Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Devetu sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 101 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutan 131 narodni poslanik, i da imamo uslove za dalji rad. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju sledeći poslanici – Zoran Živković, Žarko Obradović i Vladimir Marinković. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka predviđenog u članu 86. stav 1. Uz saziv ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i spajanju tačaka. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Državnom veću tužilaca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. Za je glasalo – 125, protiv – 14, uzdržan – niko, nije glasalo sedam poslanika od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Visokom savetu sudstva. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. Za je glasalo – 125, protiv – 15, uzdržan – niko, nije glasalo pet poslanika od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. Za je glasalo – 126, protiv – 14, uzdržan – niko, nije glasalo pet poslanika od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. Za je glasalo – 127, protiv – 14, uzdržan – niko, nije glasalo pet poslanika od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. Za je glasalo – 127, protiv – 14, uzdržan – niko, nije glasalo pet poslanika od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednici dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima. Da li želite reč? Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, ovaj žagor u sali znači da će napokon skupštinska većina prihvatiti moje predloge, jer sve ovo što ja predlažem iz sednice u sednicu je u cilju da se poboljšaju zakoni koje je ova skupštinska većina usvojila pre više od godinu dana. Naime o čemu se radi, pre godinu i po dana ova skupštinska većina je usvojila dva zakona vezana za informisanjePredlog zakona o informisanju i medijima i Predlog zakona o javnim medijskim servisa, time ukinula mogućnost lokalnim samoupravama da budu osnivači lokalnih medijskih servisa i ukinula pravo građanima ispod Save i Dunava da budu ravnopravni i u mogućnosti korišćenja javnog medijskog servisa. Naime, tim zakonom u Republici Srbiji postoje samo dva javna medijska servisa: Radio-televizija Vojvodine i Radio-televizija Srbije. Radio-televizija Vojvodina pokriva teritoriju Vojvodine i omogućava građanima Vojvodine da, pored informacija koje imaju preko RTS-a uz posredstvo RTS, mogu da imaju dopunsku informaciju preko RTV, jer ona ima dva televizijska i tri radio programa. Tako da, lokalne teme koje interesuju građane Vojvodine mogu da se mnogo bolje sagledaju i mnogo bolju informaciju da dobiju. Ono što je problem, jeste što građani ispod Save i Dunava sem RTS-a i RTV-a nemaju mogućnost da adekvatno budu zastupljeni u programu, iz prostog razloga što je kapacitet programa toliki, dan traje 24 sata, ne traje duže, i ljudi nemaju mogućnost da se informišu šta se dešava u Prokuplju, Leskovcu, Vranju, šta se dešava u Nišu, Kragujevcu, Kruševcu, Šapcu. Ono što sam ja predložio jeste da se formira radio-televizija uža Srbija, po ugledu na šemu RTV, da ima dva televizijska i tri radio programa i način funkcionisanja kao što je RTV, a to je da 70% sredstava od pretplate ide za finansiranje radio-televizije uža Srbija, a 30% sredstava da se finansira RTS. (Narodni poslanik Dragan Šormaz dobacuje s mesta.) Slušaćete vi, kolega, o ovome za sve vreme ovog mandata…
Bez dobacivanja, meni se obraćajte.
Gospođo predsedavajuća, molim vas, ja sam ipak stomatolog, ne mogu da se skoncentrišem kada je galama, ako možete da upozorite kolegu Šormaza da mi ne dobacuje. Zahvaljujem. Ponoviću, imam još tri minuta, pa ću mu lepo objasniti zbog čega tražimo da se izglasa radio-televizija uža Srbija.
Potrošili ste vreme na vaše ubeđivanje.
Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv -niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 129 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila vaš predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o slobodi od straha. Da li poslanik Borislav Stefanović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 130od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rehabilitaciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra ove godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Slobodan Homen predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Da li želite reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 133od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zašiti korisnika finansijskih usluga. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Da li želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnog 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić, predložio je da se na dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutna 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se na dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlogzakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Poštovani narodni poslanici, po ko zna koji put želim da vam iznesem i obrazložim razloge za stavljanje na dnevni red sednice Narodne skupštine Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Ovaj zakon sadrži samo promenu jednog člana, ali sa dugoročno pozitivnim efektima po ekonomiju Republike Srbije. Vlada Republike Srbije je od 2012. godine do danas povećala, praktično sve poreze tj. poreske stope na sve poreze koji se plaćaju u Srbiji. Porez na dodatnu vrednost je povećan sa 18 na 20%, porez na dobit sa 8 na 10%, paušalne poreze privrednicima sa 10 na 15%, akcize na duvan, naftu, kafu, uvela je novu akcizu na struju, porez na imovinu itd. Na ovaj način, bojim se, poštovani narodni poslanici, da Vlada odbija investitore, jer pored ovoga investitore odbija i loša regulativa, visoke cene trgovanja, loša praksa rada i institucionalno okruženje. Mnoge tranzicione zemlje su imale relativno niske stope poreza na dobit, kompanije i to se pokazalo, kao važan fiskalni instrument, funkciji razvoja ekonomije, povećanja zaposlenosti i obezbeđivanja visoke stope rasta u budućnosti, pre svega kroz povećanje izvoza. Sa ovim poreskim rasterećenjem, počećemo da stvaramo za investitore i sve one koji sada posluju jedan atraktivniji poreski sistem u službi privrede i postupnog povećanja BDP. Samo sniženje stope poreza na dobit sa 15 na 10% neće rešiti strukturne probleme naše ekonomije, ali može biti svakako jedan važan fiskalni instrument za ozdravljenje rasta naše ekonomije. Iz tog razloga i sve ovo što sam rekao, poštovani narodni poslanici pozivam vas da glasate za ovaj predlog zakona, jer prosto niko u poslaničkoj grupi Boris Tadić – SDS, ne vidi razlog zbog čega ovakav predlog zakona ne bi bio danas na dnevnom redu. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 od ukupno prisutna 149 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema nije glasalo 134 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima chf u evre eur. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema nije glasalo 135 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Janko Veselinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakon o trgovini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema nije glasalo 135 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje.
