Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 133 narodnih poslanika. Međutim, podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine da kvorum za rad Skupštine u danima za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Da bi smo utvrdili kvorum za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, ustanovljeno da je u sali 127 narodnih poslanika, odnosno 128 narodnih poslanika, i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam o odsutnosti narodnih poslanika. Sprečeni su da sednici prisustvuju narodni poslanici Borislav Prelević i Miroslav Markićević. Pošto je Narodna skupština završila pretres o svim tačkama dnevnog reda, prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI Pošto je Narodna skupština obavile pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima prelazima na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o zdravstvenoj zaštiti, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević i zajedno narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Milim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mileta Poskurica. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Predrag Mijatović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Paja Momčilov i zajedno narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o zdravstvenoj zaštiti, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Od 129 poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Sada ćemo se izjasniti o Drugoj tački dnevnog reda PREDLOG ODLUKE O PLANU RAZVOJA ZDRAVSTVENE ZAŠTITE REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o planu razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog odluke, u načelu. Kako smo prihvatili odluku u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima podnetim na Plan razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije koji čini sastavni deo Predloga odluke. Na Glavu I, podnaslov "Kapaciteti", amandman je podneo narodni poslanik Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na Glavu I, podnaslov "Raspodela finansijskih resursa i plaćanja davalaca usluga", amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nikola Lazić, Milica Vujić-Marković i Donka Banović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 115. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. 2/1 MP/CG 11,20-11,30 Na glavu II, poglavlje A, tačka 1, podtačka 1.3, amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na glavu II, poglavlje A, tačka 2, podtačka 2.2.1, amandman je podnela narodni poslanik Zlata Đerić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za ovaj amandman je glasalo 110. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na glavu II, poglavlje A, tačka 2, amandman je podnela narodni poslanik Elvira Kovač. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo četvoro. Amandman nije prihvaćen. Na glavu II, poglavlje A, tačka 2, podtačka 2.2.1, amandman je podneo narodni poslanik Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na glavu II, poglavlje B, amandman je podneo narodni poslanik Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na glavu II, poglavlje B, amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Stavljam na glasanje Predlog odluke o Planu razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o Planu razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije. Prelazimo na tačku 3. – PREDLOG ZAKONA O PROSTORNOM PLANU REPUBLIKE SRBIJE OD 2010. DO 2020. GODINE. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Podsećam vas da je članom 105. stav 3. tačka 3. Ustava Republike Srbije predviđeno da se o zakonima kojima se uređuje plan razvoja i prostorni plan, odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Prostornom planu Republike Srbije od 2010. do 2020. godine, u načelu. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je narodni poslanik Siniša Stamenković, pisanim putem, povukao amandman na glavu VI, odeljak 3. pododeljak 3.1. stav 9. Prostornog plana, koji je podneo 14. oktobra i ispravku amandmana na glavu VI, odeljak 3. pododeljak 3.1. stav 15. Prostornog plana, koju je podneo 18. oktobra. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su ovaj amandman. Ovaj amandman se može usvojiti jedino sa 126 glasova najmanje. Od 129 poslanika, za ovaj amandman glasalo je 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su ovaj amandman. Za sve ove amandmane je potrebno, ako želimo da ih usvojimo, najmanje 126 glasova. Od 129 poslanika, za ovaj amandman glasalo je 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila amandman. Na član 5. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Gospodo poslanici, svi amandmani mogu biti usvoji sa najmanje 126 glasova. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila, većinom glasova, ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 130 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Amandman može biti usvojen ako glasa najmanje 126 poslanika. Od 130 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da smo usvojili amandman. Na glavu I, odeljak 1. Prostornog plana, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 127. Amandman smo prihvatili. Na glavu IV, odeljak 1. pododeljak 1.1. Prostornog plana, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 127. Amandman je prihvaćen. Na glavu V, odeljak 1. pododeljak 1.4. Prostornog plana, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim izjašnjenje. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 127. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na glavu V, odeljak 2, pododeljak 2.2. Prostornog plana, amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Siniša Stamenković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo pet. Amandman nije prihvaćen. Na glavu V, odeljak 2, pododeljak 2.3. Prostornog plana, amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Kenan Hajdarević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 3/1 VS/MĆ 11,30-11,40 Na naziv glave 6 i glave 7 prostornog plana i nazive odeljaka i pododeljaka u okviru tih glava, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Amandman je prihvaćen. Na glavu šest odeljak 2, pododeljak 2.1. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 128 je za. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 2, pododeljak 2.1. prostornog plana amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Siniša Stamenković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo sedmoro. Amandman nije prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 2, pododeljak 2.2. prostornog plana na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika za amandman je glasalo 127. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 2, pododeljak 2.2. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 128. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 2, pododeljak 2.2. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je 129 poslanika. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 2, pododeljak 2.2. prostornog plana amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika za amandman je glasalo 126. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 3, pododeljak 3.1. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika za amandman je glasalo 127. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 3, pododeljak 3.1. prostornog plana, amandman je podneo narodni poslanik Đuro Perić. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika za ovaj amandman je glasalo 127. Amandman je prihvaćen. Na glavu 6, odeljak 3, pododeljak 3.1. prostornog plana amandman sa ispravkom je podneo Siniša Stamenković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 128. Amandman je prihvaćen. Odbor za urbanizam i građevinarstvo je podneo amandman na glavu 6, odeljak 3, pododeljak 3.2. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 126 je glasalo za. Amandman je prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 1, pododeljak 1.3, amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Molim da se izjasnimo. Od 129 ukupno, osmoro je glasalo za. Amandman nije prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 1, pododeljak 1.5, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Amandman je prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 1, pododeljak 1.5, amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio je amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 126 je glasalo za. Amandman je prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 1, pododeljak 1.5. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 129 poslanika, za je glasalo 126. Amandman je prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 2, pododeljak 2.2, amandman je podneo narodni poslanik Žika Gojković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 128. Amandman je prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 2, pododeljak 2.2, amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko nije glasao. Amandman nije prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 2, pododeljak 2.2, amandman je podneo narodni poslanik Vladan Batić. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 129 poslanika, za amandman nije glasao niko. Amandman nije prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 2, pododeljak 2.2, amandman sa ispravkom podneo je narodi poslanik Kenan Hajdarević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za niko nije glasao. Amandman nije prihvaćen. Na glavu 7, odeljak 2, pododeljak 2.2, amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Siniša Stamenković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Od 129 poslanika, za je glasalo 127. Amandman je prihvaćen. 4/1 MO/BJ 11,40-11,50 Na Glavu VII Odeljak 2. Pododeljak 2.3. Prostornog plana amandman, sa ispravkom podneo je narodni poslanik Kenan Hajdarević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, jedan je glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 2. Pododeljak 2.3. Prostornog plana amandman, sa ispravkom podneo je narodni poslanik Siniša Stamenković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, devet je glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 2. Pododeljak 2.4. Prostornog plana, na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za urbanizam i građevinarstvo je podneo amandman. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 128 je glasao za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 2. Pododeljak 2.6. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Gospodo poslanici, da bismo izglasali amandman potrebno je najmanje 126 glasova. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 128 je glasao za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 2. Pododeljak 2.8. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 126 je glasao za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 3. Pododeljak 3.1 amandman je podneo narodni poslanik Vuk Dinčić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, petoro je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 3. Pododeljak 3.1. Prostornog plana amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, jedan je glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na Glavu VII Odeljak 3. Pododeljak 3.2. amandman je podneo narodni poslanik Bojana Stanojević. Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na Glavu IX Odeljak 2. Pododeljak 2.2. amandman je podneo Odbor za urbanizam i građevinarstvo. Predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Prostornom planu Republike Srbije od 2010. do 2020. godine, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o Prostornom planu Republike Srbije od 2010. do 2020. godine. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O HEMIKALIJAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hemikalijama, u načelu. Od 129 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da smo prihvatili amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan je glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, petoro je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. 5/1 BD/VK 11,50-12,00 Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 116 za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Spasojević, Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 15 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman u istovetnom tekstu podneli su poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić, i narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 118 za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 11. amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hemikalijama u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za ovaj predlog je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hemikalijama. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BIOCIDNIM PROIZVODIMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o biocidnim proizvodima, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona. Narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i dr Nikola Lazić, pisanim putem, 20. oktobra 2010. godine, povukli su amandman sa ispravkom na član 17. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 124 za. Amandman je prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman u istovetnom tekstu zajedno su podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić i narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 118 za. Amandman je prihvaćen. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o biocidnim proizvodima, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o biocidnim proizvodima. 6/1 GI/MS 12,00-12,10 Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O STRATEŠKOJ PROCENI UTICAJA NA ŽIVOTNU SREDINU. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu, u načelu. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 123 su za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu, u celini. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 128 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o stateškoj proceni uticaja na životnu sredinu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA ZAŠTITI OD BUKE U ŽIVOTNOJ SREDINI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke u životnoj sredini, u načelu. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 126 su za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Donka Banović. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 116 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, jedan za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, 116 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, 118 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jermić Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti buke u životnoj sredini, u celini. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, 124 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o zaštiti buke u životnoj sredini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI PRIRODE. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, u načelu. Molim da se izjasnite. Od 128 narodnih poslanika, 121 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, 117 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. 7/1 AH/LjL 12,10-12,20 Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Dimitrijević. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Nikola Lazić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, za 117. Amandman je prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Vitomir Plužarević i zajedno narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za zaštitu životne sredine podneo je amandman na član 13. Predloga zakona. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 117. Amandman je prihvaćen. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 118. Amandman je prihvaćen. Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 120. Amandman je prihvaćen. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Donka Banović. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Amandman kojim se predlaže dodavanje novog člana 26a. zajedno su podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Radiša Ilić i zajedno narodni poslanici Nikola Lazić, Milan Dimitrijević, Donka Banović i Milica Vojić-Marković. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, Odbor za zaštitu životne sredine podneo je amandman sa ispravkom na član 32. Predloga zakona. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 120. Amandman je prihvaćen. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Nikola Lazić, Donka Banović i Milica Vojić-Marković. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 38. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 111. Amandman je prihvaćen. Na član 43. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 111. Amandman je prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Radenković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 111. Amandman je prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Milica Vojić-Marković, Donka Banović i Nikola Lazić. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 56. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Od 129 narodnih poslanika, za 120. Amandman je prihvaćen. Na član 59. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Zdravković. Vlada je prihvatila amandman. Molim izjasnite se. Od 129 narodnih poslanika, za 122. Amandman je prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, u celini. Od 129 poslanika, za 125. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode. 8/1 AD/CG 12,20-12,30 Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O UPRAVLjANjU OTPADOM. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 122. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na člana 2. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 6. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 6. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 120.. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na člana 8. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 9. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 10. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 16. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, amandman na član 18. podneo je Odbor za zaštitu životne sredine. Vlada je prihvatila ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 112. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na člana 18. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 21. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom, u celini. Molim da se izjasnite. Od 129 poslanika, za je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O METEOROLOŠKOJ I HIDROLOŠKOJ DELATNOSTI. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o meteorološkoj i hidrološkoj delatnosti, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na člana 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 3. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 5. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 5. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 8. i na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 10. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na člana 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 9/1 MP/MĆ 12,30-12,40 Odbor za životnu sredinu podneo je amandman na član 18. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za amandman Odbora je glasalo 117. Amandman je prihvaćen. Odbor za životnu sredinu podneo je amandman na član 20. Vlada je prihvatila amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 121 je za. Amandman je prihvaćen. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za amandman je glasalo 110. Amandman je prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 112. Amandman je prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za amandman je glasao jedan poslanik. Amandman nije prihvaćen. Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine su prihvatili amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 116 je za. Amandman je prihvaćen. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Vlada i Odbor za zaštitu životne sredine su prihvatili amandman. Od 128 poslanika, 118 je glasalo za. Amandman je prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o meteorološkoj i hidrološkoj delatnosti, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 119 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o meteorološkoj i hidrološkoj delatnosti. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O TURIZMU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za Predlog zakona, u načelu, glasalo je 122. Konstatujem da smo prihvatili Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan je glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, jedan je za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, jedan je glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za amandman je glasalo 114. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 10/1 VS/BJ 12,40-12,50 Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 127 poslanika, 112 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman sa ispravkom podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 127 poslanika za je glasalo 112. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arsen Đurić i Aleksandar Pejčić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman sa ispravkom podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128 poslanika niko nije je glasalo za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 128 poslanika za je glasalo 102. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arsen Đurić i Aleksandar Pejčić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arsen Đurić i Aleksandar Pejčić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 128 poslanika za je glasalo 109. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Od 128 poslanika niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Đuro Perić. Od 128 poslanika, za je glasalo četiri. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Od 128 poslanika, 10 je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela Vlada. Odbor nije prihvatio ovaj amandman. Od 128 poslanika, jedan je glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika, na član 20. amandman je podneo Odbor za trgovinu i turizam. Vlada je prihvatila amandman. Od 128 poslanika, 120 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Od 128 poslanika, za je glasalo šest. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Arsen Đurić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 128 poslanika, za je glasalo 116. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Rajkov. Vlada i Odbor za trgovinu i turizam prihvatili su amandman. Od 127 poslanika, za je glasalo 97. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. 11/1 MO/VK 12,50-13,00 Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Arsen Đurić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 52. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 56. amandman je podnela Vlada. Odbor za trgovinu i turizam prihvatio je amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 115 je glasalo za amandman. Amandman je prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Od 127 poslanika, 119 je glasalo za predlog. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O ZAPOŠLjAVANjU I OSIGURANjU ZA SLUČAJ NEZAPOSLENOSTI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, u načelu. Od 127 poslanika, za Predlog zakona je glasalo 110. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je, u istovetnom tekstu, podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Aleksandar Pejčić i Tomislav Ljubenović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su, u istovetnom tekstu, podnele narodni poslanici Donka Banović i Lidija Vukićević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Zoran Popović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sulejman Spaho. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 12/1 BD/MS 13,00-13,10 Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škribić. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Molim da se izjasnimo. Od 126 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. 13/1 GI/LjL 13,10-13,20 Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ljubiša Petković. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, u celini. Molim izjasnite se. Od 128 poslanika, za 119. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AGENCIJI ZA OSIGURANjE I FINANSIRANjE IZVOZA REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije, u načelu. Molim izjasnite se. Od 128 poslanika, za 123. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Molim izjasnite se. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 14/1 AH/IP 13,20-13,30 Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ljubiša Petković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Nikolić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sulejman Spaho. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za niko. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije, u celini. Molim da se izjasnite. Od 128 poslanika, za 121. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije. 16/1 MP/BJ 13,40-13,50 Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Od 126 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sulejman Spaho. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. 17/1 VS/VK 13,50-14,00 Na član 3. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli su narodni poslanici Donka Banović, Milan Dimitrijević, Nikola Lazić, Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Spasojević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman su zajedno podneli su narodni poslanici Donka Banović, Milan Dimitrijević, Nikola Lazić, Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Fondu za razvoj Republike Srbije u celini. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 124 za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o fondu za razvoj Republike Srbije. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O TRANSPORTU OPASNOG TERETA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o transportu opasnog tereta u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za Predlog zakona u načelu je glasalo 113. Pošto smo prihvatili ovaj predlog prelazimo na odlučivanje u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Narodni poslanik Nikola Savić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 12. doda novi član 12a. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 18/1 MO/MS 14,00-14,10 Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Predstavnik predlagača Milutin Mrkonjić, ministar za infrastrukturu, u toku pretresa Predloga zakona o pojedinostima, prihvatio je amandman. Od 128 narodnih poslanika, za amandman je glasalo 114 narodnih poslanika. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 44. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Predstavnik predlagača Milutin Mrkonjić, ministar za infrastrukturu, u toku pretresa Predloga zakona o pojedinostima je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 11 je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Vlada i Odbor za saobraćaj i veze prihvatili ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 115 je glasalo za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 74. amandman je podnela Vlada. Odbor za saobraćaj i veze je prihvatio ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 117 je glasalo za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 75. amandman je podnela Vlada. Odbor za saobraćaj i veze je prihvatio ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 118 je glasalo za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 80. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o transportu opasnog tereta, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 119 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o transportu opasnog tereta. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZADUŽBINAMA I FONDACIJAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zadužbinama i fondacijama, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, 122 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, podsećam vas da su, pisanim putem, amandmane povukli narodni poslanici: Milan Dimitrijević i Nikola Lazić na član 2. stav 1. i na član 2. stav 2. koje su zajedno podneli 14. oktobra i ispravku tih amandmana koju su podneli 15. oktobra; Milisav Petronijević na član 3. stavove 1. i 3, Saša Dujović na član 12. kojim se posle stava 3. dodaje stav 4, Konstantin Arsenović na članove 24. i 25. i zajedno Nataša Vučković i Vesna Marjanović na članove 25, 68. i 69. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naslov Predloga zakona i sve članove u kojima se pojavljuje reč:"fondacija", amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, devet je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Janković. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Mojsilović. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman, sa ispravkom od 2. novembra, podneo je narodni poslanik Milisav Petronijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, devet je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Martinović i narodni poslanik Milica Vojić-Marković. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. 19/1 BD/LjL 14,10-14,20 Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga. Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. U toku pretresa u pojedinostima, predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Odbor za kulturu i informisanje je takođe prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 115 za. Amandman je prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 4. i član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 4. i član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević, Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandra Janković i zajedno narodni poslanici Milan Dimitrijević i Milica Vojić-Marković. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Mojsilović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 108 za. Amandman je prihvaćen. Na član 8. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Nataša Vučković i Vesna Marjanović, narodni poslanik Aleksandra Janković, narodni poslanik Zoran Kasalović i zajedno narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. U toku pretresa u pojedinostima, predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Odbor za kulturu i informisanje je prihvatio amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 112 za. Amandman je prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, deset za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 106 za. Amandman je prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, sedam za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 15 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 114 za. Amandman je prihvaćen. Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Saša Dujović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, deset za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Aleksandra Janković i zajedno narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman u istovetnom tekstu podneli su zajedno narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić i narodni poslanik Radoslav Mojsilović. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 117 za. Amandman je prihvaćen. Na član 17. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač i Arpad Fremond. Odbor za kulturu i informisanje je prihvatio amandman sa ispravkom. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 119 za. Amandman je prihvaćen. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, 107 za. Amandman je prihvaćen. Na član 19. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim izjasnite se. Od 128 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. 20/1 GI/IP 14,20-14,30 Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za amandman je glasalo 109. Amandman je prihvaćen. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 108 za. Amandman je prihvaćen. Na član 25. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 110 za. Amandman je prihvaćen. Na član 30. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 106 za. Amandman je prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 105 za. Amandman je prihvaćen. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Vesna Marjanović. Odbor za kulturu i informisanje prihvatio je amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 107 za. Amandman je prihvaćen. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, tri su za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman, sa ispravkom, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić i narodni poslanik Aleksandra Janković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Saša Dujović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 13 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 112 za. Amandman je prihvaćen. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić i narodni poslanik Aleksandra Janković. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 12 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 35. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Vesna Marjanović. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 108 za. Amandman je prihvaćen. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 16 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Nikola Lazić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Saša Dujović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 12 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Munir Poturak. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 106 za. Amandman je prihvaćen. Na član 39. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 104 za. Amandman je prihvaćen. 21/1 AH/CG 14,30-14,40 Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine na član 39. amandman je podneo Odbor za kulturu i informisanje. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za 110. Amandman je prihvaćen. Narodni poslanik Nikola Žutić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 40. doda novi član 40a. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 41. i član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 41. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Od 128 poslanika, za 103. Amandman je prihvaćen. Na naslov iznad člana 42. i član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za osam. Amandman nije prihvaćen. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za 109. Amandman je prihvaćen. Na član 45. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 47. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje su prihvatili amandman. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, 100 za. Amandman je prihvaćen. Na član 49. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 103 za. Amandman je prihvaćen. Na član 51. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 53. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 54. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 112 za. Amandman je prihvaćen. Na član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 57. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 108 za. Amandman je prihvaćen. Na član 58. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 60. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 62. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 64. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Nataša Vučković i Vesna Marjanović. Odbor za kulturu i informisanje je prihvatio amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 117 za. Amandman je prihvaćen. Na član 66. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen 22/1 AD/BJ 14,40-14,50 Na član 68. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika za je glasao 101.. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Vlada i Odbor za kulturu i informisanje prihvatili su amandman. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 111. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Simo Vuković. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo troje. Amandman nije prihvaćen. Na član 70. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zadužbinama i fondacijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o zadužbinama i fondacijama. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZADUŽIVANjU REPUBLIKE SRBIJE KOD KBC BANKE AD BEOGRAD, NOVE KREDITNE BANKE MARIBOR DD, EUROBANK EFG AD BEOGRAD, VOJVOĐANSKE BANKE AD NOVI SAD, HYPO-ALPE-ADRIA BANK AD BEOGRAD I ERSTE BANK AD NOVI SAD I KOD BANKA INTESA AD BEOGRAD, UNICREDIT BANK SRBIJA AD BEOGRAD, RAIFFEISEN BANK AD BEOGRAD I SOCIETE GENERALE BANKE SRBIJA AD BEOGRAD KOJE SU DALE ZAJEDNIČKU PONUDU. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Podsećam vas da je članom 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, predviđeno da Narodna skupština odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod banka koje su dale zajedničku ponudu, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam da je članom 6. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članom 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. U obrazloženju Predloga zakona, Vlada je navela naročito opravdane razloge da zakon stupi na snagu pre osmog dana od dana objavljivanja, a koji proizilazi iz činjenice da je za potrebe finansiranja budžetskog deficita i refinansiranja duga neophodno zaključiti ugovore o kreditu sa poslovnim bankama u 2010. godini. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne o Predlogu zakona u celini. Od 128 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o zaduživanju Republike Srbije kod KBC Banke ad Beograd, Nove kreditne banke Maribor dd, EUROBANK EFG ad Beograd, Vojvođanske banke ad Novi Sad, Hypo-Alpe-Adria Bank ad Beograd i Erste Bank ad Novi Sad i kod BANKA INTESA ad Beograd, UniCredit Bank Srbija ad Beograd, Raiffeisen bank ad Beograd i Societe Generale Banke Srbija ad beograd koje su dale zajedničku ponudu. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST SOCIETE GENERALE BANKE SRBIJA AD BEOGRAD I UNICREDIT BANK SRBIJA AD BEOGRAD PO ZADUŽENjU AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA VAZDUŠNI SAOBRAĆAJ "JAT AIRWAYS" AD BEOGRAD. Pošto je Narodna skupština obavila pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe Generale Banke Srbija ad Beograd i UniCredit Bank Srbija ad Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT AIRWAYS" ad Beograd, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje po amandmanima. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Poštovani narodni poslanici, podsećam vas da je članom 5. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. U obrazloženju Predloga zakona, Vlada je navela naročito opravdane razloge da zakon stupi na snagu pre osmog dana od dana objavljivanja, a koji proizilaze iz činjenice da je za potrebe revitalizacije avio kompanije i osposobljavanje flote, neophodno zaključiti ugovore o kreditu sa poslovnim bankama u 2010. godini. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. 23/1 MP/VK 14,50-15,00 Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe Generale Banke Srbija a.d. Beograd i UniCredit Bank Srbija a.d. Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT AIRWAYS" a.d. Beograd, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe Generale Banke Srbija a.d. Beograd i UniCredit Bank Srbija a.d. Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT AIRWAYS" a.d. Beograd. Prelazimo na glasanje o predlozima zakona o ratifikaciji međunarodnih sporazuma po tačkama od 19. do 34. dnevnog reda. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora, odnosno sporazuma tačaka 19. do 34. dnevnog reda, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačke 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. Takođe vas podsećam da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, pa će Narodna skupština, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine o obezbeđenju Republici Srbiji koncesionog zajma Narodne Republike Kine, u celini. Od 128 poslanika, za se izjasnilo svih 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o državnom koncesionom zajmu za Projekt sistema NUCTECH za inspekciju kontejnera/vozila između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Kineske Export Import banke kao zajmodavca, u celini. Od 128 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Dopuna Konvencije o stvaranju Saveta za carinsku saradnju, u celini. Izjašnjavamo se o carinskom zajmu, u celini. Potrebno je da najmanje 126 poslanika glasa da bismo izglasali Predlog zakona o potvrđivanju Dopuna Konvencije o stvaranju Saveta za carinsku saradnju. Od 129 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola između Vlade Republike Srbije i Vlade Češke Republike uz Sporazum o ekonomskoj saradnji između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Češke, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Češke Republike o izmenama i dopunama Sporazuma između Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Republike Češke o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, potpisanog 13. oktobra 1997. godine, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, potrebno je da 126 poslanika glasa da bismo izglasali potvrđivanje Sporazuma između ove dve vlade. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Malte o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan o trgovini i ekonomskoj saradnji, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara BiH o saradnji u oblasti turizma, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 126. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Arapske Republike Egipat o ekonomskoj, tehničkoj i naučnoj saradnji, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 127. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Vlade Republike Srbije i Vlade Arapske Republike Egipat, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 126. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Arapske Republike Egipat, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 126. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti humanitarnog reagovanja u vanrednim situacijama, sprečavanja elementarnih nepogoda i tehnogenih havarija i uklanjanja njihovih posledica, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, za se izjasnilo 129. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. 24/1 VS/MS 15,00-15,05 Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan o saradnje u borbi protiv kriminala u celini. Od 129 narodnih poslanika, za se izjasnilo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o policijskoj saradnji u celini. Od 129 narodnih poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o osnivanju i funkcionisanju zajedničkog kontakt centra za saradnju policije i carine u celini. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazima na 35. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKA O DAVANjU SAGLASNOSTI NA PRAVILNIK O UNUTRAŠNjEM UREĐENjU U SISTEMATIZACIJI RADNIH MESTA U STRUČNOJ SLUŽBI POVERENIKA ZA ZAŠTITU RAVNOPRAVNOSTI Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres o predlogu ove odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje – Predlog odluke o davanju saglasnosti na pravilnik o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u stručnoj službi poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Od 129 narodnih poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na pravilnik o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u stručnoj službi poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Prelazimo na 36. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA ODLUKE O OBRAZOVANjU I RADU STRUČNE SLUŽBE POVERENIKA ZA ZAŠTITU RAVNOPRAVNOSTI Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres po ovom predlogu prelazimo na odlučivanje i stavljam na glasanje Predlog ove odluke. Od 129 narodnih poslanika, 123 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na odluku o obrazovanju i radu stručne službe poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbe člana 103. stav 6. i stav 10. Poslovnika, prema kojima ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra da je povreda učinjena, može zahtevati bez prava na obrazlaganje da se Narodna skupština bez pretresa o tome izjasni u danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Predrag Mijatović, na sednici 11. novembra 2010. godine u 12,35 časova ukazao je da na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, za su glasala 2. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednici i odlučivanje po njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godine. (Sednica je završena u 15,05 časova.)
