТ зацікавлені ми. Ми доторгуємся до того, що будемо взагалі туда вступати останні і нас туди ніхто не пустить. Тому пропоную проголосувати за урядовий законопроект.
Так. Петро Степанович Цибенко. Фракція комуністів.
Спасибі. Фракція комуністів, Цибенко, голова Комітету з прав пенсіонерів і ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, метою законопроектів, які нам пропонуються до прийняття є наближення стандартів українського законодавства, якості продукції української до якості європейської. Ми з вами є свідками того, як іноземці, коли приїжджають до нас залюбки придбають, в тому числі, харчові продукти з України і частину з них вивозять за кордон. При цьому хотів би звернути вашу увагу на те, що їх приваблює очевидно, не тільки низька ціна нашої продукції, але і висока якість. В разі прийняття цього законопроекту, ми маємо розуміти, що до України, а від так до найбільш незахищених верств населення, до яких відносяться пенсіонери, ветерани та інваліди, хлине весь європейський непотріб. І тому, шановні колеги, Фракція комуністів не буде голосувати за документ і закликає не голосувати інших. Дякую за увагу.
Михайло Добкін. Фракція СДПУ (о).
Михаил Добкин, фракция социал-демократов, город Харьков. Я хочу обратиться в первую очередь.
Працює мікрофон, повиключайте мобільні телефони і буде нормально працювати.
Я хочу в первую очередь обратиться к радиослушателям и тем телезрителям, которые смотрят сегодняшнюю трансляцию Верховной Рады. Я хочу обратиться к министру здравоохранения и обратить внимание всех наших радиослушателей и телезрителей на то, что сегодня в этом зале происходит очередной раз попрание нашей Конституции. Одновременно и министр, и народный депутат Полищук Николай Ефремович и представляет закон и сам за него будет голосовать. Пользуясь случаем присутствия здесь министра здравоохранения Украины, я хочу обратиться к вам: после всех тех выступлений, которые были вами произнесены во время оранжевой революции, здесь с трибуны Верховного Совета, сложите депутатские полномочия либо напишите заявление и перестаньте быть министром, не нарушайте Конституцию, к чему вы так призывали во время всем известных событий в нашей стране. И сделайте это сегодня публично, покажите пример всем своим товарищам, может они вас послушают, как очень уважаемого заслуженного человека в этой стране и за вами тоже начнут писать такие заявления и не нарушать Конституцию.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я почув зараз безліч того, чого навіть у цьому законі немає. Тому що коли ви візьмете Закон про пестициди і агрохімікати, то ви бачите, що там записано, скажемо, у статті 18, що сировина повинна відповідати санітарним вимогам щодо максимальних залишків пестицидів і агрохімікатів. Як же будуть виконувати свої обов’язки ті чи інші особи, це вже залежить від того, яке сумління їхнє, який контроль. І тому я хотів би, щоб ми зараз не блокували, а могли розглянути у першому читанні і давати пропозиції для другого читання, якщо там є десь хтось бачить якісь небезпеки. Багато із тих небезпек, про які зараз говорять, я просто не бачу, вони штучні, бо ми можемо вилучити що стосувалося харчової домішки, ще чогось - те, що є тут в понятійному апараті, який зараз нам наданий в законі. Вилучимо та й все, та й проголосуємо. Дякую.
Таким чином, шановні колеги, у нас є всі підстави перейти до процедури голосування. Відповідно до Регламенту першим ставиться на голосування урядовий проект. Це реєстраційний номер 7595 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів]] для прийняття за основу. Прошу голосувати. За основу прошу голосувати. [[13:14:28]] За-208 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів]], реєстраційний номер 7595-1. Прошу голосувати. [[13:15:07]] За-160 Таким чином, шановні народні депутати, перший законопроект набрав 208 голосів, другий - 160, то можливо є пропозиція така. [[Ш у м]] Одну хвилиночку!.поставити на голосування про повернення до голосування по законопроекту 7595 [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[13:15:44]] За-214 Рішення не прийнято. Шановні колеги, тоді вноситься наступна пропозиція - про направлення на повторне перше читання. Ну давайте вже проголосуємо, потім будемо з мотивів. Що? Ну, голосування іде, шановні колеги, уже ж мотиви визначені. Ставиться на голосування пропозиція про направлення на повторне перше читання законопроекту 7595, прошу голосувати. Давайте голосувати, шановні колеги. [[13:16:26]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Тепер наступне. З процедури чого? Будь ласка, Шурма мікрофон. У нас же багато роботи, давайте працювати.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Володимире Михайловичу, я думаю, що ми зараз стали свідками безпрецедентного випадку. Я ще на бачив за три роки у Верховній Раді такого міністра месершміта, який є тут. Тільки що сидів у залі, в урядовій ложі, і через три секунди оббігав п’ять рядів і проголосував. До яких пір ми будемо таке терпіти. Або давайте заборонимо міністрам ганяти по залі, бо я інакшого слова не можу вибрати, або будемо ставити край на цьому кінець. Скільки можна знущатися взагалі над Конституцією? Сьогодні міністр не склав повноваження, невідомо, скільки він заробітної плати отримує. Написав очевидно заяву на відпустку. І це все партія, яка прийшла до влади, партія "Нашої України". Більше того, яка сьогодні трансформується у партію "Народний союз "Наша Україна". Оце їхня демократія.
