Možemo li zauzeti svoja mjesta, gospodo zastupnici. Molim vas lijepo da zauzmemo svoja mjesta, počet ćemo s radom, jer bismo trebali završiti prije džume. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege, nazočni predstavnici Vijeća ministara BiH, međunarodne zajednice, drage kolege iz medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 38. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Samo da vas izvijestim da sjednici danas nazoči 14 zastupnika, 5 iz bošnjačkog naroda, 4 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda srpskog naroda. Posebno pozdravljam doktora Ivanića i radujemo se svi skupa da je oporavak uspješan i da se priključio radu našega Doma. Gospodin Ivo Miro Jović je izočan, on je na službenom putovanju. Za 38. sjednicu danas predlažem sljedeći 1. Odgovori na pitanja i nova pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 37. sjednice Doma naroda; 3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju suglasnosti o identičnom tekstu Prijedloga zakona o slobodnim zonama u BiH; 4. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj Vijeće ministara BiH (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagatelj Vijeće ministara BiH (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa roba i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH – predlagatelj Vijeća ministara BiH (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH – predlagatelj Zastupnički dom (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu BiH – predlagatelj Zastupnički dom (prvo čitanje); 2 11. Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda – predlagatelj Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru nad tržištem u BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH – predlagatelj Vijeća ministara BiH (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih stranaka – predlagatelj Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o duhanu BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 17. Prijedlog poslovnika o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture u BiH; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu “Jadranskog prekograničnog programa suradnje u sklopu IPA-e”, u okviru Instrumenata za pretpristupnu pomoć; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Danske o razvojnoj suradnji. Ovo je usuglašen dnevni red Kolegija Doma naroda PSBiH. Ipak, pitam ima li netko potrebu za riječi? Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici medija, poštovani gosti. Dame i gospodo, kada je u pitanju predloženi dnevni red, moj prijedlog se odnosi na dvije tačke i to tačku 4. dnevnog reda, kako ste Vi pročitali i tačku 17. dnevnog reda. Naime, u tački 4. predviđeno je da se razmatra, po zahtjevu Predstavničkog doma PSBiH, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122., naravno, o čemu ćemo i mi i odlučivati i raspravljati. Moj prijedlog je da se ovaj zakon razmatra makar po skraćenom postupku. Zašto? Ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama, njegova suština ratio legis ovo, ona osnovna stvar jeste nastojanje da se kroz ovaj zakon utvrdi platni razred za pomoćnike pravobranilaca. Obzirom da ste na prošloj sjednici, da smo na prošloj sjednici...
Kolega Rančiću, možemo li kad dođemo do te točke, mi sad utvrđujemo dnevni red, Vi nemate ništa protiv da to bude u dnevnom redu. Kad utvrdimo dnevni red i dođemo do te točke, dobićete riječ. Može? To bi bilo korektnije nego sad da oduzimamo vrijeme na raspravi o točki koju još nismo usvojili kao dnevni red. 3
Dopustite mi onda da i za drugu tačku samo nekoliko riječi kažem, jer ako mi usvojimo takav dnevni red, kad ja otvorim to pitanje, na 17. tački, onda ćete kazati, pa zašto se niste javili na početku dnevnog reda kada smo tu stvar utvrđivali. Evo, ono što ja želim vezano za 17. tačku dnevnog reda, a odnosi se na usvajanje Poslovnika o radu Nezavisnog odbora, jeste da ga razmatramo u redovnoj proceduri i da ovo smatramo kao prvo čitanje, jer je to i prijedlog Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost u čijoj je nadležnosti donošenje, odnosno, razmatranje ovog poslovnika. Mi koji smo tamo učestvovali u radu znamo da smo to vraćali dva puta, postoje razlozi i vidjećete kad otvorimo tačku, kad budem govorio o tome, da postoje razlozi, da je potrebno otvoriti amandmansku fazu, zato što Poslovnik, odgovorno tvrdim, nije u skladu sa Zakonom o nezavisnim i nadzornim tijelima.
Hvala Vam lijepa, gospodine Rančiću. I to je moglo nakon usvajanja dnevnog reda. Dakle, molim vas, govorimo o dnevnom redu. Imali sporna točka ili neka nova točka? Nema. Zaključujem raspravu. Kolegij je jednoglasno utvrdio dnevni red i dnevni red je usvojen sukladno članku 60. našeg Poslovnika. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, to su Ad. 1. Odgovori i nova pitanja Odgovore su dobili gospoda: Sulejman Tihić, Božo Rajić, Slobodan Šaraba, gospođa Dušanka Majkić, doktor Mladen Ivanić i gospodin Hazim Rančić. Čitam redoslijedom kako je to odgovoreno, odnosno, kako su postavljena pitanja. Ja molim gospodina Tihića da se očituje vezano za dobiveni odgovor. Izvolite. Evo, dok pronađe materijal, pitam to gospodina Božu Rajića. Izvolite, gospodine Rajiću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam dobio odgovor koji, na određen način, korespondira sa pitanjem gospodina Tihića. I želio sam da iz tog odgovora dobijemo podlogu za jednu tematsku raspravu na ovome domu po pitanju zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih na rukovodnim dužnostima, odnosno, na funkcijama, imenovanih osoba i ukupne zaposlenosti u sektoru državnih službenika i namještenika. Podatke koje sam dobio, nažalost, ne mogu koristiti u svrhu u koju sam želio koristiti iz jednostavnog razloga što se pokazalo i kroz ovaj odgovor da postoji konfuzija u 4 tumačenju odredbi, zapravo, nisu poznata pravila po kojima se utvrđuje udio konstitutivnih naroda i ostalih na dužnostima imenovanih i izabranih dužnosnika na razini BiH. Pa je prema tome nemoguće utvrditi da li je ovo što ovdje imamo u tabelarnom prikazu odraz te zakonske, odnosno ustavne norme ili je odraz nekih drugih načina interpretiranja tog sudjelovanja. U odgovoru je navedeno, i sve se to tiče uglavnom uposlenika u..., državnih službenika i namještenika, kad se govori o Zakonu o radu, o Zakonu o državnoj službi, o ministarstvima, imenovanjima, o policijskim službenicima, o upravi ..., svi govore o onom principu koji je već dobro poznat, o razmjernoj zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih u ukupnom broju uposlenih u državnoj upravi. Međutim, kad se dolazi na ono područje koje jeste bilo suština i u podlozi moga pitanja, kakvo je stanje sa dužnosnicima imenovanim na položaje u institucijama BiH, onda se u odgovoru pozivaju na članak 9., točka 3. Ustava BiH koji kaže da dužnosnici imenovani na položaje u institucijama BiH će predstavljati narode BiH. To je, dakle, jedna pravna, a i suštinska, kvalifikacija koja se bitno razlikuje od onoga što mi susrećemo na drugim mjestima. Tako npr. u Zbirci Ustava BiH, koji je izašao 1996. i 1997. godine, u izdanju “Službenog lista” tadašnje Republike BiH, ovaj članak ... smo ovdje dobili u odgovoru, članak 9., točka 3. ugovora, zapravo Ustava BiH je preveden na istovjetan način kao što to piše u tekstu odgovora. Dakle, da dužnosnici imenovani na položaje u institucijama BiH će predstavljati narode BiH. Međutim, u prijevodu u poslovnicima na službenim jezicima naroda, dakle, u hrvatskoj verziji Poslovnika ovoga doma se kaže da će to odražavati, da će odražavati odnose među narodima, itd. Dakle, ulazi, uvodi nas u dimenziju proporcionalnosti, što je apsolutno neprihvatljivo na razini BiH kad se radi o izabranim dužnosnicima koji predstavljaju narode. Pojavljuje se još jedna, treća verzija, koja se često javlja kao predmet političkih razgovora u kojima se inzistira izrijekom na tome da zastupljenost konstitutivnih naroda i ostalih se ostvaruje na temelju proporcije, odnosno, popisa stanovništva iz ’91. godine, što je potpuno netačno, potpuno kriva interpretacija odredbi članka 9., točke 3. Ustava BiH. Zbog toga ću ja, dakle, ne mogu izraziti nezadovoljstvo odgovorom, odgovor je takav kakav jeste, on je korektan, ali, prije nego što se raščisti pitanje ove temeljne dvojbe što zapravo kaže članak 9., točka 3. Ustava, neupotrebljiv je bilo koji podatak, pa i onaj koji je gospodin Tihić tražio i koji su tražili još neki drugi zastupnici, da bismo zakazali možda jednu širu raspravu o tom pitanju. Ne možemo to razriješiti prije nego razriješimo pitanje koja je to norma koja utvrđuje kako se ta pitanja rješavaju na razini BiH. Pa ću ja u tom smislu u novom pitanju autorizirati ovo pitanje na drugi način. Ja se zahvaljujem.
Hvala gospodinu Rajiću. Pripremio se gospodin Tihić, da čujemo njegovo stajalište o primljenom odgovoru.
Dame i gospodo delegati, gosti. Ja sam letimično pogledao ovaj odgovor na delegatsko pitanje. Nisam zadovoljan, jer ja sam sasvim nešto drugo pitao. Ja sam pitao, i tražio odgovor, o etinčkom rasporedu na glavnim 5 pozicijama u strukturama institucija BiH, znate. Ovdje je dat odgovor na nekakve šefove zajedničkih poslova, ne znam, šef sektora tarife, tržište, tako nekih raznih odsjeka, odjela što jeste i važno i može da bude važno. Međutim, ja sam tražio odgovor na pitanje o etničkoj zastupljenosti na glavnim pozicijama. I da li je ona u skladu sa Ustavom, odnosno, da li odgovara popisu stanovništva iz ’91. godine, kako mi vidimo obavezu, ustavnu obavezu o etničkoj zastupljenosti i konstitutivnih naroda i ostalih. Prema tome, ja ponavljam pitanje i tražim da mi se da odgovor o etničkoj zastupljenosti na glavnim pozicijama, ne sada u strukturi neke agencije, neke ustanove, nekakve direkcije, to u redu, neka imamo i taj odgovor, neće smetati, ali tražim samo na glavnim pozicijama odgovor o etničkoj zastupljenosti, jer smatram da je ona bitno narušena na štetu Bošnjaka.
Hvala lijepa. Gospodin Šaraba dobio je odgovor na dva pitanja s dvije sjednice. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, uvaženi članovi Savjeta ministara BiH, poštovani predstavnici sredstava javnog informisanja. Ja ovdje imam tri odgovora, dakle, komentarisaću sva tri odgovora. Moram da kažem da sam potpuno nezadovoljan svim odgovorima, a, evo, krenut ću redom. Jedno od mojih pitanja odnosilo se na to šta BiH treba da uradi da bi dobila mogućnost da izvozi med u zemlje zapadne Evrope. I dobio sam jedan odgovori koji je, onako, potpuno uopšten, gdje se samo jednom rečenicom kaže da Opšta uprava za zdravlje i zaštitu potrošača Evropske komisije nije prepoznala BiH kao zemlju koja može izvoziti med. Koji su razlozi, zašto, šta BiH treba učiniti da bi joj se omogućilo i da ljudi izvoze med – ni riječi o tome. Dakle, ja ću svoje poslaničko pitanje precizirati u tom pravcu i tražit ću jasno da se kaže šta BiH treba da uradi, koje uslove da ispuni da bi ti ljudi mogli da izvoze med tamo gdje postoji velika potražnja za njim. Drugo poslaničko pitanje odnosilo se na opštinu Ravno i obezbjeđenje sredstava povratnicima od strane Ministarstva za izbjegla i raseljena lica za rekonstrukciju i adaptaciju njihovih stambenih objekata. I dobio sam jedan katastrofalan odgovor iz kojeg se vidi da sredstva koja su odobrena u maju prošle godine za rekonstrukciju i adaptaciju se troše upravo sada, ovih dana. Stigli su paketi, oni se, naravno, dijele isključivo po stranačkom kriterijumu, i to moram da kažem otvoreno, putem povjerenika vladajuće stranke u Hercegovini, a o sredstvima iz ove godine nema ni riječi. Dakle, predpostavljam da će se ta sredstva dijeliti iduće godine pred izbore, i to samo onim koji su poslušni i onim koji pripadaju jednoj političkoj opciji. Zato ću i ovdje postaviti i precizirati jasno pitanje, tražiti, odobreno je u 2009. godini 150.000, od toga 100.000 za elektrifikaciju i 50.000, kako je to rečeno, za komunalnu i socijalnu infrastrukturu. Nijedne marke ljudima koji treba da se vrate. Dakle, mi treba da stvorimo uslove, a da ne dovedemo ljude. Dakle, precizno ću postaviti pitanje ministarstvu – da li će se u 2009. godini obezbijediti ijedna marka ljudima koji žele da se vrate, i hoće, i traže. I naravno, treće pitanje tiče se rekonstrukcije zgrade pogranične policije u Trebinju. Dijelom sam zadovoljan sa odgovorom samo zato što ovo što piše ..., ali u taj posao se ušlo u 2007. godini i do danas se nisu obezbijedili potpuni uslovi. Za tri godine treba vremena da se 6 obezbijede svi papiri i da se krene sa poslom. Za tri godine je BiH platila preko 120.000 maraka zakupnine, a odgovorno tvrdim da se taj prostor može adaptirati samo za nekoliko mjeseci. Dakle, radi se ali sporo, usporeno, puževim korakom. I na kraju, nisam zadovoljan obimom odgovora koji dobivam. Dakle, čini mi se da ja i gospodin Ivanić, gospodin Ibrahimpašić, kada dobijemo odgovor, to je na pola stranice, dvije rečenice, ali zato je odgovor gospođi Majkić jako, jako veliki i jako obiman. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospođa Majkić, odgovori na dva pitanja, tri pitanja za dvije sjednice. Taj kraći odgovor malo je opsežniji nego Šarabin, on izgleda ovako, iz Ministarstva prometa, iz komunikacije i prometa. Izvolite, gospođo Majkić.
Dakle, to je to čuveno pitanje vezano za CEMT dozvole koje čeka godinu dana. Evo, ja mogu reći da sam danas zaista srećna što sam konačno uspjela dobiti ovaj čuveni odgovor, iako, svakako nisam mogla da ga proučim, ali želim zaista da zahvalim našem bivšem kolegi Rudi Vidoviću bez koga sigurno ovaj odgovor ni do danas ne bi bio ovdje. Dakle, šta se u stvari dogodilo vidjet ćemo to uskoro iz izvještaja SIPA-e a i ja se nadam da ću na sljedećoj sjednici moći da kažem nekoliko riječi vezano za ovo bespravnu podjelu CEMT dozvola za 2009. godinu u nadi da se ovo neće dogoditi i za 2010. godinu. Dakle, ne mogu da kažem jesam li zadovoljna odgovorom, reći ću kada proučim ovaj materijal. Drugo pitanje na koje mi je došao odgovor, to je ova trakavica sa Tužilaštvom gdje sam pokušavala da saznam zašto Tužilaštvo nije pokrenulo istragu vezano za slučaj Radislava Jovičića, iako se u obrazloženju OHR-a o njegovoj smjeni tvrdi da je počinio niz krivičnih djela za koje je svakako morao biti procesuiran. Odgovori koje daje glavni tužilac su degutantni i mene je sramota da uopšte i komentarišem, ali ono osnovno što se nameće je da se vidi do koga je u ovoj zemlji stalo glavnom tužiocu i da on ne polaže račune Parlamentu BiH, kao najvišem zakonodavnom tijelu ove zemlje, nego da njega isključivo zanima šta o tome misli OHR koji je na kraju i napravio ovu instituciju i pod njegovim je takav čovjek i došao na čelo te institucije. Dakle, ja sam zaista nezadovoljna i dosada se pokazalo da glavni tužilac i ne može nikako drugačije nego na način na koji je, evo, pokazao i ovim odgovorom. I na kraju, treće pitanje koje je veoma važno za rad lokalne zajednice, a to su Srebrenica i Bratunac. Vidjeli smo da, u stvari, Ministarstvo bezbjednosti, prema odgovoru Uprave nije uradilo ništa što bi trebalo da pretvori ovaj granični prelaz u stalni, umjesto privremenog graničnog prelaza i da nije donijelo odluku kojom bi se omogućilo da se vrši promet i drugih roba kao što su poljoprivredni proizvodi, ogrevno drvo i druge, živa stoka i drugi promet, rude koje su tamo značajne, nego, u stvari, Regionalni centar Tuzla i Carinska ispostava u Zvorniku nisu organizovali, niti izvršili odgovarajuće tehničke pripreme, niti povezivanje u informacioni sistem da bi uspostavili nesmetano odvijanje robnog prekograničnog prometa na prelazima u Skelanima i Bratuncu. Tako da, u stvari, ovo rješenje za koje je donesena odluka nikada nije 7 zaživjelo. I šta se sada dešava? Da kada, po osnovu tog privremenog graničnog prelaza, prolazi voće, ono se ne evidentira, pa će se na taj način sutra dokazivati kako je taj granični prelaz nefunkcionalan, nepotreban i treba ga što prije zatvoriti i na taj način onemogućiti jačanje ekonomskih veza sa Republikom Srbijom. Dakle, pitanje koje je dostavila Uprava za indirektno oporezivanje samo je otvorio još veći broj pitanja. Hvala.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Gospodin, doktor Ljubić. Izvolite.
