Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 180 narodnih poslanika. Molim vas da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Miloš Lučić, Dušan Budišin, Ljubiša Đoković, Milutin Prodanović, Predrag Stojanović, Branislav Pomoriški, Petar Mišić, Vasilije Pavićević, Ružica Veljović, Nebojša Leković i (pre podne) Dragan Vukšić. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik,potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Saglasno članu 80. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od sedam dana zbog obaveze Narodne skupštine, propisane članom 147. stav 1. Poslovnika, da budžet Republike za narednu godinu donese najkasnije do kraja Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine, koje traje do zaključno sa 29. decembrom 2001. godine. Podsećam vas da je članom 85. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije predviđeno da se, pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, usvaja zapisnik prethodne sednice Narodne skupštine. Pošto je prethodna sednica trajala 24 dana rada, nakon njenog okončanja odmah smo sazvali novu sednicu; molim vas da to uvažite kao razlog što zapisnik nije mogao da bude završen i sravnjen, pa nećemo moći da ga sada usvajamo. (Inače, do sada pripremljeni deo zapisnika ima preko 90 strana kucanog teksta. Posebno napominjem da se na sednici Narodne skupštine vode stenografske beleške koje se odmah dostavljaju poslaničkim grupama, pa svako od narodnih poslanika, ko to želi, može da izvrši potpuni uvid u tok sednice, donete odluke i rezultate glasanja.) Po Poslovniku za reč se javio narodni poslanik Vojislav Šešelj.
Vaša ideja, gospođo Mićić, je veoma dobra, lepo smišljena, ima samo jednu manu, ne može da se uklopi u poslovničke odredbe. Jer, član 85. Poslovnika je jasan. Po članu 85. nemoguće je da počne nova sednica, dok se poslanicima ne dostavi zapisnik sa prethodne sednice. Ako se dostavi neposredno pred sednicu, moguće je da se donese odluka da se sledećeg dana raspravlja o zapisniku. Ali, pošto nama nije dostavljen zapisnik sa prošle sednice, mi i ne znamo ko je predsednik Narodne skupštine. Izvinite, vi ste za mene novi tu, ne znam koja je vaša funkcija. Ko je bio, a ko nije, to se ne zna pouzdano, jer i Novaković je bio u Solunu, a vi tvrdite da je bio ovde. Prema tome, to pitanje me uopšte ne interesuje. Bitno mi je da Poslovnik kaže da zapisnik mora postojati pre početka sednice. U stavu 1. stoji da se pre utvrđivanja dnevnog reda usvaja zapisnik sa prethodne sednice. Ovo mora da se poštuje. Ne postoji mogućnost da se ovo promeni, osim u jednom slučaju, da sada odmah promenite Poslovnik. Ukoliko je zapisnik sa prethodne sednice uručen narodnim poslanicima neposredno pre početka sednice, a nije, usvajanje zapisnika će se obaviti narednog dana sednice pre prelaska na dnevni red. Ako zapisnik nije uručen, sednica ne može ni da počne. To je logično tumačenje ove pravne norme. Ali, pošto kod vas sve može, pošto ste navikli da sve može, može i služba Vlade Srbije da glasa, može i Novaković iz Soluna da glasa, može Jočić da krene u lov pa da ispali rafal nasumice, pa šta pogodi. Kod vas može sve. Ali, onda treba i celoj srpskoj javnosti da bude jasno kako kod vas bukvalno, sve može, bez obzira na propise, bez obzira na Poslovnik. Moje je bilo da vam skrenem pažnju šta piše u Poslovniku koji ste vi nametnuli Narodnoj skupštini, a na vama je da srpskoj javnosti kažete: "Jeste, tako piše u Poslovniku, ali mi možemo i drugačije jer nam se hoće da radimo drugačije".
Gospodine Šešelj, vaše primedbe su donekle opravdane, ali sam rekla da služba objektivno nije bila u mogćnosti da pripremi zapisnik jer je veoma obiman. Već smo jedanput imali ovakvu situaciju i već smo imali sednicu bez usvajanja zapisnika. Međutim, treba odrediti prioritet. Takođe, postoji odredba Poslovnika - član 147. stav 1, gde se kaže: "Budžet Republike za nerednu godinu donosi se najkasnije do kraja drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine". Pa, onda mislim da je veći prioritet da usvojimo budžet, nego da usvajamo zapisnik sa prethodne sednice. Pored toga, treba imati u vidu da je ovaj poslovnik zadržao neke odredbe iz ranijeg rada Narodne skupštine, tako da je zadržaoneku nefleksibilnost i nije predvideo da će se vršiti reforme, a sada su reforme u toku, radi se punom parom i zbog toga nismo uspeli da pripremimo ovaj zapisnik. Da li želite da stavim na glasanje povredu Poslovnika? (Da.) Stavljam na glasanje povredu Poslovnika koju je istakao gospodin Vojislav Šešelj. Za 51, protiv 107, uzdržanih 12, nije glasao 21, ukupno prisutan 191 narodni poslanik. Konstatujem da nije izvršena povreda Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije. Po povredi Poslovnika za reč se javio narodni poslanik Branislav Ivković, posle njega Jovan Deretić.
Dame i gospodo poslanici, zakon o budžetu je zasigurno jedan od najvažnijih zakonskih akata koje donosi Narodna skupština Republike Srbije jer potpuno definiše socijalnu, ekonomsku politiku u ovoj zemlji u narednom periodu. Verovatno je uz rame sa Ustavom Srbije i Zakonom o prostornom planu Republike Srbije. Zbog toga je zakon o budžetu jedan od najvažnijih zakonskih projekata koje treba donositi tokom godine. Prijavljujem povredu Poslovnika, člana 80. i člana 142. O čemu se radi? Završavajući prethodnu sednicu, predsedavajući Skupštine Republike Srbije zakazala je Treću redovnu sednicu. Zakazivanje Treće redovne sednice podrazumeva dostavljanje materijala najkasnije sedam dana uoči te sednice, ali, ono što je mnogo važnije, podrazumeva i pravo i obavezu poslanika da, po članu 142. Poslovnika, najkasnije tri dana uoči početka sednice dostave svoje amandmane. Mi smo dobili raspis o zakazivanju Treće sednice Drugog redovnog zasedanja gde se predsedavajući poziva na član 80. Poslovnika Narodne skupštine koji govori o redovnom zasedanju. Nema hitnog zasedanja. Poslanici su dobili telegram u kojem je tačno rečeno da se saziva Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Takođe, nema naznake o bilo kakvom hitnom zakonskom projektu, niti o hitnom zasedanju. Tačno je da je poslanicima juče, negde oko 11,00-12,00 časova dostavljen materijal, gde se navodi da su određeni zakonski projekti po hitnom postupku. Povređen je Poslovnik, član 142, jer je poslanicima onemogućeno da podnose amandmane. Zakazana je Treća redovna sednica; po Poslovniku imali smo obavezu tri dana uoči sednice da dostavimo te amandmane. Mi smo nekoliko sati uoči te sednice dobili projekat na kojem treba da radimo i da dostavljamo amandmane, pa predlažem, pošto je povređen Poslovnik, član 142. (i vi ćete to konstatovati) da se ova sednica sada prekine i zakaže za ponedeljak. Ukoliko je redovno zasedanje, da mi imamo vremena tri dana uoči redovnog zasedanja da dostavimo svoje amandmane. Ukoliko je po hitnom postupku, izvolite, zakažite za sutra, da možemo da uradimo amandmane i da budu podneti na vreme do početka sutrašnjeg zasedanja. Hvala lepo.
Gospodine Ivkoviću, sednica je sazvana po osnovu člana 80. stav 2, gde se kaže: "Izuzetno, obaveštenje o vremenu održavanja sednice i dnevnom redu može se dostaviti i u kraćem roku" (od sedam dana) "pri čemu je predsednik Narodne skupštine dužan da na početku sednice obrazloži takav postupak". Ja sam takav postupak obrazložila na početku sednice - iz razloga što smo u obavezi da, po članu 147. stav 1. usvojimo budžet. Od predlagača, od Vlade, dobili ste akte po kojima piše da se po hitnom postupku stavljaju na dnevni red tri zakona: o budžetu, o porezu na promet i o akcizama. U tom slučaju, primenjuje se odredba člana 160. stav 4: "Amandman na predlog zakona koji se razmatra po hitnom postupku može se podnositi najkasnije do početka pretresa predoga zakona." Znači, vi možete da podnosite amandmane sve do početka pretresa predloga zakona. Imate u predlozima predlagača koji su vam blagovremeno dostavljeni, piše za svaki da je po hitnom postupku, na osnovu člana 158. Da li ste zadovoljni mojim odgovorom? Stavljam na glasanje povredu Poslovnika. Za 32, protiv 98, uzdržan jedan, nije glasalo 60, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da nije izvršena povreda Poslovnika Narodne skupštine. Izvolite, za reč se javio posle Ivkovića, gospodin Deretić, po Poslovniku.
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege poslanici, poslanički klub SSJ smatra da je sazivanje ovog zasedanja Skupštine jedna velika greška. Nikoljdan je jedna velika slava u Srbiji, koju slavi više od 50% stanovništva. Umesto da se zakaže početak zasedanja Skupštine za ponedeljak, zakazan je za danas, tako da bi se završilo zasedanje pre katoličkog Božića, da bi za katolički Božić bile ferije. Poslanički klub SSJ smatra to za jednu versku uvredu i zato nećemo učestvovati u radu ovog zasedanja. Što se tiče povrede Poslovnika, citiram član 142. i 101. Hvala lepo.
Već sam objasnila povredu člana 142. i već je Skupština donela odluku da ne postoji ta povreda i da se primenjuje, zato što se radi o proceduri po hitnom postupku, član 160. Poslovnika Narodne skupštine. Nikoljdan je bio juče, koliko ja znam, danas je drugi dan i ne vidim zbog čega biste bojkotovali sednicu. Izvolite. Reč ima gospodin Šešelj, po Poslovniku.
Gospođo Mićić, vi ste malopre veoma ubedljivo zastupali interes Vlade. Razumem da se Vladi Srbije žuri da Narodna skupština što pre usvoji budžet. Međutim, Narodnoj skupštini ne sme da se žuri. Narodnoj skupštini je interes da se što bolje pročešlja sadržaj zakona o budžetu, pa ako se on usvoji da bude u što kvalitetnijoj formi usvojen. Mi ovu sednicu ne možemo još početi, jer je poslanička grupa SRS na vreme podnela amandmane na sve članove zakona o budžetu. Mi radimo i noću, za razliku od vaših službi koje ne stignu ni zapisnik da naprave. Zahvaljujući našoj ažurnosti, verovatno ćemo imati vrlo kvalitetnu raspravu o budžetu. Nije to važno u ovom slučaju, važno je nešto drugo. Po članu 144. Poslovnika, sednica Narodne skupštine ne može da počne dok se Vlada kao predlagač pismeno ne izjasni o našim amandmanima, kao i skupštinski odbori. Znam, pouzdano, da Vlada još od jutros nije zasedala. Ne znam da li je dobila u ruke amandmane SRS, koji su negde u 9,50 jutros predati skupštinskoj službi, pa predlažem da vi početak sednice odložite dok Vlada Republike Srbije dobije naše amandmane, održi sednicu, izjasni se o svakom amandmanu i dok nadležni skupštinski odbori razmotre sve amandmane SRS. Član 144. kaže: "Predlagač zakona, nadležni odbori i Vlada dužni su, da pre sednice Narodne skupštine, razmotre amandmane koji su podneti na predlog zakona i da Narodnu skupštinu obaveste za koje amandmane predlažu da ih Narodna skupština prihvata, a za koje da ih odbije". Aposlutno nema uslova da se sada drži sednica, dok se Vlada i odbori ne izjasne. Vi opet možete, po interesnom principu, ovde da stavite na glasanje, pa kada dobijete većinu, da konstatujete da nije bilo prekršaja Poslovnika. Dakle, objektivno je bilo prekršaja Poslovnika i kada vi odlučite da nije bilo. Vi ne vodite računa kako će jednog dana istorija da sudi o sednicama Narodne skupštine gde ste imali većinu. (Predsednik: Vreme.) Završavam. Ovo je jedan od tih slučajeva, gde vi mislite da su vaša bahatost i vaša većina dovoljni da se može na legalan način pregaziti pravna norma. Pravna norma se nikada ne može na legalan način pregaziti.
Slažem se sa vama gospodine Šešelj, samo vas upućujem na član 160. stav 3. Poslovnika: "Aako Vlada u utvrđenom roku ne da mišljenjenje o predlogu zakona, predlog zakona će se razmatrati i bez mišljenja Vlade". Već sam napomenula da su to akti koj su stavljeni po hitnom posutpku u proceduru. Takođe, upućujem vas na član 136. stav 5., (molim vas da pratite): "Ukoliko nadležni odbori i Vlada ne dostave izveštaje, odnosno mišljenje, Narodna skupština može odlučiti da se predlog zakona razmatra i bez njih, ili utvrditi novi rok u kome su dužni da to učine." (Vojislav Šešelj, sa mesta: Povreda Poslovnika.) Da li ste zadovoljni, ne otvara se pretres, hoćete li da glasamo o ovome? Morate da sačekate na red. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Nova povreda Poslovnika.) Da li hoćete da se Skupština izjasni o ovoj primedbi? Nećemo pričati. Reč ima gospodin Ivković, po Poslovniku.
Dame i gospodo poslanici, zaista sam sa dosta korektnosti i uvažavanja, i predsedavajuće i svih nas u sali ovoga doma, pokušao da objasnim vama i sebi, a i građanima Srbije, o čemu se radi. Sada ću morati malo energičnije to da učinim. Zakazana je Treća redovna sednica, po članu 80, direktno, zahtevom da mi dostavimo amandmane do početka rasprave o budžetu, kada je Vlada Srbije u utorak usvojila budžet, a mi juče oko 12,00 sati dobili materijal. Znači, krši se Poslovnik, član 142, gde se kaže da tri dana uoči početka redovnog zasedanja moraju da se dostave amandmani. Nije stvar u tome ko je vredan, a ko nije vredan. Amandmani postoje. Stvar je u tome da se definiše budžetom strateški socijalna i ekonomska politika u narednoj godini, da moramo da pitamo zašto neko planira milijardu i 300 miliona za dnevnice i putovanja, a 280 miliona za sport i omladinu. Mnogo su ozbiljne stvari u pitanju. Vrlo je neozbiljno zakazati Treću redovnu sednicu, pri tome staviti na snagu član 142. Poslovnika, da poslanik mora tri dana uoči te redovne sednice da dostavi amandmane i onda mu dati, juče oko 12,00 sati, budžet,dve izmene zakona i zahtevati od njega da pre rasprave o tome dostavi amandmane, a zakazana je Treća redovna sednica. Direktno je prekršeno pravo poslanika i obaveza po članu 142.
Gospodine Ivkoviću, o ovome smo već pričali. Da bi vam bilo jasnije, da vam kažem - nema sednice po hitnom postupku, nego se radi o aktima po hitnom postupku. Dakle, to može da bude i u redovnom i u vanrednom zasedanju. Ponovo vas upućujem na član 160. stav 4: "Amandman na predlog zakona koji se razmatra po hitnom postupku može se podnositi najkasnije do početka pretresa predloga zakona". O ovoj povredi Poslovnika Skupština je već donela odluku, tako da neću stavljati na glasanje vaše primedbe. Gospodin Šešelj, po Poslovniku. Nešto novo?
Nema ovde ništa novo, nažalost, ovde se sve radi po starom, samo nema Maršićanina. Ne znam kad ga pre smeniste. Vi ste malopre propustili da stavite na glasanje moju reklamaciju povrede Poslovnika. Dobro je što ste to uradili, jer biste u protivnom prekršili član 160. na koji ste se pozivali. Vi ste neadekvatno tumačili član 160. i neadekvatno ga ovde interpretirali. U stavu 3. člana 160. se kaže: "Ako Vlada u utvrđenom roku ne da mišljenje o predlogu zakona, predlog zakona će se razmotriti i bez mišljenja Vlade". Ova odredba je jasna, ovo se odnosi na zakon čiji predlagač nije Vlada. Međutim, stav 4. kaže: "Amandman na predlog zakona koji se razmatra po hitnom postupku može se podnositi najkasnije do početka pretresa Predloga zakona". Nema ovde onoga što ste vi rekli da ima, da može Vlada da se ne izjasni. Vlada mora da se izjasni o svim amandmanima na zakonske projekte koje je ona predložila. Zakon o budžetu je predložila Vlada. Podneseni su amandmani u poslovničkom roku. Vlada sada treba da se izjasni pre početka sednice. Ne kaže Poslovnik - pre početka rasprave o toj tački dnevnog reda, nego pre početka sednice. Vi sada treba da date jednu pauzu, otprilike sat vremena, da naložite ministru Đeliću iz skupštine službe da pokupi amandmane, da trči u Vladu Srbije, da održe hitnu sednicu Vlade i da nas Vlada obavesti o svom stavu po tim amandmanima. Ali, ne da odglume. Mi ćemo saznati da li je zaista bila sednica ili ne. Ne može on da izađe, da se vrati i da kaže da je sednica bila. To ćemo proveravati. Nemojte da vam se slučaj Novaković opet ponovi. Možete vi da se ismejavate po tom pitanju do mile volje. Znate,ne izlazim ovoliko puta za govornicu zato što se trudim da vas ubedim, nego se trudim pred srpskom javnošću da pokažem koliko beskrupulozno kršite odredbe Poslovnika. Vi meni idete na ruku takvim svojim ponašanjem. Možda i nema prenosa, dobacuje mi Čedomir Jovanović, ali ima valjda stenogram. Ako ukinete stenogram, ima pamćenje prisutnih ljudi. Legenda će se kroz srpski narod širiti, kako vi beskrupulozno kršite Ustav, Poslovnik, zakone, kako radite sve što vam padne na pamet, uzdajući se u svoju komotnu skupštinsku većinu. Bilo je i ranije komotnih skupštinskih većina, međutim, sad te ranije skupštinske većine uglavnom ne znaju šta ih je snašlo. (Predsednik: Vreme.) Sudeći po ovome šta vi radite, tek ćete se vi u čudu naći zbog ovakvog ponašanja.
Gospodine Šešelj, već sam vam dala odgovor i ponovo napominjem da se u članu 160. kaže: "Amandman na predlog zakona koji se razmatra po hitnom postupku može se podnositi najkasnije do početka pretresa predloga zakona". Podsećam vas da još nismo usvojili dnevni red i da sam već dala odgovore na ta vaša pitanja. Podsećam vas na član 136: "Ukoliko nadležni odbor i Vlada ne dostave izveštaje, odnosno mišljenje, Narodna skupština može odlučiti da se predlog zakona razmatra i bez njih..." Da li ste zadovoljni odgovorom? (Vojislav Šešelj: Sada imam po članu 80.) Hoćemo da stavimo na glasanje? Stavljam na glasanje primedbu koju je izneo gospodin Šešelj. Za 48, protiv 104, uzdržana dva, nije glasalo 36, od 190 narodnih poslanika. Konstatujem da nije izvršena povreda Poslovnika koju je reklamirao gospodin Vojislav Šešelj.
Upućujem vas na još jedno kršenje Poslovnika Narodne skupštine. Vi imate tačno određeno šta treba da činite u članu 80. Poslovnika, stav 4, gde stoji: "Predsednik Narodne skupštine može da odloži čas, odnosno dan početka sednice Narodne skupštine ukoliko je na predloge akata iz predloženog dnevnog reda sednice podnet veći broj amandmana koje Vlada i nadležni odbori ne mogu da razmotre pre određenog početka sednice, o čemu blagovremeno obaveštava narodne poslanike". Dakle, da ste vi sada dobili 200, 300 ili 500 amandmana, onda biste morali da odlažete i dan početka sednice. Ovde ima 29 amandmana. Ne treba da odlažete dan početka, ali morate bar za jedan čas da bi Vlada razmotrila te amandmane i zauzela svoj stav o svakom od njih. Ovako ne može nikako. Zašto vam ne saopštavam sve ove odredbe Poslovnika odjednom? Zašto reklamiram kršenje jedne po jedne odredbe? Baš zato što intimno kao opozicionar želim da vi što više kršite Poslovnik, jer je onda to sve na vašu štetu, a vi mi idete na ruku. Meni je svejedno hoće li sad početi rasprava o budžetu, za sat vremena ili za mesec dana. Sasvim mi je svejedno. Ali, vama nije svejedno, a ja vas hvatam na svakoj grešci, na svakom propustu i na svakom kršenju Poslovnika. To je ono o čemu bi vi morali da vodite računa. To je ono gde vam komotna skupštinska većina nije dovoljna za komotno ponašanje, vi se komotno ponašate, svesno kršeći propise. Poslovnik je pravni akt, opšti pravni akt, koji ima rang zakona. Vi ga svesno kršite i na taj način pokazujete kakav je vaš odnos prema pravnom poretku. Naravno, vi imate i mnogo teža kršenja pravnog poretka, uključujući to što ste ukinuli Ustavni sud, ali uvek dođe vreme da se polažu računi. Za sve se jednog dana polažu računi. Ne znam, Ivkovića ste naterali da nosi žuti sako i da vam na taj način demonstrira lojalnost. Možda ćete jednog dana svi vi nositi plave sakoe, da na taj način iskažete lojalnost, ali to vam neće mnogo pomoći kada vas budemo propitivali.
Gospodine Šešelj, javili ste se za reč o povredi Poslovnika, a sada pričate o odelima, stvarno smešno.
Možda je to vama smešno, gospođo Mićić, ali ja vas na svim televizijama u unutrašnjosti Srbije hvalim kao vrlo inteligentnu narodnu poslanicu, kako vi kažete.
Čula sam, zahvaljujem gospodine Šešelj, obratite pažnju na vreme.
Nemojte sada da kvarite taj opšti utisak. Ja ovde obrazlažem suštinu vašeg kršenja Poslovnika.
Dozvolite mi da vam dam objašnjenje. Zahvaljujem. Vi ste reklamirali povredu člana 80. stav 4, koji kaže da predsednik Narodne skupštine može da odloži čas, a vi ste rekli da mora. Može, znači diskreciono ovlašćenje; drugo, u slučaju kada je podnet veći broj amandmana. Imam informaciju da uopšte nije podnet veliki broj amandmana i, prema tome, apsolutno ne vidim razlog zašto bih odlagala čas početka sednice. Da li ste zadovoljni mojim odgovorom? Znači, da stavimo na glasanje. Stavljam na glasanje primedbu na Poslovnik koju je podneo gospodin Šešelj. Za 37, protiv 100, uzdržan jedan, nije glasalo 53, od ukupno 191 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku da nije povređen Poslovnik. Pravo na repliku ima gospodin Ivković.
Dame i gospodo poslanici, snaga i moć jedne stranke, jedne partijske organizacije, ogleda se pre svega u snazi programa te partije, koji ta partija može da predstavi građanima Srbije; ogleda se, naravno, u snazi ličnosti, koje su u rukovodstvu te partije i predstavljaju tu partiju pred građanima Srbije. Kada i jedna i druga stvar ponestane, onda se pređe na floru i faunu, od sokolova do miševa, pa se onda počne da zabavlja i sa bojama sakoa.To sve govori o onima koji tako govore. Hvala.
U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, koji je podnela Narodnoj skupštini 18.decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet. Za 137, protiv 47, uzdržanih nema, nije glasalo osam, ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, koji je podnela Narodnoj skupštini 18.decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Za 138, protiv 49, uzdržanih nema, nije glasalo 7, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku da se prihvati ovaj predlog. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2002. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2002. godinu. Za 135, protiv 50, uzdržanih nema, nije glasalo 8, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Grupa od 22 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog rezolucije o stanju na Kosovu i Metohiji, koji je podnela Narodnoj skupštini 1. novembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog grupe od 22 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog rezolucije o stanju na Kosovu i Metohiji. Za 54, protiv 104, uzdržanih sedam, nije glasalo 29, od ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog Srpske radikalne stranke. (Vojislav Šešelj traži reč po Poslovniku.) Izvolite, ima reč gospodin Vojislav Šešelj.
Ovde uopšte nije trebalo da date na glasanje ovaj predlog, jer je on zastareo. Predlog se odnosio na izlazak na okupatorske izbore na Kosovu i Metohiji. Pošto nije na vreme stavljeno na dnevni red, to je isto kao kada biste sada stavili na dnevni red naš zahtev da se smeni Maršićanin. I vi tako, bukvalistički, stigao zahtev, na vreme stigao i sada stavljate na dnevni red. Znate, kada nešto nema smisla, onda nema smisla.