Zahvaljujem se gospođo predsedavajuća. Prvo avgusta 2014. godine skupštinska većina je usvojila izmenu Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i tom odlukom je doprinos za socijalno osiguranje sa 12,3% smanjila na 10,3%, dva posto je prebačeno na poziciju penzije i time je RFZO smanjila za oko 300 miliona evra godišnji prihod. Normalno to je urađeno sa ciljem rasterećena budžeta kako bi prema penzijama za 300 miliona evra budžet imao manje izdatke kako bi se sada prikazivao pozitivan efekt poslovanja budžeta za ovu godinu. Ali, da se vratimo RFZO i novcu koji svi mi uplaćujemo u taj fond kako bismo imali zdravstvenu zaštitu. Smanjenjem dva posto, poštovane kolege, doprinosa za zdravstvo mi smo smanjili priliv koji je bio u 2014. godini 165.9 milijardi dinara, na 125,3 milijardi dinara što je 40 milijardi manje nego što je bilo 2014. godine. Smanjenjem ovih dva posto urađen je rebalans budžeta RFZO tako da je budžet koji je bio planiran na 236 milijardi dinara smanjen za 20 milijardi pa je bio 215,7 milijardi. I, to nije sve. Ono što je interesantno, evo o tome sam pričao kada smo usvajali budžet da Republika Srbija ima obavezu da za skoro miliona osiguranika, građana Srbije uplaćuje doprinose za zdravstvo i to je negde oko 11 milijardi dinara. Ove godine je uplaćeno 530 miliona, umesto 11 milijardi, a sledeće godine je planirano 668 milijardi. Iz svega toga nabrojanog vidi se da je manjak u budžetu negde oko 40 milijardi dinara za isti obim prava i obaveza osiguranih lica. Te da ne bi doveli u problem funkcionisanje srpskog zdravstva, molim vas da prihvatite moj predlog i da vratimo zdravstvenom osiguranju 12,3% jer slušamo mesecima u nazad da je budžet u odličnom stanju, tako da budžet ima dovoljno para kako bi sufinansirao penzije i da bi izglasavanjem ovog predloga izmena zakona omogućio da srpsko zdravstvo ima dovoljno para.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema nije glasalo 132 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju i medijima. Reč ima Blagoje Bradić.
Zahvaljujem se gospođo predsedavajuća. I da nastavim gde sam stao. Izmenom Zakona o javnim medijskim servisima i informisanju i medijima je ustanovljeno da će taksa za RTS i RT Vojvodinu biti 500 dinara, pre par dana smo to promenili i videćemo kako će Vlada kreirati tu taksu od Nove godine. Ono što je izvesno, to je da je u budžetu planirano preko četiri milijarde dinara za finansiranje RTS i RTV, a pošto budžet pune svi građani Srbije, znači, svi mi dajemo novac za finansiranje RTS i RTV, s tim što građani ispod Save u Dunava, ponavljam po ko zna koji put, nemaju ista prava zastupljenosti u javnim medijskim servisima. Svi ste vi svesni, poštovani građani, da imamo izjutra jutarnji program RTS gde se objavi po neka vest iz mesta ispod Save i Dunava i imate popodne horniku regiona. Obično su to vesti negativne konotacije, ali ono što interesuje građane Srbije je kako se odvija život, kako rade javna komunalna preduzeća u njihovim sredinama. Ono što je njima bitno, oni to nemaju mogućnost da vide preko RTS, a još manje preko RTV, oni koji žive ispod Save i Dunava. Molim da se prihvatite moj predlog, kako bismo omogućili građanima koji žive u Šapcu, Valjevu, Kragujevcu, Kruševcu, Nišu, Beloj Palanci, Vranju da imaju iste mogućnosti informisanja kao što imaju građani u Beogradu, kao što imaju građani u Vojvodini. Znam da postoje stranačke odluke, ali postoji i nešto što se zove odgovornost prema građanima, odgovornost prema svojim sugrađanima. Ponoviću – lepo je da mi znamo da li ima vode na Voždovcu, da li je prohodan most ovaj novi koji je napravljen pre jedno tri godine, ali mene u Nišu interesu kako rade komunalna preduzeća, da li obdaništa imaju grejanje, da li funkcioniše gradski prevoz, a ovo što se dešava u Beogradu mene interesuje kao druga ili treba informacija. Poštovani poslanici, red bi bio da radite i glasate u interesu svojih sugrađana koji su vas delegirali ovde. Nemojmo da gubimo ubeđenje kada pređemo Bubanje Potok, nemojmo tu da okrenemo priču i da glasamo kako nam …
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 126 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Uvaženi narodni poslanici, poštovani građani, dva su razloga zbog kojih sam predložio Skupštini da uzme u ponovno razmatranje ovaj zakon koji je usvojen pre više meseci. Jedan, što je, po mišljenju pravnika, ovaj zakon protivustavan i zadire u neprikosnoveno pravo privatne svojine jer je ova Skupština dozvolila i omogućila da za jedan deo jedne beogradske opštine Republika Srbija i grad Beograd mogu da otkupe privatnu svojinu pod obrazloženjem da je to javni interes i da daju drugom privatnom lice koje će raditi poslovno-stambeni kompleks za tržište i dalju prodaju i za sticanje profita. Mislim da je to duboko protivustavno i da to nije u redu. Investitor je mogao sa tim privatnicima da dogovori, a svakome je u interesu da zaradi i napravi to što je zamislio. Drugi razlog zbog koga sam predložio izmenu ovog zakona je način finansiranja eksproprijacije i način finansiranja infrastrukturnog opremanja Savskog platoa. To će se raditi iz budžeta. Da sam u pravu možete videti u budžetu za 2016. godinu, gde je za to odvojeno dve milijarde dinara, dve milijarde dinara para poreskih obveznika građana Srbije za infrastrukturno opremanje jednog dela jedne beogradske opštine. Mislim da to nije u redu. Svaki grad u Srbiji takve zahvate ili rešava podizanjem kredita ili raspisivanjem samodoprinosa. Jedino je ova skupštinska većina omogućila da se to radi u Beogradu na teret budžeta Republike Srbije. Mislim da to nije u redu. Mislim da taj novac možemo bolje upotrebiti tako što ćemo investirati u otvaranju novih radnih mesta jer svi kažemo da je osnovni gorući problem u Srbiji nezaposlenost. Taj novac i te kako bi dobro došao kao privredni podsticaj i za otvaranje novih fabrika i zapošljavanje ljudi širom Srbije. Stoga vas molim, gospodo narodni poslanici i uvažene dame narodne poslanice, da prihvatite moj predlog kako bismo promenili odluku i kako bismo omogućili da se budžetski novac koristi za podizanje privrednih, poslovnih kapaciteta Republike Srbije, a ne za izgradnju dve kule sa ukupno 300 stanova, jednosobnih, dvosobnih i trosobnih, to se radi u našim mestima, ali parama, tako što se plate komunalije, tako što se kupi građevinsko zemljište i tako što se plate svi priključci i to ne na teret budžeta Republike Srbije. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 126 od ukupno prisutnog 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Da li želite reč? (Da.)