Dame i gospodo izaslanici, delegati, gospodo ministri, članovi Vijeća ministara BiH, gosti. Nije mi namjera da odgovaram na odgovor, ali jeste da ispravim jedan krivi navod. Dakle, gospođa Majkić je u svom očitovanju na odgovor Ministarstva komunikacija i prometa rekla jednu netočnost – da je raspodjela dozvola za ovu godinu urađena bespravno, što nije istina, nije ničim argumentirala to, pa neću ni ja, da tako kažem, odgovarati ...
SIPA će to argumentovati ...
ali uvjeravam sve ovdje nazočne da je raspodjela dozvola obavljena sukladno Pravilniku, kriterijima, postupku i načinu raspodjele stranih dozvola za prijevoz tereta domaćim ...
Imam reakciju, dakle, gospođa Majkić, u načelu je prihvaćam, potpuno razumijem reakciju doktora Ljubića, ali samo nešto, da tolerantno to raščistimo. Vi ste rekli da niste dobro proučili ovaj materijal, jer je vrlo opsežan i da ćete se očitovati na taj odgovor na sljedećoj sjednici. Ja predlažem da sačekamo očitovanje u cijelosti, da na dio izjašnjenja gospođe Majkić ne reagiramo, i uopće mi Poslovnikom nemamo to predviđeno, ali nije nikome zabranjeno dobiti riječ. Dakle, ja sam tu pretolerantan, i ako budete nezadovoljni, dakle, naći ćete formu u kojoj ćete iskazati to svoje nezadovoljstvo.
Ne prihvaćam, dakle, ovakvo objašnjenje. Zašto? Zato što je u ovom kratkom odgovoru, koji nije argumentiran, rečeno da je raspodjela obavljena bespravno. Prema tome, na to se reagira. 8
Razumio sam ja to što ste Vi rekli, iako Poslovnikom mi nemamo, dakle, doista nemamo predviđene replike na izjašnjenja o odgovoru koji je zastupnik dobio od relevantnog tijela kojeg je pitao. Ugradit ćemo to, dakle, i to je moguće riješiti. Idemo dalje. Ja molim doktora Ivanića da se očituje o odgovorima. Izvolite, doktore Ivaniću.
Hvala lijepo. Ja sam imao dva pitanja. Ovo pitanje, da li je iz sredstava MMF-a predviđen dio novca za opštine, zadovoljan sam, ali samo u dijelu koji je došao, jer je došao odgovor iz RS-a. Iz Federacije BiH, ne znam da li se ova sredstva dijele i opštinama. Ja mislim da su sva tri nivoa vlasti u vrlo teškoj situaciji i da bi iz ovih sredstava, vezano za budžet i budžetske prihode, trebalo daleko više novca izdvajati opštinama. Ja insistiram da dobijem odgovor i za Federaciju BiH. A samo da kažem, oko odgovora sam zadovoljan, ali nisam zadovoljan iznosom od 30 miliona, od 400 miliona koliko je dobila RS. 30 miliona ide opštinama što je, za stanje u kojem se nalaze opštine, nedopustivo, a mislim da je u Federaciji BiH, koliko ja pratim, ekonomski još teže stanje, jer su opštine u daleko težoj situaciji zbog činjenice da je veliki dio budžeta na kantonalnom nivou. Drugo pitanje bilo je upućeno Upravi za indirektno oporezivanje i glasilo je – kolika je vrijednost fiskalnih kasa uvezenih, a koje su, kao što znate, realizovane u RS-u. I vrlo zanimljivo, Uprava je mogla, i ja joj se jako zahvaljujem na tome, ograničila se da nije sigurna da li je mogla sve, ali je pokazala da je uvezeno 32.000 kasa, da je vrijednost po kojoj su one uvezene, 7 miliona maraka, a u RS-u te 32.000 kasa je prodato za 32 miliona. Sa carinom i sa PDV-om, sve te kase su vrijedile 10 miliona. Meni je to vrlo zanimljiv podatak koji pokazuje na čiji teret i kako se finansirala fiskalizacija, ali upotrebu ovog podatka ću imati u nekim drugim okolnostima. ... dobar odgovor bez obzira što je pitanje opozicije.
E, ovo je prvi zastupnik koji je rekao da je zadovoljan odgovorom. Jedan je bio samo djelimice zadovoljan. Hvala lijepa doktoru Ivaniću. Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam dobio odgovor na pitanje koje sam postavio, a vezano za postojanje faktičkog ili ugovorenog reprocititeta u pogledu sticanja prava vlasništva na nekretninama naših građana, pravnih lica iz BiH u Republici Sloveniji i u Republici Hrvatskoj. Naravno, ja sam od ljudi, od građana, od institucija koje se bave ovim problemom imao saznanja da, nažalost, to ne postoji i htio sam da svojim pitanjem iniciram Vijeće ministara BiH da pokrenu rješavanje ovog pitanja, 9 obzirom da smo živjeli u bivšoj SFRJ i da su naši građani imali, i pravna lica, i sticali prava, pa i ove vrste, u svim bivšim republikama bivše SFRJ. Nažalost, sa odgovorom nisam zadovoljan zbog toga što resorno ministarstvo, evo, i Vijeće ministara BiH dostavljaju mi odgovor u kome mi navode kako je to riješeno, dakle, propisima i od strane nadležnih organa u Republici Hrvatskoj i u Republici Sloveniji. Nigdje i ničim ne kažu imamo li mi kakav propis, imamo li mi kakav međunarodni ugovor, hoćemo li mi riješiti ovo pitanje, kada ćemo riješiti ovo pitanje, nego mi citiraju kakvo je stanje tamo. Pa iz odgovora se vidi da su ove države precizno postavile uslove na način da štite sebe ili svoje građane. I vezano za Republiku Hrvatsku, da postoji jedan dio toga po pravilima, propisima Republike Hrvatske i to samo za jedan dio BiH, dok u Republici Sloveniji ta mogućnost postoji samo ukoliko je ona vezana za Zakon o nasljeđivanju. Ja, dakle, nisam zadovoljan sa ovim odgovorom i nastojat ću kroz pitanja pokrenuti inicijativu, evo, da zamolimo naše Vijeće ministara da pokrene aktivnosti na regulisanju ovog pitanja na prostoru svih bivših republika SFRJ. Hvala.
Hvala gospodinu Rančiću. Zaključeno je, dakle, izjašnjavanje o dobivenim odgovorima. Prelazimo na nova pitanja. Imamo kandidirane, za sada, gospodina Rajića, gospođu Majkić, gospodu Koprivicu, Rančića i Šarabu. Dakle, popisat ću sada tim redoslijedom. Dajem riječ gospodinu Rajiću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dakle, kako sam rekao u odgovoru na dobiveni odgovor, na pitanje, ja ću sada samo produbiti ono razmišljanje i postavit ću novo pitanje koje bi trebalo predstavljati, nadam se, konačnu realizaciju tog vapaja koji traje godinama u ovoj zemlje, da dobijemo dokument na kojem počiva cjelokupni politički, pravni, gospodarski i socijalni sustav ove zemlje, a da ga niko u ovoj državi nema. Ako je to normalno, onda poslije ovog pitanja meni će se činiti da nije normalno više ništa pitati. Dakle, nedostatak autentičnog teksta Dejtonskog mirovnog sporazuma godinama izaziva sumnje da teksta nema iz nečijih separatnih interesa. Rašireno je uvjerenje da je u prijevodima rečenog sporazuma na službene jezike u BiH došlo do slučajnih ili namjernih pogrešnih prijevoda koji proizvode suštinske posljedice. Kao primjer navodim odredbu članka 9., točka 3. Ustava BiH koji utvrđuje odnose za izabrane dužnosnike u BiH i koji govori da izabrani, odnosno imenovani dužnosnici predstavljaju narode BiH, što je jednako, što je da se shvati jedan kvalitet, dok druga interpretiranja ovog istog članka vuku prema načelu proporcionalne zastupljenosti, što je, blago rečeno, dvojbeno. Od više izaslanika Doma naroda bili su zahtjevi da se ovdje otvori temeljita rasprava o ukupnoj nacionalnoj zastupljenosti svih uposlenih u institucijama BiH, što je nemoguće obaviti 10 dok ne budemo raspolagali autentičnim tekstom na engleskom jeziku i istovjetnim, korektnim prijevodima na sva tri službena jezika u BiH Dejtonskog mirovnog sporazuma. U skladu sa navedenim, postavljam pitanje Predsjedništvu BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH kako slijedi – Je li moguće i u kojem roku pribaviti od Francuske, kao zemlje depozitara originalnog teksta Dejtonskog mirovnog sporazuma, autentičan tekst tog sporazuma, ispričavam se, morat ću ponoviti ovo, dakle, da li je moguće i u kojem roku pribaviti od Francuske, kao zemlje depozitara, originalnog teksta Dejtonskog mirovnog sporazuma ili autentičan tekst tog sporazuma ili ovjeren prijepis, jer se na njemu zasniva cjelokupan život BiH. I dodatno, što ne mora biti uključeno u ovo pitanje, ako Dom ne prihvati, predlažem Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da svojim zaključkom obveže Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova da u najkraćem mogućem roku pribavi i stavi na raspolaganje Parlamentarnoj skupštini BiH izvorni tekst ili ovjerenu kopiju od zemlje depozitara, Francuske, na engleskom jeziku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Dakle, ovdje imamo pitanje i zaključak prema Domu.
Prijedlog zaključka.
Prijedlog zaključka prema Domu. Samo da probamo izaći iz ove situacije. Misle li kolege da bismo se trebali sad odmah očitovati o ovom prijedlogu zaključka?
Može.
Mislim da bi bilo dobro da ne preskačemo to. Dakle, pitanje ide na adrese kamo ga upućujete. Ja sad molim, dakle, prijedlog zaključka je da se izjasni Dom i da Dom traži od Predsjedništva BiH i od Ministarstva vanjskih poslova da se dostavi preslik izvornika Dejtonskog mirovnog sporazuma i Aneksa IV. Domu naroda PSBiH. Tko je za prijedlog ovakvog zaključka? Konstatiram da je jednoglasno Dom utvrdio ovakav zaključak. 11
Hvala. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ispričavam se.
Neće ga dobiti, nema ...
Neće ga ... depozitara.
Imaju ga.
Ima valjda.
Idemo dalje, dakle, idemo dalje. Sljedeće pitanje, hvala vam lijepa, sljedeće pitanje želi postaviti gospođa Majkić. Izvolite, gospođo Majkić.
Dakle, moje pitanje je ponovo Tužilaštvu BiH. Molim Tužilaštvo BiH da mi odgovori na sljedeća pitanja: 1. Da li Tužilaštvo BiH ima namjeru pokrenuti istragu protiv više lica iz privrednog, političkog i vjerskog života BiH nakon afere koju su objavili pojedini mediji i nakon objavljivanja mape dobro uvezane i opasne mafijaško-terorističke mreže? 2. Da li će informacije dobijene od OHR-ovog analitičkog tima biti provjerene od strane Tužilaštva BiH po zakonom predviđenim kriterijima ili će, kao i do sada, biti upotrijebljeno u svrhu postizanja apsolutne poslušnosti zastrašivanja lica iz političkog i javnog života? 3. Da li analitički tim OHR-a funkcioniše izvan zakonskih ovlaštenja uz pomoć stranih tužilaca u Tužilaštvu BiH? i 12 4. Da li Tužilaštvo BiH, u okviru reformisanog pravosuđa, stvarni izvještaj o svom radu podnosi ... centrima moći OHR-u, umjesto najvišem zakonodavnom organu ove zemlje kojem dostavlja samo informacije o svom radu? Hvala.
Hvala lijepa gospođi Majkić. Gospodin Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne na današnjoj sjednici, kako delegate tako i goste. Ja sam, kao što je poznato, na 33. sjednici Doma naroda, održanoj 23. jula ove godine, Ministarstvu finansija BiH, Upravi za indirektno oporezivanje BiH, postavio pitanje – Da li je tačno da roba oduzeta na graničnim prelazima BiH propada u skladištima Uprave za indirektno oporezivanje, iako njena vrijednost, po nekim informacijama, prelazi 50 miliona KM? Koliko je u proteklih pet godina Uprava za indirektno oporezivanje održala aukcija na kojima se prodavala zaplijenjena roba, te radi li se o robi oduzetoj u carinsko-prekršajnim postupcima? Namjerava li se sistematski pristupiti rješavanju ovog pitanja eventualnim donošenjem posebnog zakona i podzakonskih akata? Kao što je poznato, evo, ni do današnjeg dana, iako je proteklo gotovo pola godine, nikakvog odgovora, niti od Ministarstva finansija niti od Uprave za indirektno oporezivanje BiH, nisam dobio. Evidentno je da u skladištima Uprave za indirektno oporezivanje propadaju ogromne količine roba, kako zbog neodržavanja tih aukcija za prodaju istih, tako i zbog formalnopravnih prepreka, u smislu nedostatka odgovarajućih zakonskih i podzakonskih akata koja regulišu ta pitanja, te se nameće neodložna potreba da se što prije ovi problemi razriješe donošenjem tih akata i ubrzavanjem procedura aukcija. Stoga ja ponavljam ovo pitanje uloženo na 33. sjednici Doma naroda i pokrećem ujedno inicijativu da Ministarstvo finansija i Uprava za indirektno oporezivanje ova pitanje pokrenu u smislu donošenja odgovarajućih zakonskih i podzakonskih propisa kojim bi se ubrzala procedura rješavanja statusa ovih roba. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, gospodine Koprivica. Gospodin Rančić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući. Dakle, vezano za odgovor na moje izjašnjenje na prethodno pitanje, ja pokrećem jednu inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da pokrene procedure kojim će uspostaviti 13 reciprocitet za sva fizička i pravna lica iz BiH u pogledu sticanja prava vlasništva na nekretninama sa zemljama bivšim republikama SFRJ. Obzirom, dakle, da ne postoji ovo recipročno uspostavljeno pravo na sticanje vlasništva na nekretninama za sva fizička i pravna lica u bivšim republikama, neophodno je, kroz međunarodne sporazume, ovo pitanje regulisati kako bi naši građani i pravna lica bili zaštićeni i mogli sticati i štiti svoja prava. Pitanje je, također, prema Vijeću ministara BiH i Ministarstvu finansija – Da li je tačno da postoje kreditna sredstva koja nisu angažovana, aktivirana, te da zbog toga BiH plaća penale, ili njeni administrativni dijelovi, određenim institucijama? O kojem iznosu kredita se radi? Koliki su penali koje plaćamo i ko je odgovoran za takvo stanje? Naime, o ovom pitanju, ovom problemu je u medijima govorio zamjenik ministra finansija u Vijeću ministara BiH i, evo, ja zahtijevam pisani odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Ja Vas molim samo tu inicijativu do kraja sjednite opismenite, dajte svima pa ćemo se izjašnjavati o inicijativi.
OK.
Čuli smo pitanja. Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Jedna mala konstatacija, iako sam se sigurno javio prvi, evo, dobivam riječ posljednji. Upućujem dva pitanja, dakle, koja proizilaze iz pitanja koja sam postavio na prošloj sjednici Savjetu ministara BiH i Ministarstvu za izbjegla i raseljena lica. Prvo je – Koji su razlozi zbog kojih BiH ne može dobiti dozvolu za izvoz meda i koje sve uslove treba ispuniti? Dakle, precizan bih odgovor želio da dobijem, da bih precizan odgovor mogao da dam ljudima koji se bave time. I drugo pitanje je – Da li Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica planira da opštini Ravno, pored sredstava za elektrifikaciju i sredstava za obnovu socijalne i komunalne infrastrukture, dodijeli i sredstva za obnovu individualnih stambenih objekata? Mislim da su pitanja potpuno jasna. 14
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Neka bude moj grijeh ako ste digli prije ruku, ali ste u jednakom košu. Točka traje. Pitam, ima li još netko potrebu za nekim pitanjem? Zaključujem točku jedan. Prelazimo na točku dva Ad. 2. Usvajanje Zapisnika s 37. sjednice Doma naroda PSBiH Otvaram raspravu o Zapisniku koji ste dobili. Ima li netko potrebe? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Zapisnik s 37. sjednice. Tko je za Zapisnik? Ima li netko protiv, suzdržan? Konstatiram jednoglasno, Mladene, nađite svoje kartone, niste se htjeli izjašnjavati. 1 suzdržan. Jednoglasno.
Nisam bio na sjednici, kako ću glasati.