Radi se o poštovanju pravne norme, vi ste mogli da povučete onda predlog. Grupa od 40 narodnih poslanika poslaničke grupe DOS - dr Vojislav Koštunica - Demokratska stranka Srbije, predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o saradnji sa Međunarodnim sudom za krivično gonjenje lica odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. godine, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. decembra 2001. godine. Podsećam vas da je ovaj predlog podnet radi stavljanja na dnevni red prethodne sednice, da tada nije ispunjavao uslove iz člana 159. stav 2. i stav 3. Poslovnika, pa se Naraodna skupština o njemu nije izjašnjavala, o čemu sam obavestila ovlašćenog predstavnika podnosioca i Narodnu skupštinu, kao i da će se Narodna skupština o tome izjasniti na ovoj sednici, u skladu sa članom 86. Poslovnika. Stavljam na glasanje predlog grupe od 40 narodnih poslanika poslaničke grupe DOS - dr Vojislav Koštunica - Demokratska stranka Srbije da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o saradnji sa Međunarodnim sudom za krivično gonjenje lica odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. godine. Za 42, protiv 143, uzdržana tri, nije glasalo pet, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Grupa od 42 narodna poslanika poslaničke grupe DOS - dr Vojislav Koštunica - Demokratska stranka Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog preporuke o načinu rešavanja krize u Republici Srbiji, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog grupe od 42 narodna poslanika poslaničke grupe DOS - dr Vojislav Koštunica - Demokratska stranka Srbije da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog preporuke o načinu rešavanja krize u Republici Srbiji. Za 81, protiv 96, uzdržana tri, nije glasalo 13, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 23 narodna poslanika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. decembra 2001. godine. (Vojislav Šešelj: Da obrazložim, po Poslovniku, član 87). Nemate pravo da obrazložite, bez pretresa, prema članu 159. stav 4. Stavljam na glasanje predlog grupe od 23 narodna poslanika Poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. (Vojislav Šešelj: Po Poslovniku.) Stavila sam na glasanje predlog. Za 47, protiv 113, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o utvrđivanju određenih nadležnosti Autonomne Pokrajine, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. decembra 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Skupštine Autonomne Pokrajine Vojvodine da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o utvrđivanju određenih nadležnosti Autonomne Pokrajine. Za 25, protiv 109, uzdržanih 47, nije glasalo 12, od 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj predlog. Odbor za pravosuđe i upravu predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Prestanak funkcije, razrešenje i izbor nosilaca pravosudnih funkcija, u okviru koje će se razmotriti predlozi odluka koje je utvrdio Odbor za pravosuđe i upravu. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se po hitnom postupku stavi na dnevni red tačka Prestanak funkcije, razrešenja i izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Za 121, protiv 49, uzdržana tri, nije glasalo 16, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Vesić, na osnovu članova 86. i 137. Poslovnika Narodne skupština, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Vesića da se obavi zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Za 128, protiv 46, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila predlog narodnog poslanika Gorana Vesića da se obavi zajednički pretres o ove dve tačke dnevnog reda. Po Poslovniku reč ima gospodin Vojislav Šešelj.
Vi ste morali, po članu 200. Poslovnika, da u dnevni red uvrstite dva zahteva Srpske radikalne stranke za izglasavanje nepoverenja ministrima. To je zahtev za smenu ministra unutrašnjih poslova Dušana Mihajlovića i ministra prosvete i sporta Gaša Kneževića. Ti zahtevi su podneseni pre više meseci. U maju mesecu je bilo redovno zasedanje, redovna sednica, pa nije moglo. U toku leta su mogla samo vanredna zasedanja, ali od oktobra meseca je redovno zasedanje. Po članu 200. Poslovnika, kada 20 narodnih poslanika podnese predlog da se izglasa nepoverenje pojedinom članu Vlade sednica Narodne skupštine na kojoj će se raspravljati o poverenju Vladi ili pojedinom njenom članu održava se najranije po isteku roka od tri dana, a najkasnije 15 dana posle dana podnošenja predloga za izglasavanje nepoverenja. Prošlo je mnogo više od 15 dana, a vi, svesno kršeći Poslovnik, uopšte ta dva zahteva ne stavljate na dnevni red. Vi ćete opet to staviti na glasanje, da li je prekršen Poslovnik ili ne i odlučićete da nije prekršen. Znam to, ali samo me jedna stvar čudi, kako niste svesni koliko je ovo za vas negativno javno žigosanje, što ovako sa osmehom, zdušno, oberučke kršite Poslovnik. To mi nije jasno. Mi smo podneli zahtev za formiranje anketnog odbora po pitanju "Jugoskandika" i ni to niste uvrstili u dnevni red, mada je to veoma interesantno. Sada Jezdimir Vasiljević govori kako je Mićunoviću dao 100.000 švajcarskih franaka, pa onda Đinđić to saopštio Nebojši Čoviću i Jovici Stanišiću, koji je tada bio šef Udbe, pa saslušavali Jezdimira Vasiljevića itd.
Gospodine Šešelj, javili ste se po Poslovniku.
Govorim o Poslovniku i o onome što vi niste stavili na dnevni red, a morali ste. Vi sada objasnite zašto niste uvrstili u dnevni red zahteve za izglasavanje nepoverenja Dušanu Mihajloviću i Gašu Kneževiću, a morali ste da uvrstite u dnevni red. To objasnite Narodnojskupštini. Ispunjeni su svi poslovnički uslovi da morate to da stavite na dnevni red.
Gospodine Šešelj, kraj je drugog redovnog zasedanja i jednostavno ne bismo mogli fizički da postignemo, imamo samo pet radnih dana i iz tog razloga nije stavljeno na dnevni red. A takođe smo u obavezi, prema članu 147. stav 1, da usvojimo budžet za narednu godinu. Jeste li zadovoljni odgovorom?
Veoma sam zadovoljan, prezadovoljan samo odgovorom, ali morate to staviti na glasanje.
Staviću na glasanje. Za 71, protiv 92, uzdržanih nema, nije glasalo 22, od ukupno 185 narodnih poslanika.
Da li to znači da nije prekršen Poslovnik.
Nije prekršen Poslovnik. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve tačke prihvaćene po hitnom postupku uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima akata prihvaćenih po hitnom postupku, nadležni odbor odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenje u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za hitan postupak, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Za 131, protiv 47, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ODLUKE O NARODNIM POSLANICIMA NA STALNOM RADU U NARODNOJSKUPŠTINI REPUBLIKE SRBIJE Podsećam Vas da, prema članu 157. stav 3,a shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova. Molim da se podnesu liste, ukoliko neko želi da se prijavi za raspravu o ovojtački dnevnog reda. Konstatujem da nema prijavljenih. Da li predlagač želi reč? (Ne želi.) Obaveštavam vas da, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja jedinstvenog pretresa nijedna poslanička grupa nije podnela prijave za reč u pismenom obliku. Pre nego što zaključim jedinstveni pretres, da li predlagač želi reč? (Ne želi.) Zaključujem jedinstveni pretres i stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnojskupštini Republike Srbije. Za 176, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 11, ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnojskupštini Republike Srbije. Pre prelaska na drugu tačku dnevnog reda, obavićemo zajednički načelni pretres o predlozima zakona koje je podnela Vlada Republike Srbije, tačke 2. i 3. dnevnog reda. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona za koje je to predložio narodni poslanik Goran Vesić, a pre otvaranja zajedničkog načelnog pretresa, podsećam vas na član 90. Poslovnika Narodne skupštine - da ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmernobroju narodnih poslanika, članova poslaničke grupe. Molim predstavnike poslaničkih grupa da podnesu listu. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda:PREDLOZI ZAKONA O IZMENAMAZAKONA O POREZU NA PROMET I ZAKONA O AKCIZAMA (zajednički načelni pretres) Da li predstavnik predlagača želi reč? (Želi.) Ima reč ministar Božidar Đelić.
Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, predstavljamo vam danas tri ključna zakona i hteo bih u ovom svom uvodnom izlaganju da se koncentrišem pre svega na ekonomsku politiku za sledeću godinu i mesto javnih finansija u njoj , a zatim da kažem nekoliko reči o ova prva dva predloga zakona - o akcizama i porezu na promet. Pre svega, pre nego što pređem na izlaganje ove materije, hteo bih da se u ime Vlade Republike Srbije izvinim narodnim poslanicima zbog veoma kratkog roka i da se zahvalim na tome što ste prihvatili ovakav redosled događaja. Jednostavno, nije bilo nikakve intencije ili želje sa naše strane da se ne prihvati diskusija oko ova dva važna zakona, a naročito o zakonu o budžetu Republike Srbije. Razlog je vrlo jednostavan - čekali smo, nadajući se da će u skupštinskojproceduri biti moguće da se izglasaju zakon o lokalnojsamoupravi i zakon o Vojvodinipre nego što se pristupi glasanjuo budžetu Republike Srbije, jer onda bismo imali jedinstveni budžet za sledeću godinu. Imajući u vidu da ćete o zakonu o lokalnojsamoupravi glasati početkom sledeće godine, a ista je situacija i sa ovim zakonom o Vojvodini, mi smo u jednom momentu shvatili da jeveć vreme da se izglasa budžet. Kada budete glasali za budžet, onda ćemo imati i sredstva iz budžeta, imaćemo izvorei doći će posle glasanje o ova druga dva zakona, a to je zakon o samoupravi, što se tiče javnih finansija lokalnih samouprava i gradova, i ovaj drugi zakon - tehničkog rebalansa ovog budžeta u toku sledeće godine. Mi očekujemo da to bude najkasnije negde u februaru mesecu. A sada da kažem nekoliko rečenica o ekonomskojpolitici, počev od ove godine. Ove godine je napravljen jedan preokret. Ove godine Srbija nije uspela da do kraja izmiri sve ono što legitimno traže naši građani i naša privreda. Od sledeće godine treba da nastupe redovni tokovi. Da napomenem nekoliko činjenica: ove godine privredni rast će biti čak i nešto viši od onoga što je predviđeno,a bilo je predviđeno za decembar 2001. godine da tajprivredni rast bude 5% realno, a dostići ćemo 5,5 do 6%, doduše zahvaljujući pre svega agraru, gde je porast od preko26% (dobra je bila godina,posle dve sušne godine). Što se tiče industrije, imaćemo nulu, stagnaciju . Što se tiče statistike, tu imamo problem , jer seu statistici predviđapad nekih 18 -20%,a golim okom, idući po Srbiji, imajući u vidu građevinski materijal, očigledno je da pad nije toliki ili ga uopšte nema. Naša statistika mora da pretrpi veliku reformu sledeće godine. Ona gleda samo ono što je društveni sektor i ni u kom slučaju ne obuhvata ono što je privredni sektor, u nekim granama, tako da je naša ekonomska situacija u ogromnom delu bolja nego što to prikazuje statistika. I sa ovakvom statistikom naš privredni rast će bitiviši od onoga što je bilo predviđeno ove godine. Što se tiče inflacije, i tu je situacija pod našom kontrolom. U Nacrtu budžeta bilo je predviđeno da inflacija bude 30 -35%, odnosno bilo je predviđeno 30%, a imaćemo nekih 39 - 40% ove godine. Ne mogu a da vas ne podsetim da su neki u vezi sa procenom budžeta govorili o velikom procentu inflacije od 100%. Budžet za 2000. godinu bivši režim je planirao sa 0% i imali smo 116%. Mi smo ove godine računali sa 30-35%, a imaćemo 40%. Mogu da kažem da analize koje su razne nezavisne institucije pravile pokazuju da dve trećine te inflacije od 40% mogu biti direktno pripisane usklađivanju cena koje smo morali da uradimo, da dovedemo do nekakvih normalnijih nivo. Što se tiče cena struje, telefonskih impulsa... Još smo daleko od ekonomske cene i ne možemo da idemo prebrzo, moramo, naravno, pomno pratiti razvoj, životni standard naših građana. U domenu inflacije imamo veoma odgovornu fiskalnu i monetarnu politiku, imamo uspeha. Mogu da kažem da će projekcija od 20% na kojoj počiva ovaj budžet,sigurno biti dostignuta, ako nastavimo ovim putem. Sledeći pozitivni pomak - mogu da kažem to da smo zahvaljujući Narodnoj skupštini Republike Srbije uspeli da za našu zemlju donesemo nove sistemske zakone. Gledajući po nekim ocenama koje nam nezavisne međunarodnefinansijske institucije daju, naš Zakon o privatizaciji, Zakon o radu, poreski zakoni i promene koje se sada izvršavaju, baš danas, u penziono-invalidskom sistemu pobrali su najveće ocene. Vi znate da je Evropska banka za razvoj, koja već 12 godina radi sa svim tranzicionim zemljama, ove godine u svom godišnjem izveštaju izvestila da je Srbija, to jest SRJ, zemlja koja je najviše napredovala. Od svih 29 zemalja gde oni rade, mi smo broj jedan. Isto tako, u rang listama raznih institucija koje prate ova tržišta, ako uzmemo jedan ugledan Economist intelidžens unit koji prati ovu regiju već dugi niz godina, više decenija, Srbija, to jest SRJ, napravila je najveći skok koji je jedna zemlja napravila u proteklih deset godina u vidu atraktivnosti za investicije. Isto tako, to se dešava i u investicionim bankama ili pak u raznim ekonomskim institucijama, onima koje prate našu regiju. Naša zemlja, skoro da nema izuzetaka, jeste zemlja koja je napravila najveći napredak u ovoj godini, prema svim zemljama u tranziciji. Najzad, ako pogledamo ocene koje smo pobrali od onih koji akreditiraju, to jest MMF-a i Svetske banke, isto tako možemo da kažemo da smo među onima koji najbolje napreduju. Naravno, gledajući sa strane lakše je dati dobru ocenu, jer ljudi moraju da žive sa prosečnom platom od 220 DM u Srbiji. Sigurno je da je jedina merodavna ocena na srednji rok ona koju će dati naši građani kada otvore frižider, kada odu na pijacu, kada razgovaraju, kada odu na posao ili kada prime penziju ili dobiju dečiji dodatak. Naravno, tu nikako ne možemo biti zadovoljni sa sadašnjim životnim standardom naših građana, i u tom domenu vidimo da su prema zadnjim ciframa koje smo dobili juče o porastu plata i penzija, u novembru mesecu realne plate i realne penzije nastavile da rastu. Ove godine ćemo uspeti kroz realne izvore, sa inflacijom koja je pod kontrolom, da dobijemo porast realnih plata i penzija od nekih 15%. To je u dinarima malo, ali je veliki i značajan uspeh i pomak. Verujte, u dopisima koje dobijam, u razgovoru sa našim građanima, pa i u anketama vidimo da, posle onoga što je bilo u aprilu i maju ove godine, kada je poraslo više ključnih cena, kada je došlo do stagniranja, pa čak i pada realnih plata i realnih penzija - u zadnja tri meseca, posle smanjenja stopa socijalnih doprinosa u julu sa prelaskom na bruto plate, imamo rast realnih plata i penzija i poboljšanje je, mada nije velikoosetno. Zahvaljujući ovom budžetu i ovim merama koje danas preduzimamo, nastavićemo baš tim putem, jednim odgovornim postupanjem, postepenim ali sve bržim porastom standarda naših građana, i to ne samo neke elite, nego veoma širokih slojeva našeg društva. Zadnja stvar koju bih želeo da napomenem, to je da smo ove godine uspeli da regulišemo i našu spoljnu situaciju, pre svega na finansijskom planu. Mi smo sada članica svih finansijskih institucija. Uspeli smo rekordnom brzinom da regulišemo naš status sa Međunarodnim monetarnim fondom i Svetskom bankom, Evropskom investicionom bankom i 16. novembra, najzad, možda najspektakularnije - regulisanje sa Pariskim klubom. Posle 13 godina dobili smo najveći otpis koji jedna zemlja u našoj situaciji može da dobije, 66%. To je veoma značajno za zemlju našeg stepena razvoja i, što je važnije, dobićemo 51% čim zaključimo srednjoročni plan sa Međunarodnim monetarnim fondom. To je 51% otpisa duga odmah i, možda još važnije, imajući u vidu našu situaciju i naše javne finansije, imamo jednu tzv. kapitalizaciju ili odlaganje plaćanja kamata, 60% njih u sledeće tri godine. Pre nego što krenem na ciljeve ekonomske politike za sledeću godinu, hteo bih da kažem da sada za našu zemlju nastupaju tri ključne godine. Tri ključne godine, kada Srbija može da bude jedna od zemalja sa najvišim privrednim rastom u Evropi, između 4 do 6% realno, prema nekih 1 - 2% koliko bi u proseku trebalo da ima ostatak Evrope, imajući u vidu, nažalost, da ostatak Evrope ulazi u recesiju posle 10 godina veoma ubrzanog rasta. To će biti jedno od ograničenja naše ekonomske politike. Za sledeće tri godine mi ćemo imati, zahvaljujući aranžmanima sa svetskim finansijskim institucijama, najpovoljnije kamate koje možemo da dobijemo. Imaćemo kroz tri dodatne donatorske konferencije koje se očekuju u tri sledeće godine (u julu za sledeću godinu), od svake od njih nekih 3,9 do 4 milijarde nemačkih maraka koje će doći, bar dve trećine u vidu donacija od međunarodne zajednice. I ne samo to: u sledeće tri godine ćemo imati mogućnost da dobijemo preferencijal u trgovini i da otvorimo naše tržište prema tržištima naših suseda i tako da formiramo snažno tržište od 55 miliona potrošača, a tu će Srbija biti u centru zemalja sa najvećom dinamikom. Da li to znači da će životni standard naših građana biti na zavidnom nivou za tri godine? Nažalost, ne. Ali, osetiće se sve šire i brže boljitak, što je važnije ne samo za elitu, nego i za široke slojeve naših građana. Naš cilj za tri godine mora biti da na desetine, stotine hiljada naših građana budu u stanju da kupe novi auto, da mogu da uzimaju stambene kredite, da nađu krov nad glavom, da mogu da kupe novi frižider, šporet i televizor. Te svakodnevne stvari će biti apsolutni prioritet Vlade u godinama koje dolaze, i to počevši od sledeće godine. U tome će nam pomoći i aktivnost u kreditu. Kao što ste videli, međunarodne finansijske institucije su počele sa kreditiranjem i već se, sa povratkom poverenja u naš finansijski sektor, stvorilamasa od 360 miliona nemačkih maraka, što će biti baza za nove kredite. Koji su ciljevi ekonomske politike za sledeću godinu? Mi imamo četiri ključna cilja sledeće godine. Vi imate jedan propratni materijal koji će, nadam se, pomoći u pretresu ova tri predložena zakona. 1. Pre svega, moramo očuvati novonastalu i novonađenu stabilnost. Nema građanina niti privrednika kome nije, u svakom slučaju jedan veliki pomak ova novonastala stabilnost - kada ljudi znaju da nema rizika, stihijske devalvacije, kada građani znaju da nema rizika od jedne stihijske odluke Vlade koja može da promeni stope poreza; moraće doći pred javnost, pred medije da obrazloži zbog čega se to želi. Velika je stabilnost kada se zna su javne finansije pod kontrolom i da nema nekih kvazifiskalnih deficita koji se formiraju kroz neke tajne račune i koji se posle izbrizgavaju i prosleđuju kroz inflaciju. Velika je stabilnost kada se zna da javne finansije poštuju svoju reč. Time se vraća ona nit koja je prekinuta - nit poverenja između ržave, građana i privrede. To je, čini mi se, veliko dostignuće ove godine i to ne samo Vlade i onih koji podržavaju ovu vladu, nego svih nas. Kada se zna da su prvi put sve penzije isplaćene na vreme, u dogovorenom iznosu. Prvi put posle 12 godina svi dečiji dodaci, su isplaćeni na vreme. I ne samo to, tri puta ove godine davani su dodatni dečiji dodaci zahvaljujući donacijama i ekstraprofitu, za koji dan. Prvi put u 12 godinaje pšenica otkupljena u tri rate, bez devalvacije, bez inflacije, u dogovorenim rokovima; prvi putsmo mogli iz naših snaga, bez primarne emisije, da finansiramo sa 3,5 milijarde dinararemonte EPS-a. Prvi put u 12 godina su oni koji imaju invalidsko-boračka prava, bili isplaćeni na vreme, a da ne govorim o platama. Prvi put su sve plate onih koji žive od budžeta date na vreme. To daje veliku sigurnost i to je nešto što moramo, po svaku cenu, da očuvamo. To daje i bazu za demokratiju i bazu za dalji razvoj našega društva. Ako gledamo naše društvo, mora se videti da se desila neka preraspodela u našem društvu, koju su svi priželjkivali 12 godina, pa čak možda i duže. Ljudi nisu krenuli na pravi način da rešavaju problem preraspodele u našem društvu. Ako pogledate, kada smo rekli u budžetu za ovu godinu da su prioritet zdravstvo, prosveta i pravosuđe, mi smo to ispoštovali. Ne samo zbog toga što je učešće prosvetnih radnika u fondu isplaćenih plata poraslo za 3%, nego i zahvaljujući uredbi koju je donela Vlada da treba, zamrznuti fond zarada u nekim javnim preduzećima gde su plate bile visoke, kao i zbog toga što su plate u vojsci bile zamrznute na saveznom nivou ove godine sve do 15.novembra. Zbog toga što plate u nekim drugim državnim organima nisu porasle po istom procentu, mi imamo u stvari, jedno usklađivanje u našem društvu, koje se desilo ove godine. Tako da danas, u decembru ove godine imamo situaciju gde ljudi u našoj zemlji žive i dobijaju plate u mnogo čemu više prema njihovoj zasluzi i kvalifikaciji. To nije bila situacija u januaru ove godine, to je u mnogo čemu više situacija ove godine. Vreme je sada da u ovoj novojnastaloj situaciji, ne samo u nivou plata, nego u relativnom nivou plata, nastavi da uspostavljamo ono što je jedna vrsta horizontalne pravde ili pravičnosti u načinu na koji su ljudi plaćeni, ne zbog toga što se nalaze u jednom javnom preduzeću, nego zbog toga što imaju kvalifikaciju i što imaju znanje. To je, čini mi se, još jedno dostignuće o kojem možda nismo dovoljno ni pričali. Znači, ta stabilnost je prvi cilj i tu je jedan ključni cilj - od 20% inflacije. Prema merilima razvijenih zemalja,to je, naravno previsoko. Prosek inflacije u Evropskoj uniji neće premašiti 4% ove godine. Mi nismo stigli do tog stepena razvoja, mi nismo stigli do tog nivoa usklađivanja cena. Nivo od 20% znači detoksikaciju Srbije od inflacije. Pokojni guverner Avramović je rekao jednu veliku istinu, rekao je da naša zemlja uglavnom rešava nagomilane socijalne tenzije kroz inflaciju. To je kroz nekoliko meseci najlakši put, linija najmanjeg otpora, kada se da plata za koju se zna da se neće moći isplatiti iz realnih izvora. To je gubitnička trka, to je gubitnički način da se vodi zemlja. Ako na