PETA SEDNICA DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA 23. novembar 2010. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 15.05 časova. Predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 133 narodna poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Da bismo utvrdili koliko je narodnih poslanika prisutno u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, ustanovljeno da je u sali 127 narodnih poslanika, te da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Dozvolite da vas, u skladu sa članom 87. stav 3, obavestim da ćemo danas raditi i posle 18.00 časova. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 286. Poslovnika? (Da.) Reč ima Boris Aleksić, ovlašćeni predstavnik SRS-a.
Hvala, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, imamo pitanje za Ministarstvo pravde, predstavnike Vlade Republike Srbije. Kao što znate, prof. dr. Vojislav Šešelj je imao operaciju u Hagu 28. oktobra i urađena je ablacija srca. Međutim, do dana današnjeg on nije dobio izveštaj sa te operacije. Što je još neverovatnije, to je da je on nedavno potpisao pristanak da određeni organi Tribunala u Hagu, uključujući predsednika Tribunala, Pretresno veće III i Sekretarijat, dobiju mogućnost da ostvare uvid...
Gospodo poslanici, molim vas da omogućite da čujemo poslanika. Molim da ostanete u sali, s obzirom na to da treba da usvajamo dnevni red. Nakon usvojenog dnevnog reda biće pauza od 60 minuta. Izvinite, gospodine Aleksiću.
Nema problema. Dakle, 28. oktobra je izvršena operacija nad profesorom dr. Vojislavom Šešeljem, on do dana današnjeg nije dobio izveštaj sa te operacije, a nedavno je potpisao i pristanak da određeni organi Tribunala u Hagu, uključujući predsednika Tribunala Patrika Robinsona, Sekretarijat i Pretresno veće III, dobiju mogućnost da ostvare uvid u taj njegov medicinskih izveštaj. Dakle, taj medicinski izveštaj će dobiti predstavnici Tribunala u Hagu, ali ga Vojislav Šešelj do dana današnjeg nije dobio. Želim da vas podsetim da je obaveza naše zemlje da zaštiti svoje građane gde god se oni nalazili, da ta obaveza proizlazi iz odgovarajućih međunarodnih akata, iz Ustava RS i odgovarajućih zakona, i Ministarstvo pravde i Vlada RS moraju da učine napor u tom pravcu. To što Vojislav Šešelj do dana današnjeg nije informisan o rezultatima operacije predstavlja kršenje nekoliko međunarodnih akata, uključujući i Skup principa za zaštitu svih osoba koje su pritvorene ili zatvorene, koji je donet u okviru UN 1988. godine, Standardna minimalna pravila UN za postupanje sa zatvorenicima, koji su doneti 1955. godine, Evropska zatvorska pravila, koja je doneo Savet ministara Evrope 1973. godine, a koja su revidirana 1987. godine, Opšti komentar Komiteta za ljudska prava i Principe medicinske etike, koje je usvojila Generalna skupština OUN 18. decembra 1982. godine. Ne postoji primer u svetu da je neko operisan i da mesec dana nakon toga nije obavešten o rezultatima operacije, a da su taj izveštaj sa njegove operacije dobili drugi ljudi, u ovom slučaju predstavnici Tribunala u Hagu, kako sam naveo – predsednik Tribunala Patrik Robinson, Sekretarijat Tribunala u Hagu i Pretresno veće III. Drugo pitanje je takođe povezano sa ovom temom, a veoma je bitno za celu Srbiju i građane Republike Srbije. Drugog novembra, prilikom Statusne konferencije u predmetu Vojislav Šešelj u Haškom tribunalu, na njegov zahtev je inicirana istraga o ubijenim Srbima u Haškom tribunalu. Prosto je neverovatno da se u državi ćuti o tome. Navedeno je sedmoro Srba koji su umrli u Haškom tribunalu ili su ubijeni tamo. Predsednik Pretresnog veća III sudija Žan Klod Antoneti je javno izjavio tom prilikom da podržava istragu o umrlim Srbima u Haškom tribunalu. Nas interesuje – šta je Vlada Republike Srbije preduzela, da li je poslala odgovarajuću dokumentaciju, kako bi ta istraga o ubistvu i smrti Srba u Haškom tribunalu bila nezavisna i potpuna? Kada će da postavi to pitanje pred Savetom bezbednosti, tj. pred UN, bilo preko neke druge države, bilo direktno kao Republika Srbija, i kada će da ispravi svoju evidenciju? Kao što znate, mi smo 20. oktobra dobili odgovor od predstavnika Vlade Republike Srbije u kojem oni navode da je sa poternica Tribunala ubijeno ili umrlo 14 Srba. Međutim, zaboravili su kao 15. Krstu Mićića, koji je ubijen 5. marta 1999. godine u Ugljeviku, kao 16. Vidoja Tomića, koji je ubijen aprila 1999. godine i kao 17. suprugu jednog od osumnjičenih od strane Tribunala u Hagu, gospođu Radu Abazović, koja je ubijena od strane EUFOR-a, a tom prilikom je ranjeno i 11-godišnje dete. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Nenad Popović, predstavnik poslaničke grupe DSS – Vojislav Koštunica.
Poštovana predsednice Skupštine, poštovani članovi Vlade, moje pitanje je za premijera Cvetkovića, a odnosi se na "Telekom" i prodaju "Telekoma". DSS je apsolutno protiv prodaje "Telekoma" jer smatramo da su telekomunikacije važan infrastrukturni resurs za budućnost ove zemlje. U modernom dobu telekomunikacije su jednako važne kao putna infrastruktura, železnička, vodna itd. Ako ne prodajemo putnu infrastrukturu, ako ne prodajemo puteve i železnicu, ne postoji ni jedan jedini razlog da se danas prodaje telekomunikaciona infrastruktura, u koju je, samo u fiksnu telekomunikacionu infrastrukturu, u poslednjih sto godina uloženo preko tri milijarde evra. Takođe moram da kažem da "Telekom" ima ogroman značaj za razvoj srpske privrede. "Telekom", kao veliko preduzeće, upošljava stotine malih i srednjih preduzeća kao kooperante i dobavljače. Ali, možda čak i važnije od toga, "Telekom" je izvanredan resurs za buduće zapošljavanje mladih stručnjaka iz oblasti telekomunikacija i elektrotehnike. Poznato je da mi imamo jedne od najboljih stručnjaka u elektrotehnici, pogotovo u telekomunikacijama, i da ne postoji danas nijedna velika svetska firma iz ove oblasti, bilo da je u pitanju čista elektrotehnika ili sektor telekomunikacija, gde ne rade na desetine, stotine i hiljade mladih koji su završili Elektrotehnički fakultet u Beogradu i otišli u svet. Taj naučnoistraživački i tehnološki resurs, koji danas imamo i u okviru "Telekoma", jer "Telekom" ima izvanredne stručnjake, dokazane, koji rade po svetskim standardima u najboljoj mogućoj konkurenciji, mi ne smemo da izgubimo. Siguran sam da bi ove ljude, inženjere, tehnologe, rukovodioce u "Telekomu", i ne samo u centrali nego po celoj Srbiji, danas poželele mnoge svetske kompanije. Takođe, mislim da ne treba zaboraviti ni bezbednosni aspekt, jer "Telekom" pruža vrlo važne usluge Vojsci, policiji, bezbednosnim agencijama, Vladi i drugim institucijama koje su od ogromne važnosti za funkcionisanje države. Objašnjenja da su nam pare potrebne za izgradnju puteva su zaista neozbiljna, jer moramo građanima reći istinu – "Telekom" ne mora da se proda da bi se gradili putevi, jer putevi mogu da se grade i putem koncesija, kao što se grade u drugim evropskim državama. Želim samo da napomenem da je blizu 70% auto-puteva u EU izgrađeno baš putem koncesija, odnosno putem javnog privatnog partnerstva. Na kraju, samo da pokažem jedan dokument. Ovo je dokument Vlade Republike Srbije koji se zove Strategija naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije od 2010. do 2015. godine. Zapamtite, Strategija naučnog i tehnološkog razvoja Republike Srbije je nedavno usvojena od Vlade Republike Srbije. U ovoj strategiji se kaže da "država mora da podstakne domaću tehnologiju tako što će kroz sopstvene programe raznih nivoa vlasti kao i javnih preduzeća dati šansu domaćoj pameti". Dalje: "Oblast informacionih i komunikacionih tehnologija razvijena je u Republici Srbiji na dobrom nivou i predstavlja njenu važnu granu i privrede i nauke. U oblasti proizvodnje softvera, i delimično hardvera, postoji nekoliko privrednih društava koja se bave plasmanom znanja i dobro posluju na tržištu, čak i u regionu … Veći partneri te industrije su Telekom Srbija (itd.), što znači da ova oblast većinom počiva na javnim preduzećima i državnim institucijama". Ovaj dokument je u potpunoj korelaciji, apsolutno protivreči odluci da se proda "Telekom" i zato postavljam pitanje predsedniku Vlade – da li će odustati od prodaje "Telekoma", jer je to u interesu građana Republike Srbije? Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč u skladu sa članom 286? (Ne.) Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo rad. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Borislav Pelević i Miroslav Markićević. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge zakona i drugih akata iz predloženog dnevnog reda sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam, pored predstavnika predlagača dr Diane Dragutinović, ministra finansija, Snežane Malović, ministra pravde, mr Mlađana Dinkića, potpredsednika Vlade i ministra ekonomije i regionalnog razvoja, i mr Verice Kalanović, ministra za Nacionalni investicioni plan, pozvala da sednici prisustvuju i Ružica Stojiljković, pomoćnik ministra finansija, Miodrag Đidić, državni sekretar u Ministarstvu finansija, i Aleksandar Vujičić, direktor Uprave za sprečavanje pranja novca. Dostavljeni su vam zapisnici Prve, Druge i Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica. Ipak bih još jedanput utvrdila kvorum. Molim vas da ubacite kartice u poslaničke jedinice. Prisutno je 127 narodnih poslanika. Konstatujem da možemo da nastavimo rad. Poštovani narodni poslanici, stavljam na glasanje Zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini, održane 4, 5, 6, 7, 8. i 12. oktobra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 128 poslanika, 120 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godine, održane 4, 5, 6, 7, 8. i 12. oktobra 2010. godine. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini, održane 14. oktobra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 129 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godine, održane 14. oktobra 2010. godine. Stavljam na glasanje Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini, održane 20, 21. i 22. oktobra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 130 poslanika, 125 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godine, održane 20, 21. i 22. oktobra 2010. godine. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave. Predlozi za razmatranje akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (EPS Projekat za brojila) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. oktobra 2010. godine (tačka 9. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 147 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Grupa od 53 narodna poslanika poslaničke grupe SRS predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zaključka o obustavi svih aktivnosti Vlade Republike Srbije i Ministarstva finansija oko prodaje akcija u vrednosti 51% kapitala telekomunikacione kompanije ''Telekom Srbija'' a.d. Beograd, koji su podneli Narodnoj skupštini 25. oktobra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Molim vas, ovo je bio predlog koji nije predložen po hitnom postupku. Ne bi se našao na dnevnom redu da niste ipak dopunili, malo pogledajte. Od 175 poslanika, 42 je glasalo za. Ovaj predlog Narodna skupština nije prihvatila. Narodni poslanik Čedomir Jovanović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju nasilja, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 144 poslanika, dvoje je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat most Zemun – Borča sa pripadajućim saobraćajnicama, između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i kineske Export–Import banke kao zajmodavca, koji je podnela Narodnoj skupštini 29. oktobra 2010. godine (tačka 8. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 144 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Narodni poslanik Čedomir Jovanović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakonika o krivičnom postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 144 poslanika, jedan je glasao za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije: Koridor X) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj (tačka 10. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 145 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Aleksandra Jerkov, Olena Papuga i Radovan Radovanović predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odgovornosti za kršenje ljudskih prava, koji su podneli Narodnoj skupštini 9. novembra 2010. godine. Molim da se izjasnimo. Od 145 poslanika, šestoro je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. novembra 2010. godine. Molim da se izjasnimo Od 143 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. novembra 2010. godine. Molim da se izjasnimo Od 141 poslanika, dvoje je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bankama, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. novembra 2010. godine (tačka 2. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 141 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. novembra 2010. godine (tačka 3. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 139 poslanika, 118 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. novembra 2010. godine (tačka 4. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 138 poslanika, 120 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. novembra 2010. godine (tačka 5. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 137 poslanika, 113 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. novembra 2010. godine (tačka 6. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 138 poslanika, 120 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na izmene i dopune finansijskih planova za 2010. godinu Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje i Nacionalne službe za zapošljavanje, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. novembra 2010. godine (tačka 1. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 138 poslanika, 124 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Export Development Canada po zaduženju RTB Bor – Grupe rudarsko-topioničarskog basena Bor d.o.o. u restrukturiranju, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. novembra 2010. godine (tačka 7. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 137 narodnih poslanika, za predlog je glasao 121. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Obilaznica oko Beograda/B) između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. novembra 2010. godine (tačka 11. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 136 narodnih poslanika, za predlog je glasalo 122. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Stigao nam je i predlog za spajanje rasprave. Narodni poslanik Branka Ljiljak je, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2, člana 170. i člana 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložila da se obavi: 1. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na izmene i dopune finansijskih planova za 2010. godinu Republičkog fonda za PIO i Nacionalne službe za zapošljavanje, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bankama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma i Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Export Development Canada po zaduženju RTB Bor – Grupe rudarsko-topioničarskog basena Bor d.o.o. u restrukturiranju i 2. zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat most Zemun – Borča sa pripadajućim saobraćajnicama, između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i kineske Export–Import banke kao zajmodavca, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (EPS Projekat za brojila) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije: Koridor X) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Obilaznica oko Beograda/B) između Republike Srbije i Evropske investicione banke i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan. Da li narodni poslanik Branka Ljiljak želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog gospođe Branke Ljiljak. Molim da se izjasnimo o njenom predlogu. Od 136 poslanika, za predlog gospođe Ljiljak je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim da se izjasnimo. Od 136 poslanika, 127 je za. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2010. godini u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na izmene i dopune finansijskih planova za 2010. godinu: Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje i Nacionalne službe za zapošljavanje, 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bankama, 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, 7. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Export Development Canada po zaduženju RTB Bor – Grupe rudarsko-topioničarskog basena Bor d.o.o. u restrukturiranju, 8. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat most Zemun – Borča sa pripadajućim saobraćajnicama, između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Kineske Export–Import banke kao zajmodavca, 9. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (EPS Projekat za brojila) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, 10. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Železnice Srbije: Koridor X) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, 11. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Obilaznica oko Beograda/B) između Republike Srbije i Evropske investicione banke, 12. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan, 13. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Dozvolite da vas obavestim da će sednica Administrativnog odbora biti održana u 16.00 časova i molim narodne poslanike članove Administrativnog odbora da uzmu učešće u radu. Određujem pauzu od 60 minuta. Rad ćemo nastaviti nešto posle 16.30 časova. [[Posle pauze – 16.45]] Dame i gospodo narodni poslanici, imamo informaciju da će ministarka za koji momenat stići, jer je u saobraćaju, kažu, velika gužva.
