Danas imamo Predlog, Nacrt zakona o izmeni Zakona o akcizama. Razlozi za donošenje ovog zakona jesu dalja postepena harmonizacija akcizne politike sa propisima i standardima EU i obezbeđivanje stabilnijeg priliva sredstava od akciza na derivate nafte u republički budžet. Nekoliko praktičnih brojki, mogu da kažem da se radi o izjednačavanju akcize na derivate nafte. Predlaže se da se na derivate nafte akciza plaća u sledećim iznosima, i to: na sve vrste motornih benzina 49,50 dinara i sve vrste dizel-goriva 37 dinara po litru. Ključni, ovde, ovim novim zakonom, postižemo nekoliko najvažnijih praktičnih stvari. Prvo i prvo, to je naša obaveza na našem evropskom putu da usaglasimo akciznu politiku sa standardima EU. Dakle, da damo jednake mogućnosti svim. Istina je, povećanje akciza će postepeno da dovede do povećanja cene goriva. Međutim, istovremeno iz tih sredstava, tog minimalnog povećanja, dolazi do jačanja našeg republičkog budžeta, čime ćemo omogućiti da imamo pozitivan odraz na obdaništa, škole, penzionere i druge primaoce te vrste pomoći. Toliko.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Povredu Poslovnika reklamira narodni poslanik Radojko Obradović. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice, član 27. Poslovnika. Uvaženi ministar bez portfelja, gospodin Ugljanin, pročitao je jedan pripremljeni materijal. Prosto, molim da se Skupština i javnost ne dovodi u zabunu, ovo nije Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, kao što je rekao ministar, nego je Predlog zakona, jer mi ovde ne raspravljamo „nacrte”, nego „predloge”. Mislim da, koliko god bilo trivijalno, ipak nije nevažno, da ne unosimo zabunu. Hvala.
Pa znate, ne možete lapsus smatrati razlogom za povredu Poslovnika. Povredu Poslovnika mogu ja učiniti vođenjem sednice. Očigledno toga nije bilo, ali ako niste zadovoljni, u danu za glasanje se možemo izjasniti. (Narodni poslanik Radojko Obradović, sa mesta: Nema potrebe.) Ne? Zahvaljujem. Da li izvestilac Zakonodavnog odbora ili Odbora za finansije želi reč? (Ne) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da) Gospodin Siniša Stamenković ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, gospodine ministre, gospodo saradnici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama o kojem danas raspravljamo po hitnom postupku, po svom sadržaju i suštini jeste obavezujući akt, jer akcize ne mogu biti rešavane podzakonskim aktom, i to je jedan od osnovnih razloga što idemo na donošenje novog zakonskog rešenja. Elementi sistema i politike javnih prihoda koji se uređuju zakonom, kao i izmene i dopune tih elemenata, moraju se rešiti celovitim zakonskim rešenjima, koja zatim otvaraju niz drugih mera koje se sprovode u okviru raznih poslova u svim organima državne uprave. Usaglašavanje odredaba koje se odnose na specifično oporezivanje akcizama na derivate nafte, a koja su često menjane u zavisnosti od svetskih cena, zatim vrsta i kvaliteta derivata nafte, opet, otvara potrebu da se zakonskim aktom ponovo usaglasi kompletna struktura upoređivanja derivata od nafte sa svim standardima EU, kao što je i ministar rekao. Harmonizacija akcizne politike EU sa propisima i standardima Srbije nije ni lak ni naivan posao, već dugoročno najodgovornija aktivnost na planu smanjenja svih pojava sive ekonomije u prometu derivata nafte i, normalno, samim tim, ogroman posao u smislu trajnijeg obezbeđivanja stabilnog priliva sredstava od akciza na derivate u republički budžet. Poslanička grupa PUPS je u celosti podržala Zakon o akcizama, „Službeni glasnik RS”, broj 101/10, koji je stupio na snagu 1.1.2011. godine, kada su i propisani svi iznosi akciza na motorne benzine i dizel-goriva, a čija je cena direktno zavisila od vrste i kvaliteta navedenih derivata. Reakcija potrošača, uvoznika i distributera benzina i naftnih derivata zahtevala je da u cilju stvaranja jednakih uslova na tržištu Republike Srbije stvorimo najpovoljniji okvir za sve učesnike u proizvodnji i prometu derivata nafte. A, Poslanička grupa PUPS je i tada podržala ova nastojanja, kao i to da se ispoštuje zahtev za novo propisivanje istih iznosa akciza na sve vrste motornih benzina i sve vrste dizel-goriva. Podsećamo da je predloženo izjednačavanje iznosa akciza na sve vrste motornih benzina, kao što su EVRO BMB 98, EVRO Premium BMB 95, kao i EVRO dizel, kao uniformno određena cena kada se izvršila i pravno-tehnička usaglašenost svih odredaba zakona i zato smo glasali za ovaj zakon. Izmenama i dopunama Zakona o akcizama ne odstupa se od komunitarnih zahteva u pogledu visine minimalnih akciza na naftne derivate, ali jeste činjenica da Zakonom o akcizama nije predviđeno ni akcizno opterećenje prirodnog gasa, koji se upotrebljava kao motorno gorivo i za automobile na gas. Izmenama i dopunama Zakona sada se propisuju minimalni nivoi oporezivanja koji važe i za sva motorna goriva. Aneksom I u Tabeli A, B i C definisane su minimalne akcize koje su u evrima za hiljadu litara, odnosno na hiljadu kilograma gigadžul iznose: za olovni benzin 421, za bezolovni benzin 359, za lako dizel gorivo 330, za kerozin 330 i za tečni naftni gas 125, odnosno za zemni gas 2,6 evra. Ovim zakonom vrši se ispravka na propisivanje minimalnog nivoa akciza koje se primenjuju na proizvode koji se koriste kao motorno gorivo u industrijske i komercijalne svrhe, a pre svega za poljoprivredu, za šumarstvo, za uzgoj riba, za javne radove, za stacionarne pogonske motore i druge pogone koji su nepokretni. Dodajmo tome da prema Zakonu o akcizama lož-ulje i električna energija nisu predmet oporezivanja akcizama kroz ovaj zakon. Izmenama i dopunama Zakona o akcizama normativna uređenost Predloga zakona je dovoljna, za period od njegovog donošenja pa sve do perioda dobijenog statusa punopravnog člana EU. Poslanička grupa PUPS nema amandmane na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, imajući u vidu da je ovaj Predlog zakona definitivno razrešio sve elemente sistema i politike javnih prihoda iz ove oblasti, kao i to da se uređivanjem poresko-pravne materije sada daje veliki doprinos potpunoj pravnoj sigurnosti, uz maksimalno obezbeđenje transparentnosti u vođenju poreske politike kojom se stvaraju jednaka prava, ali i jednake obaveze za sve subjekte u primeni prava poreskog sistema, kroz akcizna davanja. U danu za glasanje Poslanička grupa PUPS podržaće ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Čedomir Jovanović ima reč. Izvolite.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, zanimljiva rasprava, veoma zanimljiva, a mislim da će na trenutke biti i smešna zbog toga što ste, gospodine Ugljanin, dovedeni u neverovatnu poziciju. Vi ne možete da budete sagovornik parlamenta na ovoj tački dnevnog reda. To se videlo, između ostalog, iz onog što ste rekli. Kakve vi veze imate sa ovom besmislicom koja je parlamentu prosleđena u junu, šest meseci pošto smo mi sugerisali da se ne prave ovakve flagrantne greške i ne ugrožava ionako ugroženo tržište u Srbiji, a sve na štetu ljudi koji u ovoj zemlji žive? Gospodine Ugljanin, vi možete da budete dobar sagovornik na temu, recimo, izmena zakona o finansiranju lokalnih samouprava kojim se ukida transfer opštinama. Veoma nas interesuje kako vi kao deo vladajuće koalicije možete da pristanete da se Novi Pazar finansira iz prihoda ostvarenih po osnovu poreza na zarade, kada 70% radno sposobnog stanovništva u Pazaru nema posao. Na toj temi možete da budete sagovornik. Možete da budete sagovornik na temu subvencija u agraru, jer su subvencije ukinute za brdsko-planinsko područje, ali na temi akcizne politike ne možete da budete naš sagovornik. Hajde da krenemo od početka. Netačno je obrazloženje. Nikakve veze ovaj zakon nema sa ambicijom Srbije da uskladi akciznu politiku i svoje fiskalne poteze sa direktivama EU. Izmene ovog zakona su, kao i sve druge izmene, nažalost, posledica pritiska EU, koja se više stara o interesima građana Srbije od same Vlade ove zemlje, pa i vas kao njenog ministra. Niste vi, gospodine Ugljanin, došli u parlament zbog toga što građani Novog Pazara plaćaju neopravdano skupo benzin i dizel gorivo, nego ste ovde došli zato što ste na tako nešto bili prinuđeni pritiskom iz Brisela. O čemu se radi? Radi se o favorizovanju "Gasproma" u Srbiji. U decembru su vam rekli da ovakav zakon ne može da prođe, da će on biti oboren u Briselu, zbog toga što je u suprotnosti ne sa evropskim direktivama nego sa SSP, koji smo potpisali i to je vrlo jasno. On krši Prelazni trgovinski sporazum za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, u članu 22. i članu 37. Mi moramo da izaberemo da li ćemo u Moskvu ili ćemo u Brisel. Pošto očigledno vi volite politiku "dobro jutro, čaršijo" na sve četiri strane, ovo je kraj toga i nije tačno da ovo ništa ne košta. Košta, koštaće i vaše glasače u Novom Pazaru, koštaće one poljoprivrednike koji su blokirali Srbiju sedam dana dok ih nije pobedio ministar poljoprivrede tako što je prihvatio sve njihove uslove. Mi na tako nešto ne mislimo da pristanemo, već, naprotiv, želimo da vas kritikujemo i na takav način društvu na vreme pošaljemo poruku da razmišljaju svojom glavom kada na izbore izlaze. Šta ste vi uradili? Vi ste u decembru odlučili da favorizujete Naftnu industrije Srbije koja nije u vlasništvu Republike Srbije, nego je u vlasništvu Ruske Federacije, tako što ćete uvesti veće opterećenje kroz akcizne mere na sve druge proizvođače benzina i dizela, osim na Naftnu industriju Srbije, na teritoriji čitave Srbije. Do čega je to dovelo? Dovelo je do različitih cena. Veštački je učinjeno skupljim svako drugo gorivo osim onog koje izlazi iz Naftne industrije Srbije. Kvalitetno je bilo skuplje tako što je veštački kroz akcize bilo dodatno opterećeno. Evo ga predlog zakona koji smo mi u januaru prosledili predsednici parlamenta, posle šest meseci Vlada dolazi sa izmenama Zakona, ali ne na ovaj način na koji smo mi tražili, tako što će smanjiti akcize na ona goriva koja su neopravdano učinjena skupljim, ne, ona podiže akcize i na ovo lošije gorivo. Po čijem, to, džepu Vlada tim merama udara? Po džepu građana, vaših birača u Novom Pazaru, 60% cene goriva na pumpi jesu poreska opterećenja PDV i akciza. Plaćamo najskuplju naftu i gas u Evropi, 500 dolara je hiljadu kubnih metara interventnog gasa koji mi plaćamo. Zašto plaćamo u interventnoj ceni? Zbog toga što nemamo završeno skladište gasa. Zašto nemamo završeno skladište gasa? Zbog toga što nije u interesu ruskog partnera da ga završi, jer je bolje da ga prodaje po 500 dolara, nego da ga prodaje po 370, koliko inače on nama nudi, dok Nemcima nudi za 150, a Hrvatima za 280. Eto vam problema. Kako ćete pokrenuti privredu, kada imate tri puta skuplje energente, nego što je to slučaj sa našom konkurencijom? Da li to tako mora da bude? Ne mora. Zašto ste odlučili da uzimate 110 miliona više neopravdano od građana Srbije, a da, recimo, ne uzmete te pare od Naftne industrije Srbije koja u Srbiji eksploatiše naftu i gas uz rudnu rentu od 3%, a u Rusiji je 60. U Rumuniji je pet puta veća. Šta treba da se desi, pa da vaša vlada počne da razmišlja o interesima ljudi koji žive u ovoj zemlji, a ne, recimo, onih koji su u Srbiju došli da bi zaradili ovde uz ekstraprofite koje ne mogu da ostvare ni na jednom drugom tržištu? To su pitanja. 'Ajde da vidimo kolika je na primer akciza u Rumuniji. Akciza u Rumuniji je 38 evro-centi, u Bugarskoj 36, u Makedoniji 37, u Španiji 40, u Crnoj Gori 45, ali zašto kod nas najviše, gospodine Ugljanin? Kod nas je 50 evro-centi. Zašto to? U Austriji 48, u Hrvatskoj 44, u Sloveniji 40. Da li smo mi najbogatiji? Zašto to? 'Ajde to da povežemo sa nekim drugim merama vaše vlade. Ovo razumemo, pre svega, kao posledicu nedostatka drugih izvora sredstava i, sa druge strane, velike obaveze koju Vlada ima prema društvu. Pa, ako je to tako, ako se jedino na ovakav način država finansira, dajte onda neku strategiju, viziju, plan, kako ćemo te probleme rešavati u budućnosti. Ne možete da dozvolite ako na ovakav način deremo kožu sa leđa ljudi koji žive u ovoj zemlji. Pa, ne možete da budete tako galantni zbog toga što tražite neki koalicioni konfor koji vam je potreban, pa plaćate podršku jedne stranke ili nekoliko stranaka, recimo, ''katastrofalnim konceptom decentralizacije''. Na šta to liči? Ovde ljudi trba da razumeju da država nema novca, osim ovog koji ostvaruje kroz ovako nenormalne prihode i poreska opterećenja a, sa druge strane, ta država koja nema novca pristaje na ''koncept decentralizacije'' koji ničim tu državu ne oslobađa obaveza, ali umanjuje ionako mizerne prihode koji su nedovoljni za njeno funkcionisanje. Šta će biti sa Novim Pazarom kada vam se ukinu transferi iz Republike? Pa, naravno da se ukidaju, ali o tome ćemo da razgovaramo kada to dođe. Jasno je, i hiljadu evra za ''akciju'', ali to više tako ne može da funkcioniše. Dakle, gospodine Ugljanin, hajde lepo da razgovaramo o ovom zakonu. Ko će da odgovara? Ko će da odgovara za štetu koju su pretrpeli građani Srbije? Šest meseci su oni plaćali neopravdano visoku akciznu stopu na goriva koja su kvalitetnija. Sada se na nivo kvalitetnog goriva diže nekvalitetno. Pa, što ne pustite tržište da tržište formira jasne kriterijume i onda na tim kriterijumima počnemo da vodimo tu vrstu fiskalne politike? Gde su nam nadležni ministri? Nemamo ministra finansija, nemamo ga više i u Vladi, nemamo premijera. Premijer je ovde bio u petak.Dakle, imao je vremena za srpski parlament preduzeća, ali za srpske poslanike nema vremena, za nas tada nije imao vremena i nema danas. Ko će da odgovori na ovo? Šta je ono što treba da uvažite? Prvo morate da definišete metodologiju kojom će se vratiti sredstva ljudima kojima su oduzeta. Pa, ovakvom politikom direktno sebe sputavate u ambicijama koje pri tom ističite. Ako želimo da imamo efikasnu ekonomiju moramo je rasteretiti, a ne gušiti je ovim merama. Pogledajte obrazloženje u kome se navodi razlog za donošenje ovog zakona. Osnovni razlog za donošenje ovog zakona, odnosno cilj koji se Zakonom želi postići, jeste usaglašavanje odredaba koje se odnose na oporezivanje akcizom derivata nafte sa standardima EU. Kada smo saznali za te standarde? Je l' rekao neko u parlamentu da ti standardi postoje kada je usvojen Zakon u decembru mesecu? To smo uradili mi. Pa, koliko ovo društvo košta ta naknadna pamet – od Kosova preko Haga, privatizacije NIS-a, besplatnih akcija, ovoga sada što radite, onog što radite sa Zakonom o finansiranju stranaka, Zakonom o izboru poslanika?! Hajde jednom da se saslušamo pre nego što se donesu neke odluke. Ceo dan ovde u parlamentu gledamo šta ćemo sa zakonom koji nam je Vlada poslala, sa zakonom o finansiranju stranaka, zakonom koji stranku obavezuje da od banaka uzme 150 jemstava u izbornoj kampanji, što je nemoguće, uz sve druge probleme o kojima smo juče govorili. Naravno, ne možemo da podržimo ovaj zakon, reći ću vam i zbog čega. Umesto da spustite akcize, vi ste akcize podigli. Benzin će biti skuplji za 4,5 dinara, otići će na 49, dizel na 37 dinara, on je najnekvalitetniji. Umesto da ih spuštate, vi ste ih podigli. Ne možemo ovo da podržimo. I, svako ko sedne u automobil i ode na benzinsku pumpu treba da bude svestan činjenice da finansira nesposobnu vlast. Sa takvom praksom jednom mora da se prekine u Srbiji! Neko treba da odgovara za ovo, treba da odgovara za onu vrstu besmislice koja nas je dovela do prepiske sa Briselom u kojoj pitamo Brisel ono što je unapred savršeno jasno – da li se ovim krše norme slobodnog tržišta ili ne. Naravno da se krše. Ako se prekrše, ko za to odgovara? U Srbiji niko. To je ono što nam se ne dopada. Ideja da se na ovaj način menja zakon za nas je dodatno neprihvatljiva, zbog toga što smo mi kroz Predlog zakona o izmenama Zakona o akcizama potpuno definisali drugačiju proceduru. Mislimo da je ono u vašem interesu, ne zato što ćete za ovo da glasate, jer je to koalicioni red. Vi unutar svoje koalicije uspostavite neke odnose koji neće na kraju dovesti društvo do činjenice da je vladajuća koalicija vodila koalicionu politiku tako da je samu sebe uništila, jer ovo više niko ne može da podrži, a to nije naš interes. Naš interes, ako govorimo o LDP, jeste stabilna politička scena u Sandžaku. Ona ne može da bude stabilna ukoliko su tamo ugroženi životni interesi ljudi, a ugroženi su svakog dana, pa i ovim zakonom. Ta sirotinja po Sandžaku plaćaće sada skuplje i benzin i dizel, a to ne mora da bude tako. Definitivno ona nema više novca nego Austrijanci ili Nemci, a veća su opterećenja nego u Austriji i Nemačkoj. Zbog toga nema podrške za zakon. Ne znam čime su vas zadužili pa ste pristali da sednete sada tu i istrpite naših 20 minuta, plus 13 kritike, a potom odete dalje u skladu sa svojim obavezama. Još jednom bih da pročitam strukturu cene goriva i na takav način, ja sam uveren, presudno kompromitujem ovu inicijativu kao potpuno neprihvatljivu. Akcize – u Rumuniji 0,38, u Bugarskoj 0,36, u Makedoniji 0,37, u Španiji 0,42, u Sloveniji 0,41, u Crnoj Gori 0,45, u Mađarskoj 0,45, u Hrvatskoj 0,44, u Austriji 0,48, u Srbiji 0,51. Tri puta je veća prosečna plata u Sloveniji nego u Srbiji, ali i znatno je jeftinije gorivo. Tamo su manja opterećenja i zahvatanja države. Zbog toga ovo ne podržavamo, a biće prilike da razgovaramo o NIS-u, o vrlo lošim efektima privatizacije NIS-a, činjenici da ne možemo iz toga da izađemo, konfuziji i o direktnom konfliktu sporazuma koje smo pravili i sa Briselom i sa Moskvom.
Ministar Ugljanin ima reč. Izvolite.
Ja sam vas pažljivo saslušao. Ima jedna narodna izreka: "Ne možemo da imamo i jare i pare". Jedan od ključnih ciljeva akcizne politike je zaštita domaćeg tržišta. Tada kada je doneta ta odluka vezano za te, što kažete, nekvalitetne derivate nafte, urađeno je sa ciljem zaštite domaćeg tržišta, međutim, nas ne tera niko da ovo radimo. Mi smo kao Vlada dužni da izvršimo harmonizaciju naše akcizne politike sa EU. To je prva stvar. Druga stvar, vaša poređenja koja ste dali za susedne zemlje, mogu da vam dam jedan primer. Kada je gorivo bilo u bivšoj Jugoslaviji marku, u Turskoj je bilo dve marke, ali zato Turci prave 2.000 kilometara puta godišnje. Sledeća stvar, sredstva povećanja na koje se odnosi, mislim da možete da pričate da vi kao poslanici političke stranke možete da utičete na to gde će biti usmerena sredstva – ova sredstva se odnose na saniranje izvesnih problema, kako ste rekli, u penzionom fondu, dečijoj zaštiti i drugim korisnicima te pomoći. Dakle, što se tiče akcizne politike, inicijativa je vaša da utičete svakako. Pažljivo ćemo saslušati vaš predlog. Tu sam da čujem i da prenesem Vladi vaš predlog. Uglavnom, Vlada nije pokrenula ovaj postupak zbog ucena, nego zato što je sama odgovorna i dužna je da usaglasi akciznu politiku sa EU. Toliko.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospodine Ugljanin, ako očekujete da se složimo sa idejom da 110 miliona evra, koje je Vlada uzela od građana Srbije u prethodnih šest meseci, potrošite bez rebalansa, nećemo se složiti. Prema tome, rebalans budžeta – pa 110 miliona evra u budžet. Onda ne možete da kažete poljoprivrednicima da nema para, a da ovde 110 miliona evra zaradite mimo budžeta potpuno neplanirano, jer to nije bio projektovani prihod kada je budžet usvajan. Nema ga u budžetu. Druga stvar, nisu putevi u Turskoj pravljeni zbog cene goriva, u to budite sigurni. Ovde se putevi ne prave tako što se finansiraju iz ovih prihoda, u Srbiji se putevi prave, kao što ste videli, od kredita Svetske banke. A, pre nego što počnemo da pravimo te puteve moramo da napravimo projekte, a pre nego što ih napravimo moramo da imamo putnu privredu koju nemamo. Dakle, ovim se ne investira u puteve, nego se ovim vrlo jasno štiti monopol jedne kompanije, mislimo na NIS, na NIS ''Gasprom'', koji je zasnovan na pravu koje je ova država dala kroz državni sporazum sa Rusijom. Na pravu, na povlašćenom fiskalnom položaju. Ako govorimo o domaćem tržištu, onda ono ne postoji, gospodine Ugljanin. NIS nije domaća kompanija. NIS je kompanija ruske države u kojoj i mi imamo deo svojih akcija i to je privatna kompanija, sa stanovišta interesa građana Srbije, ne njihova, nije javno preduzeće ove države. Ona vodi svoju ekonomsku politiku: zadužuje se, investira, ostvaruje prihode. To nema nikakve veze sa građanima Srbije. Činjenica je da ste ovo morali da uradite, jer Evropska komisija vodi računa o šteti koju trpe oni koji su žrtve ekonomske diskriminacije, a to su bile kompanije koje nisu imale isti položaj kao i ''Gasprom'' u Srbiji. Pre svega, to je razlog ovih izmena, a ne naknadna želja da se harmonizuju odnosi sa EU, jer ovo nije nešto tako. Ako hoćete da ih harmonizujete, spustite akcize na onaj nivo na kojem su u Evropi i u skladu sa platama u Srbiji. (Predsednik: Vreme.) Ako pogledate odnos dve marke, jednu marku i činjenicu da je ovde u Srbiji plata bila pola marke, u Turskoj svakako nije, onda je jasno koliko su ovde veća opterećenja nego bilo gde drugde. (Predsednik: Vreme.) Ako govorimo o finansiranju puteva, to može da bude tema za neku drugu priliku, ali ovo nema veze sa tim.