srednji rok naša zemlja ima inflaciju koja je veća ne od Francuske, Nemačke, Italije i drugih zemalja, nego i od zemalja iznašeg okruženja, to znači neminovno da će naša realna primanja izražena u jednoj čvrstoj valuti kao euro, npr,padati relativno prema tim zemljama. Znači, da bi naši građani na srednji rok imali boljitak u svom životu, da bi njihova primanja, penzije bila u srednjem roku sve bolja i bolja, da bismo mogli ne samo da pratimo, nego i premašimo ona primanja u Rumuniji i drugim zemljama, moramo da spustimo inflaciju i ispod one koju te zemlje imaju. Mi to ne možemo u ovom momentu, jer jednostavno imamo još usklađivanja cene struje usklađivanja raznih stvari u našoj ekonomiji. Sledeće godine to mora biti ključni cilj za sve nas. U pregovaranju u preduzećima, između javnih preduzeća, između Vlade i onih koji žive od državnog novca mi se moramo uskladiti sa tim ciljem i shvatiti da je jedna plata, realna od 4% prema jednoj inflaciji od 20%, isto toliko koliko je rast plata nominalno od 140% prema nekom rastu inflacije od 100%. Znači, a ono što je pokojni guverner Avramović rekao, moramo da najzad uspemo u našem društvu, uz pregovaranje i socijalni dogovor, da kolektivno izađemo iz te zavisnosti od inflacije. Samo na taj način ćemo za tri-četiri godine imati onaj pravi pomak u našim primanjima. Ta inflacija će biti najbolji, rekao bih, osigurač da nastavimo sa politikom jednog stabilnog kursa dinara bez štampanja novca. Znamo da bi neki naši izvozniciželeli da imaju nešto niži kurs. Naravno, tržište mora o tome odlučiti. To je ingerencija Narodne banke Jugoslavije. Ali, sigurno je, i to mogu da poručim danas svima onima koji bi hteli da špekulišu protiv dinara, koji su četiri-pet puta razbili svoje zube o stabilnost ove države (tako će biti i sledeće godine; meka probaju, ponovo će, nažalost, zbog slabe kupovne moći naših građana, ali i zbog toga što imamo odgovornu ekonomsku politiku): ni u kom slučaju neće uspeti špekulacija za neku stihijsku devalvaciju dinara. To nije u interesu naših građana, naše države i naše privrede. To se neće ni dogoditi. Treća stvar, to je da mi sledeće godine imamo deficit koji će biti pokriven i to realnim iznosima. On će, kao što je predloženo u budžetu,biti 4,3%, pa mogu da kažem daimam duboko uvrenje i sigurnost da ćemo taj deficit pokriti. Pre svega, zbog toga što više od polovine tog deficita pokriće se od procesa privatizacije, a za koji dan ćemo znati, za dobar deo, koliko će on iznositi. Zato što skoro 190 miliona dolara iznose krediti Svetske banke, koji su već ugovoreni. Što se tiče donacija, one iznose 9 milijardi dinara,više od polovine se odnosi na Evropsku uniju i na tu finansijsku podršku. Mi imamo u ovom momentu sve okolnosti da nastavimo stabilnost u našoj zemlji. Drugi cilj ekonomske politike je poboljšanje životnog standarda. Kao što sam napomenuo, on je negde oko 14-15% porastao ove godine i sledeće godine možemo računati na najmanje 4-5% poboljšanja. Predložene izmene u poreskom sistemu će danas pomoći da se cena sveže hrane i lekova smanji. Imamo poremećaj na tom tržištu i moramo kroz poresku politiku danas, ali i kroz bolju kontrolu i antimonopolsko delovanje na tim tržištima, a da ne govorim o kontroli i tome šta se dešava sa lekovima, da uspostavimo red i tako da na te tri ključne stvari za naše građane - hranu, lekove i komunalije - uradimo sve da njihov standard života bude ispoštovan. Treći ključni cilj ekonomske politike u sledećoj godini je restrukturiranje preduzeća i banaka. Da bi nastavili kao što smo počeli, i to je jedna od koje možemo da uradimo u ekonomskoj politici, a one su apsolutno nužne, a to je da se restrukturiranje velikih naših preduzeća i banaka nastavi. Za to je nužno razdvojiti socijalnu i ekonomsku funkciju tih preduzeća, da država preuzme na sebe tu socijalnu funkciju. Isto tako, kada se dođe do jednog normalnijeg obima radne snage u nekom od tih preduzeća i banaka, da omogući tim preduzećima i bankama da imaju opremu koja će biti modernija, da bi mogli da nastupe na tržištu i da prave profit. Tako, kroz nekoliko meseci i godina, da ponovo zapošljavaju ljude i tako da krenu na boljim bazama i u boljoj budućnosti. Najzad, ako pogledamo četvrti i zadnji cilj naše ekonomske politike, a to je dalje uključenje u međunarodne tokove i tu ne možemo imati, kako kaže narod, "i jare i pare". Moramo početi da vraćamo naše dugove. Zato je predviđeno u budžetu 15,6 milijardi dinara. Zauzvrat ćemo dobiti mnogo višeotprilike sledeće godine. Dobra vest za naše građane i to je, rekao bih, onaj zadnji dug o kome su svi pričali, da ćemo ove godine početi sa otplatom Zajma za preporod Srbije. On je čak i stariji kao dug koji je napravila ova država, njihova stara devizna štednja. Mi ćemo nastaviti sa starom deviznom štednjom. Ove godine smo ispoštovali, to i do kraja i za sve, 440 maraka po osobi, a sledeće godine to će biti 550 maraka. Isto tako, odvojili smo nekih 720 miliona dinara za otplatu tog zajma koji ćemo vratiti za četiri godine. Time mi želimo, kao što smo ove godine počeli, i sledeće godine da zaradimo i da dobijemo takvo poverenje naših građana, da država već u sledećoj godini može da počne sa našim državnim obveznicama i da počnemo da finansiramo naš budžetski deficit, kao sve normalne zemlje u svetu. Time zaključujem izlaganje oko sive ekonomske politike i, samo da kažem, da javne finansije naravno u tom sklopu moraju da odigraju jednu ključnu ulogu. Nije moguće imati stabilnost u zemlji, ako nemamo stabilnost i ravnotežu u javnim finansijama. Niti ćemo imati redovne isplate, oni koji žive od državne kase i imaju prava, niti ćemo imati redovne prihode. Zbog toga, promene koje vam predlažemo na prihodnoj strani, na poreskoj strani ove godine su u globalu neutralne. Znači, imamo pomak i smanjenje dažbina, s jedne strane, ali imamo isto tako povećanje, ali veoma precizne i sa preciznim namenama, što se tiče akciza. Ako pogledate ono što će vam biti predloženo, u ovoj diskusiji danas predlažemo, što se tiče poreza na promet, nešto što će direktno imati pozitivan ekfekat za standard života naših građana, a to je ukidanje poreza na promet od 20% na svežu hranu, tj. voće, povrće, ribu, jaja; i dodatno predlažemo ukidanje poreza na promet na lekove, na ortopedska pomagala,na krv i krvne produkte. Sa tim i sa daljim odlaganjem, koje ste već usvojili u aprilu ove godine, i u ovom budžetu mi ćemo imati na te tri ključne stavke - hrana, lekovi i komunalije - dodatni prostor za standard života naših građana. Zbog čega predlažemo promene u domenu hrane i lekova? Pre svega, zbog toga što u domenu hrane imamo neuređenu situaciju. Industrijski proizvođači i organizovana trgovina ne mogu da budu konkurentni sa individualnim proizvođačima koji nastupaju na pijacama, a koji u stvari, de fakto, već imaju pogone i dosta velika imanja. Oni ne plaćaju porez, ali oni plasiraju sve više i više robe. Ako sagledamo situaciju, i to nije od ove godine, ali značajno se pogoršalo ove godine, promet sveže hrane u organizovanoj trgovini je bio oko 20% ukupnog prometa, u toj trgovini, pre nekoliko godina, a danas je pao na jedva 1%. Znači, imamo problem - nemamo dovoljnu konkurenciju i količinu hrane na našem tržištu. Dolazimo do jednog paradoksa koji jednostavno nije održiv u zemlji Srbiji, a to je da je hrana po svim merilima skuplja u našoj zemlji nego u nekim zemljama u okruženju, na primer u Mađarskoj. To mora biti prioritet Vlade i to mora biti prioritet naše ekonomske politike. Mi danas počinjemo sa poreskom politikom. Naša tvrda intencija je da za dve godine uvedemo red na tom tržištu kroz uvođenje fiskalnih kasa, sa fiskalnom memorijom, i na pijacama, kao što su to Crnogorci uradili pre koji mesec. Uvođenjem poreza na dodatnu vrednost 30. juna 2003. godine, sagledaćemo u decembru 2003. godine kakva je situacija na tom tržištu hrane, kakav je standard naših građana. U tom momentu vi kao parlament ćete odlučiti da li treba i dalje nastaviti sa ovom politikom ili smo "zreli" za uvođenje poreza na promet, to jest onoga što će biti porez na dodatnu vrednost u tom momentu u domenu hrane. Što se tiče lekova, imamo istu situaciju gde su kontrole, na prepad, u nekoliko naših zdravstvenih ustanova, pokazale da i dalje imamo velikih promašaja, da ne kažem i kriminala, gde se dešava svojevrsno ispumpavanje lekova iz legalnih tokova i prebacivanje u privatne apoteke, gde se navodno lekovi prodaju sa porezom, ali u stvari porez služi samo kao pravan za još veći profit. To je veoma tužno i to je jedna velika pojava kojoj moramo stati na kraj. Mislim da nema gnusnijeg zločina danas u ovoj zemlji, znajući da nemamo dovoljno lekova, da neko na ovaj način uskrati lek nekome ko čeka da ga dobije na recept. Ne znam šta da mislim o tim ljudima, tim lekarima, tim zdravstvenim radnicima. Hvala bogu, to radi manjina, ali, posebno ćemo se pozabaviti tim problemom u godini koja dolazi, i kroz kontrolu i kroz podsticaje. Znači, hrana, lekovi i dalje odlaganje povećanja cena komunalija na dve godine, mislim da je to pobednički recept za snižavanja koja očekujemo. Ono ne može biti manje od 16,67% u mnogim slučajevima. U diskusiji sa ljudima iz trgovine, oni su već najavili da će kod mnogih artikala sniženja biti još veća. Neće biti sniženja svuda, jer jednostavno industrijska proizvodnja nekih od tih dobara je toliko zakržljala da oni neće moći u startu konkurisati individualnim proizvođačima. Znači, trebaće nam nekoliko meseci, možda čak i cela godina u nekim slučajevima, da se ta cena smanji. Moramo videti ove mere, ne samo kao mera za poboljšanje životnog standarda naših građana, nego isto toliko važno kao snažni zamajac za industrijsku proizvodnju hrane u našoj zemlji; tako da velike klanice i poljoprivredni industrijski kombinati mogu najzad pod ravnopravnim uslovima da krenu snažno da proizvode, da trgovačke kuće potpišu velike ugovore sa njima, po velikim količinama. Tako će ne samo cena biti manja, nego ćemo imati mnogo više količine i kvaliteta. U to sam uveren. Poslednja, tehnička stvar, kao što konstatujete, predlaže se da stopa poreza na promet pređe sa 17% na 20%. Naravno, to ne znači da se stopa povećava, već se na saveznom nivou ukida specijalni savezni porez na promet od 3% i dolazi do objedinjavanja tog poreza. To je dobra vest za našu privredu, jer vremenom je taj porez na saveznom nivou imao različita oslobađanja, različiti obračun. To je bila velika komplikacija u privređivanju. Od sada će biti jedinstveni uplatni račun, jedinstveni način obračuna, pa će biti mnogo lakše i za privređivanje, ali i za kontrolu. Time bih hteo da zaključim o porezu na promet i da kažem nekoliko reči o akcizama. Što se tiče akciza, ovde vam predlažemo da se podigne akciza na benzin i na dizel, s tim što želim odmah da kažem da to ne znači da će sadašnja cena biti povećana. Ne, ta cena od 44,9 i 36, dinara će ostati na tom nivou. Priznajmo da u javnim finansijama taj novac koji je potreban za puteve treba da bude ubiran od onih koji ih raubuju i putuju po tim putevima. Znači, nema efekata ni na poljoprivredu ni na proizvodnju, jer one se služe vozilima koja koriste dizel. Ovde se radi o putničkim automobilima. Mi smo svesni da je to jedan dodatni trošak za naše građane, ali isto tako smo svesni da je to možda jedna grupa građana koja možda može sebi malo više pruštiti i direktno upotrebljava te puteve koji su, kao što znamo, u katastrofalnom stanju. Ove godine je krenula obnova tih puteva i zahvaljujući toj akcizi, koju ćete danas nadam se prihavtiti i izglasati, Vlada Republike Srbije i operativa naše zemlje je samo čekala tu šansu da ponovo dođe do izražaja, pre nego što dođu još veći projekti infrastrukture, tako da mogu efikasno da konkurišu protiv međunarodne konkurencije. To je jedan dodatni razlog zbog čega predlažemo ovu meru. Mi ćemo biti u stanju da sledeće godine obnovimo nekih 340 kilometara puteva. To znači da sledeće godine, sa 6,5 milijardi dinara iz benzina, imaćemo još 3,5 milijardi dinara iz putarine. Znači, 10 milijardi dinara dolaziti iz državne kase. Na to će doći oko 460 miliona maraka inostranih kredita, veoma povoljnih i sa veoma dugim periodom počeka i malim kamatama, od Evropske investicione banke i Evropske banke za razvoj. Samim tim, ako izglasate ovu meru i budžet Republike Srbije, golim okom ćemo sledeće godine videti značajan boljitak što se tiče naše putne mreže. To je infrastruktura i to je veoma pozitivno za celu našu privredu. Što se tiče cigareta, mi smo ove godine imali značajan boljitak u suzbijanju šverca cigareta. Najbolje je ne pitati ministra finansija ili nekoga iz Vlade, nego pitati generalnog direktora Duvanske industrije Niš, pitati ljude iz Fonda za duvan, pitati ljude koji se legitimno bave uvozom i trgovinom duvana na veliko. Videćete da ove godine - doduše od juna do avgusta bolje nego od septembra do decembra ove godine imamo mnogo bolju situaciju. Prema našim procenama, procenama carine, učešće inostranih švercovanih cigareta se spustilo sa 90% na 20% do 30%, zavisi od nedelje. Skoro da nema dana gde MUP, carina ili finansijska policija ne samo da zatvara neke prodajne objekte gde se vrši prodaja švercovanih cigareta, nego sve više i više (to su krupnije ribe) lanci šverca koji se prekidaju. To je naš problem zato što smo u veoma teškom okruženju: i na istoku, i na zapadu, i na jugu, pa čak i na severu naše zemlje, nema jedne granice koja nije, nažalost, podložna tom veoma lošem primeru. Mi ćemo kao Vlada Republike Srbije kroz koju nedelju predložiti i novi zakon o duvanu, koji će dodatno regulisati i, uz tvrdu i veoma jaku kontrolu, uspostaviti još bolji red u tom domenu. Ali, mislimo da smo sada u stanju, kada je šverc značajno smanjen na našem tržištu, da postepeno usklađujemo naše propise sa onima iz Evropske unije, a oni nalažu da bar 57% maloprodajne cene bude fiskalno zahvatanje. Mi nećemo da idemo dotle, jer jednostavno moramo sagledati realnost. Ne možemo za sve cigarete, zbog standarda naših građana, jer pušenje nije pitanje neke elite u Srbiji, pušenje je pitanje svih naših građana, veoma rasprostranjena loša navika. Ali, predlog koji ovde imate je da se u proseku akcize podignu za nekih dva dinara, više za inostrane i skupe cigarete koje puše nešto bogatiji ljudi, a značajno manje što se tiče klase "C", za one koju puši šira masa naroda. Ovaj efekat u proseku od dva dinara prevashodno će biti prevaljen na one koji su u stanju da puše te skupe cigarete. Naravno, ovo svrstavanje cigareta je prošlo i provere profesije. Mogu da kažem da je dobar novi način obračuna akciza. Sećate se da je to pre bilo ad valore, kada se akciza izražavala u procentu maloprodajne cene, sada smo prešli na nešto što može izgledati kao malo primitivnija forma ubiranja akcize, tj. specifična dinari po paklici. Ali, ona je dala dobre rezultate. Pre smo imali velike probleme sa nepravilnim papirima, koji su prikazivali značajno manji obračun, nego ono što je bila maloprodajna cena. Ovde je mnogo lakše za kontrolu paklica, postoje samo tri kategorije, koje su veoma dobro razvrstane. Mogu da kažem da jedan od razloga zbog čega Duvanska industrija Niš i Duvanska industrija Vranje, koja su naša dva domaća proizvođača, idu tako dobro -to je zato što smo dosta, precizno razvrstali i napravili raspon akciza, tako da imaju neku vrstu prednosti prema onima koji su bili njihovi konkurenti, naročito oni sa Balkana, i tu ne bih hteo da dam bilo kakva imena, ali to je značajan pomak i za njih. To ih stavlja u idealnu formu za eventualnu privatizaciju. Znači, ovo što se predlaže je otprilike dva dinara u proseku, a kao što vidite, predloženo je da jedan dinar od toga ide u dva fonda, koja ćemo naći u momentu pretresa i rasprave o budžetu, sedamsto miliona dinara za opremu u zdravstvu, i to je samo početak; i trista miliona dinara za prosvetu.Ostatak ide u budžet. I da sumiram - predložene promene u fiskalnom sistemu danas, na koje će doći još jedna veća promena, a to je smanjenje čak za trećinu poreza na finansijske transakcije, koje će ići posle glasanja o zakonu o budžetskom sistemu, sveukupno te mere, uz ukidanje poreza na promet na hranu i na lekove, imaće efekat od otprilike 8-9 milijardi dinara manjka u budžetskoj kasi. S druge strane, imate povećanje akciza za benzin i cigarete, koje će imati efekat od otprilike 10 milijardi dinara. Znači, tu smo na istom. Kada ukinete neki porez, uvek je sigurno da tog prihoda neće biti, kada se nešto poveća, uvek imate rizik neke manje erozije. Tako da globalno, ako sagledamo situaciju na prihodnoj strani, time zaključujem, mi imamo jednu neutralnu stavku. Ali, ovoga puta, za široke mase ljudi,koje moraju svakoga dana da kupe svežu hranu, koje kupuju lekove, koje plaćaju komunalije, za njih je namet manji; a oni koji puše, naročito skupe inostrane sigarete, i oni koji voze putničke automobile, moraće nešto malo više da plate. Mislim da je to ono što je odgovorno i samim tim mi čuvamo ono što nam je i te kako nužno, onaj ključni centar i prvi cilj naše ekonomske politike, to je stabilnost. Time zaključujem i, eventualno, ako imate neka pitanja, hteo bih da odgovorim oko nekih tehničkih stvari, ali se iskreno nadam da ćete vi izglasati ove promene poreza na promet i akciza. Hvala vam puno. [[Aplauz.]]
Gospodine ministsre, ja Vam se zahvaljujem Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne). Da li želi reč narodni poslanik Ljubomir Mucić, koji je izdvojio mišljenje na sednici Odbora za finansije? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, zaista moram da iznesem svoje lično neslaganje sa malim brojem prisutnih poslanika u sali, a neću tražiti kvorum, nema potrebe ovom prilikom, ali zaista procenite vi i javnost Srbije iz kog razloga za ove najznačajnije teme, koje ste obuhvatili vašim uvodnim izlaganjem, od osnovnih načela ekonomske i finansijske politike za 2002, pa čak i za 2003. godinu, pošto se pojedini zakoni odnose na period od dve godine, pa i budžet Srbije, zaista vidim da postoji nezainteresovanost. Drugo, moram da kažem da sam izuzeo svoje mišljenje na sednici Odbora. Evo, dobio sam poziv za sednicu odbora jutros u devet sati, Odbora za finansije, na kojem će se razmatrati Predlog zakona o budžetskom sistemu, koji je predložen po hitnom postupku, a na sednici smo imali ove tri tačke dnevnog reda - znači, izmene zakona o porezu na promet, o akcizama i budžet. Opet kontra od onoga što smo govorili, kada smo usvajali budžet za 2001. godinu i kada smo obećali, odnosno kada ste obećali da će do kraja godine biti donet zakon o budžetskom sistemu, zakon o osnovama poreskog sistema, usklađeni sa saveznim propisima, i zajednički to pitanje urediti na nivou federacije i na nivou Republike. Zaista, tražim obrazloženje - mi smo na sednici Odbora razmatrali samo ova tri zakona u načelu. Nijedan amandman nije dostavljen poslanicima, niti je Odbor razmatrao bilo koji amandman, niti smo imali prilike da ih vidimo. Dobili smo izveštaj Odbora o izmenama zakona o akcizama, u kome stoji - "Odbor je vićinom glasova, sa dva uzdržana, prihvatio predlog ovog zakona u načelu i u pojedinostima i zaključio da predloži Narodnoj skupštini da ga usvoji." Ne znam da li smo mi prihvatili samo u načelu ilizakon u celosti, ili oni amandmani koji se sada podnose, u ovom trenutku, ili su do sada podneti, neće biti razmatrani na sednicama odbora? (Čedomir Jovanović, sa mesta: A kako je bilo do sada?) Do sada smo razmatrali amandmane. Ali onda ne mora da stoji - u pojedinostima, neka stoji da je prihvatio u načelu, da bismo otvorili raspravu. Što se tiče Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet mislim da je trebalo devet meseci da se ispravi ono što smo predlagali prilikom usvajanja prethodnih izmena u martu mesecu; tom prilikom mi smo predlagali i stavljali brojne amandmane, dok je moglo u tom trenutku, da se prehrambeni proizvodi oslobode poreza na promet. Znam da smo za ova famozna jaja od proizvođača, i na pijaci i u prodavnicama, tražili, i bila je incijativa iz tog udruženja. Nije mi jasno samo zbog čega se sada sveže i smrznuto meso i ostale prerađevine od mesa ne oslobađaju poreza na promet. Verovatno što je na tom planu veća potrošnja, jer zaista nema logike da nekome bez poreza prodate meso sa koskom iz zamrzivača, a detetu koje kupi viršle ili neku pašteticu za doručak da to bude opterećeno porezom na promet. Mislim da to neće poboljšati industriju prerade mesa. Zatim, tačka 2. - lekovi koji su navedeni u listi lekova koji se prepisuju i izdaju na teret sredstava za zdravstveno osiguranje. Mislim da je ovo vrlo bitna tačka, imajući u vidu da u ovom trenutku najveći broj tih lekova, koji se nalaze na listi, lekari prepisuju, ali vi ne možete te lekove dobiti, već ih prvo morate kupiti, a onda refundirati. I šta to znači - vi ćete platiti porez na promet, a šta će država - ona će vama refundirati, bez poreza na promet. I još gore, posle skraćene liste lekova, građani su prinuđeni da sve veći broj lekova sami kupuju i na taj način oni će i dalje nastaviti da plaćaju porez na promet. Mislim da sa te strane treba dobro obrazložiti ovaj način i precizirati kroz uredbu koju je ovde obaveza ministar da precizira. Oko komunalnih usluga, mislim da ovo smanjenje poreza na promet može delimično uticati na poboljšanje standarda, ali zbog povećanja cena, neće mnogo doprineti tom poboljšanju. Po mojim sagledavanjima, ukupno opterećenje po osnovu akciza iznosi 8,66 milijardi dinara, a rasterećenje po osnovu stopa poreza na promet 3,4 milijarde. Ne znam da li sam dobro sabrao, do budžeta ću sabrati, ali ovi efekti mislim da nisu u jednoj bilansnojravnoteži. I na kraju, mislim da sa ovim novim akcizama, ako ne dođe do povećanja cene nafte i naftnih derivata, onda su u pravu privatni trgovci na privatnim benzinskim pumpama, kada su utvrdili da je cena nafte u ovom trenutku realno za 20 do 25% veća, to je ono što je i predviđeno, i zahvaljujem se što je to konačno oslobođeno akcize. Hvala.
Da li predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Ima reč gospodin Tomislav Nikolić, predstavnik poslaničke grupeSrpske radikalne stranke.
