Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Gospođo i gospodo, evo već vidim dignuto uvaženog zastupnika Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba Živog zida i SNAGA-e, molim stanku da bi govorio o antidemokratskom postupku kod uvrštavanja dnevnog rasporeda zakona u dnevni red.
Dobro. Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime Kluba GLAS-a i HSU, tražim stranku da bih nešto rekao o radu umirovljenika i poreznom sustavu RH.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Gospodine potpredsjedniče u ime Kluba SDP-a molim stanku da bi rekli nešto o Agrokoru i ostalim aktualnim događanjima, a vjerujem da će i Klub HDZ-a tražiti stranku da odgovara na to što smo mi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
U ime stranke Promijenimo Hrvatsku, reći ću nešto o gospodarstvu i stanju u državi.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Grmoja, odnosno, tko će od vas dvojica, obojica ste digli ruku. … [[Upadica se ne čuje.]] Odlučite se, ne mora onaj govoriti tko se javi.
Išao sam preveslati kolegu Bačića, ali me nije shvatio kolega Bulj. Znači tražim stanku o opstruiranju rada istražnog povjerenstva.
Hvala lijepa. Bilo koji drugi klub? Uvaženi zastupnik Dodig.
Tražim stanku u ime kluba na 10 minuta, da bi govorio o aktivnostima Sabora vezanih za situaciju … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Još netko? Uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba HDZ-a traćim stanku od 10 minuta, na istu temu oko istražnog povjerenstva i inače oko Agrokora. Hvala.
Uvažena zastupnica Puh.
U ime Kluba HNS-a tražim stanku na temu Agrokora i istražnog povjerenstva.
Hvala lijepo. Gotovo svi klubovi su tražili, ima li još netko tko želi? Ako ne, onda ćemo sada napraviti stanku do 9,43. STANKA U 9,33 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,43 SATI]] Kolegice i kolege, stanka je završila i evo imamo cijeli niz, gotovo sve stranke su se javile pa krenimo redom. Prvi je stanku u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e zatražio uvaženi zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene kolegice i kolege. Moram upozoriti na jednu [[Upadica Reiner: Kolegice i kolege, ajmo dozvolimo kolegi Aleksiću da kaže.]] Moram upozoriti na jednu demokratsku farsu koja se događa otkad postoji Hrvatski sabor vjerojatno a ta farsa se sastoji u tome da važni zakoni o kojima žele čuti građani u našoj RH dolaze na dnevni red kasno, u noćnim satima, nema prijenosa na HRT-u i onda ljudi se snalaze kako znaju, neki gledaju preko interneta, neki kasnije na facebooku nađu snimke ako se to skine ali zakoni koji se tiču velikog broja građana trebali bi biti u udarnim terminima. Pa se tako sutra na dnevnom redu kao 7.-ma točka nalazi Zakon o dopunama Zakona o zaštiti potrošača koji se tiče preko stotinu tisuća hrvatskih obitelji. Radi se o zakonu kojim bi se riješile dvije vrlo važne stvari za te hrvatske obitelji koje trpe, reći ću tako pljačku. Trpe pljačku. 2013. godine bila je presuda, kolektivna presuda u „slučaju Franak“ gdje je rečeno bankama u presudi da ne smiju više samovoljno mijenjati kamatne stope, međutim banke su nastavile samovoljno mijenjati kamatne stope, nisu ispoštovale tu presudu i ovim zakonom koji sutra dolazi na dnevni red, ako bi se donio riješile bi se dvije vrlo bitne stvari. Prvo, riješilo bi se pitanje prekida zastare za privatne sudske procese koji s naslanjaju na kolektivne sudske procese. I drugo, riješilo bi se van sudsko vraćanje preplaćenih iznosa kamata za preko stotinu tisuća građana koji su oštećeni nezakonitim poslovanjem banaka. Za taj zakon, za prijedlog toga zakona podršku je dalo 78 zastupnika i zastupnica u Hrvatskome saboru. Dakle većina Hrvatskoga sabora dala je podršku tome prijedlogu, postoji velika zainteresiranost javnosti, postoji velika podrška zastupnica i zastupnika, međutim taj zakon dolazi na dnevni red sutra kao 7. točka što znači da nitko neće vidjeti raspravu o tome zakonu. Mislim da je namjerno tako zato jer je Vlada dala negativno mišljenje o zakonu, o prijedlogu zakona. Odbor za gospodarstvo je dao negativno mišljenje, sutra je na Odboru za zakonodavstvo pa ćemo vidjeti šta će on reći. Dakle pozivam predsjednika Hrvatskoga sabora kojeg nema ovdje ali pozivam njegove zamjenike, pomoćnike, potpredsjednike i pozivam klub HDZ-a da tu točku premjeste što je moguće više, ako je moguće na drugo mjesto, ne tražim prvo mjesto zato jer na prvom mjestu je vrlo bitan zakon i pozivam sve kolegice i kolege zastupnice i zastupnike da ukoliko ostane ta točka kao sedma, da sutra ne sudjeluju u raspravama sve do te sedme točke, da ne uzimaju stanke, da raspravljaju samo ukoliko imaju amandmane na prvu točku i da na taj način omoguće da sedma točka dođe što prije na dnevni red i da ne bude u kasnim noćnim satima. Na taj način mogli bismo i ubuduće postupati i svaki put kad važni zakon bude kasno stavljen na dnevni red određenoga dana, potrebno je sve one manje bitne izbjegavati raspravu i ne sudjelovati u tim raspravama i na takav će oni bitni zakoni doći na dnevni red u vrijeme dok još sunce sja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj klub u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja, a to je GLAS i HSU-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Nama kao da je sportskim rječnikom suđeno da odradimo dva, tri atraktivna poteza ali nikada finaliziramo i dobijemo dobar rezultat cijele utakmice, da cijelu utakmicu odigramo do kraja jer za to je potrebno ujediniti puno elemenata, puno faktora, puno subjekata. Evo imali smo priliku pred nešto manje pred od godinu dana razgovarati ovdje o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak gdje su nakon dugog vremena, dakle imali smo obvezu da umirovljenici koji rade ugovorom o djelu, moraju platiti polovicu, dakle 7,5% zdravstvenog doprinosa i polovicu mirovinskog doprinosa, dakle 10%. Naravno da smo se tada bunili i danas se bunimo, međutim, to šta se plaća doprinos znači da će država nakon 24 mjeseca uplate takvih doprinosa, morati obračunati godinu dana dodatnog staža umirovljenicima. Već kad je to tako onda bi trebalo pogledati ukupno cjelinu. Dakle imamo mogućnost da oni korisnici starosne mirovine i invalidske mirovine mogu uz primanje mirovine i raditi do 4 sata i u to ugovorom o radu. Imamo mogućnost ugovorom o djelu, a ja postavljam pitanje a šta je sad sa obrtnicima? Naime, vi dobro znate da obrtnik ako želi mirovinu moga ugasiti obrt. Dakle ili ga mora prenijeti na nekog drugog. Kad imamo ovako zakonsko rješenje onda vas pitam čemu to? Ako svaki obrtnik kad ide u mirovinu mora ugasiti obrt, dakle niti ne dajemo mu minimalne šanse da se netko nastavi time baviti, ne dajemo nikakve šanse da taj posao se radi tu, jednostavno ostanemo bez tog obrta. Zašto on npr. kao i ovi ostali umirovljenici ne bi mogao otići u mirovinu i dalje raditi? Na kraju krajeva, on će sam sebi kroz uplatu doprinosa isplatiti više od pola mirovine. S druge strane imamo Zakon o hrvatskim braniteljima koji predlaže da svi branitelji bez obzira na vrstu mirovine mogu isto tako raditi uz primanje mirovine pa čak i oni čija dijagnoza je potpuni gubitak radne sposobnosti što je vrlo, vrlo upitno kao zakonsko rješenje. Baš ne ide u skladu sa nijednom praksom na svijetu. Prema tome, želim sami ukazati da ovo sa obrtom je, gubimo obrte, gubimo obrtništvo a one zemlje koje gube obiteljsku poljoprivredu i svoje obrtništvo, gube svoj identitet, to je neupitno da će takva zemlja koja se igra sa svojim obrtništvom gubiti svoj identitet. Jednostavno gase se stari zanati, gase se servisi građanima a ne vidim razloga zašto ne bi napravili takve izmjene i dopuna zakona da svi umirovljenici mogu barem ugovorom o djelu raditi kad već moraju plaćati poreze i oba dva doprinosa, doprinos za zdravstvo i doprinos za mirovinski. Prema tome, dajem inicijativu resornom ministarstvu, Ministarstvu rada i Ministarstvu financija da malo pogledaju širu sliku, ne svako svoj segment pojedinačno i da vide kako mogu učiniti cijeli ovaj sustav pravednijim već kad smo u takve izmjene išli i već kad nam toliko očajnički fali radne snage i određenih profesija. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a danas ovdje pošto je tema jako aktualna, traži od Hrvatskog sabora brzu i promptnu reakciju u vezi Istražnog povjerenstva i posla koje bi Istražno povjerenstvo trebalo napraviti oko Agrokora. Vidimo da se svim silama HDZ trudi obustaviti rad Povjerenstva i sakriti od javnosti informacije na koju ta javnost ima pravo. Danas je premijer prejudicirajući odluku Hrvatskog sabora rekao da će Povjerenstvo prestati sa radom i da se rasprava može voditi pred bilo kojim tijelom. Ja mu predlažem da se ona rasprava vodi i da istragu vodi predsjedništvo HDZ-a. Možda je to ono šta bi premijer Plenković htio. Ali hrvatski građani žele da se rasprava vodi u Parlamentu, pred zastupnicima u Hrvatskom saboru. Hrvatski građani ne žele maglu koju im daje Andrej Plenković i HDZ. Vidjeli smo 6 mjeseci protivljenja HDZ-a dok ih nismo ucijenili s time da nećemo, ucijenili, i sad se vidi da je to bio ispravan postupak, da ne želimo glasati za ustavne suce, a sada su napravili manevar i žele sada preko DORH-a obustaviti rad istražnog povjerenstva. Sa ovog mjesta pitam Državno odvjetništvo, da li je njima problem po zakonu da se istražuje tko je pisao lex Agrokor, da se istraži saborsko povjerenstvo, ulogu HANFA-e, HNB-a, AZTN-a, da li im je problem, da se istraži 50 milijuna eura koje je HBOR, dao 2 mjeseca prije nego je Agrokor došao u probleme i pred stečaj, 2 mjeseca. Ne godinu, ne 2 godine, ne 5 godina, nego 2 mjeseca i u trenutku kada je ministar Marić govorio da je sve u firmi u redu. A sad ću vam dati još jedan podatak, koji govori da ministar Marić laže, ne govori istinu. Ovdje je izvješće javno dostupno svima vama vijeća za financijsku stabilnost iz 2016. gdoine, gdje na stranici 6 kod tog izvješća u aktivnostima HANF-e, vrlo jasno piše da je HANFA tijekom 2016. godine upozoravala ministra Marića na problem Agrokora. Na problem u faktoringu vezno uz Agrokor. I ministar Marić, nakon toga, pola godine nama govori sve je u redu. Ovo je javno dostupni podatak, pogledajte ga svi, stranica 6 izvješća vijeća za financijsku stabilnost, gdje sjedi i guverner i HANFA i ministar financija. Kaže izloženost, izvješće na stranici 6 HANF-ine aktivnosti, kaže izloženosti pojedinih fakturnih društava prema samo jednom klijentu postoji i rizik je prelijevanja na izvore financiranja. Znači ministar Marić je tijekom 2016. godine, obavješten o problemu Agrokora, lagao nas je cijelo vrijeme. I sada vidite zbog čega HDZ ne želi da se o tome raspravlja pred vama, nego na predsjedništvu HDZ-a, ne želi da hrvatski građani išta čuju o tome, nego da to bude, zatvoreno od očiju javnosti. Zbog čega? Zbog toga što je politički HDZ, jednako gospodarski Agrokor. To su sintagme, to je isto, to je simbol '90. i svega onoga loše što se dešavalo u privatizaciji, vezan je isto Agrokor kao i HDZ. Da li znate za nekog Canjugu u nekim drugim strankama, osim HDZ-a. Da li znate za premjera Valentića koje je dobio kredit da bi imao poduzetnički pothvat od Agrokora u nekim drugim strankama a ne u HDZ-u. Da li znate tko je Jozo Petrović, koji je omogućio Todoriću, da kupi Konzum? Da li je to financijer dugogodišnjeg HDZ-a, najbolji prijatelj Tomislava Karamarka, zbog koje je Vlada pala prošle godine? Da li znate jednog drugog ministra koji je iz Vlade, iz Ministarstva financija, od gospodina Šukera otišao u Agrokor i nakon toga za 4 godine, kao ministar financija došao u Vladu, kao direktor u Agrokoru došao u Vladu kao ministar financija? Ne postoji ni jedna druga stranka, zbog toga što Agrokor jeste HDZ. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, govoriti uvažni zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice, što reći na sve ovo, zato sam se i javio da kažem nešto o dosadašnjem radu svih stranaka u Hrvatskoj državi u zadnjih 25 godina. Mi vidimo što se dešava u našem gospodarstvu, sada se desio Agrokor, koji nije Agrokor bio od jučer, nije bio jučer. Ja imam osjećaj da se u ovoj državi imamo kasno buđenje. Mi se sad probudimo i vidio što se desilo. A svi živimo i 25 godina i vidimo kompletnu situaciju Hrvatske države i hrvatskog gospodarstva i svega drugog što oko nas prolazi. Mi vidimo evo sad, gospodin Maras je rekao brza akcija, brza akcija. Odlično ja sam za to bio uvijek. Nisam protiv ni danas. A vaš pomoćnik Crkvenca je danas u pritvoru, ministar financija, pomoćnik ministra financija Crkvenca je u pritvoru danas. To niste rekli. 25 godina, ova država je već 27 godina. I sad zamislite, rodio se sin prije 20 g. i netko je upoznao njegovu mater i sutra kaže on je otac toga. Kao što se sada zna reći, premjer u Vladi je kriv što je godinu dana u ovom dijelu. A 20 g. šutjelo se, vidjelo se, svaki normalni građanin i svaki normalni poduzetnik je vidio da nešto u ovoj državi ne valja. Ali, nitko se nije usudio od svih stranaka dirnuti u taj osinjak i reći, e gospodo dosta je danas. Povjerenstvo, ja sam za to da bude, svakako, sve treba istražiti, ali nije ovo kraj priče. Ovo je možda jedina Vlada koja je otvorila nekakvu stvar, koja je krenula u jedan smjer i pustila institucijama da radi. Ne znam koja je to do sada napravio, ja to barem nisam znao, ja bar nisam čuo. Uvijek je bilo kratko nešto odrađeno, ovo je čista jedna farsa, ja bi tako rekao ovo treba u miru da se završi, da se vidi tko je kriv, povjerenstvo, sudovi nek riješe, neka ih pozatvaraju, ja osobno nemam nikakav problem s tim. Ja sam u subotu u mojoj županiji organizirao jednu konferenciju, znanstvenu gospodarsku i moram vam reći, bilo je preko 150 ljudi, jedno 5 je bilo vani koji nisu mogli ući u dvoranu. Ja sam ponosan kao takav saborski zastupnik u Slavoniji. Čak mi je predsjednik Svjetskog kongresa Hrvata iz Münchena došao, specijalno došao na moju konferenciju i bilo je to puno, puno uglednih ljudi koji su pratili, 2,5 sata je toga bilo. I kroz te priče kažemo, u jednom Beču ima 120 tisuća Hrvata, 80 tisuća Hrvata iz Bosanske Posavine, koje su i oni bili sudionici moje konferencije, to je bilo pitanje prekogranične suradnje Županije i Orašja i napravio sam jedan plan i moj jedan projekat, moja jedna ekipa koji smo podržani i sa jedne i sa druge strane. Ako 80 tisuća ljudi ima samo u Beču i to dobro poduzetnih ljudi koji, govorimo o bosanskim Hrvatima, među njima imamo puno, puno poduzetnika i ljudi su došli i htjeli bi ulagati. Samo šta je problem? Problem je dobili dozvole, problem je razbiti administraciju, problem je što ljudi ne vjeruju. Ja osobno mislim i vidim da bi sada mogli krenuti u taj dio, osloboditi te barijere da naši lokalni moćnici budu brži, učinkovitiji i da ovom narodu otvore i našim posebno ulagačima koji evo čekaju neke projekte koje znam, o kojima sam im govorio po 2, 3 godine. Znači sve ovo što se sada dešava nije pitanje danas, pitanje je prije svega ovoga, ovo je samo uzrok onoga što nismo radili, prije. Prema tome, mi i ja odavde poručujem da se otvore sve institucije prema svakom kriminalu i da ga ne štiti, ni jedna stranka. Ja se nadam da će ova Vlada u tom smjeru ići.