Шановні колеги, нам потрібно зараз включити до порядку денного і прийняти рішення щодо проекту Закону про розроблення та застосування стандартів технічних регламентів та процедур оцінки відповідальності. Це реєстраційний номер 7586. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного цього законопроекту. Прошу голосувати. Прошу голосувати. Я прошу, шановні колеги, давайте не зривати роботу. [[13:18:21]] За-196 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - [[читаю "за"]] - 66, комуністів - 0, "Регіони України" - 2, Народна партія - 29, блок Тимошенко - 30, СПУ - 26, Українська народна партія - 11, СДПУ(о) - 0, "Демократична Україна" - 0, "Єдина Україна" - 12, Партія промисловців, підприємців - 5, "Демократичні ініціативи" - 2, позафракційні - 13. Шановні колеги, прошу, ви, очевидно, не змогли змобілізуватися. Я ставлю на голосування пропозицію по повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про розроблення та застосування стандартів, технічних регламентів та процедур оцінки відповідальності. Реєстраційний номер 7586. Прекрасний закон. Прошу голосувати. [[13:19:28]] За-246 Повернулись до розгляду. Тепер я ставлю на голосування пропозицію про включення проекту закону [[реєстраційний номер 7586]] до порядку денного. Прошу голосувати. [[13:19:54]] За-232 Рішення прийнято. Доповідач - перший заступник голови Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики Саєвич Іван Броніславович, будь ласка. Співдоповідачем буде виступати Сергій Матвієнков - голова підкомітету Комітету з питань промислової політики і підприємництва.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, шановні присутні! Вступ України до Світової організації торгівлі неможливий без створення гнучкої сучасної системи технічного регулювання, що повною мірою відповідає вимогам СОТ і здатний швидко і адекватно реагувати на потреби і запити національної економіки, виробників, споживачів і торгових партнерів щодо конкурентноспроможної продукції та послуг на глобалізованому ринку. Основу цієї діяльності в даний час становлять закони про стандартизацію, про підтвердження відповідності та Декрет Кабінету Міністрів про стандартизацію і сертифікацію. Взятий Україною курс на якнайшвидший вступ до Світової організації торгівлі виявив потребу в доопрацюванні цього законодавства відповідно до вимог СОТ, зокрема, угоди про технічні бар’єри в торгівлі. Метою завдання розроблення законопроекту є приведення національного законодавства у сфері технічного регулювання, стандартизації і оцінки відповідності у повну відповідність до норм і принципів СОТ, зокрема, угоди про технічні бар’єри у торгівлі. В законопроекті виписана процедура розроблення стандартів та застосування технічних регламентів, визначені функції центру обробки запитів та надання коментарів відносно стандартів, технічних регламентів та процедур оцінки відповідності. Впровадження цього акту дозволить імплементувати законодавство України до положення угоди про технічні бар’єри в торгівлі та забезпечить необхідний рівень безпеки продукції, процесів та послуг, що реалізуються на ринку України, створять умови для виготовлення національними виробниками конкурентноспроможної продукції через ідентичність вимог безпеки, охорони довкілля тощо, створить умови для спрощення процедур взаємного визнання результатів робіт з оцінки відповідності товарів. реалізація положень законопроекту дасть постачальнику можливість вибору способу підтвердження відповідності шляхом декларування відповідності своєї продукції нормативним документом або сертифікації. Враховуючи вищезазначене, прошу народних депутатів України підтримати проект Закону України "Про розроблення та застосування стандартів, технічних регламентів і процедур оцінки відповідності. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Перед тим, як надати слово Сергію Матвієнкову як голові підкомітету, я хочу нагадати керівникам депутатських груп і фракцій, що сьогодні о 14-й годині у конференц-залі відбудеться засідання погоджувальної ради. О 14-й годині, як ми вчора домовилися. [[Ш у м у з а л і]] Ні, ні, ні, ми працюємо. Це просто нагадування. 14-та година, конференц-зал, прошу бути керівників депутатських груп і фракцій. Слово для співдоповіді має Сергій Матвієнков - голова підкомітету Комітету з питань промислової політики та підприємництва. Будь ласка.
Спасибо. Матвиенков, 155-й округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Как здесь уже было сказано, данный законопроект вносится для принятия в соответствии с законодательной базой, с нормативной для вступления Украины в СОТ. Закон полезен тем, что более четко выписаны некоторые процедурные моменты, в нем разделены функции, выписаны требования по проведении в соответствие. Аккредитация разделена с Держстандартизацией, и есть ряд других позитивных моментов. Но при рассмотрении данного законопроекта на комитета мы встретились с рядом моментов, которые необходимо сегодня и которые комитет поручил мне сегодня озвучить. Так, например, статья 33 определяет, что технический регламент вступает в силу через шесть месяцев. Ниже идет строка: если срочно, по необходимости он вступает в силу немедленно. Кто определил "немедленно", что значить - "срочность"? Термин "відповідність" сводится к непонятной процедуре выдачи документов. И опять же четко прописывается процедура улучшения системы работы импортера. Так, например, нет требований по аккредитации лаборатории, которая работает при импорте, ввозе продукции, необязательно соответствие персонала. Но и это, я вам скажу, не самое главное с теми проблемами, с которыми столкнулся комитет при рассмотрении этого законопроекта. Главное то, что мы больше года готовили два законопроекта: законопроект про стандартизацию и про подтверждение соответствия. Эти законопроекты имели очень тяжелую, непростую судьбу: дорабатывалась буквально каждая запятая, совместно с Кабинетом Министров, совместно с Держстандартом мы вработали и выписали эти законопроекты. Они, действительно, выстраданы, эти законопроекты. и не зря они получили лучшую оценку в СНГ на соответствие при вступлении Украины в СОТ. В "прикінцевих пложеннях" этих законопроектов было поручено Кабинету Министров разработать технические регламенты. Пока со стороны Кабинета Министров действий практически нет, то есть для того чтобы эти законы нормально работали, нам нужно было просто элементарно выписать где-то порядка 80 - 70 технических регламентов - и мы бы могли вступать в СОТ, работать на уровне ЕС, нормально работали бы эти законы и не было никаких проблем. Вместо этого за три года был принят один технический регламент. Теперь, по не понятной причине и комитету и мне как депутату, зачем-то мы выписываем новый закон и выносим его вновь на рассмотрение. Я задаю вопрос: зачем, у нас что, много времени, или цель стоит - вступление в СОТ? Если вступление в СОТ, давайте разрабатывать технические требования и регламенты. Я единственное что нашел, ответ вот, крылатую фразу, я ее записал для себя, и я ее буду, можно как лозунг повесить, что данный законопроект раздвигает горизонты экспорта. Это в пояснительной записке написано Кабмином. Ну, вы меня извините, что он раздвигает? Где раздвигает? Мне трудно понять. Но почему мы не действуем по уже проложенной тропе, непонятно. Поэтому комитет принял единогласное решение: данный законопроект відхилити, а пользоваться теми, которые были приняты уже и действуют в законодательной базе. Спасибо.