Dame i gospodo narodni poslanici, za razliku od većine poslanika koji predstavljaju ovde vlast i za razliku od šefova poslaničkih grupa, koji ovde predstavljaju vlast, imam potrebu da učestvujem u radu ove sednice, a i potrebu da iznesem stavove Srpske radikalne stranke, koji su po prirodi stvari suprotstavljeni stavovima Vlade. A kod loših rešenja, dodatnom argumentacijom ću pokušati da vas ubedim da nije sve tako kako Vlada intenzivno, medijskom kampanjom, pokušava da predstavi u javnosti građanima, koji tobože ne žive u Srbiji, pa ne znaju kako se u Srbiji živi. Naime, mi smo ovde saslušali bezmalo izveštaj Vlade, naravno pretpostavljam da nije tako ni nazvan. Pretpostavljam da nije ni ovlašćen samo ministar finansija da podnosi izveštaj o radu Vlade u prošloj godini, ali da vas podsetim, gospođo Mićić, preuzimajući onaj lepši deo predsedničke funkcije u Narodnoj skupštini preuzeli ste i onaj ružniji deo o koji se spoticao i vaš prethodnik, a vi se nećete ni spocitati, vi se uopšte i ne krećete, ne pokušavate ni da se krećete. Naime, po članu 214. Poslovnika stav 2. već je bilo vreme da nam Vlada podnese izveštaj o svom radu. Ona to čini na sopstvenu inicijativu, na zahtev Narodne skupštine, ali obavezno jedanput godišnje. Istovremeno, Vlada nas uopšte ne izveštava šta bi sa budžetom koji smo usvojili i po kome se Srbija vladala ove godine, a već da ne pričamo da nas ne izvesti šta bi sa budžetom iz 2000. godine. Imali smo jednu bombasto najavljivanu sednicu u julu, maju, na kojoj je trebalo da se upoznamo sa svim kriminalom vršenim dok vi niste došli na vlast, a evo sada ističe rok i za završni račun za 2001. godinu, a mi ne raspravljamo o završnom računu za 2000. godinu. Nikakva izvinjenja opozicija ne može da prihvati od strane Vlade, ako je poslanicima opozicije ostavljeno manje od 24 sata da čitaju predlog budžeta. Tu nema demokratije, tu nema reformi i tu niko od vas neće moći da kaže da je situacija u zemlji normalna. Ako nije normalna recite nam šta to nije normalno, šta se to nenormalno desilo da Vlada izlazi posle Svetog Nikole sa Predlogom zakona o budžetu, za koji insistira da se o njemu raspravlja sutradan. Koliko je vremena Vlada radila taj predlog budžeta i kako to Vlada sebe ceni? Jel mogla da ga uradi za dan? Ogromna ministarstva, ogromni aparat i kako to Vlada sebe ceni; sebi ostavlja rok da napravi Predlog zakona o budžetu u vremenu u kojem njoj odgovara, a nas uopšte ne ceni i daje nam jedan dan. Vlada nas ne ceni ni toliko, a to joj vi pomažete, gospođo, da pročita naše amandmane i da na njih dostavi izveštaj. Zato što je to transparentna Vlada, Vlada koja sve radi pred očima javnosti. Kako to izgleda pred očima javnosti, da vidimo malo i u ovim predlozima zakona. U toku godine enormno su povećavane cene određenih proizvoda. Toliko da samo njihovo stavljanje na listu neoporezivanih proizvoda ne predstavlja nikakvu olakšicu za građane Srbije. Da pođemo od lekova i mislim da to interesuje najveći deo populacije. Pretpostavljam da posle 55. godine života nema građanina Srbije koji bar jedan lek ne koristi svakog dana, u skladu sa terapijom. Ako je "Nifelat" 1,2 marke, sada je 2,5. Šta će značiti 20% skidanja poreza na promet, ukoliko je uopšte na listi. Ukoliko je uopšte na listi, onda je pitanje da li ga uopšte ima u apotekama u kojima vam izdaju robu, lekove na recept, zato što je ta lista dva puta ove godine skraćivana, dovedena na najuži mogući nivo i lekova sa najužeg mogućeg nivoa nema za pacijente koji donesu recept. U istoj apoteci ima za pacijente koji imaju novac. Sprovedite anketu, ali nemojte da vam to radi Beba Popović, nego sprovedite jednu ljudsku anketu koliko građana Srbije dobija lekove na recept, a koliko ih kupuje sa one liste lekova koji su odobreni za građane bez plaćanja, izuzev participacije. Videćete da neko trguje tim lekovima i ako vas izveštavaju, gospodine minsitre, da su te lekove dali građanima na recept, lažu vas. Možda vi malo vremena provodite u Srbiji pa ne možete to da osetite. Pitajte bar ove poslanike koji žive u Srbiji, da vam iskreno kažu koliko je tih lekova koje građani Srbije dobijaju, a vi iz budžeta pretpostavljam za njih izdvajate novac. Svi koji su zaduživali Srbiju u inostranstvu ubeđivali su građane Srbije da su dobili najpovoljnije moguće kredite i da ih niko više ne može da dobije, samo Srbija. To je počelo od Tita do današnjih dana i zato smo prezaduženi, i zato i ove kredite koje vi uzimate vraćaju naši unuci. Svako ko uzima kredit ulazi u odnos u kome će opteretiti građane Srbije. Vi budžet Srbije pokrivate kreditima, donacijama, čak i sredstvima Komesarijata za izbeglice. Gde su sredstva koja se stvaraju budžetski, i tu ste napravili budžetski deficit, pa kažete - popunićemo ga privatizacijom. To je jednokratni prihod. Popunićemo ga porezom na ekstraprofit; i to je jednokratni prihod. Šta ćete onda izmisliti ove godine za iduću godinu kao jednokratni prihod? Očekujem da državu funansirate iz stalnih izvora prihoda, koji će biti poznati građanima Srbije pre nego što godina stupa, koji će biti poznati privredi pre nego što godina nastupi. Izlaganje ministra finansija ovde ne prihvatam kao obrazlaganje ekonomske politike za iduću godinu. Najpre, on se time nije ozbiljno za ovom govornicom bavio, a onda očekujem da to u najmanju ruku bude tačka dnevnog reda, jer neko mora da mi dokaže otkud to da sada Srbija uvodi jedan savezni porez u svoj republički budžet. Jel to neko sada planira da Srbija finansira Vojsku Jugoslavije? Ili imate saveznu državu ili nemate saveznu državu. Ili ste DOS na vlasti u saveznoj državi ili niste. Recite nam da nema više savezne države, nema saveznog budžeta, nema savezne vojske, nego će ovo sada biti vojska Republike Srbije. Ko ste to vi da vi sada ovde zvanično meni kažete da nema Savezne Republike Jugoslavije? Jel vi to ispunjavate sve dogovore sa Milom Đukanovićem dok ste bili u opoziciji? Nemojte da me okrećete sa ovih ozbiljnih tema. O tome će biti govora kasnije. Hoće, nećete valjda državnim udarom da razbijate Jugoslaviju. Moraćete negde to da legalizujete, gospodo bukači, i zamolio bih vas da mi ne dobacujete zato što nemam običaj da raspravljam sa onima koji mi dobacuju, samo im zalepim etiketu koju su zaslužili. Šta znači - oslobodićemo sveže meso (u smrznutom ili svežem stanju) poreza na promet? Da li uopšte znate koliko su skočile cene mesa? Pitajte direktora "C-marketa" da li uopšte može da proda to meso. Šta znači da mesne prerađevine nisu oslobođene poreza na promet? Šta je u njima? So i meso. Imate input koji utiče na cenu proizvoda. I sad će klanice i mesne industrije da se izdržavaju od prerađivana, kaošto su se čitav niz godinau prethodnom periodu mlekare izdržavale od raznih vrsta sireva i ostalih nusproizvoda. I tako ćete dobiti dve kategorije ljudi - jednu polovinu građana kojima je zakonom zabranjeno da jedu mesoi drugu polovinu koja ne može da kupi meso. Vi ste doprineli da se poveća brojgrađana koji ne mogu da kupe meso. Sramota će biti za mnoge građane daidu da kupe 50 grama mesa, pa će se orjentisati na paštete, jer im to nije sramota. I sada na tu paštetu naplatite porezna promet. Interesantno je da je ministaru obrazloženju uvođenja poreza na benzinnaveo da to neće pogoditi šire slojeve stanovništva, da se imućniji voze kolima na benzin. A mi znamo kakva sve luksuzna kola na dizel voze bogataši. Osim toga, i seljak će da dovozi starim kolima robu na pijacui upotrebljavaće benzin. A tu cenu će on ugraditi u cenu svoje robe na pijaci, a cena robe na pijaci formira se za pet minuta.
Ima reč predstavnik poslaničke grupe SPS Dragan Tomić.
Poštovana gospodo, poštovani narodni poslanici, nalazimo se na kraju fiskalne, poslovne i kalendarske godine, koja je bila obeležena raznoraznim događanjima. Mislim da se pred nama nalazi kozmetička prevara - mislim tu na zakon o akcizama i zakon o porezu na promet. Da bismo ovo shvatili ozbiljno moramo reći neke činjenice; mislim da je to i sam ministar priznao u svojojuvodnojreči da je industrijska proizvodnja u Srbiji nula, a statističari su rekli da je niža za 28%. Ako razmotrimo ova dva propisa, možemo da vidimo da tamo gde je reč o svežojhrani, o voću i povrću, odnosnomesu i svežim jajima , imamo neku proizvodnju , dok je sve ovo ostalo - uvozi novi namet. I imaćemo i dalje rast cena zbog izmeneakciza. I što se tiče cigareta i tu ćemo opet imati neki porast cena. Kad sam pomenuo porast cena, mislio sam na ogroman rast cenau oblasti komunalnih ii infrastrukturnih usluga. Samo je cena struje povećana za 3 do 5 puta. Uzmite prosečno domaćinstvo - koliko je ono plaćalo struju prošle godine, a koliko sadapo novom računu koje je dobilo pre nekoliko dana. Ranije smo govorili da ne treba oporezivati meso, mesne prerađevine itd,a sada se hoće ovde prikazati stvari kao da su setu zabeležila nekakva dostignuća. Vi navodite da se time popravlja stanje u budžetu. Ne može se stanje u budžetu popravljati kada je industrijska proizvodnja u padu, kad imamo isto tako nepovoljnu situaciju i što se tiče rada naših seljaka. Kaže se da je tu bio rast 20% i da je to bio jedini izvor prihoda. To je nešto popravilo stanjeu privredu. Danas, kada govorimo o poboljšanju životnog standarda,odgovarajuća povećanja koja se tu predviđaju neće se značajnije odraziti na poboljšanje tog standarda, jer smo mi već došli dotle da veliki deo stanovništva ipak ne može da kupuje tako lako ni sveže meso, a da ne govorim odrugim vrstama hrane, voću, povrću itd. Mislim da nam je životni standard dosta opao. Uostalom, videćemokakva nam je realna situacija kad budemoprekrajali završni račun. Još sada možemo računati na neka sredstva od privatizacije, a kada presuše ti izvori. Rečeno je da tu nema rizika. I te kako ima rizika, posebno za prosečno domaćinstvo, kad je reč o devalvaciji. I ta devalvacija je cenovnai značajnoutiče na rast cena u raznim oblastima. Prema tome, ne može se govoriti da nije bilo devalvacije. Jer, ako je nešto vredelo 10 maraka prošle godine, sada to košta 20 maraka- 25 maraka. Znači,značajno je porasla cenamnogih proizvoda i to morate priznati. Malo se šta priznajei javnost ne može da sazna ništa preko televizijie jer nemogu radikali na televiziju, ne možemo mi na televiziju, pa prema tome ne možemo javnosti reći ništa od svega ovoga, sem za ovom govornicom. Mislim da bi trebalo da govorimo o činjenicama . A činjenice govore da mi još nismo nikakvo atraktivno područje za investicije. Što se tiče prosečnih plata, kaže se da one iznose oko 200 maraka. A kada se radi o 300 maraka, onda trebaznati da je tu i naknada za topli obrok. U stvari, ako se sve to realno izrazi, onda dolazimo dozaključka da neto plata iznosi samo 150 maraka.Prema tome, moramo realno da priznamo neke činjenice. Naravno, na kraju ovo neće pomoći značajnije ni jednoj ni drugoj činjenici. Prošle godine smo upozorili na neke činjenice, a to se odnosi na solidarnu stambenu gradnju. O solidarno - stambenoj gradnji smo ovde govorili više puta, svi smo imali značajne amandmane o toj oblasti. Ona je stala. Ovde je rečeno da ćemo imati mogućnosti da se kreditiramo za stambenu izgradnju, a ja pitam kod koga? Da li kod ovih stranih banaka koje su takozvane domaće banke, moraju da polože depozit od pet miliona dolara, a nikakvim sredstvima iz inostranstva ne garantuju za ono što ovde rade. Prema tome, kada uporedimo neke činjenice i vratimo se na jednu osnovnu, na privredni rast - još smo u nekoj fazi donacija, industrijska proizvodnja značajno je pala i na to upozoravaju svi, ozbiljni ekonomski analitičari. Ovih dana u jednom većem delu srpske privrede desila su se havarijska isključenja struje, po tom osnovu su nastale štete koje se mogu meriti milionima maraka jer su stradale visoke peći, od ovoga što se dešavalo i od mrazeva. Gospodo, da vas upozorim da kada govorite o rastu, morate malo govoriti io padu u nekim oblastima. Posebno, kada govorite o izmenama Zakona o akcizama i porezu na promet, govorite više o svemu drugom nego o onome što je predmet i tačka ovog dnevnog reda. Moram da kažem da će ovo u većoj meri pojačati prodaju na pijacama, bežanje iz redovnih tokova i sigurno ćemo imati još veće ekstraprofite od švercera duvana i švercera cigareta. Hvala lepo.
Da li još neko od predsednika poslaničkih grupa želi reč?
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, podsećam vas da su tačke dnevnog reda o kojima raspravljamo, zapravo, izmene i dopune Zakona o porezu na promet, odnosno Zakona o akcizama. Možemo da razgovaramo i o drugim temama, ali ne sa ovog mesta. Što se tiče budžeta, bićemo raspoloženi da čujemo sutra od opozicije raspravu o toj tački dnevnog reda i onda ćemo moći da uporedimo argumente koje smo iznosili u martu mesecu, tokom rasprave o Zakonu o budžetu za 2001. godinu. Moći ćemo da ga uporedimo sa Zakonom o budžetu za 2000. godinu. Vremenski intervali u kojima smo sazivali i organizovali sednice, vreme koje je bilo potrebno da se usvoji, recimo, budžet za 2000. godinu i da se raspravlja o 800 amandmana, sve ćemo moći da uporedimo. Mislim da je važno koristiti se činjenicama, što do sada iz političkih motiva moje kolege nisu činile. Kada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, zapravo govorimo o prvom javnom ustupku vlasti delu našeg društva koji je najviše stradao u prethodnih 10 -11 godina. Nije tačno da je republička vlada koju je formirala poslanička grupa DOS, Vlada koja je opteretila naše društvo porezima na promet, recimo, po pitanju svežih namirnica: mesa i jaja. U vašem režimu te namirnice su bile opterećene sa porezom od 15%. U našem slučaju taj porez je bio 20% i mi smo jasno rekli da smatramo da ćemo posle devet meseci, kroz izradu zakona o budžetu za 2002. godinu, mi biti u prilici da u potpunosti oslobodimo od plaćanja poreza na promet te proizvode i na takav način za 20% umanjimo u prvom efektu cenu tog proizvoda, a verujem da će ona biti niža jer se kod nas još uvek cene formiraju kroz kalkulaciju i ne veruje se u stabilnost ekonomskog sistema. Što se tiče Zakona o akcizama, takođe moram da vam kažem da se mi tu približavamo nekom evropskom standardu, baš kao i po pitanju one pozitivne liste lekova. Ne postoji ni jedno društvo utranziciji koje na listi lekova koje država plaća ima 400 činilaca. Naša pozitivna lista lekova sadržala je 400 različitih medicinskih medikamenata, koji su sami po sebi bili teško dostupni građanima, ali istovremeno su otežavali budžetsko, noralno funkcionisanje. Moramo se prilagoditi savremenom životu, prestati da potenciramo socijalnu ulogu države i prenesemo odgovornost na građane i društvo, kojima ćemo omogućiti da žive od svoga rada. Što se tiče ove primedbe vezano za izmene Zakona o akcizama, jasno je da se tu dodatno opterećenje stavlja na one segmente koji sami po sebi tako nešto mogu da izdrže. Tu, pre svega, mislimo na pušače i to na jedan, ipak, korektan način. Dakle, neki evropski standard je 57% od cene, to je zapravo davanje koje ide u fiskalni sektor. To kod nas još nije dostignuto. Mislim da smo najbliži po pitanju uvoznih cigareta iz klase "A". Naravno da istovremeno država uvažava potrebe našeg društva i, u meri u kojoj je to moguće, pruža olakšice za manje kvalitetne cigarete iz grupe "B" i "C". Što se tiče uporednih efekata ekonomske politike koja je vođena u prethodnoj godini, sa rezultatima ekonomske politike koja je vođena u prethodnoj deceniji, mislim da nije pametno ulaziti u takvu vrstu analize jer su okolnosti u kojima mi funkcionišemo bitno drugačije. Ako se poseže za takvom vrstom argumentacije, onda se to mora učiniti na korektan način. Neke mere u tom sistemu vrednosti su nepromenjene. Bilo da je reč o decembru 2001. godine ili decembru 1999. godine, potrošačka korpa je bila sastavljena na identičan način i tada i danas, s tim što je i tada bilo potrebno 2,5 neto zarade za potrošačku korpu, a danas 1,75. Time ne želim da omalovažim bilo koga ko je tada kreirao ekonomsku politiku. Prosto, hoću da vam kažem da to nije dobro oružje u kritici naših ekonomskih mera. Mislim da je jasno da o budžetu moramo razgovarati otvoreno, da moramo videti koje su to primedbe. Ali, istovremeno ne možete od nas očekivati da mi prekršimo zakon i da, zbog galantnosti poslanika koji ne žele da učestvuju u radu skupštinskih tela prenesemo raspravu u parlament na način koji bi nas naterao u poziciju da prekoračimo 31. 12. decembra koji je dan "D". Jasno je da zbog krupnih zakonodavnih aktivnosti u parlamentu nismo bili u mogućnosti ranije da raspravljamo o budžetu i da u tome nema nikakve loše namere. U to ćete se uveriti i sami, na konkretnim primerima. Dakle, što se tiče poreza na promet, prvi put od kad je uveden porez na promet mi ukidamo porez na promet i to u konkretnim situacijama i na način kojije preciziran izmenama postojećeg zakona. Kod nas je porez na promet bio 15%, 9% plus 3% za železnicu, 3% saveznog poreza itd. To je bilo 15%. U ovom trenutku to je onako kako se nekad govorilo, pozitivna nula. Mislim da nisu tačne špekulacije koje degradiraju kurs ekonomske politike konstatacijom da su neki proizvodi u međuvremenu poskupeli. Tačno je da su poskupeli, ali neko je iz ekonomske cene proizvoda mogao po prvi put da ostvari neki profit i naplati ekonomsku cenu svoga rada. O tome se ne govori. To se zaboravlja. To je suština svakog tržišnog razmišljanja. Ne možemo doveka eksploatisati naše društvo na način na koji je to činjeno u prethodnih 10 godina, opet zbog okolnosti na koje ne treba puno trošiti reči, jer mislim da su svi s tim dobro upoznati. Dakle, država vodi računa o privredi. Uvodi se velika olakšica ukidanjem poreza na promet. Jasno je da je reč o dobrim sredstvima i da se istovremeno ta sredstva ne mogu prepustiti zaboravu, već se državna kasa mora namiriti na drugačiji način. To će biti učinjeno kroz izmene Zakona o akcizama. Dakle, kroz dodatno finansijsko opterećenje pušača i onih koji koriste motorni benzin, odnosno specifičan dizel. Tu ne mislimo na poljoprivrednike. Oni će sa te strane biti pošteđeni pažljivom agrarnom politikom i agrarnim budžetom koji je bitno drugačiji od onog iz 2001. godine. Veći je i korektniji. Mislim da je jasno da je ekonomski napredak nesporan i da, uprkos svim kritikama kojima smo bili izloženi u prethodnih godinu dana, upravo konstatacija da danas ukidamo porez na promet zapravo govori o dve činjenice. Prvo, pogrešili ste onda kada ste našu ekonomsku politiku smatrali ekonomskom politikom koja će potpuno degradirati naš privredni sistem. To nije tako. Drugo, ovim se pruža ona vrsta motivacione injekcije koja je bila potrebna našoj privredi da bi agrar sa 28% rasta u ovoj godini otišao korak dalje u 2002. godini. Budite sigurni da će to biti tako, baš kao što će se industrija iz statusa u kome se trenutno nalazi pomeriti, a i na zdrav način.
Da li još neko od predsednika poslaničkih grupa javlja za reč? (Ne.) Narodni poslanik Tomislav Nikolić, replika? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Da.) Osnov replike? (Tomislav Nikolić sa mesta: Napad na poslaničku grupu i pogrešno tumačenje.) Ako je prepoznavanje u bivšem režimu, jedino tada, u kom delu teksta? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Ne. Da vam kažem iz klupe osnov za repliku.) Morate da mi kažete osnov za repliku da biste dobili pravo na repliku. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Da li ste vi slušali šta je on pričao?) Pominjao je bivši režim, zato što je pravo predsedavajućeg da repliku dajem. Ako imate citat po kome ste se osetili uvređenim? Znači, uvreda za poslaničku grupu SRS. Izvolite.
Potpuno ste u pravu, gospođo Čomić, što ste mi dali reč. Naime, ja se ne bavim time šta prethodnici govore o tome kako se u Srbiji živi. To građani Srbije znaju. Ovde je prethodnik rekao, opravdavajući donošenje zakona po hitnom postupku i samo jedan dan za poslanike koji je ostavljen da se o tome raspravlja, odgovarajući na moju primedbu da je to i suviše malo vremena, da bi jedna poslanička grupa trebalo da radi u odborima, da bi se tu završila sva priča, a ne da se Skupština bavi problemima koje tobož može da reši na odboru i onda bi Skupština mnogo brže radila. Naravno, to je sve bilo upućeno poslaničkoj grupi SRS, ali je zaista pogrešno navedeno posle toga da zbog toga što mi nismo u odborima, a Skupština je radila na veoma važnom zakonu dva meseca i zbog toga budžet nije mogao da dođe na vreme, da može da teče normalna rasprava, pa je morao da dođe na kraju zasedanja. Dame i gospodo narodni poslanici, svi ste svedoci šta je Skupština radila u poslednja dva meseca: rešavala je sporove u vladajućoj većini i čekala kvorum. To smo mi radili poslednja dva meseca, smenjivali i postavljali funkcionere u okviru DOS-a, a posebno predsednika Narodne skupštine i čekali kvorum, a nekada sa pauzama od tri do četiri dana. Nije tačno da SRS na bilo koji način snosi bilo koji deo krivice zato što budžet dolazi na dnevni red pet dana pred kraj redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije.
Ako se više niko od predtavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, obaveštavam da su, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja zajedničkog načelnog pretresa prijave za reč u pisanom obliku, sa redosledom narodnih poslanika, podnele poslaničke grupe SRS i SPS-a, sa prijavom da će svi narodni posalnici diskutovati protiv usvajanja Predloga zakona. Prvi je narodni poslanik Veroljub Arsić, a posle njega narodni poslanik Nebojša Jović. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Veroljub Arsić nije prisutan, tražim da se utvrdi kvorum. Povreda Poslovnika.) Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. On nije prisutan, reč ima narodni poslanik Nebojša Jović. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Povreda Poslovnika.) Narodni poslanik Tomislav Nikolić, povreda Poslovnika.
Znam da vas mnogo interesuje rasprava o budžetu, ali izvršite ili ispunite bar osnovne uslove. Pozovite te poslanike koji moraju da ručaju u 12,00 sati, pozovite poslanike koji više vole da sede napolju nego da sede u sali, obezbedite bar na elektronskom sistemu broj od 126, fiktivni kvorum, da bi Skupština mogla dalje da nastavi da radi. Konstatujem da Skupština nema kvorum i da ne može da radi dok se ne obezbedi 126 poslanika u sali.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić traži utvrđivanje kvoruma. Molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum za rad i moli sve prisutne narodne poslanike da stave svoju identifikacionu karticu. Konstatujem da nemamo kvorum, dajem pauzu do 15,00 časova. Molim vas da u 15,00 budete u sali. Samo da vas obavestim da će Odbor za pravosuđe i upravu biti održan u 14,00 časova.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da utvrdimo da li imamo kvorum za nastavak sednice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo da nastavimo rad. Obaveštavam vas da su, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, do otvaranja zajedničkog načelnog pretresa prijave za reč u pisanom obliku podnele poslaničke grupe SPS-a i SRS-a. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, posle nešto malo više od pola godine dolazite polako na ono o čemu smo vam pričali kada je na dnevnom redu bio Predlog zakona o porezu na promet. Slažem se da meso, voće i povrće i određene lekove treba osloboditi poreza na promet, ali ne na određen rok, već trajno. SRS je čak podnela amandmane da meso, voće i povrće koji budu bili oslobođeni poreza na promet isključivo budu domaće proizvodnje. Što se tiče vaše namere, mislim da je tu u pitanju čisto marketing, jer trenutno nije sezona potrošnje takve vrste robe. Znači, sada je prodaja mesa svedena na otprilike samo desetak procenata od količina koje se troše preko leta. Samim tim, pretpostavljam da će otprilike već na proleće doći do novih promena zakona. Što se tiče voća i povrća, ne verujem ni da se od ukupno prodatih količina samo na desetak posto plaća porez, tako da smatram da je ovaj predlog zakona isključivo marketing Vlade. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Nebojša Jović, a posle njega narodni poslanik Dragan Čolić.