Korektno, korektno. Usvojen Zapisnik 37. sjednice. Točka tri je, Ad. 3. Izviješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju suglasnosti o identičnom tekstu Prijedloga zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini Dobili ste Izviješće mjerodavnog Povjerenstva. Ja molim doktora Ljubića da nas uvede u raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo izaslanici. Jučer je održana zajednička sjednica Povjerenstva za usaglašavanje teksta Zakona o slobodnim zonama u BiH. Na sjednici je Povjerenstvo izabralo mene za predsjedatelja, isto tako, na kraju, za izvjestitelja u ovom Domu. Želim podsjetiti poslanike i delegate da je Dom naroda usvojio ovaj zakon sa dva amandmana koja su potekla iz ovoga doma na moj prijedlog i sa četiri amandmana koja su već usvojena prilikom usvajanja Zakona na Zastupničkom domu, tako da su juče predmet usuglašavanja bila dva amandmana koja su usvojena na ovom domu, nakon 15 usvajanja Zakona u Zastupničkom domu. To su Amandman broj I. na članak 10., i Amandman broj II. na članak 11. Želim izvijestiti Dom da je ovo Zajedničko povjerenstvo jednoglasno utvrdilo da se predloži za oba doma, dakle, i Zastupničkom i Domu naroda, da se ova dva amandmana koja su usvojena na Domu naroda uključe u tekst zakona tako da možemo konstatirati da šest amandmana ukupno, četiri usvojena na Zastupničkom domu i dva na Domu naroda, postaju integralni tekst zakona.
Hvala lijepa, doktoru Ljubiću. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Izviješće s usvojenih šest amandmana koji ulaze u osnovni tekst i kao takvi idu na objavu nakon što to prođe Zastupnički dom. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Izviješće povjerenstva obaju domova o suglasnosti vezano za ovaj zakonski akt. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u Institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Ne raspravljamo o meritumu, raspravljamo samo o proceduri. Procedura, da li prihvaćamo ili ne prihvaćamo proceduru po žurnome postupku. Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja nisam za to da ovaj zakon razmatramo po hitnom postupku. Zašto? Zato što se ovaj zakon u svojoj suštini odnosi na utvrđivanje platnog razreda za pomoćnika pravobranioca u iznosu koji imaju i pomoćnici ministra. Na prošloj sjednici, iako sam vas molio i ubjeđivao da ne brišemo iz Zakona o Pravobranilaštvu pomoćnika pravobranioca, vi, naravno, kao Dom to niste uvažili i izglasali ste Zakon u kome funkciju pravobranilaštva vrši samo pravobranilac i zamjenici, a ostalo su uposlenici, imat će neki tamo status, ali im se briše status pomoćnika pravobranioca. Ako vi danas prihvatite da ovaj zakon razmatramo po hitnom postupku i da se on usvoji kao takav, onda nema amandmanske faze, usvojit ćemo nešto što se neće imati na koga primijeniti. Zato ja predlažem makar evo skraćeni postupak, pa da se otvori amandmanska faza, pa da se ovaj dio usaglasi sa usvojenim Zakonom o Pravobranilaštvu, kako bi to moglo biti primijenjeno na ljude koji su tamo zaposleni. 16 Hvala.
Hvala lijepa. Čuli smo gospodina Rančića. Tko želi dalje riječ?
Mogu li ja?
Gospođa Majkić. Izvolite.
Dakle, ako sam razumjela, prijedlog je da se razmatra po skraćenom postupku, i zaista mislim da se mi u zadnje vrijeme previše bavimo pomoćnicima pravobranioca. Dakle, očito je da je neko iz struktura te institucije našao jako dobru vezu sa Parlamentom i na svakoj sjednici mi imamo jednu temu vezanu za pomoćnike pravobranioca. To je priča koju treba dobro izanalizirati i vidjeti o čemu se u stvari radi. Ja ne podržavam, odnosno, naš Klub, u dijelu koji se odnosi na SNSD, za druge ne mogu odgovarati, neće podržati da se o ovome raspravlja po hitnom postupku.
Hvala lijepo. Čuli smo gospođu Majkić. Želi li još netko riječ? Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog Zastupničkog doma da se o ovome zakonu danas očitujemo po žurnome postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Tko je za to da prihvatimo Prijedlog Zastupničkog doma, da razmatramo to po žurnome postupku. Tko je protiv? Nije prošla procedura, kako to predlaže zahtjev, za žurni postupak. Dakle, mi sad možemo odlučiti da idemo po skraćenom postupku ili da ide to u redovitu proceduru. Ja vas molim sad da se izjasnimo, dakle, bio je prijedlog gospodina Rančića da to ide u skraćenu proceduru i da se može amandmanski djelovati. Tko je za taj prijedlog? I ja sam protiv. Dakle, podržavam i dalje ostajem pri zahtjevu Zastupničkog doma, jer se radi o jednom članku, jednoj intervenciji i mislim da smo danas mogli imati taj zakon donesen. No, to je moje pravo. ___________(?) 17 [[mikrofon nije uključen]] Prihvaćena je procedura po skraćenom postupku, idemo dalje. Točka pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
Pa vi ste dobili ovaj Izvještaj Ustavnopravne komisije. Mislim da je jasno o čemu je riječ. Ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku, kao što se vidi, reguliše pitanja prenošenja vođenja postupka za krivična djela iz Glave 17. Krivičnog zakona BiH, odbrane po službenoj dužnosti, te određivanja obaveznog pritvora nakon izricanja presude za kaznu zatvora duže od 5 (pet) godina ili težu, te brisanje Glave 30. i 31., obzirom da je navedena materija regulisana Zakonom o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Ustavnopravna komisija je jednoglasno sačinila ovaj izvještaj koji predlaže nama na usvajanje i mislim da nema potrebe dalje komentarisati. Predlažem Domu da ovaj izvještaj prihvati i da usvojimo ovaj Zakon o krivičnom postupku, izmjene i dopune Zakona o krivičnom postupku BiH u tekstu kako smo dobili za ovu sjednicu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ima li potrebe još netko za riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tko je za? Ima li netko protiv? Suzdržan? Dakle, konstatiram da su 2 protiv i da je Zakon dobio potporu u prvom čitanju. 18 ___________(?) U drugom čitanju. U drugom čitanju, ispričavam se, moja pogreška. Dakle, usvojili smo Zakon u drugom čitanju, u identičnom tekstu kako ga je usvojio i Zastupnički dom. Uvijek me zbune ova dva srpska glasa. Točka šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
Ja takođe smatram da nema potrebe da detaljno obrazlažem sve ovo što ste dobili u materijalima. Ovo je jedan od zakona koji je uslov za liberalizaciju viznog režima. Kao što vidite u procedurama, imajući u vidu nove aspekte i član 103., stav 2. Poslovnika Doma naroda PSBiH, u cilju usaglašavanja određenih prijedloga datih na sjednici Ustavnopravne komisije Doma naroda PSBiH, od 5.11., a u cilju rješavanja tih novih aspekata, usvojeni su amandmani od 1. do 5. gdje se, kao što vidite, reguliše da će sjedište Agencije utvrditi Savjet ministara BiH u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona. U članu 12., kada je riječ o zamjenicima direktora, dodaje se riječ „dva“, znači, nema jednog nego dva zamjenika i Amandman III. u Prijedlogu zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u nazivu člana 13. i zamjenik, riječi „i zamjenika“ se brišu. To su procedure imenovanja direktora. U članu 14., stav 3. se briše. I Amandman V. koji se tiče izbora Komisije za izbor i praćenje rada Agencije, potrebno je da se umjesto 7 predviđenih, komisija sastoji od 9 članova. Od toga, 3 predstavnika iz Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, 3 predstavnika iz Doma naroda PSBiH i 2 predstavnika iz akademske zajednice, te 1 predstavnik iz nevladinog sektora, znači, ukupno je 9 članova. Dakle, radi se prije svega o poštovanju principa ravnopravnosti oba doma Parlamentarne skupštine BiH, dakle, ustavnog principa. Mi u tom smislu smo i predložili ovakav izvještaj. 19 Takođe, navodim i momenat da su ovi amandmani usaglašeni, te Ustavnopravna komisija predlaže da prihvatite ovaj zakon sa ovim amandmanima, te da imenujemo Komisiju za usuglašavanje sa članovima iz Predstavničkog doma, obzirom da imamo sad različite tekstove zakona koji smo usvojili. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Vodimo raspravu. Dakle, može i pitanje, može i rasprava. Mislim da je gospodin Rančić, ali, dat ćemo dami prije prednost. Izvolite, magistrice Čolo.
Molim Vas, predsjedavajući, ja imam pitanje, može li mi samo neko reći od ovih 10 amandmana koji su usvojeni na Komisiji, koja 3 amandmana su identična amandmanima usvojenim u Predstavničkom domu?
Vi niste pročitali ili niste razumjeli. Molim Koprivicu da da odgovor uvaženoj kolegici. Izvolite.
Evo, ja ću kratko. Ovaj prvi amandman, on se tiče sjedišta Agencije, njega je Predstavnički dom usvojio. Da će sjedište Agencije utvrditi Vijeće ministara BiH u roku od tri mjeseca. Dalje, Amandman III., takođe, i Amandman IV.
Hvala lijepa. Je li ima pitanja još?
/mikrofon nije uključen/
Izvinjavam se, radi se o mojoj grešci. U pravu ste. Ja sam, gledajući i čitajući ovaj izvještaj, gledao usaglašene amandmane koje sam ja uložio, naravno, ne gledajući Izvještaj Komisije. Dakle, radi se o, ovako što se tiče Izvještaja Komisije. U ovom prvom amandmanu, radi se o trećem amandmanu i o petom amandmanu. 20
Je li to sigurno sad?
Ima li sad nešto nejasno? Nema. Sve je jasno. Imamo, dakle, 7 amandmana više usvojeno u Domu naroda u odnosu na Zastupnički dom. Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Dakle, ja imam jedan prijedlog vezano za ovaj zakon, .../mikrofon isključen/ ...
Ne čujem Vas, uključite se.
U vezi razmatranja ovog zakona, imam prijedlog, u skladu sa članom 112., stav 3. Poslovnika, da Vi, predsjedavajući, i dva dopredsjedavajuća, odlučite na način da se dopusti amandmansko djelovanje danas na ovaj zakon. Evo zašto. Usvojeni prvi amandman, u zadnjoj rečenici i u zadnjim riječima, a tiče se člana 2. Prijedloga zakona, izbrisao je riječi „i lokalnom nivou“. U tekstu Zakona, član 2., u tom dijelu daje definiciju korupcije i gdje se ona može dešavati. Pa u Zakonu kaže da u smislu ovog zakona korupciju označava svaka zloupotreba moći povjerena javnom službeniku ili osobi na političkom položaju, na državnom, entitetskom, pa ste u amandmanu dodali kantonalnom/županijskom nivou, nivou Brčko Distrikta BiH, a onda ste riječi „ili lokalnom nivou“ izbrisali, što je nedopustivo i katastrofalna greška jer se korupcija može dešavati i na nivou općine i gradova. To je bilo definisano u Zakonu, a vi ste amandmanom usvojili dio kojim se briše kao mogućnost dešavanja korupcije na nivou lokalne samouprave ili lokalnom nivou, a to je, i po Evropskoj deklaraciji i po našim zakonima o lokalnoj samoupravi, zna se da se to tiče općine i grada. I tu se troše budžetska sredstva i moguće su zloupotrebe ili od izabranih zvaničnika ili od službenika. Zato je neophodno ... amandmansko djelovanje da se ove riječi „ili lokalnom nivou“ ne brišu, ali da se promijeni, da se kaže „ili lokalne samouprave ili općina i gradova“ i to konzistentno i kasnije ... Drugi amandman, druga primjedba odnosi se na Amandman II. U Amandmanu II. niste konzistentni, odnosi se na član 3. i kažete u članu 3. značenje izraza u tački c) iza riječi „entiteta“ dodaje se riječ „županija-kantona“, a iza riječi „Brčko Distrikta BiH“ ili riječi „lokalne samouprave“ mijenjaju se riječju „općina“. Vidite, gore u prethodnom članu lokalnu zajednicu, nivo, općine i gradove brišete, a u članu 3. riječi „lokalnu samoupavu“ prevodite samo u općine, što nije tačno, jer se pod lokalnom samoupravnom ili lokalnim nivoom podrazumijevaju i općine i gradovi. A znate šta je to u članu 3., tačka c), stav 1., propisuje se da se javnom imovinom u smislu ovog zakona, pokretna i nepokretna imovina, kao javna sredstva izdvojena političkim strankama od strane države, entiteta, pa ste dodali kantona, Brčko Distrikta i lokalne samouprave, i onda samo ostavite općine, a šta je sa gradom Sarajevom, gradom Banja Lukom, 21 Tuzlom, Mostarom? I tamo imaju budžetska sredstva i tamo se budžetska sredstva dodjeljuju strankama i moguće je da dođe do zloupotrebe, a vi ste svojim amandmanom izbrisali gradove, ostavili općine. A u prethodnom ste potpuno izbrisali i općine i gradove kao mjesta gdje se može desiti korupcija. Idemo dalje, u četvrtom amandmanu ste uveli paritet. Paritet, zna se gdje treba postojeći, gdje je definisan, a vama je nedovoljan jedan zamjenik, vi hoćete dva zamjenika. Možda bih ja to mogao i prihvatiti, ali niti u Zakonu, niti u vašim amandmanima, apsolutno nema nijednog slova šta radi zamjenik. Čak ima jedno pogrešno prozivanje, a to ću kasnije govoriti. Amandman V. kaže – U nazivu člana 13., riječi „i zamjenika“ brišu se. Pa i to bih mogao prihvatiti, međutim, samo da vam pročitam, u članu 13. naziv je Imenovanje direktora i zamjenika. I mogao bih ja to prihvatiti da se briše, da u članu 16. ne stoji sljedeće, citiram „Odredbe ovog zakona koje se odnose na direktora Agencije primjenuju se i na zamjenika direktora Agencije“. Pošto nigdje na drugom mjestu ne govori o imenovanju zamjenika direktora, ako izbrišete to da se u članu 13. imenovanje direktora i procedura odnose na zamjenika direktora, pa kako ćemo ih imenovati? Vi samo kažete, hajmo izbrisati zamjenika, evo opet, a gdje ste na drugom mjestu reagovali da propišete kako se imenuje zamjenik, nema. A u članu 16. piše da se ovi svi članovi koji se odnose na direktora, odnose i na zamjenika. E pa sad, kad smo kod tog člana, zato što je u vezi sa ovim članom 16., nigdje na drugom mjestu ne piše šta radi zamjenik direktora, a hoćete dva zamjenika. A šta će raditi, ne znam. Član 16. kaže – Odredbe ovog zakona koji se odnose na direktora Agencije primjenjuju se i na zamjenika direktora Agencije. A odredbe na direktora se odnose vezano za član 12., 13., 14. i 15., rukovođenje, imenovanje, nespojivosti i razrješenja. E pa sad, ako se član 12., kako piše u članu 16., odnosi i na zamjenike, hoće li zamjenici raditi sljedeće. Agencijom rukovodi direktor. Hoće li dva zamjenika rukovoditi Agencijom? Stav 2. – Direktor ima zamjenika. Hoće li zamjenici imati neke zamjenike? Stav 3. – Direktor Agencije izrađuje godišnji plan rada Agencije i prijedlog budžeta i upućuje ih u propisanu proceduru. Hoće li isto to raditi dva zamjenika? I tako redom. Moralo bi se znati šta radi direktor, a šta rade zamjenici direktora. To su moje primjedbe i ja bih molio, evo, da otvorimo ovu mogućnost, inače, naravno, znam da je važan ovaj zakon i podržali smo ga i u prvom čitanju, međutim, evo, tako nam je kako nam je. Možda malo da se našalim. Izmjene, evo, prihvatam ja ovu promjenu struktura i to, strukturu ove komisije, ali čini mi se da je ona bila napravljena u duhu ovog Butmirskog paketa dijela ustavnih promjena. Naravno, sad je to promijenjeno amandmanom u smislu učešća jednog i drugog doma, itd. Mislim, tu stvar ne sporim. Hvala lijepo.
Mogu i s mjesta, dakle, uzmite to i kao raspravu, kako god hoćete. Vidite, ovdje se radi o materijalnim povredama, o materijalnim pogreškama koje utječu na sadržaj i suštinu onoga što je zakonodavac uradio u osnovnom tekstu koji se mijenja. Drugo je čitanje obavljeno, Zastupnički dom je okončao proceduru, usvojio tri amandmana, ovo je drugo čitanje, mi nismo okončali proceduru. Mi ćemo je okončati ako tako odlučimo, možemo odlučiti na više načina. Jedan je način da prihvatimo, dakle, ovu Vašu sugestiju da se članak 112. 3b) praktično upotrijebi i da se nastoji usuglasiti ovo što je nužno usuglasiti i da mi produžimo za jedan tjedan, za 10 dana, za 15 22 dana amandmansku fazu, da vratimo našem Povjerenstvu, uzimajući u obzir sve ove primjedbe koje su suštinske naravi i da probamo izaći iz ovog problema na način da se amandmanski djeluje u Povjerenstvu, da se to popravi i da ne izgubimo ovu lokalnu razinu u ovom članku koji je jako bitan. Ako bismo mi danas prihvatili ovo izviješće, praktično bismo imali da bi pao Zakon. Usvojen bi bio Zakon. Ako ne prihvatimo, pao bi Zakon. Dakle, predlažem da Dom prihvati otvaranje, dakle, produžetak amandmanske faze za dva tjedna i da otklonimo sve ove nedostatke koji su vrlo bitni, a koje je elaborirao gospodin Rančić. Da zaključimo raspravu, a da donesemo zaključak o produžetku amandmanske faze, da mjerodavno Povjerenstvo otkloni ove probleme koje smo čuli. Tko je za ovakav prijedlog produžetka amanandmanske faze za dva tjedna? Ima li netko protiv? 1 je suzdržan. To je gospodine Koprivica. Prihvatili smo produžetak amandmanske faze. Elaborirali smo točku 6. Vratit ćemo joj se ponovo za 15 dana. Idemo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Dobili ste izvješće Ustavnopravnog povjerenstva. Zastupnički dom je prihvatio ovaj tekst u identičnom obliku. Otvaram raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog ovog zakona. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili, Mladene, jel' za, je, jednoglasno smo prihvatili Prijedlog zakona pod točkom 7. Točka osam je, Ad.8 . Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za bezbjednost Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
Samo kratko želim da kažem, prvo da se zahvalim Domu što je imao strpljenja i razumijevanja da se jedan zakon, koji je u startu bio problematičan, pa se vratio jednom, pa drugi put Komisiji, konačno usaglasi i nađe dovoljno razumijevanja da kompromis između onoga što je predlagač ponudio i onoga zbog čega su amandmani uslijedili, bude neka sredina oko koje smo uspjeli da se dogovorimo. Dakle, još jednom hvala Domu i, dakle, ovaj zakon će poslije današnjeg dana dobiti svoju svjetlost. Hvala vam.