Poštovana predsednice, dame i gospodo, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, dozvolite da vam, u ime Vlade, predstavim paket finansijskih zakona, među kojima i onaj najvažniji, a to je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu. Naravno, počeću s ovim zakonom. Napraviću i malu digresiju, da je ovo šesti budžet u periodu od 28 meseci, dakle u periodu mandata ove vlade, što zaista govori o tome da se otprilike na četiri i po do pet meseci revidira budžet, imajući u vidu promenjene i međunarodne i unutrašnje okolnosti. To je jedini način na koji Vlada Republike Srbije, dakle budžetom i njegovim promenama, može da reaguje na kompleksnost i promene eksternog okruženja. Ali, ako hoćemo da zaista govorimo kakve su promene koje podrazumeva i uključuje u sebe ovaj rebalans, reći ću da su te promene, pod jedan, ne tako velike u kvantitativnom smislu, jer se tiču 2,5% ukupnih rashoda, i da su te promene, pre svega, rezultat želje ove vlade da balansira između stimulisanja privrede subvencijama i subvencionisanim kreditima i postizanje neke vrste socijalne kohezije, bez koje nema ni preživljavanja ni napretka. Dakle, promene koje su uključene u ovaj rebalans jesu, pre svega, promene koje se tiču različitih kategorija socijalnih rashoda i ove promene jesu usaglašene sa programom koji imamo sa MMF-om. Iskoristiću ovu priliku i sve nas zajedno podsetiti da smo budžet Republike Srbije za 2010. godinu radili na osnovu zaključene treće revizije i da je taj budžet podrazumevao deficit konsolidovane države u iznosu od 4% društvenog proizvoda. Već prilikom zaključivanja četvrte revizije, zbog eksternog okruženja i sporijeg rasta regiona, pa i Srbije, od onog očekivanog, revidiran je, u osnovi, program sa MMF-om i dozvoljen je, odnosno preporučen kao nešto što jeste lek za privredu koja se sporije oporavlja, veći deficit, znači deficit konsolidovane države od 4,8% društvenog proizvoda, i ovaj rebalans je zapravo rađen i saglasan je u odnosu na ono što predstavlja četvrtu reviziju aranžmana sa MMF-om, koja je zaključena, ako se sećate, negde u junu 2010. godine. Kao što je red, treba predstaviti neke ekonomske rezultate i pokazatelje. Naravno, moram da kažem da su oni mešoviti. S jedne strane, postoje nedvosmisleni dokazi da se privreda oporavlja, da o tome najbolje govori stopa ekonomskog rasta, i ekonomskog rasta onog dela društvenog proizvoda koji se ne odnosi na poljoprivredu, koji se u trećem kvartalu i drugom kvartalu ubrzava u odnosu na isti period prošle godine, to je negde oko 2,5%, ali ukoliko se primene statističke tehnike koje podrazumevaju desezoniranje i dizanje tog rasta koji je ostvaren u trećem i drugom kvartalu na godišnji nivo, to svedoči o nekom rastu koji je veći od četiri ili četiri i po posto na godišnjem nivou. Ono što je takođe dobar znak jeste da se struktura tog rasta menja i da stvarno osnovni doprinos rastu jesu dali izvozno orijentisane grane, pre svega industrija, ali isto tako trgovina i telekomunikacije, a u okviru industrije, najviše sledeće delatnosti: osnovni metali, hemija, prehrambena industrija i plastika. Na drugoj strani, postoje i neki ne baš tako poželjni simptomi. Ono što se dešava jeste inflacija koja je prvi put u oktobru prešla taj gornji nivo intervala koji Narodna banka cilja. Da se podsetimo – šest plus minus dva posto jeste ciljana inflacija. U oktobru je bila iznad tog cilja. Osnovni uzroci takvog kretanja cena jesu poznati, dakle rast prehrambenih proizvoda i taj efekat prenosa deprecijacije deviznog kursa na inflaciju. U osnovi ovog budžeta, kao i u osnovi onog budžeta koji smo usvojili krajem prošle godine, jesu u suštini dve stvari – poreska politika koja je u osnovi nepromenjena i politika rashoda koja u svojoj osnovi ima zamrzavanje tekućih rashoda, pre svega zarada, penzija i svih ostalih troškova radnog mesta, što se zove kupovina roba i usluga, da bi se stvorio prostor za one druge izdatke, dakle fiskalne podsticaje kao što su subvencije, subvencionisani krediti i investicije. Sada nešto o samom okviru budžeta, odnosno rebalansa za 2010. godinu. Okvir budžeta predstavljaju prihodi od 660 milijardi dinara. Govorim okrugle cifre radi lakšeg pamćenja. U osnovi, to su nešto veći prihodi od onih koje smo planirali originalnim budžetom. Međutim, sama struktura prihoda je nešto različita. Prihodi od PDV-a su nešto niži, upravo kao rezultat izvoznog rasta naše privrede – kao što znate, izvoz jeste oslobođen plaćanja PDV-a svuda, pa i u Srbiji – ali su zato mnogo veći prihodi od planiranih po osnovu akciza. Takođe, sa jedne strane imamo nešto niže prihode od poreza i doprinosa na zarade od onoga šta smo planirali originalnim budžetom, ali sa druge strane značajno veće prihode od poreza na dobit. Dakle, globalno posmatrano, rast prihoda veći je otprilike 3-3,5 milijarde dinara, sa nešto izmenjenom strukturom. Rashodi izmenjenog budžeta Republike Srbije, odnosno rebalansa, jesu približno 780 milijardi dinara. To negde znači da je deficit budžeta Republike Srbije 120 milijardi dinara. Opet govorim o tome da budžet Republike Srbije čini negde 58% ukupnih javnih rashoda i da je ovaj rebalans u skladu sa opštim okvirom koji je dogovoren. Ovom prilikom želela bih da vas upoznam i sa onim promenama za koje smatram da jesu bile najvažnije. Kao što sam rekla, to jesu bili izdaci koji su više orijentisani na zadovoljenje socijalnih potreba. Dakle, radi se o tome da je povećan transfer Fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje za otprilike sedam milijardi dinara i da se radi, u suštini, o redovnom izmirenju penzija. Takođe, povećani su rashodi na ime jednokratne isplate zaposlenima u državnoj administraciji i javnim službama, dakle obrazovanju i zdravstvu. Taj izdatak je iznosio dve milijarde dinara. Takođe, povećani su izdaci na ime jednokratne pomoći penzionerima. Te mere su nam svima dobro poznate, to su mere koje su bile dogovorene pri ranijim revizijama aranžmana sa MMF-om. Ta mera je koštala otprilike oko 6,5 milijardi dinara. Takođe, povećani su izdaci za osnovnu socijalnu zaštitu, za dečije i materinske dodatke, ali isto tako i za neke vanredne socijalne programe, koji su usmereni na one najsiromašnije, pre svega na siromašne opštine i mogućnost tih četrdesetak siromašnih opština da pružaju usluge socijalne zaštite, na lanč-pakete i obezbeđenje narodnih kuhinja za one najsiromašnije. U ovom budžetu dodatni prostor dobile su i sve opštine. Dakle, povećani su transferi opštinama za jednu milijardu dinara – 500 miliona se po istom ključu deli svim opštinama, a 500 miliona se deli samo onima koje su siromašne, po posebnom ključu. Nakon usvajanja ovog rebalansa doneće se odluka Vlade kojom će se precizirati raspodela jedne milijarde na opštine. Pored ovih izdataka, veći prostor je dobilo obrazovanje, sa 892 miliona dinara za različite namene u obrazovanju. Povećane su i subvencije privredi, za oko dve milijarde. Takođe, povećana su sredstva koja će obezbediti redovno snabdevanje mlekom. Posmatrajte ovaj budžet i kao nešto što pokušava da minimizira negativne efekte koji su se u skorije vreme pojavili. Dakle, 650 milijardi dinara je za redovno snabdevanje mlekom. Isto tako, obezbeđena je grejna sezona. Povećane su robne rezerve za mazut. Ukoliko neke opštine ne budu imale dovoljno sredstava da nabave mazut za grejanje, tu su robne rezerve koje će ih podržati i, naravno, vraćanjem nekih starih dugova gradu, obezbeđena je grejna sezona i u onim toplanama koje presudno zavise od snabdevanja gasom. Ovo su bile najvažnije promene koje se tiču rebalansa budžeta Republike Srbije. Još jednom bih ponovila da smo pokušali da nađemo pravi balans između subvencija i stimulisanja i socijalne kohezije i zaista se nadam da smo ovim rebalansom taj cilj ostvarili. Pored rebalansa budžeta Republike Srbije, pred vama se nalaze izmene i dopune finansijskih zakona, pre svega Zakona o bankama, Zakona o osiguranju depozita, Zakona o Agenciji za osiguranje depozita i Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje. O ovom paketu zakona smo više puta govorili. Upoznala bih vas sa osnovnim izmenama, pre svega šta je bio osnovni razlog što smo se odlučili da menjamo ove zakone. To je, pre svega, očuvanje finansijske stabilnosti Republike Srbije, sprečavanje ili eventualno ublažavanje negativnih efekata eventualno novih kriznih situacija, povećana zaštita interesa deponenata i očuvanje i jačanje poverenja u bankarski sektor. Izmenama ova četiri zakona u suštini se stvara pravni osnov za brzo reagovanje Vlade ukoliko nastupi slučaj pojave banke u problemu, sprečava se prenos efekata sa pojedinačne problematične banke na sistemski nivo, obezbeđuje se stabilnost bankarskog sektora, a sa druge strane, ono što je jako važno, minimiziraju se troškovi Republike Srbije i Agencije za osiguranje depozita i NBS i obezbeđuje se očuvanje vrednosti imovine banaka. Želela bih da uporedim sadašnje stanje stvari koje regulišu ova četiri finansijska zakona i kratko vas informisala o tome šta su osnovne novine. Kao što se sećate, ovaj zakon smo menjali negde u oktobru 2008. godine. To je bio Zakon o osiguranju depozita, kada smo povećali minimalnu sumu osiguranih depozita sa 3.000 na 50.000 evra, po deponentu i po banci. Isplate osiguranih depozita počinju u roku od tri dana od dana donošenja rešenja nadležnog suda o pokretanju stečajnog postupka. To je bila jedna od mera, pored ostalih, kojom je Vlada Republike Srbije pokušala ublažiti negativne efekte kada su na ne samo jednu lošu vest o propasti banke čije ime je asociralo na neku lokalnu banku, počeli depoziti da se povlače. Dakle, važeća zakonska regulativa predviđa sledeći scenario. Imate NBS i u okviru regularnih funkcija NBS imate njenu kontrolnu funkciju, kojom ona kontroliše banke pojedinačno. NBS, preko svojih pokazatelja, može da identifikuje problematičnu banku. Ukoliko banka ima teškoće ili ukoliko je tzv. problematična banka, ono što sadašnja pravna regulativa omogućuje, to je da ili NBS donese rešenje o prinudnoj upravi, imenuje prinudnog upravnika i, ukoliko se finansijski rezultati poslovanja banke poprave pod tom prinudnom upravom, ta problematična banka nastavlja sa svojim poslovanjem. Drugi slučaj jeste da NBS oduzima banci dozvolu za rad, Privredni sud nakon toga donosi rešenje o pokretanju stečajnog postupka, nastupa stečaj i likvidacija banaka, onda tu nastupa Agencija za osiguranje depozita, koja ima ulogu da isplati minimalnu osiguranu sumu. Šta smo ovim zakonom, zapravo, izmenili? NBS i dalje ima tu svoju osnovnu kontrolnu funkciju, da identifikuje da li postoji problematična banka. Ukoliko postoji banka koja ima teškoće u poslovanju, opet NBS donosi rešenje o prinudnoj upravi, postavlja prinudnog upravnika, a u toku prinudne uprave moguća je dokapitalizacija banke od strane postojećih ili novih akcionara i, što nije postojalo u postojećem zakonu, prinudno pripajanje drugoj banci. I jedan i drugi instrument, naravno, odvija se bez finansijske podrške države. Naravno, moguć je i drugi scenario koji predviđa ovaj zakon, a to je da Narodna banka Srbije oduzme poslovnoj banci dozvolu za rad. Ona imenuje Agenciju za osiguranje depozita kao administratora takve banke i banka pod administrativnim upravljanjem, zapravo Agencija sprovodi test najmanjih troškova, ima na raspolaganju više opcija nego što je imala u važećem zakonu. U važećem zakonu imala je opciju samo stečaja i likvidacije. Sada postoje još dve opcije – kupovina imovine i preuzimanje obaveza banke od strane druge banke i prenos ukupne imovine ili dela imovine i obaveza banke na banku za posebne namene, tzv. bridž banku, koja se osniva na period od dve plus dve godine, kojoj NBS daje licencu za rad. Na ovaj način mogućnost države da reaguje kada se pojavi slučaj problematične banke jeste veći, imate veći broj instrumenata, ali ideja uvođenja većeg broja instrumenata jeste da se postignu najmanji troškovi za državu. Jer, u suštini, najskuplje je isplatiti osigurani depozit. Dakle, Vlada je ta koja na predlog Agencije za osiguranje depozita odlučuje o finansijskoj podršci. Finansijska podrška se daje tek nakon što Agencija za osiguranje depozita pokaže koji je metod i koje je sredstvo najjeftinije. Sama Agencija za osiguranje depozita u okviru ovog paketa zakona ima više funkcija nego što je imala po tekućim zakonima – obezbeđuje finansijsku podršku bankama, obavlja funkciju administratora banke kojoj je oduzeta dozvola za rad, osniva banku za posebne namene, sprovodi naplatu potraživanja u ime i za račun Republike Srbije. Napominjem da se finansijska podrška ne može obezbediti banci koja je pod prinudnom upravom, niti banci kojoj je oduzeta licenca za rad. Šta su izvori sredstava, ukoliko se javi ovakav slučaj? Izvori sredstava jesu sama sredstva Agencije za osiguranje depozita, naravno budžet Republike Srbije i drugi izvori. Ukoliko ta sredstva nisu dovoljna, Agencija može da se zaduži i za to ima garanciju Republike Srbije. Dakle, sve u cilju zaštite deponenata i sve u cilju minimiziranja troškova za budžet Republike Srbije. Kao možda poslednja promena jeste da je ovim zakonom uvedena mogućnost Vlade da u određenim slučajevima, kao što je recimo sistemska svetska ekonomska kriza, možda i poveća stepen zaštite deponenata. Taj stepen zaštite ona može povećati na dva načina. Jedan način jeste da proširi obuhvat, dakle da osim fizičkih lica, malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, uključi čak i velike kompanije, ili da poveća minimalnu sumu osiguranih depozita, a sve, opet ponavljam, u funkciji sigurnosti i stabilnosti finansijskog sektora. Na kraju bih rekla samo dve ili tri rečenice o malim promenama koje se tiču Zakona o sprečavanju pranja novca. Samo su dve krupne izmene o kojima bih htela da vas obavestim. Dakle, uvodi se sistem provere elektronskog transfera novca da bi se umanjio rizik koji takvi transferi nose. Znači, onaj ko naloži elektronski transfer, mora biti identifikovan. Takođe, proširena je nadležnost Uprave za sprečavanje pranja novca. Uprava za sprečavanje pranja novca praktično nadzire i kontroliše sledeće obveznike: lica koja se bave poštanskim saobraćajem, preduzetnike i pravna lica koja obavljaju poslove faktoringa i forfetinga, takođe i pravna lica koja se bave uslugama prenosa novca, računovodstvenim uslugama, revizorskim uslugama, posredovanjem u sklapanju kreditnih poslova, poreskim savetovanjem itd. Dakle, to su, u osnovi, samo dve krupne promene. Na ovaj način bih završila svoje uvodno izlaganje o paketu finansijskih zakona. Mislim da su važni i zato vas molim da u Danu za glasanje, bez obzira na kojoj strani bili, podržite ove zakone. Hvala.
Zahvaljujem gospođi ministarki. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Gospodin Balint Pastor ima reč. Izvolite.
Gospođo predsednice, gospođo ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, nadam se da će gospođa ministarka odgovoriti na neka moja pitanja i da ćemo napokon imati jednu živu raspravu ovde na plenumu. U ovim budžetskim raspravama uvek sam iznosio neke zamerke, predloge, neka naša viđenja, u nadi da ćete nam pomoći u rešavanju ovih dilema, ali vi nikad niste odgovarali na ta naša pitanja, barem ne ovde u skupštinskoj sali. Nikada se nije desilo da imamo odgovore na ta pitanja u vezi s budžetom. Nadam se da će ovaj rebalans biti presedan i da ćemo mi, narodni poslanici SVM, posle ove budžetske rasprave biti pametniji i informisaniji i da ćete nam omogućiti da glasamo za ovaj predlog rebalansa budžeta za 2010. godinu. Nadam se da nećete zameriti ako kažem da smo mi imali jedan razgovor jutros na sednici Odbora za finansije i očekujem da sličan razgovor obavimo i tu na plenumu, da biste nam olakšali donošenje odluke o podršci ili nepodršci ovom predlogu zakona. Jutros sam rekao da je, po našem dubokom ubeđenju, ovaj predlog protivzakonit u odnosu na finansiranje lokalnih samouprava i protivustavan u odnosu na finansiranje AP Vojvodine. Znam, gospođo ministarko, da su ovo teške reči, ali ću pokušati u svojoj diskusiji da ovo dokažem, a vi ćete, naravno, imati mogućnost da me demantujete nakon mog obraćanja. Jutros ste rekli na Odboru za finansije da ima jako malo izmena u odnosu na prvobitni tekst Zakona o budžetu za 2010. godinu i da je ovaj rebalans rađen na istim osnovama na kojima je rađen i Zakon o budžetu za 2010. godinu. Tada sam rekao da je baš to osnovni izvor naših problema, zbog toga što smo i mi ustanovili da nema velike razlike između ovog predloga rebalansa i donetog Zakona o budžetu za 2010. godinu. Kao što znate, mi smo u decembru prošle godine nažalost bili primorani da glasamo protiv budžeta za 2010. godinu i, ukoliko vi sad kažete da je ovaj predlog rađen na istim osnovama i da ima jako malo suštinskih izmena u odnosu na danas važeći budžet Republike Srbije, onda teško možemo naći opravdanje da podržimo ovaj predlog. Pre nego što se udubimo u detalje vezane za finansiranje AP Vojvodine, želeo bih da kažem da je za svaku osudu činjenica što se 23. novembra tekuće godine raspravlja o rebalansu budžeta. To je tako zbog toga što ste i vi sigurno svesni činjenice da je Mađarska počela raspravu o budžetu za sledeću godinu 15. novembra, da je Hrvatska počela raspravu o budžetu za sledeću godinu 16. novembra, a mi u Srbiji 23. novembra tek počinjemo raspravu o rebalansu budžeta za ovu godinu. Rekli ste da je ovo šesti budžet za 28 meseci i mi smo, nažalost, u svim tim prilikama imali probleme vezano za predloge budžeta, jer su svi predlozi budžeta bili protivustavni. U određenim slučajevima smo uspeli da se dogovorimo i da podržimo predloge budžeta, uspeli smo u poslednjim trenucima uvek da nađemo neko rešenje. Izuzetak je bio predlog budžeta za 2010. godinu, kada uprkos razgovorima, nismo uspeli da nađemo rešenje kojim bismo mogli zajednički dovesti u sklad predlog budžeta sa Ustavom. U Ustavu Republike Srbije, u članu 184, veoma jasno piše da Vojvodina treba da dobije najmanje 7% iz republičkog budžeta, i to je polurečenica koju vi uporno ponavljate, a ne samo vi, nego i svi zvaničnici Vlade i iz ostalih stranaka vladajuće koalicije, ali svi mi vrlo dobro znamo da u Ustavu posle ovih reči ne stoji tačka nego zarez, i posle tog zareza se kaže: "s tim što se tri sedmine obavezno koriste za kapitalne investicije na teritoriji AP Vojvodine" i tu stoji tačka. Znam da je u današnjim trenucima svetske ekonomske krize i u veoma teškim trenucima za budžet Republike Srbije veoma teško obezbediti 42,85% budžeta za finansiranje kapitalnih izdataka, a tri sedmine izađe negde oko 42,85%. Znači, osnovna situacija po Ustavu jeste da iz republičkog budžeta Vojvodina treba da dobije 7%, a skoro 43% od tih 7% treba da idu na kapitalne investicije na teritoriji Vojvodine. Ako to nije tako, onda predlog budžeta nije u skladu sa Ustavom Republike Srbije. Znam da je ovo dosta nesrećno rešenje i da sličnih rešenja nema baš u okruženju, ali vi sigurno znate, gospođo Dragutinović, da naša stranka Savez vojvođanskih Mađara nije bila parlamentarna stranka kada je Ustav donet u Narodnoj skupštini, pa mi, jednostavno, nemamo nikakve veze sa ovim rešenjem, nismo ga mi predložili. Znam da niste ni vi, gospođo ministarko, ali vi treba da predložite rešenje koje je u skladu sa Ustavom, kada je već donet, jer je to tako po načelima ustavnosti, po načelu pravne države i pravne sigurnosti. To, jednostavno, ne može da bude drugačije. Znači, to je tako predloženo, to je tako prihvaćeno i to je tako prema važećem Ustavu. Dosta je jednostavno, čak i za pravnike, izračunati da li je ova ustavna odredba poštovana. Treba, jednostavno, izračunati koje su te stavke namenjene Vojvodini koje sigurno nisu kapitalne investicije. Tom logikom možemo ustanoviti da li ostaju tri sedmine za pokrivanje kapitalnih izdataka. O tome sam govorio i u decembru prošle godine, ali pošto nisam imao uspeha, ponoviću, pošto su brojke, praktično, iste. Oko 25 milijardi dinara ide na transfere u obrazovanju i kulturi na teritoriji AP Vojvodine. To su, naravno, vrlo značajne stavke i uopšte ne sporimo da to tako treba da bude. Prosvetari treba da dobiju plate, ali prosvetari dobijaju platu i u Beogradu i u Zaječaru i u Nišu. Tako da to nisu sredstva koja mogu biti upotrebljena za kapitalne investicije, zbog toga što su to namenska transferna sredstva. Oko 6,6 milijardi dinara su transferi lokalnim samoupravama na teritoriji AP Vojvodine. To su isto značajna sredstva, ali organi AP Vojvodine nemaju, i ne treba da imaju, bilo kakav upliv u to na šta lokalne samoupravne troše ta sredstva, sa jedne strane, a sa druge strane, transfere iz republičkog budžeta ne dobijaju samo opštine na teritoriji AP Vojvodine, nego dobijaju sve, a čini mi se da ima 173 opštine i grada na teritoriji čitave Srbije. Znači, ni ova sredstva nisu sredstva koja mogu ići u kapitalne investicije. Oko četiri milijarde dinara ide na kapitalne transfere za Koridor 10 i to, naravno, mi možemo da računamo kao sredstva za kapitalne investicije, ali ako saberemo ove stavke, onda imamo stavku od 36 milijardi dinara, što znači da oko 60% pokrajinskog budžeta čine transferna sredstva. Ako dodamo još oko pet milijardi dinara za funkcionisanje AP Vojvodine, koja isto nisu sredstva za kapitalne investicije, onda imamo sumu od 41 milijarde dinara. Ako znamo da budžet AP Vojvodine trenutno iznosi oko 60,75 milijardi dinara, i ako uzmemo činjenicu o kojoj sam malopre govorio, da 41 milijarda sigurno ne ide u kapitalne investicije, onda dobijamo činjenicu da ni slučajno tri sedmine ne mogu biti upotrebljene za finansiranje kapitalnih investicija na teritoriji AP Vojvodine, što znači da i ukoliko Vojvodina dobija 7%, sigurno ne dobija tri sedmine za kapitalne investicije, što je isto tako ustavna obaveza. Imam običaj da vam u ovim skupštinskim raspravama citiram vašeg kolegu Jovicu Đukića, pokrajinskog sekretara za finansije, koji je dao jednu izjavu još 25. septembra ove godine koja mi pomaže u dokazivanju ovih tvrdnji. On je rekao: "Ukupan iznos budžeta samo nominalno ispunjava ustavni minimum od 7% za Pokrajinu, ali i dalje nije moguće obezbediti tri sedmine budžeta za kapitalne investicije, zbog toga što veliki deo budžeta čine transferna sredstva. Opravdano je da deo transfera ide kroz naš budžet, ali nije opravdano da tu budu i transferi lokalnim samoupravama. To nema nikakvog utemeljenja". On je to izjavio još 25. septembra tekuće godine, ali prema ovim stavkama iz predloženog rebalansa, ništa se tu drastično ne menja i ova izjava je, nažalost, i dalje aktuelna. Kao što znate, Jovica Đukić ne pripada Savezu vojvođanskih Mađara, nego Demokratskoj stranci. Ako on tvrdi isto što tvrdimo i mi, i ako mi uspevamo da dokažemo naše tvrdnje brojkama, ciframa, koje nikad ne lažu, što sam malopre i učinio, onda imamo situaciju da opet možemo da biramo između dva zla. Možemo da uskratimo podršku i ovom rebalansu budžeta, kako smo činili u decembru prošle godine u vezi s budžetom za 2010. godinu, i da ostanemo principijelni, pošto je Ustav na našoj strani, ili možemo da podržimo ovaj predlog i onda imamo situaciju da postajemo saučesnici u donošenju jednog antivojvođanskog i protivustavnog budžeta. Koliko vremena još imam, predsednice? (Predsednik: Još šest i po minuta.) Za nas ciljevi ovog rebalansa nisu sporni. Mi isto smatramo da Kraljevo treba da dobije ona sredstva koja su predlogom ovog rebalansa namenjena za pomoć Kraljevu, policajci treba da dobiju ona sredstva koja im pripadaju, komunalne obaveze države, naravno, treba da budu plaćene, PIO treba da dobije onih dodatnih sedam milijardi dinara za redovne isplate penzija. Sve to nije sporno, ali je sporno ovo o čemu sam malopre govorio. Doduše, sporno je to što je Ministarstvo poljoprivrede dobilo samo polovinu sredstava od onih koje je tražilo. Nije sporno ni to što će Ministarstvo obrazovanja dobiti oko 892 miliona dinara, sve mi to podržavamo, ali je pitanje, i tu vas molim, gospođo Dragutinović, da nam pomognete – kako mi sad da podržimo predlog rebalansa koji, dokazano je, nije u skladu sa Ustavom Republike Srbije? Nameće se još jedno pitanje, gospođo Dragutinović – da li vi kao Vlada imate većinu za izglasavanje ovog rebalansa bez četiri glasa Saveza vojvođanskih Mađara? Neću reći nikakvu tajnu kada kažem da sa nama razgovora o ovom predlogu budžeta uopšte nije bilo. To onda znači da vi kao Vlada imate većinu za izglasavanje ovog rebalansa. Što je još bitnije, ne znamo da li se o ovim činjenicama vodi računa kada vi, kao Ministarstvo finansija, pripremate predlog budžeta za 2011. godinu. Da li mi možemo da dobijemo, naravno ne garancije, ali bar nekakva uveravanja ili nekakve dobre vesti o tome da će se voditi računa o finansiranju Vojvodine kada se bude pripremao budžet za narednu godinu? Jer, da uprostim situaciju, ukoliko vi kažete da ne možete da donesete ovaj budžet bez pomoći Saveza vojvođanskih Mađara, mi smo spremni da vam damo podršku za ovaj rebalans, i to zbog toga što će se rebalans primenjivati svega mesec dana, što nema skoro nikakvog značaja, zbog toga što su pare koje su predviđene ovim rebalansom već uglavnom potrošene i ovaj rebalans služi samo za pokriće nečega što je već urađeno. S druge strane, mi ne želimo da budemo doživljavani kao faktor nestabilnosti, ne želimo da nas bilo ko optuži za destrukciju, jer nam to nije cilj ni sada, nije nam bio cilj ni u decembru prošle godine. Znači, ukoliko vam je potrebna naša podrška, možemo je dati, ali bi trebalo da znamo da li je ta naša podrška neophodna. Jer, moram vam reći da nećemo rado glasati za ovakav rebalans, no u ovom slučaju to možemo uraditi. Ali, sad kažem javno i budite sigurni da ovakav budžet za 2011. godinu, sa sličnim ciframa, sigurno nećemo biti u mogućnosti da podržimo. Ukoliko vi, kao Ministarstvo finansija, imate nameru da u skupštinsku proceduru uputite predlog budžeta za 2011. godinu koji će biti sličan ovom rebalansu, onda sigurno nećete imati našu podršku. Nadam se da ćemo za ovih nekoliko dana do potvrđivanja predloga budžeta za narednu godinu moći da se dogovorimo da taj predlog bude u skladu sa Ustavom. Spremni smo da podržimo ovaj rebalans i zbog toga što nemamo podršku od ostalih stranaka vladajuće koalicije, pre svega od jedne stranke koja bi isto tako trebalo da se bori za interese AP Vojvodine. Tako je bilo i u decembru prošle godine. Ukoliko bismo imali podršku još nekih poslanika koji govore često o Vojvodini, kojima su puna usta decentralizacije i regionalizacije, tada bismo sigurno bili u drugačijoj situaciji i tada bismo mogli da se dogovorimo sa Vladom, jer bi tada Vlada bila primorana da izađe u susret Vojvođanima. Ovako, Vlada i vladajuća većina mogu da nađu i drugačija rešenja, tu su samostalni poslanici, i zbog toga očekujem veoma jasan odgovor na pitanje – da li vi očekujete našu podršku ovom rebalansu? Skrećem vam pažnju još jednom, ne vama, gospođo Dragutinović, nego Vladi Republike Srbije, da se obrati pažnja na ovu ustavnu obavezu kada se bude radio budžet za sledeću godinu, jer država koja sopstveni Ustav ne poštuje, sigurno ne može da uđe u EU. Temelji EU su načelo ustavnosti i načelo vladavine prava, a ova načela se uporno krše već godinama predlozima budžeta. Očekujem vaše odgovore. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đuro Perić.