Poštovani narodni poslanici, donošenje novog zakona o porezu na promet krajem marta 2001. godine, koji je stupio na snagu 1. aprila, govorilo je da ulazimo u reformu poreskog sistema i da se stvorila potreba za pravičnijim pristupom poreskom obvezniku sa stanovišta njegove ekonomske snage. Poslanička grupa SPS-a je i tada tvrdila da je prethodni zakon bio mnogo bolji, da je ovaj predloženi zakon mnogo rigorozniji. U tom smislu smo, u smislu člana 11. predloženog zakona, tražili da se pojedini proizvodi oslobode plaćanja poreza na promet, kao što su: jestivo ulje i mast, udžbenici za osnovno, srednje, više i visoko obrazovanje, lekovi i medicinska sredstva, ortopedska pomagala, proizvodi za ishranu ljudi i životinja. Međutim, u tom trenutku od Vlade Republike Srbije i kolega poslanika nismo naišli na razumevanje i takav zakon je usvojen i stupio je na snagu, kao što rekoh, 1. aprila 2001. godine. Novim predlogom zakona, piše u razlozima za donošenje, predložena rešenja obezbedila su planiranje prihoda u budžetu Republike i siva ekonomija je znatno smanjena. Ako je siva ekonomija znatno smanjena, onda postavljam pitanje zašto poslanici DOS-a nisu usvojili anketni odbor kojim bi se utvrdio obim proizvodnje i prometa naftnih derivata? Time bi dokazali da je siva ekonomija smanjena, da ne kažem i skoro skroz iskorenjena. No, bilo kako bilo, rekao bih nekoliko reči o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet. Od predloženih rešenja, u smislu člana 3. stav 1, podržavam u celosti tačku 1. gde se porez na promet proizvoda ne plaća na sveže, odnosno smrznuto voće i povrće, sveže, odnosno smrznuto meso i ribu, i sveža jaja. Samo mi smeta obrazloženje. I tada se znalo da porez na promet ne plaćaju fizička lica, odnosno individualni poljoprivredni proizvođači koji robu iznose na tržište, na pijacu, pa se u tom trenutku mogao poreski tretman prodavca prehrambenih proizvoda, pravnih lica i preduzetnika, staviti u istu poziciju. Nije to suština problema. Suština je da se oslobode proizvodi koji služe za ishranu stanovništva, jer se shvatilo da se u ovako osiromašenoj privredi, gde vlada nezaposlenost i besparica, samo ukidanjem poreza na promet osnovnih životnih namirnica može povećati kupovna moć stanovništva. Kod tačke 2. poslanička grupa SPS-a predlaže da se bez izuzetka oslobode poreza na promet svi lekovi, a ne samo oni koji su navedeni u listi lekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava za zdravstveno osiguranje, u skladu sa propisima o zdravstvenom osiguranju, kao i krv i krvni produkti, materijal za dijalizu, ortotička i protetička sredstva, medicinska sredstva - proizvodi koji se hirurški ugrađuju u organizam, kao i ortopedska pomagala svih vrsta. Poslanička grupa SPS je putem amandmana predložila da se još neki proizvodi oslobode plaćanja poreza na promet, ali o tome ćemo govoriti kada dođemo do rasprave u pojedinostima. Članom 2. predviđeno je da nova stopa poreza na promet umesto 17% bude 20%. To se obrazlaže integracijom stope posebnog poreza na promet za finansiranje Vojske Jugoslavije od 3% i sada važećeg republičkog poreza na promet od 17%. Savezni porez za finansiranje vojske je ograničenog trajanja i on je predviđen do 31.12.2001. godine. Ako se sad na nivou Republike uvodi i donosi stopa od 20%, pitam se kako će se iz kojih sredstava finansirati vojska, ako je predviđeno saveznim budžetom, da li se to prenose neke ingerencije na Republiku Srbiju? Predlogom zakona o dopunama Zakona o akcizama predviđa se povećanje akcize na naftne derivate, i to se član 1. menja i predlaže se da se na motorni benzin akciza sa 10 dinara po litri poveća na 18 dinara, a za naftne derivate sa 7 dinara da se poveća na 10 dinara. Takođe, u članu 2. Predloga zakona se povećava akciza na duvanske prerađevine, i to na cigarete grupe "A" sa 12 dinara po paklici na 19 dinara, na cigarete grupe "B" sa pet na 8,5 dinara i na cigarete grupe "C" sa dva na četiri dinara. Kao razlog za donošenje ovog predloga zakona kaže se da je cilj obezbeđenje sredstava za aktivno vođenje socijalne i razvojne politike Republike, pri čemu se istovremeno ide u susret zahtevima Evropske unije o visini fiskalnog opterećenja ovih proizvoda, ali u meri koja neće imati za posledicu porast obima sive ekonomije. Predložena rešenja su zaista neprihvatljiva, jer smatram da će povećanje akcize, u ovakvim uslovima privređivanja i uslovima života u kojima naše stanovništvo živi, imati nesagledive posledice na standard, jer će povećanje akcize prouzrokovati povećanje cene motornog benzina i dizel goriva, bez obzira što se u obrazloženju kaže da do toga neće doći, već će se to sprovesti u okviru postojećih cena. Ovo povećanje akcize može se nadomestiti samo na teret razlike u ceni i u tom smislu ne bi došlo do povećanja cena motornog benzina. Međutim, propisana razlika u ceni i dalje je dovoljna za pokriće povećanja akcize, pa u tom smislu smatram da će doći do povećanja cena naftnih derivata, a to će usloviti povećanje svih ostalih cena, čime će troškovi života porasti, što će imati za posledicu još veći pad životnog standarda. Pri donošenju Zakona o akcizama marta 2001. godine tvrdilo se da je predložena akciza manja od one koja je u tom trenutku važila, sa svim pratećim naknadama; i tada smo u diskusijama dokazali da je akciza od 60 dina koja je predložena, bila znatno veća nego u tom trenutku važeća akciza. Usvojili ste tada da akciza iznosi 10 dinara za motorni benzin, a ovim predlogom zakona o izmenama Zakona o akcizama, kojim predlažete 18 dinara, akciza se ne usklađuje sa rastom cena na malo, ako se zna da je rast cena na malo za period novembar 2000. i novembar 2001. iznosio 38,5%. To su najsvežiji podaci objavljeni 4. decembra 2001. godine, koji su izašli u "Službenom glasniku Republike Srbije" br. 67/2001. Ako bi akcizu povećali na bazi porasta cena na malo, onda bi ona iznosila 13,85 dinara za motorni benzin, a za naftne derivate 9,60. Takođe, smatram da akciza na cigarete treba da se poveća za vrednost rasta cena na malo 38,5%, čime bi akciza na cigarete iznosila: za cigarete grupe "A" 16,60 umesto predloženih 19 dinara; za cigarete grupe "B" 6,90 umesto 8,5 dinara i za cigarete grupe "C" 2,77 dinara umesto četiri dinara. Usvajanje ovako predloženih akciza od strane poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, fiskalno opterećenje za cigarete bi bilo manje, što bi imalo uticaj na standard građana, jer kupovina cigareta opterećuje budžet građana. Predložena rešenja od strane Vlade imaće za posledicu znatno povećanje fiskalnog opterećenja za cigarete, jer ne može da stoji pretpostavka da se cene neće menjati, pošto se akciza mora nadomestiti razlikom u ceni, ali da li je ona dovoljna. Znači, neminovno će doći do povećanja cena, a u to će se uveriti u najskorije vreme građani Srbije.
Reč ima Dragan Čolić, posle njega Vladimir Garčević.
Dame i gospodo narodni poslanici, pažljivo sam slušao izlaganje ministra Đelića, koje je nenadmašno u fazi teorije. Teorija je jedno, a praksa drugo. Nije mi nikako jasno otkud optimizam kod ministra Đelića. Gde vi živite, gospodine Đeliću? Praksa pokazuje da su ekonomska i privredna situacija katastrofalne. Praksa pokazuje da Srbija nikada goru vlast nije imala od ove DOS-manlijske. Tačno je, kako tvrdi ministar Đelić da je napravljen preokret, ali nagore. Sve je mnogo gore, ekonomska situacija, kao što pokazuje statistika. Kriva vam je statistika, jer ona ne prikazuje onako kako vi to vidite. Srbija je napredovala. U čemu gospodine ministre? U bedi i gotovo nikakvoj kupovnoj moći svojih građana. Inflacija 40%, a planirali ste oko 30%. Imaćete tri donatorske konferencije. Daće pare međunarodna zajednica, a najbolje bi bilo da imate šest donatorskih konferencija. Daće, po cenu najvitalnijih srpskih nacionalnih interesa, dokle pokušavate da babu putem belila prikažete mlađom i lepšom. Vreme je da sa vašeg DOS-ovskog dućana laži skinete firmu istine. Građani Srbije se više ničemu ne nadaju i ništa dobro od vas ne očekuju. Sva je prilika da će 2002. godina biti transparentna, sa puno transparenata koje ćete, nadam se, shvatiti.
Reč ima Vladimir Garčević, posle njega Goran Cvetanović.
Poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, izgleda da mi treba istim stvarima da se bavimo da neko sazna da mu nešto nije dobro, iako smo ga ubeđivali u martu mesecu, gubili ovde vreme, da bi shvatio da neke stvari ne idu, da nisu dobre i da bi prihvatio sugestiju poslanika opozicije i pre svega poslanika Socijalističke partije. Ubeđivali smo vas, ministre, u martu mesecu - bez akciza, bez poreza na prehrambene proizvode. Odbili ste to. A znate zašto ste sada predložili da se to promeni. Reći ću vam iz sledećih razloga: nema u budžetu priliva, jer ta roba ne ide kroz prodavnice, pa vama nedostaju pare, a kada vam nedostaju pare, onda treba tražiti tamo gde se mogu naći. Da ste vi ovde predložili nama da se promeni porez na promet za ulje, rekao bih: ministar razmišlja, ulja ima, skupo je i skuplje od svih zemalja u okruženju, pa ministar hoće da se mi ujednačimo sa Evropskom unijom. Sa druge strane, da ste ponudili da se porez na odeću i obuću za decu ukine, to bih pozdravio i rekao: ministar razmišlja o omladini, kako će da se obuče, kako će da prezimi, da li će imati cipele itd. Međutim, od toga nema ništa. Svodi se zaključak - ministar razmišlja kako da ubere pare i u tom smislu možemo da nemamo zamerke; međutim, da ste vi predložili da se ukine ono što treba u zaštiti građana ovde, a ne da kažete da se izjednačimo sa onim u Evropi, pa da li 57%. Mene kao građanina Srbije ne interesuje šta je u Evropi. Mene interesuje od čega da živi narod Srbije, od čega da se kupe cipele, od čega da se kupi odeća, obuća, udžbenici i sve ono što prati omladinu. Očekivao sam da Vlada Srbije podrži anketni odbor za utvrđivanje šverca cigareta. Znate zašto nije? Povećajte akcizu 10% i onaj koji švercuje ima izvanrednu dobit. Jel to Vlada Srbije hoće, da onaj koji švercuje cigarete ima još dobiti? Izgleda da se i to traži. Mogli smo da imamo prihode, da ih povećamo, da smo osnovali anketni odbor, da smo hteli da prihvatimo da se utvrđuje istina: ko trguje cigaretama, koji su putevi kretanja, ali smo to odbili. Dalje, hoćemo, kaže da povećamo cene akciza na naftu. Nemojte nas ubeđivati, nikada se nije desilo, pa neće ni sada, da sa cenama nafte ne rastu i cene ostalih proizvoda. Ko se ugrađuje, koliko će biti, to će vreme pokazati. Sagledavajući ukupno ovo što nam nudite, mislim da akcize i porez koji se skida, ali ne dovoljno, može se podržati. Ali, da vidimo: jaje je u prodavnici 4,5 dinara, ministre, a na pijaci 4,5 dinara, a prodavnice su pored pijace. Prema tome, da li oni obračunavaju porez ili ne, ne znam, ali kao kupac znam šta košta. Hoću da kažem sledeće: prihvatite amandmane kojima će se tražiti proširenje ukidanja poreza, a opravdanost svega toga jeste da se omoguće bez poreza udžbenici, školski pribor, da se obezbede lekovi bez poreza. Prema tome, da li se ... (Ministre trebalo bi da me saslušate ako hoćete da i ja vas slušam)... naši ljudi, građani leče samo sa ovih 320 lekova, Oslobodimo lekove sve koji su za lečenje. Sa druge strane, pošteno da vam kažem, sinoć sam sedeo na jednoj slavi u društvu i tamo kaže jedna medicinska sestra da na dečijem odeljenju nemaju ništa. A, vidim, i susrećem građane, nema ni ovih 320 lekova. Vi ste obećali da će biti pune apoteke. Nema ih. Hajte, pođimo zajedno, ja u mom gradu ne moguda nađem lek koji mi je potreban. Mogu naći u privatnim apotekama, po visokim cenama. Bolje je sledeće: manje obećanja građanima, a više omogućite da oni mogu da nađu ono što obećate. Onda ću kao građanin prihvatiti da ste vi i za transparentnost i za sve ostalo. Ali, vi jurite za Evropom, a gazite osnovna načela - da ovaj narod preživi. Video sam, vi ste imali agenciju u Francuskoj u kojoj ste radili, vi ćete, možda, otići tamo, možda ćete i tamo imati prihode. A, ja sam, ovde i većina od nas vezana je za Srbiju, i mi hoćemo da živimo ovde. Lako je prodati ono što imaš, a onda se spakovati, otići i živeti lepo sa onima koji su vas poslali da izvršite zadatak.
Reč ima gospodin Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, u Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet u članu 1. i članu 2. porez sa 17% je povećan na 20%. Očigledno je da se povećavaju ingerencije Republičke vlade. To indirektno ukazuje da negiraju postojanje Savezne vlade. U članu 3, stoji da se ne plaća porez na meso; ali, plaća se na mesne prerađevine. Podsetiću vas da je meso najskuplje u Evropi i da cena mesa u Evropi iznosi 10 maraka po kilogramu; ako se ono tog dana ne proda, već sutradan je cena drastično manja, negde oko 8,5 maraka. Tako da je očigledno da je, pored mesa koje se često uvozi i sumnjivog je kvaliteta,potrebno i za neku drugu robu, poput lične garderobe, dečije hrane, pelena, šećera i masti, smanjiti porez na promet. Vi znate da smo pre devet meseci govorili da u svakom slučaju treba da se plaća porez na ortopedska pomagala. (Ugradnja veštakog kuka košta oko 3.000 maraka.) Apsurdno je bilo još u tom vremenskom periodu, zašto je do toga došlo. Očigledno je da i lekovi koji su na pozicionoj listi, a veoma su deficitarni, pre svega za hronične pacijente, dijabetičare, kao i za kardiološke pacijente, znači anti-hipertizivi, teško mogu da se nađu, kao i betablokatori. U svakom slučaju, potrebno je da se ta lista poveća, a ne da se ovako redukovana izrazi. Na kraju, u tački 3, pored komunalnih usluga sigurno bi trebalo da se i električna energija oslobodi plaćanja poreza na promet. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč ministar finansija gospodin Božidar Đelić.
Želim da istaknem dve stvari. Što se tiče prelaska stope sa 17 na 20%, tu nema nikakvog upliva niti bilo kakve protivustavne stvari. Tu niko ne dira Jugoslaviju, jednostavno, posebno porez na promet koji je imala SRJ je sam bio ustavno problematičan, jer prema ustavima iz SRJ jedino Srbija može uvesti porez na promet. Ovog puta se vraćamo u ustavne okvire. Ništa više i ništa manje. Što se tiče cigareta, dozvolite da vam dam nekoliko podataka od Savezne uprave carina: 1995. godine legalni uvoz cigareta je iznosio 15 tona, 1996 -41 tonu, 1997 - 52 tone, 1998 - 117 tona, 1999 - 582 tone, do juna 2000. nekoliko stotina tona, a posle toga 2.273 tone za celu godinu, a za prvih 11 meseci ove godine - 4.228 tona. Ako je to zadatak zbog koga sam došao ovde, to je zadatak.
Za reč se javio predstavnik poslaničke grupe SRS gospodin Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, sećam se kada je ministar Đelić prvi put izlazio za govornicu, doživeo je ovacije. Jedva smo nastavili sednicu od vašeg izliva oduševljenja ministrovim obećanjima, lepom pričom. Sada ste ga nagradili nekim aplauzom, a sami znate da ovo što govori ministar može lepo da zvuči, ali u javnosti ostavlja opor utisak. Naša stvarnost je drugačija. Naši ministri imaju masku optimizma samo kada se pojavljuju pred kamerama ili kada neko od njih zaluta na sednicu Narodne skupštine Republike Srbije. Dakle, zaista ne znam kojim podacima koja carina barata, ali da je šverc duvana postojao do DOS-a i da postoji i za vreme DOS-a, sasvim je jasno i očigledno. Ja ne znam šta puši ministar finansija. Da li puši francuske cigarete ili kupuje cigarete na trafikama? Ali, gospodine ministre, pitajte bilo kog pušača u ovoj zemlji da li cigarete koje kupuje imaju akciznu markicu ili ne. Ovi što su sada ušli u Vladu, kupuju da bi pojačali budžet, za neko vreme dok ih ponovo ne najurite. Ali, koliko je bilo cigareta bez akcizne markice bez vas, toliko ih ima i sada. Nemojte da vas zaluđuju tim podacima, a i sami ste doprineli tome uredbom kojom ste se lišili prihoda. Nećete da nam kažete zbog čega ste se uredbom o duvanu lišili prihoda koji izvorno pripadaju Republici Srbiji i SRJ, bacili ih, jednim delom da se finansira okupacija Kosova i Metohije, a drugim delom da se finansira mafija koja se bavi švercom duvana u Republici Srbiji. Da nema te mafije i da nije pod zaštitom onih koji su na vlasti, bez ikakve rasprave bismo usvojili odluku da se formira anketni odbor koji će utvrditi ima li ili nema šverca. Pa, šta lepše za Vladu Republike Srbije može da bude, nego da anketni odbor Skupštine utvrdi da nema šverca duvana, odnosno, i ako ga ima, da u tome nije učestvovala Vlada Republike Srbije, posebno njeni pojedini članovi i posebno onaj član koji je veza između Kosova i Metohije i Republike Srbije. Dodatnom informacijom smo saznali da je porez od 3% koji je do sada bio savezni, pa je sa stanovišta Ustava bio problematičan, prebačen na republički porez, zato što, tobož, u Republici nije problematičan. Interesuje me - gde će prihod od dodatnih 3%? Da li ćemo ga ustupati SRJ za finansiranje vojske Jugoslavije ili će tih 3%, kao dodatni prihod, u budžet Republike Srbije? Da se vlasti ne dosete - ja znam dobro ko finansira Vojsku Jugoslavije, a isto tako znam da postoji i SRJ. Dok postoji SRJ, ono što je na nivou Federacije, (a hvala Bogu, Vojska je još uvek na nivou SRJ) mora da se finansira, da se obezbede izvorni prihodi na nivou Federacije. To jako prosto. Zašto bi porez na promet za Vojsku Jugoslavije bio dodatni od 3%, kao da nije mogao da se pretvori u neki drugi savezni porez koji je Ustavom dozvoljen? Zašto, ministre, smrznuto meso i ribu oslobađate poreza na promet, uz sveže meso i ribu, a ne oslobađate mesne prerađevine. Smrznuta riba dolazi iz uvoza. Mi nemamo domaćeg proizvođača koji se tim poslom bavi. Smrznuto meso dolazi iz uvoza i uglavnom ga uvozi država. Retko kada se pojedinac odlučuje da to uvozi, zato što meso uopšte nema prođu, a država - jedino kada interveniše na tržištu zato što cene počnu da divljaju (uglavnom ih podižu trgovci, a ne proizvođači). Zašto su samo na dve godine date poreske olakšice za određene proizvode, iako smo vam mi to sugerisali pre samo nekoliko meseci amandmanima na ovaj budžet, koji još punite i u kojem imate veliki deficit. Zašto to nije odluka koja nije vremenski ograničena? Postoje rebalansi budžeta, postoje izmene i dopune Zakona o budžetu, porez se uvodi, porez se skida. Otkud to da mi sada znamo da na dve godine možemo da oslobodimo poreza, odnosno ima li ozbiljnosti u vođenju države, kada država ne zna šta podleže pod porez, a šta ne podleže. Nego - nešto podleže, a nešto ne podleže dve godine, a posle toga podleže. Gde to još ima, gde se to tako ozbiljno vodi fiskalna politika jedne države. Mi smo čuli od gospodina ministra danas da je nova vlast ušla u restrukturiranje velikih banaka. E pa, uvaženi gospodine ministre, taj vid restruktuiranja velikih banaka nije zapamćen u svetu. Narodni poslanici koji primaju platu preko velike državne "Beobanke" više ne mogu da prime platu, jer ste i na nju stavili šapu, zatvarate i tu banku. Ja razumem kako vi to radite, politički umešno i neumešno. Na primer, kada uhapsite i izručite Slobodana Miloševića u Hag, računate na to da će mnogi građani Srbije reći - ma, zaslužio je, neka ide. Kada zatvorite banku Bogoljubu Kariću računate da će mnogi građani reći - ma, obogatio se mućkama i muvanjem, pa neka mu zatvore banku, njega je Milošević pomagao. Kako da opravdamo ovo zatvaranje velikih banaka, od kojih živi privreda i koje su vlasnici skoro svih preduzeća u zemlji. Kako da opravdamo sada i napad na Vojvođansku banku, a da ne pričamo o bankama koje su nestale već, praktično, sa lica zemlje. Ili, napad na neku u Novom Pazaru. Da nije bilo Odluke Ustavnog suda kojim je poništena odluka guvernera Dinkića, ne bih ni saznao koliko je Dinkić već raširio svoje kandže i stigao do banke u Novom Pazaru. Zašto baš u Novom Pazaru? Zato što sve devize koje idu sa Kosova i Metohije i na Kosovo i Metohiju idu preko Novog Pazara. Ta banka je za vas jedna velika košnica iz koje ćete samo da vučete med. Zašto ovako veliki budžet za iduću godinu? Zašto da budžet, bez inflacije u markama, bude 80% veći? Zašto ovolika rupa u budžetu? Hajde, prošle godine nekako nas ubediste: stići će novac iz inostranstva, stići će donacije; a za ovu godinu - ponovo rupa u budžetu; ponovo kažete - znaće se za mesec-dva koliko ćemo para od koga ili od kog posla dobiti. Ima li tu ozbiljnosti? Zašto nam ne dostaviste na jednom papiriću šta uradiste ove godine, koji su prihodi bili, u kojoj poreskoj grani nismo ostvarili očekivane rezultate, na kom prometu i kog proizvoda smo zatajili, da vidimo, da znamo otprilike gde će biti udarac sledeće godine. Ovako, ako neko uveze mašinu za asfalt, vi odmah sve pare prebacite tamo da se radi, tobož, put, da on otplati tu svoju mašinu. Ako vam neko proizvodi određenu poljoprivredni proizvod blizak je vlasti, očekujte poreske promene, očekujte promene uslova za tu granu u kojoj taj čovek radi. Ako neko ko je blizak vrhovima vlasti švercuje duvan, očekujte da duvan neće biti pod kontrolom. Onda ćete da se hvalite da je bolja naplata akciza i carine, nego što je bila u neko ranije vreme. I tada je naplaćivano, ali je finansiran i rat i ko zna šta sve nije finansirano, to znaju ovi u carini. Čim znaju koliko je malo naplaćivano, znaju gde je išao i novac. Ja vama ne verujem, gospodine ministre, pa da je 5% duvana koji prolazi bez akcize i carine, ne verujem vam da ne znate gde je to. Da li se to uvozi samo na desetak graničnih prelaza u zemlji, i to ulazi u ogromnim šleperima, to ne nose ljudi na leđima, pa da kažete - prolaze neki ljudi šumama i pronose. To su kompozicije i kompozicije. Neka je i 17%, ja vam ne verujem, pola još uvek ide, a pola oslobađate tako što ide preko Kosova i Metohije; idu papiri, zatvarate papire a roba je tu. Još uvek se ne vrši vlast u zemlji ozbiljno. Ne kažem da je krivo Ministarstvo finansija, ono gleda da ono što se ubere ravnomerno raspodeli. Ako vi mislite da budžet planirate i da bude deficitaran, a da ima stalnu budžetsku rezervu.... (Predsednik: Vreme, gospodine Nikoliću.) Završavam...da u toj budžetskoj rezervi bude iznos koji je nekada, pre samo dve godine bio iznos celokupnog budžeta, onda nešto nije u redu u ovoj zemlji. Onda nešto ne ide kako vi nama pričate i obećavate. Sama činjenica da morate mnogo da pričate i da mnogo obećavate je znak da u ovoj zemljistvari ne idu dobro. Kada stvari ne idu dobro, kada ste doveli do usijanja, kada kvorum danas čekamo da bi se izglasao budžet, kada ćemo ga čekati svih ovih dana, onda je vreme da se i politika malo umeša u struku kojom se i vi bavite i mnogi ljudi u Vladi. Politika kaže - vreme je za prevremene i vanredne izbore.