Predložio sam predlog izmene Zakona o zdravstvenom osiguranju jer po Zakonu o zdravstvenom osiguranju član 41. govori o pravima osiguranika RFZO na popravku zuba i lečenje bolesti usta. Po važećem članu 41. Zakona o zdravstvenoj zaštiti, pravo na popravku zuba na teret sredstava RFZO imaju mlađi do 18 godine, studenti i srednjoškolci do navršene 26 godine, stariji od 65 godina određene usluge i ljudi, tj. osiguranici sa specifičnim bolestima, da ih sada ne bih nabrajao, kao i trudnice pre, za vreme trudnoće i posle porođaja. Predložio sam da, izmenom zakona, svi osiguranici, a govorim o 4,5 miliona ljudi koji uplaćuju doprinose u Republici Srbiji a nemaju pravo na popravku zuba na teret Fonda koji oni pune, da svi osiguranici imaju pravo da na teret sredstava Republičkog fonda popravljaju zube. Ova skupštinska većina, po ko zna koji put, neće da prihvati, poštovani građani Srbije, moj predlog, iako svi mi govorimo u kampanji da radimo za interes i dobrobit građana Srbije. Meni nije zašto kolege poslanici ne žele da podrže ovaj predlog i da omoguće vama koji uplaćujete doprinose i punite RFZO da imate pravo da na teret tog istog Fonda koji vi punite svojim doprinosima od svojih zarada, da imate pravo da popravljate zube. Živimo u vreme kada je velika nezaposlenost, kada je velika nemaština, kada se borimo za svako radno mesto i za svaki dinar, kada ljudi jedna sastavljaju kraj sa krajem i mnogo bi značilo građanima Srbije da mogu da popravljaju zube na teret Republičkog fonda, a ne da plaćaju privatne usluge, ma koliko privatni stomatolozi skidali cene svojih usluga. Kada se nema, i dinar je mnogo. Molim vas, kolege poslanici, da još jedanput razmislite i da za interes onih ljudi koji su vas poslali u ovu salu odlučujete za njihovo dobro. Prihvatite moj predlog, kako bismo izmenili član 41. Zakona o zdravstvenom osiguranja i zdravstvenoj zaštiti i omogućili ljudima da imaju pravo da sa knjižicom odukod stomatologa i poprave zube na teret sredstava RFZO. Zahvaljujem se.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 121 od ukupno prisutnih 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu da dodatu vrednost. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Ovo je, ne znam koji put da tražimo stavljanje na dnevni red dopunu Zakona o porezu na dodatu vrednost čija je suština da se hrana za bebe oporezuje, posebnom stopom za porez, umesto 20% na 10%. Iza ove naše ideje, sigurno to već znate, ali nije zgoreg ponoviti, postoji naša želja da država pokaže da vodi brigu o tome kako će izgledati budućnost Srbije. Slažemo se svi da Srbija danas među brojnim problemima, susreće se i sa problemom bele kuge, da svake godine sve manje i manje beba se rađa u Srbiji, i da je jedan od razloga za to težak ekonomski položaj mladih ljudi, koji zbog malih primanja ili nemogućnosti da uopšte ostvare bilo kakvo primanje i nađu posao, ne odlučuju se za stupanje u brak, ne odlučuju se za osnivanje porodice, i naša ideja je bila da ovom jednom malom merom pokažemo da država vodi brigu o tome, vodi brigu o budućnosti i želi nešto da uradi. Nažalost, svih ovih, čini mi se osam, devet sednica koliko smo ovo pokušali da stavimo na dnevni red, skupštinska većina nije imala razumevanje. Nažalost, mislim da će tako biti i danas. Ono što je možda najtragičnije i najviše zabrinjava u odnosu na ove prethodne sednice kad smo ovo pokušali da stavimo na dnevni red, ovo je prva sednica posle usvajanja budžeta, gde nismo mogli u budžetu za 2016. godinu da vidimo ni jednu jedinu meru Vlade koja bi išla ka rešavanju problema smanjenog nataliteta u Srbiji. Sve pare iz budžeta u najboljem slučaju, kako smo čuli od nadležnih ministara biće u istom iznosu kao prošle godine, tamo gde nema smanjenja. I nikakvih novih mera, nikakve politike prema borbi za veći natalitet u Srbiji nema. I ja pozivam kolege poslanike da uradimo nešto da pokažemo Vladi da nešto treba da se promeni, da ovom merom nateramo Vladu da dođe ovde sa programom aktivnim programom mera koje će raditi na povećanju nataliteta, jer ukoliko nešto ne uradimo danas za 20 ili 30 godina, bojim se biće prekasno. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 24, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 116 poslanika, od ukupno prisutnih 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se na dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu.