Так що, будемо голосувати, да? Так, Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я щиро вдячний комітету, який абсолютно правильно розставив акценти. Замість двох законів, які вже були прийняті і працювали про розроблення і застосування стандартів технічних регламентів і процедур, оцінки відповідності, цей закон пропонує замінити закони, які ми вже. які працювали, про стандартизацію та про підтвердження відповідності. Цей закон, знову повторюю, не здійснює комплексного врегулювання всієї вітчизняної сфери технічного регулювання, не сприятиме приведенню національного законодавства у відповідність до СОТ. Цей закон не сприятиме і забезпеченню безпеки продукції, процесів і послуг, які реалізуються на ринках України. Цей закон відновлює систему знову ж адміністративного впливу в сфері технічного регулювання, тобто ми цим законом погіршуємо життя нашим товаровиробникам. Погіршуємо! Для чого ми це робимо? Далі. Створюються додаткові важелі впливу на них з боку держави. Далі. Додатковий орган створюємо при Центральному органі виконавчої влади з питань стандартизації, ради стандартизації. Можливо це для того, щоб розібратися як винищувати з системи представників Партії захисників Вітчизни, бо зараз саме це робиться цим органом. Запишіть, ми будемо ставити питання про те. що там зараз прийшли до влади вороги демократії, які полюють на відьом, які ні в чому не розбираються, як я зараз побачив, тому що ви зараз подаєте законопроект, який нікуди не гідний, ви підставили знову Прем’єр-міністра. Вона підмахує ці законопроекти, не читаючи. Тому, шановні, потім говорити про співпрацю з урядом, який не хоче розуміти основні питання, які існують, і кажуть, що ми хочемо до СОТ іти. Та ви не до СОТ ідете, ви доганяєте Зімбабве по рівню підходів. Я ще мабуть образив Зімбабве, я образив Зімбабве. Тому, шановні народні депутати, за оцінкою комітету абсолютно згідний, законопроект має бути відхилений і маємо зробити зауваження Науково-експертному управлінню, який рекомендував цей закон прийняти у першому читанні. Я думаю, що такі закони не мають сюди вноситися, і ми не має витрачати більше на це часу. Дякую.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Віталій Шибко.
Дуже дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Я насамперед, до вас звертаюся. Я вам співчуваю, бо ви зараз розтягуєтеся у шпагаті, як каже один наш колега. З одного боку ви був на минулому тижні у Санкт-Петербурзі і там намагався якось владнати стосунки незалежної держави Україна з путінською Росією і місія відшукати для вітчизняного товаровиробника в просторі, єдиному економічному просторі. З другого боку, де ви зараз? Зараз ви у складі урядової коаліції проштовхуєте законодавство, яке знімає всі перепони вступу до СОТ, тобто остаточно відчиняє двері для євромотлоху. У нас є євроремонт, євро-, ви мені пробачте, і повії, є євромотлох, який до нас завозять. І це законодавство буде знищувати вітчизняного товаровиробника. Що ми робимо, шановні? Ми остаточно відмовляємося від власного ім’я "Україна". І декілька слів я хотів би сказати, щодо обговорення законопроекту 7595 урядового про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів. Я, з точки зору чорнобильців, характеризував цей законопроект, але я хочу наголосити, як Фракції проголосували за повернення його на перше, друге читання, тобто за подальше його проштовхування в життя України. Голосували за те, щоб повернути його на повторне перше читання проурядові Фракції "Нашої України", Народної партії України, тобто партія Литвина, Блоку Юлії Тимошенко, соціалісти Мороза, Українська народна партія Костенка, "Єда" Губського, підприємці Кінаха, Демократичні ініціативи і позафракційні. Стійко стояли на перепоні цього ганебного дійства комуністи, Демократична Україна, соціал-демократи, і "Регіони України" - проголосували лише в кількості 6. Тому я, звертаючись до виборців, хочу сказати, і насамперед для чорнобильців, ще раз: врахуйте хто і що вам говорив і хто і як у Верховній Раді України поводиться з вашими інтересами. Або вони вас доконають, або ви доконайте тих, хто діє проти ваших інтересів. Дякую.
Шановні колеги, на емоційний виступ Юрія Петровича Соломатіна дозвольте дати спокійну відповідь. Я знаходжусь у сесійній залі, а не в урядовій коаліції - це перше. І там Ви помилку допустили. Друге, я не проштовхую законодавство, я організую роботу Верховної Ради України. Якщо Вам подобається більше слово таке жаргонне: "проштовхує" - користуйтесь ним. А я організую роботу Верховної Ради відповідно до регламенту Верховної Ради України. Віталій Шибка, мікрофон, будь ласка. Так, будь ласка, мікрофон Віталія Шибка.
Дякую, Володимире Михайловичу, я хочу звернути увагу наших колег на т, що якщо ми раптом колись казали: "а", то треба тепер казати і "б". Україна зробила свою заявку щодо СОТ. Раз вона так зробила, то повинна відпрацювати всю стандартизацію, яка стосується узгодження всіх законів для того, щоб вступати у цю організацію. І треба це обов’язково робити. Інша справа, як це робити, повільно чи продумано, чи робити так, щоб не задати ніякої шкоди нашій державі і тому подібне. Я хочу, якщо звернутися до цього законопроекту, який ми обговорюємо, то тут лише іде про те, що національне законодавство у сфері технічного регулювання стандартизації та оцінки відповідності приводиться у повну відповідність до норм і принципів СОТ. Тобто на сьогоднішній день зрозуміло, що це документ, який працює. Але у той же час треба мати на увазі те, що сказав зараз колега Матвієнков. Дійсно, якась вийшла така нісенітниця, яка склалася на засіданні комітету, коли ми маємо уже ті проекти, не проекти, а ті закони, які працюють, і там комітет у повному складі, де входять представники всіх фракцій, взагалі не погодився для того, щоб приймати ще один новий закон. То можливо треба було б на засіданні цього комітету обговорювати тему, а як пристосувати те, що стосується, цим законопроектом до діючих законів, чи це можливо, чи ні? Я гадаю, що можливо, тому що той законопроект, який зараз нам пропонує, який нам пропонується, то тут дуже багато термінології те, що стосується визначення термінів. Наскільки я пам’ятаю, ті документи або закони, які у нас працюють, вони не мають такого багатого визначення термінів. І я так думаю, що це, дійсно, має бути місце для того, щоб, дійсно, працював закон. Тому має бачення таке: ми можемо проголосувати у першому читанні, але ми все-таки повинні врахувати ті закони, які працюють. І комітет повинен врахувати це перше читання для того, щоб взяти просто і доповнити ті закони, які існують, і прийняти закон, який буде працювати, а не який просто приймається емоційно для того, щоб якось сьогодні замовити, якось сьогодні сказати про себе, що ти, дійсно, хочеш бути членом СОТ. Дякую за увагу.