Reč ima ministar finansija gospodin Božidar Đelić.
Samo dve-tri činjenice: što se tiče vojske, naravno da su za Vojsku Jugoslavije su obezbeđena sredstva u budžetu Federacije. Naravno, obavljene su sve konsultacije i sve cifre su usaglašene sa saveznim nivoom. Došli smo do nove podele - ova dva poreza koja se dele između republičkog i saveznog nivoa, to je nove podela. Što se tiče poreza na promet, 25% poreza na promet, ako usvojite ovaj budžet, ići će SRJ, a 20% akciza će ići SRJ. Ako sagledamo šta se dešavalo u toj podeli zadnjih nekoliko godina,možemo dobro da uočimo da u stvari baš tada nije bilo nekih pravila i nije bilo transparentnosti niti dogovora. Formalna podela, na primer, akcize koja je postojala, između saveznog i republičkog nivoa, bila je 40% za savezni nivo i 60% za Republiku. Međutim, Republika je onda kroz podzakonske akte uglavnom uvodila razne dažbine i takse, koje su u stvari de fakto bile akciza, pošto se to naplaćivalo na akcizne prozvode; nije ih zvala akciza da ih ne bi delila sa Federacijom. Naravno, kada je došlo do poreske reforme u aprilu, proširena je osnovica i od aprila meseca pa do danas, do onog momenta kada i ako izglasate ovaj budžet, podela bi bila 94% za Republiku i 6% za Federaciju. Jednostavno, preuzeli smo preračunatu pravu osnovicu onoga što je akciza i razmotrili koja su sredstva nužna za Republiku, a koja za SRJ. Predložena i usaglašena nova podela, između saveznog i republičkog nivoa, proizilazi iz jedne ekonomske logike, a to je, ako se pogledaju ovog puta mnogo preciznije statistike, da po prvi put imamo nove uplatne račune koji su dovoljno razuđeni, da možemo da vidimo gde, koliko i na kom kontu se plaća i za koji proizvod,što nije bila situacija pre. Verujte, godinama, čak i za onoga ko je hteo, nije bilo moguće saznati koliko je uvezeno nafte, naftnih derivata, cigareta i drugih proizvoda. Jednostavno, to je bilo na jednom jedinom računu. Naravno, da bismo mogli da znamo šta se dešava na našim granicama i na našem tržištu, mi smo od maja ove godine uveli, evo da vam pokažem, jednu celu listu računa. Što se tiče akcize, razvrstavaju ovog puta sve račune po tipovima proizvoda. To ne samo da pomaže u borbi protiv šverca, jer onda možemo da ustanovimo šta se dešava svakog meseca po klasama cigareta, po uvozu i po domaćim cigaretama, već omogućava i da se vidi šta je uvoz a šta je domaće. Sada se vraćam na temu SRJ i Srbije. Ustanovljeno je da je u proseku 20% akcize naplaćeno na uvoznim proizvodima i logika nalaže da, što se tiče saveznog nivoa, njihov udeo bude bar tih 20%, tako da Savezna uprava carina i savezni nivo ima dovoljan podsticaj da se bori protiv šverca duvana,kafe i svih ovih akciznih proizvoda koji se uvoze. Time smo se usaglasili. Znači, ovog puta postoje pravi, čistiji, transparentni dogovori u podeli, a ne uvođenje, krišom, nekih podzakonskih akata kojima se uskraćuje jedan nivo vlasti. To je ono što sam hteo da napomenem. Što se tiče cifara, u slučaju izvršenja budžeta 2001. godine, ja se ponovo izvinjavam zbog kratkih rokova, koji nisu primereni za jedan parlamentarni sistem, što se tiče donošenja budžeta, ali ja se zahvaljujem što ste izglasali, da bismo imali budžet do kraja godine. Na strani 5. obrazloženja budžeta Srbije imate strukturu izvršenja budžeta na rashodnoj strani. Znači, imate ono što se desilo ove godine i procenat za zadnjih 15 dana, koliko će trajati izvršenje. Mi smo stavili u ovom obrazloženju prihodnu stranu, ali preuzimam obavezu da to uradimo za vas do sutra - koliko je ubrano raznih elemenata na prihodnoj strani. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Marko Đulibrk.
Poštovani narodni poslanici, ekspertska Vlada Srbije i dalje nastavlja sa donošenjem neustavnih, nekompletnih i zbunjujućih zakona. Iako je ministar Đelić pokušao da objasni da je uvođenje poreza i objedinjavanje od 17% poreza na promet i 3% za potrebe Vojske Jugoslavije u skladu sa zakonom, mi to ne možemo prihvatiti. Jednostavno, možda je ipak neko iz DOS-ove vlasti trebalo da se opredeli - šta mi treba da radimo sa Jugoslavijom?Ovih dana se vode pregovori oko jugoslovenske federacije. Niti Crna Gora želi da se izjasni u kom smislu se vode pregovori, niti srpska strana želi da se izjasni na kojim smo mi principima. Ispada da je posrednik u ovim pregovorima, Havijer Solana, najviše za ovu Jugoslaviju. Gledajući ovaj član 1. i član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, možemo da se upitamo - da li je ovo objedinjavanje poreza atak na jugoslovensku federaciju, takođe na aktuelne razgovore, i atak na jugoslovensku vojsku? Mislim da nam to ministar Đelić nije u potpunosti objasnio. Međutim, ako imamo u vidu da smo u aprilu mesecu usvajali kompletan poreski paket zakona, mi smo tada govorili da on nema sve funkcije koje jedna fiskalna politika treba da ima. Mi možemo da prihvatimo izjavu ministra Đelića da je ovaj poreski paket zakona samo jednu funkciju ostvario, a to je da je uspeo da nabere potrebna sredstva za budžet Srbije. Međutim, ako razgovaramo o drugim merama fiskalne politike, a to je podsticaj razvoja i posle potrošnje, mislim da to ova fiskalna politika nije uradila.Mi smo očekivali, što je i po Poslovniku, da će Vlada izaći pred kraj godine sa jednom jasnom analizom - šta je za ovih godinu dana urađeno. Neke stvari su urađene, neke nisu dobro. Dobro bi bilo da je pred Skupštinu Srbije stavljen kompletan plan - šta je bilo urađeno, pa da se kaže: ovaj sistem poreza je donekle u redu, ovaj sistem nije, što Vlada i pokušava da uredi u ovom predlogu zakona, ali on je nedovoljno sveobuhvatan i mislim da je to više "bacanje prašine u oči" nama, narodnim poslanicima i javnosti, pred usvajanje zakona o budžetu, nego što je neko fiskalno rasterećenje ili podsticaj izvoza. Navešću vam samo jedan primer - mi smo, kao SPS, predlagali da porez na usluge bude 10%. Ovde je prihvaćeno 20%. Šta se dešava - mnoge radionice i servisi, pa čak i velika društvena preduzeća, izbegavaju da plaćaju ovaj porez. Na koji način - jednostavno, došlo je do zatvaranja mnogih radionica i servisa, došlo je do otpuštanja radnika ili neprijavljivanja radnika, ali se u velikim sistemima na razne načine, ugovorima o tehničko-poslovnoj saradnji, ugovorima o kupoprodaji, izbegava porez na usluge i prikazuje se kao da su to vlastiti kupoprodajni ugovori. Mislim da nam je svima stalo da poreska politika ima i podsticaj zarazvoj, a to možemo da dokumentujemo time što je došlo do pada prometa i usluga, kao i proizvodnih artikala. Takođe, došlo je do pada i prerađivačke i industrijske proizvodnje. Nažalost, Vlada nema sluha za to, da sa fiskalnom politikom da malo podsticaja pre svega proizvođačima i industrijskoj proizvodnji. Zatim, možemo da postavimo pitanje ministru Đeliću, koga nažalost nema ovde - u vezi sa akcizama se govori da će doći do ostvarivanja prihoda od 8 milijardidinara, a da to neće uticati na trajnu kupoprodajnu ili maloprodajnu cenu. Dobro bi bilo da nam ministar Đelić objasni na čiju će štetu da se ostvari ta razlika u akcizama, ako to neće biti prevaljeno na krajnjeg potrošača? Takođe, smatramo da je Vlada trebalo da da malo širu listu ovih proizvoda, u članu 3, koji se oslobađaju poreza na usluge, jer je sigurno da bi došlo do daljeg rasterećenja, pre svega, potrošača, a takođe, to bi dalo podstrek za proizvodnju. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragoljub Stamenković.
Dame i gospodo, slušajući maločas ministra, došlo mi je da kažem - blago nama. Kaže ministar da je ova zemlja postala veoma atraktivna za strana ulaganja, da je najuspešnija od svih zemalja u tranziciji, da plate realno rastu, da će inflacija biti manja od 20%, i da se nastavlja privredni rast. Onda mi je došlo da pitam ministra - zašto to niko u ovojzemlji ne primećuje? A evo, ovi moji u Nišu primećuju samo da je poskupeo benzin, da poskupljuje daljinsko grejanje (da će umesto 500 dinara mesečno), za stan od 50 kvadrata, to sada koštati 900 dinara mesečno, da poskupljuje voda za 30% u prvom kvartalu, a u svakom sledećem za još 10%, da poskupljuju komunalne usluge, a da za potrošačku korpu treba dati skoro dve cele plate; zatim, da nas uskoro očekuje uvođenje TV pretplate, da će uskoro mnogi ostati bez posla i da uskoro mnogi neće imati ni hleba. Pošto ministar kaže - smanjuju se neki porezi na promet delimično, nešto malo akciza je samo kozmetika. Ono što kaže - da je mnogo veća naplata akciza na promet duvana i duvanskih proizvoda - kolika bi tek naplata bila da nije direktor Savezne uprave carina gospodin Begović, koji verovatno tu sa nekima malo i šuruje, a o tome ćemo malo kasnije.
Reč ima narodni poslanik Rajko Baralić.
Gospođo Mićić, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani novinari, danas je drugi dan najveće krsne slave u Srbiji, srećna slava svima koji slave Svetog Nikolu (slave svi Baralići, ma gde da su). Sramota je da ste danas onemogućili jedan veliki broj ljudi, među kojima je veliki broj narodnih poslanika, da sede sa svojim gostima i primaju one koji su im najdraži. Zakazali ste ovu sednicu depešom, mimo Poslovnika, tvrdite da nije po hitnom postupku, a u svakom od akata koji usvajamo, na poleđini piše da se akta usvajaju po hitnom postupku. Tvrdite da to nije kršenje Poslovnika, kao i mnogo toga drugog što tvrdite. No, svejedno, koliko god da tvrdite i koliko god se trudite da objasnite da stvari jesu takve kakvima ih prikazujete, predlažem i vama da kupite veliku sveću, pa pod ikonom svetog Nikole da je zapalite, jer je to svetac koji pomaže brodolomnike. Biće vam potrebna ta usluga brzo,ali neće vam pomoći. (Predsednik: Gospodine Baraliću, kako bi bilo da se ponovo vratite na temu?) Baš me čudi što me do sada niste opomenuli. Pred vama su danas dva predloga zakona - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet. Hteo bih da vas podsetim da sam prilikom usvajanja ovog zakonskog projekta pre nekoliko meseci podneo amandmanda se ne plaća akcizana petrolej za osvetljenje i na so za ishranu. Tada sam govorio, a danas takođe tvrdim, da so u srpskom narodu ima simboličan karakter, zajedno sa hlebom,i da od vremena gazda Mladena Milovanovića, predsednika prvog srpskogsovjeta iz Karađorđevog vremena niko u Srbiji nije uvodio akcizu na to. Drago mi je da ste uvideli posle godinu dana grešku i da ovo ispravljate, ali ne ispravljate na način koji bi bio odgovarajući. U članu 4. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama kaže se: "Akciza na so za ishranu ne plaća se za 2002. i 2003. godinu". Treba da stoji -ukida se. To jeprava odluka i to je pravi odgovor koji od vas očekuju građani Srbije. Što se tiče cigareta, poštovana gospodo, već nekoliko kolega narodnih poslanika govorilo je danas o tome - da li će se zaista dogoditi da se povećanjem akciza na najskuplje cigarete omogući jednom, doduše manjem, broju kontrolisanih švercera koje očigledno neko ovde mazi i pazi, u ovojdržavi, da umanjeni profit na ovome nadomeste, praktično, po Zakonu o velikim brojevima, što je do sada takođe bio tolerisan. Mi smo svedoci ovih dana protivzakonitog reklamiranja cigareta na državnojteleviziji, kampanja je krenula na svim televizijama, a onda u sledećojfazi išla je reklama: "Ima ga na trafici, a nisu novine". Poštovana gospodo, Zakon je regulisao da cigarete ne mogu na ovajnačin da budu reklamirane. Naravno da mi znamo da se ovde radi o ustupku jednom od lidera koji kontroliše ovu cigaretui kome se na ovajnačin plaća, verujem, za ono što čini u parlamentu Srbije i Vladi Republike Srbije. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o porezu na promet, komentarisaću član 1, kao i mnoge kolege: U Zakonu o porezu na promet, ("Službeni glasnik Republike Srbije" br. 22/2001) u članu 10.procenat 17 zamenjuje se procentom 20". I nevešti razumeju o čemu se ovde radi. Dobili smo objašnjenje od gospodina ministra da se na ovajnačin stopa posebnog saveznog poreza na promet integriše u ukupan porez koji sada iznosi oko 20%. Samo, nema obrazloženja i nemamo garancijekako će ova sredstva da se troše. Da li će ova sredstva zaista doći do korisnika, odnosno do Vojske Jugoslavije i da li je ovo jedan od načinada se iz posebnog centra, koji se zove Vlada Republike Srbije, kontrolišu procesi dekomponovanja Vojske Jugoslavije i onesposobljavanja jedne od najvažnijih državnih institucija za odbrambene pripreme zemlje. To što ste na ovajnačin, reklo bi se elegantno, onemogućili da savezna država ivojni vrhupravljaju sredstvima koja jesu neophodna za egzistenciju i vojske i svega onoga što uz vojsku ide, dokazuje u stvari da vi imate jasnu nameru da zajedno sa vašim istim političkim istomišljenicima iz Crne Gore i sa gospodinom Montgomerijem, koji predsedava Vladom Republike Srbije, ne samo što predsedava nego vas je naterao da to javno saopštite ... (Predsednik: Gospodine Baraliću, ponovo vas molim da se vratite na temu koja je na dnevnom redu). To jeste tema, gospođo Mićić. Radi se o 3% poreza kojim se dodatno finansiraju potrebe Vojske Jugoslavije. To je iskazivanje elementarnog nepoverenja u vojsku, u tu instituciju i ljude koji tamo rade, i nepobitno osporavanje savezne države. U članu 3, stav 2, takođe navodite dana lekove nećete ubirati porez na promet od 20%. Zaista bi bilo dragoceno da ste ovo učinili na tajnačin da se to odnosi na sve lekove koji se nalaze u prometu u Srbiji, jer Srbija je jedina zemlja u Evropikoja ima uveden porez na lekove. Nažalost, ovde stojida se to odnosi samo na lekove sa liste. Napomenuću da je ova lista dva puta redukovana, od kada ste vi došli na vlast, tako da je brojmedikamenata, usluga i pomagala koja se nalaze na tzv. listi obaveznih vidova zdravstvene zaštite sada sveden na svega pedesetak. Suština je u tome da će fondovi zdravstvene zaštite biti oslobođeni za 20% poreza na promet za lekove, ali da će građanii dalje plaćatiporez na promet na sve one lekove koji se ne nalaze na obaveznojlisti. To je suština i to mora da se kaže, da ne biste uneli zabunu među građane. Stav 3. istog člana - komunalne usluge - ukida porez od 20%. Ukida se, gospodo, ali, kao što vam je poznato, do sada je važio moratorijum; sećate li se kada se donosio zakon, rečeno je da se za 2001. godinu uvodimoratorijum na ove poreze. To znači da vi građanima Srbije danas poklanjate ono što oni već imaju, oni već ne plaćaju ovajporez. Imalo bi još mnogo toga da se kaže. Ja samo hoću da kažemda Socijalistička partija Srbije ne može podržati nijedan od ova dva zakona koji se tiču izmena i dopuna, iz razloga koje su iznele moje kolege, jer bi bilo poštenijeda ste, kako vi to volite da kažete, transparentno saopštilišta je ovde suština. A suština jeste - zamagljivanje stvari; a ne transparentnost, kako vi to volite da ističete svakodnevno. Bilo bi dobro kada biste priznali da je današnja sednica zakazana nezakonito, mimo Poslovnika, da je zakazana za dan za koji nije smela da bude zakazana i da je očigledno nečiji poseban interes razlog zašto se insistira da se upravo na ovajnačin usvoje ova dva zakonai budžet, kao vrhovni finansijski dokument u jednojdržavi za narednu godinu. Hvala lepo.
Ima reč narodni poslanik Branislav Blažić, a posle njega govoriće narodni poslanik Joca Todorović.
Dame i gospodo, Vlada se najviše ogrešila, po mom mišljenju, o zdravstvo. Ovim merama je to stanje u zdravstvu postalo još više komplikovano. Mi smo upozoravali da dve milijarde,koliko je bilo planirano za 2001. godinu,nisu dovoljne za funkcionisanje zdravstva. Tada je obećavano sve i svašta- pare od Svetske banke, pare od porezana lekove, što se prvi put u Srbiji uvodi, ali se uvidelo da je sve to bilo nedovoljno jer se nije išlo na poboljšanje kvaliteta lečenja. Sada imamo jednu drugu situaciju - da Vlada pokušava da skine porez koji je uvela. Ali ona ga skida samo sa pozitivne liste, sa koje polovine lekova nema u apotekama, pa građani, pošto ne dobiju odgovarajući lek, moraju posle da refundiraju sredstva i čekaju nekoliko meseci za svoje pare. Prema tome, ovajpotez nedoprinosi poboljšavanjusituacije u pogledu snabdevanja građana lekovima i bilo bi pošteno kada bi Vlada ukinula tu svoju meru i dala da se potpuno oslobodeporeza svi lekovi koji su u prometu. Još jedna dodatna pričapostoji o tome - lekovi su za godinu dana za preko 30% poskupeli, u proseku. To je nešto što se sigurno ne može izdržatiu ovako teškojekonomskojsituaciji.
Reč ima narodni poslanik Joca Arsić. Preostalo vreme poslaničke grupe SPS je 15 minuta, imaju dva prijavljena diskutanta. Posle gospodina Joce Arsića reč ima narodni poslanik Vitomir Plužarević. (Na dobacivanje pitanja iz poslaničkih klupa - koliko ima vremena na raspolaganju Srpska radikalna stranka, predsednik je rekla da ova stranka na raspolaganju ima 20 minuta.
Poštovani narodni poslanici, pred nama su, kao što je to više puta ponovljeno, na raspravi dva predloga zakona, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet. Iako je to već više puta ponovljeno, moram da ponovim da su i ova dva zakonska projekta danas na dnevnom redu mimo Poslovnika, na taj način da je prisilom većine zakazana sednica mimo Poslovnika. No, šta je tu je, zakoni su pred nama i o njima treba reći nekoliko stvari. Zakon o akcizama predviđa povećanje akciza i što se tiče duvana i što se tiče proizvoda nafte i naftnih derivata. Tu su izvršena značajna povećanja u odnosu na povećanje koje je usledilo pre nekoliko dana ili nekoliko nedelja, kako je to već učinjeno sa porastom cena benzina. Da su ova povećanja usklađena sa rastom troškova života na malo, kako se inače predviđa usklađivanje i povećanje akciza, mogli bismo i da prihvatimo ovo,jer je to ono što je, kao trošak i kao neka inflacija, bitno za usklađivanje, da ne bi došlo do poremećaja u prihodima budžeta. Međutim, kako je budžet predviđen sa negdne skoro 80% povećanja u odnosu na prethodnu godinu, normalno je da i ova povećanja moraju odnekuda da se nadoknade. Najbolji način, kao što smo videli, jeste povećanje akciza iz ovih predloženih zakona, da ne govorimo o drugim povećanjima i uzimanjima koja ćemo videti u raspravi o budžetu. Ovde se brani to da su ova povećanja opravdana zbog toga što su, kako je to rečeno, stavljeni pod boljukontrolu naplata akciza i uvoz cigareta, pre svega iz inostranstva, ili iz drugih delova naše teritorije, kao što je to Kosovo ili Crna Gora. Ako je povećana kontrola i, kako je rekao ministar, transparentno, je oko 4.200.000 tonaukupno stavljeno pod kontrolu i promet u ovoj godini (a to je u odnosu na prethodni period preko duplo ili u odnosu na godinu koja prethodi njoj četiri puta više), ne razumem obrazloženje da je sada potrebno povećavati akcizu, ako se pod kontrolu stavila tolika količina duvana koji je u prometu u našoj Republici, pod uslovom da svaka kutija cigareta, pošto se ovde predviđa da to bude za paklu od 20 cigareta, ima akciznu markicu i da je ta akciza i naplaćena, u šta su mnogi pre mene izrazili sumnju koja je potpuno opravdana. To je što se tiče ovog dela akcize. Mi smo kao SPS predložili da se ovo usklađuje sa porastom rasta troškova na malo i na takav način izvrši usklađivanje i povećanje ovih akciza, što se tiče nafte i duvana. Što se tiče poreza na promet, da ne govorim o tome da je on spojen sa onim delom koji je pripadao saveznoj državi od 3% i da sada iznosi 20% i da su data neka minimalna oslobađanja što se tiče pojedinih proizvoda. Najvažnije i najbitnije ovde je da se kaže da se oslobađaju proizvodi od mesa, voće i povrće i sveža jaja. Mislim da je ovo samo deo onoga što je bitno za građane ove zemlje, i da se to obrazlaže povećanje proizvodnje klanične industrije, a ona će, zaboga, biti oslobođena za 20% poreza na sirovo meso, odnosno na zaklano, i to samo na meso. Zaboravlja se da narod kupuje i druge stvari od zaklane svinje ili juneta, to su iznutrice (koje uglavnom kupuje sirotinja), i sirova slanina koju niko ne oslobađa poreza na promet, za nju ostaje 20%, a od nje može da se istopimast, zamena za ulje, i da se pripreme čvarci za jelo, za one koji to ne znaju. Prema tome, to je ostalo oporezovano sa 20%. Da ne govorimo o nogicama i o drugim stvarima koji su nusproizvodi. Meso, se sad oslobađa, a znamo kolika je navala za uvoz smrznutog mesa i ko setim trenutno bavi. Da ne govorimo da je van prometa sigurno 80% nekontrolisanog, za te koje hoćemo sada navodno da oslobodimo, a znamo ko se sve trenutno bavi tim poslovima i da su veliki kombinati ostali bez posla, a da su male klanice preuzele ovu šansu. Male klanice se ne bave preradom. Preradom se bave samo velike klanice, a proizvodi i prerađevine nisu oslobođeni poreza na promet. Da je i to oslobođeno poreza na promet, to bi moglo da ostvari dohodak klanicama; mogla bida se poveća klanična industrija, da se poboljša kupovna moć klanica, da se poveća stočni fond. Ono što je najbitnije, ova vlada se nijednog momenta nije setila da napravi paritete koji su najvažniji za proizvodnju mesa i proizvodnju svih ovih stvari. Da su pariteti u redu, ne bismo morali da intervenišemo sa 20% navodnog oslobađanja za ono što je jedna četvrtina. Da ne navodim tu i primer sireva. U mlekarama se proizvodi10% sireva. 90% je u prometu na pijacama, 90% je van poreza na promet;mi ne oslobađamo ove mlekare koje su u trenutnim problemima zbog nedovoljne beneficirane cene mleka i subvencija od strane države, a da su to najkvalitetniji proizvodi, pod zaštitom države, pod zaštitom veterinarskih stručnjaka i inspekcija, njih bi sigurno trebalo osloboditi poreza na promet. Na ono što je ovde rečeno kod lekova, dodao bih samo jednu stvar - oslobađamo lekove od 20%poreza na promet lekove koji su na listi. Mi time pomažemo fond, ne pomažemo krajnje korisnike i bolesnog čoveka. Pomažemo državni fond da ne plaća 20% poreza na promet za one lekovekoji su na listi, a ti koji su na listi idu u apoteku i idu preko recepta, a ako nisu u apoteci, onda je to već kriminalna stvar, da idu u privatne apoteke lekovi koji su na listi. Još jedna stvar - primer lekova koji su otišli sa liste, kao što je, recimo, "dilkoran", koji je do pre šest meseci bio na listi, koštao je 8 do 10-12 dinara;gospodo, sada je između 160 i 180 dinara, kada je van liste. Na njega se plaća 20% poreza na promet. Tu građani nisu oslobođeni, jer su u obavezi za jedan ogroman broj lekova da plaćaju porez na promet od 20%. Prema tome, treba ukinuti porez na promet za sve lekove koji su za promet u apotekama, bilo da su državne ili privatne. Onda ćete izbeći i muvanje između fonda i između bolnica i između zdravstvenih ustanova, jer neće biti te razlike u porezu na promet.