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih odmah na početku podržao izlaganje kolege Aleksića i ovu činjenicu da se važni zakoni stavljaju u kasnim satima, posebno jedan ovakav zakon koji je dobio potporu većine u Hrvatskom saboru. A što se tiče izlaganja kolege Mišića, ima politička stranka koja je rekla dosta, ona postoji, ona sjedi i zastupljena je sa 15 zastupnika u ovom Hrvatskom saboru. Nije nas uhvatila naknadna pamet kao što je uhvatila neke druge. Podsjetio bih vas da smo prije više od godinu dana kada nitko nije želio doći, kada je cijela društvena i politička krema bila na promociji jednog drugog filma, odnosno, da jednog drugog filma „Ustav RH“, da samo ja, kolega Petrov, kolega Kovačić bili na promociji filma „Gazda“ kojeg je svaka televizijska kuća izbjegavala staviti u svoj program, sada imao situaciju da to čine ove komercijalne tv kuće, ali još uvijek ne javna televizija, odnosno HRT. Tako da to nije istina. A ja ne znam u ime koga vi govorite jer branite Vladu a vi ste kao oporbeni klub. Imamo situaciju da se rad Istražnog povjerenstva opstruira. Prvo smo imali situaciju da se stalno sprječavalo da dođe do stvaranja tog istražnog povjerenstva. Danas premijer govori da on, da to istražno povjerenstvo treba prestati sa radom. To pokazuje da nema političke volje da povjerenstvo istraži sve uzroke, okolnosti, sve političke institucije, sve političare, evo neke od njih je nabrojao i kolega Maras, ima ih naravno i u SDP-ovim Vladama, naravno odgovornost se može gledati koliko tko je dugo obnašao Vlast u RH, pa naravno da onda ima ovih više HDZ-ovih političkih dužnosnika odgovornih za ovu situaciju u Agrokoru, ali ima i to je činjenica, ne treba od toga bježati, SDP-ovih. Ali očito da je HDZ naumio da opstruira rad Istražnog povjerenstva. Ja sam dao jučer konkretan prijedlog kojim bismo izbjegli uopće bilo kakve argumente da Istražno povjerenstvo oko Agrokora treba prestati sa radom. Mi moramo ponovno doći pred ova Hrvatski sabor jer se dogodila greška, nije izabran potpredsjednik povjerenstva. I ponovno mora SDP ili netko drugi uputiti taj prijedlog, moramo ponovno o njemu raspravljati. Zašto ne izbacimo onu točku koja se tiče kvalitete financijskih izvješća u koncernu Agrokor i više nikakvih problema nema. Znate što samo treba? Treba politička volja HDZ-a da povjerenstvo krene sa radom. Ima li HDZ političke volje da pred to povjerenstvo dođe Frano Gregurić, predsjednik Vlade demokratskog jedinstva? Ima li političke volje da pred to povjerenstvo dođe Nikica Valentić koji je, svi znamo, on se spominje u ovim izvješćima jer ga je Todorić obilno kreditirao, znači on je nakon odlaska iz Vlade osnovao „Niva-u“ a onda ga je Todorić obilno kreditirao? Ima li političke volje da pred to povjerenstvo dođe Borislav Škegro? Ima li političke volje da pred to povjerenstvo dođe Željko Rohatinski, bivši guverner HNB-a? Ima li političke volje da dođe Boris Vujčić koji je bio dobar sa premijerom Milanovićom, ne treba od toga bježati.? Ima li političke volje da naš kolega Šuker dođe pred to povjerenstvo? Imali političke volje da dođe Mato Crkvenac pred to povjerenstvo? ima li političke volje da pred to povjerenstvo dođe Slavko Linić koji sinoć u Otvorenom se žestoko bori i stoji na strani Vlade protiv ovog Istražnog povjerenstva? To jedino pitanje. To je jedino pitanje na koji odgovor treba dati HDZ. Ako želite pokopati ovo svoje čedo, ovo svoje neželjeno čedo koje se zove Istražno saborsko povjerenstvo u Agrokoru, recite nam to danas, nemojte nas više muljati, recite nam, a mi ćemo naći druge načine kako ćemo se boriti za punu istinu o Agrokoru. Ako želite pokopati to čedo, recite odmah, zavlačite hrvatsku javnost 6 mjeseci prvo oko formiranja povjerenstva. Znali ste da će se ovo događati što se događa. Pa nemojte mi reći da prije par dana niste znali što će raditi DORH. Pa kada su izašla financijska izvješća znali smo šta će biti, svi smo očekivali da će se ovo dogoditi. I sada vi kažete e sad mi ne možemo raditi, sada saborsko Istražno povjerenstvo ne može raditi. Ma nemojte nas vući za nos, recite želimo pokopati ovo naše neželjeno čedo a onda ćemo se mi boriti na druge načine.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a govoriti uvaženi zastupnik Goran Dodig. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Čini mi se da ne shvaćamo o čemu se radi uopće. Postoji, kolega Maras, spomenut ću i vas, ne boj te se, nije svaki put, ne vrijedite toliko da bi vas svaki put spomenuo nego ću objasniti što vam je cilj. Istražno povjerenstvo, što je cilj Istražnog povjerenstva? Mi imamo ovdje dva problema. Imamo kaznenu odgovornost za ono što se događa u Agrokoru i imamo tzv. političku odgovornost koju bi trebalo definirati saborsko Istražno povjerenstvo. Kaznenu odgovornost, nju utvrđuju ljudi koji su educirani za to i ljudi koji imaju standarde na temelju kojih utvrđuju tu odgovornost. Imaju zakone. Politička odgovornost se utvrđuje subjektivno. Kad sam ovdje danas čuo da se spominje Franjo Gregori, ne branim ja Franju Gregorića, onda se nije reklo kad je Franji Gregorić bio predsjednik Vlade, nije se reklo da je u toj Vladi sjedio i Zdravko Tomac koji je bio potpredsjednik Vlade, član SDP-, da je Vlada kolektivno tijelo. Kad se spominje Nikicu Valentića, nije se govorilo o tome kad je to bilo, kakva je državna politika bila. I sada, 20 i nekoliko godina kad su svi zagovarali tu politiku i privatizaciju i svega, ja sam izašao sa sloganom pet milijuna zadovoljnih ali ne sa sto bogatih, ali ne pada mi na pamet da se optužujem ljude zbog toga što su u ono vrijeme, u vrijeme rata, u vrijeme milijun izbjeglica, donosile određene političke odluke, ovo Povjerenstvo, neće, saborsko, neće definirati odgovornost kaznenu zbog koga će netko ići u zatvor ili ne, ali će definirati odgovornost kojim će ga politički potpuno ukopati, bez ikakvog valjanog kriterija nego samo zbog stranačke pripadnosti. Povjerenstvo koje će vraćati 20 godina unatrag i propitivati hrvatsku politiku tada i kažnjavati ljude zbog toga je Povjerenstvo koje nema dobre namjere, a posebno što je to Povjerenstvo nekvalificirano. De Gaulle je rekao svojevremeno: Čuvajte se onih koji znaju sve i ništa više. U ovom Povjerenstvu ima puno onih koji znaju sve i ništa više i to je opasnost za ovaj Sabor. Gdje je Bauk? Izašao je van. On je prije pet dana rekao mi ćemo sad to izglasati ali ćemo se nastaviti svađati kao i do sada. Je li potrebno da ovaj Sabor šalje takve poruke da ćemo se mi nastaviti svađati? Mi imamo tisuću i jedan problem u ovoj državi koji je nagomilan i krivim politikama i krivim potezima. Lako je govoriti o krivim potezima naknadno. Međutim, kao što ne želim sa se govori protiv Granje Gregorića koji je u najtežim trenucima bio predsjednik Vlade, Nikice Valentića koji je iznio rat i sličnih ljudi, ne želim da se govori sada ni protiv Slavka Linića. Iako sam ga napadao dok je bio aktualan. Kojega su SDP-ovci jako branili. Pojavit se sada kao nova snaga, određeni akteri koji misle da sve znaju, koji će ispraviti sve nepravde prošlosti i pokazati sebe u svjetlu koje obasjava samo svijetle strane njihova života, a ne pokazuje njihovo neznanje, nekompetentnost i koji koriste Sabor kao mjesto odakle će širiti nemir, nezadovoljstvo i optuživati ljude, to je namjera ovog Povjerenstva. Ja sam ne protiv Povjerenstva, ali način kako je ono počelo sada govoriti i raditi, to je najbolji dokaz da ono nema nikakvog smisla. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Slušajući kolegu Marasa, slušajući SDP, ja vam moram poručiti da vi niste u sukobu sa HDZ-om, vi ste u sukobu sa zdravim razumom. Vi ste u sukobu sa zakonom. Još uvijek ste na sintagmi da se ne treba držati zakona k'o pijan plota. To bi bio rezime onoga što vi ovdje danas nama govorite. Dakle, prozivati HDZ za to što inzistira na provedbi zakona vama je upitno, vama je suspektno. Prema tome, ovdje je, u ovom procesu je HDZ jednako zakon. A ne HDZ jednako Agrokor kao što implicirate ovdje tijekom jutrošnje govornice. Nama je čast i vrlo nam je ugodna pozicija u kojoj vi nas napadate za to što štitimo zakon. I to zakon ako pratite, a vjerujem da pratite ovih dana što govore brojni profesori sa Pravnog fakulteta u Zagrebu, profesori Kaznenog prava, brojni suci, brojni pravosudni djelatnici, brojni odvjetnici šalju poruku i tumače da je ukoliko Županijski sud u Zagrebu potvrdi i postane pravomoćno rješenje o istrazi Državnog odvjetnika sukladno Zakonu o istražnom povjerenstvima. Istražno povjerenstvo odmah prestaje s radom. Ja se ne čudim što vama to nije jasno kolega Maras, ja se čudim što to nije jasno vašem predsjedniku povjerenstva kolegi Orsatu Miljeniću, koji je bio bivši ministra pravosuđa, koji je odvjetnik. Koji olako kaže da on može biti u istom postupku i svjedok i sudac. To ova većina u Hrvatskom saboru neće dozvoliti da se krši zakon, jer zakon je jasan. Kad nastupe okolnosti iz članka 4. stavka 2 Zakona o istražnim povjerenstvima, povjerenstvo odmah prestaje s radom. A taj sudbeni postupak sukladno Zakonu o kaznenom pravu, nastupa pravomoćnošću rješenja o istrazi. I tu više nema mogućnosti da ćemo sada mi, kako kaže kolega Maras, malo mijenjati odluku, pa ćemo izbaciti nešto, pa drugo. Odakle kolega Grmoja zna što će napisati Državni odvjetnik u svom zahtjevu za pokretanjem istrage. Odakle zna na koje će se okolnosti ta istraga odnositi. Hoće li ona tijekom postupka biti dopunjavanja proširivan itd., itd.? Ovdje se isključivo radi o zaštiti integriteta kaznenog postupka kolega Maras, o zaštiti integriteta kaznenog postupka. I ja ne mogu vjerovati, vama je to jasno. Samo vi zbog drugih politikantskih razloga želite ovako nastupati u jednom postupku, koji bi svakom, kaže pravniku koji prati koji zna, koji se bavi ovom problematikom, to apsolutno bilo jasno. Mi također moramo reći i sljedeću stvar, da ovo što sad ja govorim, to govorim od prvoga dana. I nema ovdje naknadne pameti. U ime Kluba zastupnika HDZ-a onog trenutka kad smo u Hrvatskom saboru raspravljali odluku o osnivanju istražnog povjerenstva, tvrdio sam i sad to ću ponoviti, da mi možemo osnovati istražno povjerenstvo, da HDZ nema, prvo ima sa istražnim povjerenstvom, ali da ukoliko nastupe okolnosti iz čl.4. Zakona o istražnog povjerenstvima, da će ono odmah morati prestati s radom. Pogledajte sve naše izjave, imate Google, pogledajte, pa ćete vidjeti, nije to nikakva naknadna pamet. To govorim od pravoga dana. I nama nije jasno da tako jednostavnu stipulaciju zakona vi u Klubu SDP-a niste u stanju shvatiti i prihvatiti, nego nas optužujte, ali mi se s time ne bavimo. Kolega Maras, vi jako dobro znate što ste 2012. godine donijeli na Vladi kad niste prihvatili izvješće HANFA-e. O tome ćemo na istražnom povjerenstvu. I vašu ulogu u tome, i vašu ulogu u činjenici da je kroz mandat vaše Vlade nastavljen najveći dubioza u Agrokoru. I 365 milijuna je HBOR dao dok ste vi bili član nadzornog odbora, dao je Agrokoru, 365 milijuna kuna, Zakon o faktoringu, regresirane mjenice, sve su to pitanja koja će se otvoriti. Ne brinite, doći ćete na red. Ali u ovom trenutku HDZ štiti kazneni postupak i ništa drugo i ništa više i ništa manje. I neće nas preplašiti niti će nas impresionirati ovakav vaš nastup da HDZ brani bilo koga, pojedinačno ili skupno. Ne branimo nikoga, osim zakonitost kaznenog postupka u kojega nećemo dozvoliti da se iz politikantskog razloga umiješate. I to vam nećemo dozvoliti i u tom budite sigurni. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Povrijeđeno je članak 238. u više navrata, a sad ću vam reći odmah prvi, gdje je na jedan neviđen, agresivan način kolega Bačić mene uvrijedio rekavši da nemam veze sa zdravim razumom, a onda je nakon toga je izjednačio HDZ sa zakonom. Rekao je HDZ jednako zakon. Pa nije gospodine Bačiću, HDZ zakon u RH. I rekao je još jednu stvar, da ova većina neće dozvoliti Miljaniću i Marasu da rade svoj posao. To je, samo pažljivo slušajte, što pregovara u trenutku agresivnosti iz predsjednika Kluba HDZ-a. HDZ je zakon, Hrvatska i njezini zakoni nisu ništa prema HDZ-u i drugo mi nećemo dozvoliti Miljaniću i Marasu da rade. I još jedna stvar, recite gospodine Bačić, odakle ja ovaj podatak ne znam koji ste vi ovdje i znali oko HBOR-a ali ga vi znate koji niste član nacionalnog odbora? [[Upadica Reiner: Kolega Maras, isteklo vam je vrijeme koje ste smjeli govoriti.]] A s druge strane bi vas podsjetio 50 milijuna eura, je više nego što ovo što ste vi rekli.
Kolega Mars, molim vas, nemojte kršiti Poslovnik vi. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Maras, molim vas.
…/Upadica Maras: Molim vas zaštitite gospodin potpredsjedniče, zaštitite zastupnike od ovakvih nasrtaja, da to nije u redu. Hvala vam lijepa./…
Ja vas lijepo molim, dajte, ovako, kolega Maras, prvo sad vam izričem opomenu, jer niste prestali s govorom kad sam ja to od vas tražio i kad vam je odavno isteklo vrijeme, to je jedna stvar. Druga stvar, vi zlorabite instituciju povrede poslovnika. Dakle, naveli ste cijeli niz stvari koje kolega Bačić nije rekao i to se može vidjeti po stenogramu. S druge pak strane, ja nisam reagirao i neću reagirati kao što nisam na njega, nisam ni na vas reagirao kad ste rekli da jedan ministar u Vladi laže. Jer, ja ne ulazim u to, ja uopće ne ulazim u to, ali navikli smo ovdje, da nažalost, se rabe određene riječi koje se meni ne sviđaju sa svih strana. Prema tome ne možete birati kad vi rabite takve riječi da i drugi vam na neki način ne vrate. Ali, prema tome, to nije bila povreda poslovnika, ali vi je jeste povrijedili. Vi jeste povrijedili poslovnik i to ste svjesno radili. I molim vas nemojte to raditi više. Vi to uzastopce radite, a znate dobro … [[Upadica se ne čuje.]] ništa ja ne napadam vas, ja vas … [[Upadica se ne čuje.]] samo se, isključivo se bavim vašom ličnošću, ne mogu spavati bez toga. Povreda poslovnika, kolega Bačić, ajmo prestati sa povredama poslovnika molim vas.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo poslušati ću vašu sugestiju i neću ništa dodati, naime vi ste, točno tumačili poslovnik dajući opomenu kolegi Marasu, pa vama zahvaljujem i ne trebam nikakvo dodano obrazloženje.
