Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації і прошу увімкнути систему "Рада". [[10:02:51]] В залі зареєструвалося 397 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження народного депутата України Сергія Владиславовича Соболєва. Давайте поздоровимо його з днем народження. [[Оплески]] Я хочу проінформувати вас, сьогодні перебувають у відрядженнях, дали мені інформацію, народний депутат Оробець, народний депутат Гелевей і Павловський, у відрядженні народний депутат Попеску, нет, Попеску прийшов, є. Далі. Перебувають у відпустках: народний депутат Дейч, народний депутат Андрій Деркач. На лікарняному знаходяться: народний депутат Леонов Едуард Володимирович і у мене дані, Борис Вікторович Колесніков. Так, да? Так. Об’ява зроблена. Шановні народні депутати, я прошу сідати, заспокоїтись і починаємо працювати. 5 липня 2013 року Президент України відповідно до статті 131 Конституції України стаття 5 і 9 Закону України "Про Вищу раду юстиції" своїм указом призначив членом Вищої ради юстиції Сергія Маркіяновича Винокурова – суддю Конституційного Суду України. Відповідно до статті 17 Закону України "Про Вищу раду юстиції" та статтю 217 Регламенту Верховної Ради України перед вступом на посаду член Вищої ради юстиції складає Присягу на засіданні Верховної Ради України. Тому для складання Присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Сергія Маркіянович Винокуров. Прошу.
Я, Винокуров Сергій Маркіянович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції, з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики в діяльності суддів і прокурорів.
Давайте побажаємо успіхів в роботі Сергію Маркіяновичу. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду законів, до розкладу першого питання. Розглядається проект закону. Я прошу уваги народних депутатів! Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виконання судових рішень (реєстраційний номер 2399). Як депутати пропонують розглядати це питання? Пропозиція скороченої процедури. По повній не голосується. Скорочена процедура. Є пропозиція, я ставлю на голосування, а ви, депутати, визначайтесь. Прошу голосувати. [[10:07:57]] За-172 Проти-86, утрималось-10, не голосувало-137. Рішення прийнято. Прошу, по фракціях. Запрошую для доповіді міністра юстиції – Олену Леонідівну Лукаш.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні присутні, пане Голово, президія! Вашій увазі пропонується розроблений Міністерством юстиції і внесений Кабміном проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо виконання судових рішень. Вам відомо, що відбулося пілотне рішення Європейського суду з прав людини "Юрій Миколайович Іванов проти України". І наша держава була зобов’язана запровадити ефективний засіб юридичного захисту або комплекс таких засобів, який би забезпечив адекватний та достатній захист від невиконання або затримки виконання рішення національного суду, за виконання якого вона несе відповідальність відповідно до принципів, встановлених практикою Європейського суду з прав людини. На виконання зазначеного рішення Верховною Радою України вже прийнятий Закон про гарантії держави щодо виконання судових рішень. Цим законом була запроваджена процедура виконання рішень судів боржниками, за якими є державні органи, підприємства, установи та організації, а також юридичні особи, примусова реалізація майна яких забороняється відповідно до законодавства. Саме з метою забезпечення повного виконання зобов’язань держави та вдосконалення положень Закону України про гарантії держави щодо виконання судових рішень Міністерством юстиції України було розроблено законопроект, який ми розглядаємо сьогодні. Проект передбачає встановлення механізму визначення розміру заборгованості, її реструктуризацію та поетапне погашення. Зокрема, у законі зазначено наступні механізми. Виконавчі документи за рішенням суду про стягнення коштів або рішення суду, яке набрало законної сили боржниками, за якими є, визначені частиною першою статті 2 цього закону, суб’єкти, які винесені до набрання чинності цим законом, подаються до органу державної виконавчої служби протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим пунктом. Ми пропонуємо державі зробити аудит судових рішень, які виносились державою в інтересах громадян України, підприємств, інших юридичних осіб, але не виконувалися. На сьогодні повного аудиту таких заборгованостей не існує. І друге, що ми просимо підтримати, це поетапне погашення, поетапне погашення з 2014 року в такій черговості. В першу чергу.
Завершити дайте можливість.
Я дуже прошу звернути увагу на черговість, яку пропонує уряд. В першу чергу, гроші повинні отримати соціально не захищені верстви населення. В першу чергу, погашається заборгованість за рішенням суду щодо стягнення аліментів, відшкодування збитків та шкоди, завданих внаслідок злочину, каліцтва або іншого ушкодження здоров’я, а також у зв’язку з втратою годувальника. В другу чергу, держава погашає заборгованість за рішенням суду, пов’язаними з трудовими правовідносинами, пенсійними та соціальними правовідносинами. В третю чергу погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду. Розмір бюджетних асигнувань на погашення заборгованості визначається Законом про Державний бюджет України на відповідний рік. Хочу підкреслити, що це дуже серйозна спроба врегулювати питання і виконати зобов’язання України за згаданим вище пілотним рішенням Європейського Суду. Я знаю, що народних обранців турбує два моменти. Перше – це строк позивної давності і друге – факт автоматичного виконання рішення, якщо особа не встигла звернутися протягом певного строку, щоб виконати її судове рішення. Ми пропонуємо зняти це питання, але ми дуже просимо вас проголосувати технічні зміни, можливість аудиту рішень, аудиту без жодних обмежень. І третє – реструктуризацію. В бюджеті не буде коштів більше чим вони є, але вони повинні витрачатися не на комерційні потреби, а в першу чергу на пенсії, на аліменти, на компенсацію за каліцтва і таке інше. Це три моменти, які я дуже хочу, щоб з’єднали сьогодні і владу, і опозицію. І прошу вас також згадати, що це не просто спроба виконувати зобов’язання держави перед громадянами, а також наші євроінтеграційні зобов’язання. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Сідайте. Шановні народні депутати, я оголошував вам, що Бориса Вікторовича в сесійній залі немає, але він присутній в сесійній залі. Запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань верховенства права та правосуддя Дмитра Юрійовича Шпенова. Прошу.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! 22 травня в цій залі відбулись парламентські слухання "Про стан виконання судових рішень в Україні". Під час слухань доповідачі слушно звернули увагу на необхідність законодавчого врегулювання на пілотне рішення Європейського суду "Іванов проти України". В ході парламентських слухань було визнано, що на відміну від багатьох інших країн українське законодавство взагалі не містить гарантій виконання європейських судових рішень в Україні. Лише сам факт відкидає Україну на нижчу ступень у сфері забезпечення прав людини. Одні із найбільших по кількості категорій судових рішень, які систематично не виконуються в Україні, є судові рішення, боржниками яких є державні органи, державні підприємства, установи та організації, а також юридичні особи, примусова реалізація майна яких заборонена законом. Цей законопроект пропонує вирішити цю проблему шляхом внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження", "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень. Цими змінами встановлюється механізм забезпечення державної виплати і заборгованості вказаної категорії справ з державного бюджету. Невиплачені кошти визнаються кредиторською заборгованістю державного бюджету України і погашаються за рахунок його коштів. Виконавчі документи мають надсилатися до казначейських органів, розмір бюджетних виплат на їх погашення будуть щороку встановлюватися в Законі України про державний бюджет. Законопроект має на меті не лише забезпечити виконання судових рішень у вказаних категорій справ на майбутнє, але і встановлює механізм погашення вже існуючої заборгованості за судовими рішеннями. Проект не викликав зауважень у Верховному Суді, у Вищому господарському, в вищих адміністративних судах України та у Комітеті Верховної Ради України з питань правової політики та європейської інтеграції. Підтримується він Інститутом держави і права Корецького. Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що законопроект має вплив на показники державного бюджету. Вищий спеціалізований суд і Головне науково-експертне управління, Інститут законодавства Верховної Ради України, Національна академії правових наук України, Національний університет "Одеська юридична академія" підтримали проект з деякими зауваженнями.
Завершуйте.
які можуть бути розглянуті на доопрацювання законопроекту в другому читанні. В зв’язку з вищевикладеним Комітет з питань верховенства права та правосуддя вирішив рекомендувати цей законопроект прийняти в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Я прошу народних депутатів записатися на виступи від фракцій. Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Розенко. Народний депутат Каплін передав.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Справді, у нас парадоксальна картина виходить в країні, що у нас виявляється для того, щоб виконувати рішення суду, які вже набрали законної чинності, треба приймати ще додатково якісь закони, які будуть встановлювати гарантії для виконання судів. Це аж ніяк не європейський шлях, де в Європі абсолютно чітко зазначено, рішення, яке набрало законну силу, має автоматично виконуватися. І мова тут іде про те, що, справді, якщо брати зауваження, які говорила Європейська комісія, вони, і якщо брати "список Фюле", тут чітко написано "якнайшвидше виконання всіх рішень Європейського суду з прав людини". Це має забезпечити Україна. Але що говорить нам Європейський суд з прав людини? Що в основному. основними проблемами, які призводять до констатації європейським судом з прав людини порушень Україною положень Європейської конвенції про права людини, є невиконання рішень національних судів. Тобто проблема у тому, що у нас держава не виконує рішення національних судів. І, нажаль, перший крок до невиконання цих судів зробила попередня Верховна Рада, коли ухвалила Закон "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", яким, фактично, заблокувала всі виконання всіх судових рішень, що стосується соціальних питань, а це, в першу чергу, виплати чорнобильцям, дітям війни, працюючим пенсіонерам тощо. І зараз, нажаль, ми. нам уряд пропонує нам цей законопроект знову легалізувати. Тому позиція фракції "УДАР" є наступною: ми однозначно підтримуємо всі європейські і проєвропейські закони, і за цей законопроект ми будемо голосувати лише в одному випадку, коли з нього будуть вилучені Прикінцеві положення щодо внесення змін до закону України "Про гарантії держави щодо судових.
Завершуйте, 10 секунд. Тому що, власне, цими Перехідними положеннями ви вчергове блокуєте виконання судових рішень по соціальних питаннях. Це є позиція фракції, і ми будемо.
Фракція "Батьківщина", народний депутат Петренко.
Шановні колеги, шановний головуючий! На жаль, ми бачимо ситуацію, коли під приводом євроінтеграційних законопроектів нам намагається уряд подати законопроект, який фактично є грубим порушенням Конституції і тих зобов’язань, які взяла Україна перед Європейським Союзом. Чому? Це полягає в тому, що, фактично, Верховну Раду намагаються заставити проголосувати за законопроект, який списує близько тридцяти мільярдів гривень заборгованості держави по рішенням судів, винесеним на користь українських громадян. Під приводом аудиту, фактично, наших громадян ставлять в нерівне положення порівняно до інших осіб в частині строків подання виконавчих документів до виконання, а це три місяці і в частині строків позовної давності – це шість місяців. При тому, що загальні строки позовної давності – три роки застосуються до всіх спорів. І строки подання виконавчих документів – так само три роки застосовуються. Що це означає? Це означає, що ті громадяни, як правило, це соціально незахищені громадяни, це громадяни похилого віку, які не встигнуть подати відповідні виконавчі документи в рамках, так званого, аудиту до виконавчих служб відповідних органів, втратять право на стягнення своїх кровно зароблених коштів, це перше. Друге, що стосується безпосередньо розстрочки або відстрочки виконання судових рішень, під приводом виконання рішень Європейського суду нам намагаються нав’язати ситуацію, при якій по тим формулюванням, які закріплені в прикінцевих положеннях, громадянин ніколи не отримує жодних коштів, тому що тут чітко написано. Я цитую, що відбувається розстрочка до 2014 року, а після цього ці кошти будуть виплачуватися поетапно. Ми абсолютно з вами не розуміємо, яка етапність, які суми будуть передбачені в державному бюджеті після 2014 року. Що говорить експертне середовище? Воно говорить, що, фактично, це є спроба крадіжки у громадян близько 30 мільярдів гривень і ця спроба за своїми масштабами є більшою, ніж афера з вкладами Ощадного банку Радянського Союзу. Тому фракція "Батьківщина" в такій редакції в жодному випадку не буде підтримувати даний законопроект. Тому що він не являється євроінтеграційним і він порушує Конституцію. Ми вимагаємо прибрати з цього законопроекту повністю прикінцеві положення і після цього ми зможемо за нього голосувати.
Фракція Компартії України, народний депутат Бідьовка.
Прошу передать слово. Прошу передать слово Петру Степановичу Цыбенко. Прошу передать слово Цыбенко.
Шановні колеги, шановні громадяни! Фракція Комуністичної партії України, Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги! Пані міністр зараз закликала народних депутатів України прийняти зміни до законодавства, пов’язані з прийняттям Закону про державні гарантії щодо виконання судових рішень. Шановна пані міністр! Я хочу вам сказати, що у пільгових категорій громадян України, у ветеранів-фронтовиків, у дітей війни, у чорнобильців зашпори не відійшли ще від попередньої ініціативи, з якою ви виступили. Хто забув, нагадаю. Навесні 2011 року Кабінет Міністрів України – це я підкреслюю особливо – вніс законопроект щодо державних гарантій виконання судових рішень, яким передбачав механізми виконання судових рішень першим розділом, а другим розділом множив на нуль всі закони, які стосувалися соціального захисту ветеранів, чорнобильців, дітей війни і так далі і тому подібне. І тільки завдяки зусиллям, найперше, фракції Компартії України і ветеранських організацій України вдалося других розділ. ще раз хочу наголосити, руйнувалася вся законодавча база щодо соціального захисту ветеранів, вдалося прийняти закон лише в об’ємі першого розділу. Що пропонується, шановні колеги? Пропонується ручний режим виконання судових рішень. Нагадую, хто забув. Рішень, які прийняті судами іменем України. Так от пропонується режим виконання. ручний режим виконання. Зараз цю функцію виконую 745-а Постанова Кабінету Міністрів. Тепер вони хочуть це зробити законом. Отже, наголошую, фракція Компартії України категорично проти прийняття цього документу і буде. не просто не буде голосувати, а буде голосувати проти цього документу. Дякую.
Дякую. Партія регіонів. Народний депутат Журавський.
Шановні колеги! Метою цього проекту закону є забезпечення повного виконання зобов’язань держави за пілотним рішенням Європейського суду у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України", а також забезпечення реалізації закону. Метою проекту є, по-перше, вирішення питання щодо погашення вже існуючої заборгованості за судовими рішеннями, відповідальність за виконання яких несе держава Україна. Розмір бюджетних асигнувань на погашення заборгованості буде затверджуватися парламентом нашої держави в Законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Метою цього проекту, по-друге, є узгодження положень Закону України про виконавче провадження із Законом України про гарантії держави щодо виконання судових рішень. Я закликаю народних обранців підтримати цю ініціативу Кабміну, вона правильна. Дякую.
Дякую. Об’єднання "Свобода", народний депутат Кайда. Прошу.