Narodni poslanik Velimir Ilić ima reč.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, izuzetno sam iznenađen kada sam video u sali da gospodin Ugljanin danas predstavlja Vladu na jednom ovakvom zakonu, zakonu koji niko sada u Srbiji nije očekivao, pa, nemojte i sad tu jednu priču da se opet nešto prilagođava EU. Zamislite kakve mi gluposti pričamo – da EU tera Srbiju da poveća akcize, je l'. A, što ne smanjite akcize, bio bi red? Euro pada, opada, to svakog dana gledamo. Gorivo raste. Aman, treba novca za budžet. I, sad ste našli rešenje, da pod maskom EU, podignete te cene. E, šta se sada događa? Vi ćete izazvati kontraefekte, gospodine Ugljanin, jer će cena benzina i nafte smanjiti potrošnju, a punjenje budžeta će biti manje. Povući će niz povećanja drugih cena. Uništiće mnoge privrednike. Imaćete znatno manje punjenje budžeta nego što ste do sada imali. Cena goriva u Srbiji je neizdrživa sa ovim dohocima i ovakvim stanjem u privredi. Na današnji dan imate 76.000 firmi u stečaju. Svako poskupljenje energetike povlači za sobom lanac i haos, uništava i razara srpsku privredu, a posebno i selo i sve proizvođače u Srbiji. Prema tome, uopšte nije trebalo da vi dođete ovde, trebalo je da dođe gospodin Cvetković kao ministar finansija i da nam da tu ''radosnu'' vest. Druga stvar, vi sada poredite EU. Sada ću vam reći jedan podatak koji je izuzetno važan. U EU akcize na gorivo direktno idu u gradnju putne infrastrukture. Na prime, u Engleskoj, u Nemačkoj, u svim tim zemljama od akciza se izdvaja preko 45%, štaviše, u nekima čak i preko 55%, za izgradnju novih puteva. A, kod nas, ovo što ste rekli – treba nam za penzije, treba nam za prosvetu, treba nam za policiju, da ne bi štrajkovala, itd, i to sve povlači lanac drugih nezadovoljnih. Vi sve više tonete u probleme. Zašto? Što rešavate, pa, tako bi i mali Đokica rešio problem; zapne mu u budžetu, a on kaže – podigni akcize. To je pitanje za nekog ''malog Đokicu'', tamo da rešava. Mi ovde očekujemo ozbiljnog ministra finansija, koji vodi makroekonomsku politiku ove države i koji će izaći sa ozbiljnim projektom izlaska iz krize, povećanjem zapošljavanja itd. Vi to, jednostavno, kada vam zafali, vi samo kažete – 'ajde, povećaj akcize na gorivo! I, onda, narod malo gunđa i trpi šta se događa. Znate da je pre nekoliko godina gorivo bilo duplo jeftinije. Duplo jeftinije! Tada se više radilo, više gradilo i bolje je bilo stanje u privredi itd. Sada ulazimo u velike probleme i bez ikakvog razloga, vi ovakvim metodama i promenom Zakona o akcizama, dovodite hiljade privrednika u Srbiji u veoma tešku situaciju, kao i same građane. Jednostavno, ne možete da nađete rešenje za punjenje budžeta. Ovom metodom još više smanjujete punjenje budžeta. U startu ćete na papiru povećati, ali ovaj narod ima optimum koliko može da za gorivo da, koliko može da za naftu da itd. Tako će i biti. To povlači jedan lanac nezadovoljstva i niz problema koji će nam se javiti u Srbiji. Prema tome, nije mi jasno zašto vi u Vladi ne možete da sednete i da nađete neki drugi izlaz iz ovakve situacije? Vi ne možete da rešite najosnovnije probleme. Kada sam nedavno čitao u novinama, novine su sve vaše, Vladine, a mislim da ne lažu, da Vlada ne plaća ni struju, da Vlada ne može da plaća ni osnovne komunalije, pa, koji je problem kod vas? Vršili ste rekonstrukciju Vlade i izašli ste sa projektom, sa nizom mera i rekli – Srbija će od danas bolje funkcionisati, svaki građanin će osetiti da je bolje. E, onda ste se setili da nemate para i ne možete da radite rebalans budžeta, jer ne možete da rešite pitanje. Ovako, bez rebalansa, vi, jednostavno, tučete, kao, ono, da ne kažem, u mraku, ali, vi ne znate, vi uopšte nemate cilj. Ne mogu da shvatim šta vi planirate. Kako možete da funkcionišete bez rebalansa budžeta? Kako ovde možete da nam pričate – donosimo zakon o finansiranju političkih stranaka, a neke stranke su u kampanji već dve godine, koja je izuzetno skupa i svakodnevna? Zauzeli su sav medijski prostor, bilborde itd. Iz kojih je to sredstava? Da li ima neko u Vladi da ih to pita, i o čemu se radi? O čemu se radi? Otkud ta sredstva? Ko to sve finansira? Sada, umesto da se bavite problemima građevinarstva, problemima poljoprivrede, koji su izuzetno veliki, problemima energetike, jer su to veliki problemi, problemima putne privrede, vi stalno čačkate nešto 2004–2008. godina, to stoji, ali ne čačkate 2008-2011. godinu. A, što malo ne pogledate i od 2000. do 2003. godine? E, to bi bilo mnogo dobro, gospodo, da malo pogledamo šta se to danas događa. Gospodo, korupcija je od 2008. godine do danas porasla za 40%. Da li je za vas u Vladi to neki signal? Nije sigurno. Nedavno je ministar Ćirić izašao i rekao da je kriza prošla, da krize više nema, da je zemlja izišla iz krize. To je bilo pre neki dan. A, kriza tek dolazi. Svakog dana sve više firmi odlazi u stečaj. Svakog dana je sve više firmi koje idu u likvidaciju. Prema tome, u čemu je problem? Ne može da bude realno punjenje budžeta ako ne radi privreda. Koja grana privrede funkcioniše? Vi ste ovim vašim metodama, posebno veštačkim održavanjem kursa evra, potpuno uništili sve izvoznike iz Srbije. Najbolji izvoznici iz Srbije danas odlaze u stečaj, jer ne mogu da izdrže ovu cenu evra i jednostavno idu u totalni bankrot. Da li verujete da jedan privrednik, koji je izvoznik 98%, mesečno gubi preko 100 hiljada evra samo na kursnoj razlici? Ali, ovim metodama ste podstakli uvoz. Svi vas tapšu po ramenima u Evropi. Zašto da ne, mi smo odlično tržište za njih – razaramo našu privredu, uništili smo naše banke, nemamo našu razvojnu banku, već dolazimo u poziciju da uvozimo sve i svašta iz celog sveta. Pa, zar Srbija danas da uvozi krastavac, meso? Zar Srbija da danas uvozi meso, a bila je izuzetno veliki izvoznik mesa. Zar Srbija uvozi hranu?! E, to je pitanje Vladi. Zašto Srbija uvozi hranu?! Zašto je Srbija uvoznik svih mogućih artikala koji postoje, a uništila je sopstvenu industriju? Molim vas lepo, da li vidite da nešto u Srbiji radi kad je u pitanju tekstilna industrija, industrija obuće, u preradi suhomesnatih proizvoda, u proizvodnji raznoraznih mašina, opreme, tehnologije, procesne opreme? Sve je propalo! Jednostavno, svi su krenuli u nagoveštaje štrajkova, u štrajkove, u probleme. A vi sad našli rešenje da ih još sve dodatno udarite po džepu tako što ćete povećati akcize na gorivo. Zašto niste smanjili akcize, da bi izjednačili uvoznike i da bi to bilo na jednom drugom nivou? A zašto povećanje? Zašto, ponavljam, gorivo toliko raste, iz dana u dan, ako kažete da dinar jača, jači je nego ikada? Vidimo pre neki dan da je najjači otkako je euro postao, ne znam, u ovoj godini najjači. Pa, zašto, onda, to ne pratite. Mi smo imali jednu formulu po kojoj se računala cena goriva. Da li ste tu formulu zaboravili? Ta formula postoji i zna se kad gorivo raste. I tačno se zna kako se vrši obračun cene goriva. Međutim, vi danas, jednostavno, sednete, kad vam zapne para vi to podelite i samo kažete – povećajte akcize, povećajte ove obaveze, povećajte one obaveze, itd. Go se ne svlači, ministre! Nema više od koga da se uzme, jer u Srbiji svi postaju sirotinja, izuzev jedne grupice koja je postala izuzetno bogata, ona se potpuno odvojila i iselila je svoje firme i svoja dobra iz Srbije i funkcioniše preko raznoraznih drugih banaka spolja, sa svojim preduzećima koja se nalaze vani. Prema tome, ovo vam nije dobro i molim vas da vi kao jedan ozbiljan čovek, domaćin čovek, pokrenete inicijativu i nazovete predsednika Vlade i skinete ovaj zakon sa dnevnog reda. Ili, umanjite akcize i tako ih izjednačite. I nemojmo sve stavljati u koš da to od nas traži EU. EU sigurno ne traži da se poveća cena goriva preko akciza. To sto posto ne traži! EU odlično zna stanje u Srbiji. Ali, kad god vama treba nešto da završite, vi kažete da su to zakoni koje nam nameće EU. Voleo bih da se oglasi neko iz EU i da kaže da li je tako. Evo pitanje za Vladu – dajte nam ko je iz EU tražio da se poveća cena goriva ili akciza? Mi iz opozicije ćemo napraviti sastanak sa tim gospodinom, da ga ubedimo da to nije dobro. Dajte nam ko je taj iz EU koji je insistirao da se ovo uradi na ovakav način. Vi imate ozbiljnih zakona koji treba da dođu ovde u parlament i čekate to neko vreme da ih stavite. Juče gledam – vas očekuje zakon o restituciji. To je izuzetno opasan zakon i tu će vam biti potrebno mnogo sredstava za realizaciju tog zakona. Kako vi mislite to da sprovedete? Da li vi mislite da to ovde usvoji neka vladajuća većina, da se vi formalno pokrijete i da dobijete kandidaturu, ili mislite da uradite jedan ozbiljan zakon, koji bi već trebalo da se pojavi, da se o njemu ozbiljno raspravlja i razgovara? Ovako, jednostavno, ući ćete u parlament, napravićete neki zakon, vaša vladajuća većina će to izglasati i, vi ćete reći – evo, skinuli smo još jednu obavezu, misleći da je time sve rešeno. Ali, to će tek izazvati hiljade problema. Kako mislite da sada vratite privredne objekte koje ste prodali u privatizaciji? Kako mislite da to završite u jednom kratkom roku, koji ostavljate da se radi u nekom letnjem periodu, na brzinu na nekoj sednici koja će trajati danonoćno, u nekoj raspravi koja će biti objedinjena, sigurno, i tako ćemo to sve usvojiti. Ali, život je nešto drugo. Život nije onaj papir koji ćemo mi usvojiti. On će posle napraviti sasvim druge probleme koje neće moći da reši ova vlada, a možda i naredne neke vlade koje će doći, jer ove štete koje se ovde nanose teško je ispraviti. Vidim, hvale se mnogi iz vladajuće koalicije – evo, dobijamo kredite, dobili smo za zdravstvo rekordni kredit, dobili smo za koridore rekordni kredit, itd. Sve to postoji. Ali, pitam vas sad, gospodine ministre – je li toliko važan u ovoj teškoj situaciji koridor prema Makedoniji, kad tamo nema saobraćaja? Ko vam to postavlja kao uslov? Da li je vama važan koridor, kojim, nadam se, prolazite, Ibarske magistrale? Da li je vama preči koridor gde je 27.000 auta dnevno ili koridor gde je 3.000 auta dnevno? Znate li da tamo gde je 3.000 auta dnevno košta održavanje tog koridora po kilometru 3.000 evra mesečno? Iz čega ćemo da održavamo, ako nema prihoda? Iz budžeta. I ponovo ćemo opteretiti budžet narednih godina još više. Imaćemo i kreditne linije i sve ostalo, koje će potpuno ugušiti ovu državu. Mi polako idemo u jedan totalni kolaps, gde ćemo sami sebe totalno zablokirati nepromišljenim odlukama. Ova odluka je totalno suprotna da izađemo iz krize. Nema veze, po tri, četiri dinara, pet dinara, deset dinara, to se nabere. Pa, pogledajte koliko je sad gorivo. Kako seljak da preživi? Vi mu još niste dali ni onu subvenciju, a već ste mu podigli gorivo, da mu to uzmete nazad. I sve ćete to uzeti nazad, kroz raznorazne obaveze i kroz poskupljenje repromaterijala i svega ostalog. Ovo je jedan lanac koji će povući inflaciju i sve ostalo. Prema tome, još jednom, da skratim priču, molim vas, kao jednog ozbiljnog čoveka, domaćina, koji je u Vladi, da zamolite vaše saradnike, a posebno premijera, da se ovaj zakon povuče, da smanjite akcize, izjednačite, i da jednom obradujete ovu Srbiju sa nekim pozitivnim odlukama. Ovako, ovaj narod doživljava stres svakog dana gledajući šta će poskupeti. Ali, ako ovo usvojimo, već za koji dan imaćemo lanac poskupljenja ponovo i to nećemo moći zaustaviti. Imaćemo inflaciju, imaćemo probleme. I, nemojte misliti da mnogi ljudi koji najavljuju štrajkove ne vide da je teška situacija. Vide da je teška situacija, al kad je došlo da štrajkuje policija znajte da je ''dogorelo do nokata''. E, to je vrlo opasno. I nemojte priču, slušao sam ministra odbrane ovde – stanje u vojnoj industriji je najbolje u poslednjih 20 godina, izvoz cveta, sve cveta, sve je super. Ono, odjednom, štrajk za štrajkom.! Evo, u Lučanima problemi, u Kragujevcu problemi, u "Slobodi" problemi, u "Krušiku" problemi! Pa, gde je to dobro?! Navedite jednu priču gde je dobro. Ne može ovako da funkcioniše država i zato vas molim da kao ministar utičete na tu vladu da nešto uradi, ako može. Prvo šta treba da uradi jeste da donese rebalans budžeta, da mi narodni poslanici znamo kako rekonstruisana Vlada raspolaže budžetom koji smo mi ovde usvojili krajem prošle godine. Potpuno ste izišli iz Zakona o budžetu, vi radite u Vladi bukvalno šta hoćete. Na telefonski poziv se puštaju pare. Kako? Za pojedina ministarstva koja su sada spojena, razdvojena, kako ste im budžete spajali, delili? Kako ste rudarstvo i energetiku podelili, živo me interesuje?! Da li neko u Vladi pita koliko je ko je dobio sredstava iz ove mase koja su doneta ovde u Zakonu o budžetu? Jednostavno, kako ste NIP podelili? Prema tome, molim vas da se ovaj zakon povuče jer ovo stvarno nema smisla i prevršila je dara meru. Hvala vam.
Samo se prijavite. Ministar želi reč. Izvolite, gospodine Ugljanine.
Zahvaljujem, gospodinu Iliću, i cenim vaše iskustvo i velike rezultate koje ste vi učinili na putnoj infrastrukturi dok ste bili ministar. Cenim i vašu diskusiju. Jedini ste dotakli mnoga pitanja, mnoga stvarna pitanja, koja muče svakog građanina. Nema nijedne primedbe na vaše izlaganje, ali pitanje je kako da se sve te praznine popune. Ovde se radi o toliko malim povećanjima, to su minimalna povećanja, koja će dati na državnom nivou veliki doprinos iz kojeg ćemo moći da rešavamo ova pitanja o kojima ste vi govorili. Za gledaoce i za sve poslanike, koji možda nisu upućeni, radi se o minimalnim povećanjima sa kojima vršimo usklađivanja. Moram da vas ispravim, ne postoji taj čovek, nema ta adresa, koji nas je ucenio. Mi sami, svesni naše obaveze, vršimo usklađivanje akcizne politike. Toliko.
Molim vas nemojte dobacivati. Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović.
Hvala, gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, poreski zakoni su u svakoj zemlji najvažniji zakoni. Kada se raspravlja o ovako važnim zakonima treba posmatrati celokupnu sliku, jer jedan zakon uređen u društvu, naročito ne poreski zakon, nije izolovan. Još uvek traje aranžman sa MMF, čujemo da će Vlada predložiti da se taj aranžman u nekom izmenjenom ili sličnom obliku produži. Imamo nekoliko aranžmana sa Svetskom bankom. Poznata je stvar da Svetska banka i MMF kada posmatraju svaku od zemalja, odnosno ekonomiju zemalja, posmatraju tri ključna parametra. To je malo izmenjeno velikom svetskom krizom od 2008. godine, ali su to, sa gledišta savremene ekonomije, tri osnovna elementa. To su: inflacija, budžetski deficit i devizni kurs. Kakve veze ovaj zakon ili kakve će posledice ovaj zakon i ekonomska politika Vlade imati na ova tri ključna elementa naših finansija? Ciljana inflacija, kako je to predvidela NBS za ovu godinu je 5,5% plus-minus 1,8%. U ovom trenutku inflacija je 15%. Pričamo o inflaciji mesec dana unazad. Kolika je danas, sa poslednjim podacima, ne znamo – bar tri puta veća nego što je bilo projektovano. Recite mi kada u bilo kojoj struci napravite grešku 1:3 na koji način onda možete da posmatrate ili predviđate dalji tok stvari. Narodna banka Srbije i Vlada su potpisale Sporazum o obaranju inflacije, kakve veze ovo sad i kakve će posledice povećanje cene goriva imati na inflaciju. Poznata je stvar da je gorivo sastavni element praktično svake stvari koja se proizvede i svake usluge koja se ponudi u Srbiji. Budžetski deficit je u prva četiri meseca dostigao 40% ukupnog budžetskog deficita i jasno je da nema priče o tome da inflacija neutralno deluje na budžet. Da, s jedne strane, podiže prihode i da to što je veća inflacija nema nikakvih posledica. I te kako ima posledica. Jasno je da povećana inflacija zahteva povećane izdatke i to što su nešto veći prihodi, veći su izdaci, to je još jedan razlog za rebalans budžeta. Koji je razlog što je kurs evra poslednjih nekoliko meseci drastično promenjen, pao je za praktično desetak procenata. Pa vrlo jednostavan, mislim da je u svetu, u ovom trenutku najisplativija stvar kupovina državnih zapisa Republike Srbije. Ubedljivo najisplativija stvar, jer imate na godišnjem nivo 13-14% kamatnu stopu, kada oborite kurs evra još 10% za ta tri meseca koliko imate hartije od vrednosti, pa sračunajte sami. To je tri do četiri puta više nego u bilo kojoj drugoj razvijenoj zemlji u svetu. To su tri osnovna elementa naše ekonomske politike. Budžetski deficit koji je enorman, pitanje gde će se zaustaviti. To je kurs evra koji potpuno nepredvidiv, jer kada ove strane banke, koje su došle ovde i koje kupuju hartije od vrednosti, odluče da se povuku sa ovog tržišta, kurs će da eksplodira i to je apsolutno jasno svakome. To je klasična piramidalna štednja koju smo u Srbiji videli već nekoliko puta. Kao što ste videli nisu imune i najrazvijenije zemlje na svetu. Pogledajte samo šta je bilo sa onim fondovima u Americi. I, treća stvar je inflacija. Do sada je tri puta veća od ciljane. Sa ovakvim rezultatima u poljoprivredi, sa ovakvim rezultatima akciznoj politici, možemo da očekujemo samo još gore stvari. Šta će biti rezultat kada se ovaj zakon usvoji za nekoliko dana? U obrazloženju ste rekli, Vlada je rekla, da bi to moglo da stvori veće troškove građana, ali to pre svega zavisi od cenovne politike proizvođača, odnosno uvoznika goriva. Da to je tačno, ali gospodin Jovanović je malopre napravio i izneo analizu učešća državnih obaveza u ceni goriva; akciza je 40, bila je do sada 45, odnosno 37 dinara, zavisi od vrste derivata, sada će biti 49,5 i 37, bar tako vi predlažete. Da, ali tek na to se računa PDV. Pa kad se uračuna PDV onda je povećanje u slučaju motornog benzina 5,8 dinara a ne četiri dinara, a u slučaju dizel-goriva 2,36 dinara a ne dva dinara. I kada uzmete da je u ceni goriva 60% država, 40 % je i sirova nafta i prerada nafte, kao i distribucija i osiguranje na benzinskim pumpama, a i troškovi benzinskih pumpi i sve ono što su obaveze, onda je veliko pitanje kako će ti proizvođači nafte da ukalkulišu ovih pet-šest dinara u svoju cenu, da ne podižu cenu, ako je država prvo namirila sebe. Mislim da ne može, osnovni element i osnovni postulat ekonomske politike da bude, "hajde da napunimo budžet". U ekonomiji se to zove elastičnost tražnje. Šta će se desiti sa prometom nafte i derivata kada cena skoči još šest dinara po litru? Da li je neko napravio analizu i da li u Vladi postoji analiza? Voleo bih da mi odgovorite koliko je opao promet derivata, pošto je to potpuno jasno? Nemojte vi da gledate Beograd, u Beogradu su zatvoreni mostovi pa je zakrčeno pola grada, bar ovog centralnog dela, ali šta se dešava po Srbiji sa podizanjem cene goriva i koliko će da opadne potrošnja? Poznata je stvar da je akcizna roba, pa, naravno, alkoholna pića, cigarete, ali i naftni derivati vrlo osetljiva na podizanje cena i to kada se podigne cena ne znači da će proporcionalno da poraste prihod. Naprotiv, po pravilu svuda u svetu u svim normalnim zemljama sveta, da gospodine Kasaloviću, ne znam zašto klimate glavom, ovo je bio vaš amandman, ovu sednicu imamo pre svega zbog vašeg amandmana, poznata je stvar da potražnja pada i onda su prihodi budžeta manji nego što jesu. To je poznata stvar svuda u svetu. Ne vidim razloga da ovde raspravljamo o stvarima koje su poznate, priznate i usvojene svuda u svetu, osim kod nas. Kakve će ovo efekte imati na privredu Srbije, na poljoprivredu, na cenu hrane, na sve one troškove protiv kojih jednim delom možemo da se borimo, jednim delom ne možemo, jer Srbija nije izolovano ostrvo i zavisi od mnogih drugih faktora koji se dešavaju svuda u svetu? Ako je osnovni element politike to da se puni budžet, pa makar i emitovanjem neograničenog broja državnih zapisa, na koje svake godine plaćamo sve veću i veću kamatu, onda je rezultat toga da su raspoloživa sredstva u budžetu za bilo šta sve manja i manja. I zato imamo svakim danom sve više problema, na svakom koraku. Mi smo predložili amandman gde bi država uradila ono što je uradio veliki broj država u svetu, da se akcize naravno ujednače, ali da se uzme za osnovicu ova niža cena. Pa da to, onda, ne dovede do povećanja cene goriva, jer Srbija je specifična po još nečemu. Srbija je vrlo specifična zemlja, jer kad treba nešto da poskupi, onda svi kažu da to poskupljuje zato što je vezano za evro i ta uvozna komponenata je izražena. A, kad evro izgubi 10% na vrednosti, recite mi spisak proizvoda koji su poslednjih meseci, kad je evro sa 107 došao na 96, dajte mi spisak proizvoda koji je pojeftinio u našim prodavnicama i spisak usluga koje su sad 10% jeftinije, zato što je evro izgubio na vrednosti. Takvih proizvoda nema, jer očigledno je da je ta politika samo jednosmerna, politika podizanja cene i nema politike vraćanja unazad. To je ovo što ste upravo i govorili: bitno je da se napuni budžet, jer je u prva četiri meseca prihod od PDV drastično podbacio u odnosu na plan. To je rezultat upravo toga, jer ako krenemo sa tom politikom, pošto nema PDV hajde da podižemo cene, to će samo izazvati još veće probleme u budžetu. U Engleskoj postoji jedno pravilo koje se primenjuje na mnoge stvari, a čini mi se da važi svuda u svetu, pa i kod nas, a to je ''pravilo pite''. Pošto znate kako izgleda engleska pita, okrugla, kao i naša, malo drugačijeg sastava, ali pravilo glasi: da bi neko dobio veće parče nego mora da dobije manje parče, jer pita ne može da menja veličinu. E, tako je sa našom ekonomijom, ako država dobije veće parče, onda će građani dobiti manje parče i to može da traje do nekog trenutka, dok se ekonomija potpuno ne raspadne. Nažalost, takvih primera u raznim zemljama u svetu ima koliko god hoćete. I samo od dobre vlade zavisi na koji način će uspeti to da prevaziđe i reši. Nažalost, ovo predloženo rešenje nije dobro. Ovo predloženo rešenje će nastaviti da povećava inflaciju. Prihodi budžeta će ponovo biti udruženi i videćemo se, zdravlja bože, za nekoliko meseci, pa ćemo videti ko je bio u pravu. Kurs evra će biti i dalje nepredvidiv, a to sve zajedno ima posledice i na strane investitore i na puteve o kojima ste govorili, kao i na živote svih nas. Hvala. [[Aplauz]]