Hvala lijepo. I dajemo sada riječ, uvaženom zastupniku HNS-a kolegi Batiniću. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Neću kazati ništa novo što već nismo govorili sa ove govornice što se tiče i Povjerenstvo o Agrokoru, situacije o Agrokoru. Međutim smatram da je nužno ponoviti tako da se vrlo jasno još jednom čuje i stav HNS-a. HNS, uvijek smo poštovali zakone, bili smo legalisti, zalažemo se da i ostali poštivaju zakone i poštivati ćemo ubuduće. Nismo skloni populizmu jer to naprosto ne vodi nikuda i nije dobro u konačnici a svjedoci smo svi zajedno ovdje da u zadnjih proteka vremena ima svega više, svega manje onoga što bi trebalo biti a najviše populizma. Još jednom ću ponoviti HNS nema problem sa Povjerenstvom, ukazivali smo kada je pokrenuta inicijativa na neću reći suvišnost toga ali na upitnost koliko je ono potrebno. Svjedoci smo isto tako i trenutka u zadnjih mjesec dana što se dogodilo, što se odigralo i u konačnici i mi smo prihvatili i podržali smo, ucijenjeni, od inicijative, određenoga kluba, određenih klubova radi izbora ustavnih sudaca. HNS želi ovoj državi vladavinu prava. Nadalje, smatramo da, a to smo i kazali i ponoviti ću ponovno što se tiče našeg učešća u ovim aferama koje će se tek otkrivati vjerujem, ako ih je i bilo, vjerujem da je nešto od toga i istina, HNS s time nema problem. Prije svega ukazao bih i na zašto smatramo i zašto želimo i zašto jesmo legalisti, članak 4. Zakona o istražnim povjerenstvima koji govori kada povjerenstvo može početi, odnosno kada prestaje sa radom. I članak 17. Zakona, kaznenog zakona koji govori kada je to. Pa ja bih evo, možda sam i krivo procijenio ili su kolege, pravnici koji su mi sugerirali, pa mislim da se teoretski, možda čak i praktično radi o nekih 10 dana, roka, procedure, koliko je potrebno da ova istraga bude na tragu zakona. Pa ja pozivam, ne vidim ovdje predsjednika Povjerenstva da hitno sazove sjednicu i da 10 dana intenzivno rade. Nama je neprihvatljivo u HNS-u paralelizam koji se želi nametnuti sa ovim povjerenstvom, velim vjerujemo u institucije, Državno odvjetništvo ima daleko više mogućnosti da provede istragu i istražne radnje i praktički da kasnije kada se dobije i sudski epilog, što vjerujem da svi očekujemo i svima je u interesu da se rasvijetle okolnosti da tada povjerenstvo može svoj politički sud, jer ovo prvenstveno je pitanje ovog povjerenstva je političko povjerenstvo i pitanje političke odgovornosti. HNS ne bježi od toga. Što se tiče Sabora, smatram isto tako da bi i članovi povjerenstva a i mi svi zajedno ovdje trebali sagledati, mi smo zakonodavno tijelo koje donosi zakone i mislim da je vrlo neugodno, meni je osobno neugodno čuti i nama u HNS-u da određeni kolege zagovaraju ovaj paralelizam i da praktički mi budemo na neki način dovoljni sami sebi, država za državi, da izigravamo zakone koje je donijelo ovo tijelo. Iz tog osnova mislim da ovo nije dobro. Još jednom, po našoj procjeni, naših pravnih stručnjaka, imate još 10 dana predsjedniče povjerenstva, sazovite Povjerenstvo, mislim da nakon toga ovo Povjerenstvo mora prestati sa radom.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili niz stanki. Uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Prisiljen sam zamoliti vas da u 10,45 odredite stanku od 10 minuta, kako bi Klub SDP-a prije obraćanja premjera imao priliku da u 5 minuta upozori na suzbijanje slobode govora i neviđeni napad n a jednog novinara. Naime, jutros javlja jedan dnevni list, kako je HTV propustio pritisku građanskoj inicijativi i udrugama branitelja da je poznati umjetnik dobije ekspresni otkaz na Prisavlju, zbog Facebook statusa obavljen prije 2 godine. Radi se o Anđelku Jurkasu, poznatom publicistu, piscu, redatelju, glazbeniku, glazbenom, filmskom kritičaru. Događaj je takav da uistinu na njega moramo upozoriti i zatražiti postupanje Sabora, a bilo bi nam. Zašto to tražimo prije obraćanja premjera, jer bi nas zanimalo čuti i što premjer o ovome misli.
Hvala lijepa. Ja samo ne znam zašto niste iskoristili prethodnu stanku o tome? Svi su se klubovi javili, mogli ste govoriti naravno … [[Govornik se ne razumije.]]
Mogu objasniti, informacija je došla kasnije, pa smo, evo. Prisiljeni smo to napraviti, a imamo i poslovničku mogućnost to napraviti.
Ta informacija je postojala i prije, prema tome to nije točno. A ako ćemo početi o neprestanim stankama o raznim pitanjima, to ne vodi apsolutno ničemu. Dakle, ujutro su svi klubovi, gotovo svi su iskoristili svoju mogućnost za stanku. Vi ste sad isto ukazali na taj problem, svi su ga javno čuli, o kojem problemu se radi. Ja ne vidim, iskreno rečeno, potrebu da ponovno dajemo stanku za to, pa da onda se opet javljaju drugi klubovi na to itd. Izvolite.
Ja samo upozoravam da bismo se morali držati Poslovnika Hrvatskog sabora gdje se kaže da će se klubu odrediti stanka uvijek kad on to zatraži. Vi ste dužni poštovati Poslovnik. Vi ne želite čuti da javnost zna što se sad dogodilo.
Ne, vi ste sad rekli.
Ništa nisam ja tu rekao, jer tu još ima hiljadu drugih činjenica, nastojao sam samo obrazložiti zašto tražim stanku, a tu ima jako puno toga za reći u 5 minuta. Ali, molim vas, ako klub traži stanku, odredite mu stanku.
Dobro, ja ću odobriti sada stanku onda. Ja ću sada odobriti vam stanku i molim sve klubove koji žele bilo šta i o bilo čemu javiti smatraju to potrebnim da se jave sada. Jer ja više neću davati stanke, to više nema smisla. A tko god misli da ja pritom kršim Poslovnik, taj se može tužiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav jer jedno je sloboda govora i svi imamo sad slobodu govora ovdje, ja vas molim, da sve što vas muči i sve što muči naše građane, sada kažemo. Imamo priliku i svi imate prigodu za to a sve ostalo je opstrukcija rada Sabora, flibustijerstvo, kako god želite. Ali u redu. Evo dajem stanku do 10,50 i onda ćemo to. Ima li bilo koji klub potrebu za bilo čime da se javi i da neki problem građana, javnosti, gospodarstva, bilo čega iskaže? Nema, hvala vam lijepo. STANKA U 10,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,50 SATI]] Evo vrijeme stanke je isteklo, pa ću zamoliti uvaženog zastupnika Nenada Stazića da u ime kluba SDP-a iznees ono što je najavio. Izvolite.
Naime, u Hrvatskoj je još jedanput došlo do suzbijanja slobode govore i neviđenog napada na jednog novinara. HRT naime, popustila je pritisku građanske inicijative i 10 braniteljskih udruga te su otkazali suradnju gospodinu Anđelu Jurkasu, publicistu, piscu, redatelju, glazbeniku, glazbenom i filmskom kritičaru. Jurkas se Inicijativi „Pilar“ i braniteljskim udrugama zamjerio nizom statusa na facebooku a posebno ih je … [[Govornik se ne razumije.]] povrijedio što je u svibnju 2015., naglašavam, u svibnju 2015., trebalo im je 2 godine da saznaju što je on na facebooku napisao 2015. aludirao na ratnog invalida Đuru Glogoškog. Tekst te objave glasi: „Alo Bing može dostava 3 tone antraksa i jedno 50 bombi na Markov Trg, aktivirati i ostaviti tamo u crkvi, platiti će onaj simpatični sjedokosi deform u kolicima, cijena prava sitnica“. Iako je jasno ovdje iz ovoga da se radi o aluziji na Alana Forda, gdje je sjedokosi deform br. 1 u kolicima, branitelji kao sjedokosog deforma vide nikog drugog nego Đuru Glogoškog a da njega autor teksta uopće ne spominje. Kako s oni došli do Đure Glogoškog teško je reći, kakvom misaonom kombinatorikom. Zamjeraju mu i statuse u kojima je je bio ogorčen micanjem Borisa Jokića sa čela grupe za kurikularnu reformu, zbog čega je bilo bijesno pola Hrvatske, pola Hrvatske, te kažu da je time htio rušiti Vladu, zamjeraju mu veličanje Tita, pisanje Hrvatske kao „Rvatske“ i slično. On piše Hrvatska onako kako oni izgovaraju, „Rvatska“ onako kako oni upravo izgovaraju. Oni mogu tražiti što god hoće, 10 braniteljskih udruga bi mogli tražiti da se Jurkasa veže za jednu od od onih njihovih plinskih boca. Pilar-ovci mogu tražiti da ga se kao vješca javno spali, to je njihovo pravo. Ali to da HRT, javna ustanova popušta pred ovakvim zahtjevima zbog nečega što je objavljeno na blogu prije 2 godine, oprostite spada u eklatantan napad na slobodu govora, na slobodu medija i na novinare. Jokić je rekao naivni, glupi i blesavi su ljudi koji bježe od tehnologije te dokazao da zapravo živimo u republici prošlosti. U svojim govorima zauzeo se za republiku budućnosti. Možda to smeta ove branitelje, kada novinar brani Jokića. Došlo je dakle do jednog braniteljskog terora nad slobodom riječi, SDP zahtjeva hitno sjednicu Odbora za medije kako bi ovo raspravio. Tražimo i očitovanje HRT-a. Ne možemo tražiti i očitovanje nadzornog odbora HRT-a jer nadzornog odbora zbog toga što je HDZ svojom većinom raspustio jedan odličan nadzorni odbor nemamo. Tamo nema tko nadzirati upravu HRT-a ni nadzirati ovo što upravo rade. Tražimo i očitovanje HND-a, svih redakcija, svih medija. Zanima me što oni misle o ovom desnom teroru. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo ići na 1. točku, a 1. točka današnjeg dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označivanju predmeta od plemenitih kovina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 202; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon, zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Žele li predstavnici predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, gospodin Mario Antonić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče hvala lijepo, uvaženi saborski zastupnici, dobro jutro svima. Dakle, osnovni razlog donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označivanju predmeta od plemenitih kovina s Konačnim prijedlogom zakona, Convention on the Control and Marking of Articles of Precious Metals, Zakon regulira, potiče i obuhvaća međunarodnu trgovinu predmetima od plemenitih kovina i zaštitu potrošača kako bi RH postala stranka te Konvencije a njene odredbe postale dio unutarnjeg prava RH. Konvencijom su utvrđeni tehnički zahtjevi za neovisno ispitivanje predmeta od plemenitih kovina i utiskivanje zajedničke kontrolne oznake … [[Govornik se ne razumije.]] na ispitane predmeta od plemenitih kovina koje provodi ovlašteni ured za ispitivanje predmeta od plemenitih kovina države ugovornice. Zajednička kontrolna oznaka za označivanje propisanih stupnjeva čistoće predmeta od plemenitih kovina koja se utiskuje na predmete od plemenitih kovina, prva je i jedina međunarodno priznata oznaka za predmete od plemenitih kovina i predstavlja dodatnu zaštitu za kupce u pogledu stupnje čistoće predmeta i oznaku kvalitete. Konvencija uspostavlja načelo dobrovoljnosti koja podrazumijeva da proizvođač predmeta od plemenitih kovina, koji žele plasirati svoje predmete na tržišta druge države ugovornice konvencije, može zatražiti utiskivanje zajedničke kontrolne oznake u svojoj matičnoj državi. Predmet označen zajedničkom kontrolnom oznakom, oznakom ovlaštenog ureda za ispitivanje predmeta države ugovornice, znakom proizvođača i oznakom čitoće ne podliježe ponovnim ispitivanje prilikom stavljanja na tržište druge države ugovornice, ali sukladno odredbama konvencije predmet od plemenitih kovina označen tom kontrolnom oznakom mora biti sukladan s propisanim nacionalnim zakonodavstvom druge države, ako u pogledu propisanih stupnjeva čistoće, tako i u pogledu zdravstvene ispravnosti u odnosu na prisutnost nikla i skladnija i u pogledu drugih aspekta trgovina predmeta od plemenitih kovina. Uzimajući u obzir navedenu svrhu i dosege konekcije, ocjenjeno je da postoji interes da RH postane njezina stranka jer će se na taj način povećati mogućnost pristupa međunarodnom tržištu predmeta od plemenitih kovina koje su označeni zajedničkom oznakom i time poboljšati položaj proizvođača predmeta od plemenitih kovina, te u konačnici unaprijediti i zaštita potrošača. Postupak pristupanja RH konvenciju započeo je 2011. g. temeljem zaključka Vlade RH, o prihvaćenju teksta pisma namjere, a kojom se izvršava spremnost RH da pristupi konvenciji o nadzoru i označavanju predmeta od plemenitih kovina. Slijedom navedenog osnovni cilj koji se želi postići donošenjem ovog zakona je poticanje slobodne trgovine predmeta od plemenitih kovina i uklanjanje mogućih prepreka u toj trgovini, zaštita proizvođača predmeta od plemenitih kovina, uz istovremenu zaštitu potrošača opravdano osobito prigodom predmeta od plemenitih kovina. Potrebno je naglasiti da je zajednička komunalna oznaka … [[Govornik se ne razumije.]] propisana ovom konvencijom ujedinio i jedina međunarodna priznata oznaka za predmet od plemenitih kovina u okviru EU u državama članicama koje su ujedno i ugovornice ove konvencije. Zaključno, uzimajući u obzir navedene razloge i svrhu prijedloga zakona o potvrđivanju konvencija o nadzoru i označivanju predmeta od plemenitih kovina s konačnim prijedlogom zakona, a naročito činjenicu, da je jedan od osnovnih ciljeva konvencija poticanje slobodne trgovine predmetima i uklanjanje mogućih prepreka u toj trgovini, interesi RH je da što prije postane strankom konvencije kako bi se odnosi sa državama stranaka konvencije omogućila primjena postupaka i mehanizama predviđenih konvenciju. Provedba ovog zakona u djelokrugu je središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove nadzorna predmeta od plemenitih kovina, a to je Državni zavod za mjeriteljstvo. Zakon se predlaže donijeti po hitnom postupku s obzirom na prirodu postupka potvrđivanju međunarodnih ugovora, kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezan međunarodnim ugovorom, kao i činjenicom da se u ovoj fazi postupka u pravili ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora. Predlaže se ovaj prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti po hitnom postupku, objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Isto tako ocjenjuje se da postoji interes RH da što skorije okonča svoj unutarnji pravni postupak i postane strankom konvencije, kako bi se u odnosima RH i držala stranaka konvencije, a u ovom trenutku konvencija je na snazi u odnosima između 19 država omogućila primjena postupaka i mehanizama suradnje predviđenih konvencijom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada ćemo se vratiti na točku o kojoj smo raspravljali. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista javio poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle pokušati ću u kratkoj raspravi dotaknuti najvažnije teme a vezane su uz ove konvencije. Naravno da klub MOST-a podržava da ovaj prijedlog ide u hitnom postupku jer od '72. godine na ovamo, dakle prošlo je 45 godina od tzv. Bečke konvencije koja je tada potpisana, 19 država je potpisalo tu konvenciju. I smatramo da je ovo važno pitanje iako možda državni tajnik ima podatke, mislim da je negdje, ajmo reći vrijednost tržišta zlata, srebra u RH je 60 milijuna kuna prošle godine bilo. Govorim o investicijskom zlatu, dakle onome što ljudi kupuju a ne plaća se PDV. Mi smo inače proteklih godina tamo od nastupa krize imali intenzivnu prodaju zlata građana, to su kupovale privatne firme naravno po zakonskim okvirima i uglavnom to zlato je išlo, izvezeno je u inozemstvo. Ono što je bitno za i što ovaj zakonski prijedlog tvrdi da je, dvije stvari su bitne, dakle olakšati međunarodnu trgovinu predmeta od zlata, od srebra, plemenitih kovina. I druga stvar je zaštita proizvođača, isto tako i potrošača. Dakle ima tu dvosmjernu ulogu i u tom smislu Konvencija ono što propisuje i RH je ispoštovala. Dakle od odluke o pristupanju Konvencije, od prisustvovanja sastancima stalnog odbora konvencije i međulaboratorijskim ispitivanjima, od rujna 2011. kada je poslano pismo namjere za status promatrača, 2014. u siječnju podnošenje zahtjeva za pristupanje Konvenciju, u studenom 2014. inspekcijski nadzor Konvencije. Državni zavod za mjeriteljstvo u RH jedini ovlašteni laboratorij koji može, koji je opremljen i ima potrebnu stručnu spremu i alate da obavlja ovaj stručan nadzor. I da na kraju krajeva utiskuje dakle oznake čistoće pojedinih plemenitih kovina i da to vrijedi na području onda europske zajednice, ne znam i u svijetu. I svi država potpisnica konvencija. U ožujku 2015. je zapisnik inspekcijskog tima s preporukom da RH pozove u punopravno članstvo. 2015. u rujnu poziv depozitara konvencije da se priključi konvenciji i lani je prošle godine bila priprema za ratifikaciju konvencije u Saboru i dakle, ove godine imamo ovdje, zapravo prijedlog da se ova konvencija ratificira. Mogli bi sad na kraju reći da u svemu moramo vidjeti priliku pa tako i u ovome, trebamo vidjeti mi, mislim da u RH u obrazovnom sustavu imamo jedno zanimanje koje se naziva zlatar. Trebalo bi to vidjeti s obzirom na ono sve što se pruža danas razvojem tehnologije, 3D printeri, znači ovo tržište se može pojačati i ova konvencija će sigurno u tom smjeru pomoći. Nema kolege Pernara pa da malo ipak i zaključimo ovu raspravu zgodnom izrekom, zlato je novac, a sve drugo je kredit. Dakle, iako danas vam svi ekonomisti govore da nije baš ekonomski najuputnije kupovati zlato jer mi ne znamo zapravo kako će se to cijena tržišta događati, a ono što sigurno je uputno da i zlato i plemenite kovine u njihovoj preradi, mogu stvoriti dodanu vrijednost i u tom smislu ja vidim i vrijednost konvencije. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća se za raspravu u ime kluba HDZ-a javila uvažena zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Na samom početku želim istaknuti kak će Klub Zastupnika HDZ-a podržati Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označivanju predmeta od plemenitih kovina s konačnim prijedlogom zakona. U uvodnom izlaganju predlagatelja iznesena je jasna intencija prijedloga zakona no smatram da je dobro još jednom podcrtati odnosno istaknuti prednosti ovog prijedloga. Konvencija koja ima za cilj olakšati odnosno poticati slobodnu trgovinu predmetima od plemenitih kovina, istodobno zadržavajući pravednu trgovinu i zaštitu potrošača, opravdano osobito u naravi tih predmeta, stupilo je na snagu 27. lipnja 1975. godine kada ju je sedam država članica Europske slobodne trgovinske zone potpisalo uslijed određenih zapreka u slobodnom kretanju predmeta od plemenitih kovina i međunarodnoj trgovini istih. Konvenciju je do sada potpisalo 19 zemalja dok 5 država uključujući RH ima status promatrača. Interes da RH postane stranka konvencije postoje. Budući da će se na taj način povećati mogućnost pristupa međunarodnim tržištu predmeta od plemenitih kovina koji su označeni zajedničkom kontrolnom oznakom i time poboljšati položaj proizvođača predmeta od plemenitih kovina te u konačnici unaprijediti zaštitu potrošača. Označavanje predmeta od plemenitih kovina zajedničkom kontrolnom oznakom konvencije počiva na načelu dobrovoljnosti. Službeni poziv Vlade RH za priključenje konvencije poslan je u rujnu 2015. godine no uslijed izbornih procesa u državi, sam proces ratifikacije je prolongiran. U interesu je naravno da RH što skorije okonča svoju unutarnji pravni postupak i postane stranka konvencije kako bi s e u odnosima RH i država stranaka konvencije omogućila primjena postupaka i mehanizama suradnje predviđeni konvencijom. Stoga, ono što je na kraju važno ponoviti, odnosno naglasiti je kako će zakona o potvrđivanju konvencije omogućiti da RH ostvari isti status na međunarodnom tržištu kakav imaju ostale države ugovornice konvencije a s tim u vezi i njeno aktivno sudjelovanje u razvoju i usklađivanju međunarodnih normi o nadzoru i označavanju predmeta od plemenitih kovina. Slijedom navedenog, ponovila bi kako će Klub zastupnika HDZ-a podržati prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nemamo drugih za raspravu, sada će državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta uvaženi Mario Antonić, dati završnu riječ. Izvolite.