Hvala poštovana predsednice, ovaj zakon već skoro šest meseci u ime poslaničke grupe Boris Tadić, Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, pokušavamo da stavimo na dnevni red. Suština zakona je da se izmeni način obračuna poreza na imovinu, nekoliko ključnih stvari je tu pre svega da se porez na imovinu za domaćinstva obračunava ne kao do sada, nego da se oslobađa plaćanja poreza po 25 kvadratnih metara po domaćinstvu za svakog obveznika. To bi u proseku značilo da jedna porodica ukoliko živi u stanu ili kući površine do 100 kvadrata prosečna porodica od četiri člana, ne bi plaćala, bila bi oslobođena plaćanja poreza na tu površinu, a plaćala bi porez na eventualnu razliku koliko ona postoji. Druga izmena je da se ne oporezivi deo zemljišta do 10 ari računa, odnosno odbija, ukoliko je ta površina veća od 10 ari, naime, danas zbog nepreciznosti zakona, poreske uprave obračunavaju porez na celu površinu ukoliko je površina zemljišta veća od 10 ari, a ne samo na razliku. Treća, važna izmena je da porez na imovinu ne može da bude veći od 7% od iznosa poreza utvrđenog za prethodnu kalendarsku godinu. Sve ovo Vlada je svom obrazloženju odbila, kao nažalost i poslanici koji nijednom nisu podržali da se ovo stavi na dnevni red, ali sa druge strane poslanici, Vlada, predložili su nam budžet koji smo usvojili pre dva dana, koji predviđa zajedno sa pratećim zakonima nove namete za građane, nove povećane akcize na gorivo, na alkoholna pića, akcizu na obračunatu snagu i nove namete koje građani, teško da će moći da plate u 2016. godini. Neke lokalne samouprave su uvidele ovaj problem, pa najavljuju da će za 2016. godinu drugačije obračunati porez na imovinu ili eventualno umanjiti, ali mislimo da način obračuna, kako je sada predloženo Zakonom o porezu na imovinu, nije dobar i predlažem ovaj drugi za koji smatramo da je pravičniji i ova teška vremena za građane, prihvatljiviji i pozivam vas da date podršku da se ovaj zakon nađe na dnevnom redu Skupštine, da makar u nekoj meri olakšamo život građana i omogućimo im da izvrše svoje obaveze prema državi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 123 od ukupno prisutnih 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju i načinu isplate penzija. Izvolite.
Ovo je poslednji od tri zakona, koje ja od početka jesenjeg zasedanja u ime poslaničke grupe Boris Tadić, SDS, ZS i ZZS, pokušavam da stavim na dnevni red, Zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju i načinu isplata penzija. Mislim da je apsolutno neophodan i da nas je diskusija o budžetu prošle nedelje za 2016. godinu dodatno uverila u to. Vlada je pre 14 meseci skoro došla sa Predlogom zakona koji je ova skupštinska većina usvojila i kojim je ceo teret fiskalne konsolidacije prebacila na teret građana, na teret penzionera i na teret zaposlenih u javnoj upravi. Posle 14 meseci, nažalost, možemo da vidimo da drugih ušteda u budžetu, osim onih ostvarenih na umanjenju plata i penzija, nema. Država nije spremna ni u 2016. godini da uradi ništa što bi dovelo do toga da se stvore uslovi za prestanak važenja ovog zakona. Mislimo da je potrebno da Skupština natera Vladu da radi bolje, da preuzme prave reforme, da se pozabavi reformom državne uprave, da krene konačno da radi nešto na stvaranju efikasne države, da teret fiskalne konsolidacije podnese država, tako što će racionalnije i manje da troši, tako što će da bude efikasna i tako što će da radi na privlačenju stranih investicija ali i da podstakne domaće investicije. Svega toga nema, Vlada samo zadovoljno nastavlja sa smanjivanjem, sa štednjom nad građanima i mi smatramo da je to neprihvatljivo. Zato vas pozivam da podržite ovaj zakon i kako bi poslali Vladi jasnu poruku da je na pogrešnom putu i da nešto treba da se menja. Naš predlog zakona podrazumeva da se penzije vrate na onaj nivo pre smanjenja, kao i da se razlika u isplaćenim penzijama, isplate tokom 2016. godine. Mislimo da je to jedino pravično rešenje, jer ta razlika i taj novac koji je država uzela penzionerima, po našem dubokom uverenju, kad tad će morati da se vrati. Kada sud u Strazburu donese odluke da su ove odluke u suprotnosti sa zakonom stvoriće se javni dug i bolje da taj dug vratimo sada dok je manji nego kada dug naraste. Molim vas predsednice da utvrdimo kvorum, jer ja vidim mnogo više kartica nego poslanika u sali. Hvala vam.