Hvala lijepa. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona s ova 4 amandmana. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog ovog zakona sa amandmanima. Imamo različit tekst u odnosu na Zastupnički dom i molim, dakle, Klub Bošnjaka da predloži jednu osobu za usuglašavanje. Tko je to? Hrvati i Srbi razmislite o svojoj osobi.
Evo gospodina Rančića.
Rančić. Branko?
Gospodin Jović.
Tako je. Kad ga nema, neka radi kad dođe. Miro Jović. I, Ljubičiću? 24
Gospodin Šaraba.
Gospodin Šaraba. Povjerenstvo u sastavu: gospoda Rančić, Jović i Šaraba će zajedno s kolegama iz Zastupničkog doma usuglasiti različite tekstove. Prelazimo na točku devet, to je Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Zastupnički dom (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i Povjerenstvo je prihvatilo načela ovoga zakona. Na prošloj sjednici usvojili smo da se ovaj Prijedlog zakona razmatra po skraćenoj proceduri, sukladno članku 121., stavak 3. našeg Poslovnika, što znači da se svi rokovi iz redovitog zakonitog postupka skraćuju na pola. Ja riječ dajem Koprivici koji je ovdje, dakle, glasnogovornik Ustavnopravnog povjerenstva. Ima li potrebe? Izvolite, gospodine Koprivica.
Gospodine predsjedavajući. Nema posebne potrebe da obrazlažem bilo šta po ovome zakonu. Mi smo dostavili Mišljenje. Predlažem da se Dom izjasni o tome.
Dušanka, imate li potrebe? Izvolite.
Dakle, hoću da vas podsjetim da je ovaj zakon, praktično, ovdje drugi put. Veoma sličan zakon imali smo prije nešto više od šest mjeseci kada je bio predložen od strane, takođe, Predstavničkog doma, predlagač je bio gospodin Halilović. Tad smo rekli tačno, mi na Domu naroda, šta nije bilo dobro u tom zakonu i zato taj zakon nije dobio prolaznost. E sad je došao ponovo taj isti zakon, izmijenjen je doduše u nazivu, na što smo mi stavili primjedbu i prošli put, i izmijenjen je u visini kazne, ali šta je u stvari problem, što nije urađeno, a trebalo je biti. U prijedlogu ponovo nije utvrđeno ko je nadležan da vrši nadzor na sprovođenju zakona. Pa, u tom smislu, upitno je pitanje uvođenja kaznenih odredbi. Nemamo onoga ko je nadležan za nadzor nad sprovođenjem zakona. 25 Postupak za ostvarivanje prava na slobodu pristupa informacijama provodi se u skladu sa Zakonom o upravnom postupku kojim je utvrđena dvostepenost u radu, a samim tim i zaštita prava stranaka, odnosno, podnosioca zahtjeva za pristup informacijama. Zakonom o slobodi pristupa informacijama u BiH ostavljena je mogućnost podnosiocu zahtjeva da zaštitu svojih prava ostvaruje podnošenjem pravnog lijeka nadležnom organu uprave, ili sudu, u skladu sa članom 23., stav 2. Zakona, da ne čitam sad taj tekst. Zbog toga mi nije jasno kako je to predlagač mislio da uvede kaznu, a da pri tom ne kaže čija je to nadležnost, ko će to uraditi. Dakle, ja smatram da ovaj zakon nema smisla jer nije kompletan. I ponovo se pokazuje da Parlamentarna skupština BiH ima strašan hendikep što nema zakonodavni odjel. Dakle, mi nemamo nekog ko će nezavršene ili nepotpune prijedloge, koji dolaze od parlamentaraca, uobličiti u propisanu formu i pustiti u parlamentarnu proceduru. Evo, ovo je ko zna koji put da se to isto pokazuje. Hvala.
Hvala lijepo, gospođo Majkić. Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, tačno je da je ovo drugi put da probamo uspostaviti mjere i instrumentarij za efikasnu primjenu ovog Zakona o slobodi pristupa informacijama. Ja se nadam da ćemo, evo, u ovom drugom pokušaju uspjeti u tome. Klub Bošnjaka će podržati donošenje ovog zakona. Dogovorili smo se o proceduri. Sve nejasnoće ili stvari koje smatramo da treba popraviti, svako od nas ima pravo, podnoseći amandmane, neka se vidi da li se radi o pokušajima, o nadležnosti odjeljenja, sudova, bivših sudova za prekršaje, ako se želi postaviti neko drugi da provodi zakon i provodi proceduru, nemam ništa protiv. Dakle, to su varijacije na ovu temu. Suština je imati instrumente za efikasno provođenje ovog zakona. I Klub Bošnjaka će podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. A, Branko, gospodin Zrno, izvolite.
Ja sam mislio isto samo par riječi, gospodine predsjedavajući.
Izvolite, gospodine Zrno. 26
Dame i gospodo, svi nazočni. ... trebamo danas podržati. Ja apsolutno uvažavam ovo što je gospođa Majkić kazala. To jeste ono što fali ovom ponuđenom sadržaju, međutim, ovo je prvo čitanje i dajmo šansu da dobijemo definitivno i konačno Zakon o slobodi pristupa informacijama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog ovog akta u prvom čitanju. Tko je za? Konstatiram, Federacija BiH plus 2 glasa iz reda srpskog naroda. Tko je protiv? Suzdržan? Ovaj zakon je dobio potporu u prvom čitanju. Prelazimo na točku 10., to je Ad. 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasniku Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zastupnički dom PSBiH (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Samo da vam kažem da smo na prošloj sjednici rekli da ovo ide po skraćenoj proceduri, kao i prethodni akt. Želi li netko riječ? Gospođa Majkić. Izvolite.
Evo, i ovo je, takođe, drugi put da imamo sličan zakon. Evo, ja želim da kolege podsjetim na ... kakvi sve problemi prate, u stvari, ovaj zakon. Ja ću vas podsjetiti da smo 2008. godine, ovaj Dom je usvojio jednu inicijativu koju sam ja podnijela, 17.9.2008. godine, usvojena je inicijativa u kojoj se kaže: 1. Dom naroda PSBiH zadužuje Savjet ministara BiH da u roku od 60 dana izradi i u parlamentarnu proceduru uputi prijedlog zakona kojim bi se konačno riješio pravni status „Službenog lista BiH“. 2. Dom naroda PSBiH traži od Savjeta ministara BiH da „Službeni list“ organizuje kao novu instituciju koja će se finansirati iz Budžeta BiH, a ostvareni prihod ove institucije da ide u korist Budžeta BiH. i 27 3. Dom naroda traži od Kancelarije za reviziju institucija BiH da izvrši reviziju „Službenog lista BiH“ za 2007. godinu. Podsjećam vas, 17.9.2008. godine. Ja sam naknadno, takođe, postavila pitanje i dobila odgovor u devetom mjesecu ove godine, kada je Savjet ministara BiH odgovorio da je na 77. sjednici Savjeta ministara BiH donesen zaključak kojim je zadužio Ministarstvo pravde BiH da u roku od 60 dana dostavi Nacrt zakona kojim bi se riješio pravni status „Službenog lista“ u skladu sa zaključcima 21. sjednice Doma naroda, pa je poslije, 3.4.2009. godine, ponovo Savjet ministara BiH donio odluku da se donese zaključak kojim će se Ministarstvo pravde BiH zadužiti za realizaciju istog zaključka u skladu sa zahtjevom, odnosno, odlukom Predstavničkog doma PSBiH. Na kraju, Ministarstvo pravde BiH je sačinio Nacrt zakona o javnom preduzeću izdavanju službenih glasova BiH koji od 15.4. stoji u Savjetu ministara BiH. Zašto je bitno ovo što sam nabrojala? Dakle, pokušaj da se riješi pitanje institucije „Službeni glasnik“ sada je pokušaj da se riješi da na internet sajtu, znači, bude elektronska verzija svih, znači, na web stranici Službenog glasnika, da budu dostupni svi službeni glasnici besplatno. I prošli put sam rekla, dakle, onog momenta kad budu imali svi besplatno „Službeni glasnik“ prestat će finansiranje te institucije. Znači, neće biti novca, neće niko plaćati više „Službeni glasnik“. Prethodno, mora se riješiti ko će plaćati te ljude koji su tamo zaposleni. Međutim, ja zaista vidim da je nekome jako stalo, u interesu mu je, ako treba da se sruši ova institucija, ja mislim da ja trebam biti poslednja koja će je braniti, da na ovaj način se postiže, da, evo, izglasanjem ovog zakona mi ćemo doći u poziciju da ta institucija više neće moći poslovati.
Hvala lijepa. Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je tačno, kao i prethodni zakon, ovo je drugi naš pokušaj da dopunimo Zakon o službenom glasilu i to u dijelu kojim se reguliše ovo pitanje, da svi propisi, dakle, sav sadržaj tih službenih glasnika bude na transparentan način dostupan svim fizičkim i pravnim licima u BiH. Dakle, ovo je pitanje jedne javnosti, jedne transparentnosti, jedne dostupnosti važnih pitanja koja su sadržana u „Službenom glasniku“, dakle, zakona, odluka, pravilnika, itd., šta je sve u interesu građana i pravnih lica u BiH. Ovo je važno pitanje i sa aspekta stupanja propisa na snagu i upoznavanja građana i pravnih lica sa tim propisima kako bi podesili svoje ponašanje spram normi koje su tamo sadržane. Ovim zakonom se ne dira, niti uređuje pitanje organizacije. Ne sporim, neka dođe 1, 2, 3, 5 prijedloga o organizaciji, o reorganizaciji, od poslanika, od klubova, od Vijeća ministara BiH, od bilo koga, i što usvojimo bit će tako. Naravno, ovim se ne dira u organizaciju, niti se ovim zakonom dovodi u pitanje finansijska opstojnost „Službenog glasnika“. Imam iskustva u ovom poslu i odgovorno vam tvrdim da, kroz objavljivanje oglasa i drugih stvari koje su obavezne u „Službenom glasniku“, da se značajan dio sredstava namakne. Ali, u konačnici, i kad ne bi bilo ni jednog feninga zarade u „Službenom glasilu“, kroz raznorazne objave, to je naša 28 obaveza, Parlamenta, da ono što usvojimo, što treba da stupi na pravnu snagu, da omogućimo građanima da se s tim upoznaju i da bi se spram toga ponašali. Zato ja molim poštovane kolege i kolegice da mi podržimo ovaj zakon jer on je zaista u interesu građana. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Rančiću. Gospodin Zrno.
Imam repliku.
Prije toga, replika, gospođa Majkić na diskusiju gospodina Rančića.
Niko ne spori da građani trebaju da imaju uvid u ono što objavljuje „Službeni list“, institucija „Službenog lista“, niko to ne spori. Ali, mnoge zemlje su riješile to na dobar način, recimo, Hrvatska plaća izdavanje, na teret države ide i može da dijeli svakom besplatno, ali mi pričamo, prije nego što počnemo da dijelimo besplatno, mi moramo riješiti pitanje tamo ljudi koji rade. Ja o tome govorim. Dakle, onog momenta kad se objavi na sajtu besplatno, više niko ne plaća „Službeni list“. Ako je to način da mi danas donesemo odluku i da ostavimo bez finansiranja tu instituciju, slažem se, i to je jedan od načina.
Hvala lijepa. Dakle, ušli smo u meritum, mi imamo amandmansku fazu nakon prvog čitanja. Gospodin Zrno. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam upravo to mislio kazati. Principijelno, mi u suštini danas raspravljamo o načinu na koji se može ponuditi sadržaj „Službenog glasnika“ i ni o čemu drugom. Znači, to je princip. Hoćemo li internetski, odnosno 21. stoljeće uvesti i u proces plasiranja sadržaja „Službenog glasnika“? A sve ostalo, ovo što je i o čemu treba voditi računa, o čemu je govorila gospođa Majkić, radit ćemo u drugoj fazi. Znači, mi danas imamo prvo čitanje i ne vidim razloga da se previše bavimo problemima kojima ćemo se baviti nakon prihvaćanja ovog prijedloga u prvom čitanju. 29
Gospodin Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam samo kratko neko razmišljanje. Mislim da bismo ovo pitanje trebali odložiti, da se danas na ovoj sjednici ne izjašnjavamo po ovom pitanju, nego, predlažem da pribavimo stav Vijeća ministara BiH po ovom pitanju. Jer, zaista, gospođa Majkić je predlagala prije pola godine, kako znamo svi, da se riješi pitanje generalnog statusa „Službenog glasnika BiH“. Evo, imamo pred sobom situaciju da ćemo dovesti u pitanje njen opstanak, kompletne institucije, ako se usvoji ovaj tekst koji je ovdje predložen. Mislim da u ovom trenutku stvarno se ne bismo trebali izjašnjavati po tom pitaju dok ne dođemo u poziciju da vidimo kakva je dalja sudbina glasnika. Zahvaljujem.
Imam prijavljena još tri diskutanta.
Ali repliku.
Replika. Izvolite, gospođo Majkić. To Vam je druga replika. Imate pavo na još jednu repliku po ovom pitanju.
Dakle, gospodine Zrno, ovo o čemu ja govorim je suština zakona. Ne može se u amandmanskoj fazi ona popraviti. Nije ... Savjet ministara BiH godinu dana. Mi nemamo načina da to popravimo. To su oni trebali da nađu mehanizme na koje će to riješiti. Dakle, ne postoji, ovo je suštinsko pitanje, zadire direktno u principe zakona. Dakle, ja govorim o principima.
Hvala lijepa. Čuli smo gospođu Majkić. Doktor Ivanić, izvolite, pa gospodin Ibrahimpašić. Doktor Ivanić je prije dignuo ruku.
Izvinjavam se. 30 Danas imamo neobičnu sjednicu u kojoj delegati iz reda srpskog naroda brane opstanak zajedničke institucije, a delegati iz bošnjačkog naroda, kao i obično, tobože, ispada da prave mehanizam da to propadne. Suština je u sljedećem, građani treba da dobiju pristup. I što se mene tiče, ja ću ovaj zakon podržati. Što manje novca za njih, to bolje, a kako će .../mikrofon isključen/...
Tako je, naknadno. Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću.
Ja samo da informiram ovaj dom. Ova institucija ne pravi samo „Službeni list“, ona se bavi mnogim drugim poslovima. I da vas podsjetim, dobit ove institucije bila je između 8 i 10 miliona. Eto.
U tome i jeste problem.
Dakle, kako se troše, gdje idu, ja ne znam. A sumnjam da to ide namjenski u budžete, itd. Prema tome, imaju oni od čega ovo da finansiraju, a da ne propadnu. Nije neko ovo slučajno predložio ovako kako jeste, ne treba oko tog praviti bauk. Znate, 8 miliona je velika para. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Rajić. Izvolite.
Hvala. Ma ja mislim da treba razdvojiti ovdje dva pitanja koja se, možda, na neki način isključuju međusobno, pa se bojim da isključivanje onoga o čemu je gospođa Majkić govorila, kao šutnju Vijeća ministara BiH spram zaključka ovoga Doma, može biti razlog da odbiju i ovo rješenje koje nam je potrebno. Dakle, ja sam apsolutno za to da donesemo izmjene zakona koje će nam omogućiti, svim zainteresiranim u BiH, da mogu preko internet mreže doći do informacija, a ne da moraju kupiti. Dakle, ja apsolutno jesam za to. Ali sam isto toliko za to da Vijeću ministara BiH i na ovaj način kažemo da se ne može ponašati tako kako se ponaša. Ne može ... zaključak, hajde, inicijativu zastupnika ili ..., ali zaključak Doma star više od godinu dana koji ih je obvezao da urade zakon koji će se pozabaviti definiranjem, redefiniranjem položaja te institucije, nije smio, i zato mislim da bi trebalo, možda, tražiti neki način da se dogovorimo da ovo pustimo danas, a da donesemo zaključak kojim pozivamo Vijeće ministara 31 BiH da izvrši svoju obvezu prema našem ranijem zaključku. Možda je ovo put da izađemo iz ove situacije, a da ne uništimo ...