Cijenjeni saborski zastupnici, poštovani potpredsjedniče. Drago mi je da je prijedlog zakona podržan od strane i Kluba zastupnika HDZ-a i od Kluba zastupnika MOST-a. siguran sam da pristupanjem ovoj konvenciji omogućavamo hrvatskim tvrtkama koje se bave tim područjem, dakle plemenitim kovinama, jednu dodatnu mogućnost plasmana novih proizvoda i usluga na tržište prije svega država potpisnica, dakle imamo 19 država za sada. Vjerujem da će se to tržište još i buduće raširiti i to je još jedan od znakova da pristupamo onim konvencijama i ugovorima koji potiču hrvatsko poduzetništvo, hrvatsko gospodarstvo. Spomenute su i nekakve procjene koliko to tržište vrijedi, prije svega znamo o popularno zlatu, znamo također da je zlato kao jedan od investicijskih oblika, dakle kao oblika investiranja jedno od najsigurnijih luka ali također moramo biti svjesni da plemenite kovine nisu samo zlato nego da postoji tu i puno plemenitih kovina koje se koriste u telekomunikacijama, u informatici a znamo da je IT industrija jedna vrlo propulzivna grana i vjerujem da je i to još jedan mali segment koji može pomoći u tom smjeru. Zahvaljujem još jednom zastupnicima na osvrtu i vjerujem da će zakon biti prihvaćen u hitnom postupku kako je i traženo i da ne očekujemo tu nikakvih daljih problema. Hvala lijepo još jednom i ugodan ostatak današnjeg dana.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označavanju predmeta od plemenitih kovina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 202. Predlagatelj je Vlada RH a rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označavanju predmeta od plemenitih kovina. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 210 za, 2 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju Konvencije o nadzoru i označavanju predmeta od plemenitih kovina.
Dozvolite mi da par minuta sad pričekamo, dobio sam informaciju da premijer i članovi Vlade dolaze pa evo, dok pređu trg. Evo poštovane kolegice i kolege. Kako nam je sljedeća točka kao što znate: - Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske. Dozvolite mi da kažem par riječi s time u svezi. Podnositelj izvješća je naravno Predsjednik Vlade RH, temeljem članka 128. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dopustite mi jedno kratko uvodno obrazloženje. Predsjednik Vlade, kao što znate jedanput godišnje, na početku drugog redovitog zasjedanja Sabora, sukladno članku 2017. stavak 1 Poslovnika usmeno predstavlja Saboru godišnje izvješće Vlade u kojem izvještava Sabor o uočenim pojavama, problemima i stanju u društvu, kao i o aktivnostima Vlade. Govor predsjednika Vlade u izvješću može trajati najdulje 1 sat. Na govor predsjednika Vlade nije dopuštena replika. Članak 129. Poslovnika, određuje da se u godišnjem i u izvješću iz članka 128. stavak 1, ovog Poslovnika vodi rasprava. U raspravi mogu sudjelovati samo klubovi zastupnika. Predstavnik kluba zastupnika u raspravi može govoriti najdulje 20 minuta. Nakon provedene rasprave predsjednik Vlade podnosi završno izlaganje koje može trajati najdulje 20 minuta. U raspravi nije dopuštena replika. Sada molim predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cjenjene zastupnice, uvaženi zastupnici u Hrvatskom saboru. Godinu dana nakon što sam od vas zatražio povjerenje za sastav i program Vlade, danas ću Hrvatski sabor i javnost izvijestiti o stanju u državi, problemima s kojima se naše društvo suočava te aktivnostima koje Vlada poduzima kako bi se u Hrvatskoj živjelo i poslovalo bolje. Želim dati pregled rada Vlade, objasniti odluke koje smo donosili i kada nisu bile jednostavne te predstaviti smjer kojom Hrvatska ulazi u 2018. godinu. Ova godina bila je za Hrvatsku jedna od najizazovnijih od završetka Domovinskog rata i to na gospodarskom, političkom i društvenom planu. Prirodne nepogode, požari i poplave, kriza u koncernu Agrokor, arbitražni postupci u vezi INA-e, konfiguriranje parlamentarne većine, rad na smanjivanju ideoloških podjela, zahtjevno međunarodno okruženje. U takvom kontekstu i takvoj godini Vlada je ispunila značajan dio programa, a s tim poslom nastavljamo i dalje. Predstaviti ću vladine aktivnosti u 5 tematskih područja. Prvo, stavljanje čovjeka u središte politike, drugo jačanje hrvatskoga gospodarstva, treće pozitivne društvene promjene koje nastojimo graditi, četvrto nacionalna sigurnost, peto vanjska i europska politika. Danas, nakon ostvarenja strateških nacionalnih ciljeva, fokus naše politike moraju biti ljudi. Ključan element svake države. U središtu svakog poteza Vlade, stoga je hrvatski čovjek, sa svojim brigama, nadama i očekivanjima. Od Iloka do Savudrije, od Svetoga Martina na Muri, do Prevlake, ali i Hrvati koji žive izvan Hrvatske, sa svojim neotuđivim dostojanstvom, pravima i odgovornostima, neovisno o spolu, dobi, obrazovanju, zaposlenju, spolnoj orijentaciji i vjeri ili etičnoj pripadnosti. Naš osnovni cilj je osigurati kvalitetniji život, viši životni standard i što bolje mogućnosti za osobni razvitak i na tome predano radimo svakoga dana. O ljudima ovisi naše gospodarstvo. O ljudima ovisi kako upravljamo državom i o ljudima ovisi Hrvatska budućnost. Imajući to na umu, jasno je da je pronalaženje rješenja za demografske izazove s kojima se suočava Hrvatska ali i brojne druge europske zemlje, ključan zadatak Vlade. Upravo to pitanje čini temelj ukupnog razvoja Hrvatske. Hrvatska godinama demografski stari i danas smo jedna od najstarijih europskih nacija. Gotovo svaki 5 Hrvat stariji je od 65 godina. U samo jednom desetljeću, od 2001.-2011. Hrvatska je izgulila čak 3,4% svojeg stanovništva odnosno, preko 152000 ljudi. To je gotovo jedan Split, a takav trend se nastavio. Mnogi dijelovi Hrvatske ostaju bez ljudi, prosječan broj djece u obitelji je nizak, niži i od broja djece koji bi roditelji željeli imati. Ujedno u protekle 4 godine prisutno je i značajnije iseljavanje iz Hrvatske. Takvi demografski trendovi imaju negativne učinke na razna područja društva a posebice na gospodarski, zdravstveni i mirovinski sustav. Zbog toga od prvog mandata o ovom pitanju pristupamo ozbiljno, odgovorno i strateški. Za nas nema nikakve dileme da je rast gospodarstva i ravnomjeran regionalni razvoj najbolja demografska politika. Dodatne, dobro osmišljene ciljana mjere, aktivne populacijske politike mogu učiniti razliku. Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike ne reflektira samo političke prioritete Vlade nego i omogućava kvalitetno osmišljavanje i provođenje progresivnih politika. U prvoj godini mandata značajno smo povećali financijsku potporu roditeljima. Nakon 9 godina stagnacije od 2008., nezaposlenim rodiljama naknadu smo povećali za 665 kuna, sa 1 663 na 2 328, a zaposlenim roditeljima tijekom drugih 6 mjeseci sa 1311 kuna sa 2 660 na 3 991. Odlučili smo subvencionirati 50% rate stambenih kredita mladima prve 4 godine, uz produživanje za još 2 godine za svako novorođeno ili usvojeno dijete čime se olakšava stjecanje prve nekretnine, stambeno zbrinjavanje i zasnivanje obitelji. Do sad je zaprimljeno 2 399 zahtjeva kako nas je izvijestio potpredsjednik Štromar za subvencioniranje i naći ćemo sredstva da svi budu odobreni. U reformi poreznog sustava uz opće smanjenje poreznog opterećenja povećali smo osobni odbitak za djecu sa izraženom progresijom iznosa odbitka za svako slijedeće dijete. Tako je roditelj dvoje djece ranije bio oslobođen porezana dohodak do 5 680 kuna neto, a taj smo prag povisili na 8 000 kuna plaće neto. Također smo omogućili pokretanje programa subvencija izgradnje novih i adaptacije postojećih vrtića. Budući da usklađivanje mjera obiteljske, pronatalitetne, stambene i migracijske politike, nadilazi posao jednog ministarstva, osnovali smo Vijeće za demografsku revitalizaciju koje trenutno priprema novi paket demografskih mjera koje ćemo uvesti slijedeće godine a koje će dodatno poboljšati položaj obitelji. Za demografsku obnovu prva je zadaća zaustavljanje procesa odlaska mladih. Poboljšanjem uvjeta života i osiguravanjem toga da se izvrsnost i zalaganje društveno isplati i nagrađuje. To je zahtjevan posao s kojim se suočavaju brojne zemlje ali na njemu ćemo ustrajati svim raspoloživim sredstvima kako bi mladi ovdje zasnivali svoje obitelji, rješavali stambeno pitanje i dostojno živjeli od svojega rada. Ljudi su oduvijek bili najdragocjeniji hrvatski potencijal u kojeg je potrebno ulagati. Održivi razvoj Hrvatske u drugom desetljeću 21. stoljeća moguće je jedino kroz poticanje inovativnosti i kreativnosti. Upravo stoga je modernizacija obrazovanja strateško pitanje hrvatske budućnosti oko kojega je nužan širi društveni dogovor koji gradimo. Stoga smo nastavili sa obrazovnom reformom uključujući kurikula kao jedne od osnova modernizacije sustava. Cilj Vlade na kojem se intenzivno radi je da se nakon dovršetka javne rasprave i recenzija kurikula iduće školske godine krene s pilot projektima kako bi se novi obrazovni program testirao. Nastojimo uvažiti i pomiriti različita stajališta što nije uvijek jednostavno i zahtijeva vremena no preduvjet je dugoročnog uspjeha reforme jer se ona odnosi na djecu roditelja različitih svjetonazora i uvjerenja. Novi program treba spojiti obrazovni sustav sa stvarnim potrebama tržišta rada. Jasno ukorijeniti identitetska pitanja, vrijednosni sustav, hrvatsku povijest, hrvatski jezik i hrvatsku kulturu ali i široko, opće znanje i otvorenost prema svijetu. Svijet intenzivnog razvoja, računalnih tehnologija zahtijeva odgovore koji će omogućiti učenicima razvijanje digitalne pismenosti. Uvođenje informatike kao obveznog predmeta učenicima će se osigurati poučavanje u skladu s praksom najrazvijenijih obrazovnih sustava uz posebnu posvećenost obrazovno-odgojnom procesu koji izgrađuje cjelovitu osobu. Kako bismo osigurali usuglašenost oko jednog od ključnih pitanja hrvatskog društva, restrukturirat ćemo posebno stručno povjerenstvo za provedbu strategije znanosti, obrazovanja i tehnologija. Uz pluralnu uključenost stručnjaka, ministarstva te Sabora koji je strategiju i donio, osigurat ću sa rasprava mnogo više usmjeri na sadržaj reforme nego na tijela koja bi reformu trebala provesti. Pri tome jedan od ciljeva svakako primjereno vrednovanje uloge koju učitelji, odgajatelji i nastavnici imaju u održavanju kvalitete odgojno-obrazovnog sustava. Politiku u čijem je središtu čovjek pokazujemo i oživotvorenjem kršćanskog načela solidarnosti, brigom o najranjivijim i marginaliziranim društvenim skupinama. Gradimo cjeloviti i pravedan i transparentan sustav socijalne skrbi za ljude u potrebi. Siromašne, bolesne, osobe sa invaliditetom, kao i one koje zbog starosti, ovisnosti ili drugih razloga trebaju organiziranu državnu skrb. Naša solidarnost kao društvo u cjelini ogleda se u činjenici da za 3% najsiromašnijih kućanstava izdvajamo 31% ukupnih sredstava u sustavu socijalne skrbi. Starijim građanima nastojim osigurati dostojanstven život nakon završetka radnog vijeka. Tijekom ove godine više od 1,2 milijuna stanovnika dobilo je 2,75% veće mirovine u skladu sa našim trenutnim gospodarskim mogućnostima. To nije dovoljno ali je najveće usklađenje mirovina nakon 9 godina, od 2008. i trostruko veće u odnosu na povećanje u 2016. mirovinski sustav je potrebno prilagođavati demografskim i gospodarskim kretanjima te usklađivati visinu mirovina. Donijeli smo novi, pravedniji i uravnoteženiji Ovršni zakon, koji zabranjuje ovrhu na jedinoj nekretnini i sprječava neprihvatljivu mogućnost koja je ranije postojala, da se dužnikov dom ovrši za glavnicu manju od 20000 kn. Povećan je iznos koji je izuzet od ovrhe na ¾ plaće ovršenike, odnosno, 2/3 prosječne plaće. Prepoznavši problem nasilja u obitelji s kojim se kao društvo moramo suočiti, donijeli smo moderniji zakon koji će na jednom mjestu vrijediti prava žrtava obiteljskog nasilja, sukladno međunarodnim standardima. U potpunosti smo predani u ostvarivanju ravnopravnosti žena i muškaraca te suzbijanju diskriminacije nad ženama na tržištu rada, a osobito trudnica i majki. Brinemo se o položaju radnika. Svatko mora svojim radom moći osigurati dostojanstven život svojoj obitelji. Zbog toga je dobra vijest da je u godini dana, prosječna mjesečna neto plaća porasla 5,1% te za prvih 7 mjeseci, iznosi 5951 kn. Minimalnu plaću povećali smo za 5%. Dame i gospodo, stvarni pomaci poboljšanju životnog standarda i održiv rast gospodarstva mogu se postići jedino stvaranjem pozitivnog poslovnog okruženja. Osmišljavanje i provedba mjera, usmjerenih na gospodarski razvoj i povećanja konkurentnosti u skladu s nacionalnim programom reformi, stoga je prioritet rada Vlade. Zasigurno najveći reformski proces hrvatskog gospodarstva, koji smo teško mogli i naslutiti prije 12 mjeseci, kada sam ovdje od vas tražio povjerenje za sastavljanje Vlade, je upravljanje krizom u koncernu Agrokor. Vrijedi podsjetiti na situaciju od prije samo pola godine. Nekoliko snižavanja kreditnog rejtinga kompanije, upozoravanje na računovodstvene nepravilnosti, pad cijene dionica Agrokorovih kompanija, pokretanje prvih ovrha temeljem zadužnica, blokirani računi Agrokorovih kompanija, prekid isporuke robe, pražnjenje polica najvećeg trgovačkog lanca, nelikvidnost, revidirana financijska izvješća Agrokora pokazala su težinu problema koji su u kompaniji postojali godinama. I sve to u kompaniji koja zapošljava preko 58000 ljudi, od toga skoro 30000 u Hrvatskoj. Od čijih prihoda živi višestruko više građana i koja s toga ima sistemski utjecaj na cijelo hrvatsko gospodarstvo. Nekontrolirani stečaj i propast Agrokora, koja je tada bio realna mogućnost, imao bi nesagledive posljedice na našu industriju, poljoprivredu, turizam, proračun, ali prije svega, na desetke tisuća osoba poslovno vezanih uz Agrokor. Samo dobavljači Konzuma zapošljavaju skoro 150000 ljudi. Danas je svima jasno da takav scenarij Vlada nije smjela dopustiti. Imali smo odgovornost pronaći odgovarajuće rješenje kako bi se spriječila eskalacija problema koja se stvarala godinama. Postojale su 4 opcije. Prvo, ne činiti ništa, iz prvog reda promatrati kako se kao domino ruši hrvatskog gospodarstvo. Drugi scenarij bi bio nacionalizirati kompaniju, što kao demokratska država članica EU utemeljena na vladavini prava nismo mogli uzeti u razmatranje. Treće, mogli smo pronaći sredstva koja bi dala određenu likvidnost kompaniji, čime bi se kratkoročno pokušala premostiti kriza, ali to ne bi bilo zakonito, a ni održivo rješenje. Zato smo se na temelju komparativne analize odlučili za 4 opciju. Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. On nadopunjava pravnu prazninu koja je postojala. Pokazali smo da država zna i može reagirati brzo, učinkovito i odgovorno na zahtjevne krizne situacije. Naša Vlada je kao temeljne ciljeve postavila stabilnost, razvoj, solidarnost, ali i politiku vraćanja povjerenja u instituciju. A to se odnosi i na krizu s Agrokorom. Postupili smo koherentno i zakonito, u skladu sa svojim ustavnim ovlastima. Predložili smo zakonsko rješenje koje je spriječilo cunami na cjelokupno hrvatskog gospodarstvo. Želim istaknuti važnost, da sve institucije u skladu s podjelom vlasti rasvijetle sve okolnosti ovoga slučaja. Zna se što je zadaća Vlade, kao izvršne vlasti, Hrvatskog sabora kao zakonodavne vlasti, te policije, DORH-a i u konačnici pravosuđa kao sudbene vlasti. Podržali smo i razgovore o Agrokoru u Hrvatskom saboru. Premda zakonski okvir vrlo jasno kaže, da istražno povjerenstvo prestaje s radom, ako nadležno pravosudna tijela pokrenu postupke o pitanjima kojima bi se trebalo baviti, otvoreni smo za raspravu, da se o ovoj temi raspravlja u Hrvatskom saboru, ako ne u ovom aktualnom povjerenstvu, po sili zakona, onda na odborima ili na plenarnoj sjednici. Iz krize čistih ruku, moramo zajedno izaći sa naučenim lekcijama, ovo je prilika za transformaciju poslovanja gospodarskih subjekata na hrvatskom tržištu, ali i cjelokupnog hrvatskog društva. Vlada će i dalje ustrajno raditi na očuvanju stabilnosti gospodarstva i stvaranju uvjeta za njegov daljnji rast. Vjerujem da će cjelovito rješavanje situacije s Agrokorom predstavljati i konačan obračun sa dugogodišnjim nepravednim gospodarskim modelom. Cijenjene zastupnice i zastupnici vjetar u leđa za transformaciju gospodarstva daju nam pozitivni ekonomski pokazatelji. Hrvatska industrija nastavila je sa stabilnim rastom proizvodnje, 2,6% u prvih 8 mjeseci. Investicije su porasle 4,2% u prvoj polovici godine a očekujemo i dodatno ubrzavanje. U prvih pola godine hrvatski robni izvoz porastao je u odnosu na isto lanjsko razdoblje za 14,5%. BDP je nakon rasta za 2,9% u prvoj polovici godine porastao 2,7%. Dobra je vijest i rast trgovine na malo koji je u prvih 8 mjeseci ove godine rastao po prosječnoj stopi od 5,2%. Imamo rekordno nisku nezaposlenost 10,8%. Istodobno bilježimo i rast zaposlenosti u drugom kvartalu 2017. ima 26 tisuća zaposlenih više nego u 2016., odnosno gotovo 50 tisuća više nego u 2015. Stoga zaposlenost od 61,4% u populaciji od 20.-te do 64.-te godine još uvijek je ispod europskog prosjeka ali je najveća u Hrvatskoj u proteklih 6 godina. Rezultat je to i mjera aktivne politike zapošljavanje koju provodimo. Kako bismo u potpunosti iskoristili potencijale domaće radne snage, osigurali smo preko 2 milijarde kuna za zapošljavanje. Mjere smo posebno usmjerili na obrazovanje i osposobljavanje nezaposlenih. A samo ove godine mjerama ćemo obuhvatiti oko 50 tisuća osoba. Ohrabrujemo poduzetnost pojedinca i potičemo samozapošljavanje jer se ta mjera pokazala jednom od najuspješnijih. Pokrenuli smo program „Zaželi“ u vrijednosti od 400 milijuna kuna za zapošljavanje 3 tisuće žena prvenstveno u ruralnim područjima koje će pomagati 12 tisuća starih kućanstava. Svjesni smo važnosti privatnog sektora kao nositelja razvoja i pokretača gospodarstva te smo stoga uveli obveznu primjenu testa na malo i srednje poduzetništvo kod donošenja propisa kako bi se spriječilo novo administrativno opterećenje i neopravdani troškovi. Dio upravnih pristojbi smanjili smo za 30% a dio ćemo ukinuti. Potičemo obrtništvo i strukovno obrazovanje, te smo dodijelili preko 1500 stipendija za učenike u deficitarnim obrtničkim zanimanjima u vrijednosti od gotovo 14 milijuna kuna. To je najveći broj takvih stipendija u jednoj školskoj godini do sada. Za male i srednje poduzetnike ove godine dodijelili smo potpore od milijardu i pol kuna što je 3,5 puta više u odnosu na godinu prije i očekujemo da će to otvoriti ili sačuvati više od 2 tisuće radnih mjesta. Samo za aktualnu akademsku godinu osigurali smo uz 4600 stipendija za najugroženije učenike i studente 3400 stipendija za studente prirodnih, biotehničkih i tehničkih znanosti a do 2023. planiramo podijelili 17 tisuća STEM stipendija ukupne vrijednosti preko 180 milijuna kuna. Započeli smo sa pripremom procesa uvođenja eura kao službene valute u Hrvatskoj. Sve nove članice EU uključujući i Hrvatsku obvezale su se prihvatiti euro kada se za to ispune uvjeti. Prije nego što postane članica monetarne unije država treba uz pravnu konvergenciju zadovoljiti 4 kriterija: stabilnost cijena, održivost javnih financija koje obuhvaća dva kriterija (proračunski manjak i javni dug), stabilnost tečaja i konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa. Strukturne reforme koje provodimo pridonose ispunjavanju navedenih uvjeta koje moramo provoditi i zbog nas samih. Trenutno Hrvatska ispunjava gotovo sve kriterije osim jednog a i kod omjera duga opće države i BDP-a pozitivan je trend dinamike jer ekonomski oporavak i stabilnost javnih financija utječu na njegovo smanjenje. Za Hrvatsku je prema tome ispunjavanje kriterija dostižan i realan cilj. Brojne analize i komparativna iskustva pokazuju da građani i poduzeća mogu očekivati pozitivne učinke od uvođenja eura. Glavna korist odnosila bi se na uklanjanje valutnog rizika kojemu su izloženi svi s kreditima vezanima uz euro, poduzeća zadužena u eurima, a prihode ostvaruju u domaćoj valuti više neće biti ranjiva na deprecijaciju tečaja. Drugo, korist bi trebala proizići i iz smanjenja kamatnih stopa. Vlada će stoga zajedno sa HNB-om krajem listopada predstaviti Nacrt strategije za uvođenje eura kao službene valute u Hrvatskoj čime započinje javna rasprava o ovome procesu. Dame i gospodo, jedna od provedenih reformi koja je imala iznimno širok učinak za hrvatske ljude bila je reforma poreznog sustava. Smanjili smo poreze, porezni sustav danas je jednostavniji i pravednije nego prije godinu dana. Paketom od 16 zakona na samom početku mandata smanjili smo ukupno porezno opterećenje dohotka za oko 1,5 milijardu kuna. Dodatnih 560 tisuća građana oslobođeno je od plaćanja poreza na dohodak čime se ukupan broj građana koji ne ulazi u škare poreza na dohodak povećao na 1,5 milijun. Stopa poreza na dobit smanjena je sa 20 na 18% a za male poljoprivrednike, obrtnike i male poduzetnike na 12%. Kod Zakona o lokalnim porezima ostavili smo dovoljno vremena da se napravi šira analiza sustava, provedu simulacije i analize te predloži najbolje rješenje. U saborsku raspravu uputili smo i Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave jer ćemo njime ojačati fiskalne kapacitete lokalne samouprave te pravednije raspodijeliti porez na dohodak. Dokazali smo odgovornost u vođenju javnih financija. U vrlo kratkom roku uz discipliniranost svih sastavnica opće države zaustavili smo dugogodišnje negativne trendove poput rasta deficita. Uspjeli smo deficit za 2016. smanjiti na 0,8% a prvi put nakon dugog godina došlo je i do smanjenja vanjskog duga. U prvom polugodištu ove godine, fiskalni rezultati su čak i bolji od očekivanih. Prvi puta u novijoj povijesti zabilježen je suficit proračuna opće države. A nastavlja se i trend smanjivanja javnog duga. Zahvaljujući provedenim mjerama Hrvatska je u lipnju izašla iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, ali smo i dalje svjesni da to ne znači da je proces financijske konsolidacije završen. Sve do sad navedeno prepoznale su i sve 3 vodeće svjetske rejting agencije, koje su poboljšale izglede za hrvatski kreditni rejting, a … [[Govornik se ne razumije.]] je podignuo izglede sa stabilnih na pozitivni. Naš cilj je da se u najkraćem roku, hrvatski kreditni rejting podigne na razinu investicijskog, zbog čega bezrezervno nastavljamo sa strukturnim reformama. Uspješnom vođenju javnih financija, doprinosi i europski fondovi. U zadnje 3 godine, Hrvatska je ugovorila 2,8 milijardi eura, od čega više od polovice u prvih 8 mjeseci ove godine. Nadalje, objavili smo čak 2,2 milijarde eura vrijedne natječaje te smo tako omogućili da ukupan iznos objavljenih natječaja dovedemo do 5 milijardi eura, što je 47% od ukupne količine dodijeljenih sredstava, to je 10,7 milijarde eura koje su nam na raspolaganju u višegodišnjem financijskom okviru do 2020. g. Ove brojke pokazuju ubrzavanje korištenje europskih sredstva a očekujemo skoro ugovaranje višeznačajnih projekata u sektorima prometa, energetske učinkovitosti, prirodne baštine i vodno komunalne infrastrukture. Vlada nastoji revitalizirati državnu imovinu koja je od iznimne vrijednosti. Prema nekim procjenama, njezina ukupna vrijednost, veća je od ukupnog duga države. Ipak, vrijednost ovisi o tome ako se tom imovinom upravlja. A to nažalost, nije bilo dovoljno učinkovito u posljednjih 25 godina. Stoga smo osnovali Ministarstvo državne imovine, čija je misija sustavno i racionalno upravljanje i nadzor nad državnom imovinom u ime i za račun hrvatskih građana. Želimo pokazati da države tvrtke mogu biti uspješne ako su odgovorno vođenje. A neaktivnu državnu imovinu, stavljamo u funkciju gospodarskog rasta. Osnovali smo središnji državni ured za razvoj digitalnog društva. Da bismo napravili iskorak prema digitalnom gospodarstvu, digitalizacija može rasteretiti državnu upravu i povećati učinkovitost. Primjerice, uvođenje usluge e-katastra, pojednostavljuje elektroničnu dostupnost podataka, te pridonosi ubrzanju registracija upisa nekretnina. Širimo lepezu usluga u sustavu e-građani, čime značajno štedimo vrijeme i novac. Svjesni smo, da j razvoj infrastrukture i usluga široko pojasnog pristupa internetu jedan od preduvjeta razvoja suvremenog gospodarstva i povećati ćemo njegovu dostupnost. Želim napomenuti da smo nedavno na samitu EU posvećeno digitalnom gospodarstvu u društvu, agendi, mogli primijetiti da iskoraci koje Hrvatska napravila, osobito u zdravstvu ili e recepti pokazuju se među inovativnijima među članica EU. I stoga smo u tom području i bolji, nego što na se naizgled čini. Energetski sektor trebao bi biti jedan od važnijih generatora razvoja hrvatskog gospodarstva. Povoljan geostrateški položaj Hrvatske moramo iskoristiti da bismo osigurali opskrbu hrvatskoga tržišta. Jedan od ključnih projekata je izgradnja LNG terminala na Krku čijom ćemo izgradnjom zauzeto značajno mjesto na karti Europe kao novo energetsko središte. A za realizaciju tog projekta osigurali smo značajna europska sredstva. Jedan od kompleksnijih izvoza u energetskom sektoru, koji je zatekao ovu Vladu jest i pitanje naše naftne kompanije INA-e. Donijeli smo stratešku, političku odluku o povratku INA-e u vlasništvu državu, s čime smo upoznali i mađarske vlasti. Osnovali smo savjet za pregovore s MOL-om, koje je raspravljao modele financiranja, a pokrenut je i postupak odabiranja investicijskog savjetnika, od strane 2 nadležna ministarstva, zaštite okoliše i energetike i Ministarstva financija. Proces je složen i mi mu pristupamo na način kakav je zahtjevan, a to je oprezno i postupno, ali s jasnim ciljem, INA-om u službi razvoja hrvatskoga gospodarstva. Neupitno je da s MOL-om imamo nesuglasica, ali postoji jasan interes da INA-a kao nacionalna i strateški važna naftna kompanije dobro funkcionira. Želimo da ona sadrži sve osobine vertikalno integrirano kompanije, te da investira u istraživanje proizvodnju i preradu. Paralelno se odvija arbitražni postupak, to je međunarodnim centrom, za rješavanje investicijskih sporova u Washingtonu, koji još 2013. pokrenuo MOL. Sva su nadležna tijela gotovo svakodnevno angažirana na tom predmetu. Drugi arbitražni postupak koji je pokrenula Hrvatska završio je pravorijekom, dostavljen je 24.12. i koji za nas nije povoljan. Pravorijek održava status quo upravljanju INA-om i mi ga kao država predana vladavini prava poštujemo, ipak koristeći mogućnosti koje su nam na raspolaganju zatražili smo njegov poništak. Jedan od ciljeva Vlade je nastavak ulaganja u prometno povezivanje Hrvatske. Od zračnog do cestovnog, riječnog, lučkog i željezničkog prometa. S tim ciljem u prvih godinu dana, pokrenuli smo ali i završili brojne investicije. Osigurali smo nastavak financiranja druge faze izgradnje dubrovačke zračne luke, uz Europskog sufinanciranje od 1,2 milijarde kuna. Otvorili smo novi moderni putnički terminal u Zagrebu, pri čemu sam i tada zahvalio radu prethodnih Vladi. Osigurano je europsko sufinanciranje rekonstrukcije i izgradnje željezničke pruge Križevci-Koprivnica, državna granica od 241 milijun eura. napravili smo i veliki iskorak u realizaciji strateškog projekta za povezivanje juga Hrvatske sa ostatkom zemlje, u izgradnji Pelješkog mosta. Europska komisija sufinancira gradnju sa 357 milijuna eura i to će biti jedan od najvidljivijih projekata koji pokazuje konkretnu korist članstva Hrvatske u EU-u. U tijeku je postupak javne nabave i vrši se analizu triju zaprimljenih ponuda. Pelješki most povezat će dva dijela naše zemlje i omogućiti bolju povezanost a tehnički gabariti mosta su dogovarani sa BiH-om još 2006. godine gdje je Hrvatska izašla u susret zahtjevima naše susjedne zemlje i time otvorila mogućnost da se ovaj projekt realizira. Ponavljam još jednom krajevi mosta grade se isključivo na teritoriju Hrvatske, a most će se nalazi nad morskim prostorom koji pripada Hrvatskoj. tako da ne može prihvatiti određene zahtjeve koji sada žele uvjetovati gradnji mosta s nepovezanim političkim pitanjima to je pitanje razgraničenja na moru a njih ćemo rješavati, no pitanje gradnje mosta sa razgraničenjem nema veze. Sustavno uvodimo reda u poljoprivredu. Sektor s velikim mogućnostima razvoja. U realizaciji je preko milijardu kuna vrijednih projekata. Pojednostavili smo procedure europskih natječaja te skratili rokove obrade. Brinemo se o kvaliteti hrane koja se jede u Hrvatskoj. Stvorili smo mogućnost javnim naručiteljima da nabave hranu koja od polja do stola putuje najviše 48 sati. Proveli smo pojačani nadzor hrane koja se prodaje u trgovačkim lancima i sve javno objavili. Promjenama u zakonima OPG-ovima proširit ćemo njihove djelatnosti, u funkciju staviti zapušteno zemljište i zaštititi domaće proizvođače od nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Danas smo uputili u Sabor drugo čitanje predloženih zakona. Osigurali smo i 150 milijuna kuna za sanaciju štete u poljoprivredi nakon požara, tuče i poplava. Vlada