Poštovana gospođo predsednice, uvažena gospođo ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, kao što reče gospođa ministarka, rebalans budžeta Republike Srbije za 2010. godinu zasniva se na ostvarenim makroekonomskim i fiskalnim rezultatima u periodu januar-septembar 2010. godine, na njihovim revidiranim projekcijama za 2010. godinu, kao i na planiranoj ekonomskoj i fiskalnoj politici do kraja 2010. godine. U sprovođenju Vladinog ekonomskog programa u prvoj polovini ove godine postignuti su izvesni pozitivni rezultati, u prvom redu u rastu BDP-a za 1,2%, industrijskoj proizvodnji za 4,4% i u spoljnotrgovinskoj razmeni, gde je izvoz roba povećan za 21,1%, a uvoz za 8,9%, pa je spoljnotrgovinski deficit smanjen za 4%. Poljoprivreda, koja je bila naša osnovna izvozna grana, imala je podbačaj kod prolećnih useva, ali se očekuje značajan rast kod jesenjih useva, prvenstveno kod kukuruza i soje. Prema procenama statistike, očekuje se dalje povećanje BDP-a u trećem kvartalu, čak za cela 2%. Ove pozitivne trendove, po mišljenju poslaničke grupe PUPS, treba još više podsticati, ali i ulagati maksimalne napore da se smanje loši ekonomski rezultati, kao što je negativna vrednost građevinskih radova, jer je tu nešto oko minus 19,2%, u turizmu minus 10%, a posebno zabrinjava neto priliv stranih direktnih investicija, jer je bilo svega 595 miliona evra. Zbog nedovoljnog rasta investicija i posledica sporijeg oporavka privrede, nastavljen je trend smanjenja broja zaposlenih u prvih devet meseci ove godine, tako da se očekuje pad zaposlenih u 2010. godini od preko 3%, što je vrlo loše. U ovih deset meseci i dinar je depresiran za 10,7%. Ono što posebno zabrinjava je da će, na osnovu procene osnovnih makroekonomskih pokazatelja Republike Srbije, inflacija na kraju godine iznositi možda čak i do 10%. To je u prvom redu posledica povećanja cena hrane od 12,5%. Potrošačke cene su povećane u periodu januar-oktobar 2010. godine za 8,3% u odnosu na decembar 2009. godine. Kao rezultat ovakvih makroekonomskih pokazatelja i realizacije primanja budžeta za period januar-oktobar tekuće godine i došlo je do Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu. Najvažniji uzroci izmena projekcije prihoda nalaze se u reviziji makroekonomskog okvira i procene kretanja najvažnijih pokazatelja BDP-a i njegovih komponenti, inflacije, deviznog kursa, kretanja spoljnotrgovinske razmene, u odnosu na okvir koji je služio za izradu Zakona o budžetu. Rebalansom budžeta Republike Srbije za 2010. godinu predlažu se ukupno veći izdaci u iznosu od, koliko sam video u tom materijalu, 16.751.811.052 dinara. Pošto se ne ostvaruju planirani prihodi od doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje, što postaje najveći problem oko isplate penzija, mora se energično razrešavati ovaj problem. Dosadašnje angažovanje Ministarstva finansija nije dalo zadovoljavajuće rezultate. Dugovi se stalno povećavaju, izigravaju se obaveze poslodavaca i ceo sistem penzijsko-invalidskog osiguranja se na taj način dovodi u pitanje. Dugovi već dostižu više od 200 milijardi. Samo za deset meseci ove godine manje su ostvareni prihodi od doprinosa za 11.753.460.000 dinara. Kod zaposlenih osiguranika ni u jednom od ovih deset meseci nije ostvaren taj prihod koji je neophodan da bi se moglo realno finansirati sve ono što spada u penzijsko-invalidsko osiguranje. I kod samostalnih delatnosti je, što je apsurd, pola-pola, pozitivno i negativno, a kod poljoprivrednika je čak šest meseci bilo manje nego što je potrebno. Znači, osnovni problem je upravo u plaćanju doprinosa, jer ako se on ne bude obezbedio, onda ćemo stalno imati ovu diskrepancu koju imamo u plaćanju obaveza prema ovom fondu. Inače, rebalansom budžeta za redovnu isplatu penzija transferiše se Republičkom PIO fondu iznos od 5.557 miliona dinara, kao što je u materijalu naznačeno. Od značajnijih povećanja sredstava, rebalansom se predviđa za socijalnu zaštitu 5.275 miliona dinara, od čega 220 miliona dinara za dečiju zaštitu. Za podsticanje privredne aktivnosti, odnosno proizvodnje i izvoza, obezbeđuju se subvencije i krediti namenjeni za sprovođenje pojedinih programa u cilju rasta industrijske proizvodnje i za te namene se opredeljuju dodatna sredstva u iznosu od 1.850 miliona dinara. Za podsticanje poljoprivredne proizvodnje u Republici Srbiji opredeljuju se dodatna sredstva u iznosu od 650 miliona dinara, i to samo za premije za mleko. Obezbeđuju se, takođe, dodatna sredstva u visini 2.642 miliona dinara za izmirenje dugova budžeta grada Beograda po osnovu naknade za korišćenje građevinskog zemljišta. Ovakve obaveze morale su se, po našem mišljenju, izmiriti iz već planiranih sredstava u budžetu. Predloženim rebalansom budžeta obezbeđuju se dodatna transferna sredstva jedinicama lokalne samouprave u iznosu od 1.000 miliona dinara, kao što je već i ministarka rekla. Koliko sam zapazio, u predlogu rebalansa budžeta Republičkom zavodu za statistiku nisu opredeljena nikakva sredstva oko pripreme poslova za popis stanovništva i poljoprivrede koji treba da se izvrši u 2011. godini. Na Odboru za nauku i tehnološki razvoj, koji je dobio informaciju o toku poslova u vezi s popisom, istaknuto je da Republički zavod uopšte nije dobio bilo kakva sredstva za taj pripremni posao, a bez toga nije moguće preduzimati bilo kakve ozbiljne radnje. Predstavnici Zavoda smatraju da su već sada potrebna odgovarajuća sredstva za pripremu popisa, inače može doći i do njegovog pomeranja, što nikako ne bi bilo dobro jer u popisu poljoprivrede učestvuju i međunarodne organizacije kao pomoć. Na osnovu člana 43. stav 2. Zakona o budžetskom sistemu, Narodna skupština donosi odluku o davanju saglasnosti na finansijske planove organizacija za obavezno socijalno osiguranje, a pošto je, prema članu 1. stav 1. pomenutog zakona, propisano da je Republički fond PIO organizacija za obavezno socijalno osiguranje, potrebno je da Narodna skupština donese odluku o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama finansijskog plana Republičkog fonda PIO za 2010. godinu. Prema izmenama i dopunama finansijskog plana Republičkog fonda PIO za 2010. godinu, ukupni rashodi i izdaci Fonda u 2010. godini su smanjeni sa prvobitno planiranih 471, 59 milijardi dinara na 470,54 i niži su za 0,22 odnosno za 1,05 milijardi. Procenjeni nivo materijalnih i ostalih rashoda u 2010. godini vrši se u planskim okvirima, osim za rashode na koje utiče rast cena i troškovi dodatno vezani za isplate penzija. Pored zamrzavanja zarada zaposlenih i Odluke Vlade o maksimalnom broju zaposlenih u organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja, po kojoj je u Fondu PIO smanjen broj zaposlenih za 304, rebalansom su smanjeni rashodi na ime zarada zaposlenih sa tri milijarde na 2,90 milijardi i doprinosi na teret poslodavaca sa 537 miliona na 519 miliona, što je ukupno 118 miliona dinara manje u odnosu na prvobitno planirana sredstva. Međutim, treba napomenuti da je u 2010. godini, januar-oktobar, povećan ukupan broj korisnika penzija za 2%, kod korisnika zaposlenih 1,8%, korisnika samostalnih delatnosti 6,5% i korisnika poljoprivrede do 1%. Što se tiče broja zaposlenih u PIO fondu, njih je na dan 30.09.2010. godine bilo ukupno 3.120. Nema sumnje da je brojno stanje zaposlenih u Fondu PIO vezan i za sam proces reformi u penzijskom sistemu. Naime, spojena su ranije tri samostalna fonda – zaposlenih, samostalnih delatnosti i poljoprivrednika – u jedinstven fond. Prema predlogu, od 2012. godine treba da se u ovaj jedinstveni fond inkorporira i Fond vojnih osiguranika. Mora se priznati da ova ukupna transformacija fondova nije nimalo lak i jednostavan proces. Zbog toga je usvojena Strategija razvoja Fonda PIO za period 2009–2011. godine, kojom se predviđa konsolidacija sistema naplate i reforme penzijske administracije. Već su učinjeni značajni koraci u tom pravcu. Vrše se opsežne promene u funkcionisanju administracije Fonda. Vrlo je važno da svi zaposleni u Fondu razumeju i suštinu promena koje se sprovode i da daju svoj lični i profesionalni doprinos formiranju modernog i efikasnog Fonda u kome će građani brzo i efikasno ostvarivati svoja prava iz penzijsko-invalidskog osiguranja. Imajući to u vidu, pokrenut je obiman i sadržajan plan obuke zaposlenih, kojim je obuhvaćeno više od 80% od ukupnog broja. Cilj reforme je da se zaposlenima približi potreba reforme sistema, ali i da im se ukaže na način kako će sami moći da se promene. Korišćenjem svih raspoloživih resursa Fonda, prvenstveno kadrovskih i informatičkih, paralelno se razvija i nekoliko novih servisa koji će omogućiti nov način komunikacije građana i poslodavaca sa Fondom. Ovi servisi su ujedno i uvod u globalno uređen sistem, koji se zove Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja i koji će uskoro da profunkcioniše. Na kraju, poslanička grupa PUPS će u Danu za glasanje glasati za ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na izmene i dopune finansijskih planova za 2010. godinu, kao i za sve ostale zakone koji su objedinjeni u ovoj tački dnevnog reda. Hvala.