Дякую. Олексій Кайда, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Наша фракція однозначно буде підтримувати ті законопроекти, які є в руслі євроінтеграційних процесів. Що стосується законопроекту 2399, ми однозначно виступаємо за те, щоб були зняті прикінцеві положення даного законопроекту. Адже вони унеможливлять виплату компенсацій тим громадянам, які вже в Європейському суді виграли справи. Наша пропозиція взагалі однозначна щодо того, ті справи, які були виграні в Європейському суді і призначені компенсації зі сторони держава Україна, ті компенсації покривалися за рахунок суддів, які винесли неправомірні рішення. І я думаю, що над цими законопроектами треба буде попрацювати. І внести на розгляд Верховної Ради для того, щоб дійсно забезпечити всі права українських громадян. Дякую.
Дякую. Хвилина, народний депутат Ляшко. І будемо визначатися. Прошу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги! Я думаю, що всі ви погодитесь, проблема не в якості законів, а проблема в їх виконанні. Хіба у нас немає норми Конституції, яка передбачає обов’язковість виконання судових рішень? Є. Але водночас ми маємо рішення Конституційного Суду, який передбачає, що виконання судових рішень залежить від того, що написано в бюджеті. А в бюджеті на цей рік жодної копійки на виконання рішень судів по чорнобильцях, по дітях війни, по афганцях, по інших категоріях громадян. І знову ж законопроект, який пропонує уряд, передбачає, що судові рішення виконуються залежно від сум, які передбачені в бюджеті. Я вважаю, що судове рішення має виконуватися незалежно ні від яких обставин. Немає в бюджеті коштів – продайте державні дачі, продайте машини, продайте літаки чартерні і виконуйте судові рішення. Люди, баби, діди, які по 5, по 10 років ходять по судах, щоб відсудити свої 20 гривень, ви їм роками не віддаєте. Я вважаю, це ганьба і дискредитація.
Шановні народні депутати, всі бажаючі в обговоренні виступили. Я прошу уваги! Шановні народні депутати, я прошу уваги! Ми провели обговорення закону. І були внесені пропозиції, і є багато зауважень. Вчора на узгоджувальній раді ми не визначилися з керівниками фракцій по голосуванню по цьому закону. Тому я прошу, послухайте мою пропозицію. Згідно 44 статті нашого Закону про Регламент час голосування: голосування при прийнятті рішень Верховної Ради з будь-якого питання проводиться на пленарному засіданні безпосередньо після його обговорення (ми обговорили), крім випадку, коли неможливо провести голосування. То я вношу пропозицію: розглянувши це питання, проголосувати після перерви о 12 годині 30 хвилин В 12 годин керівникам фракцій зібратися у мене в кабінеті, обговорити це питання, а в 12.30 я поставлю питання на голосування. Згодні, народні депутати? Згодні! Згодні! Переходимо до другого питання. Розглядається проект закону (№ 1131) про внесення змін до Кримінально-виконавчого кодексу України щодо порядку та умов відбування покарання (друге читання). Я запрошую доповідача члена Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Сергія Володимировича Саса. Прошу вас.
Дякую. Шановний Володимир Васильович! Шановні колеги! Законопроект (реєстраційний номер 1131) передбачає внесення змін до низки статей Кримінально-виконавчого кодексу України, редакція яких наведена у порівняльній таблиці проекту спрямованих на захист прав і законних інтересів засуджених до покарань у виді позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та довічного позбавлення волі, а також гуманізацію умов їх утримання в установах виконання покарань. Проект прийнято за основу Верховною Радою 16 травня поточного року. При підготовці цього законопроекту до розгляду в другому читанні до комітету надійшло 34 пропозиції від суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких комітетом враховано 26 поправок, в тому числі 5 редакційно і частково, 8 поправок відхилено, які не узгоджуються з положеннями чинного законодавства, зокрема, внесені з порушенням вимог статті 116 Регламенту Верховної Ради України до статей і положень, які не були предметом розгляду в першому читанні або є недостатньо обгрунтованими. Пропозиції запропоновані до врахування опрацьовані спільно з Головним науково-експертним управлінням та Юридичним управліннями Апарату Верховної Ради України. Комітет підтримав ті поправки народних депутатів України, які зберігають чинну редакцію частини другої статті 46 Кримінально-виконавчого кодексу України щодо можливості подання кримінально-виконавчою інспекцією в якості заохочення за зразкову поведінку і сумлінне ставлення до праці засуджених до суду матеріалів на засудженого до покарання у виді виправних робіт щодо заміни невідбутої частини покарання штрафом, а також чинну редакцію статей 59 і 99 Кримінально-виконавчого кодексу України, які не передбачають надання засудженому право мати при собі мобільні телефони та аксесуари до них. До речі, на сьогодні цей перелік заборон визначений на рівні підзаконних актів, які. Шановні колеги, проектом також передбачено закріпити в статті 107 кодексу вичерпний перелік заборон щодо засуджених. Сьогодні ці питання вирішуються підзаконними актами. Особливий блок в цьому законопроекті присвячений охороні материнства і дитинства. Мова йде про матерів і дітей, які перебувають в будинках дитини при виправних колоніях. Зокрема, врегульоване питання, що цих дітей можуть відвідувати родичі. З огляду на вище викладене, комітет вчора на засіданні прийняв пропозицію, підтримав пропозицію рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 1131 в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякуємо. Йдемо по поправкам? Поправка номер 1 народного депутата Олійника. Наполягаєте? Не бачу. Ні. Поправка номер 8 народного депутата Олійника. Не наполягає. 9 поправка. Не наполягає. 11 поправка народного депутата Яворівського. Ввімкніть мікрофон народного депутата Яворівського.
Володимир Яворівський, Троєщина, "Батьківщина". Шановні колеги, моя поправка полягає в тому, у діючому тексті дозволяється носити цивільний одяг, мати при собі мобільні телефони та аксесуари до них, гроші та інші цінні речі і користуватися мобільним телефоном. Ну що від того, що людина буде, що їй дозволяється носити мобільний телефон? Я наполягаю на тому, щоб все-таки було написано: ".і користуватися мобільним телефоном". Бо завтра перекрутять тюремщики і скажуть, що носи собі на здоров’я, але користуватися ним ти не маєш права. Через те я наполягаю і вважаю, що це дуже нормальна поправка і прошу за неї проголосувати.
Шановні народні депутати, увага! Я ставлю на голосування про підтримку поправки народного депутата Яворівського. Прошу голосувати. [[10:34:46]] За-150 Проти-2, утрималось-2, не голосувало-236. Рішення не прийнято. По фракціях. По фракціях. Ідемо далі. Поправка 18, народного депутата Одарченка. Прошу увімкнути мікрофон.
Дякую, Володимире Васильовичу. Шановні колеги, цей законопроект містить дуже прогресивну норму – право засуджених за нетяжкі злочини на користування мобільним телефоном. Це дуже правильно. Але при цьому абсолютно не врегульований цей процес, я підтримую мого колегу Яворівського. Так, наприклад, засуджений може мати телефон, але не має права його заряджати, бо цим законом заборонили використання ними електрики. Крім того, не врегульовано, що робити у випадках, коли засуджений, наприклад, почне дзвонити своїм колишнім жертвам. До мене раніше зверталися виборці з проханням вжити заходів щодо того, що їм дзвонять засуджені. Я пропоную закріпити процедуру, за якою сім-картки засуджених будуть налаштовані на білі списки – перелік номерів, по яким вони мають право дзвонити. Я цікавився в інженерів, вони кажуть, що сім-картки можна налаштувати відповідним чином. Крім того, я пропоную встановити дозвіл на зарядку мобільних телефонів.
Прошу.
Шановні колеги, безумовно, запропонована пропозиція є слушною, але вона не узгоджується з вимогами статті 116 Регламенту так, як передбачає доповнення кодексу новою статтею, який не був предметом розгляду у першому читанні. Тому комітет прийняв рішення, з огляду на цю обставину, відхилити дану пропозицію.
Наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте. Ставлю на голосування поправку номер 18 народного депутата Одарченка. Прошу голосувати. [[10:37:10]] За-139 Проти – 1, утрималося – 20, не голосувало – 251. Рішення не прийнято. По фракціях. Розглядається поправка 21 народного депутата Яворівського. Увімкніть мікрофон Яворівського.
Володимир Яворівський, Троєщина, "Батьківщина". Шановні колеги, я звертаюсь передусім і до комуністів, і до представників Партії регіонів. Чому ви не проголосували тоді про те, щоб уточнити? Закон має бути дуже чітким, людина має право, засуджений має право користуватися мобільним телефоном, а не просто носити його при собі. І в мене звернення до Саса. Чому відхилена ця поправка? Ви так само як юрист дуже високої категорії проти цієї поправки? Підтримайте мене і поясніть, що це потрібно зробити. Дякую.
Будете пояснювати?
Дякую. Моя особиста думка про те, що ця поправка повинна бути підтримана, я особисто її підтримувати буду, але я доповідаю зараз рішення комітету. Тому комітет прийняв рішення відхилити дану поправку.
Ставлю на голосування поправку 21 народного депутата Яворівського на підтримку. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:38:52]] За-142 Проти – 3, утрималося – 20, не голосувало – 247. Рішення не прийнято. По фракціях. Народний депутат Дерев’янко просить по 19 поправці. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні колеги! Тут написано в таблиці, що поправка моя врахована редакційно. А мова йде про наступне, про те, що згідно з моєю поправкою тримання засуджених у лікувальних закладах місць позбавлення волі авторами передбачається врегульовувати нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері виконання кримінальних покарань. Моя пропозиція полягала в тому, що це був спільний акт цього органу, а також центрального органу виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері охорони здоров’я. Тому що мова йде про хворих засуджених, мова йде про лікування інфекційних хворих і таке інше. Тому недостатньо компетенції, на мій погляд, одного органу і потрібно, щоб це був спільний нормативний акт. Прошу підтримати.
Сергій Володимирович, прошу.
Шановні колеги! Дана поправка комітетом врахована редакційно, але якщо автор наполягає, то для підтримки треба ставити, відповідно до процедури, на голосування це питання.
Шановні народні депутати! Ставлю на голосування поправку 19 народного депутата Дерев’янко, він висловив свою пропозицію. Прошу голосувати. [[10:40:48]] За-142 Проти – 0, утрималося – 21, не голосувало – 249. Поправка не підтримана. По фракціях. Розглядається поправка номер 23 народного депутата Махніцького. Наполягаєте?
Олег Махніцький, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Наполягаю, шановні колеги, дійсно Рада Європи вимагає для того, щоб була гуманізація режиму відбування покарань, ми приймаємо певні права для засуджених, але не передбачаємо механізму реалізації тих прав. Тому вона, ця моя поправка, вона погоджується із попередніми авторами інших поправок. Якщо в цій нормі передбачено право засудженого носити мобільний телефон і пізніше. дається перелік, також гроші. І ми даємо вже реалізацію в наступній частині норми про те, що можна користуватися грошима, а мобільними телефонами не можна, то тоді давайте взагалі не будемо це право передбачувати. Тому що ця норма буде мертвою і жодної вимоги Європи, давайте відверто скажемо, нами не буде виконано. Тому я прошу, колеги, віднестися дійсно з розумом до цього питання, і якщо ми хочемо передбачити якісь права, так давайте передбачимо і механізми реалізації цих прав. Дякую.
У вас є пояснення?
На мою думку, дана поправка заслуговує на увагу, тому що вона слугує реалізації забезпечення певних прав, вірніше встановлює певних механізм. Я зараз не буду пояснювати юридично-теоретичні підстави для її відхилення, але констатую тільки, що комітет прийняв рішення відхилити дану поправку. Тому треба ставити на голосування відповідно до процедури дану поправку.
Дякую. Ставиться на голосування поправка номер 23 народного депутата Махніцького на голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:43:01]] За-142 Проти – 0, утрималось – 21, не голосувало – 251. Поправка не підтримана. Розглядається поправка 28 народного депутата Одарченка. Прошу ввімкніть мікрофон.
Дякую, Володимире Васильовичу. Шановні колеги, зараз департамент покарання абсолютно чітко свідчить, що якщо засуджений захворів, він втрачає цілий ряд своїх прав. Так, наприклад, хворий часто не може отримати побачення або належно йому за законом телефонну розмову, оскільки в лікарнях, так би мовити, не зручно здійснювати відповідний контроль. І цю проблему схоже ніхто не збирається сьогодні вирішувати. Я пропоную чітко закріпити, що поміщення засудженого у лікарню, неможливість здійснення повного контролю не може. є обмеженням його прав. Права людини навіть засудженої не можуть залежати від здатності держави виконувати свої обов’язки. Те, що держава не здатна виконувати свої обов’язки, це не є проблема засуджених. Я пропоную своєю поправкою врегулювати це питання і дати можливість засудженим, які є в лікарні, користуватися своїми правами.
Ставлю на голосування поправку 28 народного депутата Одарченка. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:44:47]] За-148 Проти – 2, утрималося – 20, не голосувало – 245. Поправка не підтримана. Розглядається поправка номер 33 народного депутата Олійника. Не наполягає. Сергій Володимирович, усі поправки розглянули?
Так, усі поправки розглянуті. Поправка Олійника Володимира Миколайовича, вона розглядалася на комітеті, і вона відхилена з огляду на положення, знову ж таки, формально статті 116 Регламенту Верховної Ради України.
Ставлю на голосування. Шановні народні депутати, дуже важливий закон, прошу сісти на свої місця, буде голосування зараз. Прошу всіх зайняти місця свої. Всі почули? Підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект Закону (№ 1131) про внесення змін до Кримінального виконавчого кодексу України щодо порядку та умов відбування покарання. Для прийняття в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. [[10:46:36]] За-379 Проти – 1, утримались – 0, не голосували – 36. Рішення прийнято. По фракціях: Партія регіонів – 187, "Батьківщина" – 73, "УДАР Віталія Кличка" – 32, "Свобода" – 34, Компартія – 29, позафракційні – 24. Отак треба і голосувати цілий день сьогодні. Домовились?
Дякую.
Розглядається проект Закону (№ 2105а) про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" (нова редакція). Як розглядаємо? По повній і скорочена. Ставлю на голосування скорочену процедуру розгляду цього питання. Прошу депутатів визначатися. [[10:48:02]] За-191 Визначилися. 191 – за, проти – 80, утримались – 8, не голосували – 133. Рішення прийнято. Я запрошую для доповіді голову Комітету з питань податкової та митної політики Віталія Юрійовича Хомутинніка.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги, зараз ми розглядаємо законопроект "Про Митний тариф України" (2105а), поданий Кабінетом Міністрів, підготовлений на виконання програмних зобов’язань по вступу України до Світової організації торгівлі. Це повторне читання. При розгляді в першому читанні я казав з цієї трибуни про те, що крім положень, які стосуються виконання умов на 2013 рік по Світовій організації торгівлі є також положення, які уряд додатково включив в цей законопроект. Саме це стало причиною неприйняття в першому читанні цього законопроекту на цьому тижні. По домовленістю з депутатськими фракціями комітет провів рішення, яке було узгоджене, – вилучити ті позиції, які не стосуються Угоди про. яку треба виконати в цьому році Україною, яка підписана зі Світовою організацією торгівлі. Це стосується збільшення розміру ставок ввізного мита на полівінілхлорид, зменшення ввізного мита на деякі відходи та брухт металів з 5 до 0 відсотків та запровадження збільшення вдвічі повних ставок ввізного мита. Тому є така рекомендація і пропозиція комітету – прийняти за основу даний законопроект. В поданні комітету ці позиції відображені, і комітет до другого читання відпрацює ці позиції, які узгоджені з фракціями і на наступний пленарний тиждень видасть вже готовий, узгоджений і юридично відпрацьований документ до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Немає. Голосуємо. Я прошу уваги народних депутатів. Ми обговорювали це питання вчора. Ставлю на голосування проект Закону (номер 2105а) про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" (нова редакція) для прийняття за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:51:30]] За-365 Проти-0, утрималось-1, не голосували-49. Рішення прийнято. По фракціях. Є по фракціях. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання щодо внесення змін до Конституції України. На розгляд вноситься проект Закону (реєстраційний номер 2522а) про внесення змін до Конституції України щодо посилення гарантій незалежності суддів. Законопроект внесений Президентом України відповідно до статті 93, 154 Конституції України та визначений як невідкладний. Згідно з вимогами частини першої статті 146 Регламенту питання розглядаються виключно за процедурою повного обговорення. І я запрошую до слова для доповіді радника Президента України Андрія Володимировича Портнова. Прошу. Прошу, доповідайте, повне обговорення цього питання йде. Прошу.
Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати України! Президент України подав на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Конституції України. Метою цього законопроекту є посилення існуючих гарантій незалежності суддів, удосконалення існуючої конституційної процедури призначення та звільнення суддів, зменшення ролі політичних органів у цьому процесі, а також віднесення розгляду питань, пов’язаних із діяльністю суддів до компетенції органів, більшу частину складу яких складатимуть судді. Посилення незалежності суддів є ключовим питанням конституційної реформи правосуддя, і їх існування необхідно забезпечити як при призначенні та звільненні суддів з посади, так і впродовж всього періоду здійснення ними своєї діяльності. Актуальність пропонованих главою держави змін до Конституції України обумовлюється й тим, що на необхідності вдосконалення конституційних положень, присвячених правосуддю, неодноразово наголошувала і Європейська комісія "За демократію через право" та інші міжнародні інституції. Аналіз їх висновків та рекомендацій засвідчує, що приведення українського законодавства у відповідність до міжнародних стандартів неможливо без внесення змін до норм Конституції України, які стосуються складу та повноважень Вищої ради юстиції існуючого порядку призначення та обрання суддів і взаємопов’язаного з цим питання п’ятирічного строку призначення на посаду судді вперше, процедури зняття суддівської недоторканості, порядку утворення та ліквідації судів. Законопроект, який сьогодні розглядається, містить пропозиції, що спрямовані на врегулювання цих питань. Проектом передбачається змінити склад та порядок формування Вищої ради юстиції України. Передбачається, що 12 з 20 членів Вищої ради юстиції становитимуть судді призначені З’їздом суддів України. Крім того, за посадою до складу Вищої ради юстиції входитимуть Голова Конституційного Суду України, Голова Верховного Суду України, Голова Ради суддів України, що також збільшуватиме число представників суддівського корпусу у складі цього органу. Наявність більшості суддів у Вищій раді юстиції дасть змогу уникнути необгрунтованого тиску на суддів у питаннях звільнення та притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також дозволить зменшити ризик політичного впливу при прийнятті рішень цих питань, оскільки члени цього органу більше не призначатимуться іншими органами влади. Принагідно зауважу, що Генеральний прокурор України, який входитиме до складу Вищої ради юстиції за посадою відповідно до положень законопроекту не братиме участь у голосуванні при прийнятті Вищою радою юстиції рішень стосовно суддів, а лише в розгляді питань, які пов’язані з діяльністю прокурорів. Крім того, проектом також пропонується змінити існуючий порядок призначення та звільнення суддів. Передбачається, що укази Президента України про призначення судді на посаду безстроково, а також звільнення судді з посади можуть бути ухвалені виключно в межах та на підставі відповідних подань Вищої ради юстиції. Таким чином участь Президента України у вказаних питаннях буде полягати у легітимізації рішень Вищої ради юстиції і надання їм високого юридичного статусу акту Глави держави і фактично стануть церемоніальними актами. Аналогічні за змістом положення стосуються і права Глави держави на переведення суддів, де рішення Президента України залежатиме від змісту подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та згоди судді на переведення. Таким чином, основна роль у прийнятті рішень, пов’язаних із суддівською кар’єрою, належатиме представникам судової влади, а не інших політичних органів. Варто зазначити, що такий підхід відповідає загальновизнаним європейським стандартам і був підтриманий Венеціанською комісією. Ще однією новелою законопроекту, яка прямо пов’язана з питаннями призначення суддів, є пропозиція щодо скасування п’ятирічного строку призначення на посаду судді вперше. Існування у Конституції України своєрідних випробувальних строків для суддів неодноразово було предметом критики Венеціанської комісії та Парламентської асамблеї Ради Європи. Оскільки розцінювалося як таке, що створювало загрозу незалежності судді, який для обрання на посаду міг іти на компроміси з представниками політичних органів. Законопроектом пропонується відмовитися від п’ятирічного строку призначення та закріпити, що суддя призначається на посаду безстроково. Стосовно питання про зняття суддівської недоторканності варто зазначити, що відповідно до рекомендацій Венеціанської комісії Конституція України має передбачати зняття суддівського імунітету незалежним суддівським органом. З урахуванням цього, в проекті закону пропонується надати згоду, щоби надання згоди на затримання чи арешт судді здійснювала Вища рада юстиції, яка буде сформована згідно з вимог нової Конституції. При цьому враховуючи вимоги діючої Конституції України, пропонується передбачити, що підстави та порядок надання чи відмови у наданні Вищою радою юстиції згоди на затримання чи арешт судді визначається законом. Не менш важливим є і положення законопроекту, якими пропонується, щоб утворення, реорганізація та ліквідація судів, а також визначення їх мережі здійснювалося законами України, а не указами Президента. Такий підхід дозволить Верховній Раді України не тільки визначати законодавчі засади діяльності суддів, а й формувати організаційну структуру судової системи України. Крім того, це гарантуватиме стабільність судової системи, оскільки будь-які рішення пов’язані із змінами мають бути прийняті більшістю від конституційного складу парламенту. Законопроектом також пропонується змінити повноваження Верховного Суду України, наділивши його правом забезпечувати однакове застосування норм законодавства всіма судами загальної юрисдикції. Відповідні зміни дозволять зміцнити роль Верховного Суду України як найвищого органу у системі судів загальної юрисдикцій, створити правовий механізм формування єдиної судової практики. Важливою частиною законопроекту є положення, які безпосередньо стосуються особи судді. В цьому контексті особливу роль відіграють викладені у законопроекті пропозиції, які стосуються підвищення вимог до осіб, які можуть претендувати на зайняття посади судді. Це збільшення віку з 25 до 35 років і стажу роботи в галузі права з 3 років до 5. А також пропозиції щодо збільшення граничного віку перебування на посаді судді та закріплення на конституційному рівні принципу конкурсного добору кандидатів на посаду судді. Прийняття таких змін покликане сприяти тому, щоб суддями ставали особи, які мають достатній професійний і життєвий досвід, а також щоб надати суддям, які хоч і досягли 65-річного віку, але мають бажання працювати, можливість продовжувати свою діяльність на посаді судді. Шановні народні депутати України, всі ці та інші положення законопроекту спрямовані на якісну трансформацію судової системи України, а їх зміст базується на положеннях міжнародних стандартів судочинства, які викладені у Пояснювальній записці до цього законопроекту. Пропозиції, які викладені в цьому проекті Закону, аналізувалися Венеціанською комісією і Венеціанська комісія зробила свій висновок від 15 червня 2013 року. "Переконані, що прийняття зазначених змін до Конституції України сприятиме посиленню незалежності суддів, зміцненню ролі суддів у вирішенні питань, пов’язаних з їх діяльність, а також дозволить закласти основу для подальшого удосконалення нормативно-правового регулювання питань судоустрою, судочинства і статусу суддів відповідно до міжнародних стандартів". Шановні народні депутати України, цим законопроектом глава держави пропонує здійснити черговий етап системних змін у сфері судочинства, які обумовлені євроінтеграційними прагненнями України. Просимо підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Доповідь закінчена. Шановні народні депутати, є питання до Андрія Володимировича? Прошу записатися. Прошу об’єднання "Свобода", народний депутат Мирний.
Прошу передати слово Андрію Махніцькому.
Прошу передати слово Махніцькому народному депутату.
Олег Махніцький, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". У мене є таке питання, власне перша частина, що стосується публічності прийняття цих змін, підготовки цих змін. Чому не було обговорення перед тим, як вони були скеровані до Венеціанської комісії? Чому цей процес проходив в скритий спосіб від суспільства? І друге дуже важливе питання, що стосується балансу між законодавчою і виконавчою судовою владою. Ви наголосили, що згідно запропонованих змін 12 із 23 членів Вищої ради юстиції є судді. Але з 11 членів юстиції є представники виконавчої влади, проте нема представників законодавчої влади. Який передбачений механізм стримувань і противаг, щоб не було узурпації власне судової влади з боку президентської влади? Дякую.
Дякую вам за це запитання. Перше. Щодо обговорення цього законопроекту. Президентським указом була створена конституційна асамблея, до якої були запрошені представники всіх політичних сил, науковці, громадські діячі. Всі могли прийняти участь в обговоренні законопроекту. Друге. Цей законопроект був своєчасно опублікований і направлений до всіх європейських експертних інституцій. Крім того, законопроект внесений ще 4 липня Президентом України до парламенту. Будь-які політичні сили мали можливість у 14-денний термін зареєструвати альтернативний законопроект для того, щоб професійно його обговорити у стінах українського парламенту. Відповідаючи на ваше друге запитання, хочу сказати, що не 12 із 23, а 12 із 20 членів Вищої ради юстиції є суддями, які обираються з’їздом суддів. Більше того, жодного представника виконавчої влади ми не пропонуємо до складу Вищої ради юстиції. Більше того, Президент України позбавляється своєї квоти Вищої рада юстиції.
Дайте завершити відповідь.
Дякую. І міністр юстиції виводиться, також ця квота буде відсутня у новому складі Вищої ради юстиції. Дякую.
Народний депутат Ханенко, об’єднання "Свобода".
Святослав Ханенко, фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Прошу передати слово Валерію Карпунцову.
Прошу передати Валерію Карпунцову.
Шановні колеги! Шановний доповідач! Дуже важливий проект, дуже важлива тема: посилення гарантій незалежності суддів. І саме це не простий акт закону – це проект змін до Конституції. Володимире Васильовичу, перше, в документах, які роздані, немає порівняльної таблиці і пояснювальної записки депутатам. Це перше. Друге. Шановний Андрій Володимирович! Досить вагоме питання і великі ризики того, що воно буде поставлено під сумнів. Мені приємно, що все ж таки комітет вчора повторно нормально розглянув це питання, схвалив його. Але друге, і Регламент, і Конституція, і, до речі, Указ Президента (№270/95), який затверджує Положення про порядок роботи з законопроектами та іншими документами, що вносить Президент на розгляд Верховної Ради, а саме: пункт 3 чітко говорить, що законопроект.
Дайте завершити.
і документи і законодавчі ініціативи на них ставиться дата і підпис Президента. Суб’єктом внесення є: Президент, народні депутати, уряд і Нацбанк. Я всім би не ризикував і до таких серйозних документів все ж таки виваніже відноситися. Дякую.
Дякую вам, пане депутати, за запитання. Підпис Президента України стоїть на цьому законопроекті, офіційно направлений до парламенту, це можна перевірити в Секретаріаті Верховної Ради України.
Дякую. Сідайте. Слово для співдоповіді надається голові Комітету Верховної Ради України з питань правової політики Валерію Володимировичу Писаренко. Прошу.
Шановний Володимир Васильович! Шановні народні депутати! Розглянувши за дорученням Голови Верховної Ради на своєму засідання поданий Президентом України законопроект про внесення змін до Конституції України щодо посилення гарантій незалежності суддів (реєстраційний номер 2522а) від 4 липня 2013 року, Комітет Верховної Ради з питань правової політики встановив наступне. Метою законопроекту є вдосконалення положень Конституції України та посилення існуючих гарантій незалежності суддів, що дасть змогу змінити існуючу процедуру призначення, звільнення суддів, зменшити роль політичних органів в цьому процесі та дозволить передати повноваження щодо вирішення питань, пов’язаних із діяльністю суддів, до відання органів, більшу частину яких становить судді. Для досягнення цієї мети законопроектом пропонується внести зміни до Конституції такого роду. Перше. Передбачити в частині третій статті 55 право кожної особи на справедливий і гласний розгляд справи впродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом утвореним законом. Друге. Змінами до статті 85, 125 передбачається закріпити, що визначення мережі суддів, їх утворення, реорганізації та ліквідація здійснюється шляхом прийняття закону. Третє. Зміни до статей 106, 126, 128 пропонується удосконалити порядок призначення та звільнення судді. Передбачається, що суддя суду загальної юрисдикції призначається на посаду безстроково Президентом України, при цьому закріплюється, що рішення Глави держави щодо призначення суддів чи звільнення їх з посади приймається виключно на підставі та згідно з поданням Вищої ради юстиції. Четверте. Змінами до статті 122 виключається положення про строк повноваження Генерального прокурора України. П’яте. Змінами до статті 125 пропонується наділити Верховний Суд України повноваженнями щодо забезпечення однакового застосування норм законодавства України всіма судами загальної юрисдикції. Шосте. Змінами до частини третьої статті 126 передбачається закріпити, що надання згоди на затримання чи арешт судді здійснюється Вищою радою юстиції за поданням Вищої кваліфкомісії суддів суддів. Сьоме. Змінами до частин п’ятої, сьомої статті 126 здійснюється розмежування підстав для звільнення судді від підстав для припинення повноважень судді, запроваджуються додаткові підставі для звільнення, а також змінюється порядок припинення повноважень судді Конституційного Суду України у зв’язку з закінченням строку, на який він був призначений. Граничний строк перебування на посаді судді пропонується підвищити до 70 років. Восьме. Змінами до статті 127 пропонується підвищити вимоги до осіб, які можуть претендувати на зайняття посади судді, а також встановлюється, що добір в кандидати на судді здійснюється виключно на конкурсній основі. Дев’яте. Змінами до частини другої статті 128 передбачається врегулювати порядок проведення суддів, закріпити, що переведення судді можливо лише за його згодою, а переведення до суду вищої інстанції здійснюється лише на конкурсній основі. Десяте. Змінами до статті 129 перелік засад судочинства доповнюється засадою автоматизованого розподілу справ між суддями. Наступне. Змінами до статті 131 пропонується змінити повноваження та склад Вищої ради юстиції, закріпивши, що 12 з 20-и членів. судді, призначені з’їздом суддів України. З’їзд адвокатів та з’їзд представників юридичних вищих навчальних закладів та наукових установ призначатиме по два члени. За посадою до складу Вищої ради юстиції входитиме: голова Конституційного Суду України, голова Верховного Суду України, голова Ради суддів України та Генеральний прокурор України. При цьому передбачається, що Генеральний прокурор України не бере участь у голосуванні при прийнятті Вищою радою юстиції рішень стосовно суддів тощо. На думку членів комітету, прийняття запропонованих у законопроекті змін до Конституції України не призведе до порушення Україною міжнародних зобов’язань. Аналіз положень законопроекту дає підстави вважати, що під час його підготовки врахована Рекомендація Комітету міністрів Ради Європи (№ 94) "Незалежність, дієвість та роль суддів" від 17 листопада 2010 року, окремі положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, рекомендації Європейської комісії за демократію через право. висловлені у численних висновках. Враховуючи вище викладене, Комітет з питань правової політики вирішив рекомендував и Верховній Раді України поданий Президентом України проект Закону про внесення змін до Конституції України щодо посилення гарантій незалежності суддів включити до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України сьомого скликання та направити до Конституційного Суду для одержання висновку щодо відповідності вимогам статтям 157, 158 Конституції України. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, питання є до Валерія Володимировича? Запишіться. Прошу народний депутат Осуховський, питання.