se brine o zaštiti okoliša i izgrađuje moderni sustav gospodarenja otpadom. Ubrzali smo aktivnosti kako bismo čim prije riješili problem onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu. Stvorili smo preduvjete za omogućavanje plinofikacije rafinerije Brod koja će poboljšati stanje zaštite zraka. Pokrenuli smo program energetske obnove zgrada uključujući vrtiće, škole i učeničke domove. Očekuje se da će samo do početka 2019. investicije u građevinskom sektoru radi energetske obnove zgrada premašiti 1,7 milijardi kuna, a obnovom zgrada sa minimalnom izolacijom moguće je uštediti do 5 milijardi kuna. Izgradili smo Strategiju prostornog razvoja Hrvatske, temeljni državni dokument za usmjerenje razvoja u prostoru. Ova turistička sezona najbolja je u hrvatskoj povijesti uključivši i predratne godine. ove godine doseći ćemo brojku od čak 100 milijuna noćenja, 17 milijuna dolazaka a očekujemo prihode od gotovo 11 milijardi eura što je čak 700 do 800 milijuna eura više nego prošle godine. Cilj nam je do 2020. godine ostvariti 14 do 15 milijardi eura prihoda uz to ove godine, ostvarili smo preko 800 milijuna eura investicija u turizmu a dogodine planiramo doseći gotovo milijardu eura uglavnom kroz nove i novoobnovljene hotele. Uvažene zastupnice i zastupnici, uz podizanje kvalitete života građana, stalna zadaća Vlade je podizanje općih društvenih standarda te transformacija polarizirane društvene klime. Hrvatsko društvo 21. stoljeća mora omogućiti konstruktivan dijalog različitih aktera i skupina. Želimo razviti tolerantno, pluralno i demokratsko društvo suprotstavljajući se diskriminaciji i govoru mržnje kojem prečesto svjedočimo, na globalnoj razini, pa tako i u hrvatskoj, raste površnost i senzacionalizam u javom životu. Takvi trendovi se očituju i u jačanju političkih snaga koje nude jednostavna, gotovo instant rješenja za kompleksne probleme. U prvoj godini mandata naša Vlada je pokazala da se dosljedno bori protiv demagogije i populizma, argumentima i stručnošću. Jedna od tema kod kojih se pokušavaju nametnuti brza i jednostavna ali dokazana neučinkovita rješenja je pitanje suočavanja s prošlošću. O ideološko-povijesnim temama se u Hrvatskoj prečesto govori ostrašćeno i nekritički. Mi smo izabrali drugi put i oko toga smo vrlo jasni. Odajemo pijetet brojim hrvatskim obiteljima koje su bile žrtve tragičnih stradanja i kršenja ljudskih prava od strane nedemokratskih sustava. Osnivali smo Vijeće za suočavanje sa posljedicama vladavine nedemokratskih režima koji ima dvije zadaće. Prvo, izraditi sveobuhvatne mjere koje će doprinijeti suočavanju s prošlošću kao što su znanstveno istraživanje i omogućavanje pristupa javnim podacima te njegovanje kulture sjećanja i drugo, izraditi preporuke o dopuštenosti uporabe nedemokratskih simbola. Takav sustavan pristup je zahtjevniji i prva smo Vlada koja ga je prihvatila jer vjerujemo da je tako moguće napraviti stvarne pomake u suočavanju našeg društva s posljedicama nedemokratske vlasti. Vrlo otvoreno, početkom '90-tih Hrvatska je bila žrtva agresije i imala je druge prioritete. Druge zemlje srednjoistočne Europe su tada rješavala ova pitanja a mi nismo i stoga su one u ovo vrijeme na dnevnom redu hrvatskoga društva. Gradimo partnerstva s civilnim društvom, vjerskim zajednicama i akademskom zajednicom jer svojim različitim perspektivama mogu doprinijeti stvaranju boljeg društva. Socijalni dijalog uvodimo sa poštovanjem i uvažavanjem poslodavaca i sindikata. Nakon povećanja plaća državnim i javnim službenicima u rujnu smo započeli novi ciklus pregovora o kolektivnim ugovorima. Posebno mi je drago što u Hrvatskom saboru uživamo podršku svih 8 predstavnika nacionalnih manjina. U dijalogu s njima izgradili smo operativne programe za nacionalne manjine od 2017.-2020., mehanizam kojim se ostvaruje podrška njihovom javnom djelovanju i zaštiti prava. Radi kvalitetnije komunikacije različitih razina vlasti uspostavili smo praksu redovitog sastajanja Vlade sa županima, predstavnicima Udruga gradova i Udruga općina. I nakon lokalnih izbora na kojima su građani izabrali nove 4.-godišnje predstavnike nastavljamo suradnju i koordinaciju. U prvoj godini mandata više sam puta obišao našu Domovinu kako bih se upoznao sa ključnim pitanjima, prioritetima i planovima na županijskim razinama. Održali smo sjednice Vlade u Vukovaru, Sisku i Kninu a početkom prosinca ćemo i u Osijeku. Da bismo potaknuli rasprave od lokalnog i regionalnog značaja i potvrdili predanost ravnomjernom razvoju. S time ciljem osmislili smo i provodimo Projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Nakon Domovinskog rata istok zemlje suočava se sa osobito izraženim izazovima nezaposlenosti, deindustrijalizacije te negativnim demografskim trendovima. Stoga do 2020. planiramo čak 2,5 milijarde eura financijske injekcije za razvoj poljoprivrede, ruralni regionalni razvoj, promet, energetiku i gospodarstvo. Pokrenuli smo zakonodavne reforme i radi jačanje potpomognutih područja i poticanja razvoja hrvatskih otoka te donijeli Strategiju regionalnog razvoja. Uključivanje Hrvata koji žive izvan Hrvatske u društveni i politički život zemlje jedan je od naših strateških ciljeva. Započeli smo sa olakšavanjem postupka dobivanja državljanstva za pripadnike hrvatskog naroda, njihove potomke i bračne drugove. Promičemo hrvatski identitet, kulturu i jezik. Hrvate izvan Hrvatske ćemo nastojati još više uključiti u društveni život zemlje zbog čega ćemo analizirati mogućnost lakšeg ostvarivanja biračkog prava. Dame i gospodo, u Hrvatskoj djeluje velik broj različitih kulturnih ustanova čija je uloga važna, ne samo očuvanju našeg identiteta i baštine nego su danas i dio rastuće gospodarske grane odnosno kreativne industrije čiji razvoj sustavno potičemo. Već u prvoj godini mandata sredstva za financiranje kulturnih programa i projekata povećana su za 3,2% odnosno čak 20% pribrojile li se time izvanproračunski korisnici i europski fondovi. Privlačenje publike i sudjelovanje u kulturi kao prioritetni cilj kulturne politike nastojimo osigurati i financiranjem posebnih projekata. Zbog jačanja krize književno-nakladničkoj djelatnosti dodatnim mjerama financirali smo programe koji uključuju otvaranje novih knjižara diljem zemlje. Pravna država temelji se na neovisnom, nepristranom i djelotvornom pravosuđu. Stoga provodimo reformu ovršnog postupka, uvodimo informacijske tehnologije, ubrzavamo proceduru imenovanja pravosudnih dužnosnika te poboljšavamo procesno i materijalno zakonodavstvo. Pojednostaviti ćemo i ubrzati proceduru imenovanja pravosudnih dužnosnika, provesti organizacijske promjene koje uključuju spajanja prekršajnih i općinskih sudova te dovršiti dugo očekivani projekt objedinjavanja zemljišnih knjiga i katastra. Stvaramo profesionalnu, modernu i racionalnu javnu upravu koja je sastavni dio učinkovitog poslovnog okruženja. Stoga smo i donijeli Akcijski plan provedbe Strategije razvoja javne uprave za razdoblje od 2017. do 2020. kojom se digitaliziraju procesi te uspostavlja jedinstveni način komunikacije građana s tijelima državne uprave. Želimo predvidiv, pravni, porezni okvir, transparentnu javnu nabavu, nastavak borbe protiv korupcije. Glavni cilj zdravstvenog sustava potpuna je zdravstvena sigurnost unutar modernog i financijski održivog sustava što je zahtjevan zadatak. Donošenjem Nacionalnog plana razvoja bolnica koji predviđa funkcionalnu integraciju te bolje upravljanje nezdravstvenim uslugama želimo poboljšati kvalitetu zdravstvene usluge. Zaustavljanjem nepotrebnog umnožavanja zahvata na malim geografskim udaljenostima. Pripremamo objedinjenu nabavu lijekova i potrošnog materijala kao mjere za ostanak između ostaloga i mladih liječnika u Hrvatskoj te lakše dobivanje specijalizacije. Krenuli smo u modernizaciju 29 bolnica, bolničke opreme i poboljšanje uvjeta rada. Osigurali smo sredstva za izgradnju nove bolnice u Rijeci a započeli smo sa pripremom izgradnje nove, jedinstvene dječje bolnice u Zagrebu. Usprkos svemu tome moramo učiniti još više da bismo osigurali i veću dostupnost zdravstvenih usluga i racionalnije korištenje bolničkih resursa. Zbog novih sigurnosnih izazova posvetili smo se povećanju koordinacije i proaktivnosti institucija Hrvatske države u području zaštite nacionalne sigurnosti. Nakon 15 godina usvojili smo novu Strategiju nacionalne sigurnosti. Strateški dokument kojim je započet proces razvoja sustava domovinske sigurnosti, povećali smo obrambeni proračun nakon 6 godina pada, snažna tradicija obrambene vojske, pobjedničke, obvezuje nas na temeljitu i promišljenu modernizaciju. To predstavlja određeni trošak no suvremene ugroze zahtijevaju veće ulaganje u sigurnost bez koje nam ni gospodarskog rasta. Modernizacijom naših snaga raste i naš kredibilitet kao saveznika u NATO-u i partnere u EU i sudionika u brojnim misijama UN-a. Zbog svega toga odlučili smo se za nabavu višenamjenskih borbenih aviona za zaštitu zračnog prostora što znači povećanu obrambenu sposobnost ali i stvaranje posebnog partnerstva, odluku o odabiru ponude donijet ćemo u slijedećim mjesecima. Ove godine vratili smo postrojbu Oružanih snaga u Sinj a za dvadesetak dana očekuje se dolazak pripadnika hrvatske vojske u herojski grad Vukovar. Slijedeće godine vratit ćemo postrojbe hrvatske postrojbe u Ploče, ali i Pume u Varaždin. Hrvatska obrambena industrija generator je razvoja i promotor vrhunskih proizvoda. U tom smislu izrazito mi je zadovoljstvo da je u NATO misiju potpore u Afganistanu po prvi put upućen 7. hrvatski kontingent u potpunosti opremljen hrvatskim naoružanje i opremom. Povećavamo standard života, rada i obuke vojnika, dočasnika i časnika Oružanih snaga. Pripadnicima Oružanih snaga bi želio posebno zahvaliti na njihovom doprinosu tijekom nedavnih požara i poplava jer su zajedno sa vatrogascima i ostalim dijelovima sustava uspjeli zaštititi ljudske živote i minimalizirati materijalnu štetu. Neuobičajenim intenzitetom i opsegom, Hrvatsku su u 2017. pogodile prirodne nepogode. U preko 6 tisuća požara raslinja, opožarena je površina od oko 1000 kvadratnih kilometara što je jednako ukupnoj površini Hvara, Brača i Korčule i gotovo 3 puta više od godišnjeg prosjeka a u rujnu su Zadarsku županiju pogodile najgore poplave zabilježene ikad na tom području. Međutim, posljedice za ljudske živote, javnu infrastrukturu i objekte nisu bile velike, osobito u usporedbi sa požarima u drugim europskim zemljama a vidjeli ste evo i danas ovu katastrofu u Portugalu ili primjere strašnih žrtava u SAD-u. No požarna sezona je pokazala da postoji prostor za unapređenje međusobne koordinacije u kriznim situacijama a osobito u kriznom komuniciranju. U znak zahvalnosti ali i potreba, vatrogasnim postrojbama iz proračunskih zaliha izdvojili smo 7,6 milijuna kuna za vatrogasce a određena sredstva dana su i pilotima i mehaničarima naših kanadera koji su obavili do sada nebrojene sate letova u ovoj požarnoj sezoni. Želim reći da je zbog izazivanja požara policija privela više osoba i protiv njih podigla kaznene prijave. Jako je važno da se do kraja istraže počinitelji ovih kaznenih djela te na taj način razluči o kakvom karakteru ovako velikih brojeva požara se radilo u 2017. godini. Uz brigu za položaj aktivnih hrvatskih vojnika, želimo osigurati dostojanstvo hrvatskim braniteljima i njegovati uspomenu na njihovu žrtvu i pobjedu u Domovinskom ratu. Najzaslužnijima za obranu domovine bez kojih danas ovdje ne bismo mogli slobodno raspravljati o tome kako upravljati državom, dužni smo pružiti odgovarajuću skrb. Zbog toga smo, kao što smo u kampanji i obećali izradili novi sveobuhvatni zakon. Na jednom mjestu se objedinjuju prava branitelja i stradalnika rata čime će se osigurati njihova pravna i egzistencijalna sigurnost. Od rujna, 37 tisuća hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata prima 10% veće mirovine. Kontinuirano stambeno zbrinjavamo hrvatske branitelje i skrbimo o njihovom zdravlju i to je cilj ovog jedinstvenog zakona. Uvažene zastupnice i zastupnici, važan dio sustava Domovinske sigurnosti je i hrvatska policija koju moderniziramo i profesionaliziramo. Pojednostavljujemo upravne poslove kao što je izdavanje dokumenata. Vozačka dozvola tako se sada može zatražiti sustav E-građanin, bez dolaska na šaltere policijskih postaja. Imenovali smo čelnike pojedinih ustrojstvenih jedinica MUP-a temeljem stručnosti izabranih kadrova. Velik dio posla MUP-a odnosi se na ispunjavanje kriterija ulaska u schengenski prostor, jedinstveni europski prostor bez granica što je strateški i nacionalni cilj. Želimo doseći tehničku spremnost za ulazak u jedinstveni europski prostor tijekom 2018. godine kako bismo u Schengen ušli još u mandatu sadašnje Europske komisije tijekom 2019. godine. Od lipnja smo spojeni na schengenski informacijski sustav preko kojeg se automatski dobivaju podaci o svakoj osobi, vozilu ili osobnoj ispravi. Tu želim napomenuti i dogovor sa slovenskim premijerom Cerarom od 29. travnja ove godine, na zajedničkom sastanku sa predsjednikom komisije Junckerom kada smo dogovorili prelazak sa sustavih na ciljane kontrole nakon revidiranog schengenskog zakona. Taj dogovor omogućio je bitno veći protok ljudi, turista u Hrvatskoj jer da je zadržana rigidna sustavna kontrola, bojim se da bi u vrhuncu turističke sezone kilometri čekanja na izlazak iz Slovenije i ulazak u Hrvatsku, bili otprilike od Bregane do Ljubljane. Kad je riječ o vanjsko-političkoj dimenziji naših aktivnosti u europskim poslovima, želim izdvojiti nekoliko naglasaka. Prvo, podsjetiti da smo u ovoj 2017. zajedno i ovdje u Hrvatskom saboru obilježili 25. godišnjicu međunarodnoga priznanja zemlje i naše članstvo u UN-u. To sam spomenuo i u govoru pred Općom skupštinom UN-a prije koji tjedan gdje smo se prisjetili i govora prvog predsjednika Tuđmana tada u New Yorku i teških okolnosti nametnutog rata i agresije na Hrvatsku. Ponosni smo na činjenicu da danas aktivno pridonosimo međunarodnoj sigurnosti jer smo prije samo dvadesetak godina bili na strani onih koji su primatelj sigurnosti a danas smo među aktivnim davateljima i onima koji dijele svoja iskustva koja su nažalost po mnogočemu jedinstvena na europskom kontinentu. Kad je riječ o europskim poslovima, želim reći da smo dio najrazvijenije zajednice država EU, čijom mogućnosti nastojimo što bolje iskoristiti. Sudjelujemo u kreiranju europskih politika i raspravi o budućnosti Europe. U vremenu kada je dominanta tema izlazak ujedinjene kraljevine iz EU i koja via fakti nameće teme koje nisu afirmativne. Stoga zajedno sa drugim partnerima težimo da se udahne ambicija, novi elan i da se na temelju postojećih ugovora, politika i proračunskih sredstava iz europskog projekta izvuče maksimum za građane svih država članica. Stoga, radi više razine uključenosti u europske poslove, već godinu dana i redovitog izvješćivanja Hrvatskog sabora, nakon sjednice Europskoga vijeća. A sve to u cilju da svi zajedno budemo puno više senzibilizirani za ove teme, kada na red dođe Hrvatsko predsjedanje EU u prvoj polovici 2020. godine. Ostajemo jedni od glavnih zagovornika nastavka politike proširenja, osobito na države jugoistočne Europe i želimo biti dio onih članica koji žele pojačanu suradnju biti dio užega kruga procesa europske integracije. Hrvatska veliku pozornost posvećuje suradnji sa susjednom BIH s kojom nas vežu posebne veze. Europska budućnost BIH za nas je politički prioritet, kao supotpisnik Dejtonskog sporazuma za nas je izuzetno važno, osiguravanje jednako pravosti triju konstitutivnih naroda Hrvata, Srba i Bošnjaka, što mora biti zajamčeno i u izbornom zakonodavstvu. Nakon 7 godina organizirali smo uspješnu zajedničku sjednicu Vlade i Vijeća ministra BIH u srpnju u Sarajevu. Odnosima sa Srbijama imamo otvorena pitanja iz vremena osamostaljenja, te agresije na Hrvatsku, što uključuje pitanje nestalih, kulturnih dobara, ali i regionalne jurisdikcije srbijanskog zakona o ratnim zločinima. Ne prihvaćamo krivotvorenje povijesne istine. Kao što sam rekao na obilježavanju dana pobjede u Kninu, Hrvatska neda na Domovinski rat, jednako kao što hrvatski branitelji nisu dali na Hrvatsku '90.