Hvala lijepa, gospodine Rajić. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje, dakle, Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju. Tko je za to da ga prihvatimo u prvom čitanju? Ima li netko protiv? Suzdržan? Prihvatili smo, s 3 suzdržana, prihvatili smo ovaj prijedlog akta u prvom čitanju. Na zahtjev Kluba Bošnjaka dajem stanku. Nastavljamo rad u 13.00 sati, ali u 13.00 sati. [[PAUZA]] Tehnika spremna. Krenut ćemo sa radom. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Prošlo je 13 sati i 7 minuta. Nastavljamo sa radom. Prelazimo na točku 11. dnevnog reda, to je Ad. 11. Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Zaista mislim da bi bilo u redu da ja i kolegica ... kažemo nešto u rijetkim prilikama kada se o Zakonu o ravnopravnosti polova uopšte govori u ovom Parlamentu, a naročito rijetko se dobije i saglasnost za prolazak takvog zakona. Želimo da podsjetimo da je Zakon o ravnopravnosti polova u BiH usvojen 2003. godine. Šest godina nakon njegovog usvajanja možemo konstatovati da je njegova implementacija samo djelimična. U najvećem broju, i u najviše sfera društvenog, javnog i političkog života, Zakon nije zaživio. Odgovornost za to imaju i predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti. Možda zato i potreba da se na tom planu nešto značajnije uradi i valjda i zbog toga je ovaj Prijedlog zakona danas pred nama. U međuvremenu, od 2003. godine, na evropskom planu su se mnoge stvari izmijenile. Došlo je do potrebe da se ovaj zakon uskladi sa određenim brojem direktiva EU, sa određenim brojem preporuka Savjeta Evrope, odnosno, sa preporukama, opštim preporukama UN-a – Komiteta za eliminaciju svih oblika diskriminacije žena i Zakona o zabrani diskriminacije. Takođe, na bazi dosadašnjeg iskustva, predlagač je odlučio da, i ono što misli, da ... do sada konstatovano, da u Zakonu nije dobro riješeno, da, evo, ima šansu da ovog puta popravi. 33 Što je još veoma važno, prvi put imamo da je Zakon u cijelosti usklađen sa međunarodnim dokumentom, posebno ... konvencijom, dakle, Konvencija o ukidanju svih oblika diskriminacije žena. Ono što je dobro u Zakonu postavljeno, to su institucionalni mehanizmi i u izvršnoj i u zakonodavnoj vlasti, kada je u pitanju ravnopravnost polova, ali samo kao naznaka. Gdje je mjesto odlučivanja o tom složenom problemu s kojim se bori mnogo društava i ne bi bio uzalud to jedan od ... ciljeva da je to jednostavno za rješenje. Dakle, znamo da na nivou BiH imamo dva institucionalna mehanizma. Na nivou Parlamentarne skupštine BiH, imamo Komisiju za ravnopravnost polova, a na nivou izvršne vlasti, dakle, Savjeta ministara BiH, u okviru Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, imamo Agenciju za ravnopravnost polova koja je gender mehanizam, koji, takođe, popravlja svoj status ovim zakonom, jer mogućnosti koje su date Agenciji do skora su bile ograničene. Sredstva za obavljanje zadataka koji su bili pred Agencijom su bila ograničena, automatski odjek u oblasti ravnopravnosti polova je bio vrlo skroman. To isto važi i za mehanizme koji se preko ovog zakona ostvaruju na nivou entiteta, to znači da postoje gender centri vlada i RS-a i Federacije BiH, koji imaju jako mnogo istupa i jako mnogo posla na ovom dijelu je urađeno, ali ... nedovoljno i imaju u zakonodavnoj vlasti, takođe, odbore koji se bave ravnopravnosti polova. Da bi svi ovi mehanizmi mogli da imaju punu snagu, potrebno ih je ojačati, materijalno prvenstveno, kadrovski, i učiniti da oni zaista rade ono za što su po zakonu nadležni. To znači da, kao što se u Parlamentu BiH, čeka na preporuku Komisije za evropske integracije da li je neki zakon usklađen ili ne, tako bi trebalo čekati i da li je Agencija za ravnopravnost polova dala svoj stav u pogledu toga da li je Zakon dovoljno gender(?) senzibilan ili ne. Takođe, ono što se meni jako dopalo je da se vršila izmjena ... člana 15., koji se uklapaju sa preporukom prema kojoj se smatra da mora postojati uravnotežena participacija žena i muškaraca, znači, zastupljenost oba pola u organu koji odlučuje u političkom i javnom životu i da ona ne bi smjela biti manja od 40%. Dakle, iako muškaraca i žena ima, čak kažu neki žena ima više, znamo kako je, jer imamo priliku da vidimo unutar Doma naroda, znamo kakvo je stanje u Predstavničkom domu, dakle, na svim nivoima vlasti pitanje ravnopravnosti polova nije zastupljeno na odgovarajući način. Poštujem, zaista, veliki napor koji su uložile i vladine i nevladine organizacije, mediji, različite organizacije koje nastoje da se stanje u ovoj oblasti u BiH popravi. S obzirom da je Zakon dobio, znači, i rađen je i dobio je podršku najvećeg broja aktera(?) ja mislim da ovdje neće nikom biti upitno da podrži principe ovog zakona. Hvala vam.
Hvala gospođi Majkić. Gospođo Čolo, izvolite.
Pa to što je gospođa Majkić rekla, dosta je toga..., ja bih samo napomenula da je BiH u prošlom mjesecu bila domaćin jedne regionalne konferencije o zastupljenosti žena u organima vlasti na svim nivoima, i prema rezultatima iznesenim tokom diskusija na toj konferenciji, 34 konstatirali su da je BiH na pretposljednjem mjestu prema zastupljenosti žena, kako u zakonodavnoj, tako i u izvršnoj vlasti, na svim nivoima. Kao što je rekla gospođa Majkić, mi imamo od 2003. godine Zakon o ravnopravnosti spolova koji garantira ravnopravnu zastupljenost pripadnika ženskog i muškog pola u organima vlasti, ali, naravno, taj datum se ne provodi u institucijama, kako države, tako i na svim nižim nivoima. I mi mislimo, s obzirom da je u Parlamentu BiH formirana jedna interresorna radna grupa, na nivou Vijeća ministara BiH i CIK-a, koja radi sada na izmjenama Izbornog zakona, da bi ovaj Zakon o izmjenama Zakona o ravnopravnosti spolova bio usklađen i sa direktivama Evropskog parlamenta, Vijeća EU i sa preporukama Komiteta ministara Vijeća Evrope, a pogotovo ovom preporukom koja se odnosi na zastupljenost u svim organima koji odlučuju o političkom i javnom životu u procentu od 40%, kako žena tako i muškaraca. Nadamo se da će ovaj zakon, s obzirom da je sada u proceduri u Parlamentu BiH, imati odjeka i imati svoje refleksije i u radu radne grupe koja će raditi na izmjenama Izbornog zakona, jer mi u našem izbornom sistemu nemamo mehanizme kojima bismo osigurali veću zastupljenost žena u organima vlasti, ni na nivou općine, ni na nivou države i da ne govorim na srednjem nivou vlasti, tako da Zakon svakako mora naći svoju punu podršku, mora naći mjesta za svoju primjenu, a ne da ostane mrtvo slovo na papiru kakvog ga imamo i danas. Muškarci ne vole kada mi pričamo o ovom pitanju, ali mogu vam reći da smo se mi na toj konferenciji, Dušanka i ja i naše kolegice iz Predstavničkog doma, osjećale jako postiđeno da je BiH posljednja, skoro posljednja zemlja u regionu. Samo je Crna Gora gora od nas, a Kosovo je puno bolje od BiH prema zastupljenosti žena u organima vlasti, pogotovo u izvršnoj vlasti, jer od općinskih načelnika, kojih je oko 180, žena, ja mislim, nema procenat ni 10%. Hvala lijepo.
Crna Gora je gora i zbog drugog dijela svoga imena. Dopušteno je jedino muškarcima govoriti, ja pitam, želi li netko od muškaraca riječ? Gospodin Rajić, spasite nam čast. Izvolite.
Naravno, predsjedavajući, hvala da je dopušteno i muškarcima govoriti o ovoj temi. Ja sam shvatio da je ovo Zakon o ravnopravnosti spolova, a ne o ... diskriminacije žena. Dakle, podržavam ovaj zakon, kao i mnoge druge koji govore o tome da se uspostavi jedan civilizacijski minimum koji je u ovim našim krajevima odavno napušten, ali se bojim da će nam se desiti sa ovim zakonom, kao sa mnogim drugim koji ... drugih, a ne radi sebe, da ćemo donijeti zakon koji neće imati realno provedenu moć i mislim da, ako hoćemo ozbiljno učiniti napredak u ovome području, moramo učiniti maksimalan napor da se promijeni suštinski zakon koji uređuje pitanje zastupljenosti spolova u svim institucijama vlasti BiH i javnog života. To je Izborni zakon koji je napravljen(?) onako, moramo pročešljati(?), od temelja do idućih izbora da bismo dobili zakon koji bi bio u funkciji realnog života ljudi u ovoj zemlji, a ne da bude zakon gdje je jedna moć izmještena izvan Parlamenta, izvan svih institucija BiH, itd. Dakle, podržavajući načela ovog zakona, samo sugeriram da se potrudimo da u drugim zakonodavnim područjima, kada se bude ..., pogotovo Izborni zakon, osiguramo provedbu ovoga 35 zakona. Ne budemo li ugradili instrumente realne kontrole i prisile, ako hoćete, možemo tu prisilu zvati demokratskom prisilom, u Izborni zakon, onda će sve ostati samo jedan loš popis želja. Hvala.
Hvala lijepa. Želi još netko riječ? Potrudit ćemo se da u Izbornom zakonu, to sam rekao na sesiji žena parlamentarki jugoistočne Evrope, a kako sjedim u Povjerenstvu za izmjenu Izbornog zakona, dakle, imat će moju podršku da se na jedan pravedan i pravičan način riješi pitanje i nježnijeg spola, kada su u pitanju liste za predstojeće opće izbore. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova. Tko je za ovaj Prijedlog zakona? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Točka 14. je, Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih stranaka – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Povjerenstvo je prihvatilo načela predloženog zakona, i u prvom čitanju je prihvatio i Zastupnički dom ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Otvaram raspravu. Gospođa Majkić, pa gospodin Rančić.
Hvala, predsjedavajući. Mom kolegi Rančiću da kažem – ovo jeste pitanje koje se na direktan način dodiruje žena, ali na indirektan i muškaraca, i bez te podrške mi ne možemo proći. Šta hoću da kažem vezano za ovaj prijedlog zakona? Dakle, predlagač je shvatio da političke partije snose odgovornost, i to, u stvari, najveći dio odgovornosti za diskriminaciju prema ženama i taj prijedlog za uspostavljanje jednakosti pokušava da učini na različite načine. Dakle, prema sadašnjem Zakonu o finansiranju parlamentarnih grupa, mi imamo stav da imamo zakonsko rješenje da se 30% sredstava raspoređuje jednako svim parlamentarnim grupama, a 70% sredstava od ukupnog iznose se raspoređuje srazmjerno broju poslaničkih mjesta za svako mjesto koje svaka parlamentarna grupa ima u trenutku raspodjele. Šta je, znači, izmjena? Da se uvodi kvota, znači 30% ostaje jednako, znači, raspored svim parlamentarnim grupama, 60% sredstava od ukupnog iznosa se raspoređuje srazmjerno broju 36 mjesta, a 10% od ukupnog iznosa raspoređuje se parlamentarnim grupama, srazmjerno broju poslaničkih mjesta koje pripadaju manje zastupljenom polu. Dakle, u našem slučaju, Klub srpskog naroda i Klub bošnjačkog naroda imaju po jednu pripadnicu ženskog pola, manje zastupljenog pola i dobit će ovih 10%. Žao mi je naših kolega iz Hrvatskog kluba koji će ostati zakinuti za ovih 10%, ali nadam se da oni neće glasati protiv zbog toga. Hvala.
Hvala lijepa. Ako vam bude trebalo dati još 10%, dat će vam to Klub Hrvata. Izvolite, gospodine Rančiću.
To ćemo amandmanski, kolega Filipoviću.
Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Dakle, ja neću u detalje, u pojedinosti, nije drugo čitanje, radi se o prvom čitanju i htio sam reći da principijelno, dakle, radi se o zakonu kojim se uvodi jedna precizna stimulativna mjera za, evo, pokušavanje da dođemo do toga da su polovi ravnopravni, o čemu smo i na prethodnoj tački govorili. Dakle, evo, u jednom od zakona se uvodi mjera koja je stimulativna za one koji u svojim redovima imaju manje zastupljen spol i, naravno, i ja i Klub Bošnjaka ćemo to podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Iako ja mislim da su obrnute teze i da je u biološkim(?) popisima više žena nego muškaraca, pa će u budućnosti ovih 10% koristiti muškarci. Izvolite, gospodine Zrno.
Hvala lijepo. Učinili su da smo već ušli u fazu izjašnjavanja na razini klubova. Mi smo prozvani(?), evo, je li feminizam na sceni ili, neću o tome suditi, ali, evo, ovdje je uistinu logično, zapravo, ovaj Zakon o ravnopravnosti spolova direktno je izazvao izmjene i dopune, u ovom slučaju, Zakona o političkim strankama. Nema se tu šta puno kazati, hajde, podržat ćemo ovo i završiti ovu priču. 37
Hvala lijepa. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka u prvom čitanju. Tko je za ovakav prijedlog zakona? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispričavam se, imamo protivnika gender skupine koji se samo suzdržao, nije protiv, ispričavam se. Dakle, svi su za i gospodin Šaraba je suzdržan. Prelazimo na točku 15., Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Hvala lijepo. Dakle, Zakon je u prvom čitanju, kao što ste kazali i mi smo u Klubu razmatrali ovaj zakon i kazali smo da ćemo ga podržati u prvom čitanju, kako bismo dali šansu da prođe Zakon. Smatramo da ima i dobrih rješenja, ali, isto tako, treba dati šansu da se određene stvari u ovom zakonu poprave. Šta je, po meni, sporno u ovom zakonu? Sporan je član 12. i 13. koji se odnose na član 29. i dodavanje člana 29.a) u(?) članu 13. Suština ova dva člana jeste da se ukida Zavod za geologiju i Zavod za geodetske poslove i isto tako da prestaje da radi Uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove BiH, a da će odluku o statusu opreme, inventara i drugih stvari, sredstava za rad arhive i dokumentacije, službenih prostorija i zaposlenih u upravi, donijeti Vijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova BiH, u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. 38 Zašto je ovo meni sporno? Ove institucije su, u obrazloženju stoji, preuzete kao institucije, kao organi uprave, upravne organizacije koje su postojale na bazi donošenja nekada prije određenih zakona iz ove oblasti, pa se navodi da je tu Zavod za zdravstvenu zaštitu, Agencija za rad i zapošljavanje, Zavod za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog naslijeđa, Zavod za geodetske poslove, Meteorološki zavod i Zavod za geologiju BiH. U obrazloženju stoji da je Vijeće ministara BiH nekoliko puta ovo razmatralo i oni su, kao, nešto tamo napravili, neki plan, da će riješiti pitanje ovih institucija, a u obrazloženju, isto tako stoji ... na nekim mjestima, kao, nešto je tu došlo do greške, nije zavod jeste uprava, trebalo bi stajati da je to uprava za ove poslove i kao oni su odlučili da će riješiti status Uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, što apsolutno nije tačno, jer oni u zakonu ne rješavaju status, nego ih brišu. Oni da su htjeli da riješe, kako su pisali u obrazloženju, oni bi izabrali jednu od varijanti, a to je – ako je greška bila u nazivu u nekom prethodnom zakonu, izmjene i dopune, pa reći, umjesto riječi „zavod“ za ovo, za ono, „uprava“, itd. Ne zove se sada, do sada je bilo ovako, to je greška, zove se ovako. Druga stvar, ako su htjeli da preuzmu, kao upravu, unutar Ministarstva civilnih poslova, jer stoji da će Ministarstvo civilnih poslova preuzeti ove poslove, onda bi u nekom od ovih članova, recimo član 5., kao što su rekli da se „Direkcija za implementaciju CIPS-a“ zamjenjuje se riječima „Agencija za identifikaciju“, onda bi i ovu upravnu organizaciju uvrstili u sastav Ministarstva civilnih poslova. Nisu se ni za to odlučili. Ili bi uradili sljedeću stvar – u zakonu koji se tiče nadležnosti ovog Ministarstva civilnih poslova bi kazali da su i poslovi ti, ti, ti, ti, u nadležnosti tog ministarstva, pa će biti, recimo, u okviru nekog sektora ili nekog drugog organizacionog..., ni to ne vidim. Treću varijantu, mogli su kazati – samostalna upravna organizacija, u članu 17., kao i ovih ostalih 27, pa i ovu 28. dodati. Dakle, pričaju da će riješiti ovu upravnu organizaciju, njenu nadležnost, obavljanje tih poslova, status radnika, opreme, itd., itd., sve što je u okviru njene nadležnosti, a rješavaju to tako što nam u zakonu poture da se oni brišu. To nije rješavanje, to je brisanje te institucije. A hoće li nam predložiti, kada će nam predložiti, u kakvom sadržaju, u obliku, to je pitanje. Zato smatram da ova pitanja treba razjasniti na ovaj način. Mislim da je ovo nedopustivo. Moramo precizno znati je li se želi riješiti status, da li želimo imati upravnu organizaciju koja radi ove poslove ili neko želi da to uzme gumicu i da obriše. Naravno, ovo je prvo čitanje i potrudit ćemo se da ovo pitanje još dodatno sebi razjasnimo i, ako bude trebalo amandmanski, da djelujemo. Pa, naravno, spram amandmana i prihvatanja ili ne prihvatanja, i mi ćemo se odlučiti za podršku zakonu u drugom čitanju. Dakle, ove stvari su mi sporne, one tamo neke druge predhodne, evo, ne problematiziram. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nisam Vas htio sad prekidati, jer Vas uvijek prekinem, jer Vi ste ušli u pojedinosti. Ovdje se spominje na desetine upravnih organizacija, samostalnih ili u sastavu ministarstava. Vi ste govorili o dvije i o pojedinostima. Dakle, to mi liči na obrazloženje koje ćemo slušati još jednom kada budete amandmanski djelovali u drugom čitanju na ovaj zakon. Molim sve druge koji se javljaju za riječ da govorimo o načelima. 39
Samo ako mogu jednu riječ, ... Dakle, evo, poštujem, dakle, uvažavam i ja hoću i želim ...