Знімаємо.
Знімаєте. Фракція "Батьківщина", народний депутат Сас. Прошу.
Шановний доповідачу, я хотів вашу увагу звернути на те, що при розгляді таких надзвичайно важливих питань, як внесення змін до Конституції України, особливо важливо дотримуватися процедури розгляду даного питання. От ви тільки що сказали, що розглянути про включення до порядку денного і направлення до Конституційного суду. Але це питання, ви знаєте, що процедури внесення змін до Конституції чітко виписана поетапно в Регламенті. І це окремі речі – внесення до порядку денного і окремі речі, вони розглядаються за окремою процедурою – про направлення до Конституційного суду. Цьому направленні до Конституційного суду передує цілий ряд питань, в тому числі – направлення до. на експертизу до наукових, до експертних установ, що не було зроблено і не може бути зроблено, до включення до порядку денного. Це надзвичайно важливі речі. Тому, шановні.
Відповідайте.
Шановний колего, хотів розділити ці два питання. Перше, щодо обговорення серед наукових установ і громадськістю. Попередній доповідач, визначений Президентом, зазначав, що це питання, перш за все, формувалося в середині наукових установ, громадських організацій, представників політичних сил під час обговорення на Конституційній асамблеї, затвердженої Президентом України. Друге. Шановний Сергій Володимирович, я готовий зараз з вами продискутувати вже не перед мікрофоном, але Регламент Верховної Ради чітко передбачає, що питання включення до порядку денного та направлення до Конституційного Суду приймається єдиним голосуванням, це єдине питання. Ми зараз з вами це обговоримо і знайдемо разом це питання в Регламенті. Дякую.
Дякую. У вас буде можливість в перерві я два досвідчених юриста поспілкуватися. А я надаю слово, об’єднання "Свобода", народному депутату Мирному.
Прошу передати слово безкомпромісному захиснику знедолених пану Чорноволенку.
Прошу, народний депутат Чорноволенко.
Дякую. Чорноволенко, "Батьківщина". Я дякую "Свободі" за передане слово. Шановний доповідач, от дивіться! Головна ж проблема наших суддів – це не незалежність від виконавчої влади, хоча ця проблема існує. Головна проблема, як її розуміють всі люди, це полягає в їх корумпованості. Чи посилять нинішні зміни корумпованість судів, їх здатність діяти як мафіозне угрупування на користь, можливо, навіть не правлячому режиму, але на користь своїм меркантильним інтересам? І які тут запобіжники є, з точки зору можливого впливу на цей процес? Тобто наскільки от ми зберігаємо принцип розподілу влад і контролю влад, взаємозбалансованості і контролю? І чи не призведе до утворення такої от мафіозної судової касти в Україні? Дякую.
Дякую, шановний колего, за запитання. Ці зміни до Конституції дозволять нам зробити, дійсно, по-справжньому незалежні судові органи. І наше з вами питання в тому, щоби ми на питання корупції реагували не тільки під час політичного обговорення, а кожного дня. І наше з вами питання в тому, щоби і законодавство цьому відповідало. Сподіваюся, що ми з цим впораємося. Дякую.
Валерій Володимирович, дякую. Сідайте. Я прошу народних депутатів записатися на виступи від фракцій. [[Шум у залі]] Я надам вам слово для виступу, ми домовлялися. Записались. Об’єднання "Свобода", народний депутат Махіцький. Народний депутат Кайда передав йому слово.
Олег Махніцький, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Є дійсно дуже великою і серйозною проблемою на сьогоднішній день питання правосуддя, його незалежності, об’єктивності і справедливості, і законності. Однак, що ми маємо із запропонованими змінами до Конституції. Аналіз підготовленого законопроекту дає підстави зробити висновки про те, що передбачені в ньому зміни до Конституції не тільки не розв’яжуть наявної проблеми незалежності суддів, а навпаки законсервують її. І у певних аспектах навіть посилять залежність суддів в першу чергу власне від виконавчої гілки влади. Концептуальною проблемою запропонованих змін до Конституції є те, що вони є фрагментарними і стосуються лише кількох окремих питань судочинства, а не охоплюють реформу судочинства в цілому. Передбачені проектом зміни пропонуються без інших можливих змін до Конституції, які можуть бути пов’язані і забезпеченням незалежності суддів. Адже незалежність судової влади, це не лише питання добору суддівських кадрів, підстав для звільнення суддів з посади та принципів формування Вищої ради юстиції, на чому зроблено акцент в цьому законопроекті. Але це також є і питання загальних конституційних засад демократичних правових принципів діяльності державної в Україні. Зокрема саме важливе, на чому наголошується, є принцип поділу влади на законодавчу, виконавчу і судову. Хочу звернути увагу, що ухвалюючи Конституцію, чинну Конституцію, Верховна Рада створила цілісну систему стримувань та противаг у трикутнику влади Президент – парламент - суди. Тобто на сьогоднішній день, якщо забирати якийсь механізм стримувань від однієї гілки влади і передавати іншій, треба також передбачати, щоб цей механізм не був зруйнований і щоб пізніше одна з влад не узурпувала власне судову владу. Що стосується про те, що було сказано у вимогах Ради Європи і Венеціанської комісії. Так, дійсно, є зауваження і вимоги про те, що, щодо реформування правосуддя в Україні. Але основні вимоги автори не сказали також, що доповідачу, співдоповідачу основними вимогами було, це перше, усунути 5-річний так званий випробувальний термін суддів, про що ми абсолютно погоджуємося на такі вимоги. І друге, це те, що такий орган, як Вища рада юстиції, в своєму складі повинен мати більше представників, власне, від судової влади, про що ми також погоджуємося. Але попри це, що вимагала Рада Європи, в цьому законопроекті закладено дуже багато механізмів, які дозволять узурпувати президентською владою власне судову влада, і ця судова влада не буде незалежною, а буде ще більш залежною і власне від виконавчої влади, натомість законодавча влада буде позбавлена будь-яких можливостей стримувань і противаг, як це передбачає конституційний принцип. Однак, незважаючи на те, що, дійсно, цей законопроект має багато негативного, оскільки вимагає про це Європа, ми будемо підтримувати цей законопроект.
Дякую. Фракція "Батьківщина", народний депутат Бондаренко.
Прошу передати слово Арсенію Яценюку.
Прошу. Як і домовлялися, от передаємо вам слово.
Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати України! Українська опозиція за підписом 165 народних депутатів України, а саме: фракція "Батьківщина", фракція "Свобода" та фракція "УДАР", підготували внесення змін до української Конституції щодо дійсного гарантування незалежності суддів та надання українським громадянам право на справедливий і чесний суд. Ми підготували комплексний законопроект, який суттєво відрізняється від законопроекту, який внесений Президентом України Віктором Януковичем. І я хотів би окремо наголосити на тій меті, яку переслідують три опозиційні фракції. Ми вважаємо, що тотально корумповані українські суди повинні відійти у минуле. Корупція в українських судах пов’язана, в першу чергу, з тим, що кожен суддя призначається і контролюється персонально Президентом України та його адміністрацією, що кожен суддя боїться прокурора, боїться працівника Служби безпеки, що кожен суддя повинен нести на самий верх хабарі і така система збудована протягом десятків років. Тому наш законопроект про внесення змін до Конституції України кардинально і радикально змінює суддівську систему в Україні і не дає можливість судді як почувати себе незалежною особою, так і надає можливість кожному українцю отримати доступ до правосуддя і отримати рішення не іменем доларів Сполучених Штатів Америки, а іменем України. Ітак, які ключові відмінності між законопроектом Віктора Януковича та законопроектом української опозиції. Хотів би розпочати з Верховного Суду України. Відповідно до Конституції України Верховний Суд України є найвищою судовою інстанцією. Це означає, що Верховний Суд України повинен мати право, в тому числі і перегляду справ за відповідними категоріями обставин, які визначені законом. Ми вважаємо, що компетенція Верховного Суду України повинна бути повністю відновлена, а саме Верховний Суд України повинен отримати: Перше. Повноваження щодо забезпечення однакового застосування законодавства всіма судами. Друге. Він повинен отримати повноваження щодо перегляду різного категорій справ. Третє. Він повинен отримати повноваження щодо дачі роз’яснень, які, підкреслюю, обов’язкові для виконання всіма судами. І четверте. Ми вважаємо, що Верховний Суд України повинен отримати право органу конституційного.
Увімкніть, дві хвилини ще.
Верховний Суд повинен отримати компетенцію органу конституційної юрисдикції, а саме: продажний і корумпований Конституційний Суд повинен бути ліквідований і повноваження по тлумаченню української Конституції повинні бути передані незалежному Верховному Суду України. Друге. Ми вважаємо, що Президент України не має права. Перше – на призначення судей, і ми йому хочемо залишити тільки церемоніальну функцію призначення суддів, а остаточне рішення повинна приймати Вища рада юстиції. Друге – ми вважаємо, що Президент України не повинен приймати рішення про реорганізацію і ліквідацію судів. Це повинно робиться тут Верховною Радою України окремим законом. Ми приймаємо закон, відправляємо Президенту України на підпис щодо того, які ми суди ліквідовуємо, які ми суди утворюємо. Тепер дуже важливий елемент, який відсутній взагалі в українському законодавстві. Ми хочемо ввести процедуру імпічменту для судді. Сьогодні українські громадяни не мають ніякого впливу на суддівську гілку влади. Тому ми вважаємо, що 20 тисяч громадян або 150 народних депутатів України повинні отримати право на початок процедури імпічменту для судді місцевого суду. Що стосується спеціалізованих суддів та суддів Верховного Суду України, така процедура імпічменту має право розпочатися у тому випадку, коли її порушують 150 народних депутатів України. Імпічмент судді – це реальний правовий механізм не просто боротьби з корупцією в суддівській системі, але й відповідальності кожного суддів перед Конституцією, законом і перед народом України. Низка речей, які також потребують врегулювання. В першу чергу, це стосується компетенції органів прокуратури. Ми пропонуємо у змінах до Конституції чітко передбачити, функція загального нагляду органів прокуратури припиняється раз і назавжди з 1 січня наступного року. Окремо компетенція по Вищій раді юстиції. Ми вважаємо, що повинно бути не 20, а 15 членів Вищої ради юстиції. І ми вважаємо, що.
Завершуйте.
Ми вважаємо, що в першу чергу, 10 суддів призначаються з’їздом суддів, а 5 суддів, а 5 членів, вибачте, Вищої ради юстиції призначаються саме нами як Верховною Радою України. І наостанок. Наостанок – це те, що стосується так званих адміністративних посад. Ну, не справа Вищої ради юстиції призначати голів судів. Це повинні робити ради суддів на відповідних рівнях. Ми вважаємо, що саме органи місцевих судів.
Останнє речення.
Органи. Ще не останнє, ще дуже довго до останнього. Органи суддівського самоврядування повинні призначати на керівні посади. ми відправимо свій проект змін до Конституції до європейських інституцій, будемо вносити його до парламенту для того, щоб такого, що отримати висновок як Конституційного Суду, так і пройти повну процедуру внесення змін до Конституції, які внесені опозицією. Дякую за увагу.
Фракція Партії регіонів, народний депутат Ярослав Сухий, прошу.
Шановні колеги, я записався на виступ, оскільки мені не вдалося задати запитання і отримати відповідь, і не отримав відповідь на своє запитання Олександру Чорноволенку. А запитання, котре турбує всіх народних депутатів України мажоритарників, які час від часу отримують листи і скарги на неправосудні рішення судів і ми в розгубленості, і ми не розуміємо, як можна вийти, на кого вийти і що можна зробити. Я вам наведу декілька прикладів. Я особисто був в судді Печерського суду, котра прийняла таке рішення: Комісії. Тут є Саша був, Саша. підтвердить, голова Фонду держмайна. "Комісії Фонду держмайна зібратися і визнати переможцем у конкурсі таку-то фірму, а в такої-то фірми пакет відібрати". Я був у неї прийомі, вона мені каже: "Ярослав Михайлович, ви не нервуйтесь, я знаю все, що ви хочете мені сказати, я обрана пожиттєво". Усунення представницького орану влади від процедури формування суддівського корпусу означає усунення законодавчої гілки влади від виконання наших функцій. Ми повинні захищати інтереси людей. Яким чином, як, до кого ми повинні звертатися? Ми так і не отримали відповідь на питання, які ж запобіжники, які ми отримуємо цим законом можливості, недопущення неправосудних рішень. Тут, от, виступав представник від "Батьківщини", він назвав приклад свого керівництва Верховною Радою, коли за його пам’яті десятками років судді носили наверх кудись там хабарі. Ну, напевно він знає, про що він каже, тоді так було. Що зараз воно має бути і яким чином зараз бути? Якби ми хоч трохи мали менше нарікань на судійську гілку влади. Тут вже колеги говорили про те, послухайте, незалежність корумпованої гілки влади це зло соціальне. Потім, згідно статті 6 Конституції, ми маємо три гілки влади. Ми розбалансовуємо систему противаг, тому що одна гілка влади виходить зовсім із системи трьох гілок влади, стоїть собі з боку, це не припустимо, цього робити не можна. І потім ще одне питання. Скажіть, будь ласка, депутати, а ми будемо тут голосувати за Державний бюджет України, ми що фінансування судової гілки влади повинні викинути, самі собі нехай збирають гроші? Як воно має далі виглядати? Є дуже багато запитань. Тому до тих пір, поки ми не отримаємо відповідь на чітке, зрозуміле запитання, яка система недопущення зловживань, якою має бути захисники, недопущення таких рішень, коли за ДТП із смертельним випадком суддя виносить рішення про умовний термін покарання і скільки таких випадків? Мажоритарники, підтримайте мене, у вас на руках всі ці факти є. При чому тут політична воля, при чому тут залежність від кого? Залежність від грошей, от що сьогодні губить судійську гілку владу. Його потрібно підтримати цей проект, бо він президентський.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Валерій Карпунцов.