Шановні колеги, розгляд проекту Закону завершено. Три хвилини, запишіться, будь ласка, з мотивів. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Євген Гірник, мікрофон.
Євген Гірник, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, я прошу так драматично не відноситися до цього законопроекту, що ніби зовсім знищує нашого товаровиробника. Я запевняю колегу Кармазіна, і на вчорашній зустрічі із Кабінетом Міністрів це було видно, що пропозиція Кабінету Міністрів це є усвідомлене рішення. І наш Прем’єр-міністр не та людина, яка б підмахувала документи, з якими не ознайомлена принаймні на рівні експертів, і вважає за потрібне їх запропонувати парламенту. Тому, усвідомлюючи, що законопроект не позбавлений певних недоліків, все-таки загальне рішення вироблене, є певна концепція, я пропоную проголосувати за нього у першому читанні.
Дякую. Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів, будь ласка.
Спасибі. Фракція комуністів, Цибенко. Шановні колеги, я хотів би привернути вашу увагу до того, що днями до нас завітало шестеро дядьків з Європи. Три прибалти, один з Грузії, двоє ще звідкись. Назвали себе світовим економічним форумом, не більше, не менше, зобов’язали Верховну Раду України прийняти низку сотівський законів на догоду Європі. Якщо цього не відбудеться, або депутатів зачинити у приміщенні Верховної Ради, або позбавити відпустки і так далі, і тому подібне. Шановні колеги, принаймні від імені своєї фракції я хотів би сказати, що у такий спосіб з-під батога фракція комуністів голосувати за те, що не на користь народу України, не робила цього ніколи і робити не буде. Фракція комуністів не підтримує цей закон і закликає інші фракції не голосувати за нього. Дякую.
Так. Анатолій Грязєв передає право на виступ Миколі Рудьковському, фракція Соціалістичної партії України. Мікрофон, будь ласка.
Рудьковський, фракція соціалістів. Шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Ви чули неодноразово принципову позицію соціалістів проти того, щоб ми, інтегруючись в любі міжнародні структури чи на Захід. чи на Схід, завжди відстоювали національні інтереси, захищали в першу чергу національного товаровиробника. Тільки із-за нашої принципової позиції вже четвертий раз через цей сесійний зал не може пройти той ганебний митний закон, який міг відкрити наші українські ринки для сільськогосподарської продукції. Не дивлячись навіть на певні урядові домовленості, деякі наші колеги блокували прийняття цього закону в нормальному вигляді. І тому ми за нього не голосували. Але потрібно розрізняти закони, які захищають український ринок і підтримують товаровиробника, а є інші, які стандартизують українську продукцію і процедури до світових стандартів, щоб ми вийшли з нашими продуктами туди. І такі закони пот.
Дякую, шановні колеги. Тепер прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про розроблення та застосування стандартів, технічних регламентів та процедур оцінки відповідальності. Реєстраційний номер 7586. Прошу голосувати. [[13:40:08]] За-203 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету? По фракціях? Будь ласка. "Наша Україна" - 68, комуністів - 0, "Регіони України" - 0, Народна партія - 28, блок Тимошенко - 35, СПУ - 27, Українська народна партія - 17, СДПУ(о) - 0, "Демократична Україна" - 0, "Єдина Україна" - 14, Партія промисловців, підприємців - 0, "Демократичні ініціативи" - 2, позафракційні - 12. Що комітет? Оскільки, шановні колеги, оскільки тут важливий цей законопроект, то може ще раз поставимо на повернення до розгляду, а тоді вже, якщо ні, то відхилено буде, щоб. Да? Ну, давайте пройдемо вже цю процедуру, щоб. Треба ж продемонструвати і мати позитивний результат. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду проекту закону реєстраційний номер 7586, прошу голосувати. [[13:41:23]] За-202 Рішення не прийнято. Ну, прошу уваги. Законопроект відхилено. Ну, треба ж було підтвердити слова Юрія Петровича. Ну, що. Шановні колеги, прошу змобілізуватися і у зв’язку з цим оголошую продовження ранкового засідання на 15 хвилин, тобто до 14 години 15 хвилин. Прошу працювати. Нам потрібно зараз включити до порядку денного і прийняти рішення щодо проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про якість та безпеку харчових продуктів та продовольчої сировини. Реєстраційні номери 7587, 7587-1. Ставлю на голосування про включення законопроекту до порядку денного. Прошу голосувати. [[13:42:25]] За-276 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду законопроекту. Доповідачі - міністр охорони здоров’я Микола Єфремович Поліщук, а також народний депутат України Василь Бартків. Василь Павлович Бартків. Співдоповідачем буде витупати голова підкомітету Комітету з питань промислової політики і підприємництва Сергій Анатолійович Матвієнков. Будь ласка, Микола Єфремович.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Питання якості та безпеки харчових продуктів в останні роки продовжує бути актуальним у всьому світі. Особливо пріоритетного значення воно набуло для урядів та виробників харчових продуктів країн, що інтегруються у світовий економічний простір. Це стосується безпосередньо і України, одним з основних завдань є на найближчий час повне завершення процесу набуття членства у Світовій організації торгівлі. Запропонований проект закону розроблено в рамках урядового проекту "Вступ України до СОТ" з метою гармонізації законодавства України у сфері санітарно-ветеринарного та фітосанітарного регулювання з міжнародними вимогами. ЦЕ, в першу чергу, стосується вимог Угоди про застосування санітарних та фітосанітарних заходів та Угоди про технічні бар’єри в торгівлі. Законопроектом чітко визначено систему державного регулювання діяльності у сфері безпечності та якості харчових продуктів, порядок здійснення державного контролю та державного нагляду в цій сфері, права та обов’язки як виробників і продавців, так і посадових осіб, що здійснюють державний контроль та нагляд. Передбачено також участь України в міжнародному співробітництві у сфері безпечності та якості харчових продуктів. Однією з основних переваг цього законопроекту є розмежування повноважень органів державного контролю та нагляду: Міністерства охорони здоров’я, Міністерства аграрної політики та Держспоживстандарту. Невизначеність в цьому питанні не дозволяє зрозуміти, в чому полягають особливості або відмінності державного контролю та нагляду кожного з цих відомств, що створює передумови для ускладнення існуючої системи державного нагляду, дублювання функцій, збільшення кількості перевірок фахівцями різних відомств з одних і тих же питань. Проектом закону врегульовано це питання, розмежовано повноваження контролюючих органів. До компетенції санітарно-епідеміологічної служби віднесено контроль та нагляд за обробленими харчовими продуктами, до ветеринарної служби - необробленими харчовими продуктами тваринного походження, служб Держспоживстандарту - за утвердження стандартів та питаннями метрологічного забезпечення. З огляду на те, що, згідно з вимогами міжнародних угод, обов’язкова сертифікація харчових продуктів та сировини для їх виготовлення не проводиться, в законопроекті виключені всі положення, що стосуються обов’язкової сертифікації харчових продуктів в системі Держспоживстандарту. Реалізація положень законопроекту дозволить забезпечити належний рівень захисту безпеки громадського здоров’я, забезпечити узгодженість, раціональність та прозорість законодавства, підвищити відповідальність виробників та постачальників продуктів харчування. Уряд просить прийняти за основу законопроект 7587. Дякую за увагу.
