Representanten Torbjørn Andersen vil framsette et privat lovforslag.
Jeg vil på vegne av Kenneth Svendsen, Thore Aksel Nistad og meg selv fremme forslag om lov om endringer i lov av 10. juni 1977 nr. 82 om motorferdsel i utmark og vassdrag, slik at tillatelse til bruk av snøscooter i særskilte løyper gjøres generell, og at myndighet gitt med hjemmel i denne lov flyttes fra fylkesmannen til den enkelte kommune.
Lovforslaget vil bli behandlet på reglementsmessig måte.
Presidenten vil gjøre oppmerksom på at sakens ordfører er medlem av Lagtinget.
Det er ikke riktig at sakens ordfører er medlem av Lagtinget. Han er dessverre ikke til stede, så på vegne av sakens ordfører vil jeg redegjøre for finanskomiteens innstilling. Innstillingen dreier seg om seks atskilte forhold innenfor skattelovgivningen. Den første delen, med regel endringer, gjelder tilpasninger i skattelovgivningen som følge av innføring av statlig selskapsskatt. Jeg skal ikke bruke tid på å polemisere mot innføringen, som Fremskrittspartiet som kjent er imot. Samtlige av Regjeringens forslag til endringer i denne bolken er rent tekniske tilpasninger som er nødvendige som følge av Stortingets vedtak om overgang til statlig selskapsskatt. De tekniske tilpasningene som foreslås, dreier seg i hovedsak om hjemling av statsskatteplikten, hjemling av bestemmelser om skattested, ligningssted, sted for levering av selvangivelsen og sted for utskriving av skatt. Det dreier seg om naturressursskatt til kommunene, fjerning av overflødige henvisninger og skattlegging av gevinst og tap. Jeg vil på vegne av finanskomiteen anbefale samtlige av de foreslåtte tekniske tilpasninger vedrørende overgangen til statlig selskapsskatt. Den neste bolken i denne innstillingen vedrører endringer i ligningslovens bestemmelse om taushetsplikt. Hele komiteen slutter seg til den presiseringen som ligger i innstillingen, og som kort sagt innebærer at mottakeren av taushetsbelagte opplysninger rent faktisk har taushetsplikt om de mottatte opplysninger også der hvor mottakeren av opplysningene har fått dem i kraft av reg lene om partsoffentlighet i ligningsloven § 3-4. Den tredje delen i innstillingen dreier seg om skattefrihet for SND Invest AS. Fremskrittspartiets medlemmer i finanskomiteen konstaterer for sin del at det ikke er forsøkt gitt noen begrunnelse for hvorfor SND Invest skal behandles skattemessig annerledes enn andre selskaper som driver liknende virksomhet. SND Invest AS er mer enn noe annet et rent investeringsselskap som kjøper og selger aksjer og andeler i små og store bedrifter. Selskapet har riktignok ikke til formål å eie hvilke som helst bedrifter, men går typisk inn i bedrifter som i realiteten ikke har noe velfungerende marked for omsetting av aksjer eller andeler. Dette er imidlertid ikke i seg selv noen god begrunnelse for fritak for skatteplikt. Fremskrittspartiet vil fremholde at innføring av skattefritak for SND Invest AS vil være å forskjellsbehandle selskapet i forhold til et hvilket som helst annet investeringsselskap som i prinsippet og i praksis kan ha samme formål som SND Invest AS. I alminnelighet må det derfor anses som et konkurransefortrinn å ikke betale skatt. Men vi erkjenner at spørsmålet om skattefritak kan ha sider som vi ikke har gjennomdrøftet, og må derfor konstatere at Regjeringen i proposisjonen heller ikke har gjort noe forsøk på å drøfte dette fritaksspørsmålet. Vi mener at spørsmålet om skattefrihet for et statlig investeringsselskap fortjener en seriøs saksbehandling i Stortinget og vil derfor ta opp forslag om at denne delen av proposisjonen sendes tilbake til Regjeringen for utredning. Det er et mindretall i komiteen, bestående av Høyre og Fremskrittspartiet, som står bak dette forslaget. Spørsmålet om arveavgift i forbindelse med individuelle pensjonsavtaler ble utførlig drøftet i forbindelse med Innst. O. nr. 106 for 1996-97, og det er etablert en praksis for arveavgiftsberegning i samsvar med innstillingen. Finanskomiteen konstaterer at det foreliggende forslag fra Regjeringen kun dreier seg om en kodifisering av gjeldende praksis, som dermed blir lettere tilgjengelig. Den alternative fordelingsmetode for unngåelse av dobbeltbeskatning i skatteavtale er avtalefestet i den nordiske skatteavtale av 23. september 1996 og har virkning fra og med 1998. Regjeringen foreslår at departementet gis hjemmel til å fastsette forskrifter for den praktiske utfylling og gjennomføring av metoden. Komiteen tiltrer Regjeringens forslag. Til slutt vil jeg anbefale de foreslåtte endringer i skatteloven og selskapsskatteloven som følge av ny aksjelov og allmennaksjelov. Forslagene dreier seg utelukkende om tekniske opprettinger for å viske ut de utilsiktede endringer i skatteloven og selskapsskatteloven, som dels skyldes inkurier og dels skyldes det forhold at det er foretatt endringer i skattelovgivningen i perioden mellom vedtakelse og ikrafttredelse av aksjeloven og allmennaksjeloven.
Siv Jensen har tatt opp det forslag hun refererte til. Flere har ikke bedt om ordet.[[Votering, se nedenfor]]
Odelstinget skal votere i sak nr. 1.
Under debatten har Siv Jensen på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre satt fram det forslaget som er inntatt i innstillingen på side 14.
Før vi går til votering over § 26, vil presidenten la votere over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre. Forslaget lyder: «Ot.prp. nr. 32[[1998-99]] kapittel 3 sendes tilbake til Regjeringen for utredning. »
Presidenten har forstått det slik at Fremskrittspartiet, Høyre og Tverrpolitisk Folkevalgte ønsker å stemme imot.
Det voteres så over lovenes overskrifter og lovene i sin helhet.
Lovvedtakene vil bli sendt Lagtinget.