Шановні колеги, громадяни, в Україні сталася критична ситуація дійсно з правосуддям і чим далі тим гірше. Рішення судів суперечить іноді не тільки закону, а й здоровому глузду. І Європейський Суд з прав людини останнім часом переніс Україну в категорію злісних порушників прав людини. Майже кожна справа програна державою, держава несе збитки, виплачує кошти. Чому українське правосуддя не здатне виконати свою основну функцію, захистити права людини? Чому така низька довіра до суду? Необхідність реформування судової системи України є об’єктивним чинником та вимагає глобальних змін системи. Саме тому наша фракція, безумовно, підтримує необхідність реформування судової системи з врахуванням рекомендацій міжнародних інституцій та запровадження саме європейських стандартів здійснення правосуддя в Україні. Тим не менш, не можна в цілому погоджуватись з запропонованою редакцією законопроекту про внесення змін до Конституції, оскільки окремі його положення досить своєрідно інтерпретують рекомендації Венеціанської комісії, є не якісними та направлені на посилення саме залежності суддів від влади. Зокрема, так відповідно до законопроекту Президент України на підставі та згідно подання Вищої ради юстиції призначає судді на посади та звільняє з цих посад. Саме у висновку Венеціанської комісії була надана згода і застереження, що це саме церемоніальна буде так звана функція. Але в сучасних умовах передача повноважень щодо призначення, звільнення та переведення суддів Президенту ще більше розбалансовує систему організації державної влади і непомірно посилює без того широкі повноваження Президента та залежність суддів від нього. Крім того, Венеціанська комісія уточнила в пункті 37 свого висновку, що для гарантування незалежності Вищої ради юстиції з’їзди суддів, адвокатів та представники юридичних вищих навчальних закладів, в свою чергу, повинні бути сформовані у належному порядку. Це обумовлює необхідність паралельного внесення змін до законодавчих актів. Вважаємо невиправданим положення щодо збільшення граничного віку для судді 70 років. Крім того, звертаємо увагу, що законопроект не врахував рекомендації Венеціанської комісії щодо функціонального імунітету суддів щодо юридичної відповідальності. Законопроект характеризується доволі формальним підходом до врахування рекомендацій міжнародних інституцій щодо вдосконалення конституційно-правового статусу прокуратури. Так передбачається лише вилучення з Конституції норми, яка встановлює 5-річний строк повноважень Генерального прокурора України. Водночас на нашу думку запроваджена зміна носить не повний характер, даний законопроект не підтримала навіть Конституційна асамблея, яка сформована при Президенту. Таким чином, зважаючи на надзвичайну актуальність питання реформування судової системи є нагальним, і наша фракція буде підтримувати будь-які зміни спрямована на реформування. Але, разом з тим, наголошуємо, що поданий законопроект містить ряд досить сумнівних та спірних положень, виправлення яких буде ініціюватись нашою фракцією. Дякую.
Дякую. Фракція Компартії України, народний депутат Симоненко.
Шановні колеги! Проблема суддів і судової гілки влади – це в першу чергу проблема свавілля правового, яке відбувається у нас в державі. Сьогодні хто тільки не говорить про недовіру до суддів, про те, що суди сьогодні повністю залежать від олігархів, що суди корумповані, і саме життя підтверджує всі ці висновки. Бо сьогодні можуть прийти під стіни Верховної Ради і на весь голос про це заявити і ті ж самі чорнобильці, яких неодноразово обманювали, в тому числі в судах, афганці, діти-війни. Ті ж самі мажори сьогодні користуються послугами суду, бо збивають і вбивають людей, в п’яному чи наркотичному угарі сідаючи за кермо автомобіля і потім не відповідають. Ті ж самі судді замінюють ту ж саму статтю бувшому народному депутату, який вбив людину у своїх, так скажімо, володіннях охотхазяйства, і сьогодні, так скажімо, він шалостями тільки відбудеться. Я думаю, що тут все це нам зрозуміло. Тобто я ще раз хочу наголосити, що в людей визиває сьогодні дуже серйозне занепокоєння ситуація з складом судової гілки влади. Вона є такою, бо є складовою в цілому системи. Якщо система у нас корумпована, якщо вона сьогодні побудована на тому, що залежить повністю від волі і практично великих грошей олігархів, то такі ж самі суди, тут нічого чекати. І наївно розглядати це питання, що можна удосконалити діяльність судової гілки влади при корумпованій олігархічній владі, це просто маячня якась і про це треба людям відверто говорити. Тому ми сьогодні якраз і наполягаємо, і фракція Компартії і Компартія неодноразово вносила пропозицію. Для корінного вирішення ситуації і зміни її реально треба вирішити дві речі: перше – це змінити політичну систему у нас в державі. І, по-друге, обирати суддів народом. Тоді буде у нас відповідальність суддів не перед олігархами, а перед народом. І ті, хто живуть на цій території, добре знають, як веде судочинство в районі, чи у місті, чи в області та чи інша людина. І, до речі, ті, хто дуже часто звертається до демократії, демократичних засад за кордоном, у Сполучених Штатах Америки використовують радянський досвід обрання суддів на виборах. Я про це говорю, щоб ми розуміли, як треба змінювати ситуацію і покращити її. А відносно цієї процедури, тут у нас сьогодні ситуація не для обговорення за змістом проекту, а ми повинні сьогодні вирішити тільки одне питання: направити на розгляд до Конституційного Суду. Ми, комуністи, будемо послідовними, як і в попередні рази, ми завжди наполягали, є ініціатива, давайте ми направимо до Конституційного Суду. Хай Конституційний Суд дасть висновок, після цього ми принципово будемо обговорювати тут, у залі.
Завершуйте.
А наші принципові позиції ми якраз і будемо відстоювати під час обговорення за змістом цього проекту. Сьогодні від нас вимагає Регламент тільки спрямувати його на розгляд до Конституційного Суду. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи в обговоренні цього питання. Прошу записатися. Фракція Партії регіонів, народний депутат Дунаєв. Прошу, виступайте.
Шановні колеги, вчора проходило засідання нашого Комітету з питань правової політики, на якому Андрій Володимирович доповідав цей законопроект і зупинився на основних новелах, що пропонуються з урахуванням вимог європейських партнерів України. У нас відбулось активне і тривале обговорення проекту, дуже жвава дискусія, було багато питань з боку опозиційних депутатів, які мали сумнів щодо дієвості та доцільності запропонованих змін до Конституції. Але на всі питання були надані професійні та, на мій погляд, вичерпні відповіді на захист поданих пропозицій. На думку, рівень підготовки цього законопроекту та коло учасників, які брали участь в його вдосконаленні, не залишає жодних шансів сумніватися у високій якості та фаховому підході. До виконання завдання диверсифікації, разумного розмежування повноважень законодавчої та судової гілки влади. Адже сама концепція проекту ґрунтується на основних положеннях судової реформи, яка була схвалена парламентом попереднього скликання і наразі відбулися в Україні, а також повністю корелюється і узгоджується з нашим основним законом. Всі ми були свідками доволі частих і прикрих випадків, коли в результаті політичних баталій шановні судді, а це не менше 50-70 осіб, що прибули до Верховної Ради з усіх регіонів за обрання або звільненням залишилися в стані невизначеності не лише на тижні, а часом – на роки. Ви тільки уявіть собі, колеги, у судді закінчилися повноваження або суддя досяг граничного віку перебування на посаді, але парламент не обирає його безстроково або звільняє. Тож відправлення правосуддя в певному регіоні, особливо на районному рівні тривалий час опиняється майже у стані колапсу. Фінансова складова – це невиправдане і тяжке навантаження на державний бюджет країни: заробітна плата судді, матеріальна допомога, вислуга, інші соціальні пільги, згідно законодавства. Ми з вами є народні обранці, люди із державним мисленням, які не чіпляються обома руками за владу, а заради блага народу і суспільства, а також слідуючи світовій практиці, можуть та зобов’язані нею ділитися. Тому я щиро підтримую розвантаження парламенту та передачу частину його функцій до Вищої ради юстиції, як передбачено цим законопроектом. І пропоную всім колегам, хто має здорове мислення, підтримати цей конструктивний крок на зустріч реальному впорядкуванню судової системи України. Дякую.
Дякую. Фракція "Батьківщина", народний депутат Петренко.
Павло Петренко, фракція "Батьківщина", незаконно ув’язненої Юлії Тимошенко. Дійсно, ситуація, яка склалася в судовій системі за останні роки, вона вимагає дуже серйозних дія з боку парламенту. Але той законопроект, який ми зараз побачили, який презентований Президентом у Верховній Раді, він не вирішує основні проблеми системні, які виникли в українському судочинстві. Рівень довіри до українських суддів за даними соціологічних служб впав до критичного рівня. Зараз тільки два відсотки громадян України повністю довіряють українським судам. І це питання стосується всіх сфер життя нашого суспільства, починаючи від тих суддів, які виносили політично вмотивовані рішення по Тимошенко, і по Луценку, закінчуючи тими суддями, які позбавляли десятки тисяч українців на виборах права голосу, зокрема як по округу 94-му округу Засухи, де суди фактично позбавили своїми рішеннями 30 тисяч голосів. громадян України права голосу. Це і питання, які стосуються кожного простого маленького українця, який потрапляє до судових органів. Наші громадяни не те, що не довіряють суддям, вони бояться судової і правоохоронної системи. І це основна системна проблема. Тому мова йде про декілька речей, про які ми постійно заявляємо, які є програмними нашої партії "Батьківщина". Перше. Це питання, пов’язане з системним комплексним реформуванням судової системи. Трьома фракціями опозиції були розроблені відповідні зміни до Конституції, які вже презентував лідер фракції "Батьківщина" Арсеній Яценюк. Крім того, нами були подані ціла низка законів, пов’язаних з перевіркою і люстрацією державних чиновників, у тому числі і суддів. У нас складається така ситуація, що судді різних інстанцій, офіційно декларуючи мізерні доходи, живуть як місцеві барони, і їхні родичі є мільйонерами і дуже успішними бізнесменами. Тому суддя, який фактично живе не на заробітну плату, він не може чесно здійснювати правосуддя. І у нас є рішення, які приймаються, дійсно, не іменем України, а іменем долара США. Коротко зупинюся на тих пропозиціях, які кардинальні відрізняються від пропозицій Президента. Ті пропозиції, які закріплені в законопроекті опозиції. Перше і саме основне. Ми вважаємо, що необхідно повернути народу право контролю за судовою системою. Це можна зробити тільки в один спосіб – коли громадяни зможуть відкликати у порядку імпічменту суддів всіх рівнів. Ми закріпили в нашому законопроекті це шляхом введення процедури імпічменту судді та місцевого референдуму щодо суддів місцевих судів. Крім того, ми, дійсно, хочемо зробити незалежну систему обрання суддів через прийняття відповідного рішення Вищою радою юстиції, яка буде обиратися без впливу на неї різних політичних інституцій. Ми хочемо прибрати у Президента право на утворення, ліквідацію, реорганізацію судів і надати це право Верховній Раді шляхом прийняття відповідних спеціальних законів. На сьогоднішній день в тих змінах, які пропонуються Президентом, на жаль, відбувається виключно узурпація контролю над судовою системою. Тому що Президент буде мати право фактично і призначати, і звільняти суддів.
Дякую, дякую. Фракція "Батьківщина", народний депутат Абдуллін. Да, народний депутат Соболєв.
Дякую. Шановні колеги! От я уважно вивчив цей законопроект, який подав Президент, і думаю, навіщо він внесений в парламент? Для того, щоб зробити незалежними суддів? Навряд чи. Прочитайте кожну статтю і ви зрозумієте, судді тепер будуть залежати або, знову-таки, від органу, який підконтрольний Адміністрації Президента. Або будуть залежні від свавільних рішень безпосередньо якоїсь суддівської касти, яка буде ними керувати. Причому тут зменшення або збільшення терміну повноважень прокурора? Генерального прокурора України до реформи судової системи? Ми хіба бачили проект Закону про внесення змін до Закону про прокуратуру? Де далі у прокурорів залишається загальний нагляд. Де далі у прокуратури залишаються всі ті права, які не відповідають Конституції України? Для чого тоді зникає стаття про термін повноваження Генерального прокурора? А я переконаний, ось для чого. Повноваження залишаться ті, які і зараз не відповідають Конституції. А прокурор буде призначатися не на 5 років, а можливо, на 10, можливо на 15 років. Як це буде визначено тепер не в Конституції, а безпосередньо в законі. Третій пункт, який мене дивує. Скажіть будь ласка, як може контролювати сама себе система? Як можна позбавляти парламент, інші органи влади від контролю за суддівською системою? Добре, призначення. Але, вибачте, звільнення з посади, відповідальність суддів за те, що відбувається?! На мій погляд, все те, що запропоновано в цьому проекті, це фактично спроба імітувати лише реформу, яка повинна забезпечити суддівське самоврядування і суддівську незалежність. Бо незалежність буде не від впливів ззовні. Це фактично буде незалежність від закону і Конституції суддівського корпусу. Саме тому на сьогоднішній день у нас і трапляються випадки, причому ці випадки не лише бізнесових розборок, а це випадки, коли політичний тиск, який здійснюється на суддів, далі втілюється в життя справами Тимошенко, справами Луценка, справами десятків інших політичних в’язнів. І я переконаний, що цей законопроект нічого абсолютно не змінює і не вносить ніяких позитивних змін в це. Єдине, що радує, це просто направлення в Конституційний Суд. Саме тому це є право парламенту це зробити. Але по суті цей законопроект не витримує критики. Саме тому той проект Закону про внесення змін до Конституції, який підготували три опозиційні фракції і який буде найближчим часом презентований, ми сподіваємося, до речі, що і більшість так само підтримає направлення його в Конституційний Суд для висновків. Саме тому наша фракція зробить свій обов’язок – проголосує за направлення в Конституційний Суд, а далі, я переконаний, такий проект не має права на життя. Дякую.
Дякую. Фракція Партії регіонів, народний депутат Юрій Мірошниченко.
Дякую, Володимире Васильовичу. Шановні колеги, давайте все ж таки повернемося до змісту самої дискусії. Я не буду вам всім нагадувати, що цей законопроект, який ініціював Президент України, є частиною так званого "європейського пакету". Всі ми говоримо про європейські цінності, всі ми заявляємо про необхідність лікувати нашу судову систему. Адже ніхто, напевно, в цій залі не буде стверджувати, що наша судова система є бездоганною. Наші громадяни, як попередній виступаючий говорив, лише в двох відсотках довіряють повністю нашим судам. Ми як народні депутати фактично щодня отримуємо сигнали неправосудних рішень. Президент України ініціював системну роботу, яка враховувала і досвід іноземних країн, в першу чергу, європейських країн, Сполучених Штатів, інших країн, де немає проблем з судовою системою. А як працюють судді і судова система в тих країнах? В тих країнах, де рішення викликають довіру, де рішення є тими, які визначають та чи інша сторона є правою. Функція арбітражу в країні потрібна. І от. Виходячи з того всього досвіду, який був узагальнений пропонується, судова система має бути незалежної в частині впливу політичних інститутів, і вона має бути відокремлена. Це пропонує Президент в частині формування суддівського корпусу. Друга частина того законопроекту. Організація діяльності судової системи, хто з суб’єктів, які рішення ухвалює. Теж проаналізували і запропонували максимально виважене рішення - система звільнення суддів, відповідальності суддів. І тут мій колега Сухий говорив про необхідність врахувати цю обставину, щоб наші судді, маючи повну незалежність від політиків не мали спокус використовувати суддівську владу для корупційних дій. В цьому сенсі, я думаю, ми будемо ще працювати. Але, роблячи стратегічний вибір в бік європейської перевіреної некорумпованої моделі функціонування судової системи я переконаний, що ми робимо великий крок до того, щоб Україна стала, справді, європейською державою. Шановні колеги, я закликаю всіх, і представників більшості, і опозиції, і наших колег позафракційних підтримати законодавчу ініціативу Президента. Адже, мова йде про цінності. І ці цінності дозволяють нашим громадянам незалежно від того, який вектор інтеграції вони підтримують отримати справедливе рішення в суді, це рішення і в кримінальному процесі, і в цивільному процесі, і в адміністративному процесі. Йдеться.