Narodni poslanik Čedomir Jovanović ima reč.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Dragutinović, uprkos tom ambijentu u kojem se nalazimo, pokušaću da budem ozbiljan. Sami ste rekli da je ovo naš šesti susret na temi budžeta, rebalansa budžeta itd. Mislim da je ta praksa, koja se pretvorila u pravilo, skandalozna i želim da kažem da je nemoguće voditi ozbiljan razgovor o ovako važnom pitanju u situaciji u kojoj se čitava vlada sakrila iza vas, a pritom čak i pobegla sa ove rasprave. Da zamolimo irskog premijera da dođe, mislim da bi on došao u Parlament i porazgovarao sa poslanicima, prvo o ekonomskoj politici koja treba da se vodi u ovoj zemlji, o problemima koji su očigledni i koji postoje, a onda pokušao da pronađe način, a mislim da je to funkcija Vlade, da se angažuju svi potencijali, i politički i privredni i kulturni i socijalni i uopšte društveni, kako bi se nešto pozitivno desilo u ovoj zemlji. Kada ste prvi put došli, gospođo Dragutinović, sa rebalansom budžeta za 2008. godinu, tada smo se i fundamentalno razišli na temi ekonomske politike koju će voditi ova zemlja. Mi nismo stranka koja poštuje onu filozofiju, koja zapravo tako antagonizuje politički život u zemlji, zbog toga što verujemo da što je gore u društvu, to će biti bolje nama, jer mi nismo na vlasti, ali vi odbijate da uvažite naše sugestije. Prvo ću vas ispraviti. Niste podigli osiguranje na depozite u oktobru 2008. godine, nego je predstavnik vašeg ministarstva nas kritikovao kada smo tražili da se sa 3.000 podigne na 5.000. Druga poslanička grupa je tražila 10.000. Vlada je rekla da je to populizam, demagogija, i da nema potrebe za takvom intervencijom, a onda je, sedam ili deset dana nakon toga, najavila podizanje na 50.000, pa onda to učinila tek sa nekoliko meseci zakašnjenja, pri usvajanju budžeta za 2009. godinu, a ne rebalansa budžeta. Zašto sve to govorim? Zbog toga što ste i tada i danas usamljeni predstavnik politike koja je unapred osuđena na neuspeh, politike koja nailazi na prostor u ovom vakuumu u kojem mi živimo zbog toga što još uvek uspeva da balansira sa onim što vi nazivate socijalnom obavezom prema društvu i pritiscima kojima ste izloženi, a mi nazivamo populizmom i demagogijom, najjeftinijom. Ako je Vlada iskrena u tom svom opredeljenju, zašto nije danas ovde sa nama? Šesti put razgovaramo o parama, načinu na koji ćemo ih, po našem mišljenju, ne trošiti nego stvarati, i to je druga razlika u filozofiji pristupa problemu sa kojim se suočavamo. Vi niste naš sagovornik na ovom polju. Reći ću vam zašto. Zato što ovih pet i po, ili koliko već 16 ili 15 milijardi o kojima govorimo, to nije tema za bilo kakvu raspravu. Ko je ovde u Parlamentu protiv toga da se vanredno pomogne Kraljevu? Mi nismo bili protiv toga ni da se pomogne penzionerima koji su ugroženi. Ali, ovih 10, gotovo 11 posto pada naše nacionalne valute, u tom procentu se krije cena za pogrešnu politiku koja se vodi. Kao što je u tih 30% od 2008. godine do danas i cena onih 10%, na kojima je napravljena vaša koalicija, linearnog povećanja penzija svim penzionerima u zemlji. Pa je sa 85 od pre dve godine, dinar danas stigao na 107 za evro. Hajde da prvo dobijemo jednostavne odgovore na vrlo ozbiljne probleme, koji proizlaze ne iz ovog rebalansa, nego iz činjenice da vi nameravate i dalje po starom. To neće biti poraz jedne vlade, nego će nas to urnisanje potencijala koji postoje u ovom društvu dovesti u poziciju da ni sami sebi ne možemo da pomognemo, niti to mogu da urade drugi. Mi imamo puno uvažavanje za ulogu koju vi igrate u toj vladi. Previše tu ima nedorečenosti da bismo mogli da kažemo da ste vi za njih neodgovorni, ali u ključnim situacijama najveća saglasnost, ako gledamo ekonomsku politiku u Vladi i ekonomsku politiku u LDP-a, postoji u situacijama u kojima se vi pojavljujte kao neko ko donosi odluke. Međutim, vi ne možete da budete adekvatan sagovornik na temi rebalansa budžeta jer, po nama, ovaj rebalans budžeta ima smisla samo ukoliko najavljuje potpuno drugačiju političku orijentaciju u 2011. godini. A šta ćemo sa ''pet i''? Kada će predsednik Vlade doći ovde u Parlament pa nas upoznati sa svojom Strategijom ekonomskog razvoja Srbije do 2020. godine? Šta ćemo sa investicijama? Šta ćemo sa reindustrijalizacijom? Šta ćemo sa decentralizacijom? To su elementi politike koje mi treba da definišemo da bismo onda mogli da dođemo, recimo, do situacije u kojoj ćemo trošiti ono što stvaramo. Hajde da analiziramo ekonomsku politiku koju vi treba da sprovodite. Mi mislimo da je ona konfuzna. Mislimo da je ta politika već izgubila svoju ključnu bitku, a to je ne zadovoljenje naših dnevnih potreba, nego stvaranje preduslova za fundamentalne promene u našem društvu, od kojih u ekonomskom smislu ona prva treba da bude promena za koju niste imali snage ni prethodnih deset godina, a to je potpuno drugačiji odnos države prema društvu i prema građanima. Ovaj rebalans budžeta se ne može nazvati cenom koju će društvo platiti za nespremnost države da se reformiše, cenom koju će platiti društvo zbog toga što bi država da balansira umesto da vodi. Ovaj rebalans budžeta samo govori, zbog atmosfere u kojoj o njemu razgovaramo, da je i dalje ekonomska politika deo jednog propagandnog koncepta u kojem je sve dopušteno i u kome su svi oslobođeni bilo kakve vrste odgovornosti. Gospođo Dragutinović, po zakonu ove zemlje ste bili dužni da u Parlament pošaljete budžet do 1. novembra. Postalo je pravilo da se zakon ne poštuje. A kažite mi da li tu galantnost mogu sebi da dozvole i privrednici u Srbiji, koji svakog desetog moraju da plate svojoj državi PDV. Da li oni mogu da proknjiže mesec dana pa da ne plate? Da li oni mogu da ostanu dužni državi, s obzirom da je potpuno razumljivo i prihvatljivo da država duguje njima? Ne mogu. Vi ste vezali ovom društvu i ruke i noge sa ambicijom da zadržite postojeće odnose, uvereni da je to jedini način da se ostane na vlasti. Pažljivo sam pratio ono što ste govorili i moram vam reći da jako teško možemo u problemima Srbije da prepoznamo odgovornost nekog spoljnog faktora. Jako teško možemo danas da se složimo s vašom konstatacijom kako je Srbija danas u ekonomskim problemima zbog svetske krize. To vama možda izgleda čudno, ali priroda problema sa kojima se mi danas suočavamo u Srbiji je samo postala uočljivija i ogoljena onog trenutka kada je ta kriza nama oduzela izgovore kojima smo se do tada služili. O tome treba da razgovaramo. Nije ova kriza učinila Srbiju manje konkurentnom, nego naša nespremnost da radimo ono što treba da radimo. Nije međunarodna finansijska kriza upropastila našu berzu. Ona nikada to nije ni bila. Je li tako? Samo ste na našoj berzi mogli da imate fiktivno vredne akcije, da prodate deset akcija pa podignete za 20% vrednost čitave kompanije. Da, samo kod nas. Zbog toga živimo u provaliji. Hoćete da kažete da je ono što se dešavalo na Beogradskoj berzi pravilo Njujorka ili Londona? Pa, isto tako kao što je ova atmosfera atmosfera Njujorka, Londona, Vašingtona, Brisela – vi sami i mi poslanici ovde sa vama, bez premijera, bez ministra ekonomije, bez ministara koji treba da sprovedu ekonomsku politiku, da predlože mere… Za poljoprivredu 650 miliona dinara. Lepo. Mogu da se složim da biste vi dali i više da imate, je l' tako? Ali šta ćemo sa načinom na koji vi sprovodite stimulisanje proizvodnje mleka? Nije tačno da mleka nema zato što juče prihvatljivi tajkuni a danas dežurni krivci ne daju kravama da to mleko daju ili muče srpske seljake. Mleka nema zato što nam je uništen stočni fond. A subvencije i politika subvencionisanja, da li se menja? Ne, ne menja se, nego će se sprovoditi na isti način kao i poslednjih nekoliko godina. A kakav je to način, da li on poštuje tržište i tržišnu logiku ili je žrtva partijske države? Žrtva je partijske države. Sve dok, gospođo Dragutinović, ne popravite model subvencionisanja poljoprivrede i poljoprivrednih proizvođača nećete rešiti ni problem koji ste dužni da rešite. Zato što još uvek u Srbiji farmer sa 100 krava vredi jedan glas, kao i farmer sa jednom kravom. Pa ste vi odlučili da pomažete sto individualnih proizvođača sa po jednom kravom, a da ove druge prepustite na milost i ne milost konkurenciji, što oni nisu mogli da izdrže. Jer je još uvek u Srbiji nemoguće izaći na izbore sa stadom, ali će i to verovatno biti posledica politike koja društvo tretira kao da je stado. Hajde da vidimo, vi ste nam ovde poslali materijale u kojima se govori o indirektnim obavezama, to je unutrašnji dug, i garancijama koje smo mi, kao parlament, za tako nešto dali. Jedna banka – Putevi Srbije – 68 miliona evra, druga banka – Putevi Srbije – 55 miliona evra, Srbijagas – 50 miliona evra, Srbijagas – 120 miliona evra itd. Možemo da nabrajamo stotine miliona evra koje smo uzeli na kredit da bismo finansirali – šta? Razvoj ovog društva ili očuvanje postojećih odnosa? Predložili smo vam četiri paketa ekonomskih mera u prethodne dve godine i po pravilu ste na njih reagovali sa zakašnjenjem. Mi smo tražili 2008. godine dogovor sa MMF-om i pre početka krize jer smo shvatili da se jedino na takav način može reformisati naše društvo. Na MMF smo pristali na kraju, a sada gledamo kako ćemo ga se ratosiljati što pre, jer se stvorio utisak da je MMF kriv za zamrznute plate u Srbiji, za zamrznute penzije i za tešku ekonomsku situaciju. Vi ste kao ministar finansija dužni da se sa tim predrasudama suočite i da ih otklanjate, a ne da nam podnesete jedan referat u kome ćete reći kako ste dužni da balansirate sa jednom i sa drugom stranom. Tako nigde nećemo stići. Međugeneracijski dogovor nam je potreban, i solidarnost, a ne ideja da se dođe u Parlament, pa zbog toga što nema parlamentarne većine bez partije penzionera, uradi nešto što je nedopustivo u trenucima krize. Napustili ste koncept reforme Penzionog fonda, prolongirali ga za 2013. godinu. Zbog čega? Za neku drugu vladu? Kakva će tada biti situacija? Da li je to odgovorno? Znači, mi smo odlučili da 2013. godine uradimo ono što je Nemačka već uradila ove godine, što je uradila Francuska, što je uradila Grčka. E, to je politikantstvo, u oblasti koja tako nešto ne može da toleriše. U nekim drugim sektorima možda, ali ovde nema mesta za politikantstvo. Ako govorite o uspesima u našem izvozu, tačno je, izvoz je nešto veći. Ali i taj izvoz nije rezultat politike, napora i angažovanja naše vlade, nego je direktna posledica, ako recimo govorimo o agraru, zatvorenog ruskog tržišta, rodne godine u Srbiji, prihvatljive cene. I posao koji je urađen, urađen je uprkos državi, a ne uz podršku države. Subvencionisani krediti – kada ćemo dobiti koncept iz koga onda možemo da izvlačimo zaključke, a ne interpretacije? Tačno je da je naš deficit, ako se o njemu govori, manji nego deficiti u nekim drugim državama, ali mi još nismo stigli, gospođo Dragutinović, do onih rizičnih oblasti u kojima su se nalazile druge države kada su morale da reaguju i zbog čega su dizale svoje deficite. Šta ćemo sa tolikim taksama u bankama? Da li će ove godine banke rezervisati novac, kao što su činile prethodne dve godine? Ili će početi da se ponašaju u skladu sa pravilima finansijskog tržišta koja su ovde zanemarena, a poštovana su u ostatku sveta. Kako je moguće da Srbija bude jedina zemlja u kojoj nikada nijedna kompanija nije bankrotirala, nijedna hipoteka nije aktivirana? U vremenu krize, recimo na tržištu stanova, ta kriza nije vidljiva. Hajde o tome da razmišljamo, da ne pravimo razliku pred društvom koje nije upućeno u te detalje i da se ne skrivamo iza javnog duga, nego da kažemo da smo ozbiljno ugroženi ekonomskom politikom koja se vodi u ovom društvu i koja je dug ovog društva digla na 80% vrednosti svega onog što stvorimo u jednoj godini. U bari u kojoj smo živeli prethodne dve godine ništa se nije fundamentalno promenilo i zato ne možemo da podržimo ovaj vaš rebalans. Ne zato što imamo nešto protiv Kraljeva, nego bismo hteli da dobijemo odgovore na ta jednostavna pitanja. Na kom mestu se formuliše ekonomska politika ove zemlje i sa kime? Da li se formuliše u privrednim komorama sa privrednicima? Da li se formuliše u Parlamentu? Na sednicama Vlade? Gde se donose te strategije? Kako možemo da razgovaramo o rebalansu budžeta, a da na konferenciji za novinare od premijera čujemo da je on formulisao "strategiju 5 i" do 2020. godine? To su besmislice, koještarije, a kriza je ozbiljna, i vi ne dopuštate nikome da vam pomogne u rešavanju te krize, makar tako što će kandidovati ideje o kojima treba da se izjasnite. Ne možemo da vodimo novu ekonomsku politiku bez sveobuhvatnih promena u našoj politici. A ta politika nije onakva kako se predstavlja. Dve godine imamo na vlasti evropsku koaliciju, ali je ta koalicija takva da je uništila gotovo sve partnere DS-a, a afirmisala ideju da je u Srbiji moguće učiniti sve, napustiti 20 godina politike koja je stvorila haos u zemlji i pritom biti oslobođen bilo kakve odgovornosti. Zato danas ne možete da mrdnete, u strahu za političke pozicije na kojima se nalazite. Ministar finansija to ne sme da toleriše. Kada postavimo pitanje što ste napustili reformu Penzionog fonda, onda se dobija odgovor – ne možemo da dozvolimo da i sindikati imaju identičan zahtev kao i opozicija, koja traži našu smenu i ostavke. Znači, zbog godinu dana taljiganja doći ćemo u poziciju da 2013. godine kažemo ovom društvu da više nema – ne Penzionog fonda, nego ni privrede u kojoj taj penzioni fond parazitira zbog toga što je prethodno uništen. Pitanje perspektive za mlade ljude može da se postavi kao pitanje samo jednom u mandatu Vlade, onda kada Vlada izlazi pred građane sa svojim planovima. Ovde nema perspektive za mlade. Nema novca za obrazovanje. Nema novca za univerzitet. Studenti nam štrajkuju na ulicama, traže da budu na budžetskom finansiranju. Što studenti ne mogu da dobiju ono što dobijaju svi drugi u Srbiji? Ako može Jat da dobije desetine miliona, kao propala kompanija, onda moramo da ponudimo logično obrazloženje tim mladim ljudima zašto oni ne mogu da se pozovu na to pravo koje svima drugima pripada. Da li treba studentska partija da uđe u Parlament pa da počne da ucenjuje? To vam je onda feudalna zajednica. Nema podrške rebalansu budžeta. Žao mi je što u ovoj atmosferi razgovaramo. Uvek smo raspoloženi za debatu, ali oko suštine koja nalaže mnogo ozbiljniji pristup od ovog koji je karakterističan za današnju vlast.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Zoran Kasalović ima reč. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažena gospođo ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu i finansijskih izveštaja za 2010. godinu Republičkog fonda za PIO i Nacionalne službe za zapošljavanje se svakako odlikuje politika i mere Vlade u oblasti javnog bilansa Republike Srbije. On nesumnjivo predstavlja refleksiju trenutne ekonomske situacije u kojoj se nalazi naša država, ali takođe i objektivne negativne okolnosti prouzrokovane svetskom ekonomskom krizom. Naša država je suočena s realnim problemima u funkcionisanju privrede, koji se direktno odražavaju na budžete Republike Srbije, pokrajine, gradova i opština. Logično je da se najpre rebalansom budžeta mora reagovati u cilju prilagođavanja obima javne potrošnje novonastaloj situaciji, koju, kao što sam već rekao, dodatno razorno usložnjava dejstvo elemenata svetske ekonomske krize. Kada je u pitanju rebalans i kada se menjaju prethodno bilansirana sredstva, uvek se može prigovarati iz više razloga, pa tako i ovom rebalansu, iako i ovaj rebalans u suštini ne predstavlja statistički značajno odstupanje od planiranog budžeta za 2010. godinu. Neke zamerke bi se, u prvom redu, mogle ticati okvira ovog rebalansa budžeta, a to su prihodi na nivou od 660 milijardi i rashodi na nivou od 780 milijardi dinara, što proizvodi deficit od 120 milijardi, koji je u ovom trenutku veći za nekih 13 milijardi dinara. Međutim, potrebno je reći da je ovaj deficit u neku ruku i očekivan i usaglašen sa MMF-om i on se kreće u okvirima dogovora od nekih 4,8% bruto društvenog proizvoda i naravno da očekujem da sa primenom fiskalnih pravila koja smo usvojili i ugradili u Zakon o budžetskom sistemu ovaj deficit i dalje bude pod kontrolom i dinamikom predviđenih fiskalnim pravilima dovede na jedan prihvatljiv nivo. Naravno, ukoliko smo politički odgovorni ljudi, moramo biti svesni situacije u kojoj se država nalazi, ali da konstatujemo svakako i neke makroekonomske pokazatelje koji su u ovom trenutku povoljniji u odnosu na makroekonomski pokazatelj u trenutku kada se usvajao budžet Republike Srbije za 2010. godinu. Tu pre svega treba istaći da je posle jednog perioda recesije u 2009. godini i značajnog pada od nešto više preko 3% bruto društvenog proizvoda, zabeležen oporavak, i on se kretao u prvom polugodištu negde na nivou od 1,2%, a do kraja godine će, kao što smo čuli i kao što se očekuje, iznositi nekih 1,5%, što svakako u odnosu na zemlje u regionu čini značajan rezultat i on nije plod slučajnosti, već jednog osmišljenog rada i mera koje je Vlada Republike Srbije donela i sprovodila tokom 2009. godine. Naravno, tu treba spomenuti i zabeležen rast izvoza robe od 21,1% i nešto sporiji rast uvoza robe, što je proizvelo da je spoljnotrgovinski deficit smanjen za 4%. Međutim, moramo ipak biti obazrivi i imati u vidu neke podatke koji su svakako pomalo i zabrinjavajući i nadam se da će ih Vlada shvatiti najozbiljnije u 2011. godini i u narednom periodu preduzeti određene korake i mere kako bi se oni sanirali. Tu pre svega, svima nam je jasno, najveći problem predstavlja povećanje broja nezaposlenih lica, što je svakako rezultat svetske krize, nedovoljnog oporavka privrede, ali, naravno, i nedostatka investicija. Kao još jedan ozbiljniji problem, koji nas prati i čeka na kraju godine, jeste iskakanje inflacije iz predviđenog i dogovorenog okvira od plus-minus 6%, koja će na kraju godine biti 10%, što svakako iziskuje određenu reakciju Vlade Republike Srbije, Narodne banke Srbije, i mi očekujemo od Vlade da fiskalna politika bude usmerena na smanjenje javne potrošnje i štednju kod svih budžetskih korisnika, što znači da se i mere zamrzavanja koje smo imali potvrđuju ovim rebalansom, ali da će kao osnovni prioritet imati, kada je u pitanju monetarna politika, održavanje stabilnosti cena. Uvažavajući sve do sada izneto, a u okviru svojih nadležnosti, Vlada Republike Srbije je rebalansom budžeta bila prinuđena, logično, da pre svega odredi određene prioritete u okvirima koji su mogući i koji daju fiskalni prostor, i rebalans budžeta je svakako polazište Vlade u cilju prilagođavanja ukupne javne potrošnje u aktuelnoj situaciji i privredi Republike Srbije i ekonomskom stanju stanovništva, poreskih obveznika Republike Srbije. Kada govorimo o prioritetima, jasno je i već je više puta ponovljeno u toku načelne rasprave, glavni prioritet ovog rebalansa budžeta Republike Srbije jeste socijalna zaštita, za koju je izdvojeno oko 5,3 milijardi dinara dodatnih sredstava, i ona su usmerena za dečiju zaštitu, boračku i invalidsku zaštitu, socijalnu pomoć najugroženijem delu stanovništva i, ako uzmemo u obzir sve ono što sam do sada rekao, to je i logično opredeljenje Vlade. Naravno, izdvojena su i dodatna sredstva u iznosu od sedam milijardi dinara za redovnu isplatu penzija i jednokratnu pomoć penzionerima, što svakako i predstavlja jednu od ključnih odrednica ovog rebalansa budžeta. Izuzetno je važna tema za državu i naše građane funkcionisanje javnih finansija u izmenjenim uslovima na lokalnom nivou jer su sredstva sada raspoloživa u mnogo manjem obimu i smanjenje sredstava je svakako izraženije u pogledu posledica po ostvarivanje nekih ustavnih i zakonskih funkcija koje su nadležnost lokalnih organa. Iz tog razloga je svakako obaveza Vlade da konstantno prati funkcionisanje javnih finansija na lokalu i s tim u vezi je i razumljiva odluka da se ovim rebalansom obezbede dodatna sredstva u iznosu od jedne milijarde, po principu da se 500 miliona dinara izdvaja svim opštinama, a drugih 500 miliona dinara opštinama sa niskim budžetskim prihodima. Naravno, mi očekujemo da će i nakon reakcija lokalnih samouprava, Stalne konferencije gradova i opština, a pre svega velikog broja predsednika opština, Vlada Republike svojim aktom realno sagledati tu diskrepancu koja postoji u razvijenosti određenih opština i što realnije raspodeliti ovih drugih 500 miliona dinara koji se odnose na najnerazvijenije opštine i da će tu zaista imati jedan prihvatljiv kriterijum. S obzirom na to da ovih dana bar ja nisam imao dodatnih reakcija od mnogih predsednika opština, moguće je očekivati da će se ovim sredstvima i prevazići određeni problemi koji su postojali u opštinama zbog smanjenja transfernih sredstava. Na ovom mestu bih želeo da iskoristim priliku, a poslanički klub SPS–JS je to već nekoliko puta iznosio, čini mi se da smo to učinili i prilikom usvajanja rebalansa budžeta za 2009. godinu, s obzirom da je situacija u lokalnim samoupravama takva da ovi smanjeni budžeti, uz smanjena transferna sredstva, ne dozvoljavaju i ne omogućavaju prostor za investiranje u lokalnim samoupravama, mi smatramo i predlažemo Vladi da ozbiljno razmisli o mogućnosti stimulisanja i izdavanja municipalnih obveznica od strane opština, što je jedan od načina da se aktiviraju moguća raspoloživa sredstva domaćih investitora, koja bi bila inicijalna sredstva, kako bi opštine mogle da investiraju u izgradnju vodovoda, toplovoda, obdaništa i druge investicije za koje u ovom trenutku opštine nemaju dovoljna sredstva. Naravno, uz odgovarajuću zakonsku regulativu, ali je tu sada svakako jedan od nedostataka to što dosad nisu usvojene izmene zakona o finansiranju opština kojima bi trebalo da se vrati imovina opštinama. Po meni, Vlada bi trebalo da prevaziđe taj proceduralni nedostatak i iznađe način da malo hrabrije uđe u ovu mogućnost da se obezbede dodatna sredstva za finansiranje u opštinama i da bude garant budućim investitorima. Praksa u razvijenim državama pokazuje da se mnoge infrastrukturne investicije realizuju angažovanjem kapitala od osiguravajućih društava, pa zašto se tako nešto ne bi realizovalo i u Republici Srbiji. Kada je u pitanju obrazovanje, vi ste, gospođo ministarko, rekli da je za obrazovanje predviđeno nešto više sredstava i da je obrazovanje dobilo veći prostor. Dodatnih 890 miliona dinara jesu određena potrebna sredstva, ali želim da kažem, i moje kolege će o tome opširnije u raspravi o pojedinostima govoriti, da nas ta sredstva ne uveravaju da je obrazovanje u svakom slučaju apostrofirano kao prioritet u ovom rebalansu i mi zaista smatramo da sa ovim sredstvima Ministarstvo obrazovanja neće biti u prilici da izvrši neke svoje osnovne obaveze, pre svega isplate zarada osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju, zatim neka pitanja u domenu studentskog standarda i po pitanju otpremnina. Čini mi se da bi moglo da bude određenih problema u funkcionisanju ovog ministarstva i zbog toga smo podneli amandman. Nadam se da ćete imati razumevanja i da ćete u dogovoru sa poslaničkim klubom, ali i u dodatnim konsultacijama sa Ministarstvom obrazovanja iznaći način da se obezbedi još dodatnih sredstava za ovo ministarstvo i na taj način obezbedi normalno funkcionisanje. Pored ovoga, imaćemo još tri amandmana, ali o tome će kolege govoriti više u raspravi o pojedinostima. Kada su u pitanju dodatna sredstva od 650 miliona dinara predviđena za premiranje mleka, odluka je razumljiva jer su građani suočeni s problemom snabdevanja mlekom. Ta odredba o dodatnih 650 miliona dinara svakako je dobra, ona će pospešiti nešto u samom početku, međutim, u poljoprivredu treba ulagati i treba iskoristiti neka pozitivna iskustva i dobru praksu iz zemalja u okruženju, pre svega Hrvatske, gde je to premiranje na vrlo dobar način urađeno Vlada svakako treba da vodi računa i o tome da u svetu trenutno postoji trend povećanja cena ratarskih proizvoda i da usled toga postoji mogućnost prelivanja tih visokih cena i da premiranjem mleka treba obezbediti realan input stočarstvu kako se sve to ne bi prelilo na cenu mleka, a ceh na kraju platio krajnji potrošač kroz visoku cenu ili jednostavno kroz nemogućnost da to mleko kupuje. Zbog toga očekujemo da će poljoprivreda zavrediti pažnju i u nju svakako treba ulagati. Cenimo opredeljenje Vlade da, prepoznajući dobar rad Ministarstva unutrašnjih poslova i veliku aktivnost u suzbijanju korupcije i kriminala i gotovo svakodnevni rad pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova, koji često obavljajući svoje poslove izlažu opasnosti i svoje živote, izdvoji dodatna sredstva od jedne milijarde, od kojih će se isplatiti pomoć policijskim službenicima u iznosu od deset hiljada dinara. Oni su to svakako i zaslužili. Na samom kraju želim još jednom da naglasim to što smo više puta mi iz poslaničkog kluba SPS–JS naglašavali, da se i u ovom rebalansu mogu naći tragovi u izvorima prihoda, pre svega kada su poreski prihodi u pitanju, osnova da se ozbiljno preduzmu određene aktivnosti i koraci kako bi se Poreska uprava dodatno materijalno i u svakom pogledu osnažila i mogla uhvatiti u koštac sa velikim poreskim utajama koje postoje u Republici Srbiji, a podaci govore da one iznose negde oko 30% BDP-a, za razliku od 15% BDP-a u razvijenim zemljama. U prilog ovoj činjenici možda je jedan od indikatora i smanjenje prihoda po osnovu poreza na dohodak građana. Mi smatramo da borba protiv poreske utaje uvek zaslužuje pažnju i da je za nju uvek vreme, a želimo i da ta ideja o kojoj ste i vi govorili, gospođo ministarko, o mogućnosti reforme poreskog sistema, ukoliko je ona potrebna, treba da bude stalno u žiži i da se razmatra, kako bismo u određenom trenutku imali i kvalitetnu poresku reformu. Raspravu u vezi sa rebalansom budžeta uvek je moguće politizovati, ali je evidentno da je Vlada Republike Srbije, u okviru raspoloživih mogućnosti, u ovom predlogu iskazala nameru da očuva makroekonomsku stabilnost i stvori uslove za približavanje javne potrošnje realnijim mogućnostima privrede i stanovništva i, naravno, u krajnjem ishodu, obezbedi osnovne uslove za funkcionisanje državnih i drugih organa koji su budžetski korisnici. Zbog toga mislim da ovaj rebalans budžeta može da ima ocenu da je socijalno investiciono izbalansiran. Naravno, i ova četiri finansijska zakona u vezi sa rebalansom koja za cilj imaju brzo reagovanje Vlade, jačanje poverenja u bankarski sistem i očuvanje finansijske stabilnosti, zavređuju pažnju, i poslanički klub SPS će u načelu i u Danu za glasanje glasati za sve ove predloge. Zahvaljujem na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Vlajko Senić.