Molim da utvrdimo kvorum. Ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Prisutno je 103 poslanika. Ne mogu da stavim na glasanje. Određujem pauzu od pet minuta. Molim da poslanici dođu u salu da nastavimo rad. [[Posle pauze]] Molim vas da ustanovimo kvorum. Konstatujem da imamo 127 prisutnih, da možemo da nastavimo da radimo. Treba da stavimo prvo na glasanje predlog koji je izložio Marko Đurišić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 126 od ukupno prisutnog 141 narodnog poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Laslo Varga predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Reč ima narodni poslanik Laslo Varga. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, pitanje penzijskog i invalidskog osiguranja osiguranika poljoprivrednika je jedno pitanje koje je dugo vremena nerešeno, praktično gurano pod tepih. O ovom problemu je u ovom parlamentu bilo puno puta reči, ali bez obzira na to ništa se u praksi nije dešavalo. Nije slučajno što jedna od ključnih tačaka koalicionog sporazuma SVM i SNS bilo upravo ovo pitanje, dakle, rešavanje visine obaveza za penzijsko i invalidsko osiguranje poljoprivrednika. Nakon toga, krajem prošle godine, dakle, pre otprilike godinu dana je formirana radna grupa u okviru Vlade koja je imala za cilj i zadatak da izradi i predloži Narodnoj skupštini rešenje za ovaj problem, za ovo pitanje. Nažalost, proteklo je skoro godinu dana, ili možda čak i više od godinu dana i opet se nije ništa dešavalo, ništa se ne dešava. Ja sam 23. oktobra podneo Narodnoj skupštini dva predloga zakona kojim bi ovaj problem bio rešen. S jedne strane predložio sam izmene Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, sa druge strane izmenu i dopunu Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Ta dva zakona predlažem da se stave na dnevni red. Ja sam predložio da do određene granice, do tri hektara poljoprivrednici budu oslobođeni obaveze plaćanja doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje. Kada sam ovaj predlog sastavio i podneo onda je to bila neka realna cifra, neki realan cenzus. Nakon drastičnog smanjenja subvencija za poljoprivrednike, nakon budućeg donošenja zakona o poljoprivrednom zemljištu, sigurno da taj cenzus više nije realan, ali bez obzira na sve ovo u jednom trenutku mora da se ovo pitanje nađe na dnevnom redu ovog parlamenta. Ukoliko se to ne desi, i ukoliko i naravno primenjivaće se nov sistem subvencija, doneće se nov zakon o poljoprivrednom zemljištu i zbog svega toga a i zbog nerealne visine doprinosa za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, ogroman broj poljoprivrednika će doći u bezizlaznu situaciju, doći praktično u lični stečaj. Naravno, svestan sam činjenice da se jako retko u ovom parlamentu stavljaju na dnevni red predlozi koji podnose narodni poslanici i ni ovaj predlog neće biti stavljen na dnevni red, evo završavam, ali to ne znači da zaista u narednom periodu… [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. ` Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Laslo Varga, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Da li želite reč? (Laslo Varga, s mesta: Ne.) Ne. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Samo jedan momenat. Vas ću pitati, nisam sigurna, da li je prošao Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzije? Hvala. Narodna poslanica Branka Karavidić predložila je da dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Kolege poslanici, izveštaj Evropske komisije o stanju usrpskim medijima od pre više od mesec dana je, nažalost poražavajući. Nema ni napretka u primeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Naprotiv, ima nazadovanja. Obaveza da se do avgusta meseca u registar medija upišu svi vlasnici direktni ili indirektni, koji poseduju više od 5% udela u vlasničkoj strukturi još nije zaživelo. Usvajanje seda medijskih zakona avgusta 2014. godine je, nažalost, jedini uspeh koji Evropska komisija priznaje. Dakle, nismo se makli od avgusta 2014. godine. Da li nam je važno da znamo ko su vlasnici medija? Svi oni koji na neki način utiču na formiranje našeg mišljenja. Tu ne mislim samo na one koji su obavezni da se upišu u registar sa više od 5% udela u vlasničkoj strukturi, već i na one koji poseduju manje od 5% udela, a vrše efektivnu kontrolu nad uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija. Praksa je, nažalost, pokazala da ima i takvih slučajeva. Moj predlog u ime poslaničke grupe Boris Tadić – SDS je izmena Zakona o javnom informisanju i medijima i predviđa da se u registar medija moraju upisati svi vlasnici direktni ili indirektni, bez obzira na visinu udela u osnivačkom kapitalu. Na taj način ćemo obezbediti transparentnost vlasničke strukture, što će doprineti vraćanju poverenja građana u medije, a istovremeno će smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba ili nedozvoljenih uticaja na medije. Podsetiću vas da je jedno od Ustavom zagarantovanih prava i pravo na informisanje, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti i raspolaganja sredstvima pravnih lica. Iz tih razloga vas pozivam da podržite ovaj predlog da se izmene ovog zakona nađu na dnevnom redu ove sednice. Napominjem da ne treba zanemariti ni nedavnu izjavu izvestioca Evropskog parlamenta Dejvida Mekalistera, o svojoj zabrinutosti zbog situacije sa medijima u Srbiji. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se sednica dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, dobra je demokratska praksa i demokratski je običaj u predstavničkim demokratijama da narodni poslanici većine prihvate da se na sednice Skupštine raspravlja i o zakonodavnim projektima opozicije, poštovana gospodo. Jedan takav zakonodavni projekat podneli smo Narodnoj skupštini mi narodni poslanici Nove stranke u vidu potpuno novog, celovitog Predloga zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Mi predlažemo, dame i gospodo narodni poslanici, da se naš Predlog o planiranju i uređenju prostora i naselja uvrsti u dnevni red ove Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2015. godini. Podsećam narodne poslanike da ovaj zakonodavni projekat čuči u skupštinskoj proceduri već mesecima, da je on nastao kao reakcija na Predlog izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji, koji je u Narodnoj skupštini u decembru mesecu ovde branila ministarka Mihajlović i mi smo tada imali nekoliko primedbi. Prva, osnovna primedba bila je ta, a to smo i govorili gospođi Mihajlović, da nije bilo uputno da se menja i dopunjuje postojeći zakon, već da je bilo neophodno da se pripremi potpuno novi Predlog zakona o planiranju i izgradnji, kako ga je imenovala gospođa Mihajlović, a mi smo naš predlog nazvali zakonom o planiranju i uređenju prostora i naselja. Da smo mi još tada bili u pravu potvrdilo se samo dve nedelje nakon što je ovde u Skupštini usvojen taj Predlog zakona o planiranju i izgradnji, kada smo morali samo dve nedelje kasnije da raspravljamo o predlozima za izmene zakona koji je pre dve nedelje usvojen. Za nas je to bio povodom da jedan takav zakon nazovemo krpežom od zakona. To nije bio jedini takav zakon ovde, poštovana gospodo, bilo ih je mnogo. Mi predlažemo da umesto udara na vladavinu prava, a svaki put kada se srećemo sa krpežom od zakona to je udar na vladinu prava, da umesto toga, dame i gospodo narodni poslanici, otvorimo raspravu o jednom predlogu zakona na kome su radila stručna lica, koji je smešten na 200 stranica u 81 član i koji se zove zakon o planiranju i uređenju prostora i naselja. Podsećam još jednom, stavljanje na dnevni red i ove tačke danas bio bi dokaz demokratske prakse i poštovanja demokratskih običaja i kod nas.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, narodni poslanik Zoran Živković i ja predlažemo narodnim poslanicima da se u dnevni red ove Devete sednice Drugog redovnog zasedanja u 2015. godini uvrsti i naš predlog dopuna Zakona o visokom obrazovanju. Poštovana gospodo, postoji jedna velika inovacija koju mi obrazlažemo svaki put kada hoćemo da i ovaj predlog zakona bude jedna tačka dnevnog reda jedne sednice naše Narodne skupštine. Ta novina, poštovana gospodo, zove se plagijatograf. Mi želimo, poštovana gospodo, da se izmeri kada se pišu radovi šta je čije, ko je od koga prepisivao, a da to nije navodio i kada se utvrdi da je neko preuzeo tuđu ideju, tuđe reči, tuđe rečenice, pasuse, a nekada i poglavlja u celosti, da se doktorat, magistratura, master rad, diplomski rad takve osobe prebriše preko jednog instituta plagijatografa, poštovana gospodo. Naš predlog je da se u Zakonu o visokom obrazovanju doda jedan veliki princip koji postoji u sistemima visokog obrazovanja svake evropske demokratske države, a to je princip akademske čestitosti. Princip akademske čestitosti se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova i striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Mi smatramo da je nužna ovakva intervencija u našem sistemu visokog obrazovanja zbog toga što smo naročito u poslednje dve godine svi mi ovde, i ne samo mi narodni poslanici, nego i članovi akademske zajednice, građani naše Republike, izloženi jednoj teškoj poplavi plagijata i plagijatora. A, ovde ovim povodom želim da podsetim da je plagijat najteži oblik prekršaja principa akademske čestitosti. Obaveza je nas koji delamo u instituciji koja se zove Narodna skupština, a podsećam još jednom da je naša Narodna skupština centralna politička institucija u našem ustavnom sistemu, da reagujemo na ovu tešku poplavu plagijata kao institucija, a primerena reakcija jeste definisanje akademske čestitosti među onim osnovnim principima, načelima na kojima počiva naš sistem visokog obrazovanja. Ja smatram, poštovana gospodo, da bi bilo primereno da jednom konačno i ovde u našoj Narodnoj skupštini otvorimo raspravu o ovom velikom problemu sa kojim smo suočeni posebno u ove dve godine. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o policiji. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, kao i prošle nedelje, i ove nedelje ću vam reći da ovaj predlog zakonskog rešenja ne dolazi od poslaničkog kluba Demokratske stranke. Poslanički klub Demokratske stranke podržava ovo zakonsko rešenje. Promena Zakona dolazi od hrabrih žena koje su pretrpele nasilje i koje su smogle snage da kažu – ne nasilnicima, koje su pokrenule nacionalnu kampanju da probude svest na Balkanu, da probude svest u Srbiji da nije normalno da se žena bije i da nije normalno da se nasilnik štiti, da je potrebno da se žrtva zaštiti i država Srbija potpisivanjem Istambulske konvencije se obavezala da štiti žrtvu nasilja. Ono što želim da vam kažem i da podelim sa vama jeste da ovaj zakonski predlog dolazi iz Autonomnog ženskog centra i svih ženskih organizacija koje se bore za prava žena koje su stale u zaštitu žena koje su pretrpele nasilje i traže od Republičke vlade, traže od nas da ih podržimo i da zakonskim rešenjem nasilnika izmestimo privremeno na 14 dana iz porodičnog doma, jer nije normalno, složićete se, da žena koja pretrpi nasilje, koja je u modricama, koja je sa krvnim podlivima, sa posekotima se krije i beži iz svog porodičnog doma, da se krije u sigurnoj kući, a da nasilnik ostane kući da gleda televizor. Ovo su zakonska rešenja koja su mnoge evropske zemlje prihvatile i nadam se da će Srbija koja ide ka Evropi, koja će postati član EU, prihvatiti ovo zakonsko rešenje. Želim sa vama da podelim informaciju da je samo u prošloj godini bilo 6.000 prijavljenog nasilja nad ženama. Od toga je 3.642 slučaja prosleđeno tužilaštvu, da je tužilaštvo donelo 1.712 presuda, da je od toga samo 634 zatvorske kazne, da je tužilaštvo prošle godine izreklo samo 70 mera iseljenja nasilnika, a da je 1.250 žena napustilo svoj dom i otišlo u sigurnu kuću. Želim da vam dam i jedan podatak, poštovana predsednice, i zamoliću vas možda nešto što nije uobičajeno u ovoj Skupštini, da je samo u prošloj godini 33 naših sugrađanki, naših dama, naših žena izgubilo život u porodičnom nasilju, 33 žena je izgubilo život u porodičnom nasilju prošle godine u Srbiji. Spram želje da skrenemo pažnju na ovo želim da preostalo vreme ćutim i odam počast ovim ženama koje su izgubile život u porodičnom nasilju. (Narodni poslanik Dušan Milosavljević ćutanjem odaje počast ženama koje su izgubile život u porodičnom nasilju.)
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 120 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o oružju i municiji. Izvolite.