Завершуйте.
Йдеться про майбутнє нашої країни і наших громадян. Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Олег Ляшко. Прошу.
Олег Ляшка, Радикальна партія. Безумовно, на продовження думки колеги Мірошниченка, судова система має бути незалежною. І незалежною не лише від Президента, а і від депутатів теж незалежною. Бо ви ж знаєте, шановні колеги депутати, приходить четвер, коли розглядається питання суддів, і майже кожному з вас дзвонять кандидати на обрання: підтримайте, проголосуйте. А ви що в замін їм кажете? "Підтримаю, але дай мені оту квартиру, дай мені оту земельну ділянку, віддай мені оте підприємство". Хіба не так? Так. І тому судова система має бути незалежна і від Президента, і від депутатів. І коли виходить колега тут депутат каже, що бояться судді прокурора, да хіба тільки прокурора бояться, я думаю, що і депутатів бояться. І депутатів не менше, ніж прокурора. Просто місцями депутати міняються. Одні при владі – бояться тих, хто при владі, потім – ті, хто в опозиції прийшли при владі – бояться їх. А судді повинні боятися тільки законів і тільки совісті своєї, і Бога, Господа Бога, незалежно від того, хто депутат і хто Президент. Це перше. Друге. Коли ми говоримо про посилення гарантій недоторканності суддів, давайте говорити і про другий бік медалі – про посилення відповідальності судді. Бо у на сьогодні гарантії усі, а де відповідальність? Коли обирають когось там суддею, і потім він сидить, вершить долі людей і приймає незаконні рішення. От згадаймо найгучніша українська справа – Тимошенко. Чому суддя Кірєєв і досі не притягнутий до відповідальності? Чому він замість того, щоб сидіти в тій тюрмі, він отримує підвищення, він отримує квартири від держави і тому подібні судді? То вони, що хочуть те і роблять. Тобто їм дай всі гарантії і ніякої відповідальності. Я вважаю, що разом з гарантією недоторканності має бути сувора відповідальність за порушення вимог закону, коли знущаються над людьми. Сьогодні от в нас мільйони людей слухають, я думаю, 95 відсотків з них правди в суді не найдуть. Отаку ми маємо систему. Тому її треба радикально міняти. І я вважаю, коли ми кажемо, що маємо йти до Європи, давайте прислуховуватися до думки Європи. Венеціанська комісія, Рада Європи підтримує. Чому ми не повинні підтримувати? Да, це ще не все, що нам треба. Я вважаю, ми повинні встановити обмеження терміну повноважень Генпрокурора. Скільки йому там на посаді сидіти? Скільки ще тимошенків треба посадить, щоб його поміняли? Тому я вважаю, що має бути термін, обмежений: депутатів обирають, суддів обирають – прокурора мають обирати. Я вважаю, що має бути термін повноважень суддів обмежений нехай не впливає на їх призначення Верховна Рада, хай Рада юстиції призначає, але має бути термін повноважень. Найголовніше – це відповідальність. От коли вони відповідатимуть перед людьми, перед Господом Богом і.
Дякую. Дякую, час на виступи вичерпано. Заключне слово. У вас нема? Заключне слово в комітеті нема. Я прошу запросити депутатів всіх, хто там в кулуарах інтерв’ю дають. Прошу підготуватися народних депутатів для голосування. Переходимо до прийняття рішення. Згідно з пунктом другим частини п’ятої статті 146 Регламенту Верховної Ради України, та враховуючи висновок комітету, ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2522а-П) про включення до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України сьомого скликання законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо посилення гарантій незалежності суддів і про його направлення до Конституційного Суду України для прийняття за основу та в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:57:37]] За-377 Проти-0, утрималось-1, не голосували-28. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 190, "Батьківщина" – 66, "УДАР Віталія Кличка" 29, "Свобода" – 34, Компартія – 32, позафракційні – 26. Оголошується перерва до 12.30 хвилин. Керівників фракцій прошу зайти в кабінет керівника Верховної Ради України.
Шановні народні депутати, продовжуємо роботу. Я прошу сідати і підготуватися до голосування зараз буде відбуватись голосування по закону, як ми і домовлялися. Запросіть депутатів в сесійну залу. Шановні народні депутати! Оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особистої заяви повідомляється про входження народного депутата України Новинського Вадима Владиславовича до складу депутатської фракції Партія регіонів у Верховній Раді України 7 скликання. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, перед голосуванням я надаю слово заключне міністру юстиції Олені Леонідівні Лукаш, прошу. Я прошу уваги, послухайте.
Шановні народні обранці! Я ще раз прошу вас повернутися до Закону України про внесення змін до деяких Законів України щодо виконання судових рішень. Завдяки спільним зусиллям фракцій, які тут знаходяться і представляють як владу, так і опозицію, ми змогли суттєво змінити "Прикінцеві та Перехідні положення", залишивши в них виключно два моменти: перше – аудит заборгованість держави за судовими рішення; друге – черговість, відповідно до якої виплачується така заборгованість. В зв’язку з домовленостями, які були досягнуті під головуванням Володимира Васильовича Рибака, хочу оголосити текст і попросити вас, враховуючи компроміс між коаліцією та опозицією і враховуючи наші євроінтеграційні зобов’язання, прийняти цей текст у першому читанні, щоб ми змогли його більш детально доопрацювати пізніше. Прикінцеві та Перехідні положення доповнити розділ Ш пунктом 3 такого змісту. "3. Виконавчі документи за рішеннями суди про стягнення коштів або рішення суду, яке набрало законної сили, боржниками за яким є визначені частиною першою статті 2 цього закону суб’єкти, які винесені до набрання чинності цим законом, подаються до органу державної виконавчої служби протягом 6 місяців з дня набрання чинності цим пунктом. Якщо рішення суду про стягнення коштів та виконавчі документи за цими рішеннями, боржниками за якими є визначені частиною першою статті 2 цього закону суб’єкти не було поданого в строк, встановлениЙ цим пунктом, це не є підставою для відмови у виконанні даного судового рішення. Заборгованість погашається в такій черговості. В першу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду, пов’язаними з пенсійними та соціальними виплатами щодо стягнення аліментів, відшкодування збитків та шкоди завданих внаслідок злочину або адміністративного правопорушення, каліцтва або іншого ушкодження здоров’я, а також у зв’язку з втратою годувальника. В другу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду, пов’язаними з трудовими правовідносинами. У третю чергу погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду. Розмір бюджетних асигнувань на погашення заборгованості визначається Законом України про Державний бюджет України на відповідний рік. Чотири. В тексті закону слова: "Державна казначейська служба України" в усіх відмінках замінити словами "центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів" у відповідному відмінку. Друге. "Прикінцеві положення". Перше. Цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування; Друге. Кабінетові Міністрів України забезпечити проведення протягом одного року з дня набрання чинності цим законом інвентаризації заборгованості з виплат за рішеннями суду, виконання яких гарантується державою та які було винесено на підставі правовідносин, які мали місце до набрання чинності цим законом. Провести протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим законом власні нормативно-правові акти у відповідності з цим законом. Це – весь текст, який погоджений фракціями. Прошу його підтримати у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Зрозуміло? Шановні народні депутати, ми домовилися на нараді, що ми приймемо цей закон сьогодні за основу і за скороченою процедурою доручимо комітету внести пропозиції у другому читанні. Тому я прошу уваги, тому що переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2399) про внесення змін до деяких Законів України (щодо виконання судових рішень) для при зняття за основу зі скороченням термінів підготовки до другого читання наполовину. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:53:33]] За-340 Проти – 34, утрималося – 1, не голосували 33. Рішення прийнято. По фракціях: Партія Регіонів – 192, "Батьківщина" – 61, Віталія Кличка "УДАР" – 34, "Свобода" – 32, Компартія України – 0, позафракційні – 21. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Тому переходимо до розгляду питання про обрання суддів. Я запрошую до доповіді голову Вищої кваліфікаційної комісії суддів Ігоря Леоновича Самсіна. Процедура у нас уже внормована, тому я прошу доповідати.
Дякую. Шановний Володимире Васильовичу, шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53 і 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов. Проект постанови про обрання суддів 2498а: Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Дніпропетровської області Тарабана Євгена Олексійовича; апеляційного суду Донецької області Жарову Юлію Ігорівну; Львівського апеляційного адміністративного суду Кухтея Руслана Віталійовича; Дніпропетровського апеляційного господарського суду Іванова Олексія Геннадійовича.
Є зауваження у народних депутатів? Народний депутат Романюк, прошу.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", Роман Романюк. Шановний головуючий, шановні колеги, сьогодні нам пропонується обрати безстроково більш як 120 народних депутатів. суддів, вибачайте. Я вибачаюсь. Наша фракція завжди, завжди голосувала за обрання суддів, особливо до тих, де немає скарг. Я хочу звернутися до шановного Ігоря Леоновича і прошу вас, повідомте, будь ласка, про наявність чи відсутність нерозглянутих скарг і чи є перешкоди в обранні суддів на сьогоднішньому пленарному засіданні. Дякую.
Давайте тільки по кожній постанові окремо, а не по всіх. По цій постанові.
Романе Сергійовичу, що стосується даної постанови і взагалі суддів, які сьогодні присутні в залі пленарного засідання. Всі скарги ми розглянули. Жодної нерозглянутої скарги щодо кандидатур, які сьогодні виносяться на пленарне засідання, немає.
Дякую. Народний депутат Одарченко.
Дякую, Володимир Васильович. Володимир Васильович, до мене. це не по цій постанові, але я щоб не виступати два рази.
Не треба!
Послухайте, будь ласка! До мене звернулися.
Дійдемо! Ну ми розглядаємо конкретну постанову. Дійдемо. я вас прошу. Ставлю на голосування. Я прошу уваги, народні депутати! Зауваження буде. постанова. прізвище є, зауваження є. А то ми зараз все запутаємо так, що не розпутаємося. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2498а) про обрання безстроково. Прошу голосувати. [[12:58:42]] За-268 Проти – 1, утримались – 7, не голосували – 127. Рішення прийнято. По фракціях. Доповідайте далі.
Проект Постанови про обрання суддів (номер 2498а-1). Обрати на посади суддів безстроково: Луцького міськрайонного суду Волинської області Борнос Аллу Валеріївну; Шахтарського міськрайонного суду Донецької області Морозову Ірину Василівну; Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Котубея Івана Івановича; Іллічівського міського суду Одеської області Пушкарського Дмитра Вікторовича; Вижницького районного суду Чернівецької області Кибича Івана Адамовича; Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Циганка Максима Олександровича; Дніпровського районного суду міста Києва Бірсу Оксану Володимирівну; Соломенського районного суду міста Києва Агафонова Сергія Анатолійовича; Волинського окружного адміністративного суду Андрусенко Оксану Орестівну, Плахтій Наталію Борисівну; Житомирського окружного адміністративного суду Романченка Євгена Юрійовича; Проте, я повідомляю Верховну Раду, що Романченко не прибув на сьогоднішнє судове пленарне засідання. Він перебуває у щорічній відпустці. Одеського окружного адміністративного суду Аракелян Марію Мінасівну; Рівненського окружного адміністративного суду Жуковську Людмилу Аркадіївну; Херсонського окружного адміністративного суду Кисильову Ольгу Йосипівну; Чернігівського окружного адміністративного суду Соломко Ірину Іванівну; окружного адміністративного суду міста Севастополя Кравченка Михайла Миколайовича; господарського суду Автономної Республіки Крим Доброреза Ігоря Олександровича, Потопальського Сергія Степановича; господарського суду Луганської області Косенко Тетяну Валеріївну; господарського суду Одеської області Цісельського Олега Володимировича. господарського суду Харківської області Рильову Вікторію В’ячеславівну. господарського суду Чернігівської області Белова Сергія Валерійовича.
Шановні народні депутати! Зауваження є? Народний депутат Яворівський.
Володимир Яворівський, Київ, Троєщина. Я прошу вилучити поки що із списку претендента в цьому списку Рильову. Я поясню потім, чому.
Який суд?
Харківський суд.
Рильова. Нема зауважень більше? Прошу, Ганна Герман. Прошу вас.
Шановний пане Голово! Тут прозвучала інформація про те, що суддя Романченко перебуває у щорічній відпустці. Я думаю, що для того, щоб прийти в парламент, можна відпустку перервати. Я вважаю, що цю кандидатуру треба тимчасово відхилити і почекати, поки він знайде час прийти до парламенту.
Ще пропозиції є? Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Вилучаємо кандидатуру Рильову Вікторію В’ячеславівну. І, дійсно, мабуть повинен був прийти сюди чоловік, якого призначають на посаду. І Романченка Євгена Юрійовича. У слідуючий раз розглянемо. Тому за вилученням цих двох кандидатур ставлю на голосування проект постанови (реєстраційний номер 2498а-1) про обрання суддів безстроково, прошу голосувати. [[13:03:05]] За-264 Проти – 0, утрималося – 8, не голосувало – 125. Рішення прийнято. По фракціях. Прошу доповідайте далі. 2498а-2. Доповідайте.
Проект постанови про обрання суддів номер 2498а-2. Обрати на посади суддів безстроково: Обухівського районного суду Київської області Степанову Оксану Сергіївну; Київського районного суду міста Одеси Чванкіна Сергія Анатолійовича; Вінницького окружного адміністративного суду Крапівницьку Наталю Леонідівну; Волинського окружного адміністративного суду Лозовського Олександра Анатолійовича; Житомирського окружного адміністративного суду Черноліхова Сергія Вікторовича; Івано-Франківського окружного адміністративного суду Остап’юка Сергія Васильовича; Київського окружного адміністративного суду Панову Ганну Валеріївну; Одеського окружного адміністративного суду Марина Петра Петровича; Харківського окружного адміністративного суду Кухар Марину Дмитрівну; окружного адміністративного суду міста Севастополя Водяхіна Сергія Анатолійовича.
Я прошу, у кого є зауваження? Народний депутат Яворівський.
Я прошу вилучити із списку поки що Кухар, Харківська область, суддя на безстрокове обирається. Вилучіть поки що, я поясню мої мотиви.
Кухар. Прошу народний депутат Кілінкаров.
Володимир Васильович, я прошу вилучити кандидатуру Крапівницька Наталя Леонідівна. Це Вінницький окружний суд.