Так, Сергій Терещук як один із авторів наступного проекту запрошується до доповіді, Василь Бартків у відрядженні.
Сергій Терещук, фракція Народної партії Литвина, Черкащина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Обидва законопроекти, як урядовий, так і депутатський, вони сьогодні нам необхідні, зважаючи на те, що ми хочемо адаптувати наше законодавство до вступу в Світову організацію торгівлі. Законопроект обидва подібні. Я не буду зупинятися, вони містять багато аналогічних статей, але існує суттєва, принципова позиція, яка відрізняється в обох законопроектах. Суть її полягає у розподілі функціональних обов’язків щодо державного контролю та нагляду за безпекою харчової продукції тваринного походження між Державною службою ветеринарної медицини і санітарною службою Мінздраву України. У нашому законопроекті функції контролю залишаються за ветеринарною медициною. Урядовий законопроект пропонує функції контролю передати санітарно-епідеміологічній станції. Чому саме, на наш погляд, Державна служба ветеринарної медицини повинна здійснювати державний контроль на нагляд за безпекою харчовою продукцією тваринного походження? Ну насамперед, через те, що вже впродовж багатьох років саме так і було в нашій державі. Саме Державна служба ветеринарної медицини здійснює державний контроль і нагляд за безпекою та якістю сировини і готових харчових продуктів тваринного походження. Це передбачено існуючою системою законів, зокрема Законом про забезпечення санітарного та епідеміологічного контролю, про ветеринарну медицину, про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини, постанови Кабінету Міністрів. Для цього ветеринарної служби є відповідний кадровий потенціал, є матеріальна база, зокрема лабораторії. Державна служба ветеринарної медицини постійно оперує інформацією про епізодичну ситуацію в світі, враховує обстеження спеціалістами ветеринарної медицини в інших державах. Саме спеціалістами ветеринарної медицини постійно здійснюється державний санітарний контроль та нагляд, як за сировиною, так і за готовими харчовими продуктами тваринного походження, оскільки останні також можуть бути фактором передачі збудників особливо небезпечних хвороб тварин. Відсутність безпосереднього ветеринарного санітарного контролю та нагляду у процесі виробництва продуктів тваринного походження з боку державної ветеринарної медицини може призвести до занесення збудників різних хвороб. Ви знаєте випадок в Англії. 29 мільярдів фунтів - збиток від того, що був ящур. Та й досвід країн європейського товариства, куди ми йдемо, свідчить про те, що саме ветеринарна медицина контролює якість і безпеку харчових продуктів. Це ж саме у наших країн, з якими ми межуємо, і Польща, Чехія, Угорщина. Ми вважаємо, що законопроект, який розробили депутати, у більшій мірі сьогодні відповідає.
Все у вас? Шановні колеги! Тепер Матвієнков Сергій, голова підкомітету Комітету з питань промислової політики і підприємництва ознайомить вас із позицією комітету з цього приводу.
Спасибо. Матвиенков, 55 округ. Мариуполь. Уважаемые коллеги! Как уже было сказано, данный законопроект выписан в соответствии с требованиями по вступлению Украины в СОТ. В этом законе неплохо выписаны полномочия санитарно-ветеринарной службы, но есть ряд замечаний, по которым комитет высказался особо. Первое. На сегодняшний день у нас продолжает действовать три контролирующих органа - это ветеринарная служба, санитарная служба и Держстандарт. Нас постоянно за это критиковала Европа о том, что три органа, которые не могут между собой найти узгодженого согласования, не могут четко вести систему контроля. Понятно, если бы мы получили законопроект, в котором был бы выписан один орган, и четко были бы выписаны правила игры и полномочия. А так, к сожалению, этого нет. И кроме того, четко не распределены функции. Вот, например, берем 4 статью: " безопасность питания определяется только санитарными заходами". А остальные нормы? Определяются дополнительные шесть требований к производителю. В, принципе, дополнительные шесть требований - это, будем говорить так, механизм зайвых перешкод для собственного товаропроизводителя. Вводится понятие эксплуатационного разрешения. Мы, допустим, в комитете расценили это, как скрытую систему лицензирования. А приостановление, остановка производства санитарным врачом? Она, естественно, не может не вызывать сомнения у товаропроизводителей, у тех, кто сегодня работает на этом рынке. То есть, в принципе, для импортера создается как бы благоприятные опять же условия и внутренний товаропроизводитель попадает под особый определенный пресс, под определенные условия. Поэтому на Комитете было сказано в отношение того, что у нас есть хороший Закон про якість та безпеку харчової продукції. Мы могли бы сконцентрироваться на нем - это первое. Второе, если уже писать Закон, то нужно было бы выписать такой Закон, чтобы там был один контролирующий орган, четко распределить его функции, полномочия, правила игры и тогда этот бы Закон нормально работал. В сомнении, мы обратились к американской торговой палате в Украине с тем чтобы послушать их мнение, ну, как людей, которые высказывают требования по вступление в СОТ по этому Закону. Мы получили заключение: попередній аналіз законопроектів свідчить, що деякі їхні положення не відповідають нормам і принципам СОТ і вимогам європейського законодавства та можуть значно погіршити умови ведення бізнесу в Україні, оскільки створюють зайві перешкоди для міжнародної торгівлі та не сприяють повній уніфікації основних принципів та процедур у сфері технічного регулювання. Також слід зазначити, що положення зазначених проектів в деяких випадках не узгоджуються між собою. Президент. Зукоске. После того, когда мы получили на заседании Комитета вот такие висновки американской торговой палаты в Украине, Комитет единогласно принял решение о том, чтобы данный законопроект отклонить. Спасибо.