Narodni poslanik gospodin Veroljub Arsić ima reč, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, dok ste ovde obrazlagali, pokušavao sam da razumem šta to hoće Vlada, koju vi sad predstavljate. Čak ste rekli, u jednom obraćanju narodnim poslanicima, da je u Turskoj, kad je cena goriva bila dve marke, pravljeno dve hiljade kilometara puta. Sad bih da postavim jedno pitanje, cena je ovde mnogo veća od dve marke, a za četiri godine niste napravili ni 200 km puta. U tome je problem. Čini mi se da ova vlada ima sasvim pogrešan smisao i sasvim pogrešno shvatanje zbog čega ona postoji. Vlade ne postoje da bi punile budžet. To je drugi deo koji vlada treba da ima. Onaj prvi jeste da uspostavi red i zakon na svojoj teritoriji, da napravi uslove da se privreda razvija i sa razvojem privrede da se poboljša standard građana. Onda neće biti problema da iz budžeta moramo da punimo penzione fondove, pa neće biti problema da iz budžeta punimo fondove zdravstvene zaštite, nego će budžet da postoji za državnu administraciju, za vojsku, za policiju, za investicije. Ne za trgovine hartijama od vrednosti. Jednom prilikom ste čak i rekli, ne možete i jare i pare. Slažem se, to pravilo važi u trgovini, ne može da važi kad se vodi država, bar ne na onaj način kako mi iz SNS shvatamo i razmišljamo kako država treba da se vodi. Navodno je od Nove godine liberalizovano tržište naftnih derivata i kao posledica liberalizacije trebalo je da dođe do pada cena nafte i naftinih derivata u maloprodaji. Međutim, zbog poslednjeg zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, nije došlo do toga, došlo je do povećanja cene. To je bilo, nešto, malo pred Novu godinu. A, koliko o budžetu vodite računa, gospodine ministre, mada ja vas tu baš previše i ne krivim, vi više imate tu moralnu odgovornost što ste u toj vlada i voleo bih da ovde sede koji tu politiku stvarno kreiraju. Samo da vas podsetim, ova vlada je kada je bio Zakon o upotrebi, držanju i nošenju dobara predlagala da se vazduhoplovi oslobode plaćanja tog poreza ili da se bitno umanji. Takođe, jahte, skuteri, splavovi, ali ste zato uveli da se poveća porez na transportna vozila za dostavu. Pa smo ovde pre nekoliko meseci imali maltene blokade puteva da bi neko mogao jeftinije da vozi avion, jahtu, splav, skuter, a više smo opteretili one koji stvarno pune budžet, jer njih ima više. Vi o tome vodite računa, ova vlada, a ne vi lično. I, cela problematika koja nastaje ovde jeste baš to – kako napuniti budžet, al' ne iz realnih prihoda? Vaše punjenje budžeta izgleda kao kada čovek jede sam sebe, nikako drugačije. Ne vidim pravi smisao svega toga, sa ovim što se radi sada sa ovim izjednačavanjem akciza. Zašto nije došlo do pada cena? Rekli smo jednim delom baš i zbog ovog zakona, sad čujem ponovo radimo izmene. Došlo je zbog toga zato što država nije iskrena kada je u pitanju liberalizacija nafte i naftnih derivata. Nije tu samo kriva Naftna industrija Srbije, dobrim delom je kriva i Vlada Republike Srbije. Zato što ste podzakonskim aktima tako regulisali uvoz nafte i naftnih derivata da maltene niko ne može da uveze gorivo u Srbiji, maltene niko, osim NIS-a. U redu, ispunjava tehničke uslove i tu je, a i državni je 49%.Ali, na taj način zaštitili ste i druge monopoliste koji su se ovim poslom bavili, zato što ste predvideli takve tehničke uslove da niko osim njih to ne može da uradi. Pa, sada imamo nekog Miodraga Kostića koji se bavi uvozom veštačkih đubriva, jer niko drugi umesto njega ne može da uveze, osim možda njih troje četvoro koji zauzimaju iste pozicije prema ovoj vladi. Pa, imamo tog istog koji se sada bavi uvozom nafte i naftnih derivata, konkretno, čak i NIS nije mogla da uvozi EVRO dizel bez Miodraga Kostića. Onda se postavlja pitanje – čekajte, da li je posao Vlade ono što smo rekli – da razvija privredu i industriju ili da zaštiti monopoliste, da se još više bogate? Pa, čak ste im i jahte oslobađali poreza. Malo im je para što su zaradili?! 'Ajde da pogledamo malo onu vašu priču oko tog čuvenog jagnjeta. Mi smo sada blizu početka turističke sezone. Kroz Srbiju će uskoro da protutnji na desetine hiljada stranih tablica. Jednim delom su to naši građani koji dolaze ovde na odmore, a jednim delom su to i strani državljani koji su u tranzitu, neki idu kući na odmor, a neki na godišnje odmore, po pitanju turizma itd. Hoće li bilo ko od njih, osim što će da plati putarinu, da se zaustavi negde? Automobili novije proizvodnje, gospodine ministre, prelaze po više od hiljadu kilometara sa jednim rezervoarom goriva? Mi vodimo takvu politiku cena goriva, da on neće da stane na našu benzinsku pumpu, neće da kupi naše gorivo, neće da bi se odmorio da svrati u neku prodavnicu ili neki restoran, neće, samo će da plati putarinu, jer nema ničega što bi ga ovde zaustavilo i zadržalo da uzme još neku uslugu osim korišćenja našeg puta. Ali, kada bi bilo nekog razloga i taj koji se bavi ugostiteljstvom puni budžet, a da bi se bavio, mora nekoga i da zaposli i opet puni budžet. A i da bi pružio uslugu, mora nešto i da kupi, opet puni budžet. A, da bi i kupio, neko to mora da proizvede i opet se puni budžet, da ne pričam, da bi proizveo, mora da ima radnika, pa opet budžet. Mnogi laici koji ovde dobacuju i kojima je ovo smešno, ne znaju, 'oće da kažu otvorili smo hiljadu radnih mesta, ne računaju dobro, gospodine ministre, nemaju pojma. Zašto? Zato što kada se stvarno otvori hiljadu radnih mesta nije samo hiljadu, najmanje je još 500, jer kada neko počne da radi, on počinje da troši. Kada počinje da troši, počinje sve u lancu te potrošnje da se pokreće i eto priče da se može ''i jare i pare'' kad se vodi država, a ne kada se gleda samo budžet. To su problemi od kojih ova Vlada beži i koje krije od naroda, ne pokušava da ih reši, nego, dajte da samo napunimo budžet. To je primarno. Nema drugih razloga. Pričali smo sada o još nekim stvarima, samo da kažem, kada je u pitanju poljoprivreda, Srbija je oduvek bila agrarno poljoprivredna zemlja, nemojte da se zanosimo da mi možemo da imamo neku veliku tešku industriju, jer nikada je nismo imali. Kako mislite da naša poljoprivreda bude kurentna za ono što joj naša država sprema, a to je potpuna liberalizacija tržišta, ako imamo cene goriva kakve imamo, ako imamo mehanizaciju koja je ispod kvaliteta koju imaju poljoprivredni proizvođači u zemljama Evropske unije, pa samim tim imaju i veće ulazne inpute prilikom jednog poljoprivrednog proizvoda, jer sa ovim cenama goriva mi njih stavljamo u još teži položaj? Kako mislimo da osposobimo na ovaj način, da oni stvore neku zaradu, povećaju svoju proizvodnju i plasiraju čak nešto i van zemlje? Na ovaj način sigurno nećemo. Šta je sa industrijom? Opet ista situacija. Sve što god možete da pokušate da pokrenete, bilo koju proizvodnu delatnost, uslužnu delatnost, jedan od ulaznih inputa jeste cena goriva, jer sve mora da dođe negde, a najviše se koristi kod nas drumski prevoz koji je sada zbog ove akcizne politike i politike koju država vodi i po pitanju monopola i po pitanju poreske politike, kao i akcizne politike, dakle, da te cene goriva moraju da budu daleko veće, nego što je to realno u ovom trenutku. Ne može niko da me ubedi da je drugačije. Cene goriva i ove sada koje imamo važile su kada je cena barela sirove nafte na svetskom tržištu bila 120 dolara, a sada je 98. Važile su kada je evro bio 107 ili 108 dinara, a sada je 98, 99 dinara. Važile su kada je drugačiji odnos bio između evra i dolara, a sada je dolar mnogo jeftiniji nego što je evro bio. Da li je došlo do pojeftinjenja nekih derivata? Nije. Dakle, zbog poreske politike i zbog monopola koji je na jedan veštački, mogu reći, pokvaren način napravila država, ne zbog NIS-a, nego zbog nekih drugih, jer ne znam koji su to razlozi i šta to njima ova vlada duguje, ali ako želimo da izađemo iz ovog problema, moraćemo da razmišljamo kako da stvorimo uslove da se budžet puni iz realnih izvora, a ne tako što ćemo malo, malo kada nam nedostaju sredstva da povećavamo neku poresku osnovicu ili da proširujemo ono što se oporezuje. Mislim da je to problem koji ova Vlada za ove protekle četiri godine nije znala da reši i mislim da je to problem koji će svakako sačekati i novu vladu, a ako bude u njoj učestvovala SNS, potpuno sam siguran da ćemo znati ovaj problem da rešimo. [[Aplauz]]
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo sa radom, dozvolite da u vaše i svoje ime pozdravim članice Udruženja petrovačkih žena iz Bačkog Petrovca, koje se nalaze u poseti domu Narodne skupštine, i koje trenutno prate naš rad: Katarina Balaž, Katarina Kevenski, Zuzana Hmirak, Paulina Sabo Tancik, Marija Ćivjak, Ana Pavlis, Dorča Drahotina, Zuzana Medveđova Kuronjakova, Marija Parkanji, Ana Hamsmanova, Marija Šrama, Katarina Hlavačkova, Marija Spevak, Marija Gašparova, Nada Cerovski, Miluška Hendl, Zuzana Kopestinski, Katarina Arnjaš, Zuzana Nasađi, Marjana Haška, Jan Haška, Juraj Dorča, Miroslav Šuster, Zuzana Šuster, Ana Mučaji, dve Ane Mučaji, Katarina Horvat, Ana Dudaš, Marija Ivičjak i Ana Spevak. Pozdravimo ih aplauzom. [[Aplauz.]] Reč dajem narodnom poslaniku Draganu Stevanoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, vi ste na početku svog izlaganja rekli da je ovaj zakon, preneseno, manifestacija odgovornosti Vlade. Niko vas ni na šta nije naterao, ali ste vi pokazali svoju odgovornost i doneli odluku da nam pošaljete ovakav zakon u parlament. Za SRS, ovaj zakon i sve ono što se dešavalo od januara meseca do danas, a tiče se akciza i akcizne politike, jeste slika i prilika ove vlade, čiji ste i vi deo, i jeste promocija političke i ekonomske neodgovornosti, a zbog svega onoga što ste napisali u obrazloženju, neću pogrešiti ako u ime SRS kažem da je ovo jednim delom, politički i ekonomski bezobrazluk. Ja ću kroz svoje izlaganje pokušati, ne zbog vas koji dolazite iz Vlade i koji ste ni krivi ni dužni prihvatili da budete danas na meti narodnih poslanika, jer pretpostavljam da niste ekspert za akcize, ali imajući to u vidu, trebalo je tako da se i odnosite prema zakonu, pa da, za razliku od svih ministara u Vladi Republike Srbije, dođete jednom u ovaj parlament i kažete, da, mi smo zabrljali u januaru. Usvojili smo nešto, zato što nismo znali kako treba ili nismo hteli da ga usvojimo kako bi gazdama iz Brisela odgovaralo, pa smo vas sve danas doveli u poziciju da o zakonu raspravljate na način na koji se raspravlja. Možda biste nas time razoružali, gospodine ministre, pa ne bismo ovako oštro diskutovali, složili bismo se sa vama da je Vlada nesposobna da donese odluke koje su u nacionalnom interesu ove države i njene ekonomije, svih njenih građana i ovu raspravu završili za pola sata. A, ovako ćete, gospodine ministre, manje-više zbog vas iz Vlade, a mnogo više zbog građana i javnosti, od kojih se kriju pravi argumenti i razlozi za ovaj cirkus, slušati kritiku poslanika iz SRS i kolega iz opozicije, jer ovo možete da nazovete kako hoćete, ali odgovornost, to ne postoji. Moje prvo pitanje za vas, šta se to desilo u Sporazumu o stabilizaciji, u Prelaznom sporazumu, u vašim evropskim glavama od januara do sada, pa menjate zakon koji je u januaru bio evropski? Podsetiću vas da je bivši ministar finansija zdušno branio odluku što je prihvaćen amandman SPS. Čak je taksativno navodila države u kojima ovakav pristup akcizama jeste slučaj. Ko je tad bio u krivu, ministarka, predlagač ili vi koji ste prihvatili amandman? I, šta se to desilo u međuvremenu sa srpskim evropskim integracijama, pa sad menjate Zakon o akcizama na način na koji menjate? Eto, to su pitanja na koja bi trebalo da mi date odgovor, zapravo, jedno od pitanja. Gospodine ministre, a kakve veze ovo ima sa evropskim direktivama? Znate li šta ste napisali u obrazloženju – ''usaglašavanje strukture oporezivanja derivata nafte sa standardima EU''. Evo, gospodine ministre, moje drugo pitanje za vas, pošto vi pričate o strukturi akciza EU, od ovog povećanja kolika će sredstva ići za smanjenje emisije CO2, za unapređenje energetske efikasnosti i za unapređenje otvaranja novih radnih mesta? Evo, pričamo jezikom EU. Kažite mi, pošto se pozivate na strukturu akciza iz EU, na evropske direktive, Evropa se ovim stvarima bavi iz akciza, a vi ste uspeli da ovu sramotu od zakona dovedete u vezu sa školama, bolnicama, obdaništima i putevima – povećaćete akcize i pravićete ono što niste pravili deset godina. Pa to je neodgovorno i neozbiljno. Neozbiljno je i što ste kao ministar prihvatili da dođete da u ime nesposobnih branite nešto što je neodbranjivo. To zaista ne stoji. Pitale su vas kolege, što niste smanjili akcize, nego ste povećali? Pa, kad pričamo, gospodine ministre, o tim standardima iz EU, vidite, Evropska komisija je tražila da se direktive kojima se regulišu takse, odnosno akcize, menja i koncept po kom će se menjati izazvao je burnu reakciju u EU. Znate li zašto i čiju reakciju? Reakciju Nemačke i Velike Britanije. A, znate zašto? Zato što su oni svojim proračunima procenili da će 2018. godine akcize na dizel-goriva biti veće za 15%, pa će to u ukupnom iznosu povećati cenu dizel-goriva za 4% do 5% i to 2018. godine. Vi, bre, šest meseci ne možete jednu te istu akcizu da zadržite. I, vi dovodite u vezu ovo sa evropskim strukturama oporezivanja goriva, odnosno sa standardima EU i akcizama. Pa, vi ste, bre, i to za šta se zalažete obesmislili. Vi ste problem, zato što i to što hoćete da radite ne umete da radite kako treba. Mi se politički potpuno suprotstavljamo i ovim direktivama i našim integracijama. Dakle, potpuno se politički suprotstavljamo. I, s tog aspekta ćemo da delujemo i da govorimo. Ali, vi koji se za to zalažete, pa, od vas se očekuje elementarno znanje i argumenti kad izađete ovde pred nas da nam kažete. Mi nemamo katastar zagađivača u Srbiji, vazduha, a vi pričate o akcizama na naftne derivate i naftu, i standarde EU. Jedino što je obavezujuće, gospodine ministre, a tiče se EU i akciza na naftu, jeste, znate šta, minimalni nivo akcize. Vi u Srbiji ne da ste to ispoštovali, nego imate najveće akcize u okruženju i u vrhu ste evropske lestvice sa standardom kakav u Srbiji imamo. Pa, kad se pozivate na Tursku, ministre, a što kao ministar, koji deset godina učestvuje u vlasti, niste obezbedili rast od 10% na godišnjem nivou, kao Turska? Šuplji ste, ne znate gde da krpite rupe i u budžetu i u državi, i u institucijama i sve, i vi pravite paralelu o ceni goriva u Srbiji i u Turskoj? Nemojte, molim vas. Vi iz Brisela niste dobili odluku komisije. Odluke su obavezujuće, a ne mišljenja. Čiji vi interes štite? Nekog mislioca iz briselske administracije? Vi imate problem što vam je mozak u Briselu, a ne u Beogradu, i što štite njihove interese, a ne interese domaće industrije, trgovine, tržišta i države. To je problem ove zemlje, što branite išto se mešate tamo gde vas niko i ne tera, pa i to onesposobite ili uništite na vama svojstven način. To je problem sa ovom državom. Kakva EU, evropski standardi i vaše oporezivanje, odnosno definisanje akciza na gorivo u skladu sa strukturom oporezivanja u EU? Vi imate dve akcize na sve vrste goriva u Srbiji. Ovo su, gospodine ministre, sve akcize u EU, na koju se vi pozivate, pogledajte, sve različito! Vi kažete da ste se usaglasili sa njima, a mi imamo samo dve akcize. Evo, ministre, Danska – 14 različitih akciza, Belgija – 14, Rumunija – 15, Francuska – 15, Slovačka – 14, Nemačka – 14 itd. Kakva, bre, EU? Vi i EU?! Nemojte, molim vas. Zato i kažem, za razliku od svih ostalih, mogli ste malo hrabrosti da pokažete i da kažete – da, mi smo zabrljali, sada ispravljate svi zajedno naše greške. Poštovali bismo to više nego ovo što nam pričate. Pazite, evo šta ste dalje napisali. Kakve će reperkusije, odnosno posledice ovo imati na inflaciju, što su neki, takođe, otvorili, na cene, na finalnu potrošnju u Srbiji? Generator inflacije u Srbiji, gospodine ministre, u prethodnom periodu, kada smo bili po stopi inflacije na vrhu evropske lestvice, evropskog kontinenta, bile su kontrolisane cene, cene hrane i cene energenata. A, znate li šta vaše kolege iz Vlade promovišu na forumima – mi ćemo kroz našu politiku obezbediti makroekonomsku stabilnost?! Je l' ovo u kontekstu makroekonomske stabilnosti, ovo, što ćete podići cene? Pa, najveći broj potrošača u Srbiji ovim će biti ugroženo. Je l' mislite da će ovo da dotakne vlasnike traktora koji koriste EVRO dizel, ove tajkune što su vas sastavili u Vladi? Ne, nego će ovo da dotakne seljaka iz Jabuke kod Prijepolja, iz Rataja kod Vranja, ovo će na njih da bude udar. Baš briga one što voze traktore koji koriste EVRO dizel petog kvaliteta, kako se to već zove itd. O kakvoj odgovornosti vi pričate sa ovim zakonom? Pa vas pitam, a zašto se za mnoge druge odluke Vlade niste pozvali i tražili mišljenje Evropske komisije? Što niste pitali Brisel šta misli o vašem državnom intervencionizmu? Eto, tu je EU najsuptilnija i tu njihova priča ne može da se ospori. Što ih za državni intervencionizam niste pitali? Odlično što ste tu, evo, sad vas pitam, bio sam prisutan, sedeo sam sa kolegama poslanicima iz vaše stranke, kada kukaju na položaj srpskih tekstilaca u Raškoj oblasti, u Arilju, u Požegi, u Ivanjici, nije bitno, ali vi ste iz tog kraja koji je po tome poznat, moj vranjski kraj je po tome poznat, šta ste uradili? Državni intervencionizam "Benetonu" – deset hiljada po radnom mestu! Što niste pitali EU, da vam kaže, šta misli o takvim državnim intervencijama? Pa, niste pitali zato što je u Vladi nekome ovo trebalo za promociju, a ne zato što se štite ekonomski interesi srpske tekstilne industrije. Samo ću vas podsetiti nešto, gospodo evropejci. Potpisali ste sporazum 2005. godine sa EU na osnovu koga je Srbija bez bilo kakve akcize mogla na evropsko tržište da izvozi srpske tekstilne proizvode, a EU tek od 2008. godine. Za taj period od tri godine ne da niste podigli srpsku tekstilnu industriju, nego ste je uništili, i vi to dobro znate, kakav je položaj tih ljudi u Novom Pazaru, u zapadnoj Srbiji, gde se bave time, kao i na jugu Srbije itd. Jedna od najugroženijih srpskih industrija jeste industrija tekstila, uz građevinsku itd. To je suštinska priča o EU. Akcize mogu da budu na evropskom vrhu, ali vam je prosečna stopa carine duplo manja nego prosečna stopa carine u Austriji, koja je član EU. E, to je ekonomski haos koji vi uspostavljate i u kom, nažalost, svi mi, zajedno sa vama, moramo da živimo. Znate zašto? Zato što niste posvećeni državi, niste posvećeni razvoju i ne štitite njene ekonomske interese. To je problem, što vam je ne samo pamet, i srce vam je u Briselu, a ne u Beogradu. Niko ne brani da sarađujete, ali ne može sve da bude na štetu i po grbači ovog naroda, i ove industrije i naše proizvodnje, i jednog, i drugog, i trećeg, i petog i desetog. Zamolio bih samo kolege poslanike da čuju šta ste vi napisali u obrazloženju. Pazite ovo, kaže: "Primena Zakona, u delu u kojem se predlažu'' (pa sad) ''nešto viši iznosi akcize na sve vrste motornih benzina'' itd. ''mogla bi da stvori nešto veće troškove građanima i privredi usled eventualnog rasta maloprodajnih cena ovih derivata nafte", a sada, pazite, e, ovo je bezobrazluk, "a što pre svega zavisi od cenovne politike proizvođača, odnosno uvoznika derivata…" Sada će proizvođači i uvoznici da finansiraju vašu nesposobnost! Vi ćete da dižete akcize, a proizvođači i uvoznici će da smanjuju svoje marže koje su ionako bedne na derivate, nisu bedne, ali nisu velike. Pet dinara je najveća. Tako je. Na EVRO dizel je najmanja. Zašto bi oni finansirali vašu nesposobnost, vašu potrebu za novcem u budžetu? Kao SRS ja sam protiv uvoznika, za afirmaciju domaće proizvodnje. Ali, pitamo vas – kako vas nije sramota da napišete ovako nešto? Sada će uvoznici i proizvođači, i finalni potrošači benzina i nafte da budu krivi što ste vi podigli cene za dva dinara, odnosno akcize za dva do pet dinara. Ovo je zaista bruka. E, zato sam rekao da nećemo pogrešiti ako kažemo da je Vlada promovisala i bezobrazluk kroz ovo. Mogli ste bar ovog komentara da se uzdržite, a da ne govorimo šta će se desiti, jer će kao poskupljenje cene energenata, kao inputa sve ostalo da poskupi. Ovi u Nemačkoj i Britaniji, ponavljam, sekiraju se što će to biti 2018. godine, ljudi moji, za sedam godina i to će povećati cenu nafte za 4-5%, za sedam godina, opteretiće im cenu drumskog transporta i učiniće sve da inicijativu za promenu ovih direktiva ospore. A vi? Umesto da, po predlogu SRS, vodite, obrnuto, proporcionalnu akciznu politiku, pa kad cena nafte na berzi skače, vi da obarate akcize i obrnuto, da biste obezbedili stabilnost cena i manji udar na inflaciju, bar sa tog aspekta, a vi podižete akcize i branite to pričom da ćete da pravite puteve. Pošto nemam još puno vremena, završiću priču sa NIS-om. Što se tiče NIS-a, oni su korektno odreagoavali na sve ovo, ali neću ovde da govorim samo zato što većinsko vlasništvo u NIS-u jesu Rusi. Država Srbija ima interes da štiti onih 49%. A, što je to sporno i gde to nije praksa u EU da se državnim intervencionizmom i nekim drugim merama domaća proizvodnja pomogne, šta je tu loše? Čiji ćemo interes da branimo: MOL-a, OMV-a? Što da ne branimo interes NIS? Vlasništvo države Srbije i građana Republike Srbije jeste 49%. Valjda mi imamo interes da dividendu, na osnovu prihoda i unapređenja te firme, slivamo u budžet, odnosno u potrošnju Republike Srbije i nemamo iluziju da su u NIS-u svi zadovoljni. Imate radnike koji su relativno nezadovoljni, ali rade i primaju plate. Imate ljude koji su srećni što imaju priliku da imaju radno mesto, što je danas privilegija u državi Srbiji, gospodine ministre. Umesto da Vlada nalazi rešenja kako da unapredi položaj tih ljudi zajedno sa vlasnicima iz NIS-a, ona za račun Brisela lupa šamare NIS-u. Sada će Brisel preko vas iz Beograda da udara šamare Moskvi, Moskvi koja vam treba da vam se predsednik uslika pred izbore. Kakve ste cirkuse s Moskvom i svima ostalima pravili, to dobro znate, od Rezolucije za KiM, pa nadalje. Ali, niko neće da kaže koliko je NIS uložio otkako je došao i niko neće da kaže da su investicije za hidroobradu i hidrokreking počele i da će do 2012. da se završe. I niko neće da kaže da će u tom trenutku NIS biti apsolutno spreman da izađe na tržište EU i ostalih delova sveta. Umesto da Vlada bude ponosna na to i da pomogne takvu kompaniju – Vlada je sapliće, zato što evropske snage u Srbiji smatraju da tako treba. E, to je, gospodine ministre, bruka i sramota. Ništa lično u ovoj priči ne treba da shvatite. Što se tiče SRS, vi i vaše kolege iz Vlade zreli ste za političku penziju. Srbiju treba da vode ljudi koji su nacionalno svesni i odgovorni, koji su posvećeni njenom razvoju i unapređenju, a to su, pre svega, u SRS. Hvala. [[Aplauz]]
Gospodine ministre, imate reč.