Так. Є. Так. Добре. Ставлю на голосування проект постанови (номер 2498а-2) за виключенням двох кандидатур, які назвали депутати про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:05:56]] За-260 За – 260, проти – 0, утрималось – 5, не голосували – 130. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект постанови 3177. Прошу.
Обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: апеляційного суду Дніпропетровської області Свідерську Тетяну Анатоліївну; апеляційного суду Донецької області Міруту Ольгу Анатоліївну, Халаджи Ольгу Володимирівну; апеляційного суду Луганської області Орлова Ігоря Володимировича; апеляційного суду Чернівецької області Владичана Анатолія Івановича; Житомирського апеляційного адміністративного суду Шидловського Віктора Броніславовича.
Зауваження є? Прошу народний депутат Лабунська.
Прошу поки виключити з списку Шидловського Віктора Броніславовича (Житомирський апеляційний адміністративний суд).
Прошу, народний депутат Герман.
., якщо депутати будуть пояснювати причину виключити. Тому що так не можна, не знаючи причини, за чиїмось бажанням виключати зі списку. Я думаю, що треба аргументувати проблему. А тоді вирішувати, прийняти рішення про виключення зі списку.
Ганна Миколаївна, ми зараз приймемо всі рішення, а потім по кожній кандидатурі повернемося, послухаємо депутатів і приймемо рішення. Так. Ставлю на голосування, виключаємо Шидловського Віктора Броніславовича з списку. І я ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 3177) про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:08:17]] За-257 Проти – 0, утрималось – 5, не голосувало 134. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Постанови Верховної Ради (номер 3177-1).
Обрати на посади суддів безстроково апеляційного суду Чернівецької області Луніна Сергія Вікторовича. Але я хочу повідомити, що він не прибув на пленарне засідання Верховної Ради. Обрати на посаду суддів безстроково Донецького окружного адміністративного суду Крилову Марину Миколаївну.
Є зауваження, пропозиції? Прошу, народний депутат Сенченко.
Прошу відкласти кандидатуру Луніна у тому числі з тим, що він не прибув до залу.
Дякую. Не прибув – виключаємо зі списку. І я ставлю на голосування проект Постанови (№3177-1) про обрання судді безстроково. Прошу голосувати. [[13:10:03]] За-261 Проти-0, утрималось-6, не голосувало-130. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект постанови Верховної Ради України (3177-2). Прошу.
Обрати на посади суддів безстроково: Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гречка Юрія Валерійовича; Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Руденко Вікторію Василівну; Лутугинського районного суду Луганської області Шубочкіну Тетяну Вікторівну; Стахановського міського суду Луганської області Юрченко Інну Миколаївну; Бориславського міського суду Львівської області Слиша Андрія Теодоровича; Кременчуцького районного суду Полтавської області Колотієвського Олександра Олександровича; Гусятинського районного суду Тернопільської області Баран Еллу Михайлівну; Красноградського районного суду Харківської області Дудченка Віталія Олександровича.
Є зауваження? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 3177-2) про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:11:35]] За-265 Проти-0, утрималось-5, не голосувало-125. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Постанови Верховної Ради України (№ 3177-3).
Обрати на посади суддів безстроково: Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Шабанова Андрія Миколайовича; Кіровського районного суду міста Дніпропетровська Казака Сергія Юрійовича; Миколаївського районного суду Львівської області Карбовніка Ігоря Михайловича; Центрального районного суду міста Миколаєва Гречану Світлану Іванівну; Березнівського районного суду Рівненської області Мельничук Нінель Василівну; Люботинського міського суду Харківської області Малихіна Олексія Олексійовича; Шевченківського районного суду Харківської області Тордію Етері Нугзарівну; Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області Бондарчук Ларису Анатоліївну; Дніпропетровського районного суду міста Києва Катющенко Віту Петрівну, Коваленко Інну Вікторівну; Вінницького окружного адміністративного суду Дончика Віталія Володимировича; Волинського окружного адміністративного суду Валюха Віктора Миколайовича, Димарчук Тетяну Миколаївну; Житомирського окружного адміністративного суду Токареву Марію Сергіївну; Київського окружного адміністративного суду Токареву Марію Сергіївну; Київського окружного адміністративного суду Волкова Андрія Станіславовича, Лиску Ігоря Григоровича; Одеського окружного адміністративного суду Балан Ярославу Володимирівну; господарського суду Сумської області Заєць Світлану Володимирівну; господарського суду Хмельницької області Заверуху Сергія Володимировича; господарського суду Чернівецької області Гончарука Олега Валентиновича.
Зауваження є в народних депутатів? Народний депутат Дзарданов.
Прошу вилучити Гречану Світлану Іванівну, Центральний районний суд, місто Миколаїв.
Є ще зауваження? Немає. Вилучаємо Гречану Світлану Іванівну. І я ставлю на голосування проект 3177-3 Про обрання судів безстроково. Прошу голосувати. [[13:14:32]] За-261 Проти – 0, утрималося – 6, не голосувало – 131. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається Постанова 3177-4. Доповідайте.
Обрати на посади суддів безстроково: Дніпропетровського окружного адміністративного суду Єфанову Ольгу Володимирівну; Донецького окружного адміністративного суду Бабаш Ганну Петрівну, Тарасенка Ігоря Миколайовича; Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос Оксану Валентинівну не прибула на сьогоднішнє пленарне засідання; Обрати на посаду суддю Івано-Франківського окружного адміністративного суду Лучко Оксану Олександрівну; Львівського окружного адміністративного суду Гавдика Зіновія Володимировича, Гулика Андрія Григоровича, Карп’як Оксану Орестівну, Сакалоша Володимира Миколайовича; Одеського окружного адміністративного суду Потоцьку Нінель Володимирівну, Стефанова Сергія Олександровича; Тернопільського окружного адміністративного суду Дерех Надію Володимирівну; Харківського окружного адміністративного суду Панченко Ольгу Володимирівну, Старосєльцеву Оксану Валеріївну; Черкаського окружного адміністративного суду Гараня Сергія Миколайовича; Чернівецького окружного адміністративного суду Брезіну Тетяну Миколаївну, Левицького Василя Костянтиновича; Чернігівського окружного адміністративного суду Смірнову Ольгу Євгеніївну; окружного адміністративного суду міста Києва Кузьменка Валерія Анатолійовича; господарського суду Миколаївської області Мавродієву Марину Володимирівну, Ржепецького Віктора Олександровича.
Зауваження є? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 3177-4) про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:16:55]] За-256 Суддя Капинос Оксана Валентинівна, вона не прибула, і ми домовились, що не розглядаємо це питання. Прошу, розглядається 3177-5.
Обрати на посади суддів безстроково: Краматорського міського суду Донецької області Склярова Володимира Вікторовича; Будьоннівського районного суду міста Донецька Тараньову Валерію Сергіївну; Кіровського районного суду міста Донецька Юр’єву Тамару Іванівну; Приазовського районного суду Запорізької області Пантилус Олену Павлівну; Маловисківського районного суду Кіровоградської області Кавун Тетяну Володимирівну; Баштанського районного суду Миколаївської області Янчука Сергія Васильовича; Жовтневого районного суду Миколаївської області Козаченка Романа Вікторовича; Центрального районного суду міста Миколаєва Гуденко Ольгу Андріївну, Рудяка Андрія Олександровича; Суворовського районного суду міста Одеси Виноградову Наталію Вікторівну; Глобинського районного суду Полтавської області Левицьку Тетяну Володимирівну; Рівненського міського суду Рівненської області Головчака Мар’яна Михайловича,Харечка Сергія Петровича; Новокаховського міського суду Херсонської області Чирського Геннадія Михайловича; Білогірського районного суду Хмельницької області Бараболю Наталію Сергіївну; Голосіївського районного суду міста Києва Дмитрук Наталію Юріївну; Дарницького районного суду міста Києва Коренюк Аллу Миколаївну, Цимбал Ірину Костянтинівну; Печерського районного суду міста Києва Бусик Олену Леонідівну, Новака Романа Васильовича; Подільського районного суду міста Києва Павленко Олену Олександрівну; Солом’янського районного суду міста Києва Коробенка Сергія Віталійовича, Криворот Оксану Олексіївну; Шевченківського районного суду міста Києва Піхур Олену Віталіївну.
Є зауваження? Народний депутат Одарченко.
Володимир Васильович, я прошу виключити з переліку Дмитрук Наталію Юріївну. До мене звернулися громадяни Розметов і Запорожець із документами і скаргами на її діяльність, які, з моєї точки зору, носять ознаки порушення присяги. Тому я прошу виключити з переліку до розгляду цих скарг.
Немає більше ні у кого зауважень? Виключаємо зі списку Дмитрук Наталію Юріївну і голосуємо проект Постанови (реєстраційний номер 3177-5) про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:20:16]] За-257 Проти – 0, утрималося – 9, не голосувало 131. Рішення прийнято. По фракціях. Розглядається проект Постанови Верховної Ради України (№ 3177-6). Прошу.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Вінницької області Гончарука Миколу Миколайовича; апеляційного суду Дніпропетровської області Риб’янця Сергія Анатолійовича; апеляційного суду Львівської області Мельничук Олену Ярославівну; апеляційного суду Рівненської області Єремейчука Сергія Володимировича, Маринича В’ячеслава Карповича; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Іванова Сергія Миколайовича.
Зауваження є? Немає. Ставлю на голосування. Прошу, Бобков, народний депутат. Прошу.
Прошу зняти з розгляду Іванова Дніпропетровського адміністративного суду. Є скарга.
Нема більше зауважень? Виключаємо з цього списку постанови. А я ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 3177-6) про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:22:09]] За-257 Проти – 0, утримались – 8, не голосували – 131. Рішення прийнято. По фракціях. Постанови ми розглянули всі ваші?
Да.
Всі. Тепер обратним ходом йдемо. Остання постанова і так будемо йти. Іванов Сергій Миколайович, він є? Є, добре. Які питання? Хто задавав питання по ньому? Народний депутат Бобков, увімкніть мікрофон.
Є жалоба торезького заводу железобетонного шахтного обладнання, представника Колімбет Н.В. на дії цього судді, неправомірне рішення винесено було.
Я прошу ви, що? Ви знаєте що-небудь?
В нас такої скарги немає. Ми всі скарги розглянули на сьогоднішній день, ось всі скарги. Якщо така скарга знаходиться у вас, будь ласка, направте її до Вищої кваліфікаційної комісії – ми будемо розглядати і приймати рішення.
Шановні народні депутати, знаєте, скарги можуть бути, але це ще нічого не значить. Я прошу, Валерій Володимирович, знаєте, так можна далеко зайти. Прошу Писаренко.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги, ви знаєте, я хочу нагадати, що сьогодні ми з вами відправили до Конституційного суду проекту закону змін до Конституції, де взагалі ця функція від парламенту відходить. Тобто ми з вами відходимо від політичного впливу на суддів. І зараз також ми з вами тут слухаємо голову комісії, яка представляє незалежний судовий орган. Тому якщо вони переглянули всі скарги і якщо у них немає таких скарг, то наш обов’язок – підтримати такого суддю, продовження його роботи. Дякую.
Сергій Миколайович, вам. ви знаєте за цю скаргу? Хто бесідував? Чи перший раз чуєте за це?
Всі скарги, які були, вони на Вищу кваліфікаційну комісію направлялися, вона розглядала.
Ставлю на голосування. Я прошу народних депутатів. Ставлю на голосування про обрання судді Іванова Сергія Миколайовича суддею безстроково. Прошу голосувати. [[13:25:13]] За-208 Проти – 3, утрималось – 43, не голосували – 140. Рішення не прийнято. По фракціях, прошу. Розглядається кандидатура Дмитрук Наталії Юріївни. Є вона? Є Дмитрук Наталія Юріївна. Можна підійти до мікрофону.
Так, я тут. Всім, добрий день!
Хто піднімав це питання? Я прошу, народний депутат Одарченко.
Володимир Васильович, буквально декілька днів тому до мене звернулися громадяни Разметов і Запорошець з скаргою дії судді Дмитрук Наталії Юріївни. Я цей пакет сформував і передав в Вищу кваліфкомісію і в комітет і прошу поки що відкласти розгляд цього питання. З моєї точки зору, дії судді носять в собі ознаки порушення присяги.
Прошу, Ігор Леонович.
Я хочу зазначити, що ось на суддю Дмитрук Наталію Юріївну на сьогоднішній день, це у мене інформація, ну, немає скарг. Може, вони не поступили. Може, вони в процесі, вони направляються до нас. Ми розглянемо цю скаргу, але на сьогоднішній день має скарг.
Наталіє Юріївно, що ви можете сказати?
Я не знаю про ці скарги.
Не знаєте?
Не знаю.
Ясно. Я прошу депутатів визначатися. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання суддею Голосіївського районного суду Дмитрук Наталії Юріївни безстроково. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:27:30]] За-215 Проти-6, утрималось-39, не голосувало-138. Рішення не прийнято. По фракціях. [[Шум у залі]] Я зараз зачитаю. Якщо є у вас пропозиція, я дам слово. У нас. ми розглядаємо проект Постанови 3177-3. Кандидатура Центрального районного суду міста Миколаєва Світлана Іванівна Гречана. Я прошу, депутат Дзарданов.
Судья, молодая судья Гречана Светлана Ивановна четыре раза переносила дело об алиментах Лапатина в отношении представителя вышестоящего суда только по тому, что ответчик является клерком хозяйственного суда. Судья Гречана дело переносила. В результате, на 2 года молодой женщине задержаны алименты!
Друзья, нам только свиста тут не хватало в зале. Одні кричать, другі свистять, у що ви превращаєте Верховну Раду? Я прошу, Світлана Іванівна Гречана є? От у мікрофона, є. У вас є які дані, Ігорю Леоновичу?
У мене є ряд скарг. Є інформація, є ряд скарг, ось я можу зазначити, якщо це є необхідність, які розглядала Вища кваліфікаційна комісія. Ми прийшли до висновку, що там немає підстав притягнення судді до дисциплінарної відповідальності, оскільки всі скарги стосуються її процесуальної діяльності.
Дякую. Народний депутат Кузьмук, прошу. Увімкніть мікрофон Кузьмука.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги! От зараз ми демонструємо суддям і країні яскравий класичний приклад розправи по замовленню. Якщо не подається скарга у Вищу кваліфікаційну комісію, а телефонує хтось, кому не подобається суддя, окремому народному депутату, то ми виносимо вердикт і його не затверджуємо. Тому я прошу повернутися, і всім почути мене, до Іванова і до інших розгляду. А не робити на замовлення вердикт. Дякую.
Прошу, Адам Іванович Мартинюк. Шановні народні депутати, не хлопати надо, а голосувати надо "за". А ви хлопаєте. Кузьмук правильно каже. Прошу.