Що будемо голосувати, да? В нас треба, тоді виступ, записались, одну хвилиночку, уже в кінці. Юрій Кармазін. Потім Ольга Гінзбург записалася. Шановні колеги, запишіться, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, обидва законопроекти передбачають відносини, регулюють відносини між органами виконавчої влади, виробниками, продавцями, постачальниками і споживачами харчових продуктів, але дещо по-різному. Я порівняв ці два законопроекти і, на мій погляд, кращим законопроектом, який можна брати за основу є законопроект народних депутатів: Гладія, Бартківа, Мельничука, Сулковського, Борзих і Терещука. Він передбачає державний захід безпеки та якості харчових продуктів шляхом встановлення обов’язкових параметрів безпечності для харчових продуктів, мінімальних специфікацій якостей харчових продуктів у технічних регламентах, встановлення санітарних заходів та ветеринарно-санітарних вимог для потужності об’єктів і осіб, які зайняті у процесі виробництва, продажу, постачання, зберігання, експонування харчових продуктів. Зараз стоїть питання, що у депутатському законопроекті на багато краще виписане питання щодо повноважень різних служб. Повноваження, які передбачені, скажімо, у депутатському у статті 6-й, повноваження санітарної служби чітко відділені від тих повноважень, які у ветеринарної служби. На мій погляд, це якраз і дасть змогу відділити оті проблеми, ті заходи, про які зараз говорять, тому що у 7-й статті, де вони розписують повноваження ветеринарної служби, чітко написано, що вона проводить державний ветеринарно-санітарний контроль і нагляд на потужностях для вирощування тварин, необроблених харчових продуктів тваринного походження та обігу сільськогосподарської продукції, видає відповідні ветеринарні документи, що засвідчують їх ветеринарно-санітарний стан, проводить дозабійне інспектування тварин та післязабійне інспектування їх продуктів на бойнях, а також післязабійне інспектування тварин, забитих на полюванні і так далі. Погодьтеся зі мною, що такий підхід трошки кращий і детальніший, ніж він є в урядовому. Хоча я хочу сказати, що урядовий не на багато чим відрізняється, і, в принципі, їх можна було раніше об’єднувати, але брати за основу 7587-1. Я буду за це вас просити проголосувати. І на кінець, дозвольте, шановний Володимире Михайловичу, я хочу звернутися до вас, тому що починається відпускна пора. І я зараз проаналізував, що відбувається, коли депутати-сумісники пишуть заяви про надання відпусток. Та вони тут не працюють з лютого місяця, які можуть бути відпустки, які можуть бути гроші на оздоровлення зараз? 16 чоловік ставить про це питання депутатів-сумісників. Вони ж не табелюються, якщо табелюються, то незаконно. Тому давайте приймемо рішення. Якщо людина не ходить на роботу, і зарплата ж не платиться.
Ольга Гінзбург, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Ольга Гінзбург, Конотопський виборчий округ. Я, звертаючись до цього закону, і, взявши його, почитавши, він такий чималенький, і тут роз’яснення по всім пунктах є, я для себе так до нього відносилася з позиції, коли я розглядала, які ж країни ще хочуть від нашої України, коли б вони прийняли нашу країну в СОТ. От які країни що від нас хочуть. Не заважайте мені, бо я охрипла і так уже. І я читаю собі, в тому числі про цей закон, який я нижче зупинюся, я читаю собі. Країна Гондурас, поважна країна чи яка вона, вона собі пише, якщо ми б прийняли Україну в СОТ, то потрібно, щоб Україна запропонувала нашій країні створення робочих місць некваліфікованим працівникам. Інша країна Європи пише: "Ми можемо прийняти Україну в СОТ, якщо, наприклад, навчальні заклади, вищі навчальні заклади будуть очолювати не громадяни України". Інша країна ще пише: "Ми можемо прийняти Україну в СОТ, якщо медичні заклади будуть очолювати не медичні працівники фахівці медицини, а менеджери". І так далі, і так далі. А я собі думаю, а яке вам діло. Ну, ваше яке діло, хто що у нас буде очолювати, як працювати. І коли ми розглядали це на комітеті, комітет не підтримав цей закон. А я собі от взяла для вас, щоб ви зрозуміли, читаю собі: "Всесвітня організація, відповідні міжнародні організації, Всесвітня організація охорони здоров’я, Комісія "Кодекс елементаріус", Всесвітня організація охорони здоров’я" і так далі - всі ці організації погоджують нам, приносять, санітарні заходи розробляються і переглядаються, змінюються в Україні з Комісією "Кодекс альтернотаріус" з погодженням з Національною комісією України і так далі. І знову думаєш: підождіть, і що ж це робиться. Я ще, говорячи про це, хотіла б вам сказати. А наступний закон, який, до якого ми не дійдемо, по цукру. І знову задаєш питання. А якщо сьогодні Кабінет Міністрів хоче, щоб ми прийняли ці закони, будь ласка, розкажіть мені, такій тупій, яка не розуміє, що сьогодні для моєї України дасть вступ в СОТ, що дасть для нашого бюджету України? Чому сьогодні в Україні такий дорогий сахар, і уряд сьогодні не виносить на цю трибуну першочергове завдання по зменшенню ціни сахару? Чого сьогодні пенсіонери тіпаються від того, що пенсію з’їдають ціни. Людям, які пропрацювали 40 років, стажність та велика, і ці питання не виносяться на цю трибуну?. Ви мені скажіть: кому догоджає влада? Чи своєму народові, чи іншим? Для мене це питання сьогодні не має відповіді. Дякую.
Володимир Майстришин, фракція Народної партії. Підготуватися Євгену Гірнику. А, знімає свій виступ Майстришин. Будь ласка, Євген Гірник. Ідуть виступи.