Pažljivo sam vas saslušao, ali je ovde jedno pitanje, istina, u vašoj diskusiji ima puno tačnih stvari, međutim, u poslednjem delu protivurečite sami sebi. Rekao sam da je jedan od razloga za promenu ovog zakona, u stvari, uvođenje principa ravnopravnosti na tržištu derivata nafte. Mi smo pre nekoliko meseci pokušali svojom akciznom politikom da zaštitimo, to u stvari i jeste jedna od funkcija te politike, domaće tržište i time smo doveli u neravnopravan položaj druge uvoznike nafte i distributere. Međutim, na ovaj način se uvodi princip ravnopravnosti na tržištu derivata nafte. Ponavljam, radi se o vrlo malim, sitnim, zanemarljivim povećanjima koja će u globalnom delu na državnom nivou da donesu izvestan dobitak i stabilizaciju naših prilika u nekim pitanjima našeg društva. Ne možemo imati i jedno i drugo. Rekao sam narodnim jezikom, ne možemo imati i jare i pare. Radi se o akciznoj robi, ne radi se o ceni mleka, ne radi se o ceni hleba, to su u stvari derivati nafte. Svi u svetu to rade, pa i mi. Čuo sam mnogo vaših kritika. Međutim, sećam se nekih vlada Republike Srbije kada smo kupovali po vrlo skupim cenama benzin u flašama od koka-kole, u plastičnim flašama, u kantama, kada nije bilo benzina na benzinskim pumpama. Ovo je jedan od naših pokušaja, bez pretnji i ucena sa strane, da sami ispravimo svoje greške. Vlada je pokušala da zaštiti NIS, da zaštiti 49%. Međutim, doveli smo u neravnopravan položaj druge distributere i danas pokušavamo ovim zakonom to da ispravimo. Toliko.
Narodni poslanik Dragan Stevanović.
Gospodine ministre, nisam hteo da ova rasprava ovako nastavi, ali reći ću vam ono što zaista zaslužujete da vam se kaže. Kada se u Srbiji benzin i nafta kupovala u flaši, tog perioda se sećam, ali mislim da ga se vi ne sećate, jer ste bili u Turskoj, a ne u Srbiji. To je jedna stvar. Druga stvar, niste vi štitili ovom politikom akciza tržište, štitili ste domaće proizvođače, a na tržištu su proizvodi domaćih proizvođača i onih iz uvoza. I, da završim, gospodine ministre, kad je toliko beznačajno, pa što ih podižete? A, što menjate, kad je toliko beznačajno? Zato što su vam i srce i pamet u Briselu, a ne u Srbiji, gospodine ministre, i ne možete nijedan validni argument da nađete za ovaj zakon. Vaš problem je što ste prihvatili da danas u Skupštini sedite i branite nešto što je besmisleno i neodbranjivo. Hvala. [[Aplauz]]
Obaveštavam da su, saglasno članu 96. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja načelnog pretresa prijave za reč u pisanom obliku, sa redosledom narodnih poslanika, podnele poslaničke grupe Nove Srbije, LDP, DSS-Vojislav Koštunica i poslanici SNS. Dajem reč narodnoj poslanici Zlati Đerić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice, poštovani gospodine ministre, sticajem okolnosti vi ste danas ovde ispred Vlade da branite ono što je neodbranjivo. Ovo povećanje akciza, za koje ste tako deminutivno rekli da je malo, jeste možda malo kada se govori o jednoj litri, ali ono treba da izazove nešto što je vrlo veliko, a to je ozbiljan potres i u inflaciji i u svakodnevnom životu građana. Sigurno će povući lanac poskupljenja za sobom i ovaj drastični pad standarda građana sigurno će se pretvoriti zaista u dramatični. To je ono što EU nije tražila od Srbije. Vi znate da je EU ukazivala upravo na akcize kao jedan od problema koje Srbija ima i koje povlače druge probleme i otežavaju svakodnevni život građana Srbije. Imajte u vidu i jednu izjavu guvernera NBS, koju držim za vrlo ozbiljnu i vrlo odgovornu, jer smatram da je on svom poslu pristupio na taj način, koji je rekao, isto tako pokušavajući da umekša izjavom dramatično stanje – da ne može inflaciju da zadrži u predviđenim okvirima. Iza te blage rečenice stoji nešto što može da izazove jezu kod običnog građanina Srbije. Dakle, vi ste rekli da je ovo malo povećanje, da je to nešto što će minimalno da ošteti građane, a zaista mnogo da pomogne budžetu. U stvari, smatramo da je ovo jedna od onih kapi koja bi mogla da prevrši meru u strpljenju građana. Pogledajte samo komentare građana koje ste ostavili ispod novinskih članaka koji danas govore o temi skupštinske rasprave, pa će vam biti jasno. U najobičnijem žargonu, ja ću samo da uzmem slobodu da vam pročitam šta kaže jedan od građana, pa kaže – mi smo najgluplji narod na svetu, ćutimo i onda kad treba i kad ne treba, zato nas šišaju kako hoće! A onda jedan drugi građanin kaže, ovako – samo cepajte, odviknite nas od automobila, onda vam neće trebati rotacije kada budete prolazili! Dakle, to su spontane reakcije, oprostite što sam uzela slobodu da vam ih pročitam. Ono što nas treba da brine to je da država u ovom trenutku, Srbija, najviše zahvata u svakoj litri goriva, da država Srbija, odnosno ova Vlada svakoga dana odaspe pola rezervoara sebi i nije joj dosta. Pa da pitamo – ''gde se dede car Nemanje blago''? Gde odoše tolike pare? Šta sve ulazi u cenu goriva? Govorim o primeru Premium od 95 oktana. Da bi se došlo do cene od 132,33 dinara, proizvođačka cena je 56,3, akciza 49,50, marža 5 dinara, Fond za vanredne situacije 0,63 pare, naknada za upis hemikalija 0,20, PDV 20,70 i, ukupno, došli smo do cene od 132,33 dinara. Ono što možda jeste minimalno na jednoj litri, jeste zaista veliko u hiljadama litara koje se troše, jeste ono što će poskupeti i komplikovati transport, koji je input u svemu ostalom, proizvodnju svega ostalog, onu, iovako oslabljenu privredu još više će blokirati, svakodnevni život građana učiniti još skupljim i od toga što je cena nafte na svetskom tržištu pala po barelu za više od 20 dolara, od toga što je evro pojeftinio za više od 10 dinara mi nemamo ništa, odnosno imamo privid da je naš dinar postao vredniji. Ne znamo za koga je on vredniji, građanima je on vrlo skup. Nigde ga ne zarađuju, mali broj do njega dolazi, a evre, koje više ne znamo odakle vade, menjaju u apoenima od 10 evra na menjačnicama. Na menjačkim mestima nemate građane koji kupuju evre, oni ih samo prodaju. Mislimo da je to jedna zakulisna igra koju Vlada igra sa svojim tajkunima. Zna se ko sada može da barata sa evrom, ko može da ga otkupljuje, a građani, taj smo scenario već videli nedavno u istoriji, ne sećamo ga se rado, ali je on za nas alarmantan uvek. Gospodine ministre, pozdravite vi gospodina stečajnog upravnika ove države, gospodina Cvetkovića, i zamolite ga da prestane da vodi politiku pljačkanja naroda kroz razne ozakonjene namete, i da počne zaista da brine kao ekonomista o tome kako će u ovoj državi da pokrene lanac proizvodnje, pa onda time i lanac potrošnje, time lanac prihoda, u što kraćem roku, a bojim se da je on za to istinski nesposoban.
Zahvaljujem. Narodna poslanica Nataša Mićić ima reč, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, u svakoj normalnoj zemlji poreska politika se oprezno priprema i vrlo brižljivo brani. Kakav je predlog ovog zakona o akcizama govori i današnja odbrana, to je da nije prisutan nijedan nadležni ministar, ali i to da nijedan šef poslaničke grupe vladajuće većine nije učestvovao u raspravi, kao i to da se nijedan poslanik, a to se zaista ne sećam, ne pamtim da je bilo, nije prijavio u raspravi, a da podržava ovaj predlog zakona. Razlog je vrlo jasan, prosto je bruka u ovome učestvovati. Poštujem to što ste vi prihvatili danas ovde da istrpite kritike koje vam upućujemo, ali vi, zapravo, učestvujete u podmetanju jednog kukavičjeg jaja koje mi iz LDP nećemo prihvatiti, kao što je kukavičje i obrazloženje da iza ovoga stoje standardi EU i iskorenjivanje sive ekonomije, pa sam doživela i to da jedan predstavnik SRS danas bolje razume EU i brani je, nego vi koji se nazivate proevropskom vladom. Toliko o samom Predlogu zakona. [[Aplauz]] Gospodine ministre, rekli ste da su to, i podvlačili ste nekoliko puta, zapravo, da se ovde radi o minimalnim povećanjima. Možda je to vama minimalno, 4,5 dinara za benzin, 2 dinara za dizel, ali sa januarskim povećanjem, na koje je LDP ukazivala da nije dobro i podneli smo predlog u januaru gde smo tražili sa se snize akcize, bolje bi bilo da se ovaj današnji zakon povuče i da se prihvati taj predlog od LDP. Ta minimalna povećanja državi obezbeđuju prihod, dakle, sa ovim januarskim i ovim današnjim, na godišnjem nivou kada uzmemo da je 600 miliona litara benzina i 950 miliona litara dizela godišnja potrošnja, prema tome, sa ovim povećanjima država će na godišnjem nivou imati prihod od 10,7 milijardi dinara, odnosno 107 miliona evra, pri tom evro računam na 100, što znači dnevni prihod od 300 hiljada evra. Ministre, malo li je, stvarno? Kada tome dodate još da će ovo povećanje akciza zapravo povećati inflaciju, jer prevoz robe uvek utiče na konačnu cenu robe, dakle, povećavate troškove i privredi i građanstvu, povećavate inflaciju, onda stvarno korist od ovoga ima samo država, a ne građani. Ono što je sa stanovišta LDP-a loše, to je da je u ukupnom broju zakona koje je ova vlada predložila, neuporedivo manji broj onih zakona koji su rezultat potreba građana, a daleko su brojniji oni kojima se zapravo samo zadovoljava prioritet države, broj jedan, a to su sopstveni troškovi. To nije dobro i to nas nigde neće dovesti. Sa druge strane, način kako ste uopšte usvojili i prethodni zakon, i ovaj, takođe, jeste sramotan. Naime, mi smo vam ukazivali da kršite Sporazum o pridruživanju, da kršite Prelazni trgovinski sporazum sa EU. Favorizovali ste domaće gorivo, koje pri tom uopšte nije domaće nego rusko i, sad vas ja pitam – kad ste kršili taj prelazni trgovinski sporazum, da li je to bila posledica nesvesnog rada, zato što nemate dovoljno stručnjaka, mada taj razlog otpada imajući u vidu da smo vas na to upozoravali, ili ste pokušali da prevarite EU? To je ono što je loše. I onda se čudite zašto pada podrška evropskim integracijama. Dakle, pod jedan, na ovaj način, zato što pokušavate da prevarite EU, a pod dva, na taj način što zapravo koristite EU kao neki plašt za vašu nesposobnost. Jasno je da ovo nije bio uslov EU i mislim da bi trebalo da nam zaista, konačno, nakon ovoliko puta iznesenih kritika, objasnite da to nije uslov, apsolutno povećanje akciza nije uslov EU i da još jednom prenesete članovima Vlade da bi bilo daleko bolje za čitavu zemlju, za vašu vladu, za građane, za privredu, za bolje obrazovanje, kulturu, civilni sektor, sve, da se prihvati predlog LDP-a, koji smo podneli još u januaru, a kojim smo tražili sniženje akciza. Hvala. [[Aplauz]]
Da li gospodin ministar želi reč? (Ne) Narodni poslanik Zoran Nikolić ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem. Iskoristio bih priliku da vam čestitam na hrabrosti što ste ovde danas došli, ali bih, kao i ostale kolege, izrazio svoje nezadovoljstvo što ste vi danas ovde predstavnik Vlade, ne zbog vas lično nego zato što je trebalo da prisustvuju neki drugi ministri, pre svega ministar finansija. Vaša odgovornost, takođe, nije velika u jednoj stvari, ali učestvujete u ovoj vladi pa je imate i vi, ali na tome ne potenciram.U poslednje tri godine, zapravo, u poslednje vreme prisustvujemo kulminaciji, jer je svojim radom ove vlade dovela do sukoba između virtuelne Srbije koju vi ovde stvarate i medijski je prezentujete građanima i realnog stanja s kojim se građani suočavaju u ovoj državi, a ovakav predlog zakona je samo još jedan dokaz da vi u Vladi vodite računa isključivo o svojim interesima. Ne vodite računa o interesima građana. Naprotiv, iz dana u dan dodatno urušavate standard naših građana. Da ste ovim zakonom iznivelisali akcize na način na koji smo mi u DSS-u vama i predložili, ali nemam iluzije da ćete taj amandman prihvatiti, gorivo bi moglo da bude jeftinije za 3 do 5 dinara. Ovako ćemo se suočiti sa situacijom, kada ovaj zakon stupi na snagu, da će gorivo biti skuplje od 3 do 5 dinara. Da li je to namet za građane? Jeste. Da li je to namet za ionako slabašnu srpsku industriju? Jeste. U svakoj industrijskoj grani gorivo je jedan od najvažnijih inputa. Da li će to izazvati i može uticati na dalju inflaciju? Naravno da može, i evo ga sukob te virtuelne Srbije, u kojoj vi tvrdite da će inflacija biti 5,5%, i realnog stanja s kojim se mi suočavamo, da gorivo ide u nebo i da će samim tim povući sve ostale cene na gore. Da li plate rastu? Ne rastu. Da li sadašnji nivo na kojem se evro nalazi jeste realan i da li je to realan odnos? Svi znamo da nije. Ako smo lider u nečemu, ne samo u regionu nego i u Evropi i svetu, to je po kamatama koje smo dali bankama na bazi državnih zapisa da mogu da zarade na godinu dana; kamata od 13, 14, skoro 15%, plus obaranje kursa evra, mi time, zapravo, dajemo bankama da zarađuju na godišnjem nivou 25%. Kada se te banke budu povukle sa ovog tržišta jasno je šta će se desiti. I to svi znaju. Ali se to građanima ne govori. Zapravo i dalje se pričaju neke lepe priče, odnosno stvara se ta virtuelna slika kako Vlada zna šta radi i šta čini. Ono što je suština u tom sukobu jeste da u svim segmentima društva, zahvaljujući delovanju ove vlade, građani ove Republike i naše države gube nezavisnost, gube slobodu, slobodu odlučivanja, zato što je Vlada svojom slabošću i ekonomskom politikom izgubila svoje ingerencije a nas dovela u položaj da Vlada ne odlučuje o ekonomskim pitanjima u ovoj državi, pita se MMF, Svetska banka, pita se Evropska komisija, pa kada vam pošalju dopis da ovo morate da ispeglate, onda to „mora” da se uradi. Ova vlada ne vodi ovu državu. Neko drugi vodi ovu državu, samim tim, vi ste građane ove države lišili slobode, kao najvažnijeg principa funkcionisanja jedne države. Neću da pominjem druge segmente u društvu, jer to sada nije tema. Ali, u sferi ekonomije, Vlada nije vlasna i ne donosi odluke, jer je ovu zemlju dovela u tako teško dužničko stanje da neko drugi, odnosno onaj ko je poverilac odlučuje i kakve će cene ovde biti i kolika će inflacija biti. Budžetski deficit – ovde je već rečeno koliki je za prva četiri meseca. Katastrofalni pokazatelji. Ova vlada se u ovoj godini zadužila skoro milijardu i po. I šta je dodatni odgovor Vlade? 'Ajte da prebacimo još malo tereta na građane. 'Ajte da ih opteretimo sa dodatnim poskupljenjem goriva. 'Ajte da ih opteretimo sa dodatnim povećanjem svih ostalih cena na koje to gorivo utiče. I to je zapravo ogledalo rada ove vlade. U obrazloženju se kaže da se apeluje ili se očekuje da će tržište regulisati i samim tim konkurencija cene i da će to možda doći na normalu. Na to država ne može da utiče. Država utiče na ovaj svoj deo, kada su u pitanju akcizna opterećenja i kada je u pitanju PDV. E, tu se država naročito istakla, pa dodatno sada opterećuje svoje građane. Ovo znači da će poljoprivrednici već za nedelju dana imati skuplji dizel za, otprilike, tri dinara. Je l' to doprinos razvoju agrarne politike? S jedne strane država nije želela da plati subvencije poljoprivrednicima preko 10 hektara, a sada dodatno opterećuje poljoprivrednike sa cenom goriva. Dakle, ono što građani moraju da znaju, da ste vi na najozbiljniji mogući način, na ivici formulacije koju neću sada upotrebiti, ugrozili nezavisnost ove zemlje i da ste puka marioneta od onih centara koji u vaše ime donose odluke, a cenu plaćaju građani Republike Srbije. I to mora prestati. Ja se nadam da će do toga posle narednih izbora zaista i doći. Zahvaljujem. [[Aplauz]]
Narodni poslanik Dejan Mirović ima reč.