Ima prije 12. i 13. članka još, znači, 12 članaka.
Ma, naravno, ali radi se o principima. Principijelno prihvatam i podržavam da upravni organi i upravne organizacije budu riješeni na taj način da su, da se ti poslovi rade ili unutar ministarstva, ili da budu upravne organizacije u sastavu ministarstva ili da budu samostalne upravne organizacije. To je princip. Ne mogu prihvatiti princip gdje se kaže, rješavamo to pitanje, i to nam stavljaju i u obrazloženju, a rješavaju ga na način da uvode član 12. i 13. kojim brišu ovu upravnu organizaciju. Eto, to je na nivou principa, a ono je bilo obrazloženje. Hvala vam.
To je prijedlog i o tome ćemo se odlučiti kada budemo imali amandmane pred sobom. Ostajem, dakle, pri ovoj jasnoj primjedbi koju sam vam rekao. Gospodin Rajić. Izvolite.
Ne znam, gospodine predsjedavajući, hoću li uspjeti zadržati se na nečemu što je govor o principima, ali poći ću od onoga, ako sam krivo shvatio, da ćete mi pomoći vi kojima je to po struci bliže. Mene ovo asocira na nešto što je sadržano u Dejtonskom sporazumu. Da sve institucije u BiH, koje nisu u skladu sa Ustavom donesenim u Dejtonu, moraju prestati sa svojim djelovanjem. Ako je to nastavak toga procesa, a ja tumačim da jeste, da te institucije koje su osnovane prije donošenja Ustava BiH, takvog kakav jeste, ili će biti uključene u neku drugu djelatnost, u neko ministarstvo, u neku drugu agenciju ili će prestati sa radom, onda je to za mene principijelno ustavan pristup. Je li dobra odluka, je li dobar koncept da se samo jedna od ovih institucija, praktično ... [[ne razumije se jer neko od delegata šapuće]] prenosi u nadležnost Ministarstva za civilne poslove ili nekog drugog, u to ne bih ulazio, bar ne u ovoj fazi, ali principijelno podržavam da u ovoj zemlji ne može funkcionirati ništa što nije u skladu sa Ustavom BiH.
Hvala gospodinu Rajiću. Replika, gospodin Rančić. 40
... [[nije uključen mikrofon]] u obrazloženju, na stranici 2., upravo stoji da je član 29., stav 1. osnovnog teksta Zakona utvrđeno je da organi uprave koji su postojali prije donošenja Ustava, pa ih nabraja, među njima i Zavod za geodetske poslove, prestaju, a da će poslove preuzeti Ministarstvo civilnih poslova. E sada, ono što ja osporavam, ako preuzima Ministarstvo, onda to mora biti u nekoj organizacionoj jedinici Ministarstva, mora biti upravna organizacija u sastavu Ministarstva, je li, a treća varijanta je da bude samostalna upravna organizacija. Oni ne ... jednu od prve dvije varijante, što je meni logično i zakonito, nego samo brišu ovu upravu. Ne može. Ako je kazano da će preuzeti Ministarstvo civilnih poslova, molim lijepo da rješenje bude u skladu da se ti poslovi, ljudi, oprema i sve preuzmu u Ministarstvo civilnih poslova. Eto toliko, hvala.
Hvala lijepa. Ima li još netko potrebu od zastupnika? Polako, zamjeniče ministra, dobit ćete riječ, vidio sam ja Vas. Ima li potrebu još netko od zastupnika? Dakle, riječ ću dati sada zamjeniku ministra pravde, gospodinu Srđanu Arnautu. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. ... da kažem da ni u krajnjoj namjeri ne postoji ovdje želja da se nekome nešto poturi i nema razloga u taj kontekst stavljati diskusiju. Problem člana 29. postoji od ... godine i jedan osnovni problem u tom članu je što su pobrojane kao upravne organizacije i dvije organizacije koje to nikada nisu bile. Dakle, radi se o dvije organizacije – Zavodu za geodetske poslove i Geodetskom zavodu koji su bili subjekti registrovani u sudu i nisu se mogli ukinuti kao upravne organizacije. Dakle, privredni subjekat može prestati na tri načina: likvidacijom, stečajem, pripajanjem nekom drugom, a ne može prestati tako što ćete reći, zakonom koji reguliše upravu, da prestaje da radi. I to se odnosi na Zavod za geodetske poslove. S druge strane, jedna čisto upravna organizacija, koja je sličnog naziva, za geodetske i imovinsko-pravne poslove nije pobrojana u Zakonu. Dakle, ne radi se o jednoj te istoj organizaciji. Jedna je dole u opštini Novi Grad, druga je ovdje u zgradi Predsjedništva BiH. I ta upravna organizacija koja je postojala kao upravna organizacija i bila na budžetu jedno vrijeme i poslije '96. godine, jednostavno niti je ukinuta, niti se finansira, niti su zaposleni ostvarivali platu i morali su tu platu da ostvaruju sporovima na sudu. Dakle, jednostavno, ova organizacija ... nije postojala u zakonu. Tako što vi ovdje kažete, ukidaju se dvije upravne organizacije, u zakonu ne piše ukidaju se, piše: brišu se jer nisu nikada ni bile upravne organizacije. A da se moglo predložiti i drugačije rješenje vezano za Upravu za geodetske i imovinsko-pravne poslove, vezano oko njenog ukidanja, preuzimanja opreme i stvari, to je nešto što se može raspraviti kada bude rasprava o detaljima. Dakle, samo sam htio da kažem da se ne radi o istim subjektima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa zamjeniku ministra. 41 Želi li netko riječ nakon ovoga što smo čuli? Stvar je sad malo jasnija. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona u prvom čitanju? Tko je za ovaj Prijedlog zakona pod točkom 15.? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH u prvom čitanju. Prelazimo na točku 16., to je Ad. 16. Prijedlog zakona o duhanu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Dobili ste mišljenje mjerodavnog povjerenstva. Mjerodavno povjerenstvo je prihvatilo načela. Prihvatio je načela i Zastupnički dom u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Gospodin Ibrahimpašić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja samo da vas napomenem koliko sam puta često insistirao ovdje na ovom domu da se mijenja Zakon o akcizama, naročito u ovom dijelu obračuna akciza na etanol, ... alkohol za naše firme koje ga upotrebljavaju kao repromaterijal, počev od farmaceutske industrije pa do namjenske industrije, dakle, ne uvoza za proizvodnju alkoholnih pića, nego za ... repromaterijal. Slična stvar je bila i sa akcizom koja se obračunava na prženu kafu, dakle, imali smo dupli obračun. I ovo je sada treća stvar, dakle, ove prve dvije stvari smo riješili kroz izmjenu Zakona o akcizama, ovo je sada treća stvar koja dovodi naše firme u isti položaj i situaciju kao i firme iz okruženja. Ja hoću da kažem da mi je veoma drago što se ovo ovako uradilo, jeste da je trajalo, ali, evo, da čovjek oprosti što je tako dugo trajalo, ali sada možemo ... da, kada su akcize u pitanju, imamo, neću reći da su rješenja idealna, ali jesu konkurentna (?) rješenjima u susjednim zemljama. Dakle, ovim zakonom i proizvođači duhana i prerađivači duhana su sada u jednom košu i ta se stvar ... sveobuhvatno, isto onako kako je to riješeno u našem susjedstvu, a mi smo do sada imali nakaradno rješenje po kojem, praktično, nismo bili konkurentni u proizvodima ni na vlastitom tržištu. Ovo će imati velike reprekusije na ... naših firmi, na povećanje i prikupljanje PDV-a, a, naravno, i na smanjenje platnog deficita. Zbog toga ja podržavam, ne samo ja, nego cijela ova naša poslanička grupa, i drago mi je da je ovo urađeno. ... istina, ja bih volio da je to bilo prije, ali nikada nije kasno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. 42 Želi li još netko riječ? Gospođa Majkić. Izvolite.
Ja samo želim kratko da kažem, s obzirom da ćemo mi podržati principe ovog zakona, ali moram nešto reći. Republika Srpska ima donesen Zakon o duhanu i to je dobar Zakon, koji je, mislim, 2004., 2005. godine donijela. S obzirom da nismo učestvovali, dakle, predstavnici RS-a nisu učestvovali u ovome, mi ćemo vidjeti, s obzirom na broj amandmana koji je došao, da li je to i kakva vrsta je tih amandmana, i u drugom čitanju ćemo donijeti konačnu odluku da li ćemo podržati ovaj zakon ili ne. Ja želim samo to da se zna kod odlučivanja, dakle, amandmani će biti presudni u podršci zakona ispred nas, iz Kluba srpskog naroda.
Hvala lijepa. Želi još netko riječ? Prvo ćemo se izjasniti o ovom zakonu u prvom čitanju, a onda ćemo se izjasniti i o zaključku koje je Povjerenstva predložilo ovom domu. Tko je za to da podržimo ovaj zakon u prvom čitanju? Konstatiram da smo podržali ovaj zakon s jednim suzdržanim glasom iz RS-a. Mjerodavno Povjerenstvo za vanjsku trgovinu, carine, promet i komunikacije predložilo je zaključak Domu u sljedećem sadržaju: - Budući da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH još nije okončao proceduru usvajanja Prijedloga zakona o duhanu BiH, produljuje se amandmanska faza za ovaj Prijedlog zakona do 48 sati prije održavanja sjednice Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na kojoj će biti razmatran. Možemo li prihvatiti ovakav prijedlog zaključka našeg Povjerenstva? Tko je za, molim? Ima li netko protiv? Suzdržan? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili prijedlog ovoga zaključka. Prelazimo na točku 17., Ad. 17. Prijedlog poslovnika o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture u Bosni i Hercegovini Dobili ste prijedlog i mišljenje mjerodavnog povjerenstva. To je Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost. Prihvatilo je Povjerenstvo integralni tekst Poslovnika o radu. I da vas samo izvijestim da Zastupnički dom PSBiH nije prihvatio zaključak koji je predložilo Zajedničko povjerenstvo. 43 Ja ću dati riječ predsjedatelju Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost, gospodinu Zrni. Gospodine Zrno, izvolite. Referirajte se i na vaš zaključak koji ste predložili.
Hvala lijepa. Evo, nažalost, puno je priče bilo oko ovog poslovnika. Najprije ... šta smo mi prvi put malo ... vezano uz Poslovnik, mi smo prvi put, u prvom čitanju Poslovnika, Poslovnik vratili radnoj skupini na doradu, sa svojim primjedbama, zaključcima i konkretno prijedlozima što i kako treba mijenjati. To je urađeno i ovo je druga verzija Poslovnika u koju su, uglavnom, ugrađene one primjedbe koje su očitovane na sjednici našeg parlamentarnog odbora. To se nije desilo sa onim drugim poslovnikom koji smo u oba čitanja prošli put prihvatili – Poslovnikom Odbora za žalbe. Na prošloj sjednici mi smo uvjetno prihvatili novi integralni tekst Poslovnika s ugrađenim primjedbama i prijedlozima. Međutim, istodobno smo i usvojili zaključak koji smo predložili domovima Parlamentarne skupštine BiH da odluče o mogućnosti otvaranja amandmanske faze na predloženi tekst Poslovnika. Ja sam iz onog prvog javljanja kolege Hazima Rančića zaključio kako će kolega tražiti da mi prihvatimo stav ili preporuku, bolje je kazati preporuku koju je Povjerenstvo dalo parlamentima, da se omogući otvaranje amandmanske faze na predloženi tekst. ... mi smo ušli zapravo u jedan problem. Ovu preporuku, pošteno govoreći, u Zastupničkom domu, znači, ako je tekst tamo prošao u formi u kojoj je došao pred zastupnike, ako je tamo odbijena mogućnost prihvaćanja nove (?) amandmanske faze, znači da su se tako odredili i članovi Zajedničkog povjerenstva, njih šest. Od nas 12, nas 6 sjedi ovdje u ovom domu. Drugo, ovdje se radi tako da će se vjerovatno očitovati sve kolege iz Povjerenstva, jer ja neću ovdje preporučiti što i kako ćemo učiniti, nego vas želim upozoriti na jednu situaciju koja je malo, hajde reći ću, u ovom slučaju i žurna. To je Odbor koji smo mi, Odbor za žalbe, oprostite, Neovisni odbor, koji čekamo već mjesecima, trebao je biti uspostavljen i trebao je početi raditi negdje tamo u sedmom mjesecu. Drugo, mi znamo šta znači uspostavljanje ova dva odbora, a bez ovoga, on još uvijek nije uspostavljen, jer ne može, on je formalno uspostavljen, ali ne može funkcionirati, ne može raditi, znamo čega je uvjet ... Poslovnik, odnosno, funkcioniranje ovoga odbora, s druge strane. Znači, imamo jednu praktičnu žurbu da profunkcionira tijelo od kojega mnogi očekuju mnogo, jer svi problemi koji su vezani uz rad određenih sigurnosnih institucija, problemi imenovanja, razrješenja, itd., isključivo su u ovom slučaju vezani za funkcioniranje ili početak funkcioniranja Neovisnog odbora, kao neovisnog policijskog, sigurnosnog tijela. E sad, kako se ovdje odlučiti? Nama je jasno, i meni je jasno, ja poštujem apsolutno ovo što kolega Rančić govori, da Poslovnik, uistinu, ima nedostataka koji su čak i na granici materijalne(?) povrede zakonskih odredbi. Samo me čudi kako je to i na koji način prošlo. Izgleda lagano i jednostavno neprihvaćanjem naše preporuke u Zastupničkom domu. Imamo, znači, dvije mogućnosti. Ako prihvatimo, znači, ako prihvatimo ono što je prihvatio Zastupnički dom, imamo Poslovnik, ako prihvatimo preporuku našeg povjerenstva, onda, zna se šta se dešava sa Zakonom – obnavljamo proceduru. Možemo li, trebamo li, hoćemo li, je li nam u interesu? Prvo ... u interesu, drugo. Zato neću, ja sam službeni izvjestitelj, ali ja sam službeni izvjestitelj o 44 zaključcima našeg Odbora, a ne po stvarnoj situaciji u kojoj smo se mi, kao Dom, oni koji trebaju dignuti(?) ovaj papirić, danas našli. Ja bih volio, osobno, zbog ovih drugih potreba, praktičnih potreba funkcioniranja Nezavisnog odbora da završimo danas ovu priču. Ako možemo naći, a mislim da možemo naći, modus, jer Dom kao tijelo može sve, ako možemo naći modus, nađimo ga, prepustit ću sada riječ kolegama, odnosno, Vas molim, predsjedavajući, da date riječ mojim kolegama da oni ponude rješenje kako izaći iz ove krize. Mislim da danas odavdje uistinu ne bismo trebali izaći dok ne riješimo, definitivno ne riješimo pitanje ovog Poslovnika. I, usput, nešto što moram ovdje, ipak, javno reći, što je nonsens, makar u funkcioniranju Parlamenta i osobito njegovih radnih tijela. O tome sam izvijestio naš Odbor na prošloj sjednici. Mi smo, doduše, usmenim putem, znači, u jednoj formi epske naracije, dobili poruku iz Kolegija Zastupničkog doma, preko tajnika tog doma, sljedećeg sadržaja. Moram, nažalost, koristiti formu usmene naracije (?) jer druge nemam, da mi nismo pozvani, niti nam je ovaj sadržaj, znači, tekst ovog poslovnika upućen da se mi njime bavimo, da o njemu raspravljamo. To je zadaća Parlamenta, odnosno, domova Parlamentarne skupštine BiH. Pa sam ja onda pitao koja je funkcija, i čak predložio da mi uopće ne raspravljamo o ovome, da to vratimo Domu, a da postavimo zastupničko pitanje – trebaju li ovom parlamentu uopće radna tijela. Po tome, radna tijela ne trebaju. Znači, ukinut ćemo radna tijela i poslovnike tih radnih tijela, neka Parlament, brate, sve uradi, neka sve raspravi i neka jedini, odnosno domovi Parlamenta donose odluke. Evo, samo usput, kao jednu strašnu nelogičnost i, čini mi se čak nepoštivanje elementarne kulture funkcioniranja i rada Parlamentarne skupštine BiH, jer njen zakonski i isto tako ustavnopravni(?) dio je i svaka komisija u ovom Parlamentu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Tko želi dalje riječ? Gospodin Rančić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući. Dakle, prvu stvar koju želim da kažem, ja želim da mi danas usvojimo ovaj poslovnik i mi to proceduralno možemo uraditi. Naravno da smo trebali i prije, na prošloj sjednici, to uraditi, kao i za Odbor za žalbe građana, čiji smo Poslovnik usvojili, ali tu odgovornost ne snosi niko od poslanika, ni komisija, nego članovi Nezavisnog odbora koje smo mi izabrali i koji se sasvim proizvoljno ponašaju i smatraju sebe nadređim Parlamentarnoj skupštini BiH. Tako se ponašaju i tako pišu u svojim aktima, jer oni su jednoglasno ovo usvojili i kažu ovo prihvatamo, ovo ne prihvatamo. Zajednička komisija im je precizno dva puta govorila šta trebaju da poprave, oni to jednostavno neće. Dakle, želim da se ovo usvoji. Pa kad je to u pitanju, želim problematizirati pitanje procedure. Naime, znamo da donosimo ustave, amandmane, zakone, rezolucije, deklaracije, preporuke, odluke, zaključke, ne stoji procedura vezano za Poslovnik, a mi smo, po Zakonu o nezavisnim i nadzornim tijelima, ovlašteni da donesemo Poslovnik o njihovom radu. To stoji u članu 2., stav 2. koji kaže – Postupak i način rada Nezavisnog odbora, mjere koje nisu propisane ovim zakonom, potvrđuje se Poslovnikom o radu Nezavisnog odbora koji usvaja Parlamentarna 45 skupština BiH na preporuku Nezavisnog odbora. Dakle, Parlamentarna skupština BiH je ovlaštena i mi imamo sva ovlaštenja kao i kod donošenja drugih akata, počev od Ustava, amandmana, zakona, da ovo usvojimo. Kad to imamo pravo, onda analogijom i logikom izvlačim zaključak, a i u skladu sa članom 143., da mi i ovaj akt razmatramo po jednoj od procedura. Bilo da je hitna, skraćena, redovna, ne piše se u kojoj, i to otvara mogućnost da ovo raspravljamo u redovnoj proceduri, u skraćenoj proceduri, ali svakako, nije mi želja da to odugovlačim, ovo možemo raspravljati i na način da ponovo pozovem predsjedavajućeg i članove Kolegija da primijene član 112., stav 3. da, evo, omoguće mi da amandmanski djelujem na samoj sjednici, da se vi o tome izjasnite. Nadam se da ćete podržati ove amandmane, jer ja ću ih obrazlagati i vidjet ćete da se radi o suštinskim stvarima. Radi se o tome da u nekoliko slučajeva, ovaj poslovnik, koji je proceduralni akt, je u suprotnosti sa Zakonom o nezavisnim nadzornim tijelima i nekim drugim propisima. I o tome smo im do u detalje dva puta govorili. Poštovani predsjednik, gospodin Krunić, koji je tu, je bio na sjednici, ali jednostavno oni nisu to htjeli uvažiti. I oni su se tako izjasnili. Oni su napisali te amandmane o kojima smo mi govorili, ono što su htjeli, prihvatili su, što nisu, nisu, i evo, to vam je. Dakle, oni smatraju da su oni, ako ne ravnopravan, a ono hijerarhijski stariji organ i od Zajedničkog povjerenstva, komisije, a i od oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, ako mi dopustite još da, dakle, prvi moj amandman.