-tih godina. Glede odnosa sa Slovenijom, suočili smo se i s pitanjem koju našu državu prati od osamostaljenja, ne riješenom granicom, Hrvatska odluka arbitražnoga suda ne obvezuje i nećemo je primijeniti. Tu nema nikakvih dilema. Sabor je u srpnju 2015. bio decidiran. Ta je odluka donesena konsenzusom. Mi smo u skladu s Bečkom konvencijom o pravu međunarodnih ugovora pokrenuli postupak prestanka sporazuma o arbitraži i povukli smo se iz tog postupka. To smo učinili stoga, što je otkrivena protupravno djelovanje druge strane. Ne vjerujem da bi i jedna druga država u svijetu, dopustila da se o njenim državnim granicama odlučuju u postupcima u kojima nije zajamčen minimum neovisnosti i nepristranosti. Pa se isto ne može očekivati niti od Hrvatske. No, Hrvatska sa Slovenijom želi dijalog, želi razgovor i želi dijalog, želi razgovor i želi rješavanje otvorenih pitanja, te je još jednom pozivam Sloveniju na dialog i nastavno na ovo jučer obavljeno pismo premjera Cerara, ponavljam da sam još 12. srpnja u Ljubljani rekao da smo otvoreni za rješavanje svih otvorenih pitanja uključivši i granicu bilateralnih razgovorima između dvije zemlje. Hrvatska se u međunarodnim odnosima zalaže za poštivanje vladavine prava, naša su diplomatska i konzularna predstavništva dnevno u situaciji da pružaju razne oblike pomoći našim državljanima. Za veći angažman na Bliskom Istoku je otvoren novo veleposlanstvo u Kuvajtu. A u proceduri otvaranja su veleposlanstvo u Koreji, Kazahstanu i u Azerbajdžanu. Generalni konzulati s posebnim interesi u BIH, Livnu i Vitezu, vratili smo pozitivnu praksu razvijenih diplomacija i organizirali tradicionalno godišnje okupljanje veleposlanika i generalnih konzula. I to ćemo raditi svaki puta nakon prve sjednice Vlade krajem kolovoza nakon ljetne stanke. Dame i gospodo u jednoj od nesumnjivo najizazovnijih godina od završetka Domovinskog rata, svojim aktivnostima trudimo se vratiti povjerenje u institucije, politiku, Vladu, Hrvatski sabor. Djelujemo odgovorno i zakonito, pristup koji imamo od prvog dana, stavlja u središte politike, svakog hrvatskog građanina. Pri čemu posebno brinemo o ranjivim društvenim skupinama. Uvjeren sam da su mnogi naši potezi pozitivno utjecali na hrvatsko gospodarstvo i društvo, a naglasiti ću u ovome rezimeu, samo neke od najvažnijih. Prvo spriječen je krah koncerna Agrokor, u čijim uzrocima nismo sudjelovali, ali čije bi poledice bile katastrofalne za njegove radnike, dobavljače, te cjelokupni gospodarski i financijski sustav. Našim mjerama potičemo gospodarski rast, povećanje zaposlenosti, izvoza i industrijske proizvodnje, a učinci porezne reforme, pozitivni su i za građane i za poduzetnike. Sustavno smo pristupili temama demografske obnove, suočavanju s prošlošću, obrazovane reforme, digitalizacije hrvatskih branitelja. Razvili smo novi koncept nacionalne sigurnosti i domovinske sigurnosti, te započeli s modernizacijom oružanih snaga. Intenzivno radimo na ulasku Hrvatske u Schengen i preuzimanju eura kao službene valute. U europskom kontekstu, Hrvatska je prepoznatljiva kao ona članica koja želi biti dio prvog kruga europskih integracija, a pritom štiteći nacionalne interese i položaj naših državljana u EU. Sve to pokazuje da smo spremni povlačiti odlučne poteze, da izazovi s kojima se suvremeno društvo suočava, ne mogu biti riješeni preko noći pa ni u jednoj prvoj godini mandata već je to dio procesa i rada kroz četverogodišnji okvir. Smatram da je Vlada u prvoj godini i ostvarila veliki dio svog programa kojim se poboljšava život naših građana te društva u cjelini, to ćemo nastaviti predano i kroz program Vlade i kroz nacionalni program reformi i kroz stvaranje tolerantne, uključive klime u hrvatskom društvu. I stoga želim podcrtati da će one 4 temeljne točke koje sam prošle godine kazao ovdje a to su politička stabilnost u zemlji, gospodarski rast i razvoj, pravna sigurnost te društvena kohezija i solidarnost i dalje biti stožerne točke rada Vlade i okvir za poduzimanje svih mjera i zakonskih prijedloga koje ćemo predstavljati ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, vrijeme podijeliti uvaženi zastupnici Lovrinović i Škibola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Najprije želim pozdraviti premijera Plenkovića sa svojim suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Na samom početku želim reći da će prva godina dana ove Vlade biti zapamćena po bavljenju same sobom. Aferama ministara gdje je premijer pola godine izgubio upravo na tim temama a u ostalom vremenu uspjelo se nametnuti još niz nameta na leđa naših građana kroz loše zakone a kao šlag na tortu je ova spektakularna predstava za javnost zvana Agrokor ili spašavanje Agrokora a da su ga zaista spasiti htjeli i da žele, onda bi se to odrađivalo mirno, profesionalno, iza kamera, ali učinkovito. Da kažem nešto o bankama. Banke su prošle godine ostvarile više od 5 milijardi kuna čiste dobiti što je najviše od krize 2008. godine i vrijeme je da to počnu vraćati u hrvatsko gospodarstvo kroz povoljnije kredite za poduzetnike. Kada će Vlada i HNB pobrinuti da se ograniče brojne naknade visoke kamate koje banke obračunavaju građanima i poduzetnicima a zbog čega imamo 330 tisuća građana u blokadi, nekoliko desetaka tisuća poduzetnika i OPG-ova koji ne mogu zbog toga vraćati svoje dugove. Ostatak građana i poduzetnika stenje pod pritiskom kamata i naknada banaka. Vlada i HNB moraju zaštititi građane i poduzetnika od samovolje banaka. Kada je riječ o Ovršnom zakonu, sve pokazuje da postojeći Ovršni zakon loš i ga treba hitno mijenjati. On stvara a ne rješava probleme što se vidi iz činjenice da se broj blokiranih, izvoz duga još više povećava umjesto da se smanjuje. Dakle ovo je loš zakon. Ovo stanje je neodrživo i to je jedan od najvećih problema hrvatskog društva. Kada je riječ o Državnom odvjetništvu, kada ocjenjujem rad Državnog odvjetništva, posebno sada u slučaju Agrokor, moram upozoriti na anomaliju koja se ponovno pojavila. Radi li Vlada ovim uhićenjima samo predstavu za mase ili želi kazniti odgovorne? To je pravo pitanje. Kako to da mediji ponovno znaju mjesta i vrijeme hapšenja i prije nego i dođe policija i istražitelji? Pravo je pitanje također zašto uz privedene bivše čelne ljude Agrokora nitko nije na ispitivanje pozvao i bivšeg visoko pozicioniranog radnika Agrokora i današnjeg ministra financija? Također očekujem da Vlada i premijer objasne kako ministri Marić i Dalić mogu sjediti u Vladi a opterećeni su brojim aferama vezanim za Agrokor? Pravosuđe u budućnosti mora još i više biti jamac stabilnosti države i društva a sada je teško bolesno. Nije cilj gospodo, podići što više optužnica nego u što kraćem roku mogućem, dovršiti postupke kako bi građanima ali i investitorima pokazali efikasnost pravosuđa a onima koji žele kršiti zakon, poručiti da njima u Hrvatskoj nije mjesto. A to sada nije slučaj. Pa zamislite, nitko od pretvorbe i privatizacije do sada nije pravomoćno osuđen za kriminal u ovoj zemlji. I upravo tu posebno vidim jaču ulogu Državnog odvjetništva koji mora pravovremeno i efikasno procesuirati sve društvene anomalije, posebno korupciju i razne vrste pogodovanja. Tražim od Vlade i povećanje kapaciteta Državnog odvjetništva i veća izdvajanja kako se može nositi sa sve složenijim problemima jer to širi korupciju kao rak ranu našega društva. Slučaj Agrokor je skup svih tih anomalija zajedno i to osim što je veliki gospodarski problem to je također pogubna poruka za cjelokupno društvo posebno mlađe generacije. Reforma pravosuđa na kojoj ova Vlada uopće nije počela raditi, mora biti jedna od ključnih reformi. Njezin cilj mora biti efikasnije pravosuđe koje će štititi građane i poduzetnike i koji će omogućavati a ne kao do sada kočiti gospodarstvo u njegovom razvoju. Kada je riječ o rastu cijena, dopustite da kažem, ne mogu ne podsjetiti da je ova Vlada svoj mandat počela nastavila brojim poskupljenjima cestarina, električne energije, podizanjem PDV-a u turizmu, plina. Podsjetit ću na skandalozan potez kada je Vlada pred izbore kupila socijalni mir i to preko leđa tvrtki u državnom vlasništvu. A sve ćemo to draga gospodo, na kraju platiti mi svi hrvatski građani. Nitko pri tome ne govori što će to značiti za domaće gospodarstvo koje stvara novu vrijednost i radna mjesta, to je nažalost praksa koja je već toliko puta već viđena i čudim se svima koji to ne prepoznaju kao predizborni trik. Državne tvrtke moraju više investirati u novca, otvarati nova radna mjesta, a država se kroz socijalnu politiku treba brinuti o građanima. Postavlja se i pitanje zašto država koja zajednički upravlja MOL-om u INA-i uopće dopušta da se plin prodaje po višestruko višoj cijeni nego što se proizvodi a da pri tome već godinama nismo vidjeli ulaganje u istraživanje i nova plinska polja? Otkada je MOL u INA-i vidimo samo smanjenje proizvodnje i devastaciju. A podsjetit ću vas na jedno još važno velebno obećanje koje je dala ova Vlada. Najavila je otkup dionica INA-e, ništa se nije dogodilo. Mađarska država širi svoj utjecaj i kroz INA-u i kroz širenje na hrvatskom bankarskom tržištu jer je OTP banka preuzela Splitsku banku a Hrvatska ne čini ništa na tom platu, … [[Govornik se ne razumije.]] se razvija, njezini čelni ljudi kupuju tvrtke po svijetu, njihove banke kupuju druge banke u Hrvatskoj a Vlada i HNB to samo mirno promatraju. Postajemo gospodo njihove sluge a oni nam se smiju i preko hrvatske predsjednice poručuju da štite svoj interes. Bravo za Mađarsku, sramota za Hrvatsku. Kada će hrvatska Vlada početi štiti hrvatske interese? Kada se zalažete za brzo uvođenje eura onda nas sve skupa želite staviti na ekspresni vlak prema Grčkoj. Nešto o porezu na nekretnine i poreznoj politici. Moram podsjetiti da je ova Vlada htjela na mala vrata uvesti dodatni namet hrvatskim građanima koji bi ih zasigurno dodatno osiromašio a to je porez na nekretnine. Ne samo da on nije mogao riješiti problem pravične raspodjele poreznog tereta nego bi to stanje i pogoršalo se. Laički rečeno Hrvatska treba zakon koji će regulirati to pitanje ali i da se ostvari učinak da bogatiji ipak plaćaju više od građana koji su siromašni. Vlada je i u tom slučaju podlegla nekoj vrsti lobija koji su ponovno preko leđa najsiromašnijih odlučili zaštiti svoje interese. Da je zakon proveden i trenutačno još nije jasno je li zakon promijenjen ili suspendiran, bio bi to posljednji čavao u lijes hrvatskog sela. Moram podsjetiti da pompozno najavljivana porezna reforma da nije pokazala efekte koji su se od nje očekivali. Svjedoci smo dakle čitavog niza poskupljenja. Kada govorimo o zaposlenosti a ne zaposlenosti, Hrvatska već sada unatoč nezaposlenosti koja je jedna od najviših u EU suočava se sa nedostatkom kvalificirane i obrazovane radne snage posebno u nekim zanimanjima. Ono što je posebno zabrinjavajuće jest pad i stagnacija broja zaposlenih čime se dodatno ugrožava mirovinski sustav. Zbog nedostatka radnika u Hrvatskoj neke tvrtke već odbijaju poslove jer ih nema tko obaviti. Vlada tu ništa ne čini kako bi se to promijenilo ali i kako bi hitno zaustavila odljev stručnjaka potičući posebne grane gospodarstva koje daju veću dodanu vrijednost usmjerenim sektorskim mjerama. Smanjuje nam se broj radno najproduktivnijih građana. U posljednjih 5 godina gospodo u radno najproduktivnijoj dobi a to je između 19 i 40 godina manje je gotovo 60 tisuća radnika. A iz Hrvatske u zadnje od oko 3 godine iselilo je oko 150 tisuća građana. Što se tiče međunarodne razmjene koju navodite, samo navodim koliko je uspješna, govori i podatak da je u trgovini sa Srbijom po prvi put Hrvatska zabilježila deficit. Reći ću nešto u obrazovnom sustavu na kraju. I dalje smo svjedoci samo rasprava o obveznoj reformi a i dalje prolaze godine i mjeseci i ništa se bitno ne čini na tom području osim stalnog mijenjanja članova povjerenstva. To je ideološki pristup i isključivo politički pristup. Što hitnije i nužno je provesti reformu srednjoškolskog obrazovanja, uvođenja dualnog sustava i onoga koji će dati radnike sa potrebnim vještinama za deficitarna zanimanja. Hitno treba donijeti obrazovnu strategiju koja će obrazovati radnike u skladu sa budućim potrebama tzv. 4. industrijske revolucije ali i potrebama ubrzanog razvoja hrvatskog gospodarstva. I na kraju, gospodine premijeru, vi i vaša Vlada prestanite donositi zakone koji pogoduju različitim interesnim skupinama, počnite se baviti jasnim strategijama u interesu vlastitih građana i naše zemlje. Hrvatskoj trebaju ozbiljni patrioti, vizionari koji će znati strateški zaštiti hrvatske interese, odnosno interese građana a ne paradirati, raditi spektakle i lijepo pričati u prazno dok drugi beru naše plodove. Hvala.