Dame i gospodo, ministre, nažalost, potpredsednik Vlade gospodin Đelić nije ovde, a smatram da je trebalo da bude ovde, pošto je on bio zagovornik ovog politički motivisanog menjanja akciza. Jer, kao što je i gospodin ministar Ugljanin rekao, ovde se radi o malim pomeranjima, pa je baš zbog toga jasno da je u ovom slučaju pozadina politička odluka ili jedna odluka koja se zasniva na frazi da, navodno, EU nema alternativu u ekonomiji, politici itd. Već na samom početku Predloga zakona vidi se da se radi o jednom apsurdu jer se Predlog zakona poziva na član 97. Ustava, gde se određuje da Republika Srbija uređuje i obezbeđuje poreski sistem. Odgovorno tvrdim da ne postoji nikakva jedinstvena poreska politika u EU. A, vi sigurno znate da i u ekonomskoj teoriji, na primer u udžbeniku Javne finansije, koji se koristi na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, jasno stoji da su i akcize deo poreske politike. Možda postoji monetarna politika, postoji za 17 zemalja EU, jer Evropska centralna banka vodi taj proces u vezi evra, ali ne postoji jedinstvena poreska politika na nivou EU. Dakle, potpuno je apsurdno da EU nama preko jednog drugorazrednog ili trećerazrednog organa kao što je Evropska komisija, odgovorno tvrdim da je to trećerazredni organ u odnosu na Savet EU, u odnosu na Evropski savet i na druge institucije EU, jer ona ne donosi zakone, ona samo priprema zakone uslovno, prema tome, vama je faktički jedan u praksi Sekretarijat Evropskog saveta i Saveta EU poslao neko mišljenje koje je relevantno izgleda samo za tu komunikaciju koju ima gospodin Đelić sa njima i obratno. Radi se, ipak, o jednoj zameni teza i to treba jasno reći da ne bi bilo nikakve dileme u našoj javnosti. Takođe, u zakonu se navodi da je cilj ovog zakona usaglašavanje strukture oporezivanje sa standardima EU i dalja postepena harmonizacija akcizne politike sa propisima i standardima EU. Pošto ne postoji jedinstvena poreska politika na nivou EU, dakle, ovo je jedna obmana. Radi se, jednostavno, o nečemu što možda postoji samo u nekoj virtuelnoj propagandi koja se ovde vrši u Republici Srbiji, ali u praksi to ne postoji. Drugo, u Predlogu zakona, i to vidimo, to je jedan novi manir da svaki zakon i predlog zakona imaju neku patetičnu izjavu o usklađenosti prava Republike Srbije sa Aki komuniterom ili sa pravom EU. U toj patetičnoj izjavi, o usklađenosti sa pravom EU, što ne postoji u ovoj poreskoj oblasti, imamo pozivanje na Lisabonski ugovor. To je faktički „ustav” EU, 90% tih odredbi je preuzeto iz „ustava”, pa se navodi da član 110. i član 111. omogućuju da nijedna država članica ne može da ima veće poreze od onih koji postoje za unutrašnje tržište. Ovde, opet, vidite obmanu, radi se o državama članicama, i za proizvode izvezene na teritoriju nekih od država članica mora da postoji smanjenje fiskalnog opterećenja. Imamo članove 110. i 111. koji važe za EU. Mi još nismo ni kandidat, a ako bog da nećemo ni biti. Nažalost, u ovom predlogu zakona se ne pominje član 113. Lisabonskog ugovora, gde se kaže da Savet EU, ne Evropska komisija, opet ponavljam, koja je trećerazredno telo u EU, usvaja mere koje se odnose na harmonizaciju zakonodavstva u oblasti poreza i akciza, u meri u kojoj je ova harmonizacija neophodna da bi se osiguralo funkcionisanje unutrašnjeg tržišta. Radi se o Savetu, o jednom telu koje je zakonodavac i vlada, a što ne postoji u političkoj teoriji, to samo postoji u ovom političkom-ekonomskom sistemu, kao što je EU. Jer, priznaćete, u normalnim sistemima, i nacionalnim i federativnim, i kako god hoćete, nemoguće je da jedna vlada usvaja zakone. To postoji samo u EU, taj nakaradni sistem, koji se pokušava ovde primeniti. To je još jedan dokaz da se Evropski savet nije oglasio po ovom pitanju, koje je navodno toliko važno za našu privredu i državu. Šta se dalje dešava? U toj patetičnoj izjavi o usklađenosti koja postoji u Predlogu zakona, opet dolazi do jedne obmane, a ovog puta u pravnom, a ne u ekonomskom smislu, pa se navodi da se Predlog zakona poziva na dve direktive Saveta EU, ponavljam Saveta a ne Evropske komisije, to su: Direktiva Saveta 2003/96 i Direktiva 95/96. Odgovorno tvrdim, a ovde je i prevod Lisabonskog ugovora, da ne postoji i da se u pravnoj teoriji, što se tiče Aki komunitera, ne koristi naziv direktiva i da je to obmana. Radi se o uputstvu i to je taj zakonski akt koji proklamuje samo jedan cilj, a nacionalnim organima i nacionalnim institucijama se ostavlja na volju da oni upotrebe svoje metode i svoja sredstva da bi to ispunili. Radi se o jednom zakonskom aktu koji je daleko od toga da je direktiva, već se radi o jednom poluobavezujućem uputstvu koje važi za države članice, a ne za države koje nisu čak ni kandidati za EU. Dakle, radi se o jednoj obmani i verovatno se ovde htelo zameniti uputstvo sa uredbom ili sa odlukom koje su obavezujuće u potpunosti za države članice. Treba ipak koristiti neke precizne definicije u pravnom i ekonomskom smislu, jer očigledno je da se ove direktive, najblaže rečeno, ne odnose na Srbiju, čak i kad bi Srbija bila država članica EU one ne bi bile obavezujuće u potpunosti, kao što je rekao i gospodin Stevanović. Jer, videli ste da dvostruke akcize postoje, a to je navela i bivši ministar Dijana Dragutinović, u prvoj državi EU po ekonomskoj stazi, a to je Nemačka, i u drugoj, a to je Francuska. Dakle, radi se o dvostrukim standardima, o jednom obmanjivanju i nametanju jednog političkog zahteva od strane EU. Jer, ako prva i druga ekonomija u EU nemaju usaglašene akcize, već imaju više vrsta akciza, zašto bi to radila Srbija. Molim vas, to je logički zaključak, jer ako oni ne primenjuju te standarde i uputstva, zašto bismo mi to primenjivali. Zašto bismo to uradili, ako se to direktno odnosi na naše preduzeće, jer NIS je naše preduzeće, nije samo rusko, 49% NIS je srpsko preduzeće. Ne možemo reći, evo, sada su došli neki zli Rusi i oteli nam NIS. Nije tačno. To preduzeće je 49% naše, preduzeće koje, takođe, doprinosi našem budžetu. Nemojmo da zamenjujemo teze, o tome se radi. Radi se o jednoj vrsti političke i ekonomske provokacije, mi smo to rekli gospodinu Đeliću kad je ovde bio, jer je upravo sastanak tog neobavezujućeg Komiteta za primenu Prelaznog trgovinskog sporazuma bio zakazan za 22. mart ili dan pre posete ruskog premijera, dakle, radi se o jednoj provokaciji, o nelojalnoj konkurenciji i uostalom imate u našim medijima, otvoreno, da je 2. marta 2011, neke dve nedelje pre toga, Udruženje naftnih kompanija Srbije, a nije tačan naziv jer je tu i MOL i INA i OMV, tražilo izmenu akciza. Ovde se radi da EU stala je iza austrijskih, mađarskih i drugih preduzeća iz EU i da je to jedna vrsta pritiska na industrijsku svojinu u vlasništvu Republike Srbije od 49%. To je istina koja se ne može demantovati nikakvom frazom da EU nema alternativu, da se radi o nekoj direktivi, a ne radi se o direktivi nego o Uputstvu i da se radi o nekakvom ispunjavanju evropskih standarda koje ne poštuju dve glavne države EU Nemačka i Francuska. Dakle, kad bismo analizirali sav ovaj proces, počev od Prelaznog trgovinskog sporazumai dalje od SSP i do ovog sramnog predloga, došli bismo do zaključka koji je poznat u pravnoj teoriji još od vremena kolonijalizma. Jedna strana, u ovom slučaju, srpska strana, ima ograničenu ugovornu sposobnost, jer joj druga strana nameće svoje ekonomske zahteve, protežira svoje firme, u ovom slučaju naftne firme iz Austrije i Mađarske, i dovodi do toga, do konkretnog rezultata, da građani Republike Srbije zbog političke faze, da EU nema alternativu, trpe velike i štetne posledice. Danas će, po ovom predlogu, biti manje povećanje, a sutra će biti veće povećanje, plaćaćemo skuplje gorivo, zato što navodno EU nema alternativu. U tom slučaju, proučavajući ovaj tekst Lisabonskog ugovora, čuju je redakciju uradila gospođa Tanja Miščević, bivši direktor Kancelarije za pridruživanje, dolazimo do još jednog zaključka koji će vama sigurno biti interesantan. Naime, radi se o tome da će se ako jednog dana, ne daj bože, Srbija postane članica EU morati primeniti i član 28. Lisabonskog ugovora, na koji se poziva ovaj predlog zakona, a to znači, zajedničke carine prema trećim zemljama. Dakle, ukinuće se jedina izvozna šansa Republike Srbije, a to je Ugovor o slobodnoj trgovini i ukinuće se Ugovor o slobodnoj trgovini sa Turskom. Prema tome, EU bez alternative dovodi do toga da će svi ti ugovori, u najvećoj meri sa Ruskom Federacijom, koji imaju potencijal da budu razvojna šansa za našu industriju i naš izvoz, biti ukinuti zbog nekakvog sna, nekakvog mita o EU bez alternative. Vrlo je prosto i vrlo je jasno, ako se pogleda ovaj predlog zakona, bez pristrasnog pristupa, bez ostrašćenosti, vidite da je ovo štetan zakon, da je donet zbog političkih razloga i u tom smislu mi kao stranka koja je protiv članstva u EU, ne samo zbog političkih razloga i otimanja KiM, već i zbog ekonomskih razloga, glasaćemo protiv ovog zakona. Zahvaljujem. [[Aplauz]]
Reč ima narodni poslanik Miroslav Markićević, a posle njega narodni poslanik Ivan Andrić.
Taman htedoh da kažem gospodine ministre, ali gospodin izađe. Što se tiče Poslaničke grupe Nove Srbije mi već iz razloga koje su naveli predsednik Poslaničke grupe Velimir Ilić i gospođa Zlata Đerić nećemo glasati za zakon o izmenama Zakona o akcizama. Pokušaću još neki razlog da naveden zašto nećemo glasati. Sam naziv izmene Zakona o akcizama pokušao bih da približim većini građana, da razumeju o čemu se radi. Narodski rečeno, ovo je zakon o poskupljenju goriva, kako benzina, tako i dizela. Poslanička grupa Nove Srbije, ovih meseci, postavljala je pitanje nadležnim ministrima, Vladi Republike Srbije, ključno pitanje, zbog čega je u Srbiji najskuplje gorivo u regionu, ako svi znamo da je barel nafte, svetska cena nafte u dolarima pala, da je vrednost dolara sama po sebi dramatično opala? To vidimo i po ponašanju gospodina Dušana Bajatovića, koji se ućutao o povećanju cene gasa, zato što bi ta cena gasa trebalo da se snizi zbog vrednosti dolara koji je pao, zbog pada vrednosti evra i ne vidimo razlog, ranije, dok su cene bile kontrolisane, dok NIS nije bila privatizovana, priznajem da ne znam da li još uvek važi formula kojom je Vlada Republike Srbije određivala cenu goriva. I onda se znalo, petnaestodnevno su uzimani parametri i znalo se, ako se na svetskom tržištu svetska cena nafte povećava, nažalost, ali onda je bilo lako objasniti građanima. Lako? Nikad nije lako objasniti poskupljenje bilo koje cene, a kamoli cene goriva, zbog čega se povećavaju i cene niz drugih proizvoda, ali smo onda imali parametre. Sada nikome nije jasno zašto je jeftinije gorivo u Hrvatskoj, zašto je jeftinije u Crnoj Gori, zašto je jeftinije u Makedoniji. To jedna tema koju sam hteo, u ovom kratkom vremenu koje imam, da apostrofiram, a druga je politička, ne u smislu u kojem je gospodin Mirović govorio, iako se slažem sa svim što je rekao, nego u političkom smislu da se ovde sve negativne odluke po većinu građana Srbije, gotovo sve, koje donosi Vlada Republike Srbije, odnosno koje predlaže ovom parlamentu, pravdaju zahtevima iz EU. Mislim da to nije korektno prema građanima Srbije, da se javlja kod građana dodatni animozitet prema EU i pravilima koja treba da ispoštujemo da bismo ušli u EU ili bili makar kandidat, a gotovo je polovina tih građana koji su protiv ulaska u EU. Prema tome, nije istina da je neko iz EU tražio da se povećaju akcize na određene vrste goriva, već su tražili da se izjednače. Dakle, nije na nas vršen politički pritisak da se poveća cena goriva, nego je bio zahtev ili politički pritisak da se izjednače te akcize za uvozna i za domaća goriva. To znači da je Vlada Republike Srbije mogla da uzme ovu manju tarifu i da, ako gorivo makar ne pojeftini, pošto je iovako najskuplje u regionu, ostane na ceni koju ima sada. Prema tome, iz Izveštaja Fiskalnog saveta za prvi kvartal 2011. godine vidi se šta se dešava sa budžetom, vide se i dodatni rashodi za satelit. Kada bude vreme, poslanici Nove Srbije o tome će pričati. Vlada bezglavo misli da će na ovakav način, povećanjem akciza, da dopuni budžet pošto će u krizu doći isplata penzija i svih socijalnih davanja, pošto je inflacija mnogo veća od projektovane i realni prihodi u budžet su mnogo manji. Čini mi se da bi bilo bolje i za punjenje budžeta da su ovim zakonom propisane akcize po nižoj tarifi, a da bi veći prihod bio u budžetu. Hvala lepo.
Od vremena poslaničke grupe iskorišćeno je pet minuta. Reč ima narodni poslanik Ivan Andrić, a posle njega narodna poslanica Marina Toman.
Poštovana predsedavajuća, ministra nema, to je možda i bolje, nije mi jasno kako se ministar Ugljanin nije zapitao jutros kada mu je zazvonio telefon i kada su mu rekli – hajde ti u Skupštinu da braniš zakon, zašto se nije ovde nacrtao neko drugi iz vladajuće koalicije, ovi što su obično nosioci dobrih vesti. Za ove loše vesti to je kriva SPS, evo sada i Ugljanin, dok dođe do DS biće izbora. Mislim da to ne treba da utiče na našu raspravu, pošto inače i ne utiče njegovo prisustvo na napu raspravu, ali prosto moramo da kažemo neke stvari koje je ministar ovde rekao, koje su potpuno neverovatne. Prvo, pokušao je da nam objasni da je akciza na gorivo u Srbiji u januaru, samim tim i cena goriva, urađena da bi se zaštitilo domaće tržište. To je verovatno jedinstven primer na svetu kada neko diže cenu nekog proizvoda štiteći domaćeg tržišta. Sada možemo da pretpostavimo da je mislio na zaštitu domaćeg proizvođača. To možemo da pretpostavimo, ali ga nema, nema domaćeg proizvođača, tako da ostaje prilično nejasno šta je gospodin Ugljanin hteo da kaže. Suočen sa tim da je to što je rekao mnogo daleko od istine i od realnosti, da se tako izrazim, onda je on u stvari rekao ono što je suština, a to je, da se akcize sada dižu da bi se sanirali problemi. Pomenuću samo neke, to je PIO fond, koji je pomenuo ministar Ugljanin, a pokušao je da odigra malo i na emocije sa poslanicima opozicije, tu je uvek dobrodošla ta dečija zaštita, jer kada mi kažemo zašto država toliko troši, a oni kažu – dobro, da li uzimate deci iz usta, pobogu, pošto smo mi monstrumi, a Vlada je, je l' tako, jedna ustanova koja brine o svima nama, pa bih voleo da pitam, ako ne dođe ministar može i premijer da odgovori, nije važno, ko god, ako nađe za shodno, pa, kako je do tih problema došlo ako su se oni desili sada ili su ustanovljeni prošle nedelje, pa sada dižemo cenu goriva ili se to od nas očekuje, kako se nismo bavili malo snižavanjem troškova? Bilo ko, ko se racionalno bavi ekonomijom valjda bi gledao i svoje troškove, a ne bi samo zahvatao koliko misli da može. Razlog povećanja cene je utoliko dalji od realnosti, a ako se pogleda čisto ekonomski aspekt, kolega Obradović je pokušao da objasni da ne možete dizati cene dokle mislite da možete da dižete, nego donde dokle je neko spreman da kupi to gorivo. Drugo je zabluda, da budem blag, pošto ne očekujem dapredsedavajuća bude tolerantna prema rečniku koji upotrebljavamo, to malo povećanje izgleda otprilike ovako: to je povećanje od skoro sedam dinara po litru, kada se uračuna PDV, a to vam je odavde do Valjeva 70 dinara. Možda je za ministra Ugljanina to malo, ne mogu da kažem da mu zavidim, ali, svaka mu čast. Mislim da za građane Srbije 60-70 dinara na 100 kilometara nije malo povećanje. U beogradskim gužvama to je još i više, ko zna koliko automobili ovde troše. Radi se o jednom apsolutno neprihvatljivom povećanju same cene goriva. Sa druge strane, nemoguće je izbeći na bilo koji način i magiju, što Vlada hoće da uradi, da se to ne odrazi na cenu svih proizvoda u širokoj potrošnji, zato što, jedino ako nešto neko proizvodi i tu ispred prodaje, a da mu ne treba nikakav repromaterijal, nego to nešto napravi rukom od blata i tu prodaje na nekoj tezgi, na tako nešto ne utiče, ali uglavnom na svaki proizvod koji bilo koji građanin kupuje, taj proizvod mora odnekuda i da dođe, e, tu se onda računa ta takozvana cena transporta, u koju je uračunata i cena goriva, pa 7 dinara po litru, pa izračunajte koliko je to. Dakle, nakon toga krenuće inflacija i nakon toga će doći do realnog smanjenja zarada, penzija. Da se vratimo onda opet na ovaj PIO fond – šta ćemo onda da podignemo da bismo pomogli PIO fond? Šta ćemo onda, na primer da kažemo zašto akciza da budu 49,5, što nije 200 dinara, šta nas briga? Ono što je ponuđeno kao objašnjenje jeste da je to zahtev EU. Govoriću ovde politički. Mislim da nema potrebe da govorimo ljudski, zato što naravno EU nije ni od koga nikada ni tražila da poveća cenu ili smanji. To čak možemo ubaciti u set gluposti u političkom životu koji se čuje. Ali, to je mnogo opasno, zato što, kriveći EU za sve loše što vi uradite, šta je u stvari plan ove Vlade? Je l' realan politički plan Vlade Srbije da svi mi treba da mrzimo EU? Je l' to politički plan? Je l' to Agenda koju radite? Uhapsili smo Mladića zato što su to od nas tražili. Sada stojimo sa strane i čekamo da vidimo šta ćemo da dobijemo – kakvu šargarepu i kog obima ćemo da dobijemo. (Poslanici dobacuju: Tako je, tako je!) Sad su nam tražili da povećamo cenu goriva da bi građani ako mogu pocrkali od gladi, pa, što onda idemo tamo, uopšte. Šta će nama EU? Šta će nam? (Poslanici dobacuju: Tako je, u pravu si!) Da vam kažem samo i to, pa ću ostaviti mojoj koleginici koja će nešto i o poljoprivrednicima da vam objasni, a u vezi sa ovim vašim ingenioznim predlogom koji ste nam doneli, postoji još jedna stvar, a to je zahvat države po ceni litre goriva, on je u ovom trenutku 0,72 evro centi kada usvojite ovaj zakon, po litru goriva. Znate li šta to znači? Da nam poklanjaju gorivo i NIS, i OMV, i MOL i ne znam ko još sve postoji, mi bismo bili dužni da ga platimo 70 dinara da bismo nadoknadili to nedomaćinsko, neekonomsko, neefikasno, neevropsko, neprorusko, nikakvo ponašanje Vlade. To mi radimo. A, argument o putevima – stvarno me sramota da to komentarišem. Sačekaćemo kraj godine, pa ćemo da vidimo kako se efekat akcizne politike odrazio na našu putnu infrastrukturu. Očekujemo, danas to i kažemo, ministra Ugljanina, vizionara, da se ovde pojavi u decembru i da nam kaže – koliko je kilometara puta urađeno od ovog malog, malog, ovolišnog povećanja akciza. I, nemojte da mislite da ćemo to zaboraviti. Bar će LDP to vrlo dosledno zapamtiti šta je ovde izrečeno u Skupštini. Hvala. [[Aplauz]]
Od vremena poslaničke grupe iskorišćeno je sedam minuta i 10 sekundi. Nenamernom omaškom sam pročitala da je po redosledu Marina Toman, ali je narodna poslanica Milica Vojić Marković, pa narodna poslanica Marina Toman, zbog izmene u redosledu članova Poslaničke grupe DSS. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća, gospodina ministra ne mogu da pozdravim i jako mi je žao što je izašao u ovom momentu kada hoću da govorim o ovom obrazloženju koje nam je dato uz ovaj zakon koji, naravno, ne treba da brani ministar Ugljanin, nego treba da brani ministar finansija, a to je ovaj naš brzi premijer Cvetković. Ovo obrazloženje i ova Analiza efekata zakona zaista vređa zdrav razum. Ovde ste nam napisali da je to što treba da poskupi gorivo naredila EU. Zašto vam nije naredila da pojeftinite? Iz ovoga možete da izvučete i takav zaključak. Dalje, objasnili ste nam da bi povećanje PDV moglo da dovede do povećanja cena goriva. Ne da bi moglo, ono neizbežno dovodi do povećanja. Neću se sada ovde baviti ovim stvarima, jer ovde nema ministra da mi odgovori na to, a zaista mislim da neko treba da se pozabavi, bar onaj ko je dužan da ovo pročita. Hoću da vam kažem da su u Srbiji akcize na gorivo najveće na Balkanu, kako vi volite da kažete, u regionu, a bogami, najveće su i među najvećim u Evropi. I pored toga što cena sirove nafte na svetskom tržištu neprekidno pada, u poslednjih mesec dana, srpski vozači o tome pojma nemaju, jer je na našim pumpama cena goriva sve veća. U vreme Vojislava Koštunice, kada su plate bile veće za 130 evra nego danas, gorivo i litar goriva koštao je 68 dinara. Danas je dvostruko skuplji, a imamo, samozvanu, socijalno odgovornu Vladu. Uz sve druge dažbine za automobil, koje su u proseku povećane za 450 evra, dakle, dažbine su po povećane automobilu za 450 evra, uz ovakvu cenu goriva koju ćete povećati ovim zakonom, automobil je za prosečnog građanina Srbije postao luksuz, isto kao i u vreme Slobodana Miloševića. Gospodo, nama se 90-te godine događaju drugi put. Nije li to, malo, mnogo?! Vlada gospodina Mirka Cvetkovića je 19. maja usvojila izmene i dopune Zakona o akcizama kojim se ukidaju različite akcize na različite vrste goriva, a koje su uvedene početkom 2011. godine. Kako su uopšte uvedene ovakve akcize, ovakve selektivne akcize? Moram da podsetim, interesantno je, zbog onih koji ovo ne prate redovno i ne razmišljaju o tome svaki dan, kao mi poslanici, da je vladajuća većina u ovoj Skupštini tada usvojila sporni amandman SPS, time su poslanici koji su za to glasali dokazali da, niti su čitali SSP, niti imaju pojma šta u njemu piše. Naravno, toga se nisu setili sve do trenutka dok im Evropska komisija nije skrenula pažnju, da je glasanjem za sporni amandman, Srbija prekršila Prelazni trgovinski sporazum sa EU. Sada je zanimljivo kako su se Vlada i poslanici vladajuće koalicije posle toga pravdale medijima i kakve su sve razloge navodili zbog čega su glasali za to. Pa su neki rekli da su samo slušali svog šefa poslaničke grupe, koji ni sam nije znao šta piše u Sporazumu, a neki su rekli da imaju puno poverenje u svoje partnere iz svoje koalicije i da su zbog toga glasali za taj sporni amandman. Naravno, bez trunke stida što su na taj način pokazali šta misle o zakonima koje su ovde donosili i onome šta radi njihova vlada. A, Srbija bi i te kako trebalo da se stidi što ima takve poslanike i što ovde sede ne čitajući zakone. A sada ću reći nešto o izmenama i dopunama samog Zakona o akcizama. Ovaj zakon je predvideo da za sve vrste motornog benzina važi jedinstvena akciza. Pazite, sada je tu akcizu povećao. Ta akciza sada treba da iznosi 49,50 dinara po litru, dok će za dizel-gorivo akciza, odnosno namet države, iznositi 37 dinara po litru. To će, naravno, ne moglo bi dovesti, nego neminovno dovesti do povećanja cena goriva. Benzin će poskupeti za 4,50 dinara, a cena dizela će skočiti za nešto više od dva dinara, plus PDV. Prema tome, neće iznositi 4,50 dinara, nego će iznositi oko 7 dinara. Ministar reče da je to malo povećanje. Volela bih, jako, kada bi građani Srbije, takođe, mislili da je to malo povećanje. No, država će na ovaj način, baštineći samo ove izmene i dopune Zakona, zaraditi oko 10,7 milijardi dinara. Budžet jeste prazan i dobrodošla je svaka zakrpica koja može da pomogne, jer kredite više niko neće da daje ovakvoj vladi i Srbiji koja je prezadužena. Ali moram da vas podsetim, gospodo iz Vlade, kratki su i džepovi građana Srbije. Zaista, neko ko sebe zove socijalno odgovornom vladom, nema smisla da sav teret krize preza ponovo na leđa građana, vrlo mirno, baštineći ovih 10,7 milijardi dinara. Ministar nas je ovde zaista uvredio kada je obrazložio da će to povećanje otići za PIO, za socijalu, za puteve, za dečiju zaštitu. Izvinite, mogu da vam navedem sa pozicije građanina za šta su sve građanima i te kako potrebna ta sredstva koja vi pokušavate da im oduzmete, pri tom ste im oduzeli radna mesta i plate i svaka plata je morala da namet od 100 evra da gospodinu Borisu Tadiću i gospodi iz ove vlade. I građani treba da plate školovanje svoje dece, i hranu, i stanarine i komunalije i sve ostalo. Tu, jedna vlada u blizini, kako kažete – u regionu, Hrvatska, odrekla se u martu dva evro-centa po litru i smanjila akcize za toliko. I, ona je želela da pomogne svojim građanima da prođu ovu krizu, ali sada su hrvatske akcize manje od srpskih za 15-20%. Evo, mi, poslanici DSS, pokazaćemo vam kako je moguće da se dođe do onog, kako ministar vrlo slikovito reče, "i jare i pare", tj. da bude i građanima dobro, a da i država ima u budžetu ova sredstva. Prva stvar je, dakle, da se smanje akcize na gorivo i da se izjednače sa akcizama na gorivo koje postoji u regionu. Do čega bi to trebalo da dovede? Povećala bi se potrošnja goriva u samoj Srbiji, sasvim logično, pa bi se budžet punio, ako ne više, a ono bar na istom nivou kao i danas. Građani bi plaćali jeftinije gorivo, država bi punila budžet. Prema tome, bilo bi dobro i građanima i državi. To, ta priča o "jaretu i parama". Drugo, stranci koji danas samo prolaze kroz Srbiju, ne kupujući gorivo na našim pumpama i ne plaćajući sve ono što mora da plati građanin Srbije, jer nema gde da kupi gorivo, kupovali bi gorivo ovde, to su sredstva koja bi, takođe, išla u budžet, a kojih sada nema u budžetu. Nemojte da zaboravite da je vreme godišnjih odmora, da je povećana tranzicija kroz Srbiju. To bi i te kako značilo srpskom budžetu. Ovako, država zbog svoje alavosti gubi ova sredstva. Nemojte da zaboravite da su tu i naši vozači, oni retki srećnici, građani Srbije koji putuju u inostranstvo na godišnji odmor, pa ne kupuju gorivo do svoje krajnje odrednice, nego kupuju gorivo samo do granice sa Srbijom, tamo kupuju jeftinije gorivo. I oni bi ovde kupovali gorivo. I ta sredstva bi i te kako išla u budžet. No, ova vlada je očigledno mnogo alava i mnogo kratkovida i vrlo nervozna, jer su joj izbori blizu. Evo još jednog podatka koji je vrlo zanimljiv, a koji i te kako može da znači za građane Srbije. Berzanska cena goriva je otprilike oko 60 evro-centi, toliko i država uzima na poreze i akcize. To znači da građanin na svaki litar goriva koje kupi, još jedan pokloni državi. Dalje, ako uzmemo samo još jedan primer, a to, da je, recimo, uslovno proizvođačka cena jednog litra goriva samo jedan dinar, građanin ipak na pumpi ne bi platio jedan dinar za to gorivo, nego bi platio 60 dinara. Ona razlika od jedan do 60 ide državi, zbog toga što ne želi da se liši nameta, kao i da definitivno skine građanima kožu sa leđa. Dakle, sve su ovo podaci koji bi i te kako bili važni za nekog ko bi ovde danas sedeo, predstavljao ovaj zakon i razumeo ovo o čemu pričam. Ministra nema, iako nije ni adekvatan ministar. Ono o čemu treba da razmisle građani jeste – izbori su blizu, imajte ovo u vidu što sam vam rekla. Hvala. [[Aplauz]]
Od vremena poslaničke grupe iskorišćeno je devet minuta i 35 sekundi. Reč ima narodna poslanica Marina Toman, a posle nje narodna poslanica Judita Popović.