Reč ima gospodin Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, sve što radite u ovoj skupštini je teror većine, to ste pokazali u svakom trenutku na današnjem zasedanju. Obavezni ste da to radite. Mi, srpski radikali, smo vam na to ukazivali i ukazujemo. Dokle ćete tako da se ponašate reći će vam narod na sledećim izborima, koji su na vidiku. Današnji dnevni red je silovanje Poslovnika o radu Skupštine. Sve što je danas gospodin ministar izrekao za ovom govornicom je bez pokrića, to je samo želja i način da se dobije u vremenu, a to vreme leti. Zar su narodni poslanici morali da se ad hok spreme za ovu sednicu. Istakao je ministar sve detalje od isplaćenih penzija, dečjih dodataka, isplaćene pšenice renoviranja EPS-a i plata. Potrošačka korpaje kao reperni elemenat bilai biće. O tome nema ni reči. Što se tiče stabilnog kursa dinara bez štampanja novca, to niko ne zna kada će da se desi, možda već i sutra. Ne znam da li će ovih 20% poreza na promet koji se ukidaju na meso, lekove, komunalije, stvarno poboljšati taj budžet građana, jer taj procenat od 20 je već toliko nadgrađen ove 2001. godine da to smanjenje neće značiti ništa. Srbija po ovim predlozima uvodi savezni porez za vojsku od 3%.
Reč ima Dragan Todorović. Preostalo vreme je sedam minuta. Posle njega reč ima Gordana Pop-Lazić.
Zahvaljujem na upozorenju da mi je ostalo sedam minuta za izlaganje. Dakle, danas smo u izlaganju poštovanog ministra imali prilike da čujemo mnogo toga, prevashodno o zakonu o budžetu, a nažalost malo toga o zakonu o porezu na promet i zakonu o akcizama. Stoga će i moja diskusija biti malo usmerenija na ono što smo mogli da čujemo od gospodina ministra, pa vas blago upozoravam da me ne ometate, pošto već ministra niste ometali u tom smislu. Najpre bih morao da kažem da nam je materijal o ovim veoma bitnim tačkama dnevnog reda dostavljen juče sa jednim jedinim ciljem, a to je da poslanici, pretežno i prvenstveno opozicije, slabije mogu da se pripreme za diskusiju i amandmane po ovim predlozima zakona. Takođe, pošto je bilo reči o budžetu, moram da konstatujem da nismo bili u prilici da vidimo niti završni račun, niti bilo kakav dokument na osnovu koga bismo mogli da procenimo na koji način su utrošene narodne pare u prošloj godini. Moram da istaknem i podsetim uvaženog ministra da je poreska reforma koja je, koliko se sećam, 1. aprila ove godine stupila na snagu, bila upravo sa istim ekonomsko-političkim ciljevima, kakve smo mogli da čujemo i danas. Zbog toga sam se danas osećao kao u nekom dežaviju; to je bilo pre nekih sedam - osam meseci, tada smo slušali iste ove političke ciljeve, ekonomske ciljeve - dakle, očuvanje stabilnosti, poboljšanje životnog standarda, restrukturiranje velikih preduzeća i dalje uključenje u međunarodne tokove - a da od toga nakon poreske reforme od 1. aprila nije bilo ništa. Ako pogledamo samo činjenicu koja se danas mogla pročitati u štampi da je, po istraživanjima nekih nevladinih centara, dve trećine stanovništva upravo zahvaljujući tim poreskim reformama danas u Srbiji na ivici siromaštva ili ispod ivice siromaštva i da je socijalno stanje u Srbiji danas, 2001. godine, možda uporedivo jedino sa socijalnim stanjem u 1993. godini, u doba hiper - inflacije, moram da konstatujem da je poreska reforma DOS-a od 1. aprila doživela svoj fijasko. Kao potvrdu toga imamo na dnevnom redu danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet;želim da vas podsetim, da vam stavim na znanje, da je poslanička grupa SPS imala jasan stav da je linearno uvođenje poreza na promet od 20% na sve proizvode apsolutno neprihvatljivo, što se danas ispostavlja kao tačno. Zašto danas, nakon skoro godinu dana, donosimo Predlog zakona o izmenama poreza na promet, gde uvažavamo činjenice i zahteve opozicije koji su bili jasno iskazani - da ne treba oporezivati sve jedinstvenom stopom. Moram da vas podsetim da smo mi tražili skidanje poreza na promet sa lekova, školskog pribora i osnovnih životnih namirnica, kao što su jestivo ulje i so. Međutim, tada niste imali razumevanja za naše zahteve, a sada, kada je socijalna beda dostigla najviši mogući nivo morate posegnuti za metodama koje upravo odslikavaju vašu težnju ni za čim drugim do spasavanjem vlasti. Takođe, moram da konstatujem da je gospodin ministar rekao u svom izlaganju u nekoliko navrata reči o ekonomskim ciljevima za sledeće tri godine. Koliko se ja sećam, vaše predizborno obećanje je bilo vezano za raspisivanje opštih vanrednih izbora u roku od 12 meseci, šest meseci, koliko li beše, a sada pričate o neke tri godine. Ko se to, gospodo, danas plaši raspisivanja izbora? Da li SPS, možda Radikalna stranka ili DOS? Dakle, ako pogledamo kakvo je poboljšanje životnog standarda učinjeno poreskom reformom od pre skoro godinu dana, jasno je da je apsolutni fijasko poreska reforma doživela, ponavljam, po ko zna koji put. Ukidanje poreza na promet na hranu apsolutno je za nas socijaliste prihvatljivo. Međutim, 20% prometa hrane u prodavnicama na 1% zabeležen je pad upravo zbog poreza na promet koji je uveden 1. aprila 2001. godine. Kada se radi o lekovima, ministar je pomenuo jednu veoma bolnu temu, a to je bukvalno kriminalna tema - ispumpavanje lekova iz državnih apoteka i njihovo prelivanje u privatne apoteke. Apsolutno se zalažemo za ispitivanje stanja po tom pitanju. Znamo da je u tu prljavu rabotu uključeno mnogo ljudi i nemamo nikakve namere da bilo koga štitimo, ma kojoj stranci pripadao. Dakle, gospodo ukoliko želite da utvrdimo istinu, izvolite, ima mnogo toga što će se otkriti povodom te priče o lekovima. Takođe, moram da kažem, kao socijalista, da se mi zalažemo za ukidanje poreza sa svih lekova. Moram da podsetim da lekovi nisu bili oporezovani do vaše poreske reforme. Sada, zbog nemogućnosti građana da se snabdeju osnovnim lekovima, vi predlažete skidanje poreza na promet samo za lekove sa pozitivne liste Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje. Zašto samo sa pozitivne liste? Da biste pomogli taj zavod, a ne da biste pomogli sve ljude. Ima ljudi kojima su lekovi neophodni, ti lekovi se danas ne nalaze na pozitivnoj listi. Znam to vrlo dobro iz iskustva, jer sam u tom zavodu i radio. Dakle, da još jednom istaknem stav Socijalističke partije - zalažemo se za ukidanje poreza na promet sa svih lekova. Takođe, moram da podsetim javnost, a i sve vas prisutne, iako nas je sve manje i manje, da je uvođenje poreza na promet na komunalije upravo ideja vaše poreske reforme, da se sada vraćamo na rešenja koja su bila predviđena ranijim zakonom o porezu na promet, tako da se na još jedan način vaša poreska reforma dovodi u besmislenu situaciju. Ako govorimo o zakonu o akcizama, ministar je u nekoliko navrata istakao da povećanje akciza neće uticati na povećanje cena goriva, da će pare pribavljene na taj način biti upotrebljene za obnovu puteva i pitam vas - po koji put, gospodo, mi povećavamo cenu benzina za obnavljanje puteva? (Predsednik: Vreme.) Izvinjavam sezbog kratkog prekoračenja, samo da dovršim misao. Dolazim iz sredine u kojoj ne možete normalno da prođete automobilom od rupa. To je naročito prisutno u prigradskim naseljima. Ne radi se samo o lokalnim putevima, već se radi i o putevima koji su u nadležnosti održavanja republičkih organa. Samo oko cigareta moram da istaknem da, ukoliko vam je cilj, gospodo, da se utvrdi činjenica oko šverca cigareta, niste smeli da ne glasate za formiranje odbora koji bi se bavio utvrđivanjem istine oko šverca cigareta. Dakle, sve vaše poreske reforme i sve vaše ideje o spasenju naše privrede su na ovaj način dovedene na istinu, obesmišljene upravo onako kako smo pričali kada smo vas ubeđivali da vaša poreska reforma sa početka ove godine ne valja. Ako tako nastavite, neka nam je Bog na pomoći. Samo da pitam, možda ministar zna ili supruge ministara znaju, u kojim je to prodavnicama mnogo bolje kupovati, pošto naše supruge nikako ne mogu da dobiju jeftinije proizvode, a možda viznate gde su, pa nam kažite kako bismo znali kako da se bolje snađemo.
Reč ima Milorad Mirčić, a posle njega Lazar Marjanski.
Ukidanjem poreza na promet kada je u pitanju kuhinjska so Vlada je jasno priznala da je pogrešila, da je napravila grešku, da je nepromišljeno prošli put, prilikom usvajanja paketa poreskih zakona, ubeđivala nas u Skupštini da je to pravi potez. To možete protumačiti kako hoćete, ali mi srpski radikali smo bili u pravu kada smo pokušali i putem amandmana da ispravimo tu grešku Vlade. Što se tiče ukidanja poreza na promet kada je u pitanju meso i riba, gospodine ministre, rekli ste pravu stvar, statistika nije tačna kada je u pitanju građevinska operativa. A, što niste pogledali statističke podatke o tome koliki je deo stanovništva Srbije sada u situaciji da barem u jednom dnevnom obroku ima zastupljeno meso. Šta to u suštini znači? U suštini znači da vas je Međunarodni monetarni fond prisilio da uvozne artikle oslobodite poreza na promet. Iluzorno je tvrditi da povećanje akciza na naftu i naftne derivate neće izazvati porast cena. Koliko vama puta treba da se ponovi da biste se i vi sami uverili da povećanje cena ili poreza u ovom slučaju, akciza izaziva automatski porast cena u maloprodaji. Nemojte eksperimentisati. Kažite, to se vidi i kroz budžet, Međunarodni monetarni fond vas tera da strogo vrši kontrolu nad poreskim zakonima iZakonom o budžetu. Vi ste tu da izvršavate one administrativne poslove.
Ima reč narodni poslanik Lazar Marjanski, posle njega Stevan Kesejić (preostalo vreme SRS je 17 minuta).
Pre godinu dana ministar kaže - transparentno. Mi iz Vojvodine mislimo - hajde, biće, da sačekamo . Međutim, potpuno je sve isto. Mi treba da vadimo pare iz džepa i da plaćamo. Ministar kaže - nema poreza na lekove. Transparentno. Porez na lekove je uveden. Sada smanjuje porez na lekove, za lekove koji se nalaze na pozitivnoj listi. Koliko znam, u Evropi nema poreza na lekove. To što je transparentno pokazalo se da nije. Međutim, postoji jedna druga stvar. Ovde su spominjane cifre, tone i tone cigareta. Problem je isti a i imenitelj je isti. U prošlom vremenu te cigarete je delilo 150 ljudi. Sada dele njih 5 -6. Ista količina, samo su pare veće. Znamo da su cigarete poskupele i da će poskupeti. No, ima jedna druga stvar, u budžetu, to će biti oko poljoprivrede. Gospodin ministar ne zna šta je poljoprivreda i tako je malo dao za budžet poljoprivrede.
Ima reč gospodin Stevan Kesejić, posle njega Miroljub Veljković (nije tu, onda gospodin Božidar Vujić.)
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanici SRS su upozoravali DOS-ovsku većinu, kada smo raspravljali o Zakonu o porezu na promet i Zakonu o akcizama, da građani Srbije neće izdržati ove namete. Upozoravali smo vas, međutim, bili ste tvrdokorni. Danas donosite Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet i govorite o smanjenju poreza kod određenih prehrambenih artikala. Oslanjate se i pozivate se na to da su porezi smanjeni kod individualnih poljoprivrednih proizvođača na pijacama i to kod svežeg mesa, jaja, povrća i voća. Međutim, takođe se na tezgama prodaju i drugi artikli. Pre svega, osnovni artikli za preživljavanje građana. To su: odeća, obuća, školski pribor i sve ostalo. Zbog toga smatram da je samo izgovor što se oslanjate na jednu takvu podršku u ovom zakonu. Takođe, Zakon o akcizama je donet iz određenog razloga. Američka koka nije snela zlatno jaje DOS-u i morali ste da pribegnete jednoj metodi koja nije popularna, a koja će se osetiti kasnije, kod potrošača, odnosno kod svih korisnika, a to je povećanje akciza kod naftnih derivata, nafte, benzina, cigareta i duvanske industrije. Time se ne štiti domaća duvanska industrija, nego se štite monopolisti koji se nalaze u Vladi. To je ono zbog čega SRS ne prihvata ovakve predloge.
Ima reč narodni poslanik Božidar Vujić, posle njega Aleksandar Vučić (preostalo vreme 13 minuta).
Dame i gospodo narodni poslanici, krajnje je neodgovorno i potpuno je neozbiljno ovo što sada pokušava ova DOS-ova vlada da učini. Shvatam da se bliže i novogodišnji i božićni praznici, međutim, ova dva zakonska projekta o porezu na promet i akcizama, ova DOS-ova vlada, transparentna, dala je nama kao šarenu lažu. Da je zbilja htela da to budu porezi na promet i akcize i da služe "u pogledu potrebe za pravičnijim pristupom poreskom obvezniku sa stanovišta njegove ekonomske snage", to piše u obrazloženju ovoga zakona, onda bismo mi danas i raspravljali o ova dva zakona, o porezu na promet i o akcizama. Međutim, da je šarena laža govori sledeć obrazloženje: porez na promet iduće i 2003. godine se neće plaćati na sveže, odnosno na smrznuto voće i povrće. A, zašto ne i na prerađevine od voća i povrća? Porez na promet neće se plaćati na smrznuto meso i ribu, a zašto ne i na prerađevine. Porez na promet neće se plaćati na lekove sa liste. Lekovi sa liste su toliko smanjeni da je to samo tekovina DOS-a. Tako smanjeni, čak se i ne nalaze u državnim apotekama, a gle čuda, svi oni se nalaze u privatnim apotekama. Porez na promet neće se plaćati ni na komunalne usluge, kaže ova DOS-ova vlada - transparentno kao šarena laža. Posle silnih poskupljenja svih prehrambenih proizvoda i komunalnih usluga u ovoj godini ovaj zakon neće imati nikakvog efekta.
Ima reč gospodin Aleksandar Vučić, posle njega Božidar Vučurović.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da nas u sali nema ni 80 - 90, a kamoli za kvorum. O tome će brinuti većina. Bez obzira na to što je slava, meni je takođe slava i juče sam slavio, i večeras ću, ali sada je Narodna skupština i naša je dužnost da opravdamo poverenje naroda i da budemo ozbiljni. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, jer ću o drugom zakonu o porezu na promet izlaziti više u pojedinostima i imati priliku da govorim o tome, dali smo nekoliko predloga u amandmanima Vladi Republike Srbije. Čak sam to i lično rekao ministru Đeliću i nadam se da će biti prihvaćeni ti naši amandmani. Prva stvar i velika primedba je da ono što mi tražimo jeste smanjenje akciza na derivate nafte. Smanjenje, alikoje se neće odraziti na smanjenje novca u budžetu Republike Srbije zato što smo tražili da se uvede plaćanje akciza na tzv. srednje derivate, ostale srednje derivate, ne računajući dizel - gorivo. Tu se pre svega, podrazumeva razređivač za bitumen, veld, novosol 1, 2 i 3, itd. To je ono što bi Vlada morala da prihvati u ukupnoj sumi novca koja će dospeti u budžet. Sigurno neće izgubiti, a akcize će se smanjiti u iznosu od 40 para do jednog dinara na sve vrste motornog benzina, na sve vrste dizel - goriva, na ulje za loženje, specijalno ulje za loženje, lako specijalno itd. Predložili smo da se akcize na duvanske prerađevine domaće proizvodnje plaćaju u 50% nižem iznosu, ne bismo li zaštitili domaću proizvodnju. Naravno, tražili smo i da se briše akciza za so za ishranu, a ne da bude ograničeno samo na 2002. i 2003. godinu. Izvinjavam se što nemamo više vremena, tako je po novom genijalnom poslovniku DOS-ovog režima predviđeno. A, sledeći put ću imati priliku da u nekom amandmanu odgovorim jednom kriminalcu iz Jagodine koji svaki put koristi priliku i to što mu režim daje mogućnost da napada srpske radikale, da na najbrutalniji način laže, falsifikuje i govori neistinu.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović, a posle njega narodni poslanik Stevo Dragišić. Pošto Stevo Dragišić nije prisutan reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Pošto ste poslanicima SRS ograničili vreme na minut i po, ja sam odlučio da vam o svakom zakonu pročitam pesmu, ne bih svog imenjaka da lišim pesme. Evo vam pesme, imenjače: Evo narodu velike sreće, a ni ministar sreću ne krije, porez se više plaćati neće, na ono što se plaćao nije. Kada od seljaka kupiš prase ili čuveno surčinsko jaje, nema poreza na prase, zna se, a i na jaje se porez ne daje. Kada na pijaci povrće kupiš ili sa drveta voće omlatiš, ne moraš da se po džepu lupiš, pa i na to još porez da platiš. Lekova nema i ti to shvatiš, jer se na spisku nalaze tajnom, ali ne moraš porez da platiš, zahvaljujući zakonu sjajnom. Benzin je luksuz, a šta je drugo, vreme je da se to jednom shvati, onaj ko vozi polovni "jugo", porez na luksuz ima da plati. Ko turbodizel vozi ili džip, ako pravedno snimimo stanje, siromašan je zacelo tip, pa će gorivo plaćati manje. No, hajde da se manemo šale, nismo ni mi naivni đaci, niko još porez plaćao nije za ono što kupi na pijaci. Minut i 23 sekunde.
Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović, a posle njega narodni poslanik Slobodan Janjić. Preostalo vreme je 8 minuta.
Dame i gospodo, da bi opravdali svoju nesposobnost, da bi opravdali svoj lopovluk nad proizvođačima hrane i građanima Srbije, posle godinu dana se setiste da na pojedine proizvode treba ukinuti porez na promet. Niste vi to učinili što vam je stalo da sprečite socijalnu katastrofu u zemlji (glad i bedu), već se plašite socijalnih nemira i gubitka vlasti, ali, znajte, to vas uskoro čeka. Pa sada želite da ukinete porez na promet na meso, na sveža jaja, ali cene su tolike da građani sigurno neće to ni osetiti. Što se tiče lekova, opet, kao, želite da pomognete građane, ali koga vi pomognete, znajte sigurno ga čeka drveni kaput. Bolnice nemaju lekova, državne apoteke su prazne, a u privatnim apotekama možete sve kupiti bez recepta, samo uz visoku cenu. Na komunalne usluge želite takođe da ukinete porez na promet, a sami znate da su cene tih usluga toliko enormne da danas svaki prosečan građanin te obaveze ne može da ispunjava. Želite akcizama na benzin i naftne derivate da povećate vaš budžet, odnosno hoćete da idete u susret Evropskoj uniji, to nam je jasno, jer svako približavanje Evropi ovaj narod i ovu zemlju mnogo košta.
Reč ima Slobodan Janjić, a posle njega narodni poslanik gospodin Zlatan Jovanović.
Za ovako kratko vreme ne znam šta može uopšte da se kaže, ali reći ću par rečenica gospodinu ministru, koji izgleda da na ove sednice dolazi sa neke druge planete ili iz "Diznilenda". On nas ovde ubeđuje da mi živimo mnogo dobro, da Fabrika duvana iz Niša radi dobro, da Fabrika duvana "Vranje" radi dobro, samo nije rekao da su finansijski efekti veoma mali, zbog nelojalne konkurencije cigareta iz uvoza. Takođe, proizvođači duvana su isplaćeni po cenama iz 2000. godine, tako da nisu ostvarili nikakvu dobit, pa ćemo videti ko će iduće godine da sadi isti taj duvan. Ono što vi želite je da građane zamajavate - kao, vi ih oslobađate nekog poreza. Oslobađate ih poreza na lekove kojih nema. Ako neko hoće da odvede dete kod lekara, on mora da sedne sa detetom u auto i dada potroši više benzina, a razlika u ceni benzina je veća nego što se uštedi na porezu na lekove. Vi izgleda ne smete da taknete u ove zabrane duvanske mafije: jedan je kajzerov, jedan je Velje Ilića i jedan je Čankov. Taknite vi tamo, oslobodite građane ovih dažbina. Hvala.
Reč ima gospodin Zlatan Jovanović, a posle njega gospođica Nataša Jovanović. Preostalo vreme je 5 minuta.
Dame i gospodo, ja ću samo da ukažem na nekoliko pitanja koja traže odgovor u ovom trenutku. Prvo pitanje je pitanje odgovornosti za proteklih godinu dana. Naime, danas se oslobađaju poreza na promet meso, riba, voće, povrće, lekovi. Postavlja se pitanje - ko je odgovoran za to što su u prethodnoj godini građani plaćali porez i visoke cene ovih proizvoda. Zašto je primena ovog zakona ograničena samo na naredne dve godine, zašto ovo oslobađanje nije trajno, odnosno zašto ne traje bez ograničenja. Zašto su na listi za oslobađanje poreza na promet samo lekovi sa one pozitivne liste. Zna se da je ta lista u nadležnosti Republičke vlade i znamo da je ta lista iz meseca u mesec sve kraća i kraća. Već je rečeno ovde da se na ovaj način pomaže samo zdravstveni fond, a ne građani, jer će oni koji ne koriste lekove sa ove liste morati da plaćaju punu cenu, sa porezom na promet, kao i do sada. Što se tiče benzina, odnosno naftnih derivata, postavio bih pitanje kako je moguće da se cena benzina ne promeni, ako se akciza povećava i to ovde za nekih 6 dinara. Voleo bih da ministar odgovori sada na pitanje, zašto ovde nije prikazana detaljna kalkulacija, cene benzina, da vidimo kako je to moguće povećati akcizu, a da se maloprodajna cena zadrži, da se ne promeni.
Reč ima gospođica Nataša Jovanović.
Posle današnjeg izlaganja, dame i gospodo narodni poslanici, ministra za finansije Božidara Đelića, mi srpski radikali i ogromna većina naroda u Srbiji možemo da očekujemo da ćemo imati još dublju ekonomsku i socijalnu krizu, nego što je ona bila u 2001.godini od dolaska DOS-a na vlast. Što se tiče Predloga zakona o izmeni Zakona o porezu na promet, i Zakona o akcizama, to je samo marketinški neuspeli pokušaj gospodina Đelića da ubedi građane Srbije kako će u Srbiji bolje da se živi, ako se ne budu plaćale akcize i porez na nekoliko proizvoda koji neće uticati bitnije na poboljšanje standarda stanovništva. Gospodine Đeliću, nemoguće je da bilo ko u Srbiji poveruje da ćemo mi imati rast proizvodnje, kada smo beležili pad u toku cele godine. Nemoguće je da poverujemo da ćemo biti centar tog budućeg tržišta za 55 miliona ljudi, jer smo imali katastrofalan ili nikakav izvoz u ovoj godini. Samo još treba da objasnite narodnim poslanicima i građanima Srbije na koju to pijacu idete sa svojom tetkom i kupujete po povoljnim cenama namirnice, kako bi oni mogli da kroz tu vašu finansijsku gimnastiku prežive i da isti model primene sa svojim jadnim primanjima.