Poštovana ministarko, poštovana predsednice Skupštine, poštovani narodni poslanici, mislim da je ova rasprava koja se odigrava bez direktnih TV prenosa još jedan argument da te prenose ne treba ukidati, jer je očigledno da, kada prenosa nema, nema interesovanja ni za neku veliku raspravu. Hoću još jednom, kao član Odbora za finansije, da izrazim zahvalnost ministarki što je bila jutros na sednici Odbora i što nam je dala neka dodatna objašnjenja vezana za rebalans budžeta, koji u svakom slučaju predstavlja, rekao bih, ostvarenje budžeta koji smo usvojili krajem prošle godine. Želim da se osvrnem na atmosferu koja je tada vladala. Sećamo se da je bilo dosta skepticizma u Narodnoj skupštini, čak i u stručnoj javnosti, da li je taj budžet realan, da li će prihodi biti toliki koliki su projektovani, bilo je dosta komentara da je to preoptimistički budžet i da su očekivani prihodi od PDV-a suviše optimistički postavljeni. Međutim, ako pogledate obrazloženje predloga rebalansa i kada uporedimo kolone onoga što je projektovano, indeksa koji je ostvaren sada kada govorimo o rebalansu, videćete da su to brojevi između 98 i 102-103, što govori da je država već krajem prošle godine, bez obzira na tešku ekonomsku krizu, imala jasan cilj šta želi da ostvari budžetom i jasnu projekciju i prihoda i rashoda. Tako da se ovaj rebalans u velikoj meri uklapa u ono što je usvojeno krajem prošle godine, što je dobro, dakle imamo ozbiljnu prognozu i možemo biti, primenjujući tu istu metodologiju, optimisti kada govorimo o budžetu za 2011. godinu, a ovo što danas govorimo jeste, pre svega, rekao bih vršenje socijalne funkcije države. Dakle, u vreme teške ekonomske krize se neki tradicionalni ekonomski, tržišni modeli sklone u stranu, država mora da pomogne najugroženijim građanima i tu nemate nekog velikog izbora, i mi smo, kao Vlada i kao Narodna skupština, svedoci toga da je praktično država više nego što je to neophodno u nekoj normalnoj i zdravoj ekonomskoj situaciji vršila svoju socijalnu funkciju i ovim rebalansom mi praktično verifikujemo ono što je učinjeno u nekom proteklom periodu. Ono što je važno za kreditni rejting ove zemlje i uopšte za integritet Vlade, jeste činjenica da je MMF koautor, ako mogu tako da kažem, rebalansa o kome danas govorimo i koji ćemo usvojiti. To, u vreme kada se Irska, koja je godinama predstavljana kao primer šta znači ubrzana i uspešna evropska ekonomija, odluči da se obrati MMF-u, dodatno govori o tome da je Srbija učinila pravu stvar kada je 2008. godine zatražila pomoć od MMF-a i ne slažem se, kao što je rečeno u prethodnim diskusijama, da je Srbija kasnila. Meni se čini da je Srbija prva zemlja u regionu koja se obratila MMF-u, i to je učinila u pravom trenutku. Kada kažemo da je budžet socijalno orijentisan ovim rebalansom, postavlja se pitanje, a to je za nas veoma važno, da li je budžet reformski. Naravno, kada imate naglašenu socijalnu komponentu, on ne može u isto vreme da bude i reformski budžet i on, u svakom slučaju, predstavlja, u ekonomskom smislu reči, preživljavanje do nekih boljih vremena, koja očekujemo u 2011. godini, a koja možemo s pravom očekivati na osnovu ekonomskih indikatora iz 2010. godine. Dakle, ono što je posebno važno i ohrabrujuće, to je treći kvartal, koji govori o tome da neko naše očekivanje o nekom rastu društvenog proizvoda iznad 3% tokom 2011. godine nije nerealno i da može da bude nešto sa čim možemo da projektujemo neka ekonomska kretanja u toku 2011. godine. To je važno zato što će nam to onda omogućiti da imamo budžet koji će biti više reformski, a manje socijalni. Jer, ako jedna država čini ubrzane i hrabre reforme, manji broj njenih stanovnika ima potrebu da se država o njima socijalno stara. Tako da je naše uverenje da ovo što se dešavalo tokom 2008, 2009. i 2010. godine jeste bio adekvatan odgovor Vlade Republike Srbije, Ministarstva finansija, na naglašenu potrebu da u vreme krize država ima mnogo veću funkciju nego što je to potrebno kada je ekonomska situacija normalna i kada tržište u takvoj normalnoj ekonomskoj situaciji funkcioniše na najbolji mogući način. Ono što je dobro i što se u ovom rebalansu takođe vidi, to je da je, verovatno pritisnuta i tom krizom i pritiskom javnosti da se smanje troškovi koji nisu možda najneophodniji, država ušla, rekao bih, u taj jedan ipak reformski deo. Ne u punoj meri, ali u meri koja se tiče redukcije, odnosno smanjenja javne potrošnje, smanjenja administracije, uvek dodatnog odlučivanja da li da se određena sredstva potroše ili ne, i ja mislim da je to važno zadržati u toku 2011. i 2012. godine. Jer ćemo samo pravljenjem jasno orijentisane reformske vlade moći da tražimo na narednim izborima poverenje građana za novi mandat. Zato mislim da je pitanje rekonstrukcije Vlade ključna stvar. Možda ne toliko u ekonomskom smislu, jer znamo da ukidanje sedam ili deset ministarstava, ako gledamo kvantitativno, neće dovesti do dramatičnih ušteda, neće dovesti gotovo ni do kakvih ušteda, ali će biti jasna politička poruka da razumemo očekivanja građana, da nam je 2008. godine, kada smo formirali Vladu, jedini zadatak bio da okupimo sve stranke koje hoće da zadrže evropski kurs Srbije, pa je samim tim Vlada bila velika i glomazna, sastavljena od 25 ministarstava, i da smo tada pravili neke kompromise koji su bili nužni da bi se osnovni put ove države održao, a da je danas, 2010. godine, vreme drugačije. Zbog toga se G17 plus zalaže za radikalnu rekonstrukciju Vlade koja će biti korak napred u upravljanju sredstvima i korak napred u tome da u narednim godinama što manje socijalnih funkcija bude na teretu državi. Hoću, takođe, da kažem da je, po našoj oceni, država bila veoma aktivna u protekle dve i po ili tri godine za vreme krize i da je najvažniji rezultat te aktivnosti upumpavanje likvidnosti i, rekao bih, zbog toga direktno mnogo manji pad društvenog proizvoda tokom prethodne godine i ovaj očekivani rast tokom 2010. godine. Dakle, podrška koju su banke dale i privredi i stanovništvu kroz subvencionisane kredite je mera koja je u dobroj meri smanjila intenzitet ekonomske krize. Naravno, ne možete nikada unazad da računate šta bi bilo da država nije tako intervenisala, nema baš tako preciznih instrumenata, ali uveren sam da bi kriza mnogo oštrije pogodila Srbiju i njenu privredu i njene građane. Zbog toga je još jednom važno da naglasimo da je tu zaista uloga države bila ključna. Ono što je takođe važno, to je podrška novim investicijama. Nekoliko puta smo govorili o tome. Bez obzira na osporavanja od strane opozicije i jednog dela stručne javnosti, podrška za nove investitore, za zapošljavanje novih ljudi, jeste bila ključna poluga da, koliko-toliko, održimo izloženost stranih direktnih investicija ka Srbiji u toku 2010. godine. Prosto, kreirali smo jedan ambijent koji je mnoge od investitora naveo da ipak dođu u Srbiju i ulažu, bez obzira na to što nije formalno članica EU, i to je sigurno mehanizam koji će država u narednom periodu, u većoj ili manjoj meri, zadržati. Najveći problem koji se javlja je pitanje duga. Ako statistički posmatramo, mislim da država nije prezadužena. Ona je ispod 40%. Mastriški kriterijumi kažu da država može da ima javni dug 60% od društvenog proizvoda. Mnoge evropske zemlje su iznad toga. Ali, ono što je zabrinjavajuće, to je ubrzani trend koji se desio u poslednjih nešto više od godinu dana. To je rezultat ne politike države, već rezultat nužde u kojoj se država našla zato što je zbog finansijske krize u svetu došlo do realnog pada prihoda, i država, ako je želela da očuva postojeći nivo ekonomske aktivnosti, nije imala drugi način nego da povećanim zaduženjem omogući da se njene funkcije održavaju u tom periodu. Tako da mi ovo zaduženje vidimo kao meru nužde, koja je bila dobra i neophodna. Ono što je za nas važno i ohrabrujuće jeste činjenica da smo pre nešto više od mesec dana doneli Zakon o fiskalnoj odgovornosti i na taj način praktično zakonski ograničili neko buduće zaduživanje države na 45% društvenog proizvoda, naravno bez restitucije. Samim tim, formula koju smo tada usvojili će nam i dovesti nekakav budžetski deficit za 2011. godinu na nivo 4,1. Dakle, taj zakon radi, nije kako su skeptici rekli, da to nema nikakve veze. Kao što je rečeno u uvodu, zbog građana je važno reći da Srbija ipak jeste zemlja koja može da se meri sa svojim okruženjem, da mi očekujemo narednih godina, po ovom planu koji smo svi zajednički podržali, stope rasta posle 2011. godine iznad 5% društvenog proizvoda, da je plan za EU između 1% i 1,6%, za svet je preko 4%, ali da mi moramo da se merimo sa zemljama Centralne i Istočne Evrope, gde je cilj da rast društvenog proizvoda takođe bude otprilike iznad 5%. To je jedini način da se ovaj trend koji je uspostavljen, a to je novi rast na bazi ne potrošnje, već na bazi rasta izvoza, u narednih deset godina održi i da na osnovu toga dobijemo drugačiju srpsku ekonomiju. Dakle, ne ekonomiju koja je zasnovana na potrošnji, privatnoj ili javnoj, već ekonomiju koja je zasnovana na proizvodnji, na izvozu, na tome da nam izvoz čini bar preko 50% društvenog proizvoda, a ne kao što je to situacija danas. Ali, danas ima rezultata koji nam ukazuju na to da će tako biti moguće napredovanje i u budućnosti. Ono što je malo pesimistički, ali to je ministarka jutros razjasnila na Odboru za finansije, jeste pad ovih investicija, ali verujem da je 2011. godina kada će birokratija manje smetati ljudima koji hoće da rade. Rekao bih nešto i o zakonima koji se tiču finansijskog sistema, bankarskog sektora, Agencije za osiguranje depozita. Podsetio bih i mislim da mi jesmo podneli taj amandman, lično sam ga podneo, da se osiguravaju depoziti na izvoz do 50.000 evra, da smo na taj način sprečili jedan već viđeni kolaps bankarskog sistema u Srbiji, jer ste imali sučeljene bar tri činjenice. S jedne strane, ljudi gledaju da propadaju vodeće svetske investicione banke (ne znaju građani toliko šta je investiciona a šta klasična banka), imate ogromnu finansijsku krizu, imate pritisak sećanja na ono što je bilo u Srbiji pre 2000. godine, kada ostavite novac u banci i ne možete više nikada da ga uzmete nazad, i imate pritisak, čak je bilo i u Skupštini, ka građanima da što pre svoje uloge podignu i mislim da je ta mera bila u tom trenutku ključna da se spreči onaj očekivani stampedo na naš bankarski sistem, koji je ozbiljno mogao da ga ugrozi, i mislim da je on u realnom životu prošao najteži mogući test. Zato potpuno podržavamo ove predloge izmena finansijskih zakona, zato što mislimo da je dobro da država sada, kada nema krize i kada ne očekujemo da će u narednih godinu ili dve takva kriza da se desi, da kada se ona ponovo desi u ekonomiji, a to je logika, sigurno da će posle nekog rasta kriza doći, da država ima pravne okvire i instrumente da deluje upravo onako kako je rečeno, po principu najnižeg troška. Dakle, najskuplje je za državu da, koristeći taj Zakon o zaštiti depozita, isplati ljude čiji bi depoziti eventualno bili ugroženi ukoliko bi banka otišla u stečaj ili bi izgubila dozvolu za rad, i dobra su ova rešenja koja daju još dva nova instrumenta i omogućavaju ono što je najvažnije za građane, da ne brinu za svoje uloge, a da, ako dođe do nekih problema, to država može da reši na za nju najjeftiniji mogući način. Tako da ćemo sa velikim zadovoljstvom podržati ove izmene zakona. Rekao bih i nešto, pošto smo spojili mnogo tačaka, o Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Eksport Development Canada po zaduženju RTB Bor. Mislim da je važno da građani znaju da je država odlučila da pokrene novi investicioni ciklus u Boru. Dakle, imali smo tri neuspela pokušaja za izbor strateškog partnera. Nemamo više vremena da čekamo novog strateškog partnera, jer se može desiti da se, čekajući da Bor dobije strateškog partnera, sav potencijal izgubi, tako da je Vlada donela mislim dobru odluku da ide na jednu ozbiljnu investiciju, koja se sastoji iz većeg dela, to je izgradnja nove topionice i fabrike sumporne kiseline, i drugog, manjeg dela, a to je ulaganje u rudarsko-metaluršku opremu. Građana radi, važno je reći da je to investicija koja je zaista pozamašna, ukupno iznosi 175 miliona evra, da se finansira od kredita Kanadske izvozne banke u visini od 135 miliona evra i Republike Srbije u visini od 40 miliona evra, da su uslovi za dolarski deo zajma, pošto je iznos kredita 101.250.000 dolara, šestomesečni libor plus 3,11% godišnje kamate, a za zajam u evrima šestomesečni euribor plus takođe 3,11% na godišnjem nivou. Šta su efekti toga? Koji su očekivani efekti? Zbog čega država garantuje za kredit? Zbog čega daje sredstva iz svog budžeta da se pokrene proizvodnja u Boru i da se poboljša? Efekti su vrlo merljivi. Kao rezultat te investicije očekujemo da se poveća iskorišćenje metala u Topionici sa 93% na 98%. Reći ću vam da je to na godišnjem nivou deset i po miliona dolara nove dobiti. Dalje, povećanje iskorišćenja sumpor-dioksida sa 50% na 98%, što je na godišnjem nivou 5,7 miliona dolara. Što je za građane Bora mnogo važnije od ovih 5,7 miliona dolara, to je ekološki čista proizvodnja. Dakle, rezultat ove investicije treba da bude Bor koji će živeti u normalnim uslovima, gde će deca moći normalno da žive. Takođe važna stvar je povećanje godišnje proizvodnje zlata sa sadašnjih 350 na 800 kilograma godišnje, što je povećanje godišnje dobiti do deset miliona dolara. Dakle, ukupni efekti su 26,2 miliona dolara, i to je nešto što svakako jeste dobra vest i za ljude koji rade u Boru i za ceo grad, a kompanija sa kojom je Vlada napravila sporazum je jedna od vodećih svetskih kompanija u toj oblasti. To su, mislim, dobre stvari i verujem da sve ovo što budemo izglasali na ovoj kratkoj sednici jeste pokazatelj da Vlada Republike Srbije, uprkos teškoj ekonomskoj krizi u kojoj radi svoj posao, zaista taj posao radi veoma dobro. Zbog toga, naša puna podrška ovim zakonima i očekivanje da će naredna godina omogućiti mnogo više prostora za reforme. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodo narodni poslanici, primili ste ostavku Slobodana Maraša na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine povodom razmatranja ove ostavke, koji je utvrdio da je podnošenjem ostavke nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2) Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština, u smislu člana 88. stav 2. i stav 3. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2) i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koji je izabran, narodnom poslaniku Slobodanu Marašu, izabranom sa Izborne liste LDP – Čedomir Jovanović, danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Da li još neko od predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Da.) Narodni poslanik Dragan Stevanović, SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne možemo baš da se složimo sa onim što su pričali predstavnici skupštinske većine, a bogami, gospođo Dragutinović, neće biti da baš u ovom zakonu piše ono što ste rekli u svom uvodnom izlaganju. Ako ste želeli da shvatimo da piše to što ste rekli, morali ste malo više da se potrudite, ali kako mi doživljavamo ono što je ovde napisano, pokušaću u vremenu ovlašćenog predstavnika da kažem, a kasnije će ili sutra poslanici SRS-a pokušati da ukažu na neke stvari zbog kojih je ovaj rebalans možda i skandalozan, zbog koga ovaj rebalans ne može da prihvati čak ni deo skupštinske većine iako će možda podići ruku za njega, zbog čega ovaj rebalans ne može da prihvati opozicija i dobar deo stručne javnosti, zbog čega ovaj rebalans ni vi ne biste prihvatili, ali kao deo Vlade, kao neko ko nije profesor i čovek iz nauke, nego čovek političar ili ministar, morate, hoćete i, nažalost, dobili ste jednu neprijatnu obavezu da sve ovo što ste stavili na papir i branite. Neke stvari zaista nisu jasne. Rekli ste – politika zamrzavanja rashoda, a ovde se u dve trećine novca koji se obezbeđuje rebalansom prave rashodi. Ali ne oni zdravi, normalni rashodi, ne rashodi kojima će se stvarati i praviti nešto, nego rashodi koji su po svojoj suštini potrošnja. Šta će se desiti s novcem koji ćete dati u penzije ili neka druga socijalna davanja? To je puka potrošnja, to je ono što se pojede, popije, izmire se neki sitni dugovi itd. A nama Vlada probi glavu o novom modelu rasta. Napravimo u jednom trenutku kredite za potrošnju, da se podiže privreda, prođe par meseci, to se zaustavi, pa se angažuje deo ekonomske javnosti da se napravi novi model rasta, koji će se bazirati na štednji, na izvozu itd., a onda radimo rebalans budžeta kojim u stvari obezbeđujemo sredstva za puku i golu potrošnju, običnu potrošnju. Meni sad nije jasno. Politika štednje – sedam miliona za Kancelariju za evropske integracije. Šta smo mi dobili od njih? Šta je tu plaćeno? Ništa. Apsolutno ništa. Politika štednje – nema javnih rashoda. Četiri miliona za kursne razlike na ime kotizacije u Regionalnoj školi za državnu upravu. Prvo smo vas kritikovali što ste uopšte pristali na nešto tako. Mi ne bismo morali da budemo član, niti bi ta regionalna škola postojala da vi niste dali pristanak na to, pa ste morali u budžetu Republike Srbije da obezbedite sredstva za jedan besmisao, jer naša državna uprava, i ako treba, ima dovoljno ljudskih resursa da se sama razvija. Pitanje je samo političke volje da li to hoćemo ili nećemo, a i sami znate na kakvom su vam nivou administrativni kapaciteti, od ministarstva pa do poslednje mesne zajednice u Srbiji. I sada za članstvo u jednoj takvoj instituciji mi obezbeđujemo dodatnih četiri miliona dinara samo na ime kursnih razlika. O kakvim mi investicijama, o kakvoj zdravoj potrošnji, kapitalnoj potrošnji mi pričamo? Jednostavno, to ne