Zahvaljujem. Naša ideja i predlog skupštinskoj većini, odnosno svima nama narodnim poslanicima, je da menjamo Zakon o oružju i municiji, tako što bi bili obavezni zdravstveni pregledi, odnosno lekarski pregled imaoca, držaoca i lica koja imaju pravo na nošenje i korišćenje vatrenog oružja. Ovo se prevashodno odnosi na lica koja imaju revolvere, pištolje. Mnogo više i nego što se to odnosi npr. na ljude koji su lovci, članovi Udruženja lovaca, koji imaju puške, prvo, zbog toga što ova grupa ljudi koja se bavi lovom i poštuje vatreno oružje ne koristi ili vrlo retko imate korišćenje puške za ubistvo drugih ljudi. Naravno da se ne odnosi direktno i na imaoce i ljude ovlašćene da koriste oružje kao službena lica, jer oni i ovako i onako prolaze testove i preglede. Odnosi se na ogroman broj ljudi u Srbiji koji imaju legalno ili nelegalno oružje, prevashodno na ove koji imaju legalno od države datu dozvolu za držanje, nošenje ili korišćenje vatrenog oružja, odnosno pištolja i revolvera. Neophodno je da te ljude, u nekim vremenskim rokovima, o kojima se možemo dogovarati, naš predlog može biti amandmanima menjan, podvrgnemo lekarskom pregledu, zdravstvenoj zaštiti da bismo bili sigurni da je lice koje to oružje poseduje ili ima dozvolu za nošenje i korišćenje zdravstveno spremno da to oružje koristi. Svedoci smo tragičnih nestanaka života u porodicama, na ulicama, u kafanskim svađama, u automobilskim nesrećama, kada ljudi prelako potežu oružje i ostaju da se kaju, ako su pravosnažno osuđeni, celog svog života, kada ljudi, živeći u postraumatnom, postkonfliktnom društvu, u društvu izuzetnih teškoća za stabilan život, u poratnom društvu, imaju verovatnoću da je njima, pre svega, pomoć da se u nekom vremenskom roku vide po zakonskoj obavezi i da dobiju potvrdu o dobrom zdravstvenom stanju. To je zajednička korist, ne radi o stranačkom zakonu, već se radi o opšte društvenoj koristi. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažene kolege i posebno koleginice, ovo je Predlog zakona koji iznosimo po šesti put, nažalost. Od prošle nedelje, kada ste, poštovana predsednice, rekli da ćemo imati priliku da razgovaramo na nivou šefova poslaničkih grupa, to se nije desilo. O čemu se radi? Naprosto, po zvaničnom izveštaju MUP-a, poslednje tromesečje koje smo razmatrali, imamo porast nasilja u porodici od preko 40%. Ako znamo statistiku da je u poslednjoj godini je ubijeno 33 žene, od čega 15 vatrenim oružje, od čega sedam puškom, osam pištoljem, smatramo da je neophodno doneti zakon koji će nasilnicima u porodici oduzimati mogućnost da legalno poseduju oružje kojim izvršavaju masovno ubistvo ili ubistvo. Podsećam, ovaj predlog je nastao nakon 17. maja kada se u Kanjiži desilo jedno veliko masovno ubistvo, a kada je izvesni Rade Šefer, nakon što je bio u policiji, priveden, a usled čega mu nije oduzeto legalno oružje, vratio se kući i izvršio ubistvo šestoro ljudi. Neko će reći da ubistva mogu da se dešavaju ne samo vatrenim oružjem, ali složićemo se da ne može da se desi ubistvo šestoro ljudi, ukoliko nemate vatreno oružje. Nije ovo jedini primer, nije ovo jedini slučaj, ali želim da apelujem na dame koje sede u parlamentu, da imaju u vidu, da smo prošle godine imali šest hiljada prijavljenih slučajeva nasilja u porodici. Čuli smo da je oko 3.640 tužbenih zahteva otišlo prema sudu, a samo 712 presuda. Žene su u Srbiji, nažalost, ugrožene. Žene u Srbiji nemaju mogućnost da ostanu u svom domu, ukoliko dođe do nasilja u porodici. Žene u Srbiji beže u sigurne kuće. Žene u Srbiji su žrtve velikog nasilja, kažem, koje ima tragične posledice. Ovo je šesti put kada pokušavam da apelujem na vas i obećavam da niko od poslanika DS neće učestvovali u raspravi prilikom donošenja ovog zakona. Ovaj zakon nije stranački zakon, ovaj zakon je nadstranački zakon i u interesu svih građana Srbije a pogotovu onog dela našeg društva koje je, na žalost, ugnjetavano i koje se i danas ugnjetava. Očekujem vašu podršku. Ukoliko imate neki bolji predlog, stavite ga na glasanje i mi ćemo ga sigurno podržati. U međuvremenu smatramo da je ovo najcelishodnija stvar. Podsećam još jednom, neko će reći da postoje već zakoni po kojima to funkcioniše. To naprosto nije tačno, jer da postoji takav zakon, ne bi se desila tragedija u Kanjiži, prilikom koje je ubijeno šestoro ljudi, a pre toga je ubica bio u policiji i nije mu oduzeto oružje.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 22, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 126 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Izvolite.