Євген гірник, фракція "Наша Україна". Шановні депутати, шановні радіослухачі! Я прошу єврофобів і противників Світової організації торгівлі заспокоїтися і рівно дихати. Незалежно від того, чи вступить Україна в Світову організацію торгівлі, чи не вступить в Світову організацію торгівлі, а порядок у функціях контролюючих органів все одно треба наводити. У нас дійсно має місце дублювання функцій - ветеринарної служби, санітарної служби, охорони природи і інших, і стандартизації, і інших, інших подібних служб. І якщо хтось щось шукає противного в цьому законі, то я повинен сказати, що шукається чорна кішка в чорній кімнаті, як відомо, особливо якщо цієї кішки немає. То нічого неможливо знайти. Я читаю висновок і мотиви комітету, який пробув відхилити цей законопроект, і він основує на тому, що законопроекти не врегульовують питання дублювання функцій державних органів. Ну, я згоден, дійсно, не зовсім вони це врегульовують. І для цього існує друге читання, щоб повністю врегулювати ці функції. Але ви є це підставою для того, щоб просто-напросто так відхилити ці законопроекти? В принципі, особливої різниці між двома законопроектами немає. У депутатському законопроекті прослідковується якийсь лобізм ветеринарної служби. Ну, він занадто вже такий явний лобізм, і, можливо, його не треба. Крім того, там є певні суперечності, тому виглядає так, що все-таки законопроект уряду більш об’єктивний, і саме його можна було прийняти за основу, після того на другому читанні доповнивши відповідними пропозиціями з депутатського законопроекту. Я прошу колег-депутатів зняти якісь політичні міркування при розгляді цього законопроекту. Він необхідний, в тому числі необхідний для розвитку нашого малого і середнього бізнесу, і також необхідний для міжнародного визнання України. Пропоную прийняти у першому читанні.
Так, Михайло Васильович Зубець, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні народні депутати! В жодній країні, яка входить до СОТ і в жодній країні, яка входить до ЄЕС, контроль за безпекою і якістю харчових продуктів тваринного походження не здійснює санітарна служба медицини. В усіх країнах цю роботу проводить служба державної ветеринарної служби, ветеринарної медицини. Тому законопроект, який підготовлений народними депутатами, відповідає суті нашого сьогодення. Нам пропонують експеримент провести, нам не хватало б ще експериментів тут. Сьогодні Україна - найбільш безпечна серед європейських країн, найбільш безпечна по захворюванням. Ви знаєте, якої біди принесла Англії, Голландії, Німеччині, Данії захворювання на енцефалопатію. Слава Богу, в нас єсть. його немає. Ви знаєте, що це таке. І давайте сьогодні ми відмінимо ветеринарну службу. Ветеринарна служба ще з царя здійснювала в нас цей контроль. І ще раз повторюю, слава Богу, що вона активно і результативно працює в цьому напрямку. Що ж буде, якщо ми перекинемо, приймемо законопроект урядовий і до чого це приведе? Зачитаю вам чотири пункти. Перше, доведеться змінювати функції і структуру державної служби ветеринарної медицини, хоча вона успішно працює. Законодавство з цього питання не буде відповідати міжнародним вимогам, у першу чергу, СОТу. Законодавство з цього питання не буде відповідати європейським вимогам, і не буде кваліфіковано здійснюватися аналіз ризику при завезенні харчових продуктів тваринного походження, не буде повністю усунено дублювання функцій. І ще ви мені скажіть: якщо медицинська служба хоче взяти сьогодні контроль за якістю, скажімо, молока, м’яса - а шкіри, а вовна, а, в кінці кінців, хтось каже "рога і копита", а, в кінці кінців, племенних тварин сперма? Що, буде займатися медицина? Не буде. Тому я прошу, шановні депутати, давайте підтримаємо законопроект, який розроблений групою народних депутатів. Дякую за увагу.
Виступи завершено. Зараз перед голосуванням. Зараз, одну хвилиночку, запишемося з мотивів, бо дуже багато бажаючих. Заключне слово міністра. А народних депутатів прошу записатися на три хвилини з мотивів голосування.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, сто років санітарна медична служба контролює безпеку харчових продуктів. Зараз планується віддати ветеринарній службі. Так отруєтесь - йдіть й лікуйтеся до ветеринара! Чітко розписано: все, що ходить на полі, все, що на бойні, все, що поступає на конвеєр, - ветеринарне, все, що поступає в магазин, за медициною. Чітко і ясно розписано. Останні два роки почали Мінагрополітики лобіювати взяти це собі. Так беріть, забирайте все, розробляйте нормативи лікування, нормативи санітарної безпеки - і Міністерство охорони буде тут ні при чому! Тобто я ще раз хочу сказати: чи будемо ми в СОТ йти, чи не будемо ми в СОТ йти, але прийняти закон про безпеку і якість харчових продуктів ми повинні - це наш з вами обов’язок. Йде літо, це безпека. І ми повинні, ветеринари хай розробляють ветеринарні норми, медики хай розробляють медичні норми. От і вся суть і різниця цих законів. А все інше - депутатський - абсолютно повторює повністю урядовий, те, що вже давно є. Через це я вас прошу підтримати урядовий закон. Він спрямований на безпеку продуктів для життя людини.
Так, з мотивів, будь ласка, записалися Беспалий, Масенко, Сулковський. І далі 19 людей, але три хвилин. Будь ласка, Беспалий Борис Якович.
Дякую. Я прошу передати слово депутату дружньої фракції БЮТ Кирильчуку.
Євген Кирильчук, будь ласка, мікрофон ввімкніть, фракція БЮТ.
Дякую, дякую. Ніхто не збирається забирать їх обов’язки у санстанції по контролю за продуктами харчування, які є в Україні. Мова йде, щоб ми ж ніяк не опозорилися за межами кордону, коли приїде туда 150 представників ветеринарних лікарів і один представник санстанції з України. Як ми будем виглядати? Так що давайте, кажу, мухи окремо, а котлети окремо. Через то давайте приймем розумну пропозицію депутатів, щоб все-таки на всіх рівнях ми виглядали як люди. Дякую.
Олександр Масенко.