Шановні колеги, те, що ми зараз робимо, це наш прямий конституційний обов’язок. Внесемо зміни в Конституцію, будемо поступати по-іншому. А ми з вами сьогодні є народними депутатами, яких Конституція, основний закон, зобов’язує вирішувати питання про призначення чи непризначення, тобто обрання суддів. І ми діємо за Конституцією. І будь-які звинувачення на адресу народних депутатів, що ви зобов’язані це зробити, спочатку заберіть цю норму з Конституції. Це перше. Друге. Те, що стосується конкретної судді. Вслухайтесь, будь ласка: протягом двох років вона чотири рази переносила справу, яку потім наступний суддя розглянув позитивно призначення аліментів. Чому? Тому що той, хто мав платити аліменти, працював клерком у вищестоящому суді. Ось вам відповідь на питання. Прошу не підтримувати.
Я прошу народний депутата Каплін, Сергій Каплін. Прошу.
Сергій Каплін, партія "УДАР", 144 виборчий округ, місто Полтава. Володимире Васильовичу, а також я хочу звернутися до тих, хто призначають суддей: "Не смішіть, будь ласка, сьогодні всю країну. Ви подивіться на обличчя, на юні обличчя тих людей, які завтра будуть вирішувати долю простих українців. Ви скоро своїх дітей сюди будите приводити, в яких паспорту немає і призначати їх суддями!". І я кажу пропозицію простих людей, які зараз з вулиці кажуть: "Кого ви привели сюди як стадо овець, щоб показувати!". Судочинство має здійснюватися досвідченими людьми! Абсолютно досвідченими людьми! Перетворили суд у біржу праці для своїх дітей! Доки це буде тривати в цій країні!
Анна Герман. Прошу.
Я прошу лідера Партії "УДАР" молодого боксера і політика зважати на те, що не можна дискримінувати людей за віком. Я закликаю виборців молодих не голосувати за таку політичну силу, яка не допускає молодих, талановитих, професійних людей до участі в житті держави.
Останній Олег Ляшко і будемо визначатися. У нас багато законів! Негайте часу! Прошу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я хочу сказати, колегам депутатам, які не задоволені тим, що молодь йде в судді, в депутати, ще кудись, мільйони українських хлопців, дівчат сьогодні без роботи, на їхньому місці сидять пенсіонери, які давно як пеньки мохом пообростали. Їх надо гнати в шию. І молодь приводити до влади. а ви сам молодий і ви протестуєте проти молоді. Я вважаю, що це є катастрофічна політична помилка. Майбутнє в Україні за молоддю. І молодь у третьому тисячолітті має керувати і країною, і судами, і у Верховній Раді бути і так далі. А люди старшого віку нехай молоді допомагають знаннями, досвідом і так далі. Молодь до влади! Молодь проведе радикальні зміни в країні і наведе порядок.
Давайте підтримаємо Олега Ляшка. Я прошу, Писаренко і голосуємо.
Шановний Володимир Васильович, шановні колеги, враховуючи те, що зараз дещо ми підняли градус, у мене є така пропозиція. Всіх тих суддів, по яких є скарги, яких ми сьогодні не провели, зараз відкласти. І попросимо Вищу кваліфкомісію попрацювати з цим, щоб наступного разу нам показати, що з цими скаргами: є вони, нема і яка там справа. Щоб зараз ми не витрачали на це час. Дякую.
Сьогодні винесені кандидатури, ми повинні проголосувати і сказати: так чи ні. Тому я ставлю на голосування про обрання судді Світлани Іванівни Гречаної суддею безстроково. Прошу голосувати. [[13:35:47]] За-75 Проти – 38, утрималось – 61, не голосувало – 213. Рішення не прийнято. Я хочу, увімкніть мікрофон народного депутата Бобкова. Прошу.
Я згоден з представником комісії, комітету і знімаю своє питання по судді Іванову.
Шановні народні депутати, народний депутат Бобков просить переголосувати по судді Іванову Сергію Миколайовичу. Тому, я прошу вас, ми не раз поверталися. Я ставлю на голосування. Це судьба людини як допущена помилка, то давайте виправимо її. Я ставлю на голосування повернутися до розгляду по кандидатурі судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного Іванову Сергію Миколайовичу. За повернення прошу народних депутатів проголосувати. Про повернення. Не кричіть, а голосуйте. [[13:37:39]] За-208 Проти-8, утрималось-9, не голосували-166. Рішення не прийнято, повертатися не будемо. Лунін не прибув, ми не будемо. Да, він не прибув, ми не розглядаємо. Далі. Постанови 3177. Житомирський апеляційний адміністративний суд Шидловський Віктор Броніславович. Було питання, прошу увімкніть мікрофон Лабунської.
Ви знаєте, я не хочу погодитись з депутатами, які кажуть, що народні депутати не повинні розглядати скарги. От я хочу просто звернути увагу, Ігор Леонович, стосовно житомирських судів я вам направила десять скарг, ні однієї я не отримала взагалі відповіді. Що робиться сьогодні на Житомирщині? Із зміною реєстру іде перерозподіл сьогодні земельних паїв. Коли є рішення судів, коли є експертиза і встановлено те, що люди не підписували договори оренди, суддя закриває очі і каже, що підписували, це ви не знаєте. А житомирські апеляційні суди, адміністративний не має ні одного судді, який взагалі не розглядав апеляцію, залишається все в силі. Якщо селищні голови стають на захист людей, то таких селищних голів, за допомогою міліції і прокуратури, їх знімають. І в рішеннях судів пишуть, яке рішення повинні прийняти депутати селищної ради і зняти селищного голову. Тому це є питання і стосовно цього судді, і взагалі ситуація, яка стосується на Житомирщині. Не одна скарга моя не розглянута.
Ні, так не може бути. Є конкретна претензія до Віктора Броніславовича. Будь ласка, скажіть, яка конкретна претензія, а ми в нього спитаємо.
Є. Людина приймала участь у розгляді справи стосовно розгляду оренди земельних паїв це Ружинський район Ягнятинська селищна рада, де є експертиза, що люди не підписували і залишив в силі. Скарга моя не розглянута, відповіді, на жаль, я не отримала.
Розглядав це питання Віктор Броніславович. Де суддя? Прошу пояснення.
Прошу уточнити, який район? Ви сказали Ружинський район. Я працюю суддею в Любарському районі.
Послухайте, ви працюєте. це і Любарський стосується, ви ідете Житомирський апеляційний суд. І я хочу звернутися до моїх колег з партії "УДАР" для того, щоб вони неголосуванням взагалі звернули увагу, що стосується. що робиться на Житомирщині щодо із земельними паями.
Які до мене конкретно питання, скажіть, будь ласка?
Давайте затвердимо його суддею і він буде дивитися. Так же не повинно бути, шановні друзі. Я прошу, Ганна Герман, депутат цього району. Прошу.
Шановні друзі, те, що ми зараз почули з вуст депутатів від опозиції, звичайнісінький політичний тиск. Через те, що хтось не розглянув якусь там її заяву, вона огульно звинувачує всіх суддів Житомирської області. Я вважаю, що в цьому залі розправ допускати не можна. Я вважаю, що з приводу судді Іванова теж сталася розправа і ми повинні теж ще раз виправити цю помилку.
Я прошу, народний депутат Журавський.
Шановні колеги! Я поважаю всіх депутатів, хто пройшов по списку і мажоритарників, в тому числі і шановну пані Лабунську, яка чесно виборола це право представляти інтереси виборів у вищому законодавчому органі Житомирщини. Але я також обраний в 66 виборчому окрузі, я цю людину знаю як достойну, висококваліфіковану, яка не має ніякої причетності до корупційних діянь. Це по-перше. По-друге, ми повинні забезпечити незалежну судову гілку влади – незалежну і від Верховної Ради, про що неодноразово нам нагадують з Ради Європи. Тому не можна звинувачувати людину в неіснуючих гріхах. Я прошу підтримати цю людину. Дякую.
Ставлю на голосування. [[Шум у залі]] Ви ніякого відношення до Житомирщини не маєте. Ставлю на голосування пропозицію про обрання Віктора Броніславовича Шидловського суддею безстроково, прошу голосувати. Прошу голосувати. Вже голосування йде я не можу. голосування йде, що ви робите? [[13:43:03]] За-178 Проти – 2, утрималося – 7, не голосувало – 198. Рішення не прийнято. Шановні народні депутати! Є ще дві кандидатури, я бачу зал накалився, давайте доручимо керівнику розглянути по всім суддям. По всім цим ще суддям всі скарги і доповісти Верховній Раді. [[Шум у залі]] А що, я ставлю на голосування, ви не голосуєте. Йдіть і голосуйте. Сергій Васильович, йдіть голосуйте. Ігоре Леоновичу, ми затвердити всіх суддів, до яких не було претензій, бо оце що зараз діється в залі, каже. ми взагалі. а претензій, коли я запитую, є до депутата? Не знаю, немає. Прохання. Депутати заявили: розгляньте всі кандидатури і на наступному засіданні Верховної Ради внесіть нам пропозицію. Де помилка є, ми повинні виправити помилку. Тому давайте, шановні народні депутати, привітаємо обраних суддів і побажаємо їм плідної роботи ([[Оплески]]). Дякуємо.
Дякуємо.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання щодо звільнення суддів. Я запрошую до доповіді голову Вищої ради юстиції Олександра Володимировича Лавриновича. Розглядається проект постанови номер 3178.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Вища рада юстиції відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції України, а також статтею 131 Конституції України і 100, 109 Закону "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції" розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У суддів з’ясована дійсність їх особистого волевиявлення. Стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення при звільненні не встановлено. З 11 суддів 8 досягли 65 років. Троє виявили бажання звільнитися раніше досягнення ними граничного віку для перебування на посаді судді. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад суддів: Вищого адміністративного суду України Гордійчук Марію Петрівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Автономної Республіки Крим Катарова Павла Георгійовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Кіровоградської області Медведенка Юрія Сергійовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Львівської області Момота Володимира Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Харківської області Федюшину Любов Михайлівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Тростянецького районного суду Вінницької області Капуша Сергія Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Будьоннівського районного суду міста Донецька Сибірцева Віктора Петровича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Гадяцького районного суду Полтавської області Завору Івана Миколайовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Київського районного суду міста Харкова Донець Ольгу Віталіївну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; господарського суду Тернопільської області Колубаєву Валентину Олександрівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; господарського суду міста Севастополя Алсуф’єва Віктора Володимировича - у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати волю суддів і рішення Вищої ради юстиції.
Сідайте спокійно, давайте розглядати питання всі спокійно. Які є питання до Олександра Володимировича? Народний депутат Сенченко.
В мене не питання. Є прохання відкласти до наступного сесійного тижня кандидатуру Алсуф’єва для з’ясування деяких обставин, при яких було написано заява про відставку. Спасибі.
По кому питання? Севастополь. Олександр Володимирович.
Шановні колеги! Алсуф’єв Віктор Володимирович 1948 року, виповнилося 65 років, написав власноручно заяву про відставку, що підтвердив членам Вищої ради юстиції. Я не знаю, що ви будете досліджувати.
Прошу народний депутат Бобков.
Прошу также відкласти розгляд кандидатури Сибірцева Віктора Петровича, голови Будьонівського районного суду. Ну, це не публічна інформація, я поясняв і керівнику комітету.
Олександр Володимирович.
Сибірцев Віктор Петрович 1948 року народження, виповнилося 65 років, в зв’язку з конституційним положенням немає права відправляти правосуддя, особисто написав заяву про відставку, з’ясовано в нього особисто членами Вищої ради юстиції.
Шановні народні депутати, два прізвища поки ми виключаємо. І я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України (3188) про звільнення суддів, за винятком двох прізвищ. Прошу голосувати народних депутатів. [[Шум у залі]] Прошу народних депутатів голосувати. А хто кричить? [[13:50:44]] За-232 Прийняли рішення. Дві кандидатури: Сибірцев і Алсуф’єв будемо розглядати окремо, Олександр Володимирович?
Шановний Володимир Васильович, я тут, на жаль, не можу побачити предмету до розгляду, оскільки Конституція України чітко визначає граничний вік перебування на суддівській посаді і окрім того, ці судді не хочуть, щоб їх звільняли в зв’язку з виход на пенсію, вони хочуть вийти у відставку. І ті, хто присутній в залі, я думаю, розуміють, що це означає для них ну дещо кращі умови. І зараз забороняти людям піти у відставку, коли вони власноручно написали заяви і хочуть, і всі обставини, скажімо, тиску з’ясовуються індивідуально у кожного судді. В даному випадку результат цих досліджень показує, що судді хочуть піти у відставку. Я не розумію мотивів взагалі щось розглядати.
Шановні народні депутати! Депутати підняли питання. Ви послухали відповідь Олександра Володимировича. Тому я ставлю на голосування про відставку Сибірцева Віктора Петровича. Прошу народних депутатів визначатися. Голосуйте. [[13:52:22]] За-200 Проти – 1, утрималось – 33, не голосували – 144. Рішення не прийнято. По фракціях. Ставлю на голосування про відставку судді господарського суду міста Севастополя Алсуф’єва Віктора Володимировича. Прошу голосувати народних депутатів. [[13:53:02]] За-200 Теж за – 200, проти – 3, утрималось – 30, не голосували – 144. Рішення не прийнято. Розглядається проект Постанови 3178-1. Прошу.
Шановні народні депутати! Вища рада юстиції відповідно до пункту 5 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статтею 105 і 111 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 32 Закону України "Про Вищу раду юстиції" пропонує звільнити Грищенка Володимира Михайловича з посади судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська у зв’язку з порушенням присяги судді. Суддя Грищенко при відкритті провадження у непідвідомчій місцевому загальному суду справі при прийнятті судових рішень щодо вжиття заходів забезпечення позову та по суті позовних вимог допустив істотні порушення вимог закону, які встановлені судом апеляційної інстанції і підтверджені Верховним Судом України. Вищезгадане свідчить про те, що суддя Грищенко при розгляді справи допустив порушення вимог законодавства внаслідок його недбалості та необ’єктивності. Всі факти порушень судді встановлені на засіданні Вищої ради юстиції та прийнято рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. Вища рада юстиції вважає, що допущені суддею Грищенком порушення норм законодавства України свідчать про упередженість при здійсненні ним правосуддя, що порочить звання судді, а відтак, означає неспроможність виконувати суддівські обов’язки. Та є підставою для звільнення судді з посади за порушення присяги. Прошу підтримати подання Вищої ради юстиції.
А Грищенко є в залі? Включіть мікрофон на трибуні, увімкніть.
Грищенко в залі відсутній. І хочу довести, що ми маємо повідомлення про вручення йому особисто телеграми, яка повідомляла його про час проведення пленарного засідання. Ось повідомлення "Укрпошти".
Ставлю на голосування. Романюк, фракція "УДАР Віталія Кличка", прошу.
Фракція "УДАР" буде підтримувати зазначену постанову і подання Вищої ради юстиції і буде голосувати за відповідний проект постанови.
Ставлю на голосування проект Постанови 3178-1 про звільнення судді Грищенка Володимира Михайловича з посади. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:56:17]] За-226 Проти – 1, утрималося – 5, не голосувало – 141. Рішення прийнято. По фракціях. Всі питання, Олександре Володимировичу?
На сьогодні всі.
Ранкове засідання оголошую закритим. О 16-й годині продовжимо роботу.