stoji. To nije tako i stvari moraju da se nazovu onakvima kakve one jesu. Mnogo bismo lakše i mi koji smo u opoziciji prihvatili ono što nam servirate kad biste stvari gledali kroz prizmu stvarnosti i realnosti na objektivan način, onakve kakve one jesu. Ne možete da nam kažete da je subota u sredu. Ne možete, jer ni vi u to ne verujete. Kažete – subvencije u investicije. Koliko para iz ovog rebalansa ide u Ministarstvo za infrastrukturu? Koje ćemo to investicije, recimo, u tom sektoru da finansiramo iz ovoga? Mi smo predložili amandman. Evo, hoćete da investirate u investicije, dajte investicije, hajde da pravimo Koridor 10. Ionako vam predsednik Srbije deli lekcije. Danas će da postrojava ministre koji su za to nadležni – dokle se stiglo sa Koridorom 10? Evropska vlast u Srbiji o Koridoru 10 priča deset godina, predsednik se setio danas da ih postrojava, u predvečerje izbora. Lepo se setio, na vreme. Šta ste još rekli? Vrlo je interesantno, ova statistika i ekvilibristika, šta sve može statistika, pa smo došli do rasta od 4,5-5%, tako ste rekli malopre. Određenim statističkim proračunima dođe se dotle. Sad raste i izvoz, sad raste industrijska proizvodnja, a sa druge strane imate inflaciju na gornjoj granici, imate deprecijaciju dinara. U čemu je problem? Ako u ovoj državi sve raste i kreće se putem koji nam Vlada želi predstaviti, odakle deprecijacija i inflacija? One nisu došle s neba. Znači, nešto ovde unutra smrdi. Zašto fale sredstva za penzije? Zato što su prihodi po osnovu poreza i doprinosa zaposlenih pali. Kako može u državi da raste industrijska proizvodnja, da raste izvoz, a da broj zaposlenih pada? Da možda ne uvodimo nove tehnologije, nove investicije, pa ono što je nekad rađeno sa 1.000 radnika, danas radi 50 radnika sa modernim mašinama? A onda se osvrnete na prihode od investicija, za koje ste na početku godine projektovali da će biti 1,4 milijarde. Došli smo na 500 i nešto miliona direktnih stranih investicija u državi, jedva. I sad mi ovaj budžet predstavljamo – to je super, evo sad Vlada dobro radi, ne može bolje. Nismo mi nesvesni situacije u okruženju, kako ste ono rekli – eksterna ekonomska situacija, u kakvoj se region, okruženje nalazi. Ali odgovori na te izazove iz Vlade ne dolaze na adekvatan način. Vi, gospođo ministar, znate vrlo dobro kakav je stav SRS-a kad je u pitanju MMF i šta mi mislimo o našem aranžmanu sa MMF-om. Ali Vlada Republike Srbije nas je dovela u poziciju da smatramo da su oni za vas ''mila majka''. Da nije bilo MMF-a, možete misliti na šta bi ovo sve ličilo. Kakva smo mi to država ako vam limite postavlja MMF? Ne rade oni to zato što vas vole. Ovde su nas učili pre neko veče – samo interesi. Oni imaju interese da odavde uzimaju pare za kamate na kredite koje su vam dali. Ali, šta je to sa vama, kakvi su to ministri u Vladi kada vam limite Jeger postavlja? I onda smo usvojili rebalans budžeta kada je četvrta revizija prošla, kada je MMF dao saglasnost. Ova država je, gospođo ministar, postala ekonomski protektorat MMF-a. Mi nemamo više ekonomski suverenitet, definitivno. I ovi dokumenti su dokaz za to. Možete da ih šminkate i predstavljate kako god hoćete. Možemo samo da zamislimo šta nas čeka u narednoj godini ako okvire za narednu godinu u ovome tražimo. Sad zamislite, na početku godine projektovali ste deficit 4%, pa ste onda radili ne može bolje, pa na pola godine tražili da deficit bude 4,8% i sad se hvalite kako će u 2011. deficit biti 4,1%. Sve ukazuje na to da industrija i izvoz rastu, ali smo deficit u odnosu na prethodnu godinu povećali za 0,1%. Kako je to moguće ako su investicije dobre? Ako smanjujete ili kočite ili zaustavljate javnu potrošnju, kako to raste deficit? To vaša nauka ne može da objasni, ali to je problem. Jer, ovo je politički dokument, lepo ste to rekli, ali je nerazumna politika koja je utkana u njega. To je problem. Možda bi nauka davala drugačije odgovore, a možda i ne bi. Sada jedno pitanje vezano za zakone koji se zajedno s ovim budžetom usvajaju. Ako je slika takva da sve raste, protekle godine i godine pre toga, godine ekonomske krize, non-stop je ovde bila priča o stabilnosti finansijskog sektora na tržištu kapitala, banke su sigurne, stabilne, sve je okej – zašto onda ovi zakoni? Da li očekujemo neku novu krizu? Da li očekujemo da će se nešto u finansijskom sektoru dešavati? Ili, drugo pitanje – da li smatrate da u ovom dokumentu ima kapaciteta da država odgovori na izazove koji će se pred nju postaviti ako dođete u situaciju da primenjujete zakone koje ćemo usvojiti, poput ''bridž banaka'' itd.? Da li bi država imala ekonomske snage da sanira i preuzme obaveze banaka koje bi se eventualno raspale? Ili je jedini razlog da preuzmete sto miliona od Svetske banke, jer je uslov da se set ovih zakona sredi i uradi? U čemu je problem? Ne može tako. Nekima sam rekao i sada ću reći, ne vama, gospođo ministar, ali svima, i zbog javnosti – država je ozbiljna stvar. Državom ovako ne može da se upravlja. Ne možete da pričate sa jedne strane – održivi razvoj, kapitalno ulaganje itd., a da stvarnost kroz egzaktne podatke ukazuje na nešto drugo. Kakve veze ovi dokumenti imaju sa održivim ekonomskim razvojem? Sad ćemo da prođemo tačno i kroz cifre koje ste pomenuli. Šta ćemo da radimo sa poljoprivredom? Kaže gospodin ministar – naša razvojna šansa. Razvojnu šansu ćemo da podižemo sa 600 miliona dinara. Gasimo požar na tržištu mleka. Tužna je država kojoj je poljoprivreda razvojna šansa, a glavni poljoprivredni izvozni proizvod kukuruz. Jadna je ta država i njen razvoj. Umesto da prodajemo junetinu, da toj vašoj EU prodajete mleko (ni za to neće da vam daju dozvolu), da prodajete nešto drugo, vi im izvozite kukuruz. Dovešćete državu do toga da iduće godine neće imati ni za sebe ni pšenicu ni kukuruz. To su naše razvojne šanse, a ovde ćemo sa 600 miliona da gasimo požar koji je jedan monopolista napravio. Pa donesete uredbu kojom hoćete da ubijete deset malih proizvođača. Evo kod sebe imam uredbu Vlade Republike Srbije, kaznu na osnovu te uredbe za jednog malog proizvođača koji upošljava 20 ljudi i od njega direktno, odnosno indirektno zavisi 300 ljudi, 300 poljoprivrednih proizvođača od kojih otkupljuje mleko. Gnjavi ga država uredbom kojom hoće, navodno, da se obračuna sa "Salfordom". Tako se politika ne vodi, bar tako misli SRS. Sa 600 miliona dinara nećete učiniti ništa, vi to dobro znate. Srbija može da ima mleka, ali ne zato što je dobra proizvodnja, proizvodnju ste sveli na 1910. godinu, a mleka može da ima zato što je opala kupovna moć narodu. Narod nema para da kupuje mleko, pa na godišnjem nivou jedan čovek potroši sto i nešto litara mesečno, a u toj vašoj Evropi 400 i nešto litara. Ali ne zato što smo glupi pa ne znamo da nam mleko treba, nego nemamo para da ga kupimo. A to je demanti ove priče o radu Vlade, kako je sve dobro i kako je sve super. Pa onda "Fijat". Dokle više u "Fijat" da ulažemo? Zna li ova država u nešto drugo da ulaže osim u "Fijat"? Da ne govorimo o subvencijama, ''start ap'' kreditima itd. Je l' imamo mi nešto drugo? I tu smo amandman predložili. Kakva je to investicija? Pa, nama "Fijat" uopšte nije trebao, sve smo sami mogli da finansiramo i završimo. Ne kažem da ne treba da se radi, ali šta je kooperativa osetila od tog "Fijata"? Gde se šta pokrenulo zbog njega? Šta je povukao za sobom? Gde su benefiti državi od toliko potrošenog novca? Nema. I ne samo da se to ne zaustavlja, nego se ide dalje. A realni sektor, oni koji su nosioci ekonomskog života u Srbiji, prepušteni su sami sebi. Pa država podigne referentnu kamatnu stopu, pa im oteža uslove pod kojima i to što mogu da se zaduže, ne mogu da se zaduže. Nemaju više mogućnost da se zadužuju. A od njih živimo. Neko je malopre pomenuo kada se i kako plaća PDV. Oni vas kreditiraju. Ovo iz ličnog iskustva govorim, zato što sam se ja nekim privatnim poslom bavio, pa znam kako 11. dođe inspekcija pa je 100.000 dinara kazna zato što porez nije plaćen. Ali, istovremeno, ta ista država nije uložila dinar da sredi likvidnost, od administrativnog, pa ne znam ni sam do kog pitanja, da se reši i pokrene nešto, da oni koji nose ekonomski život, dobiju lakši i prihvatljiviji poslovni i ekonomski ambijent. Sve investicije u "Fijat" – milioni, kamioni, što bi se reklo. Sad, zaista, gospođo Dragutinović, moram o nečemu takođe da prodiskutujem ovde. Od početka rasprave, od te vaše četvrte revizije, kako se već zove, sa MMF-om, do dana današnjeg, svi vi koji ste komentarisali rebalans, samo jednu stvar ovde niste spomenuli. Vi ste je vrlo diskretno pomenuli, i ubeđen sam da ste to vrlo tendenciozno uradili, jer znate kakva je to, ne zamerite mi što ću reći – ludost, a to je obezbeđivanje sredstava za neke stare dugove gradu Beogradu. Uopšte nije bitno da li su te pare date gradu Beogradu ili nisu. Dve milijarde i 600 miliona dinara će za čistu apstrakciju dobiti Direkcija za građevinsko zemljište grada Beograda iz budžeta Republike Srbije. Zašto? Vi ste, gospođo Dragutinović, u jednom intervjuu rekli, naslov je – ''Ne dam pare za izbore''. Duboko sam ubeđen da će to tako biti. Al' onda se pojavi rebalans budžeta u kom, na ime dugova republičkih organa vlasti, u Direkciju za građevinsko zemljište iz budžeta Republike Srbije treba da se slije dve milijarde i 600 miliona dinara od raznih korisnika. To je novac koji ćete da trošite u kampanji. To je dokaz da počinje predizborna kampanja. Najbolje se pare tamo izvlače i tamo peru. Ta apstrakcija je mogla da sačeka. I to su dugovi do 31. decembra 2009. godine, bez 2010. godine. Tako ovde piše. U rebalansu sam tako pročitao. Sad pazite, poštovane kolege koji ćete glasati za ovo – 600 miliona za poljoprivredu, milijardu za sve opštine u Srbiji, 500 miliona za sve, među kojima će biti i 17 beogradskih opština, 500 miliona za ugrožene, a samo za Direkciju za građevinsko zemljište za Beograd – dve milijarde i 600 miliona dinara. Ravnomerni regionalni razvoj. Super. Divota. Smejte se i glasajte, šta da vam radim, ali to je surova stvarnost. Podelićete 500 miliona posebno ugroženim opštinama. Samo Trgovištu dugujete 120. Procenili ste štetu posle poplave na 200 miliona, a dali ste im u robi i parama 80 miliona. Da ne govorim o šteti u Kraljevu. Samo jednoj, najsiromašnijoj opštini u Srbiji, dugujete 120 miliona, ali ćete zato dve milijarde i 600 hiljada da upumpate u Beograd, da se izborna kampanja za 2011. obezbedi, hvala bogu, ali o tome niko ne priča u rebalansu. To je više za trećinu od para koje ste opredelili, po zakonu, da povežete radni staž onima čije gazde niste u stanju da naterate ili nećete da ih naterate da im plate poreze i doprinose. To su oni tajkuni sa kojima pravite ekonomske forume itd., oni koji vam na televiziji prozivaju predsednika, pa im predsednik kao nešto preti. Nije dobro da ga oni prozivaju, ali se ljubakaju bogami na travnjacima ambasada, od kanadske do britanske. Tamo se svi zajedno grle, i neki kvaziopozicionari i opozicionari i gospoda tajkuni i strani ambasadori itd. Gospođo Dragutinović, ovo ne možemo da podržimo. Ovo nije dobro, ovo je ekonomski besmisao, ovo je nešto što ne može da obeća dobru perspektivu, još manje dobar budžet za 2011. godinu, niti će ovu državu napraviti sposobnom da prevazilazi izazove koji će se na nju obrušiti u 2011. godini, kako je to vaš predsednik stranke rekao. Prema tome, SRS neće glasati za ovo. Hvala.
Da li još neko od predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) U tom slučaju, prelazimo na učešće u radu prema redosledu narodnih poslanika prijavljenih za reč u zajedničkom načelnom pretresu po tačkama od 1. do 7. Imamo dogovor da radimo, orijentaciono, do 20.00 časova. Dajem reč narodnom poslaniku Đorđu Milićeviću. Izvolite.
Uvažena gospođo predsedavajuća, poštovana ministarko Dragutinović, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je ovlašćeni predstavnik SPS–JS u svom uvodnom izlaganju rekao, poslanički klub SPS–JS u načelu podržava predložene izmene i dopune budžeta za 2010. godinu. Želim da kažem da ima više razloga za to. Najpre da, uz sve teškoće ekonomske krize, Vlada i ovim predlogom potvrđuje da se uspešno nosi sa problemima i da glavne ekonomske, finansijske i budžetske parametre uspešno drži u okviru glavnih ciljeva, postavljenih usvajanjem budžeta za 2010. godinu. Ovaj predlog, zapravo, predstavlja jednu realnost i tačno je, on ima i socijalnu, ali i razvojnu komponentu. Ovim predlogom se pokušava napraviti ravnoteža između podrške onima kojima je ona u ovom trenutku svakako realno najpotrebnija, kada je reč o socijalnim davanjima, zatim podsticaja privrede, ali i realizacije velikih i važnih projekata koji su od suštinske važnosti za Srbiju. Već sam rekao da ovaj predlog predstavlja jednu realnu sliku, a tačno je da ta realna slika vrlo jasno govori da je potrebno da što više uštedimo, a potrošimo samo onoliko koliko moramo i koliko je neophodno. Tačno je da je Srbija u određenoj meri smanjila, ali i da mora nastaviti sa smanjenjem javne potrošnje i tačno je da je cilj da smanjenje javne potrošnje što manje pogodi siromašne i ekonomski slabije slojeve stanovništva. Zato je, između ostalog, prioritet i ovog predloga pre svega zaštita životnog standarda, odnosno podrška onima kojima je pomoć u ovom trenutku izuzetno potrebna – penzionerima, zaposlenima sa nižim primanjima, korisnicima socijalne pomoći, i to u skladu sa dozvoljenim fiskalnim prostorom. Ali, kao što je već rečeno, ovaj predlog predviđa i određene subvencije u privredi, što je takođe izuzetno važno. Predložene izmene su, dakle, neophodne. One omogućavaju da država izvrši obaveze prema brojnim budžetskim korisnicima koje je preuzela brojnim zakonima. Istovremeno, Vlada ovim promenama, odnosno novim i nešto većim budžetskim intervencijama odgovara na zaoštrene socijalne probleme sa kojima smo suočeni, i to pre svega u najosetljivijim oblastima kada je reč o penzijama i socijalnoj zaštiti. Takođe, još jedna pozitivna strana ovog rebalansa je u tome što Vlada odgovara i na probleme u oblasti poljoprivrede, pre svega kada je reč o nestašici mleka, ali nastavlja sa podrškom privredi, posebno u oblasti industrije. Mi ovaj rebalans shvatamo kao neophodan most koji će na što bezbolniji način povezati ovu budžetsku godinu sa budžetom i ekonomskom politikom u narednoj godini, što ćemo veoma brzo, nadamo se, razmatrati. Rebalans razmatramo u momentu kada imamo više ohrabrujućih, rekao bih, podataka o savladavanju posledica svetske ekonomske krize. Iako su ovi rezultati skromni u pokazateljima, oni nas upućuju da postepeno i stabilno savladavamo krizu, iako ćemo njene posledice, nažalost, trpeti i u narednim godinama. Međutim, ono što posebno zabrinjava jeste dalji pad zaposlenosti. U ovoj godini je, čini mi se, oko 3%. Želim da istaknem da, uz sve probleme koje nosi ekonomska kriza, mi u narednim godinama pitanju zaposlenosti moramo posvetiti maksimalnu i posebnu pažnju. Ovim rebalansom država će, dakle, stvoriti uslove da ispuni sve preuzete obaveze kada su u pitanju socijalna davanja, zatim redovna isplata penzija, jednokratna isplata penzionerima i zaposlenima u državnoj administraciji, a obezbeđena je i dodatna socijalna zaštita, pre svega pomoć u 40 opština za pružanje usluga socijalne pomoći. Već sam rekao, podsticaj poljoprivredi je dragocen, usmeren je ka stimulaciji tržišta mleka, ali želim da ukažem na dve stvari kada je reč o poljoprivredi. Prva je da monopoli nikada ne donose dobro. Druga je da je svima sada jasnije koliko je potrebna strateška podrška razvoju stočarstva u Srbiji. Još tri stvari su, po našem viđenju, od izuzetne važnosti kada je reč o ovom predlogu. Dobro je da se nastavlja podrška povezivanju radnog staža, a dragocena su dodatna sredstva koja će se dodeliti opštinama i gradovima, a posebno onima sa manjim budžetskim prihodima. Na kraju, vidimo da će Vlada izdati garancije i odobriti mnoge projekte i programske zajmove u oblasti infrastrukture i ukupno privredi. To bi moglo da doprinese većem broju investicija, što samim tim znači i veću uposlenost u Srbiji. Vlada Republike Srbije, dakle, želi da ima odgovoran odnos prema Kraljevu, ali moram da napravim jednu konstataciju i postavim pitanje – nezavršena obnova i sanacija posle razornog zemljotresa koji je zadesio Mionicu i valjevski kraj definitivno, gospođo Dragutinović, nije dobra i optimistička poruka za građane Kraljeva. Ponovo vam postavljam pitanje koje sam postavio mnogo puta do sada – kada ćemo pomoći građanima opštine Mionica, građanima Valjeva i svih šest opština Kolubarskog okruga? Kada ćemo pomoći da im se obnovi i sanira ono što im je priroda oduzela? Ukoliko nastavimo ovakvim intenzitetom i ukoliko iz godine u godinu budemo izdvajali minorna i minimalna sredstva, napravili smo nekakvu procenu da nam je potrebno 15 do 20 godina da saniramo ono što je, ponavljam, građanima Kolubarskog okruga priroda oduzela. Ova poruka definitivno nije optimistička za građane Kraljeva. Ono što je veoma važno jeste da su uvećani rashodi budžeta usaglašeni sa MMF-om, odnosno da se i dalje nalazimo u okvirima dogovorenog sa MMF-om. Dakle, fiskalna politika države je, kada je reč o trećem kvartalu, usaglašena sa dogovorom i tačno je da nije realno veoma brzo smanjiti deficit, ali je jasno da Vlada mora ispoštovati ranije vrlo precizno usvojena fiskalna pravila. Na samom kraju još jednom želim da naglasim da poslanički klub SPS–JS u načelu podržava izmene i dopune budžeta za 2010. godinu. Tačno je da smo podneli četiri amandmana, ali o tome ćemo govoriti tokom rasprave u pojedinostima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poslaniku Milićeviću. Dajem reč narodnom poslaniku Rizi Halimiju.