Samo malo, nećemo o amandmanima. Mi se moramo izjasniti o prijedlogu da li ćemo prihvatiti dopunske amandmane, djelovati danas na sjednici.
Naravno.
Dakle, a da ne idemo dalje u priču koju još nismo otvorili odlukom Doma.
Dakle, ako mi dopustite, samo još, prije izjašnjenja...
Sve ću Vam dopustiti u granicama Poslovnika.
U nekim od odredbi ovog poslovnika, uzimaju sebi materijalna ovlaštenja koja nemaju u Zakonu. Npr. propisuju sebi pravo, u jednoj odredbi Poslovnika, kojim kažu da se ne može 46 smijeniti rukovodilac policijske organizacije i njegov zamjenik bez njihovog prijedloga. Oni to ovlaštenje Zakonom nemaju, a to je u suprotnosti i sa Zakonom o Vijeću ministara BiH i ministarstvima i drugim organima uprave gdje Vijeće ministara BiH, kao izvršna vlast, ima odgovornost za stanje u svakoj upravnoj organizaciji. I skoro smo mijenjali propis i upravo im dali ovlaštenje i pravo da mogu smijeniti. I po ovom zakonu, oni imenuju direktore policijskih agencija, oni ih i smjenjuju, Vijeće ministara BiH. Ne, oni brane da niko, baš niko to ne može uraditi, pa čak i kad urade krivično djelo, oni kažu, ne može se pokrenuti smjena bez njihovog prijedloga. Oni su to sebi pravo uzeli. Mogu vam, evo, precizirati ... Dalje, u Poslovniku su eliminisali ovlasti ministra sigurnosti. Uopšte nije pitanje treba li on to sad imati ili ne. Ja znam principijelno, po Ustavu, po Zakonu o Vijeću ministara BiH, po Zakonu o ministarstvima i drugim organima uprave, i ministar sigurnosti i svaki drugi ministar treba da ima određena ovlaštenja spram upravnih organizacija koje su u sastavu tog ministarstva. Nesporno je to je po tim propisima. I u ovom zakonu stoji da oni svoj prijedlog od pet šefova i zamjenika šefova dostavljaju ministru i kraj priče. Onda ministar ide prema Vijeću ministara BiH. Ali, evo, ako ministar sigurnosti ne treba, hajmo mijenjati Zakon. Mi smo donijeli Zakon gdje smo u toj proceduri na jednom mjestu smjestili ministre. Oni kažu, ako to ministar ne uradi, mi ćemo uraditi. Tu nigdje nema njihovog ovlaštenja u zakonu, nigdje. Ako hoćemo da im damo, hajmo mijenjati Zakon. Nemoj da oni sebi Poslovnikom uzimaju prava koja im ne pripadaju. U tome je problem. Oni su stariji od Parlamenta, jer naprave Poslovnik koji treba mi da usvojimo, kojim uzimaju sebi prava koja nisu sadržana u Zakonu. Na kraju, evo, još jedna stvar, molim vas, prije glasanja.
Molim Vas, Vi ste ušli u raspravu o pojedinostima, a nismo otvorili raspravu o amandmanima.
Poštovani predsjedniče.
Nemojte mi objašnjavati amandmane dok ne odlučimo hoćemo li prihvatiti raspravu o novim amandmanima.
Poštovani predsjedavajući, lijepo Vas molim da mi dopustite, evo zašto. 47
Otimate strpljenje svima, dakle, ne samo meni. Ako dopusti Dom, ja ću pustiti, pričajte dva sata.
Molim Vas lijepo, poštovane kolege.
To je protivno Poslovniku
Molim vas, ako ja vama ne objasnim suštinu, na osnovu čega ćete vi glasati, hoćete li ili nećete? Ja vas samo molim da mi dopustite da objasnim da znate o čemu se radi, a kad budete odlučivali jeste li za ovo ili niste, da znate zašto to. Jer ako ja vama ne kažem koji su ključni problemi, onda ćete vi onako.
Pa šta misli, ostali su ludi ovdje, nemojte, molim vas, da pravimo cirkus.
Evo, samo još jedna stvar, molim vas. Uzimaju sebi za pravo da pravo nadoknade koja njima pripada, u Zakonu je propisana, oni su parlamentarno tijelo Parlamentarne skupštine BiH, logistiku im daju stručne službe, sredstva za njihov rad su u budžetu za što je nadležna Administrativna komisija. Gospodi se to ne sviđa i oni u Poslovniku propisuju da će njihova nadoknada biti u skladu sa nekom odlukom Vijeća ministara, a ne Budžeta Parlamenta BiH i Administrativne komisije. Pa, evo, ako vi hoćete da oni nas malo ovako prošetaju, eto, ja sam samo htio da vas sve upozorim, a molim vas da podržite, evo, ja sam vam podijelio ova, evo, 4, ne znam ni ja, amandmana, da probamo popraviti ovaj Poslovnik. Hvala.
Gospođa Majkić, pa gospodin Rajić.
Uvijek su stvari vidljive, a naročito kada se iza brda pogledaju. Za razliku od Odbora za žalbe građana koji smo lako i jednostavno usvojili, sad se vidi stav političkih partija na koji način pokušavaju da ovaj interesantni odbor stave pod svoju šapu. Ja mislim da to nije u redu. U Zakonu o nezavisnim nadzornim tijelima policijske strukture BiH, u članu 2. stoji – Nezavisni odbor je nezavisno tijelo Parlamentarne skupštine sa nadležnostima utvrđenim u članu 3. A u 48 članu 3. prvenstveno kaže – Postupak i način Nezavisnog odbora u mjeri u kojoj nisu propisani ovim zakonom, utvrđuje se Poslovnikom o radu Nezavisnog odbora koji usvaja Parlamentarna skupština BiH na preporuku Nezavisnog odbora. Neću, jednom smo rekli, ne valja, ljudi popravili. Pa znate šta, kad bi političkim partijama odgovaralo da po njihovom kriteriju naprave ovaj zakon, odnosno, ovaj poslovnik, znate kad? Nikad. Svaka politička partija gleda na koji način će izvršiti uticaj na to tijelo. Zamišljam samo šta bi bilo da je ovaj stav koji zastupa gospodin Rančić bio u vrijeme kad je gospodin Sadović bio na čelu Ministarstva, teško nama i teško Odboru. Dakle, apsolutno sam protiv toga da se bilo šta dirne. Ja ... monitoring koji će vršiti provjeru šta je još ostalo BiH da izvrši od zadnjih tačaka i molim vas da ne razvlačimo žvaku i ne pokazujemo ono što u stvari ne bismo smjeli pokazati.
Gospodin Rajić. Hvala gospođi Majkić. Pardon, replika, gospodin Rančić.
Moja poštovana i uvažena kolegica...
Hoćete se uključiti, molim Vas.
Svakako, hvala lijepo. Moja poštovana i uvažena kolegica, član Kolegija, iz diskusije vidim, ove stvari ne razumije. Moja uvažena kolegica nije bila na sjednicama Komisije za odbranu i sigurnost kad smo do u detalje o ovom raspravljali i ništa od ovog nije čula, nije razumjela i ne znam zašto onda, kako se može na to referirati i pozivati.
Molim vas, vrijeđa me.
Član koji je pročitala uopšte nisam sporio niti taj dio, dakle, o drugim članovima sam govorio i zato iz tog izvlačim zaključak da Vi ovo ne razumijete. Ako razumijete, onda su Vam neke druge namjere.
Ne smijemo vrijeđati kolege u Domu. 49
Nisam, Bože sačuvaj, Bože sačuvaj.
Ne, uopšte.
Kako sam ja uvrijedio kolegicu?
Svi mi razumijemo, dakle, ne možemo nekoga staviti u situaciju da ne razumije što Vi ne govorite.
Molim Vas, kolega predsjedavajući, nije lijepo što me prekidate.
Vrlo je lijepo to u skladu s Poslovnikom. Pročitajte Poslovnik. Nastavite s pričom.
Ja nisam uvrijedio, nego sam više puta kazao i nisam nikad nikoga uvrijedio i nastojim ne uvrijediti. I nekoliko puta sam kazao moja poštovana i uvažena kolegica. To ste prečuli. Koliko puta sam ustupio riječ baš kolegici Majkić kad se prije javi, ja kažem, podrazumijeva se ...
Male reakcije na uljudne stvari.
Prema tome, molim Vas, dopustite mi da govorim. To što Vi mene prekidate, tu školu sam ja prošao i mene nećete spriječiti da kažem ono što sam mislio.
Nemam namjeru.
Dopustite mi da nastavim. 50
Ali ću Vas uvesti u kanal Poslovnika.
Imam pravo odgovoriti na rečeno. Dakle, nije SDA, niti ja, ti koji želimo nešto da spriječimo ili da imamo uticaj. Poštovana kolegice Majkić, upravo ste Vi i Vaša stranka sprečavali imenovanje Nezavisnog odbora nakon procedura u kojim smo zajedno učestvovali. Sjetite se onog prethodnog kruga kad je prošlo sve na Ad hoc komisiji, prošlo na Predstavničkom domu, a Vi ste oborili imenovanje. Ja sam glasao i prvi i drugi put, i sva moja borba jeste da popravim ovaj poslovnik, da bude u skladu sa ovim zakonom i sa drugim pozitivnim propisima. I zaboravili ste prvu moju rečenicu, ali ja sam nju namjerno kao prvu kazao, jer sam ja očekivao Vašu takvu diskusiju, rekao sam da sam i ja i Klub za to da danas ovaj poslovnik donesemo. To ste zaboravili. To je bila moja prva rečenica i ona ostaje i danas. A želim da popravimo ovaj poslovnik na ovaj način i tražio sam lijepo, u skladu sa Poslovnikom, od vas mogućnost da ovo uradimo. Ne morate vi to uraditi, ali da znate da usvajate Poslovnik koji je protivan Zakonu. Izvolite.
Druga replika, gospođa Majkić.
Ima jedna neprijatnost u svemu tome što gospodin Rančić misli, pošto je nekad radio nešto u policiji, da autoritet za tumačenje zakona i svega što je vezano za policijske strukture u ovom domu jedino pripada njemu. Svim ostalim to nedostaje pa se ja, da se malo našalim, ugodno sjetim Adema Ibrahimpašića koji je onomad, kad je bila rasprava na temu reforme policije, rekao, moj Asime, ne bi se nikad znalo za tebe da ne bi reforme policije, rado se sjetim toga. Tako da nemojte da nas ubjeđujete kako ste ekspert za policijske strukture. Pustite nas da imamo svoj stav. A da li smo razumjeli ili nismo razumjeli, mi smo ovdje, pa i ako nismo razumjeli, da branimo stav koji imamo, pa makar i pogrešan. Dakle, molim Vas, nemojte da nas prisiljavate da je samo Vaše mišljenje meritorno mišljenje i da ćemo biti jako oštećeni ako ne postupimo tako. Ja mislim da bismo bili jako oštećeni da postupimo tako.
Replika, uvaženi kolega Rančić, pa replika, doktor Ivanić.
Evo, neću sad govoriti o ... [[mikrofon nije uključen]] Dakle, želim da je upitam da mi razjasni. Da li je moguće predložiti suspenziju od strane Nezavisnog odbora nakon što nadležni 51 organ u disciplinskom ili krivičnom postupku donese pravosnažnu odluku kao što je predviđeno u članu 16. Poslovnika? Lijepo Vas molim da mi to obrazložite. Molim Vas lijepo.
Ma, tebi da objašnjavam.
Eto, izvolite, Vi to sve dobro znate i razumijete.
Shvaćam da je gospođa Majkić odustala od replika, da neće imati više ni gospodin Rančić. Doktor Ivanić, replika.
Ma vrlo kratko. Meni je drago što su kolege danas prepune snage, volje i želje da pričaju, ali mislim da bismo polako trebali privoditi tu priču i da se izjašnjavamo. Ali ono s čime se ja ne slažem jeste činjenica da je moje uvjerenje da Nezavisni odbor jedini ima pravo da smijeni ljude koje je postavio. Jer, ako to bude radio ministar, onda je besmislen sadržaj Nezavisnog odbora, samo zbog toga. Jer ako je nezavisan, dakle, ja govorim o ljudima koje je imenovao, i ako je neko pokrenuo neki postupak, pa valjda će Odbor na vrijeme pokrenuti suspenziju prije nego što dobije krivičnu osudu, ali stavit će ga na suspenziju, ne bez posla, ne, nego jednostavno neće biti u ulozi u kojoj je imenovan dok god traje ta neka sumnja da je u nečemu problem. Po meni, ako se mogućnost smjene proširi samo u dijelovima onih koje oni postavljaju, mimo njih, onda nema potrebe ni da postavljaju ljude, onda taj dio ne bih prihvatio, jer mislim da je onda cijeli koncept Nezavisnog odbora višak.
Još dvije replike. Repliku je tražio Zrno, pa Ibrahimpašić, pa diskusija Rajić. Zrno, izvolite.