Zahvaljujem. Juče je devet meseci od 13. marta 2015. godine, kada je pri završetku spasilačke misije, koju je usmenom naredbom odobrio ministar odbrane, poginulo sedam ljudi. Dve komisije su radile izveštaje i naša namera je neposredno posle tragičnog događaja i ne samo zato što je taj događaj toliko tragičan da je nestanak sedam ljudi po nama dovoljan razlog da se svi mogući detalji o toj nesreći pribave, nego zato što smatramo da je Skupština mesto na kojoj se utvrđuje odgovornost svih iz izvršne vlasti, pa tako i onih koji su učestvovali u subordinaciji, odnosno od ministra odbrane koji je dao usmenu naredbu, do poslednjeg lica u subordinaciji. Naš anketni odbor nije ni opozicioni ni većinski, on je sastavljen po pravilima kako to rade anketni odbori, prevashodno bi imao za cilj da nađe odgovor na dva važna pitanja koja nemaju odgovor ni u prvom ni u drugom izveštaju komisije o tome šta radi tužioc, mi nemamo informaciju. Imamo samo informacije da je disciplinski sud dvojicu generala kaznio zabranom napredovanja, što smatramo neprimerenim, jer je ministar taj koji je izdao naredbu mimo protokola subordinacije, a dvojica generala bi bila kažnjena, prihvatili kršenje subordinacije ili ne, samo što za njih izgleda ne važi vladavina prava, dva pitanja ostaju bez odgovora. Prvo je, na osnovu čijih, kojih informacija, ko je obavestio ministra odbrane, ko mu je dokazao da mu je potrebno narediti spasilačku misiju helikopter, ko ga je obavestio o uslovima tako da on može da napravi tu procenu? Na to pitanje nigde nema odgovora. Mi ga smatramo izuzetno važnim, jer je očigledno ministar procenio da je onaj ko mu je informaciju dao, dovoljno kredibilan da može bez pismenih naredbi, usmeno u subordinaciji da izdaje dalja naređenja i da pokrene spasilačku misiju „Helikopter“. Ovo o ministru govori to što je mesecima kasnije on rekao da je ponosan, da bi ponovo sve uradio. Ja se nadam da će jednom razumeti šta je rekao tom rečenicom. A drugo pitanje je – ko je menjao plan leta letilice kada je već bila na putu u Beograd? Ko je određivao mesto gde će letilica da sleti? To su dva pitanja koja su ključna za ispitivanje odgovornosti. Mi krivične prijave, istrage, ostavljamo tužilaštvima, ali ovo smatramo neophodnim za rad Skupštine da bi bilo odgovornog ponašanja na svim mestima na kojoj Skupština bilo koga bira, a Skupština bira ministra odbrane, nije obrnuto. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutnih149 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti u kojima se dogodilo prisluškivanje i objavljivanje transkripta razgovora između Lidije Udovički i „Kontinental Vind Srbija“ i Bojana Pajtića, predsednika Pokrajinske vlade i DS, s obzirom na činjenicu o navodnom pokušaju korupcije učinjenom od strane direktora JP „EMS“ Nikole Petrovića. Izvolite.
Uvažene poslanice i uvaženi poslanici, svedoci smo da je početkom oktobra Srbiju potresala još jedna velika afera, afera koja se ticala nelegalnog slušanja predsednika Pokrajinske vlade Vojvodine i predsednika DS, prilikom koje i nakon koje je objavljen transkript razgovora u kome se vidi da su pojedini ljudi u jednom poslu, koji je trebao da bude i državni posao, tražili određene nadoknade, odnosno tražili praktično mito. Ono što možemo da zaključimo jeste da, nažalost, i pored toga što je tužilaštvo deklarativno u medijima reagovalo, nemamo nikakav epilog ovog slučaja, a to je slučaj od početka oktobra. Nemamo epiloge ni slučajeva ranijih tajnih nezakonitih slušanja, o kojima je govorio ni više ni manje nego predsednik Republike, gospodin Tomislav Nikolić. Srbija postaje zemlja afera. Srbija postaje zemlja poligrafa. Srbija postaje zemlja u kojoj se u tabloidima optužuje, presuđuje i izvršavaju kazne, a da pri tome ne postoji očigledno dovoljno želje u onima koji su plaćeni i nadležni da vrše ovakve istrage da se to konačno i reši. Zbog toga poslanici DS smatraju da je neophodno da konačno tu stvar spustimo u parlament Srbije, da oformimo odbor koji će na pravi način, odnosno anketnu komisiju koja će na pravi način dati odgovore na ona pitanja koja brinu građane Srbije. Pitanja se odnose pre svega na to ko tajno i nezakonito, mimo svakog ovlašćenja, vrši tajno slušanje i prisluškivanje, pre svega građana Srbije? Kada kažem građana Srbije, mislim da su svi građani Srbije praktično ugroženi time što se dešava, a i državni funkcioneri, počevši i od predsednika Republike gospodina Tomislava Nikolića, koji je u više navrata govorio da se njegov telefon sluša, i naravno predsednika Pokrajinske vlade gospodina Bojana Pajtića, čiji je transkript razgovora, za koji je on potvrdio da je autentičan, izašao u medijima, o kome se pričalo čak i u kongresu, odnosno senatu SAD. Ova afera je potresala ne samo građane unutar naše države, ova afera je dobila i međunarodni karakter. Ova afera je išla toliko daleko da je našeg premijera gospodina Vučića sačekalo pismo senatora i kongresmena koji su uputili to pismo potpredsedniku Amerike, u kome se kaže da njegovi najbliži saradnici učestvuju u koruptivnim stvarima u Srbiji. Mislimo da je to jedini pravi način da skinemo ljagu i sa njegovih saradnika, ukoliko je nema, i da konačno zaštitimo građane Srbije od samovolje onih koji danas zloupotrebljavaju tehniku, odnosno imaju mogućnost da tajno nezakonito prisluškuju i najviše državne funkcionere i obične građane u Srbiji. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Petar Petrović predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izvršenju i obezbeđenju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o dopuni Zakona o sudijama, Predlogu zakona o dopunama Zakona o javnom tužilaštvu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Visokom savetu sudstva, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Državnom veću tužilaca, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka; i zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Predlogu zakona o izmenama Zakona o zdravstvenom osiguranju i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva. Da li poslanik Petar Petrović želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – 13, uzdržanih – nema, nisu glasala dva od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – 12, uzdržan – jedan, nisu glasala dva od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, u celini. D n e v n ir e d: 1.Predlog zakona o izvršenju i obezbeđenju; 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova; 4. Predlog zakona o dopuni Zakona o sudijama; 5. Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom tužilaštvu; 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Visokom savetu sudstva; 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Državnom veću tužilaca; 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji; 9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama; 10. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka; 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti; 12. Predlog zakona o izmenama Zakona o zdravstvenom osiguranju; 13. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva. Nastavljamo sa dnevnim redom sutra u 10,00 časova. Zahvaljujem.