Dame i gospodo, Predlog izmene Zakona o utvrđivanju akciza na naftne derivate jeste još jedan u nizu dokaza da Vlada Srbije kroji zakone po direktivi EU. Predlog izmene Zakona je još jedan dokaz da Vlada Republike Srbije predlaže zakone koji su u interesu EU, a ne u interesu države Srbije i njenih građana. Predlog zakona, takođe, jeste dokaz da Vladi nedostaje političke hrabrosti da napravi bilo kakav korak u donošenju zakonskih rešenja, odluka koje uvažavaju realne potrebe ovdašnje privrede i društva. Šta se dobija ovim izmenama? Brisel definitivno dobija potvrdu da se njegove preporuke u Srbiji od strane Vlade i te kako slušaju i prihvataju. Brisel je, takođe, definitivno dobio još jednu potvrdu, da u Vladi Srbije ima sigurnog "partnera", koji je uvek spreman da radi na svoju štetu. Na taj način, EU je definitivno zadovoljila svoje interese, odnosno interese kompanija iz zemalja članica EU. Međutim, postavlja se pitanje – šta je ovim dobila Vlada Srbije? Vlada je definitivno pokazala da je Vlada bez sopstvene politike. Šta su dobili građani Srbije ovim predlogom? Dobili su potvrdu da Vlada Srbije i dalje radi na urušavanju njihovog životnog standarda. Cene goriva u Srbiji i tako su skupe, a ovim predlogom one će biti još skuplje. Takođe, postavlja se pitanje – koliko će one da se odraze na rast inflacije i niz drugih stvari? Izabravši najskuplju varijantu izjednačavanja akciznih stopa na domaće i uvozne naftne derivate, Vlada ne samo što je dodatno urušila standard građana Srbije, već time i ozbiljno ugrožava poslovanje još uvek rusko-srpske kompanije NIS. Vlada je umanjila profit rusko-srpskog NIS-a i dividende, koje po osnovu akcijskog udela u NIS-u mogu da se prelivaju u budžet. Vlada uglavnom pribegava punjenju budžeta povećanjem akciza, iako na raspolaganju ima i set drugih rešenja. Međutim, više akcize Vlada zaboravlja da ne znače uvek i veći priliv, pošto se one održavaju i na pad prometa. Međutim, zašto niko u ovoj državi ne postavi pitanje – šta je sa carinama? Zašto Vlada izbegava da prizna realnost da zbog primene SSP-a sa EU budžet beleži gubitke? I pored potpisivanja SSP-a i obećanja, ekonomska situacija, kao što vidimo, u Srbiji se nije poboljšala. Naprotiv, smanjeni su prihodi u budžetu po osnovu carina, a ta tendencija se i dalje nastavlja. U prošloj godini oni su iznosili oko sto miliona evra, a ove godine pretpostavlja se da će biti još veći. Opredeljenost Vlade da uveća budžetski prihod po osnovu akciza na naftne derivate, i to na teret goriva iz domaće proizvodnje krajnje je licemerno. Takođe, veoma je važno da istaknemo još nekoliko stvari. Ako je Srbija prvobitnom verzijom zakona, kako je to tvrdila Evropska komisija, napravila očiglednu fiskalnu diskriminaciju, a nije, onda je ovom verzijom zakona Vlada sigurno izvršila diskriminaciju prema svom vlasništvu u NIS-u i prema svojim građanima. Evropska komisija, naime, optužila je Vladu da je prethodnom odlukom prekršen Prelazni trgovinski sporazum između EU i Srbije, pošto NIS više nije u državnom vlasništvu. Da li se, to, Vlada možda odrekla svog udela u NIS-u, a da pri tome javnost nije obaveštena? Zar nije upravo bivši ministar rudarstva i energetike Škundrić, u početku ove ujdurme tvrdio da Srbija treba da ima povećan interes za NIS, jer ima još uvek svoj udeo u NIS-u, građani Srbije imaju svoj udeo u NIS-u i u NIS-u je zaposlen veliki broj radnika. To što je Vlada, nakon prigovora koji su stigli od Evropske komisije, promenila svoje stavove, to je već druga priča. Da je tako, potvrdio je uostalom i sada već taj bivši ministar Škundrić, nakon briselske grdnje on je promenio svoj stav i izjavio je – mi ćemo morati, u želji da ne nanesemo štetu našim daljim evropskim integracijama, da prihvatimo odluku EU o akcizama. Ta rečenica, zapravo, odslikava suštinu političkog delovanja Vlade. Da li građani Srbije mogu da očekuju da će Vlada napraviti neki korak, doneti neku odluku za koju neće biti potrebno da obrazlaže rečima – jeste, ali na vaše kritike mi odgovaramo, sve je urađeno u skladu sa zahtevima EU. Vlada misli da se njen posao završava time što usvoji neki zakon, donese neku odluku na zahtev EU. O tome kakve će on posledice proizvesti u praksi, odnosno njegova primena u praksi, Vlada ne razmišlja. Ne razmišlja o tome kako će se on odraziti na srpsku privredu, na stanovništvo i niz drugih stvari. Postavlja se pitanje – da li Vlada štiti interese građana i Srbije ili štiti interese EU? Mi smatramo da se ona svrstala definitivno na onu drugu stranu. Isto tako, moglo bi se postaviti pitanje – da li bi ovo moglo da se desi u nekoj drugoj zemlji, recimo, Nemačkoj, Francuskoj? Ako bismo želeli da pojednostavimo stvari, postavlja se pitanje – da li bi ovo moglo da se desi u nekoj ozbiljnoj firmi? Da li bi, recimo, vlasnik jednog preduzeća ili suvlasnik jednog preduzeća na zahtev konkurentskog preduzeća povećao cene svojih proizvoda i tako postao nekonkurentan, izgubio profit, izgubio mogućnost da ulaže u dalji razvoj, doveo u opasnost broj zaposlenih? Ne bi moglo da se desi. Jedino što u ovom slučaju nije reč o poslovnoj politici preduzeća već o nacionalnoj ekonomiji sa kojom se Vlada Srbije opasno poigrava. Ovo su samo neki od razloga zbog kojih SRS definitivno neće podržati ovaj predlog zakona. [[Aplauz]]
Od vremena poslaničke grupe iskorišćeno je sedam minuta i 35 sekundi. Reč ima narodna poslanica Judita Popović. Vreme na raspolaganju dva minuta i 15 sekundi, a posle nje narodna poslanica Lidija Dimitrijević. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, u okviru ova dva minuta mogu samo da rezimiram. Definitivno poskupljuje gorivo u toku ovog meseca, najmanje četiri i po dinara, a možda i više. Prema tome, to je posledica onih nesrećnih izmena Zakona o akcizama, a u stvari i ovih novih izmena, onih izmena Zakona o akcizama. Može se uočiti jedna matrica na koji način se ponaša Vlada, odnosno ova parlamentarna većina i u pogledu donošenja zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, kao i u pogledu nekih ostalih odluka. Povukla bih paralelu između ovih zakona o akcizama, kao i između odluke Vlade u vezi subvencija poljoprivrednicima. Jako je bitno da se povuče ta paralela, s obzirom na to da se radi o istoj matrici. Dakle, radi se u stvari o tome da su obe te odluke kratkovide, neodgovorne, a pri tom najveću štetu i najveće posledice trpe građani, odnosno privreda ove države. Akcizama koje su ustanovljene januara meseca, a koje sada i menjamo, u stvari, uveden je jedan dvostruki standard poreskog opterećenja privrede, odnosno građana. Taj dvostruki standard je primenjen i na poljoprivrednike, a mislim da smo bili svedoci toga da je Vojvodina nedelju dana bila blokirana, upravo iz tog razloga, jer je Vlada jednom kratkovidnom odlukom odlučila da subvencionira samo one oranice do 10 hektara, pa je onda nakon cenkanja odlučila da to bude 30 hektara, pa je stigla do 50 hektara i na kraju 100 hektara, nakon što je ta blokada u toj meri ugrozila celu privredu Vojvodine, kao i građane, slobodan protok roba, usluga i ljudi, tako da je to ugrozilo već i odnos Pokrajine prema republičkoj vlasti. Mislim da je nedopustivo da se na ovaj način Vlada, odnosno parlamentarna većina odnosi prema svima onima koji moraju da na kraju snose posledice, odnosno da plate štetu jedne neodgovarajuće, neodgovorne odluke, odnosno zakona, koji su u stvari u suprotnosti sa ostalim načelima i slobodnog tržišta, i Privremenog trgovinskog sporazuma, i SSP itd. Prema tome, mi zaista moramo da vodimo računa kad god donosimo zakone, odnosno kad god vršimo kontrolu nad sprovođenjem tih zakona, da se ustanovi da li su zaista ti zakoni u skladu sa tim evropskim standardima, jer u suprotnosti, radi se samo o nekoj deklarativnoj podršci tom evropskom putu, a nikako pravoj podršci, jer upravo ovaj zakon o izmenama i dopunama akciza govori nam to. Očigledno da je Vlada reagovala … (Predsedavajuća: Vreme na raspolaganju je iskorišćeno.) … na određene pritiske i tada smo došli u situaciju da sada odlučujemo o akcizama, a ne odlučujemo o akcizama, nego, upravo, odlučujemo o tome da ponovo poskupi gorivo, koje će se olupati o građane koji to gorivo i koriste.
Reč ima narodna poslanica Lidija Dimitrijević, posle nje narodni poslanik Zoran Krasić.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, danas učestvujemo u jednoj prilično mučnoj raspravi. Možda će neko od građana koji prate današnju sednicu pomisliti, pa, nije ništa drugačije od mnogih drugih, ali ovo jeste malo specifična rasprava. Naime, radi se o tome da su predstavnici vlasti u Srbiji, onako kako su pristali na politiku uslovljavanja od strane svojih tzv. prijatelja iz Evrope, pa uradili to što su uradili sa generalom Ratkom Mladićem, na istu takvu politiku uslovljavanja pristali i kada su sve druge oblasti života u pitanju, pa naravno i ekonomija i to, već, evo, dugi niz godina, što za rezultat ima jako loš materijalni položaj većine građana Srbije. Predlog zakona o kome danas govorimo rezultat je još jednog uslovljavanja prijatelja iz Evrope, mada su predstavnici Vlasti, koji nisu spremni da stvari nazovu pravim imenom, pokušali da to malo drugačije upakuju i zbog toga su napisali da je usvajanje zakona o akcizama neophodno zbog usaglašavanja strukture oporezivanja derivata nafte sa standardima EU. Neprekidno slušamo priče o usaglašavanju svega u Srbiji sa standardima EU. Mi razumemo želju vlasti da ispuni mnoge uslove, jer je njihov cilj priključivanje Uniji. Neću reći da vlast ne razume, jer pre će istini odgovarati da ne želi da razume da građani Srbije žive sve lošije i da mnogo toga što čini, pravdajući se evropskim putem, građanima Srbije ne donosi neki boljitak, naprotiv, donosi sve lošije i danas a i sutra. Konkretan primer za ovo o čemu govorim jeste i današnja tačka dnevnog reda, promena iznosa akciza na pojedine vrste goriva. Inače, važno je istaći da su izmene iznosa akcize urađene pre manje od šest meseci, kada je Vlada odlučila da se razlikuju akcize za gorivo koje je EVRO kvaliteta i gorivo koje to nije. Pre toga je iznos bio isti, bez obzira na kvalitet, onda ste predvideli različite iznose, pa, evo, nakon nepunih šest meseci, opet se izjednačava, ali na iznos koji je viši. Šta ovo govori građanima Srbije? Govori im da su na vlasti nepouzdani ljudi, ljudi koji danas rade jedno, već sutra drugo, menjaju zakone na nekoliko meseci. Zbog takvog ponašanja vlasti ljudi shvataju da ne mogu ništa da planiraju, ni kratkoročno, a kamoli dugoročno, da u Srbiji o nekakvoj stabilnosti i predvidivosti nema ni govora. Neko je zbog niže cene goriva, koja je, naravno, uslovljena visinom akcize pre nekoliko meseci odlučio da kupi neko vozilo, automobil, kombi za radnju ili u fabrici viljuškar čiji je pogon na gorivo koje nije EVRO kvaliteta, dakle, njegova odluka bila je uslovljena cenom goriva. Evo, već nakon nekoliko meseci shvata da će gorivo koje koristi koštati isto kao i gorivo EVO kvaliteta, a cena će biti izjednačena tako što je određen viši iznos, tačnije, iznos koji važi sada za gorivo EVRO kvaliteta. To što je neko planirao da mu troškovi budu niži, jer će uštedeti na gorivu, očigledno je pogrešio i sada kada se usvoji ovaj predlog zakona o izmena Zakona o akcizama, troškovi će biti viši, a to će lančano usloviti poskupljenje svega. Neće se ova povećanja odraziti samo na poslovanje svih prevoznika koji su među najvećim potrošačima naftnih derivata, mada su oni ovim povećanjima prilično ugroženi. Povećanja će se odraziti maltene na sve delatnosti. Već sam pomenula vlasnike kombija koji se koriste za prevoz hleba, kamione za prevoz robe koju proizvode ili razvoze maloprodaji. Ne možemo se mi mnogo pohvaliti da se u našim fabrikama, onima koje rade, koriste mašine na električni pogon. U većini fabrika koriste se naftni derivati i za viljuškare i za utovarne lopate, za građevinske mašine, buldožere i mnogo toga. Kada imate skuplje inpute u vidu goriva, normalno je da će to uticati na formiranje cene koje će biti više kod finalnih proizvoda. Toliko o brizi ove vlasti o privrednicima u Srbiji. Ovo poskupljenje odraziće se na svakog građanina Srbije, bio on privrednik ili potrošač, direktno ili indirektno. Povećanje cene goriva će, takođe, negativno uticati i na poljoprivrednike sa kojima se ovih dana Vlada po ko zna koji put obrukala. U jeku poljoprivredne sezone, umesto da budu na svojim njivama, poljoprivrednici su se borili na asfaltu za svoja prava. Dobili su obećanje da će naredne godine iz budžeta dobiti deo subvencija koji im je uskraćen. Sada se nameće pitanje – a, kolike će u narednoj godini biti subvencije, koliko će biti izdvojeno poljoprivrednicima i u kojoj će godini one biti isplaćene? Sada će dizel-gorivo za traktore biti skuplje, benzin za motore za navodnjavanje skuplji, a, subvencije na počeku do sledeće godine. Jedna odgovorna Vlada tako se ne ponaša. Previše je i to što se nekontrolisano uvozi voće i povrće, pa su cene naših proizvođača odavno postale nekonkurentne, a ovi potezi Vlade zaista prevršuju svaku meru. Kao što sam rekla na početku, ove izmene se vrše jer je krajem februara Evropska komisija naredila da akcize budu usklađene, jer je po njihovom mišljenju prekršen Prelazni trgovinski sporazum između EU i Srbije. Doduše, predstavnici vlasti to lepo kažu – preporučila usklađivanje, ali činjenica je da su za ovu vlast njihove preporuke obavezujuće. Samo se pokušava da se to drugačije terminološki iskaže. O nivou standarda građana, o tome niko i ne pokušava da razmišlja. Jer, kada bi to nekoga na vlasti zainteresovalo, morao bi da shvati da u Srbiji ima više od 700 hiljada ljudi koji žive ispod granice siromaštva, gde je bez posla, po zvaničnim podacima Nacionalne službe, više od 730 hiljada nezaposlenih, ali ovaj podatak nije precizan, jer Nacionalna služba za zapošljavanje onoga ko zakasni jedan dan da se prijavi, skine sa evidencije i da mu kazneni rok u kome nema pravo da se prijavi. Mnogi su nakon dugo godina prijavljivanja izgubili nadu da će se ikada zaposliti. Ako im prijavljivanje nije uslov za overu zdravstvene knjižice, uopšte se i ne prijavljuju Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Gospodin ministar, koji trenutno nije tu, rekao je, u nečemu što bi se moglo nazvati uvodna reč, da će viši iznos akciza doneti viši priliv sredstava u budžet, pa će imati više novca za dečje vrtiće i za druge budžetske rashode. Vlada, koja sebe naziva socijalno odgovornom, nikada neće sama svojom politikom stvarati socijalne slučajeve kojima će onda obezbeđivati socijalnu pomoć. To nikuda ne vodi. Svima nam je dobro poznato da u Srbiji ima više od 100 hiljada starih ljudi koji žive ispod granice siromaštva. U 2010. godini 120 hiljada dece bilo je gladno. Ovi alarmantni podaci trebalo bi da budu nešto što će naterati Vladu da počne da kreira ambijent koji će biti pogodan za otvaranje novih radnih mesta, ali ne uz gašenje postojećih, jer se tako ne postiže ništa. Samo povećanje zaposlenosti može da obezbedi redovan priliv prihoda u budžet. Sada ću napraviti poređenje između iznosa koji je Zakonom o budžetu za 2011. godinu predviđen da se ostvari od akciza na derivate nafte sa iznosom za 2010. godinu. Budžetom za 2010. godinu ovaj prihod je bio predviđen u iznosu od 65 milijardi i 500 hiljada dinara. Kada se shvatilo da ovih 500 hiljada ne može da se ostvari, izvršen je rebalans i smanjeno je na 65 milijardi. Rebalans je urađen u novembru 2010. godine, a odmah, potom, u decembru je usvojen Zakon o budžetu za 2011. godinu, i u njemu je predviđen prihod od akciza na derivate nafte u iznosu od 75 milijardi i 300 hiljada dinara, što znači 10,3 milijardi više od onoga što se moglo prikupiti u prethodnoj godini. Kada bi danas sa nama bili predstavnici Vlade koji su zaduženi za budžet i ekonomsku politiku, logično bi bilo postaviti im pitanje, čime su se rukovodili, koji su im to parametri pokazali da će u ovoj godini imati mogućnosti da ostvare ovoliko viši prihod od akciza u odnosu na prethodnu godinu? Time što će akcize biti više, ne znači samo po sebi da će se postići cilj, jer se može dogoditi da opadne promet, da se smanji tražnja i da se manje koriste ovi proizvodi, pa postoji rizik da bude manje ostvarenje prihoda u budžetu, od prošlogodišnjeg. Odgovor na ovo pitanje daće nam se verovatno sam kada se bude radio rebalans budžeta, a radiće se sigurno. Valjda će tada prisustvovati ministar finansija, ka i predsednik Vlade. Mi ćemo sačekati i ukoliko i tada ne bude poštovao Narodnu skupštinu, kao što je nije ispoštovao danas, postoji način, postavićemo to u formi poslaničkog pitanja, pa ćemo onda preneti građanima Republike Srbije. Zahvaljujem. [[Aplauz]]
Iskorišćeno je 11 minuta i 20 sekundi. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, a posle njega narodni poslanik Dragan Šormaz.
Gospođo Čomić, koliko vremena imamo?
Imate 32 minuta i 10 sekundi.