Reč ima gospodin Petar Jojić, a posle njega gospodin Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ministru Đeliću ne možemo verovati, niti cela Srbija može da poveruje u ono što je danas govorio. To bi izgledalo kao da je ministar mađioničar i došao je da nas ubedi kako će u Srbiji da bude bolje i da dokaže da povećanje ovih poreskih dažbina kod akcize na naftu, naftne derivate i cigarete neće pogoditi budžet građana. Nije tačno. Dakle, 6 milijardi i 480 miliona treba da se uzme na naftnim derivatima, a dve milijarde i 180 miliona dinara treba da se uzme na povećanju cena cigareta. To je ono što zadire u džep građana, nije tačno da će bilo kakvih olakšica biti, i nije tačno da ovo neće otežati iovako težak položaj građana Srbije. Hvala.
Ima reč gospodin Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni poslanici, sama činjenica da po hitnom postupku usvajamo ove predloge zakona i budžet govori o ozbiljnosti Vlade, a priča o jednom demokratskom pristupu nekom navodnom olakšanju za građane Srbije jako je providna stvar, to ne može da ubedi srpske radikale, a naročito ne građane Republike Srbije. Ono što se smanjuje, porez na promet, to je samo za onu robu koja treba da se uveze, znači za one uvozno-izvozne dozvole ili kvote, koje ima ikoristi samo određeni privilegovani broj ljudi. Što se tiče zakona o akcizama, gde se tvrdi da se povećavaju akcize sa 10 na 18 dinara po litru, sama tvrdnja da će cena benzina i dalje biti ista, je laž, koja će ubuduće da nas demantuje, jer će ova cena naročito imati jedan lanac poskupljenja u svim ostalim artiklima. Ono što je još nezamislivo, to je da se planira daleko veći budžet nego što je bio, što znači da građanima treba da se još dublje zavuku ruke u džepove, kako bi se nadomestila budžetska sredstva.
Da li se neko od predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč. Ima reč gospodin Dragan Tomić, predstavnik poslaničke grupe SPS.
Poštovana gospodo narodni poslanici, na kraju ove rasprave, koja se vodila o ovim kozmetičkim promenama zakona o porezu na promet i akcizama, možemo da konstatujemo da se ništa značajno, niti u smislu olakšica, niti u smislu poboljšanja, neće desiti u narednoj fiskalnoj godini, iako su najavljene ove promene, koje će navodno omogućiti bolji položaj stanovništva, tako što će se smanjiti cena mesa, mesnih prerađevina, voća i povrća i svežih jaja - to neće značajno uticati na socijalno-ekonomski položaj stanovništva, tj. neće uticati na poboljšanje kupovne moći stanovništva. Jer, ako smo konstatovali da je industrijska proizvodnja gotovo na nuli, odnosno da je u padu i da se ne vidi kako će doći do rasta, uz stalna obećanja - ako dođu donacije ili ako nešto prodamo od srpske privrede, onda ćemo moći da ulažemo neke pare u obrtna sredstva, onda ćemo imati nekakav zamajac u toj oblasti, pa tek onda možemo očekivati rast društvenog standarda, odnosno porast plata za nekih 10-15%, a ovamo, najavljujemo inflaciju koja će biti na nivou nekih 20%. To znači opet realan pad ličnih dohodaka za nekih 30-40%. Imamo najavu rasta cena u oblasti komunalnih usluga. Znači opet će nam otići i grejanje, i struja, i ostale komunalne usluge u narednoj godini. Mislim da kroz ovu kozmetiku koja se uvodi u ova dva propisa, neće doći do poboljšanja onogo što se ovde potenciralo, a to je bolji život građana Srbije i društveni standard. I ne vidim da će se ovim nešto popraviti kupovna moć stanovništva. Jer proizvođači hrane i ovih ostalih proizvoda, koji se uglavnom prodaju na pijaci, nalaze se u tzv. izdvojenoj sferi, mimo poreskog zahvatanja, pošto sve ono što se prodaje na pijacama, to je mimo poreske sfere i uglavnom nema nekog značajnog efekta, iako je bilo najava da će se i na pijaci uvesti registar-kasa. Mislim da je to u ovom momentu gotovo nemoguće, jer na pijacama se prodaje sve i svašta, od pravih poljoprivrednih proizvoda do raznorazne švercovane robe. Mislim da na pijaci niko ne trguje zato što obožava pijacu, već zato što hoće da dođe do gotovog dinara i zato što mu se tu pruža prilika da na taj način proda svoju robu. Ova kozmetika i ova rasprava, koju ceo dan vodimo, na ovaj, rekao bih, neposlovnički način, sa potrebom da do kraja ove godine napravimo ovu promenu propisa, neće popraviti stanje u državi, a pogotovu neće poboljšati stabilnost privrednog sistema ove države. Mislimo da bez obzira što je rast akciza na cigaretama značajan, to neće popraviti finansijsko stanje u budžetu, već će verovatno popraviti finansije onih koji se nalaze u sivoj zoni, onih koji se bave švercom cigareta i onih koji kontrolišu šverc cigareta. I definitivno smatramo da ovo više njima odgovara, nego što će država značajno dobiti efekte u ovoj oblasti. Evo, to se ovde vidi iz procene efekata promena u poreskom sistemu u prihodima za 2002. godinu. Znači, povećanje ukupne mase sredstava koja se očekuje i njeno ostvarenje u narednoj godini, je negde oko 6 milijardi i 480 miliona. To nije značajna stavka i ne predstavlja cifru za koju ćemo moći očekivati, niti možemo očekivati na ovaj način ove efekte o kojima se ovde, sa ove govornice, pokušava nešto reći (to je strana 9. u obrazloženju). Prema tome, mislim da i ovi efekti smanjenja (ne govorim o smanjenjima kada se govori o oslobođenjima kod poreza na promet i kod proizvodnje lekova - za jednu milijardu i kod prehrambenih proizvoda - za dve milijarde) neće stvoriti značajniji balans, niti će pomoći da se kupovna moć stanovništva popravi. Nisam demantovao sa ove govornice kada je govoreno da su nam realno porasli lični dohoci, da su oni pomogli da se poboljša kupovna moć stanovništva; i nije dokazano da su plate 200 maraka; i dalje mislim da su one 150 maraka na nivou opšteg proseka. I ova kozmetička povećanja pred Novu godinu nekih ličnih dohodaka za 5,6 ili 7%, neće popraviti kupovnu moć stanovništva. Prema tome, u oblasti poreza na promet, u oblasti akciza, nastavlja se ista praksa, imamo recesionu politiku i ne očekujem da će se značajnije popraviti rast prihoda u narednoj godini, jer je jasno da je u oblasti sive ekonomije jako puno još stvari, pre svega u onom delu gde su cigarete, gde je alkohol, gde je nafta i gde je kafa. Znači, sve akcizne robe se značajno nalaze još u sivoj ekonomiji i na tom planu se ništa značajno nije učinilo. Prema tome, biću protiv Predloga ovog zakona u načela. Ako budu usvojeni amandmani onako kako smo predložili, razgovaraćemo i razmisliti šta ćemo raditi kad se bude razmatrao zakon u pojedinostima.
Da li se još ko javlja za reč? Za reč se javio gospodin Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe DOS.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovano predsedništvo, ocenjujete da smo u ovonedeljnoj raspravi po pitanju kriterijuma izmena zakona o akcizama i porezu na promet mi zapravo ponovili one diskusije i one stavove koji su bili dominantni i u procesu usvajanja zakona koje danas delimično menjamo. Karakteristika kritičara, koji su i onda i sada kritikovali ovaj zakon, je potpuno odsustvo spremnosti da se realno sagleda stanje u društvu i pažljivo analiziraju uzroci situacije koja je takva kakva je. No, tačno je da neko može kritikovati restriktivnu politiku Republičke vlade u oblasti javne potrošnje . Ali, to je naša namera i od nje nećemo odustati, vodićemo pažljivo računane o šest i po milijardi, koje možda za opoziciju nisu značajna finansijska sredstva, nego o jednom dinaru. Jer, ovoga puta tajdinar ne dolazi iz Topčidera, iz štamparije novca, nego dolaze iz proizvodnje koja je takva kakva je i iz pažljive politike koju vodi ova država. Između ostalog, dolazi iz one iste kase iz koje ta država mora: da vrati staru deviznu štednju; da svakog meseca isplati penzije; da svakog meseca ispuni obaveze za dečji dodatak; invalidninu; da svakog meseca obezbedi socijalnu pomoć za 20.000 izbeglica, da obezbedi sredstava za restrukturiranje privreda, da obezbedi sredstva za 1,5 milion ljudi koji su ostali bez posla. Eto, to je državna kasakojojmi danas olakšavamo ovim izmenama Zakona o porezu na promet. U martu mesecu kada smo usvajaliZakonkoji danas delimično menjamo, bilo je puno primedaba i puno raznovrsnih ideja. One su zaista liberalne, ali vas pozivam daiz perspektive opozicijeodgovorite zašto vi u deset godina niste ukidali te poreze, već ste ih, naprotiv, proširivali i uvećavali. Danas poslanička grupa DOS-a podržava izmene Zakona u onom delu u kome se ukidaporez na promet u visini od 20% za sveže meso, povrće, jaja , ortopedska pomagalai lekove sa pozitivne liste Ako nastavimo ovim tempom, sa pažljivom potrošnjom, kontrolisanim javnim rashodima, siguran sam da ćemo za godinu danaimati oblast koja će biti poreski liberalizovana, oslobođena odovakve vrste opterećenja.Sve drugo je kupovina socijalnog mira na kratak rok,koji sam po sebi ne može biti zadovoljavajući za društvo koje se morapromeniti. Dakle, ideja o oslobađanju ovih proizvoda nije ideja liberalizovanja tržišta, u segmentu u kome država više ne arbitrira . Vi ste govorili samo o socijalnojkomponenti, pravdajući, recimo, efekatovoga činjenicom da će cena nekog proizvoda biti za 20% niža, a odbijate pri tom da govorite o činjenici da danasod pravnog lica ne možete kupiti jednu tonu domaćeg krompira, jednu tonu domaćeg paradajza, krastavac, luk. "C" market i "Pekabeta" te proizvode uzimaju iz inostranstva. To je zbog toga što je bio frapantan raskorak između statusa pravnog lica i fizičkog lica. Vi ste pravu proizvodnju uništili. Plantaže Pekabete u okolini Beograda su arheološka nalazišta. Ovim se otvara nova proizvodna perspektiva za ta preduzećai mi smo zadovoljni što smo u prilici da to učinimo. Isti je slučaj i sa lekovima sa pozitivne liste. Mi očekujemo da će to biti olakšica i za proizvođače, koji će postati dominantni ne samo na domaćem tržištu, već i na tržištima u okolini. Cena leka je ino - domicilna i ona se ne formira proizvoljnom voljom Vlade ili DOS-a, već standardima država u okruženju koje utiču na komponentekoje su sastavni delovi nekog leka. Dakle, ovo je dvostruka prednost ovih izmena i mislim da o tome treba govoriti. Prvi cilj je privredni aspekt, a drugo je socijalni. Što se tiče tog manipulisanja cenom i idejekojom se akciza zapravo na realan način uvećava, a pri tom se ne menja cena na tržištu, reći ću šta je struktura maloprodajne cene, recimo benzinado 76 oktana. Imate rafinerijsku i nabavnu cenu. Onda kada su utvrđivane ove cene, za 40% je bila viša cena nafte na svetskom tržištu. Pratite okolnosti pod kojima danasfunkcioniše ta oblastu uslovima tržišnog okruženja, pa ćete videti da zapravo u tom prostoru mi reagujemo i ne dovodeći u pitanje cene od 44 dinara, zapravo uvećavamo akcizu, ostvarujemo dobit od 6,5 milijardi dinara, čime otvaramo mogućnost umanjenja poreza na prometza ove proizvode koje smo pomenuli i istovremeno ne dovodimo u pitanje taj nominalni iznos u našojdržavnojkasi. Tako će iz ove akcize biti obezbeđena sredstva: za obnovu zdravstvenih ustanova; za prosvetu i delimično za reorganizaciju naše privrede; zapravo za namenske programe za radnike koji traže prekvalifikacije zbog promene radnog mesta. Možda izgleda da ne možemo govoriti o ovomesa isključivo praktičnog stanovišta, ali mi već moramo, naravno razmišljatio okolnostima pod kojima naše društvofunkcioniše, bez podele na poziciju i opoziciju, jer ekonomija tako nešto u ovom segmentuo kome mi danas razgovaramo - ne priznaje. Mislim da je to jasno posle godinu dana primene ovakve fiskalne politike. Mi smo faktički stavili znakjednakosti između prihoda i rashoda u budžetu, nema paralelnih računa, nema štampanja novca i ispunjavamo svoje obaveze.Nadam se da je uinteresu svih poslanika u Skupštini da se ona dugovanjakoja su stvorena u zaista teškom vremenu, ne prema političarima, nego prema našojjavnosti, u celini izmire. I kada je reč o vraćanju stare devizne štednje, niko ne kaže: vratićemo građanima ta sredstva ukoliko glasaju za DOS, a nećemo nekome drugome. Naprotiv, mi ovim stvaramo temelje jedne moderne evropske Srbije u kojoj će, naravno, biti puno prostora za političke konflikte , a mislim da ovo nije dobra osnovaza takvu vrstu političkog ponašanja. Sasvim sigurno možemo reći nekoliko činjenica , a to je da je ovo prvi korak u liberalizacijii da ga zbog toga DOS podržava. Istovremeno ta liberalizacija ne dovodi u pitanjetajsuštinski koncept na kome mi insistiramo, a to je pažljivo trošenje sredstava, da nema rasipničke politikei da ovo nije isključivo socijalni tender u kome mi želimo da tu odigramo presudnu ulogu, već je ovo zapravo veliki privredni podsticaj. Nadam se da ćemo za godinu dana od Odbora za poljoprivreduovog parlamentadobiti izveštaj u kojem će stajati da smo mi postali izvoznici hrane, a ne društvo koje mora da uvozi krompir, luk, paradajz ili pasulj, što je, nažalost, naša današnja stvarnost.
Zahvaljujem. (Aleksandar Vučić traži reč.) Po kom osnovuželite reč? [[Aleksandar Vučić: Javljam se za repliku.]] Ne možete da dobijete reč za repliku. (Aleksandar Vučić:Po Poslovniku.) Po Poslovniku, ali da ne koristite pravo replike. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, morali ste da mi date pravo na repliku, gospodin Jovanović je govorio o opoziciji u ovom parlamentu na način koji daje povoda za ovo javljanje. Imam pravo, po Poslovniku kao podzakonskom pravnom aktu, kao poslanik Srpske radikalne stranke da odgovorim na ono što je gospodin Jovanović rekao. Gospodin Jovanović je nešto rekao što zaista nije istina. Doneo sam papire pa ću vam to pokazaticrno na belo. Mi smo bili, gospodine Jovanoviću,ne korektni, već gotovo neverovatno korektni za jednu opozicionu političku partiju, pošto u našem predlogu, u našim amandmanima mi smo skresali budžet, nismo se bavili timeda se ulagujemo narodu, da govorimo ljudima - imaćete budžet od ne znam koliko stotina milijardi, pa da ga uvećamo još za 30 ili 40 milijardi da bude 260, nego smo ga skresali na 180 - da ne računamo sa osnovnim deficitom od 219 - na 123 milijarde. Možda ćete tu naći manjkavosti, pa reći: nećete moći sve, ono što treba da isplatiteneće biti dovoljno za sve. Ali, to pokazuje da uopošte nismo bili demagozi, da nismo varali nikoga u Srbiji, nego da smo na najkorektniji, najpošteniji način pokušali da napravimojedan restriktivan predlog budžeta. Takvi su naši amandmani, upravo suprotni od onoga što ste vi rekli. Možda neko drugi traži pare za odbojku, neko drugi za ne znam šta, alimi to ne tražimo , mi znamo u kakvojsituaciji je Srbija, ne lažemo narodda bi tekli med i mleko ukoliko bismo mi došli na vlast, već kažemo, naravno, mora da se stegne kaiš. I tu su naši amandmani, mi tražimo još restriktivniji budžet, a ne velike pare - dajte pare. Mi tražimo smanjenje, a ne povećanje javne potrošnje, upravo obrnuto od onoga što ste vi rekli. Mi smo predložili povodom zakona o akcizamai porezu na promet - malo smanjenje akciza , ali uvođenje novih akcizakoje do sada nisu bile, kao što je to bilo oko derivata itd. Govorite o krompiru, da se uvozi danas iz Holandije ili ne znam odakle. Nije bolji krompir iz Holandije od krompira u Prilikama, to je selo krajIvanjice. Bolji je ovajnaš, ali mi uništavamo našu proizvodnju, uništavamo je i depresijacijomnemačke marke, uništavamo je na svaki način, zato što po svaku cenu pokušavaju neki da se uništi ono što je proizvodnja u Srbiji , da tako nešto ne postoji, da nemamo više nikakvu šansu da tu proizvodnju na bilo koji način posle toga razvijemo. To je suštinska stvar. Ne znam gde ste uopšte našli sve to što ste prebacivali, jer naše primedbe se uopšte nisu kretale u tim okvirima. Upravo suprotno, mi kao politička organizacija umerene desnice ne možemo i ne bi smeli da tražimo budžet koji će da bude dva puta veći ili 30-40% veći od onoga što je već predviđeno. Ako vi imate ovoliki deficit, pitam odakle ovolike kamate od 22 milijarde, ako smo dobili tolike grejs periode od sedam, deset godina itd, pa moramo sada da plaćamo 22 milijarde? (Predsednik: Vreme.) Još nešto oko cene nafte i benzina - na svetskom tržištu je svuda trend pada cene na 18-19 dolara maksimalno, samo kod nas cena benzina raste. Već se najavljuje povećanje cene električne energije u martu. Možete da mislite koliko, kako i na koji način će to da se odrazi na cene.
Ovo su bile primedbe na Poslovnik. Ubuduće kad neko spomene DOS ili vlast, pravo na repliku će imati 18 političkih stranaka. Za reč se javio ministar Đelić.
Dve stvari. Prvo, oko budžeta, mada ćemo imati prilike mnogo više da pričamo o tome kada to dođe na dnevni red. Druga stvar se tiče glasanja u načelu oko ova dva poreska zakona. Što se tiče amandmana da se smanji budžeta na 122 milijarde, poruka je jasna - ili ćemo da kažemo da mi nećemo platiti kamate inostranstvu, znači ono što smo se dogovorili sa Pariskim klubom pada u vodu; ili nećemo, to će biti vest za prosvetne radnike, isplatiti njima tri plate ili penzionerima tri-četiri penzije. Srbija je takva da imamo neka zakonski uređena prava. Demokratija, to je da se napravi jedan budžet - za razliku od onih koji su se pravili prošlih godina - gde se iskazuju zakonski uređena prava, tako da onda vi kao predstavnici naroda možete da odlučite da li su ta prava u redu ili nisu. Ali, nije na izvršnoj vlasti da napravi jedan nerealan budžet, kao što su se pravili pre sa nultom inflacijom ili kao što je planiran budžet za 2000. godinu sa jednom ili dve penzije manje. Na to liči naša zemlja, to su prava na kojima radimo. A kada se spozna da neka prava neće biti održana u istom kalupu i na istom nivou, onda se predlažu izmene, kao što se danas predlaže na saveznom nivou u domenu penzijsko-invalidskog osiguranja. Znači, to je budžet istine, a ne demagogije. Što se tiče poreskih zakona, poreska politika je jedan od najlošijih instrumenata za sprovođenje drugih politika, na primer razvojne politike, politike nataliteta, čak i socijalne politike. Ono što danas predlažemo u ova dva zakona, to je da kažemo - odstupanje od onoga što je pravi princip, a to je da porez bude neutralan, da stopa bude ista za sve proizvode i za razne kategorije našeg stanovništva, a da se na rashodnoj strani socijalna politika sprovodi kao što se sprovodila ove godine, kada imamo regularne, redovne, ažurne i realno iskazane dečije dodatke. To je ona prava stvar. Međutim, u ovom momentu, u decembru 2001. godine na dva ključna tržišta Srbije situacija je različita. Mi kao izvršna vlast priznajemo našu nemoć da u ovom momentu uredimo, onoliko koliko bi trebalo da bude uređeno, jedno tržište, tj. tržište sveže hrane i tržište lekova. Zbog toga postoje te dve godine i postoje dva zadatka. Prvi zadatak je da se u ovom momentu da predah našem stanovništvu, da u tim ključnim segmentima - hrana, lekovi i komunalije, a znamo da su za naše najsiromašnije građane te tri stavke veoma važne za njihov porodični budžet, dođe do smanjenja cena. Mogu da kažem da sa organizovanom trgovinom, sa kojom ćemo imati sastanak sutra, ukoliko vi usvojite ove zakone, oni već najavljuju veoma velika smanjenja cena. Da dam samo jedan primer - "C - market" je najavio smanjenje svežeg mesa za 25%. Biće ih još više. "Pekabeta" je najavila još veća smanjenja u nekim elementima, na primer u voću i povrću. To je jedna stvar. S druge strane, postoji nešto što je, na žalost, isto realnost naše proizvodnje, a to je kada se da jedna poreska olakšica, ako nije propraćena nekim drugim merama kontrole onoga što se dešava na tržištu i antimonopolske kontrole, ako se proizvođači ne dogovore o jednom nivou cena, onda poreski efekti nisu dugotrajni. Zbog toga imate čvrst angažman naše Vlade da ćemo u mesecima koji dolaze i te kako delovati na terenu kroz tržišnu inspekciju i kroz propratne mere, tako da ova smanjenja cena ne budu iskorišćena sa strane proizvođača ili trgovaca - da kriju njihovu manjkavost produktivnosti ili pak da pokušavaju da nadoknade ono što su izgubili u zadnjih deset godina. Znači, vaš glas danas za ova dva zakona je snažni glas za poboljšanje standarda naših građana, ali isto tako i jedna obaveza za vlast, tj. za našu Vladu, da propratno mnogo bolje uredimo tržište hrane, i lekova tako da za dve godine, kada ovo dođe ponovo na dnevni red, možemo da konstatujemo da je vreme da se i tu popuni ovaj fiskalni sistem i da pređe u normalu. Eto, toliko i nadam se da ćete glasati za dva ključna zakona.
Pošto se više niko ne javlja za reč, zaključujem zajednički načelni pretres Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet i Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona u načelu. Prvo, stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, u načelu. Za 136, protiv 15, uzdržanih nema, nije glasalo 25, ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Drugo, stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 137, protiv 39, uzdržanih nema, nije glasalo četiri, ukupno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona o akcizama, u načelu. Narodna skupština će o ovim predlozima zakona o kojima je obavila zajednički načelni pretres, a koji su prihvaćeni u načelu, obaviti pretres u pojedinostima i glasati u celini. Sutra u 9,00 časova Zakonodavni odbor. Odbor za zaštitu životne sredine u 9,30 časova. Sednice odbora za zdravlje i kulturu u 11,00 časova se odlažu. Dame i gospodo narodni poslanici, obaveštavam vas da sa rad nastavljamo sutra u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 159 narodnih poslanika. Molim vas da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Miloš Lučić, Dušan Budišin, Ljubiša Đoković, Vasilije Pavićević, Slavoljub Matić, Branislav Ivković, Predrag Stojanović, Momčilo Trajković, Radič Joković i (pre podne) Milutin Prodanović. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik,potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Nastavljamo rad po dnevnom redu. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA PROMET (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Vojislav Janković, Marko Ćulibrk, Dragoljub Vojinović, Živanko Radovančev, Marko Ćulibrk, Joca Arsić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto Odbor za finansije nije dostavio izveštaj, a Vlada mišljenje o amandmanima podnetim na Predlog zakona, podsećam vas da, prema članu 136. stav 5. Poslovnika, Narodna skupština može odlučiti da se Predlog zakona razmatra i bez njih ili utvrditi novi rok u kome su dužni da to učine. Predlažem da Narodna skupština odluči da se Predlog zakona razmatra bez izveštaja Odbora za finansije i mišljenja Vlade. Stavljam na glasanje predlog da Narodna skupština razmatra Predlog zakona bez izveštaja Odbora za finansije i mišljenja Vlade. Za 103, protiv 17, uzdržan jedan, nije glasalo 43, ukupno 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, odlučila da razmatra Predlog zakona bez izveštaja Odbora za finansije i mišljenja Vlade. Pošto je Narodna skupština nakon što je zaključen zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmotren i Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o porezu na promet, prihvatila Predlog ovog zakona u načelu, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe SRS. Amandman će obrazložiti narodni poslanik Veroljub Arsić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Ima reč narodni poslanik Veroljub Arsić.