Дякую. З приводу цього закону потрібно сказати таке, що у нас якість продуктів уже давно не контролюється належним чином. І якби оті, хто запровадив це все, і ті, хто контролює, їли оте, що зараз реалізовується, то мабуть би контроль би був тоді значно кращий. А взагалі-то ситуація складалася така. Одіяло перетягують одні на одних, а, як казав, колега Кармазін, "а прем’єр підмахує тільки". І у нас вийшла така ситуація, що ніхто не зрозуміло кому й хто повинен контролювати. Тому є у нас закони, є у нас чим контролювать аби тільки хто контролював. Я вважаю, що не треба підтасовуватися під Європу, а давайте керуватися своїм законодавством і нема чого підтримувати цей закон.
Павло Сулковський, фракція "Регіони України".
Шановні народні депутати! Сьогодні, щоб від уряду не говорили, ми навіть проурядову сьогодні послухали виступаючих, і ми зрозуміли, що цей урядовий проект підтримувати не потрібно. Підтримати, я закликаю і наша фракція підтримати депутатський проект, він більш досконалий і більш прозорий, і, дійсно, буде краще вести контроль за продуктами харчування. Тому немє потреби навіть віддавати голос за урядовий проект. Треба зразу, Володимире Михайловичу, переходити до голосування. І я закликаю підтримати депутатський проект за номер 7587-1. Дякую.
Сергій Терещук, як автор і доповідач, співавтор законопроекту. Запросіть депутатів, будемо приймати рішення.
Шановні колеги! Я хочу звернути ще раз вашу увагу. Мова не йде про перетягування ковдри, мова йде про розмежування функцій. І особливих змін в наше законодавство не вносимо, ми чітко розмежовуємо функції. Ми пропонуємо функції контролю за виробництвом, за переробкою продукції тваринного походження залишити за ветеринарною службою. Функції нагляду за обігом продукції - це установи харчування, це роздрібна торгівля, покласти на медицину. Ніхто з медицини не забирає право контролювати якість продукції. Такі показники, як солі важких металів, як вміст нітритів, радіонукліди, все залишається за медициною. Ви знаєте, що існує програма "Від поля до столу", її повинна контролювати одна служба, а не розподілити десь посередині ці обов’язки між декількома службами. Тоді справді у нас не буде порядку. Ми пропонуємо залишити так практично, як це на сьогодні є.
Шановні колеги! Прошу мобілізуватися. Вже мотиви закінчилися. Першим ставиться на голосування проект Закону реєстраційний номер 7587 урядовий про внесення змін до Закону України "Про якість та безпеку харчових продуктів та продовольчої сировини" для прийняття проекту закону за основу. Прошу голосувати. [[14:10:49]] За-131 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування для прийняття за основу проект Закону 7587-1 депутатський про внесення змін до Закону України про якість та безпеку харчових продуктів та продовольчої сировини. Прошу голосувати. [[14:11:24]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, по Фракціях, будь ласка: "Наша Україна" - 41, Комуністів - 0, "Регіони України" - 42, Народна партія - 36, Блоку Тимошенко - 27, СПУ - 27, Українська народна партія - 6, СДП (о) - 12, "Демократична Україна" -20 , "Єдина Україна" - 9, партія "Промисловці, підприємці України" - 11, Демократичні ініціативи - 9, позафракційні - 11. Так, будь ласка, Рудьковський, потім - Шурма.
Рудьковський, Фракція соціалістів. Шановні народні депутати, я бачу ми правильно зробили, що проголосували, бо якби хто політичні гасла не висловлював , але нам потрібно забезпечити стійку, чітку систему по контролю за продовольчими товарами, які реалізуються в Україні. Ми бачимо: скільки є отруєнь, зараз іде літо. Ми повинні обов’язково цей Закон щеп прийнято до закінчення цієї сесії, для того, щоб механізм забезпечити. Якщо покласти на ветеринарну, то - на ветеринарну службу. Якщо на Міністерство охорони здоров’я - то на Міністерство охорони здоров’я. І в незалежності від того, в які організації ми входимо ми обов’язково повинні мати чіткий контроль за продовольством. Це є у кожній державі. Ми мали це ще при Радянському Союзі, ця система була розвалена. Зараз є реальні можливості її відновити і ми повинні такі закони приймати без ніяких політичних нюансів.
Ігор Шурма, будь ласка. Потім Кармазін і будемо завершувати.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Я думаю, що на кінець ми прийняли правильне рішення, бо в цілому світі контроль за якістю та безпекою харчових продуктів тваринного походження здійснює компетентний орган з питань ветеринарії. Але я би хотів повернутися до наступного. Ми вже повинні звикнути, що все, що пропонує Міністерство охорони здоров’я і її міністр, який є порушником Конституції, носить ознаки антиконституційності. Наказ 81, який мав зліквідувати лікарські посади, наказ, який відмінив Президент по перенесенню приміщення Міністерства охорони здоров’я у приміщення будинку "Охмадиту". А сьогодні є бажання, які теж на межі незаконності, забрати під контроль санепідслужби і тим самим під свій контроль все, що стосується безпеки якості продуктів тваринного походження. Я думаю, ми правильне рішення прийняли.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я звернувся до вас, витрачаючи свій час, з приводу того, що нараховується зарплата депутатам-сумісникам не за виконану роботу, підкреслюю, на роботу не з’являються, тут стоять тільки карточки, робота не виконується. Тому хай собі карточки стоять, хай рахується, скільки., але нараховувати заробітну плату неможна. Це по-перше. По-друге. Дайте доручення апарату, дайте доручення бухгалтерії не нараховувати, не виплачувати і не задовольняти питання по відпусткам, тому що це незаконно, це є підставою для проволочок, які потім у судах. А ми зараз заблокували призначення суддів, ви знаєте. Тепер судді кажуть, якщо ви відправляєте людей у відпустку, а вони вже сказали, що вони написали заяву про відпустку, то самі тоді викликайте їх і розглядайте. Тоді, Володимире Михайловичу, я прошу вашої вказівки зараз чіткої і однозначної. Дякую.
Я прошу Адама Івановича доручити відповідним службам розібратися у цьому питанні і надати інформацію народним депутатам з тим, щоб ми політичні аспекти не перенесли на правовий аспект, бо є політичний вимір цієї проблеми, але є закон. І я прошу Адама Івановича з Регламентним комітетом вивчити це питання. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10 годині за розкладом на четвер. Зараз розпочнеться дещо з запізненням засідання Погоджувальної ради у конференц-залі. З 15 години - парламентські слухання. А також відбудуться засідання комітетів. Дякую за роботу. До завтра.