Sasvim dovoljno vremena da se obradi ova tema. Moram da vam skrenem pažnju po Poslovniku, dakle, stvarno treba da bude prisutan predstavnik Vlade na sednici Narodne skupštine, meni lično ništa ne smeta, ne znam koja je vajda i kada sede ovde. Za nas iz SRS te važno da građani čuju naše stavove povodom tema koje su na dnevnom redu, jer ovi, i ovako i onako, ne čuju. Moram da dam jedno uputstvo pre nego što izložim ovu materiju koja je danas na dnevnom redu. Vladu treba da predstavlja neko ko je stručnjak za akcize. Mi trenutno u Vladi imamo ''17 plus''. Sve su stručnjaci za akcize. A onda sam se razmišljao zašto je baš gospodin Sulejman Ugljanin došao tu, i onda sam došao do zaključka da se on najbolje razume u goriva. On po mirisu može da oseti kad je benzin, a kad je nafta i da je to bio jedini kriterijum što je on danas smogao snage da dođe, da ovde objasni da je to malečko podizanje cene, odnosno iznosa akcize mnogo malo, beznačajno. Da krenemo redom, možda će gospođi Čomić ovo da izgleda kao nastavak jučerašnje sednice, gde smo pričali o finansiranju političkih stranaka ili političkih aktivnosti, i jeste. Ovo je prirodni nastavak jučerašnje sednice. Zašto? Evo i da objasnim, a ja bih vas zamolio, gospođo Čomić, da me uvažite i da me saslušate, da ne napravite grešku kada me prekidate. Građani treba da znaju, danas se prvi za raspravu javio PUPS, kaže, podržavamo Predlog zakona i isto su rekli decembra meseca prošle godine. I decembra meseca prošle godine se dizala akciza, a diže se i sada. Njihova poruka je sledeća, trebaju nam pare za kampanju. Isto i SPS, oni su prošle godine u decembru mesecu ubacili ovaj amandman u tekst Predloga zakona i to one odredbe koje se nisu menjale Predlogom zakon i onda je većina od 126 izglasala, evropsko, cenim, kažete otvoreno da je to evropski standard. Tu je i G17 plus, koji se u međuvremenu transformisao, pa je postao URS, i njima su potrebne pare za decentralizaciju. Gde pare? Akcize! Tu je ZES u agregatnom stanju. Prosto mi je neverovatno da se niko nije javio iz ZES-a, nema čak ni Nade Kolundžije, a malopre smo slušali da je ona glavni krivac što je naterala koaliciju za onaj proevropski, proaktivan, proakcizni, zakon u decembru mesecu. Tako smo otprilike došli do činjenica – trebaju im pare. Gde će da obezbede pare? Tako što će da izjednače iznose akciza. Prema tome, ovde se reč "izjednačavanje iznosa akciza" koristi kao povećanje iznosa akciza. Ali ovo povećanje loše zvuči. I, ovaj vaš veliki stručnjak, Branimir Dimitrijević Tucko ne bi mogao medijski da obradi drugačije. I Tucko i Miki Rakić, pošto su oni Boris Tadić, oni rukovode zemljom i oni su došli do zaključka da mora narod da se zamajava do oktobra meseca vrlo važnim temama. Naravno, mi ne učestvujemo u tome. Ali, ja moram da pohvalim danas neke diskutante, gospođo Čomić, nemojte da mi se zamerite, LDP je shvatio da 80% građana Republike Srbije ne želi da čuje za EU i NATO-pakt, to je napredak i ja ih podržavam. Ovde su se čule i neke diskusije da ste vi prevarili EU. Ako ste ih prevarili, oni nam kradu Kosovo i Metohiju, oni 'oće da nam otmu Vojvodinu, oni 'oće da nam otmu Rašku oblast, oni 'oće u završnoj fazi da od Dorćola naprave Srbiju i, ako ste njih prevarili, ja moram da vas podržavam. Jeste da teška srca, ne znam da li to radite iskreno ili ne, ali, moram da budem i ja pragmatičan i da vas podržim. Ako ''krljate'' protiv EU, svaka vam čast! Dakle, ima šanse da sredinom jula dođe do normale, da vidite da niko nije sitiji u Srbiji otkada ste isporučili Ratka Mladića, niko nije zadovoljniji i ništa se nije promenilo u odnosu NATO-pakta i EU kao naših neprijatelja prema srpskom narodu. Ništa se nije promenilo! Sada da pređemo na ove izmene. Vidite, kada se počelo sa primenom ove nove akcizne politike prema derivatima nafte, januara meseca ove godine, SRS je ćutala. Zašto? Da izađe na površinu sve. Prvo što je izašlo na površinu bili su ovi pronatovski faktori. Ima ih puno – i Šutanovac i Đelić, Čeda to otvoreno kaže, on se, za razliku od ovih, ne folira, rekli su – ne sme da se pravi diskriminacija u akciznoj politici u zavisnosti od toga odakle derivat nafte dolazi. I onda pogledate onaj zakon o izmenama i dopunama iz decembra i vidite – nema nigde reči „inostranstvo”, nema nigde reči „domaća proizvodnja”. Vidite da su se različito odredile akcize u zavisnosti od kvaliteta goriva. Jednostavno razmišljate – zašto dižu ovoliku galamu? Zar je moguće da su ovoliko pogrešili? Ma, nisu pogrešili, nego su dobili nalog iz Brisela. I, ko je najgrlatiji u ovoj hajci protiv Srbije? Najgrlatiji su oni koji su na platnom spisku Brisela i NATO-pakta. Oni moraju da dokažu opredeljenost prema evroatlantskim integracijama svuda, na svakom mestu, a nije bitno da li je glupost ili nije glupost. Mora da se ubacuje u mozak građana Republike Srbije da su EU i NATO-pakt slamčica spasa za srpski narod, da bi zaboravili da NATO-pakt i EU cepaju Republiku Srbiju. EU i NATO-pakt su krivi što se u Srbiji danas ne radi! Vi, janičari, izvođači radova – to je samo sredstvo, to je način, znate; radite, radite, radite, pa onda idite na kanal da vam se zameni ulje kad prođete određenu kilometražu, pa, ako treba da se renovira, renovira se, ako treba novi, evo i novi, duvaju za vrat, odmah, i, na kanal, tako da Srbija tone, tone, tone itd. Sada bih morao malo građane Srbije da oslobodim tog straha. Vidite kakva se medijska situacija stvorila u Srbiji. Mnogo je dobro da budeš Austrijanac u Austriji. Ali, ne smeš da budeš Srbin u Srbiji. Kako? Pa, evo, 'ajde malo da čitamo i te na šta se vi pozivate. Pitanje je šta vi čitate?! Vidite, Austrija, Belgija, Luksemburg, Holandija, ej, Holandija, zapamtite, Nemačka, Španija, Francuska, Švedska, imaju akciznu politiku – iznos akcize zavisi od kvaliteta goriva. Čekajte molim vas, zašto ne budete malo Nemci, u pogledu akcizne politike u Srbiji? Zašto niste to? Eto, to je neki vaš standard. Nema standarda u EU. O čemu pričate, ljudi? Koji standard postoji u EU? Postoji standard kako da te prevarim, kako da te pokradem, kako da ti uzmem pare. To je standard kod njih. A vi – trka. Sve proevropske stranke, pravac Brisel, Luksemburg, Vašington. Kukumavčite! Napadate državu! Napadate građane! Sve radite da se dodvorite u očekivanju pretpristupnih fondova. Ma, nikada nećete doći do pretpristupnih fondova, istopili se tamo u Briselu. A, i znaju kako završavate ovde. Pa, pokvarili ste i njihove službenike ovde, bre. Sad su i oni korumpirani. Pa ste, naravno, pod prismotrom. Vama je bolje od kad je Mladić isporučen. Vidim da se Čanak još više ugojio. I Boris Tadić je nekako veseliji, izgleda da mu je pun džep. Ali, šta je sa građanima Republike Srbije? Koja će biti vajda? Ali, zato ste u stanju da pokvarite odnose sa tradicionalnim prijateljima! Evo, da ne ulazim u istorijat tog našeg prijateljstva, ali, Rusi nas nisu bombardovali. Nikada nas nisu bombardovali! A, Putin, kad beše pre neki dan, reče – dobro, kad idete u NATO-pakt, pa budu sa vaše teritorije rakete NATO-pakta usmerene prema Rusiji, moraćemo i mi da nanišanimo! Vi 'oćete da Rusija nišani na Srbiju! Pa, jeste li vi normalni, bre?! Ko je vas ovlastio da vi uništite te dobre odnose sa Rusijom? I onda se čudite što neće tradicionalni srpski prijatelji da dođu ovde. Pa, nemaju s kim da se dogovaraju. Nemaju s kim da razgovaraju. Oni bi da razgovaraju sa Srđanom Milivojevićem?! Jeste li vi normalni? Pa, ko s njim još razgovara? Sa Božidarom Đelićem da razgovara? Ili sa onim što je pobedio poljoprivrednike usvajajući sve njihove zahteve? O čemu, ljudi, vi pričate? Da vidimo šta se to epohalno dešava od kad ste prihvatili taj SSP. Da vas podsetim, tada je zbog jednog amandmana jedan rekao – u 58. godini sam počeo da razmišljam svojim mozgom. Pa, to, onaj, ''Gandi iz Bajčetine''. Vidite, od tog trenutka do današnjeg dana, svake godine prihodi po osnovu carina se smanjuju, smanjuju, smanjuju sada smo došli na nekih 65 do 70% manjih prihoda po osnovu carina. Ali, dosetili se ovi kako da se nadomesti ta rupica, ako ne može baš zaduživanjem. Onda, povećavanjem akciza. Zašto? Akcize udaraju po građanima i privredi Republike Srbije. Jer, postoji i povraćaj, refakcija i oslobađanje kada se radi, kad pričamo konkretno o derivatima nafte, za sve količine koje su u međunarodnom drumskom saobraćaju – kerozin za gorivo itd. Dakle, EU lepo – njih ne pogađa, pritisne ovima ručicu, u očekivanju oktobra ili novembra, i ovi ovde predstave evropski standard. I kako evropski standard – da se izjednači iznos akcize za domaća goriva sa uvoznim gorivom. E, sada da načnemo temu. Da li na benzinskim pumpama vi dobijate baš litar po onom pištolju? Ne dobijate! Da li dobijate gorivo od 95 oktana, 98 oktana? Ne dobijate! Prođe neki stranac koji ima u kolima i merač oktanske vrednosti goriva u rezervoaru, pa, kada mu na pumpi neko sipa 95 oktana, pipne onaj kompjuter i kompjuter kaže – 89 oktana. Vi to nećete da rešavate, to vas ne interesuje. Vas ne interesuje da li je litar litar. Ne. Vas interesuje EPP. I, jedini smo u Evropi koji proizvodimo D2 i ovo naše gorivo od 95 oktana, to više niko ne proizvodi. I vi sad hoćete akcizu za te dve vrste goriva da izjednačite sa onim gorivima iz inostranstva sa standardom EVRO 5. Vi ovde kažete – ti, siroti građanine, koji voziš ''jugića'' starog 20 godina, koji koristiš domaće gorivo, imaš državu da finansiraš isto tako kao Tucko, Krle, Šaper, Đilas i svi ovi što voze džipove od po 150.000 evra. Odakle vam moralno pravo?! I u akciznoj politici mora da se vodi računa, između ostalog, o nekim stvarima. Oni se pozivaju na povraćaj i refakciju. Slaba mi vajda od toga,velika vajda od toga. Pa, kako to, kako to Nemci ne žele da opterete gorivo koje se koristi u poljoprivredi i u osnovnoj proizvodnji? Kakva je vajda od refakcije? Da li ti meni u refakciji vratiš 49 dinara ili mi vratiš 37? Meni je interes ako sam platio 37, pa mi ti vrati 37, a ne 49. Postoji tu neki sistem velikih brojeva, ali vas to uopšte ne interesuje. Vi imate 126. Evropski vam je bilo ono u decembru, evropski vam je i ovo u junu. Šta je jedina konstanta između ta dva evropska puta koja ste izabrali? Propadanje Srbije! Vi taj posao radite ovde. Čujem NIS ruska kompanija. Kako to može da bude ruska kompanija? Ona je mešovita, valjda. Pa, mešovita. Mnogo se malo pitala Srbija da li će da uđe u taj aranžman. To je evropski interes. Što ste vi protiv EU? Pa, ''Južni tok'' nije zbog Srbije, mi smo samo prolazna stanica. Šta vam je ljudi? Vi da biste ostali na vlasti vi niste svesni šta pričate. Vi ste u mogućnosti sve i svašta preko ovog Tucka, Šapera, Đilasa, preko ovih kupljenih minuta, preko naručenog B92, Žene u crnom, Borka Skojevka, Nataša Kandić itd, sve ste u mogućnosti da predstavite kao epohalno. Šta hoćete, da plašite građane? Čime više možete da plašite građane? I ovim skupom 13. juna, što će NATO-pakt da se veseli ovde, što će da se vrate zločinci na mesto zločina, samo ih je sad mnogo više, 69 država. Čime vi možete više nekoga da uplašite? Ne možete ničim da uplašite. Mi smo vam podneli samo dva amandmana kojima želimo da odredimo iznose akciza polazeći pre svega od interesa građana Republike Srbije i uvažavajući interese Republike Srbije i onoga partnera, prijatelja iz Rusije, koji je uspeo da uloži nešto sredstava u oronuli NIS. Zašto je ova hajka krenula? Zato što je decembra 2010. godine prestala da važi Uredba Zorana Đinđića i Novakovićeva Uredba, kada je jedino NIS mogao da uvozi i da prerađuje. A onda ste digli priču. Što ne kažete – NIS, takođe, uvozi EVRO-dizel, jer ga ne pravi u Srbiji, i bezolovni od 95 evropskog kvaliteta i bezolovni od 98 evropskog kvaliteta. I gde je tu monopol? Ima li tog monopola? I, šta sutra, ako neki iz inostranstva koji su prisutni ovde, poput Pacolija i ovih drugih, zatvore slavine, jer nemaju interesa da rade, hoćete Srbiju da ostavite bez energenata? Vi biste sad da isterate rusku kompaniju. Što tako niste prema ''Ju-es stil-u''? Banbadava ste ga prodali. Jeste li regulisali neku cenu sa njima? Ne, nego pretopili sve puške, naoružanje, tenkove! I oni ostvarili ekstraprofit ovde. Koja je to vaša politika? Neko treba vas da uvažava kao neke političare. Pa, vama je jasno da jedva čekam da dođem na vlast, da budem upravnik zatvora za DS, za sve zlo koje ste napravili ovom narodu u ovih 11 godina. Evo, na akciznoj politici govorim, šta su vam krivi građani Republike Srbije da na svakom koraku pokazujete ovu vrstu mržnje? Ko koristi D2? Ko koristi bezolovni iz domaće proizvodnje 95 oktana? Sirotinja u Srbiji. Ona treba da plaća akcize na isti način kao i ovi što voze džipove! Druge firme koje su prisutne na našem tržištu, koje uvoze gorivo evropskog kvaliteta iz svojih rafinerija širom Evrope, 15-17 dinara imaju čiste zarade po svakom litru. Što su oni ugroženi i koga vi zastupate ovde? Kažite jedan potez koji ste uradili za 11 godina, a da je interes građana Republike Srbije. Nema nijednog poteza, šteta do štete, a onda nam pričaju da mora akciza da se poveća zbog penzija. Pa, zbog penzija ste se i zadužili. Pa, zadužili ste se zato da biste potrošili, a zbog akciza – treba da idu za penzije, pa ako nije za penzije, onda je za dečije dodatke, ako nije za dečije dodatke, onda je za obrazovanje, a ako nije za obrazovanje, onda je za zdravstvo. Pa, koju ste oblast regulisali?! I, zato danas poslanici vlasti ćute. E, građani Republike Srbije, oni vam otimaju iz džepa samo evropskim propisima! Evropa vlada u Srbiji 11 godina. Ovo su evropski standardi po kojima vi danas živite. To je namenjeno Srbiji. Zato ne možete vi da budete Nemac u Srbiji, da se osećate kao u Nemačkoj. Ne, Srbija će dugovečno da bude na putu prema EU, to će biti trajno trpno stanje, dok ne dođu do nekog svog standarda – 100.000 građana više da umre nego što se rodi u Srbiji, a labudovu pesmu treba da vam odsviraju ovi ovde. Ovakvi vode državu! (Budi miran, Borise Tadiću, sedi ma mesto!) I dokle tako? Šta očekujete? Povećanje akciza neminovno povlači i sivu ekonomiju. To vam je, valjda, poznato. I sada imate puno goriva u sivoj zoni. Ono se ne manifestuje na način kao nekada, zato što ipak može da se nađe na benzinskim pumpama, ali i to postoji i to vrlo dobro znate i taj deo ne želite da regulišete, ne želite da štitite potrošača, da li je kupio litar, kako je to moguće, imate kola, rezervoar 50 litara, a onaj na pumpi vam sipao 65 litara? Sipao vam je gorivo mimo tehničkog uputstva za kola. Vi to ne želite da regulišete, a zna se kako je završen taj sistem, preko kompjutera i preko onih koji baždare i koji završavaju posao. Tu država ćuti. U pogledu kvaliteta goriva, da li ste tu nešto uradili? Ne, nego su nam potrebne pare, nije bitno odakle treba da dođu, ali su nam one potrebne. Da vas samo podsetim kako se to menjalo sa akcizama za proteklih godinu i po dana. Početkom 2009. godine za sve vrste motornih benzina, izuzev EVRO bezolovni 98 i EVRO Premium bezolovni 95, akciza je bila 42 dinara po litru, pa su onda sredinom 2009. godine to promenili na 44 dinara, pa je krajem prošle godine to podignuto na 45 dinara. Što se tiče ove druge kategorije – EVRO bezolovni 98, EVRO Premium bezolovni 95, početkom 1995. godine bilo je 26 dinara, sredinom 2009. dignuto na 30, a decembra prošle godine podigli ste na 49,50 dinara. I, moram da uporedim ovu kategoriju – naftni gas, početkom 2009. godine bilo je 13 dinara po kilogramu, sredinom 2009. godine dignuto je na 15 i prošle godine u decembru digli ste na skoro 18 dinara po kilogramu. Naravno, godinama pričam o biodizelu i o tim ekološkim gorivima, i to nikako ne može da uđe u akciznu politiku Republike Srbije. Svi kažu da je to opravdano, dolaze iz ministarstva, itd. Što ne primenite taj standard da 10% proizvodnje treba da budu biodizeli, vrlo značajni za poljoprivrednu proizvodnju, jer po nekim standardima ni traktor više ne bi trebalo da koristi ove druge dizele nego te, zbog ekologije i činjenice da se kreće obradivom površinom? Ali, to vas ne interesuje, vas interesuje iznos, naplata, kako da to uđe u budžet i kako da se to rasporedi, ako je to moguće po nekoj simetriji, srazmerno prisutnosti i moći stranaka koje čine Vladu. I, to je moto ove vlade. Nema tu interesa građana, nema tu interesa Srbije, nema tu nečeg stabilnog. Zato na momente nekima deluje da se tu licitira, lupa bez veze, itd, te crvena linija, te delimo Kosovo, te delimo Mitrovicu, te delimo ono, te delimo ovo, te pregovaramo, te ne pregovaramo. Ubacuju se priče da bi se prikrila suština, a suština je ova stvarnost. Stvarnost nije dobra u Republici Srbiji. Treba da se zabrinete kada čujete koliko ljudi ćuti, prebiraju sami, sami u bradu sebi mrmore, nešto pričaju, 80% njih, zapamtite,ne želi da čuje za EU, NATO-pakt i ne želi da čuje za one stranke koje nas vode ka EU i NATO-paktu. Zabrinite se malo, budite sigurni, na sledećim izborima građani će kontrolisati izbore, ne komisije, birački odbori. Nisu više spremni na tu vrstu podvale i prevare. Teško ćete više naći običnog čoveka koji pristaje na ovo, jer vidi da nema nikakve koristi, samo dugoročne štete. Zbog te štete mi ovde uporno pričamo – pogrešan je put, ne može ovim putem da se ide. (Narodni poslanik Srđan Milivojević, s mesta: Ali je pravi vođa.) Budi miran Borise, miran, u ćošku! Vidite…
Narodni poslaniče, molim vas da se suzdržite u pokazivanju volje da se potpuno omalovaži i sednica i Poslovnik i Narodna skupština. Pažljivo vas slušam, hodate po ivici kršenja Poslovnika i u onom trenutku kada ne možete da odolite ipak vas molim da se suzdržite. Nastavite.
Da li to znači kada mi neko dobacuje da moram da ćutim? Samo mi to kažite.
To znači tačno to što sam kazala, da se suzdržite od omalovažavanja i rušenja ugleda Narodne skupštine, sadržajem svog govora ste na ivici kršenja raznih odredbi Poslovnika. Pažljivo vas slušam, ali vi mene ne slušate, ovo sam već rekla. Dakle, vrlo jasno kažem šta je to što treba da se narodni poslanik podseti kako da se ponaša za vreme sednice Narodne skupštine.