Dobro. Moja replika je svim dosadašnjim diskusijama izuzev one koju je sada kolega Ivanić kazao. Mi smo izašli i replikama i diskusijama iz okvira onoga o čemu..., mi smo zapravo počeli raspravu o proceduri. Hoćemo li raspraviti, prihvatiti ili ne prihvatiti amandmane po, naravno, mogućnostima koje je sam sebi dao ovaj dom ili nećemo prihvatiti i glasati o zakonu jer pričalo se o zakonu, mi uopće nismo pričali o Poslovniku, ili ćemo jednostavno glasovati o Poslovniku. Mislim da se gubimo previše. Svi mi imamo pred sobom Poslovnik, sad pred sobom 52 imamo i prijedlog ovih amandmana, uporedite ih sa tekstom Poslovnika, svi ćemo vidjeti da nismo toliko..., ljudi moji, mi skoro napamet znamo već ovaj poslovnik, ne treba nam puno objašnjavati ko je tumač. Sve imamo pred sobom. Ja vas molim da završimo makar proceduralno ovu priču.
Hvala lijepa. Gospodin Ibrahimpašić. Izvolite.
Evo, ja ću samo kratko, dakle, potpuno podržavam ovo što je rekao Ivanić i ovo što je rekao Zrno, ali da dodam, ono što sam rekao Rančiću, ja sam to rekao u šali, nisam ...
I ja sam u šali ...
Da, da, hajde, izbrisat ćemo sve šale koje smo čuli. Gospodin Rajić. Izvolite. Dakle, ozbiljno je mislio, gospodine Rančiću, sve se snima.
Opet jedna dvojba koju ja nikad ne mogu raščistiti i pokušavam pratiti ponašanje pravnika i čini mi se, ako njih budem pratio, da će me odvesti u pogrešnom smjeru. Ovdje se baš od pravnika vrši kršenje, miješanje odredbi Poslovnika, kad je u pitanju rasprava o načelima, kad o suštini. Prema tome, ako sam zalutao, onda znate ko je ... kriv. Dakle, ovdje se meni pojavljuje jedna trilema. Zašto smo došli u situaciju, i to sve češće, da se suprostavljamo odlukama Zastupničkog doma? Nekad s razlogom, a čini mi se, u zadnje vrijeme, sve više bez razloga, da bi se preko takvog suprotstavljanja Zastupničkom domu i uvođenja u ovu priču usuglašavanja različitih tekstova zakona, ostvario neki specifični politički interes. Ja ne vidim ni jedan razlog da se to radi na ovome primjeru ovdje. Drugo, iz ovoga što sam do sada čuo od članova povjerenstva koje je bilo zaduženo da razmotri Prijedlog poslovnika, možda grubo zvuči, ali ja sam shvatio da pred sobom imamo neposlušan Neovisni odbor koji ne uvažava mišljenje Povjerenstva. I na trećoj strani imamo dvostruka mišljenja. Jedno mišljenje imaju članovi Povjerenstva koji zasjedaju na sjednici, a drugo mišljenje imaju ovdje. Dakle, ne želim nikoga povrijediti nego pokušavam samo proniknuti gdje je problem. Dakle, ja kad kažem da nisam za to da mi svaki put filtriramo(?) odluke Zastupničkog doma, onda nisam iz dva razloga. Prvi razlog je što je i ovaj dokument o kojemu govorimo jedan 53 od uvjeta da bismo postigli neke ciljeve i da bismo išli prema bezviznom režimu. Dakle, ja kao zastupnik dugujem ... zadaći bez ikakvih frazeoloških nastupa, ja ću glasovati da se ovo riješi danas najkraćim mogućim putem. Ako bismo išli u otvaranje amandmanske faze, koju je kolega Rančić predložio danas, primjenom članka 112., ako sam dobro zapamtio, onda neizbježno dolazimo u situaciju kad moramo formirati povjerenstvo za usuglašavanje različitih tekstova, pa ćemo opet kazati, ne radi se o zakonu, radi se o aktu koji donosi Parlamentarna skupština BiH i mora biti u istovjetnom tekstu valjda u oba doma. Dakle, opet gubimo vrijeme i nećemo imati ovaj dokument koji predstavlja barem jednu otkačenu stavku, da smo riješili nešto iz uvjeta koje su ... Drugo, ja ne vjerujem da je Neovisni odbor, koji još nije ušao ni u funkciju do te mjere, kako bih to nazvao, a da to ne bude prejaka riječ, da je do te mjere samodopadljiv i samouvjeren pa da ne poštuje ni ovu Parlamentarnu skupštinu ni njezine odbore. Bojim se da je više napravilo grešaka samo Povjerenstvo. Jer ako pratite, prema ovome izvješću, onda se jasno vidi da je Neovisni odbor ponudio Povjerenstvu za obranu i sigurnost ili kako se zove ... naziv, ponudio je Prijedlog poslovnika o radu. Povjerenstvo je razmotrilo i našlo je čitav niz primjedaba, vratilo materijal na doradu, ljudi su ponovo dostavili prijedlog prerađen i pročišćen da bi onda Povjerenstvo jednoglasno, zamislite molim vas, jednoglasno usvojilo taj Poslovnik o radu i predlaže ... da se otvori rasprava, znajući da će se rasprava odvesti u nekom drugom smjeru. Prema tome, ja zaista mislim da, čak i kad bi bio u pravu kolega Rančić kad govori, kad upozorava na neka rješenja koja nisu posve sukladna zakonu, mislim da je to trebalo izreći na Povjerenstvu, a ne danas ovdje. I ja zato mislim da ne treba prihvatiti postupak koji bi otvorio bilo kakvu amandmansku raspravu. Treba ga usvojiti, a ovo nije sveto slovo, može se mijenjati kad vidimo da nije dobro.
Hvala lijepa. Ja, je li to replika?
/mikrofon nije uključen/
Izvolite.
Dakle, prva stvar ... [[mikrofon nije uključen]] šefove policija po ovoj proceduri ne imenuje Nezavisni odbor nego Vijeće ministara BiH. Ja po analogiji kažem oni su nadležni za imenovanje i za smjenjivanje. Oni to sad hoće da zabrane Vijeću ministara BiH, u tome je kvaka. Ne da ja njima nešto zabranjujem, da im se miješam, Bože sačuvaj, samo izvodim analogiju, ko je ovlašten za imenovanje, on je i za smjenjivanje. I po rješenju, koje oni sebi uzimaju u ruke, ni Parlament BiH, ni Vijeće ministara BiH, ni niko drugi to ne može, samo oni. Samo to da znate. 54 Druga stvar, mislio sam govoriti o tome, ali, evo, nisam želio izazivati. Na Komisiji za odbranu i sigurnost, to tako sam doživio, odgovorno tvrdim, ako ima transkript možemo ga i pogledati, prvi zaključak koji je napisan u izvještaju, koji je predsjednik potpisao, nije bio za to. Tamo stoji da smo jednoglasno usvojili. Nije usvojen, jer na toj sjednici, na ovoj drugoj sad koji je izvještaj(?), od Bošnjaka smo bili gospodin Džaferović, gospodin Huskić i ja, evo, bio je predsjednik, sedam nas je tamo bilo, vi niste mogli usvojiti upravo zato što smo se mi suprostavljali ovim stvarima. Ono što smo usvojili jeste da ide na Dom i da molimo i jedan i drugi dom da otvore amandmansku fazu, a mi, kao Zajednička komisija, nismo Poslovnik jednoglasno usvojili. Ovo je moj stav i moje mišljenje. Volio bih da ima transkript, može neko drugi da kaže drugačije, ali je zaista tako bilo. Jer, znam, apsolutno sam siguran, naravno, bez naših glasova to ne može proći i vidjeli ste kakav je taj odnos snaga, šta smo željeli, i željeli smo otvoriti amandmansku fazu, ali, eto, tako je kako je.
Gospodin Rajić, replika.
Samo jedna rečenica, onda je ovo potpuno nova činjenica. Ja nisam čuo do sada da je bilo koji član Povjerenstva za obranu i sigurnost osporio autentičnost ovog izvješća u kojemu se kaže da ste jednoglasno sa 7 glasova, od svih 7 glasova, usvojili Poslovnik. Ako osporavate to, onda nas uvodite u sasvim novu priču, to je onda neka nova situacija.
Predsjedatelj Povjerenstva, gospodin Zrno.
Eh sad, sad se treba sjetiti šta je bilo prije 20 dana. Točno, sve je zapisano, ... da je to ovdje kako jeste, što smo mi, Hazime, prihvatili ono što je ispravljeno u formi u kojoj nam je dostavljeno. Ali baš zbog toga, uvjetno smo prihvatili, zbog inicijative koja je došla iz Kolegija Zastupničkog doma da Dom, isključivo Dom, odnosno domovi, trebali bi raspraviti Poslovnik. Skoro, ne skoro nego stvarno uslovno vam(?) se ukida ingerencija raspravljanja i donošenja odluke i traženja bilo čega u svezi sa Poslovnikom. Zbog toga smo učinili prvo, i prihvatili ponuđeni(?) tekst. Drugo, jer da nije toga onda ne bismo ni pravili ovakav zaključak kakav smo napravili, a zaključak smo napravili samo zbog toga što one primjedbe koje se odnose na ova 4 amandmana, što su prihvaćene na razini Komisije, ali nisu prihvaćene od predlagača ovoga Poslovnika. I to je bio razlog ove norme da se njime ugrade u Poslovnik (?). Ali, kažem, uistinu postaje pomalo bezlična ova priča. Odlučimo konačno i definitivno, ljudi moji. Imamo sve mogućnosti. Ponudite nam, odredit ćemo karticama rješenja. Ne treba više biti problem, samo i dalje inzistiram na tome da danas ovo pitanje riješimo. 55
Hvala lijepa. Gospodin Šaraba, pa doktor Ivanić. Replika, doktor Ivanić. Izvolite.
U dokumentu koji ja ovdje imam, gospodin Rančić kaže da Nezavisni odbor sprovodi postupak izbora kandidata i predlaže, koliko znam, Savjet ministara BiH izbor, i piše predlaže smjenjivanje rukovodilaca. Meni je to potpuno konzistentno.
Ali ima gdje piše da ih niko drugi ne može smjenjivati.
Predložiti smjenjivanje, pa meni je to potpuno logično. Svako drugi može kod njih tražiti da provjeri osnovanost sumnje i da kaže svoj stav, ali ako neki političar misli da smijeni direktora policije samo zato što je ministar, nemojte se ljutiti, nemojte braniti svog ministra koji još nije, nema potrebe. A ako imamo koncept Nezavisnog odbora, onda je Nezavisni odbor jedini koji predlaže imenovanje i smjenjivanje. Svi drugi njemu dostavljaju prijedlog, pa i ministru. Inače nije nezavisno. Ja tako to tumačim, i uvijek ću biti za takav stav i uvijek će mi to biti stav do kraja. Mislim da je to jedina konzistentnost. Sve drugo je priča o nezavisnosti, a u suštini davanje prostora da političke strukture postavljaju profesionalne ljude, a mi hoćemo od policije da pravimo profesionalnu strukturu koja nije vezana, nije pod uticajem politike. Meni je ovo potpuno logično i na ovome ja apsolutno ne vidim razlog za bilo kakve promjene.
Hvala lijepa doktoru Ivaniću. To je bila replika. Gospodin Šaraba, rasprava.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, bit ću kratak, želim da dam podršku ovom materijalu koji je došao sa Komisije i da se prisjetim kako je to išlo prije 20-ak dana na sjednici kada je utvrđeno ovo mišljenje i proslijeđeno Domu. Suština je bila da ovaj poslovnik dođe na Dom, a težište da se omogući da se eventualni amandmani usvoje u periodu koji će doći poslije toga, ukoliko se usvoji zaključak. Dakle, ja smatram da ovo što je napisano ovdje, zaista, iskreno želim da kažem, da odgovara stvarnosti, odgovara istini, da je bilo tako, da smo mi kroz raspravu dali podršku da ovaj poslovnik ide u proceduru, a da se danas izjasnimo o tome da li treba produžiti ili ne amandmansku fazu. A poslije svega ovoga, bio bih najsretniji da se ova amandmanska faza produži, jer ovo je nešto što će imati jako puno problema. Hvala. 56
Hvala lijepa. Vidim, nitko se više ne javlja za raspravu. Mislio sam rekapitulirati, ali da ne bi netko shvatio da ja podsjećam nekoga, svi smo sve razumjeli, samo ću reći mi ćemo se prvo izjasniti o prijedlogu zaključka Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost i podsjetit ću vas samo – Zatupnički dom je odbio Zaključak, a prihvatio Poslovnik. Prihvatio je Poslovnik u integralnom tekstu kako ga je prihvatilo i Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zaključka, da li produžiti ili ne produžiti amandmansku fazu? Preferiram da ne prihvatimo ovaj zaključak. Tko je za ovaj zaključak? Tko je protiv tog zaključka? Imamo, koliko je to, to je 5 i 2, 3, Branko, ti bi morao biti, suzdržan si, jel da?
Da.
5 i 2 suzdržana.
Nismo ... ništa, nema većine. Nismo usvojili.
Ne, ne, nije usvojen zaključak. Zaključak nije usvojen. Ja vam stavljam sada na izjašnjavanje Poslovnik da se izjasnimo o Poslovniku. Tko je za Poslovnik u integralnom tekstu?
/nije uključen mikrofon/
Pa to je ovo što smo sad glasali. Pa sad smo glasali o tome, čovječe.
Sad smo o tome glasovali.
Ne. Glasali ste o stavu Zajedničke komisije, predsjedavajući, o zaključku da se ... 57
Samo malo, nemojte me podučavati, radim po Poslovniku, o aktu koji je dostavilo Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost gdje i Vi sjedite. Zajedničko povjerenstvo predlaže da se domovi izjasne hoće li ili neće produžiti amandmansku fazu. Mi nismo prihvatili zaključak, nema amandmanske faze. I Vaš prijedlog pao je u vodu skupa sa Zaključkom Zajedničkog povjerenstva. Valjda se razumijemo toliko.
Mogu li rečenicu.
Naravno da možete.
Hvala. Dakle, otvaranjem amandmanske faze na način da se kaže danas se ne izjašnjavamo, otvaramo 3, 5, 7, koliko dana, itd., to je jedna varijanta. Ali druga varijanta je da danas na samoj sjednici meni to omogućite, što sam vas molio, u skladu sa članom 112., stav 3. Vi kao Kolegij to odlučujete, ne Dom.
Smatrate li vi u Domu da nije sadržano i ovo što je kolega Rančić tražio u ovom... odbijanje ovog zaključka? Smatrate li da treba staviti na izjašnjavanje njegov prijedlog. Stavit ću ga.
Ne, ne, on pita vas troje da se dogovorite. Ne Dom, vas troje da produžite svojom odlukom.
Nemamo konsenzusa. Nemamo konsenzusa, dakle, idemo dalje. Jesmo sad jasni?
Jesmo.
Dakle, stavljam na izjašnjavanje Prijedlog poslovnika u integralnom tekstu. Tko je za Poslovnik? 58 Konstatiram, tko je protiv? 1 suzdržan, 2 suzdržana. Prihvatili smo Poslovnik Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijskih struktura BiH. Hvala dragom Bogu. Evo, prije nego što pređemo na sljedeću točku, jednu zaostalu stvar, jer smo čekali da se ona otipka, da se izjasnimo o poslaničkoj inicijativi gospodina Rančića. U inicijativi, pročitajte je, da je ja ne čitam, znate o čemu se radi – Da se zaduži Vijeće ministara BiH da pokrene proceduru kojom će se uspostaviti reciprocitet za sve pravne i fizičke osobe iz BiH u pogledu stjecanja prava vlasništva na nekretninama sa zemljama bivše, u bivšim republikama SFRJ. Dakle, to je, praktično, inicijativa za zaključenje međudržavnih sporazuma o imovinskim pravima na nekretninama. Tko je za ovu poslaničku inicijativu? Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno je prihvaćena ova poslanička inicijativa gospodina Rančića. Prelazimo na sljedeće, preostale dvije točke dnevnog reda. Pod 18. imamo Ad. 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu „Jadranskog prekograničnog programa suradnje u sklopu IPA-e“, u okviru Instrumenata za pretpristupnu pomoć I točka 19. je, Ad. 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Danske o razvojnoj suradnji Predlažem da u paketu damo suglasnost za ratificiranje ova dva međudržavna pravna akta. Tko je za? Ima li netko protiv? Suzdržan? Konstatiram da smo jednoglasno dali suglasnost za ratificiranje ovih sporazuma pod točkom 18. i 19. I još jedna mala informacija, s obzirom da je sutra dan kada bismo gospodin Tihić i ja i formalno-pravno i de facto i de iure izvršili smjenu u rotaciji predsjedanja našim Domom, ja predlažem da mi to učinimo danas, da se sutra ne sastajemo samo zbog tog čina, da formalno ja predam predsjedanje gospodinu Tihiću. Dat ćemo zajedničko priopćenje u ime Doma svim sredstvima priopćavanja preko našeg Sektora za odnose s javnošću, a ja želim gospodinu Tihiću 59 uspješno predsjedanje Domom na način kako smo to do sada radili, jer ovo je posljednje rotacijsko razdoblje u ovom mandatu, i uspješan rad sa suradnicom, prvim zamjenikom gospođom Dušankom Majkić.