Hvala, gospođo predsednice. Poštovana gospođo ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, ukratko ću se u vremenu koje imam na raspolaganju osvrnuti na deo rebalansa koji se više tiče opština Preševo, Bujanovac i Medveđa. Ovogodišnji rebalans budžeta razmatramo u veoma teškim uslovima krize, tako da se još uvek, nažalost, ne naziru pozitivne promene u celoj državi, a pogotovo se ne vide ni najminimalniji pomaci u pravcu revitalizacije ekonomske situacije u najnerazvijenijim područjima. U opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa ekonomska kriza se i dalje produbljuje, stopa nezaposlenosti je u stalnom rastu i naveliko je premašila i rekordnih, zapravo katastrofalnih 70%. Smanjivanje pozicije predviđene za Koordinaciono telo Vlade Republike Srbije u uslovima povećanja budžetskih troškova predviđenih ovim predlogom rebalansa potvrđuju moje dosadašnje primedbe da ni ova vlada nema još uvek adekvatan pristup u rešavanju dramatičnih životnih problema u području Preševske doline. Pre svega, nažalost, ne postoji jasna koncepcija za prevazilaženje katastrofalne ekonomske situacije u ovom ekstremno nerazvijenom području, u kojem je opština Preševo, kroz koju prolazi i Koridor 10, prema poslednjim objavljenim podacima od strane Republičkog zavoda za statistiku, a oni se ne objavljuju od 2006. godine, ubedljivo na poslednjem mestu po nivou razvijenosti, sa sedam puta manjim korigovanim narodnim dohotkom u odnosu na državni prosek. Interesantno je da je najviše, i to za 19 miliona dinara, smanjena naknada za socijalnu zaštitu, sa 80 na 61 milion dinara. U obrazloženju budžeta koji smo usvojili za 2010. godinu ovim sredstvima je trebalo da se obezbedi jednokratna pomoć osobama sa posebnim potrebama, samohranim majkama, deci bez roditeljskog staranja, za projekte iz oblasti zdravstva i školstva, za obezbeđivanje stipendija učenicima, za podršku inicijativa najugroženijih grupa kako bi se pospešilo podizanje njihovog ekonomskog nivoa i omogućila integracija u društvo. Da li ima logike da u najnerazvijenijem području, sa katastrofalnom socijalnom situacijom, kao u slučaju najnerazvijenije opštine Preševo, koja čak nema ni narodnu kuhinju, nisu mogla da se raspodele i ova ograničena sredstva? Da li je moguće da se u području sa najnižim nivoom zdravstvene zaštite nije mogao ostvariti nijedan projekat koji bi unapredio ovu važnu životnu oblast? Da ne govorimo o spomenutim neostvarenim školskim projektima u uslovima kada u školama ovih opština ne samo da postoje ogromni problemi sa udžbenicima, nego se pojavljuju i veoma teški materijalni problemi. U ovim školama ne da nema školskih kabineta, nego često nedostaju i školske klupe i druga, najelementarnija nastavna sredstva. Zna se da škole ovih opština ne učestvuju u transferima ostalih nivoa vlasti iz pozicija Ministarstva prosvete, i onda je zaista nejasno kako to da i ova ograničena sredstva za ovoliko širok spektar potreba ostaju neiskorišćena čak za četvrtinu u odnosu na poziciju koja je bila predviđena budžetom za ovu godinu. Ovo drastično smanjenje naknade za socijalnu zaštitu Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu za 2010. godinu dolazi u vreme kada ni Koordinaciono telo ni Ministarstvo za rad i socijalna pitanja nisu pozitivno rešili zahteve malobrojnih porodica izbeglih Albanaca koji su odlučili da se vrate svojim kućama u naseljima Kopnene zone bezbednosti u opštini Medveđa. A šta bi se desilo kada bi se sa sličnim zahtevima pojavile na hiljade izbeglica iz Kopnene zone bezbednosti, opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, koji su u dramatičnom periodu 1999–2001. godine napustili svoja ognjišta i dobar deo njih još uvek nema rešen status na Kosovu, gde su se tada privremeno smestili? Već sam postavio pitanje Vladi na ovu veoma osetljivu temu i mislim da se ova problematika ne može rešiti samo drastičnim administrativnim merama MUP-a, kojima se odbija izdavanje prebivališta za članove albanskih porodica u njihovim rodnim selima sa obrazloženjem da su im kuće neuseljive. One stvarno jesu neuseljive, ali valjda treba nešto učiniti da one postanu useljive. Ne mogu visoki predstavnici države, opet iz MUP-a, da krivicu za traženje azila u zapadnim zemljama prebace prevoznim agencijama koje obavljaju svoju zakonom određenu delatnost. I problematika povratka izbeglog stanovništva i problem azila koji se pojavljuje nakon liberalizacije viznog režima traže suštinske odgovore, koji ne bi smeli da se reduciraju na odgovore koje daju administrativno-birokratske strukture vlasti, a još manje ne bi smeli odgovori da se daju samo preko represivnih mera. Neophodno je da se konačno ozbiljnije pristupi realizaciji veoma važnih objektiva postavljenih još 2001. godine preko Vladinog programa za rešavanje krize u Preševskoj dolini, koji je tada dobio svesrdnu podršku međunarodne zajednice, pre svega ekonomskoj revitalizaciji ovog ekstremno nerazvijenog područja kroz koji prolazi, maločas sam rekao, i Koridor 10, ali i preko suštinske integracije albanskog stanovništva u državne organe i institucije, kao i izgradnje multietničkih struktura, kako na opštinskom, tako i regionalnom, odnosno okružnom nivou. Na ostvarivanju ovih ciljeva od februara 2001. godine Vlada je angažovala svoje koordinaciono telo, Koordinaciono telo za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, ali je ovaj proces veoma spor i tek su pre godinu i po dana uspeli da se u ovo Vladino telo uključe i predstavnici Albanaca ovog područja. Upravo zbog toga da bi se stvorila povoljna i konstruktivna atmosfera u radu Koordinacionog tela, ja sam i glasao za ovogodišnji budžet, ali sam zaista razočaran što je došlo, neopravdano, do navedenih smanjenja, bez ikakve prethodne konsultacije. Nije moralo isključivo sa mnom da se obavi konsultacija, ja nisam deo parlamentarne većine, ali je bilo neophodno da se u vezi s ovom problematikom konsultuje bar predsedništvo Koordinacionog tela. (Predsednik: Gospodine Halimi, privedite kraju.) Na taj način bi nastavili sa konstruktivnom atmosferom rešavanja ozbiljnih životnih problema na ovom području. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Milan Nikolić ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Skupštine, uvažena gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, više puta smo u današnjoj raspravi ponovili da razgovaramo o rebalansu budžeta za 2010. godinu sa konstatacijom da su budžetski rashodi povećani i da će rashodi biti veći od prihoda. U istoriji pravljenja budžeta veoma su česte i uobičajene situacije da se predvidi i budžetski deficit, u želji da makroekonomskom politikom Vlada postigne određene ciljeve. Budžet je zapravo jedno višedimenzionalno ogledalo, koje vrlo precizno slika makroekonomiju jedne zemlje i ponašanje Vlade u donošenju i sprovođenju određenih poteza kada je u pitanju makroekonomska politika i mislim da povećani rashodi ili taj budžetski deficit i nije u tako negativnom kontekstu ako se time postižu određeni ciljevi. Navešću dva banalna primera. Ako se ulaže u sudstvo, pa to sudstvo bude efikasnije, sudski predmeti se rešavaju brže, dosta se smanjuje broj krivičnih dela, a procesi traju veoma kratko, onda je to isplativa investicija. Ili, ako pođemo od subvencije u privredi, a ta subvencija ima za rezultat povećanje proizvodnje pre svega, povećanje izvoza i nakon svega povećanje ukupnih ekonomskih rezultata, onda je to dobar budžet, koji je napravljen da ovakvu situaciju popravi. Ako imamo u vidu poslovnu 2009. godinu i mnoge probleme koje je ekonomska kriza donela, priznavali mi to ili ne, posledice su mogle biti katastrofalne u ovoj godini, pre svega na socijalnom planu, ukoliko se budžetskim i novim merama Vlada Republike Srbije nije opredelila da poveća ta socijalna davanja prema najugroženijim slojevima stanovništva, ali i prema onima gde su zamrznuti lični dohoci, pre svega prema penzionerima. Mislim da je na tom planu nizak socijalni status, ali kakav-takav, ipak je sačuvan neki socijalni mir, jer vidimo dešavanja u mnogim zemljama u okruženju, gde su udari ekonomske krize bili daleko jači i da su posledice dosta visoke. Ono što ohrabruje u toku ove godine u realizaciji budžeta je da je većina tih ekonomskih indikatora u nekom trendu rasta. Dobar je podatak da imamo rast fizičkog obima proizvodnje za 5,4%. Takođe je veoma dobar podatak da nam raste izvoz za 21,1% za prvih devet meseci. Ova zemlja Srbija ne može da računa na razvoj ukoliko nema izvoz. Dugoročni cilj, a rekao bih i kratkoročni, mora biti da 50% ukupne proizvodnje Srbije mora ići u izvoz. Neke mere koje je Vlada Republike Srbije preduzela u smislu carinskih oslobađanja prema EU i prema zemljama CEFTA, prema velikim tržištima kao što su Rusija, Belorusija, Kazahstan itd., stvaraju pretpostavke da mogu da se, ukoliko na pravi način uvedemo tehnologiju, ostvare ovi ciljevi da naša ukupna proizvodnja 50% ide na tržište CEFTA. Očekivani rast BDP-a od 1,5% do kraja godine takođe je jedan od dosta pouzdanih znakova oporavka privrede. Izuzetno zabrinjava podatak da imamo pad stope zaposlenosti. Srbija je neuposlena zemlja, sa velikim brojem nezaposlenih radnika, pre svega mladih, i mere koje je Vlada Republike Srbije do sada preduzimala, pre svega u privlačenju grinfild investicija i dovlačenju investicija stranih investitora, nisu dale očekivane rezultate. Moramo da učinimo maksimalne napore, pre svega još jačom stimulativnom politikom, još žešćom i još motivisanijom, da bismo mogli da privučem taj strani kapital, da možemo naše ljude da zaposlimo. Mislim da tu posebno treba da se obrati pažnja na nerazvijene regione i područja, jer veoma često se dešava da i to što od inostranih investicija dođe, završi tamo gde je infrastruktura, gde su institucije, tamo gde su železnice, auto-putevi, aerodromi itd., dok u nerazvijena područja veoma teško pristižu investicije. Na tom planu treba planirati sredstva za budžetsku 2011. godinu, kako bismo mogli taj zadatak da realizujemo. Naravno, drugi zabrinjavajući podatak je rast inflacije, koji preti da dođe na iznad 10%, procenat koji može u potpunosti da poništi efekte koje smo postigli u toku ove godine. Rast inflacije je uzrokovan pre svega rastom cena hrane i nekih drugih troškova. Mislim da je neophodno da Vlada Republike Srbije na tom planu obrati posebnu pažnju, politikom subvencija u poljoprivredi, pre svega, ali i drugim merama da učini sve da se projektovana stopa inflacije bar u narednoj godini ostvaruje u saglasju sa ostalim ekonomskim indikatorima. Nije uobičajeno i možda nije bilo ni dobro da se spoje tačke dnevnog reda rebalansa budžeta i seta finansijskih zakona. Međutim, mislim da je u nekom saglasju i ovaj deo i on je u službi sprovođenja ekonomske politike i realizacije mnogih zadataka koje je Vlada Republike Srbije pred sobom postavila. Mogu odgovorno da kažem, kao čovek koji se bavi pre svega pragmatičnim poslovima u privredi, da nije preduzeta mera povećanja osiguranja depozita sa 3.000 na 50.000 evra, zemlja Srbija bi imala izuzetno velike i složene probleme, pre svega u finansijskom i bankarskom sistemu. Mislim da je to bio odlučujući korak, a sada još više, merama koje se preduzimaju u smislu potpune sigurnosti deponenata ali i poverilaca, potpune kontrole banaka i njihovog poslovanja i brzog sagledavanja njihovog stanja kada su u pitanju pre svega prezaduženost, prefinansiranost itd., preko osiguranja depozita, preko Agencije za osiguranje depozita i preko uvođenja institucija namenskih, posebnih banaka, mislim da se na veoma dobar način obezbeđuje da finansijski sistem, koji je prvi na udaru kada je ekonomska kriza u pitanju, može da u potpunosti obezbedi nesmetani razvoj ostalih ekonomskih elemenata za uspešno poslovanje ekonomije jedne zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Poslaničkoj grupi je ostalo još tri minuta. Narodni poslanik Zlata Đerić nije tu. Reč ima Saša Dujović. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, poštovana ministarko, dame i kolege narodni poslanici, moje kolege ovlašćeni predstavnici poslaničkih klubova, ali i ostale kolege koji su govorili o rebalansu budžeta su dosta široko obuhvatili ovu temu i govorili o mnogim aspektima na koje se ja sada ne bih osvrtao, pogotovo što su kolege iz mog poslaničkog kluba dosta o tome govorili. Osvrnuo bih se na socijalnu komponentu ovoga predloga i konkretizovao to sa socijalnim davanjima kroz Ministarstvo za rad i socijalnu politiku iz oblasti boračko-invalidske zaštite. Naime, u pripremi rebalansa već je Ministarstvu u više navrata sugerisano da može da dođe do opasnosti da lične i porodične invalidnine ne budu servisirane do kraja godine, i to je ovim rebalansom, po ovim pokazateljima, i urađeno. Ne sumnjam da će Vlada Srbije da nađe načina i mogućnosti da ovu kategoriju obezbedi, odnosno isplati svih 12 invalidnina koje su predviđene Zakonom o boračkoj i invalidskoj zaštiti. Međutim, sam rebalans budžeta je doveo do toga da je izdvojeno dodatno još 500 miliona dinara za ova prava i, naravno, po sugestijama resornog ministarstva, očigledno je da fali još 200 miliona dinara za osnovna prava, iako u ta osnovna prava nisu uključena još neka prava koja ima ova kategorija. Naravno, u ime poslaničkog kluba sam predložio amandman i očekujem da ga ministar razmotri i vidi u kom pravcu on može da dovede rešavanje ovog problema. No, ono što želim još da kažem kada je u pitanju ova vrsta davanja ili ova vrsta problema, jeste da je tu i donošenje novog budžeta za 2011. godinu, gde će biti više izdvajanja s obzirom na povećanje cene rada od 1. januara, i treba obratiti pažnju na ovu kategoriju. Ona jeste malo specifična, u mnogim stvarima zahtevna, ali je, u svakom slučaju, jedna osetljiva kategorija građana Srbije, a radi se o učesnicima oslobodilačkih ratova. S tim u vezi očekujem da ministarka finansija razmisli o ovom amandmanu i eventualno ga prihvati do kraja rasprave.
Narodni poslanik Ivan Andrić nije tu. Narodni poslanik Jovan Palalić ima reč. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana ministarko, kolege narodni poslanici, nesumnjivo je da teret ove finansijske i ekonomske krize najviše trpe građani Srbije, naravno, usled nesposobnosti Vlade Republike Srbije, ali odmah posle građana, najveći teret i probleme u funkcionisanju ima lokalna samouprava. U svom izlaganju bih se osvrnuo na pitanja koja se tiču funkcionisanja lokalne samouprave i činjenice da je ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetu koji je danas pred nama po tom pitanju nastavak onoga što smo gledali od 2009. godine, a odnosi se na nepoštovanje Zakona o finansiranju lokalne samouprave u odnosu na deo koji se odnosi na transferna sredstva. Zaista, pitanje je kako je ovde predstavnik Vlade, ministarka Dragutinović, imala hrabrosti da dođe i da nam kaže da će se obezbediti dodatnih milijardu u odnosu na ukupna sredstva koja su po Zakonu o finansiranju lokalne samouprave neophodna da se obezbede. Činjenica da su lokalnim samoupravama s jedne strane umanjena transferna sredstva, a s druge strane su im umanjeni ukupni prihodi, prvenstveno oni koji su na prihodnoj strani budžeta najviše bitni, naravno usled ekonomske krize, a to je porez na dohodak građana, činjenica da nemamo zakon o javnoj svojini koji bi omogućio lokalnoj samoupravi da vodi razvojnu politiku, i činjenica da je od strane ove vlade vođena vrlo negativna ukupna politika prema lokalnoj samoupravi govori o tome da Vlada Republike Srbije nema nikakvu strategiju decentralizacije. Danima slušamo priču o decentralizaciji, to je postala mantra ove vlasti, a u isto vreme se ne ostvaruju i ne realizuju osnovne ustavne norme koje mogu da dovedu do potpune decentralizacije i ostvarivanja prava u lokalnim samoupravama. U demagoškoj atmosferi se priča da je za ukupnu decentralizaciju potrebna promena Ustava. Gospodo iz Vlade, prvo realizujte ono što piše u Ustavu. To je suštinski problem sa kojim se mi ovde suočavamo. I onda kada nemate odgovor na to pitanje, pa vodite već kampanju obmanjujući građane novom pričom o decentralizaciji, regionalizaciji i promenama Ustava, o novoj situaciji kada će teći med i mleko kad se promeni Ustav, vi nama dolazite ovde sa pričom o dodatnih milijardu dinara za lokalne samouprave. U isto vreme, gospođo Dragutinović, vi nama ne predočavate način na koji će biti trošena ova sredstva. Mi vama da verujemo da će ona biti pravedno raspoređena, tih 500 miliona o kojima govorite, a koji se odnose na sve lokalne samouprave? Ili, kako će biti raspoređeno ostalih 500 miliona? Zašto niste ovde došli sa takvom odlukom pa da mi vidimo kako će ta sredstva biti trošena? To je dodatni problem i mi ne vidimo drugačiji način da sa vama razgovaramo, osim činjenice da vi morate da poštujete Zakon o finansiranju lokalne samouprave. Vi ste u jednoj od prethodnih rasprava govorili da je nemoguće ispoštovati taj zakon, da je nemoguće da se 1,7% BDP-a realizuje prema lokalnim samoupravama kada su u pitanju transferi. Znači, Vlada Republike Srbije u javnosti govori da ne može da poštuje zakon. Molim vas, setite se kada ste to rekli, da je to skoro nemoguće, da vi nemate mogućnost da obezbedite ova sredstva. Postavlja se pitanje u kojoj meri Vlada Republike Srbije, kršeći zakon, kršeći Ustav, ne donoseći ključan zakon iz Ustava, a to je zakon o javnoj svojini, misli da obezbedi funkcionisanje lokalne samouprave koja se suočava sa rešavanjem dnevnih problema. O razvoju više niko i ne razmišlja. Danas je na Odboru za lokalnu samoupravu državni sekretar Vuk Đoković rekao da će zakon o javnoj svojini biti donet onda kada bude donet zakon o restituciji. Mi o zakonu o restituciji slušamo od ove vlade, mislim da se jednom mesečno pojavljuje neko iz Ministarstva finansija da nam objašnjava da će taj zakon biti donet, a taj zakon nije ni na početku izrade. Šta onda da očekuju lokalne samouprave, kojima je neophodna javna svojina da uopšte ozbiljno planiraju svoje osnovno funkcionisanje i razvoj? Videćemo da li će biti realizovana najava državnog sekretara na Odboru za lokalnu samoupravu da će biti za 50% uvećana transferna sredstva (on je to danas rekao, ljudi koji su članovi Odbora mogu da potvrde) u budžetu koji se sada sprema. U svakom slučaju, činjenica je da ovu milijardu, jednu mrvicu koju dajete lokalnim samoupravama, a uskratili ste im 15 milijardi, niste definisali kako će biti trošena i samo vama ide na obraz i činjenica da su vam svi predsednici opština i gradonačelnici gradova ukazali na taj problem, ali vi tu činjenicu ignorišete. Hvala.
Narodni poslanik Mladen Grujić nije tu. Ni narodni poslanik Kenan Hajdarević nije tu. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević. Mislim da, ako se slažete, sa gospodinom Lapčevićem završimo za večeras.
Poštovano predsedništvo, poštovana gospođo ministar, hteo bih na početku da se malo osvrnem na okolnosti u kojima se vodi ova rasprava o izmenama Zakona o budžetu. Već je 20.00 časova, odložen je prenos i verovatno će to građani Srbije moći da gledaju posle ponoći. Zaista mi nije jasno koji je motiv da se pošto-poto krene sa raspravom u kasnim popodnevnim satima i da ono što se videlo u onih sat vremena prenosa pokrije ostatkom rasprave koji će biti posle ponoći. To me prosto navodi na zaključak da se želi da se što manje priča o ovome, a evo i zbog čega. Mi smo u Zakonu o budžetu za ovu godinu predvideli da će država Srbija inkasirati 715 milijardi dinara, a potrošiti oko 800. Međutim, probili smo te cifre, pa će država potrošiti mnogo više nego što je predvidela. U ovim izmenama zakona ste naveli da će država potrošiti 827 milijardi, a da će deficit u državnoj kasi biti veći od 120 milijardi dinara. Kada to uporedite sa prihodima u državnoj kasi, dolazimo do zaključka da će deficit, odnosno ono što više potrošimo nego što zaradimo, biti oko 16%, ili jedna šestina ukupnih prihoda države Srbije. U pregovorima sa MMF-om je bilo stalno napominjano da u vremenima ekonomske krize Srbija treba da smanji javnu potrošnju, da smanji administraciju, došli su tu i nekakvi makretinški zakoni o smanjivanju broja zaposlenih u državnoj upravi, dugo vremena se ta priča natezala oko postizanja dogovora, doneli smo i Zakon o smanjenju broja zaposlenih i opet smo došli na isto. Pardon, nismo došli na isto. Opet smo probili taj deficit i, umesto predviđenih 107 milijardi, ove godine ćemo potrošiti 120 milijardi više nego što prihodujemo u budžetu. Na šta to može da nas navede? Samo na to da je Vlada namerna da troši što više, da otpusti ventile u narednoj predizbornoj godini, naravno i krajem ove i početkom naredne godine. Sa najavom prodaje "Telekoma" te namere su toliko jasne, da ih ne treba previše potencirati. Od početka mandata ove vlade, otkad ste vi ministar, ovaj parlament je ratifikovao preko 40 zakona o kreditima stranih banaka u visini od oko 3,8 milijardi evra. Na ovoj skupštini ćemo imati još četiri zakona o uzimanju kredita: obilaznica – 40 miliona, Železnice –100 miliona evra, most Borča–Zemun – 160 miliona evra, Borski basen – 135 miliona evra i, zamislite, 40 miliona evra će uzeti EPS za zamenu brojila. Da li je ova država toliko nesposobna da ne može da zameni brojila u domaćinstvima i kod korisnika, nego za to moramo da uzimamo kredit? Taj posao ćemo dati u Evropi poznatoj kompaniji "Sažem", koja dolazi iz Francuske, kao velikoj firmi koja će nas naučiti kako da se prave brojila, iako za to imamo domaću proizvodnju. Upravo takav koncept koji vi vodite dovodi ovu zemlju na ivicu propasti. Ako toliko pozajmljujemo i toliko para izdvajamo samo za kamate, a pritom nemamo domaću proizvodnju, ne upošljavamo ljude i nemamo prihode u budžetu, onda je potpuno jasno kakav scenario može da nas očekuje za nekoliko godina, kada dođu glavnice na otplatu 2013. godine. Nije slučajno što predsednik države pre izvesnog vremena reče da je država izbegla bankrot. Polako se i ta reč upotrebljava, pa će sledeći put biti – država nije daleko od bankrota, pa ćemo onda 2013. godine verovatno doživeti taj bankrot. Bojim se da ovakva politika koju vi vodite, sa besomučnim zaduživanjem zemlje i nesmanjenom javnom potrošnjom, koju niste ni na simboličan način smanjili npr. smanjivanjem plata ministrima i državnim sekretarima, smanjivanjem potrošnje u ministarstvima i drugim državnim institucijama, može samo da nas dovede do toga da narednih godina nećemo imati od čega da isplaćujemo osnovne potrepštine koje država mora da plaća – plate, penzije, razna socijalna davanja itd. Na kraju ste nam poslali poruku da će usvajanjem ovog budžeta biti poboljšano snabdevanje mlekom. Baš bih voleo da vidim kako će to naša krava davati više mleka kad bude usvojen budžet. Zaista ste to rekli. Kao što ste rekli i početkom oktobra, kada smo raspravljali o izmenama Zakona o budžetskom sistemu i fiskalnoj odgovornosti, da se on nikada više neće kršiti. A evo ga 23-24. novembar, gde nam je predlog zakona o budžetu za 2011. godinu? Nema ga. Gde nam je izveštaj o realizaciji budžeta za 2009. godinu? Nema ni njega. I mi ćemo sada i dalje kao poslušni pijuni ovde dizati ruke, odobravati da država troši besomučno, a nemamo realizaciju budžeta za prošlu godinu i ne znamo kako ste one silne kredite potrošili prošle godine. Sada ćemo uzeti opet kredite. Kao što reče moj kolega Stevanović, iz budžeta ćemo izdvojiti 2,6 milijarde za Direkciju za građevinsko zemljište Beograd, a uzećemo kredit od 160 miliona evra da pravimo most Borča–Zemun, kredit za obilaznicu oko Beograda itd. A danas smo usvojili Zakon o Prostornom planu, koji kaže da je ogromna neravnomernost u regionalnom razvoju i da treba da se podstiče regionalni razvoj nerazvijenih krajeva tako što će država investirati u te krajeve. Da li je to investiranje? Sve pare koje smo uzeli investiramo u Beograd. To je zaista scenario koji će ovu zemlju dovesti do bankrota. Mi, naravno, kao poslanička grupa, ne možemo da podržimo ovaj koncept i u ostatku rasprave će moje kolege to podrobnije objasniti. Hvala.
Zahvaljujem svim poslanicima. Zahvaljujem i vama, gospođo ministar, i gospođi Stojiljković. Nastavljamo rad sutra u 10.00 časova.