Dobro, šta da radim, pravila su jasna. Ko ti je kriv što si u opoziciji. Dobro. Gospođo Čomić, ove dve vrste goriva za koje se SRS zalaže da imaju niži iznos akciza čine 30-50% ukupne potrošnje u Republici Srbiji. Kada pričamo o D2, pretežno, to je ona osnovna proizvodnja, pa, i naša poljoprivreda, ne sporim činjenicu da sada postoje moderni traktori koji sada koriste kvalitetne dizele itd. Ali, ako želite da razvijate Srbiju morate da vodite računa između ostalog i kada definišete akciznu politiku. Ona, mora da bude, na neki način, razvojna. Znate, ''Džon Diri'' postoje u Vojvodini, ali u Prokuplju ga nema, u Kuršumliji nema, voze se neki IMT stari 20 i nešto godina, za njih je D2 idealno gorivo. I kod onih refakcija i kod onog povraćaja, i tu ste oktroisali na gazdinstva, na ovlašćene distributere, oktroisali ste taj sistem. Znate, postoje ljudi koji obrađuju svoju imovinu, a nisu registrovano poljoprivredno domaćinstvo, pa ne koriste tu beneficiju. Vi želite njih da stavite u akciznoj politici u isti odnos kao one koji voze najluksuznije automobile. Zamolio bih vas da u sledećim nastupima kada dođu ljudi iz Vlade Republike Srbije, da se promoviše kao standard, znate i sami, po ovom novom Poslovniku uvek u obrazloženju mora da bude izjava o usaglašenosti predloženih promena sa nekim evropskim standardima, pa bih vas zamolio da obavezno ubacite rubriku – usaglašenost sa evropskim platama, pa da se kaže: evropski prosek toliko, podržavanje EU toliko, toliko, toliko. Ovom merom koju predlaže Vlada omogućiće se građanima Republike Srbije da za 2% skoče i da se približe proseku evropskih plata. To bi bilo mnogo korektnije, jer bi bile zadovoljne i jedna i druga strana. Ovako, samo se priča o nečemu što je navodno standard, koji nanosi štetu građanima Republike Srbije. Videli ste i sami kako stoje sa ličnim primanjima, a ako želite da vam građani veruju u blagodeti EU, najbolje je da ih prevarite tako što ćete da im dignete platu. Verovatno, gospođo Čomić, ni vama ne bi bilo iznenađenje da Mlađan Dinkić večeras objavi na televizije – one akcije od 1.000 evra sada vrede 2.000 evra. To nikoga ne bi iznenadilo. One i ovako i onako ništa ne vrede, ali šta ga košta, on može da kaže, a kroz godinu dana opet može da kaže – to sam morao da prevarim da bi Palma prošao sa mnom u koaliciji. Može on svašta da kaže, ne trpi nikakvu posledicu, apsolutno ništa. Tako je i sa ovim akcizama. Građani Srbije treba da budu prezadovoljni što će da plaćaju veliku akcizu, jer blagodet samo što nije došla. Da li će biti 2020, 2030. godine, nije bitno, ali samo što nije došla. Ko će da doživi to, ljudi, ko će da preživi dotad? Prosto sam iznenađen zašto vi sa puno elana ne branite EU i tekovine EU u Srbiji? Kako je moguće da na ovom tako važnom zakonu niko ne priča, ali apsolutno niko iz vlasti ne priča? Samo da vas podsetim, ovo sada je za 180% suprotno u odnosu na ono što je bilo decembra meseca. Ne bi vam ovo bilo prvi put da ste napravili tu mentalnu grešku. Pa, mi na svakih šest meseci menjamo zakone. Onaj što je bio evropski, sada novi dođe kao najevropski, ali ovde niko od vas neće da se javi. Zašto? Da ne bi ostala asocijacija kod građana kako ste vi krivci za povećanje akciza. Ovako ide poruka – kriva je EU, kriv je NATO-pakt, oni su krivi. Niste vi krivi i ja vas podržavam u tome, stvarno je EU kriva i NATO-pakt. Oni su krivi što se u Srbiji ne radi, što je u Srbiji poprilično sve skupo, što su smanjeni prihodi, što su smanjena primanja i što vlada veliko nezadovoljstvo u Republici Srbiji. Možete vi da izmislite još neki štrajk, još neku demonstraciju možete da izmislite, možete da napravite još neki lom, ali ne rešavate suštinski problem, samo odlažete pitanje rešavanja. Nadam se da će, sredinom jula, napokon, razum malo da nadvlada u vladajućoj koaliciji. Računam, pošto je ovaj dosta koristoljubiv, ovaj Tucko, da će on da utiče na svog prijatelja Borisa Tadića, pošto je on glavni i politički i medijski savetnik. Kakav Šaper i ovi, ja sam se šalio sa njima, ovaj je glavni, ovaj drži sve sekunde, sve minute. Nadam se da će on da ga ubedi i da mu kaže – Tadiću, bre, spusti loptu, bre, raspoloženje naroda je 80% protiv EU i NATO-pakta. Nije to stvar koliko je hiljada kilometara ili hektara oduzeto na Kosovu i Metohiji, to je mnogo važnije državno pitanje. Mora država ozbiljno da se vodi. Gospođo Čomić, da ne zakasnite u Evropu?! [[Aplauz]]
Poslaničkoj grupi je ostalo dva minuta na raspolaganju. Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz, posle njega narodna poslanica Jorgovanka Tabaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, građani Republike Srbije, mislim da je ovim predlogom zakona o izmenama Zakona o akcizama, da budem precizan, za razliku od ministra koji je došao da brani Predlog zakona, pa je rekao da je u pitanju ''nacrt'', mislim da je Vlada Republike Srbije ''potpuno'' preterala i da je u stvari dala, još, možda, čak, do sada i najveći primer koliko se o nesposobnoj vladi radi i koliko se radi o vladi koja apsolutno, da ne budem zlonameran, da ne kažem da ne želi, nego, ali, sasvim sigurno ne zna da vodi računa o interesima srpske države, privrede i građana Republike Srbije. Za ovo što se nama dešava nama nije kriva ni Rusija, ni Kina, ni SAD, nije nam kriva ni EU, ni marsovci, za sve ovo što nam se dešava kriva je nesposobna Vlada Republike Srbije, koja čak posle rekonstrukcije pokazuje još više nesposobnosti nego što je do sada pokazivala. Od cene u proseku, zavisi o kom derivatu se radi, od 130 dinara, koliko košta litar benzina u Srbiji, prosečno, država Srbija uzme čak 60 dinara. Srbija ima najveće akcize i poreze, o tome je već ovde govoreno ili ima među najvećima u Evropi, ali ima sasvim sigurno najveće na Balkanu. Pogledajte sada, kada uporedimo sa onim što smo danas ovde čuli, samo kroz maloprodajnu cenu ili kroz naplatu akciza, a u evrima, kakva je situacija u državama u okruženju, kakva je situacija u Srbiji, kakva je, recimo, situacija u državama EU, koja je ovde pominjana. Recimo, Rumunija i Bugarska su u EU, maloprodajna cena 1,27 evra, govorim o EVRO Premiumu od 95 oktana. U Bugarskoj 1,24, a u Srbiji bez ovog povećanja 1,32. Akcize u Bugarskoj i Rumuniji 0,38 i 0,36, a u Srbiji 0,51, bez ovog povećanja. Španija je, takođe, u EU, kao i Slovenija, 1,32 u Španiji, 0,42 akciza, 1,32 u Srbiji, 0,51 akciza, dakle, za 10 evro centi više nego u Španiji, a ista cena goriva. Kolika je prosečna plata u Španiji, mada je i tamo kriza velika, a kolika je u Srbiji? Kako tamo radi privreda i koliko koristi gorivo, a koliko je kod nas? Slovenija 1,30, niža cena nego kod nas, a tri puta više plate, 0,41 akciza, a kod nas 0,51, ponavljam i 1,32 cena, bez ovoga što danas ovde radimo. Poslanici vladajuće većine, koji ste vlasnici svojih mandata ako radite u interesu građana, ne treba valjda da se plašite pa da i dalje pokazujete toliku lojalnost prema svojim partijama koje vas teraju da glasate, na ovaj način, protiv interesa građana Srbije i privrede Srbije, kroz ovaj zakon! Dalje, Crna Gora 1,37, 0,45 akciza. Pa, kolike su privredne mogućnosti Crne Gore, a kolike su Srbije, pa čak i oni imaju manje akcize nego mi? Hrvatska 1,22, 0,44 akciza, PDV 0,23, a kod nas 0,21, a kod nas 0,51, ponavljam, bez ovoga što danas radimo. Kada se ovo danas uradi, izjednačavanje, i namerno se koristi taj termin izjednačavanje, a tačno je zbog SSP koji je potpisan, da smo u obavezi da izjednačimo, to ste znali i kada ste donosili ovaj zakon, a niste tako uradili. ''Izjednačavanje'' nije moralo da znači povećanje! I ovde, neki koji vrše manipulaciju, da bi sada ispala EU kriva zbog toga što se povećavaju akcize u Srbiji, nije ono što je EU tražila od Srbije. Tražila je izjednačavanje. Izjednačavanje je moglo da znači i smanjenje onog dela akciza koje su bile veće na uvoz, nego na domaću proizvodnju i na domaćeg snabdevača tržišta. Mogli smo akciznom politikom ili Predlogom Vlade to da spustimo. Mi smo to predložili kroz amandman. Videćemo da li ćete ga usvojiti. Ali, i to je bilo rešenje. Reći ću vam da je država Hrvatske od Nove godine do sad dva puta smanjila akcize na gorivo, a mi dva puta povećavamo, prvo originalnim Predlogom zakona, pa sada izmenama Zakona. Čim je u Libiji počeo onaj sukob, kada je skočila cene nafte, država Hrvatska je smanjila akcize da ne bi skočila njihova maloprodajna cena, pa ni ona veleprodajna koju koristi za privredu, oni su dva puta smanjili samo da ne bi došlo do povećanja cena, samo da bi zaštitili standard svojih građana i da bi zaštitili privredu. Ponavljam, mi povećavamo dva puta. Zašto? Pa, ne zbog EU, nego zato što imamo nesposobnu Vladu, koja ne zna da organizuje privredu u državi i zbog toga što imamo veliki privredni pad, da ne nazovem katastrofom, mada tako nazivaju građani kada vidimo njihove izjave svakog dana, i ne zna da puni budžet iz realnih izvora, pa onda gleda kako da iščupa još više, što je moguće, na ovaj način. Poznavaoci tržišta, stručnjaci, međutim, evo, video sam šta oni kažu, pred ovu našu današnju raspravu, tvrde da bi država trebalo da smanji akcize na gorivo, ne samo da ih izjednači, nego da ih i smanji i izjednači sa onima u regionu, a pročitao sam vam kakve su u regionu, mnogo niže nego kod nas, i oni smatraju da bi to dovelo do povećanja potrošnje goriva u Srbiji, pa bi se i državna kasa punila kao do sada, logično, naplatom PDV od toga što bi potrošnja ostala barem na istom nivou. Ne znam da li znate, ali potrošnja je pala 30 do 35% u odnosu na prošlu godinu. Pa, šta vredi povećanje akcize? Sa ovim povećanjem još više će pasti prodaja, što znači da nije tačno, uopšte ne mora da se garantuje da će biti punjenje budžeta na taj način i da nam onda ministar Ugljanin priča kako ćemo od ovih para da pravimo škole, obdaništa, autoputeve. Šta, ono, još reče? Nema veze, koje škole? Pa, napravili smo samo šest, sedam osmogodišnjih škola za poslednjih deset godina, to vrlo dobro znam i to je isto bio kredit iz EU, novac koji vraćamo. To je sve što smo napravili. Koje će to nove škole da prave, ne znam da se prave neke nove škole. Toliko ste nesposobni da ne možete ni da okrečite sve to što imamo, a kamoli da gradite nešto novo. O autoputevima, je l' treba nešto da pričam? Pa, onima kojima ste dali posao sada su u zatvoru. Šta je sada sa Koridorom 10, recimo, železničkim saobraćajem? Pričao sam, setite se, u novembru prošle godine, o Žeželjevom mostu u Novom Sadu. Potpisali su ugovor u januaru, napravljeno, završen tender, izabran izvođač, potpisan ugovor, sve. Tabla nije stavljena, a kamoli da su počeli radovi. Šta vredi, ovakav način je potpuno besmislen i to što radite ne vodi ničemu. Smanjenje cena povećalo bi prodaju, to vam ponovo tvrdim, a smanjenje cena može da bude ako se smanji opterećenje države. Kasnije ćete videti kroz još jedan primer koliko je u stvari veliko opterećenje države na ovu sadašnju cenu. U sezoni godišnjih odmora, dakle, sada, naši građani, i vi putujete, kada putuju u Grčku ili Crnu Goru ne pune rezervoare ovde, nego pune tamo kad pređu. Iz pograničnih mesta sa BiH više niko ne sipa gorivo na pumpama, svi prelaze Drinu, sipaju tamo i vraćaju se nazad sa punim rezervoarima. O čemu govorite? To je činjenica, to svi znaju. Više niko na našim pumpama ne sipa, svi prelaze i tamo sipaju. Svi koji idu za Grčku kolima jedva čekaju da uđu u Makedoniju da napune rezervoare, svi, daleko jeftinije nego kod nas. I tu ćemo gubiti, ali 'ajde da pogledamo one koji voze kroz našu zemlju, građani koji, takođe, idu na godišnji odmor, ali i privreda, oni koji koriste kamione, koji prolaze našim Koridorom 10. Pa, pitajte bilo kog pumpadžiju na Koridoru, skoro niko od njih, samo kada se neko slabo preračuna ili ima manje rezervoara, ne sipa kod nas na pumpama gorivo. Svi sipaju pre nego što uđu u Srbiju i čekaju da izađu iz Srbije da sipaju gorivo na prvoj narednoj pumpi van Srbije. I tu Srbija gubi, a gubimo i u tom transportu ljudi i robe kroz Srbiju, to je činjenica. Berzanska cena goriva je 60 evro-centi, a otprilike toliko država uzima kod nas kroz poreze i akcize. To je činjenica. Daću vam primer, čak i gori od toga, na primeru EVRO Premiuma od 95 oktana. Dakle, proizvođačka cena je 56,3 dinara, sada govorim u dinarima, i marža je pet dinara, to je 61,30, a ukupna cena je 132,33. Dakle, proizvođačka cena 56,3 i marža 5, sve ostalo je država: za akcizu uzima 49,5, kroz Fond za vanredne situacije 0,63 dinara, kroz naknadu za upis hemikalija 0,20 i kroz PDV 20,70 dinara. Prema tome, 132 dinara je cena, a 71 dinar uzima država. To nigde nema. Kakva crna EU? To ne da nije standard EU, nego to nema nikakve veze sa standardima EU. To samo govori kolika je nesposobnost ove vlade. Ova vlada kompromituje evropsku priču. Ona ovakvim potezima apsolutno kompromituje evropsku priču. EU nije tražila od Srbije da poveća akcize, nego da ih izjednači. To je moglo da znači i smanjenje, ponavljam opet. Ono za šta se mi kao SNS zalažemo, a vezano je za tu evropsku priču, da imamo iste standarde, ovo pokazuje da nisu isti standardi. Ovo nije odnos prema građanima kakav imaju države članice EU. Pa, šta mi tamo da tražimo ako imamo ovakav odnos prema našim građanima i prema našoj privredi? Prema tome, standardi u oblasti privrede, pravosuđa, ljudskih prava, socijalnih pitanja, građanskih prava, sve ostalo što ima – to da, ali, ljudi, vi na ovaj način to kompromitujete i to je jedan od primera. Daću vam i drugi primer gde isto kompromitujete Srbiju na evropskom putu, primer medijske manipulacije. Evo, za ovo mogli ste da vidite u medijima, koje apsolutno kontrolišete, a i ovo nešto malo što ne kontrolišete vršite poslednjih dana pritiske na njih, vidimo na primer u novinama "Alo". U elektronskim medijima bio je apsolutni napad poslednjih dana na trgovce naftom i naftnim derivatima zbog marže. Kompletna priča išla je na to da, u suštini, za cenu nije kriva država svojom akciznom i poreskom politikom, nego da su krivi oni zato što imaju veliku maržu, da oni smanje svoju zaradu – cena bi bila niža. Stvarno! Pa, oni na svoju zaradu, takođe, plaćaju porez. Od kad to smeta da neki građanin bilo koje države, pa i Srbije, zaradi novac? Pa, je l' će država da bude bogata ako ima bogatog pojedinca ili će da bude bogata ako ima samo nekoliko bogatih pojedinaca, koji su, po pravilu, članovi DS ili njihovi prijatelji, bivši direktori, iz DS itd? Pa, valjda, mi treba da budemo država bogatih pojedinaca, pa lepo naplatimo porez na imovinu, porez na zaradu, porez na ovo, porez na ono, pa se na taj način napuni budžet, kad radi privreda, kad su građani dobro plaćeni, kad imaju dobre zarade, a ne na ovaj način. Isto ste radili manipulaciju i sa pitanjem štrajka poljoprivrednika. Gledao sam tri priloga na tri različita medija, među njima je bio i ''Javni servis'', gde se govorili da su oni koji su prošle godine na 100 hektara posejali kukuruz, zaradili 80 hiljada evra, a sad traže subvenciju od 14 hiljada dinara po hektaru. Pa, na kraju niste popustili zato što ste pristali na sve njihove zahteve. Pa, kakve ima veze što su zaradili prošle godine 80 hiljada evra, ako je to čak i tačno?! Pa, i na to su platili porez. Pa, dokle? Koliko godina su ti isti seljaci nama pomagali?! Koliko godina su radili sa minusom?! Pa, šta kada berzanska cena kukuruza ili pšenice nije bila tako visoka kao što je sada?! Šta onda kada rade sa minusom?! Pa, po istoj ceni su prodavali Poljaci, pa su imali deset puta veće subvencije. Po istoj ceni su prodavali i Hrvati, pa su imali pet puta veće subvencije. Koliko su oni zaradili? Da li je palo nekom ministru na pamet da kaže – šta vam je, šta tražite subvencije, dovoljno ste zaradili? A, sad, kako će se odraziti ovo povećanje cena nafte na to što su oni već kalkulisali, izračunali, uradili, ušli u određene hektare, neko pet, neko deset, neko sto, neko trista? Na osnovu toga će im se povećati input. Kakve to ima veze sa evropskim standardima? Samo ću jedan zaključak dati na kraju. Kakav je ovaj udar na građane? Ovo je udar na kućni budžet građana, ovo o čemu danas govorimo i što ćete, pretpostavljam, izglasati u danu za glasanje sledeće nedelje, kao i da neće prihvatiti amandmane. Ovo je dvostruki udar na građane, em što će se smanjiti potrošnja, građani će manje kupovati naftu i naftne derivate, a privreda će morati zbog povećanja inputa da poveća cenu svoje robe. Nažalost, građani onu robu koju moraju da kupe, čak ako nekad i ne mogu pet litara benzina nego mogu četiri, a i kada kupuju hleb moraće više da plate zbog ovog inputa. To je dvostruki udarac na građane. Na privredu je sama ta stvar udarac jer će imati smanjenje potražnje za svojom robom, pošto će biti veća cena a plate se ne povećavaju. Trgovci naftom i naftnim derivatima isto će imati smanjenu prodaju. To znači da ni oni neće zaraditi na toj njihovoj marži baš toliko, pošto će imati smanjenu prodaju. Sasvim sigurno. I, vi mislite da će budžet imati korist? Neće imati korist. Kroz to će ponovo građani i korisnici budžeta imati štetu, jer ćete zbog toga što se budžet neće puniti na pravi način ponovo zaduživati državu komercijalnim kreditima i na taj način opteretiti privedu i građane Srbije, jer to malecko povećanje budžeta, kako reče ministar minimalno, a nije ''minimalno'', jer na ovaj način to će biti oko 4,5 dinara povećanja za benzin i 2,5 za dizel, dakle, neće biti povećanja u budžetu, nego će biti u naplati toga sve manje, zbog smanjenje potrošnje. Nikakvu korist od ovoga nema ni država, a samo štetu imaju građani i privreda. Zahvaljujem.
Od vremena poslaničke grupe iskorišćeno je 17 minuta i 45 sekundi. Reč ima narodna poslanica Jorgovanka Tabaković i ona je poslednja prijavljena na listi govornika. Vreme na raspolaganju je osam minuta.
U osam minuta ću uspeti da jezikom građana Srbije obrazložim primerom ono što je govorio kolega Dragan Šormaz kako to utiče na građanina Srbije ovaj predlog o ujednačavanju akciza, koji, zaista, nije zahtev Evrope da se poveća cena nego da se ujednače akcize. Poslednji put kada me je sin pitao da li može mojom karticom da sipa gorivo u moj auto, i dobio odobrenje, pitala sam ga – a, za koliko ćeš para da sipaš gorivo? Rekao je – za šeststo dinara. Rekla sam – Nikola, u vreme kada smo tvoj otac i ja studirali, i već imali oformljenu porodicu, nismo tako malo litara sipali u nekadašnji "Folksvagen" mog pokojnog svekra, koji je bio iz 1971. godine. A, on kaže – mama, kada bih ti objašnjavao možda me ne bi razumela, ali sam toliko gnevan pa ću sesti da ti napišem. Zaista sam sačuvala papir gde mi je objasnio ko to u ovoj državi štedi na benzincima, na dizelašima, na vrsti automobila koju vozi i koliko ova vlada zaista ima reformskog kapaciteta i dobre volje da pomogne građanima. ''Uzeo sam tvoj auto'', piše meni moj sin, ''i vidim da mi je po gradu potrošnja 8,9, a motor je svega 1,5, bez turbine, naravno, benzinac. Raspitam se koliko je bezolovni ovih dana i vidim da je čak 1,3 evra sa PDV. Sada vidim zašto moja majka kuka na cenu benzina. Kada uporedim to sa evro dizelom iste generacije, kakvu bi mladi momak da vozi, duplo veći motor koji troši 11,7 litara na toj relaciji, ispade da u evrima, skoro u cent, isto troše po trenutnim cenama. A, to su auta iz dve potpuno različite klase, pa ne smem ni da zamislim kako izgleda računica za ove žedne aždaje koje vozi Vlada'', ponavljam, to je rečnik jednog mladog čoveka koji ima 27 godina, jer od predsedničke limuzine do raspalog poštinog "Juga", svi su benzinci, koliko znam, i troše po 20 litara. Da li negde postoji mogućnosti da saznamo koliko je vozila na državnoj kasi benzinaca, koliko na gas, a koliko dizela? Tvrdim da može da se uštedi i do 40%, s obzirom na to da jedino naša rasipnička država ne razmatra ništa sem benzinaca. Meni je dizel još i bolji, tj. objektivno tehnologija je uznapredovala i pretekla benzinsku i to u najbitnijoj stavci – potrošnji po kilometru, po konju. Sve to na stranu. Nek' je, objektivno, duplo gori dizel, treba dodati buku, trange-frange transakcije, znaju mnogi o čemu govorim, ali za duple uštede, pa, ako donosi koji kilometar svežeg novoizgrađenog autoputa, o kome svi pričaju, mesečno, ova promena nema diskusije da mora da se kupuju samo dizeli, a u postojeće da se ugrađuje plin. Pa, mi nemamo ni 300 kilometara zdravog puta a na ovakve gluposti ulupamo ko zna koliko kilometara mesečno. Čak i paušalno treba da tvrdimo da mora da se pređe na dizele, a onako kako vi u SNS,'' kaže meni moj sin, ''tvrdite da treba da razmišljamo o energiji, prost račun govori da su moguće neverovatne uštede, da kažemo da država kroz vlast, preduzeća, utroši 50% pogonskog goriva, i neka je 50% toga raspoloživo za prelazak na alternativu, to je, dakle, 25% potrošača, pa, ako je ušteda 30, a to daje frapantnih 7,5% uštede na makro nivou. Verujem, da kada se dobiju stvarni podaci, ta ušteda može da bude između 5 i 10%. Neka ona ''neto'' bude na nivou države svega 2%, na ovu bedu zaista je mnogo i značajno. Uštede će biti još veće kad smanjimo gužve i ubrzamo autoput.'' Drage moje kolege, dobijati poziv, na kojem sam zahvalna i želele bih da odem, o uštedi energije i potrošnji goriva u državi Srbiji, koja o tome treba da vodi računa, na poziv jedne odgovorne inostrane institucije radu ću prihvati. Ali, prvi posao građanina Srbije uvek će biti, da na ovom mestu, a to je parlament, i da njena vlada tj. naša vlada, kao izvršna vlast, prvo pokaže da ona sama razmišlja o uštedi, da ona sama razmišlja o standardu svojih građana i da ona sama o tome, ne samo razmišlja, nego nešto i uradi, tj. predloži konkretan zakonski projekat koji ''znači'' uštedu. Ovaj zakonski predlog to nije i on jeste rezultat Vlade formirane na koaliciji koja je preskupo koštala ovu državu i koja će, bojim se, još skuplje koštati ukoliko, ne ako se na dnevnom redu nađe, nego bude usvojen projekat, koji pod formom priče o zadržavanju procenta poreza na dohodak građana na lokalu, u stvari znači završni čin ''beogradizacije'', u kojem će samo Beograd i Novi Sad, u kojima se isplaćuje preko 50% od ukupnog fonda zarade, biti jedini dobitnici, a ostatak Srbije i ostatak nas građana, koji moramo da vodimo računa o svakom dinaru, sigurno neće biti gubitnici. Ali, motiv na osnovu kojeg se ovde zakoni predlažu i usvajaju nije dobrobit građana i standard. To je priča. Motiv za dobijanje, održavanje vlasti, neraspisivanje izbora, motiv na kojem se vodi kampanja je – ostati na vlasti po svaku cenu. Rezultat takve politike je i ovaj zakon. Zahvaljujem na pažnji. [[Aplauz]]
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, a pre zaključivanja načelnog pretresa, pitam, da li žele reč predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika Narodne skupštine? (Ne) Pošto se niko ne javlja za reč, na osnovu člana 98. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama Zakona o akcizama i time za danas završavamo rad. Rad nastavljamo sutra u 10.00 časova, raspravom u pojedinostima, odnosno raspravom o amandmanima na Predlog zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Dakle, sutra, u četvrtak, 9. juna, u 10.00 časova. Hvala.