Hvala lijepa. Nastaviti će uvaženi zastupnik Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi premijeru, ministri, saborski zastupnici i zastupnice. Formalno objašnjenje ovog godišnjeg izvješća je ocjena stanja u društvu. Prvi dio vladanja obilježili su sukobi HDZ-a i MOST-a. Drugi dio godine došlo je do koalicije HDZ-a i HNS-a. Radi se o burnoj političkoj godini koja je obilježena različitim političkim prevratima, krizom u Agrokoru koja je eskalirala, poreznom reformom preko koje je došlo i do poreza na nekretnine, međutim zbog medijskog pritiska Vlada RH ipak smatra za prvo vrijeme odgoditi takav jedan namet dok po njihovim procjenama ne sazori optimalno vrijeme za implementaciju navedenog poreza. Imamo dosta velik broj onih koji su napustili Domovinu, 36 tisuća 436 je službena brojka, no u realnosti je ona mnogo veća. Navedenih 36 tisuća 436 se temelji na podacima MUP-a odnosno na broju odjavljenih prebivališta u Hrvatskoj, međutim znamo da nisu svi koji su Hrvatskoj rekli doviđenja odjavili svoje papire. U Hrvatskoj je svoj dom u posljednjih godinu dana pronašlo 13 tisuća 985 stranaca, to je jedan zanimljiv podatak. Uzme li se u obzir broj odseljenih i doseljenih, izgubili smo 22 tisuće 451 stanovnika što je otprilike grad veličine Kutine. Koji su uzroci? Mnogo ih je. Kao mladi čovjek mogu reći da dobar dio vršnjaka odlazi zbog nemogućnosti stvaranja dostojnog života za sebe i svoju obitelj. Imamo također veliki broj raspada brakova, međutim to nije trend koji je karakterističan samo za Hrvatsku nego i za ostale zemlje svijeta. Očito je da je hiperkapitalizam uzeo maha te uvelike utječe na karaktere ljudi koji postaju sve sebičniji, netolerantniji i mnogo manje solidarni što definitivno utječe na međuljudske odnose koji su u ovakvom sustavu često nažalost, baziraju samo na interesu. Mladi danas su jednim dijelom taoci ovakvog sustava i društva, a drugim dijelom krivci zbog svoje pasivnosti i manjka društvene proaktivnosti, pa i u političkom smislu. Obrazovni sustav ne cijeni slobodoumnost, kritička preispitivanja, vlastite stavove i razmišljanja, nego više reprodukciju onoga što je napisano. Za većinu Europljana projekt Europe u kojem se zemlje približavaju, najvažniji je politički događaj u posljednjih 60 g. Govoriti da nije uspio ili da bi jedan od aspekata projekta njegov valutni sustav mogao propasti smatra se skoro pa herezom. Međutim, realnost ponekad šalje bolne poruke, europski sustav je slomljen, a ako se brzo ne popravi, cijena bi mogla biti enormna. Posebno visoku cijenu plaćaju mladi Europljani čija je budućnost u neizvjesnosti. Oni možda ne shvaćaju potpuno ekonomske temelje, ali shvaćaju, da oni koji su ih nagovarali na podršku stvaranja eura i euro zone u kontekstu nezapamćenog napretka danas im govori o nužnosti mjera štednji koje će kratkoročno izazvati nelagodu, ali dugoročno će pomoći. Postoje velike sličnosti između programa koje MMF nameće zemljama u razvoju i rastućim tržištima. Kakve su bile nametnuti Grčkoj i drugim pogođenim zemljama u vrijeme buđenja velike recesije. Nedavno je i ministrica Dalić najavila uvođenje eura, prva je adaptacija eura desila se pred kraj milenija, točnije 1.1.1999.g. Tada su u zonu zajedničke valute, ušle Austrija, Belgija, Finska, Francuska, Njemačka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal i Španjolska. Dvije godine nakon 1.1.2001., u euro zonu ulazi Grčka, nakon toga imamo pauzu od 6 g. koji od 1.1.2007. probija Slovenija, a godinu dana nakon nje, u monetarnu Uniju ulaze Cipar i Malta. 2009. ulazi Slovačka, 2011. Estonije, tj. 2011. Slovačka, Estonija 2014., Latvija 2015. i Litva 2016. Sve zemlje članice EU obvezane su uključiti se u euro zonu, čim zadovolje uvjete. Međutim, tu bi ispravio također navod premjera, nije baš točno da su sve zemlje obvezatne uzeti euro, jer postoji nešto što se zove model … [[Govornik se ne razumije.]] opcija izlaska iz euro zone. Velika Britanija i Danska nisu prilikom pregovora ulaska u EU prihvatile takav ajmo reći odnos, tako da Danska, npr. ne mora preuzeti euro, isto tako Velika Britanija, međutim, znamo da je Velika Britanija u procesu izlaska iz EU. Ukidanje kapitalnih kontrola u '90.-tima došlo je do ograničenja moći središnjih banaka u borbi protiv špekulacija. Rješenje za taj problem našla se u stvaranju monetarne unije. Eliminirala se time mogućnost devalvacija i revalvacija. Znači bitno je razlikovati pojam devalvacija i deprecijacija, isto se odnosi na tečaj, međutim devalvacija je monetarni akt, a deprecijacija jest stanje koje se događa na tržištu. Špekulaciji kapitala će biti onemogućene u sustavu zajedničke valute. Jedinstveno tržište će zajedničkom valutom ojačati, što će dovesti do povećane stope rasta gospodarstva. Sve su to teze kojima se krenulo u monetarnu uniju. Početkom 1999. europska monetarna unija je i službeno otpočela, time što su se devizni tečajevi zamrznuli na nivo MMS pariteta, monetarna politika je transferirana na europsku središnju banku. 2002. g. euro se pušta u opticaj. Delorov izvještaj 1989. pruža temelje za jedinstvenu valutu euro i stvaranje Europske monetarne unije. 3 stupnja Delorovog plana sve zemlje članice EU prihvaćaju zajednički tečajni mehanizam ili ERM, smanjuju se rasponi tečaja i centralizira zajednička makroekonomska politika, zamjenjuju se nacionalne valute jedinstvenom europskom valutom. Da li je sve pozitivno ulaskom u euro zonu? Da li postoje i neke negativnosti koje često ne možemo čuti u javnosti? Naravno da postoje jer sve ima svoje prednosti i nedostatke. Za demokraciju je bitno da iznosimo i prednosti i nedostatke. Njemački ministar financija Hans Eikel je priznao u svibnju 2002.godine, kako je uvođenje eura dovelo do porasta cijena, te da je teret tranzicije na novu valutu prebačen na potrošače. Možemo navesti primjer iz Latvije, koja je prešla na euro 1.1.2014., cijene su počele rasti, već i nekoliko mjeseci prije prelaska na euro, odnosno, prije prvog siječnja, a i nastavile su rasti nekoliko mjeseci nakon. Trgovci neće cijenu naglo dići, na sam dan prelaska na euro, jer znaju da to može rezultirati protestima i nemirima, već se ta tranzicija provodi postepeno kroz 6 mjeseci ili više. Cijene će skočiti ali ne toliko na očigled, a kada euro već bude uveden, prosječni potrošači bit će još uvijek dovoljno zbunjen tranzicijom da im se nakon uvođenja može još malo podebljati cijene. Ulasku u europsku monetarnu uniju postoji nešto u ekonomiji što se zove i asimetrični šokovi. Imate zemlju koja je u gospodarskom razvoju, imate zemlju koja je u ekonomskoj depresiji ili recesiji i teško uskladiti jedinstvenu monetarnu politiku iza jednu i za drugu zemlju. Ono što je bitno za reći jest da zemlja gubi neovisno monetarnu politiku odnosno mogućnost upotrebe politike u stabilizaciji outputa i zaposlenosti [[Upadica Reiner: Molim vas, privedite kraju.]] Kada je zemlja pod pritiskom, promjena u outputu, fluktuirajući tečaj ima prednost nad fiksnim tečajem, automatska stabilizacija putem promjene relativnih cijena. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HSS-a govoriti uvaženi zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa. Malo smo zaspali. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade RH, poštovani ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Slušao sam pozorno predsjednike Vlade RH više od sat vremena i moram reći da postoji jedna stara hrvatska poslovica koja kaže „Tko radi, taj griješi“. U više od sat vremena ekspozea predsjednika Vlade RH nisam čuo niti jednu samokritiku, niti jednu priznatu grešku i sve skupa me navodi samo na jedan zaključak, da ovo nije bilo izvješće o radu nego izvješće o neradu Vlade RH u zadnjih godinu dana. Poštovani predsjedniče Vlade RH, 75% ljudi koji još uvijek žive u RH vam ne vjeruju i misle da država ide u lošem smjeru. Kada bismo tu pribrojali stotine, sada već stotine tisuća ljudi koji iselili u zadnje vrijeme iz RH, onda bi taj postotak bio svakako i veći. Mi smo danas daleko, miljama daleko možda i dalje nego ikada prije od države blagostanja o kojoj smo prije 27 godina svi maštali i za koju smo se borili a nažalost, najgore nas tek čeka. Krenut ću po redu. Što se tiče vanjske politike Hrvatska se odnosno Vlada RH i Predsjednica države nas uporno guraju u nekakve međunarodne integracije kojih nema na spiskovima koje čine budući sanitarni koridor između istoka i zapada Europe. Ne znam zbog čega se to čini, ne znam kome mi trebamo služiti ali ostaje činjenica da Hrvatskoj nije mjesto u nikakvim novim Vojnim krajinama nego nam je mjesto među razvijenim država središnje i zapadne Europe kamo vjeruje, svi naši stanovnici žele da država pripada. Uostalom, nitko iz Hrvatske ne iseljava u Poljsku niti u Češku niti u Mađarsku nego iseljavaju naši mladi u Irsku, Njemačku, Nizozemsku, Norvešku i zapadne i središnje zemlje pa bi i mi kao država trebali stremiti tome. Uspjeli ste nas u godinu dana posvađati ili ne pomiriti sa svim susjedima, danas ne postoji nijedna država koja graniči sa RH s kojom bismo mogli reći da smo u dobrim odnosima, dapače štoviše, u sve lošijim i lošijim odnosima smo i sa Slovenijom i sa Mađarskom i sa Crnom Gorom i sa BiH-om i naravno, klasično i sa Srbijom. Unutar EU-a ali niti šire nemamo saveznika i mi kao mala država koja smo oduvijek ovisili o saveznicima, sjetiti se 1990. i savezništva sa Njemačkom, sa Vatikanom, bez čega ne bi bilo međunarodnog priznanja, danas smo u situaciji da saveznika na nijednoj strani nemamo. Što se tiče pravosudne politike, ne treba gubiti previše riječi jer vaša pravosudna politika je dobro poznata i znana svima u ovoj državi. Presude kojima svjedočimo zadnjih dana ali i zadnjih godina, ali zadnjih dana dramatično, to su presude kojima se smije cijela država. One su apsurdne svima u ovoj državi osim valjda vama iz HDZ-a i vaših koalicijskih potrčka iz HNS-a i ostalih stranaka. Moram vas podsjetiti poštovani predsjedniče Vlade RH, da mi je ovih dana došla jedna bakica koja je prekršajno kažnjena zbog branja gljiva i prijeti joj ovrha a s druge strane, oni koji ubijaju po našim cestama i po našem more, završavaju slobodni. To je vaše pravosuđe. Financijska i porezna politika, uveli ste porez na nekretnine pa ste od toga odustali. Uvalili ste u probleme sve čelnike lokalnih jedinica koje su praktički već napravile veliki dio posla i gdje mi moramo objašnjavati vašu poreznu politiku iako ni mi sami ne znamo što ste točno mislili. Da ne govorim o tome, a gospodin Šuker će jako dobro znati da za njegovog vremena, više gradovi i općine ne dobivaju smjernice za izradu proračuna a lokalne uprave ne dobivaju, nemojte se ljutiti, ja sam gradonačelnik, valjda znam da već 3, 4 godine nema nikakvih smjernica za izradu proračuna, ali pogriješiti naravno ne smijemo, no dobro. Državna imovina, ministarstvo koje je izmišljeno zbog gospodina Marića, onog drugog Marića jer gospodin Marić nije htio biti ministar bez portfelja, moralo mu se nešto naći, pa mu se našla baš državna imovina, ima gospodine premijeru, samo jedan zadatak. Da svu državnu imovinu preda na upravljanje gradovima, općinama i županijama i da donese jedan dekret po kojem bi se to ministarstvo samo ukinulo. To mu je jedini zadatak koji eto, godinu dana nije napravio. Obrazovna politika, ja se pitam gdje je zapela školska reforma, ukoliko uopće možemo govoriti o nekakvom društvenom konsenzusu oko reforme koja eto, nikako, nikako da krene. Iako je na snazi nova koalicija, ministrica dolazi iz jedne od satelitskih stranaka HDZ-a, ostala je stara politika i stari maćehinski odnos prema prosvjeti, prema prosvjetnim djelatnicima prije svega, koji se obezvrijeđeni, koji su potplaćeni, koji nemaju autoritet i koji nemaju nikakvog motiva da uče naši djecu ništa drugo osim ono što djeca mogu naučiti sama iz društva, a to ne može biti dobro. I dalje su nepotrebni predmeti a osnovnoškolci će uskoro ako se ovako nastavi, morati zaposliti nosače torbi jer torbe koju učenici u 5. razredu osnovne škole nose, jednostavno nisu adekvatnoj toj školskoj dobi. Što se tiče zdravstvene odnosno socijalne politike prema umirovljenicima imamo tihu najavu od vašeg ministra gospodina Kujundžića privatizacije zdravstva, konkretno privatizacije primarne zdravstvene zaštite. Naši liječnici masovno odlaze i odlaziti će i dalje a država ništa ne čini da ih se u tome spriječi i da ih se na neki način zadrži u Hrvatskoj koja ih je odškolovala. Znate li gospodine Plenkoviću da svaki 5. građanin Hrvatske treba socijalnu pomoć a gotovo polovici stanovnika naše domovine prijeti siromaštvo? Hrvatska pod vašim vodstvom, pod vodstvom HDZ-a i satelita prestaje biti socijalno odgovorna država, to je činjenica. Možda zbog tog naziva socijalnog koji neke vaše koalicijske partnere vjerojatno podsjećaju na socijalizam ili komunizam. Morali biste im vi objasniti da to nije slučaj. Što se tiče demografske politike s kojom se toliko hvalite moram vas podsjetiti da danas u državi živi manje od 4 milijuna stanovnika i da se danas sa osobnom iskaznicom može otići u Irsku i u Njemačku i da se ne treba nigdje odjaviti niti posebno prijaviti i to su oni koji ne ulaze u nikakve statistike. Tendencija je naravno stalnog dramatičnog ubrzanog pada stanovništva i daljnjeg iseljavanja a prirodni priraštaj je u sve većem i većem minusu. A ono što posebno žalosti da iseljava najaktivniji dio stanovništva i da će vrlo, vrlo brzo postati upitno financiranje svih mogućih fondova a vjerojatno i nas političara. Ti ljudi iseljavaju iz države ne samo zbog toga jer su potplaćeni ili ne mogu naći posao, ja znam jako puno ljudi koji su iselili i koji će iseliti iako imaju relativno dobar posao i dobro plaćen posao u Hrvatskoj. Oni gospodine Plenkoviću iseljavaju zbog vas jer ne mogu gledati ovo što se događa i ne žele da im djeca rastu u društvu koje postaje sve nazadnije i sve primitivnije. Oni iseljavaju jer je ovo, jer je naša Domovina Hrvatska vjerojatno jedina država na svijetu gdje rodni list ima rok trajanja od 6 mjeseci gospodine Plenkoviću. Jer ako prođe rok od 6 mjeseci taj dokument više nije valjan. To je samo jedan od apsurda u ovoj državi koji ide ljudima sve više i više na živce. I zbog takvih sitnica, naoko sitnica revoltirani odlaze. O poljoprivredi neću trošiti previše riječi jer nemam što reći osim može vas biti sram Vlado RH i svi oni koji ste napravili ovo od hrvatskog ruralnog prostora i od hrvatske poljoprivrede. Sram vas bilo što ste napravili Agrokor i što je Agrokor tako posredno i neposredno uništio hrvatski ruralni prostor, uništio hrvatsko selo a sada kada je propao uništiti će i ono malo dobroga što je ostalo a za što ste krivi apsolutno vi i samo vi [[Upadica: Dobro ne moraš vikati.]] [[Upadica: Neka, neka, neka se čuje.]] Ne čujte dobro, nemojte se ljutiti, da čujete dobro onda bi došlo do vaših ušiju ovo što radite a ne biste kao mala djeca dizali ruke i čuvali vaše fotelje na nekim sljedećim izborima nego biste se i vi kao domoljubi iz HDZ-a pobunili zbog ovih stvari jer znate da sam u pravu i znte da je sve ovo o čemu pričam istina. … [[Upadica se ne čuje.]] Tko je to rekao? Prvo nismo mi na „ti“ gospodine Đakiću.
Ajdmo, ajdmo malo biti parlamentarni, ajde, molim vas, nemojmo dovikivati iz klupa a govornik isto će nastaviti svoje
A gospodin Plenković se referirao na Projekt Slavonija, ja moram posebno naglasiti Slavoniju zbog toga jer je ona najugroženija što se tiče iseljavanja, dakle masovno se iseljava upravo iz Slavonije iako su naši hrvatski otoci, većina otoka iako je Lika, iako je Gorski kotar, iako su Bilogora već prije iseljeni ali Slavonija je ta eto oko koje ste se vi posebno zalagali pa ste skupili župane svih 5 županija, najavljivali pomopozno Projekt Slavonija. Od toga ja ne vidim ništa, Slavonci ne vide ništa, odnosno Slavonci ono što vide to je Atlanski ocean i Republika Irska a ne vide više Panonsku Hrvatsku, Slavonsku ravnicu. Ja se nadam da će uskoro zakon o Slavoniji jer biste na taj način barem deklarativno pokazali da vam je stalo iako ja doista ne znam što bi se tu dalo napraviti uz ovakav način poslovanja. Govorite o rastu, sve brojke rastu, ja vidim i hrvatska javnost vidi da u Hrvatskoj raste samo broj uhljeba, raste broj onih koji napuštaju ovu našu lijepu ali tužnu Domovinu i raste broj hrvatskih branitelja iz godine u godinu, iz godine u godinu, iz zakona u zakon. Na kraju gospodine Plenkoviću branite ono što je neobranjivo, branite Zdravka Marića, branite čovjeka koji čak i nije došao u politiku jer prije godinu i pol nije bio član HDZ-a, ne znam jeste ga u međuvremenu učlanici, branite čovjeka koji je direktna produžena ruka Agrokora i branite tezu svih onih koji tvrde da su Agrokor i HDZ jedno te isto i da je Agrokor u principu ima HDZ kao političku stranku koja ga brani. Na stranu ova farsa oko uhićenja, na kraju ćemo vidjeti što se sve mislilo kada se išlo u ove akcije koje su smiješne cijeloj hrvatskoj javnosti. Gospodine Plenkoviću završiti ću na način da ću vam poručiti u ime cjelokupne, ili neću reći cjelokupne hrvatske javnosti u ime ovih 75% ljudi kojih još uvijek živi u Hrvatskoj, koji smatraju da Hrvatska ide u lošem smjeru, da podnesete vi i vaša Vlada ostavku i da raspišete izbore na kojima će se pojaviti možda netko tko će griješiti a onaj koji je griješiti taj će vjerojatno nešto i raditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime zastupnika GLAS-a i HSU-a vrijeme podijeliti uvaženi zastupnici, neće biti podjele vremena, govoriti će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani premijeru, poštovani potpredsjednici Vlade, kolegice i kolege. Evo imamo priliku slušati Izvješće o prvoj godini mandata rada Vlade i imamo jednu uobičajenu metodologiju. Uobičajena metodologija da premjeru sat vremena kaže sve što je radio, da mi to više ili manje pažljivo slušamo, da iza toga sabornica se malo isprazni kao što je sad, i svaki je na svom laptopu ili na svom mobitelu i međusobno se ne slušamo. Ono što je još važnije, važnije je to da kad slušate izvješće imate osjećaj da živimo u različitim državama. Da živimo u jednoj državi u kojoj je sve divno, krasno ili da živimo u državi u kojoj kreću izbori. Jer premjer je održao jedan odličan predizborni govor, u trajanju od sat vremena u kojem je obećao, što kako i zašto treba raditi. Ja bih puno više voljela da sam u tom govoru čula što se napravilo, da sam čula što se eventualno propustilo napraviti i da sam čula što će biti jake ideje i jake želje da se napravi. Nažalost, ja to nisam čula. No međutim, zaista je podijeljeno na temama. I kad malo gledate te govore i malo gledate činjenice i ne vjerujete tuđim riječima nego vjerujete svojim očima, postoji nešto što je izraziti uspjeh ove Vlade. Uspjeh ove Vlade je da uopće postoji. I to je uspjeh Vlade. Jednom interesantnom političkom trgovinom Vlada je uspjela opstojati i rezultat toga je, da su naši građani potpuno izgubili povjerenje u demokraciju, izgubili su, odnosno, uvjerili smo ih u ono što oni cijelo vrijeme govore, a to je da političari međusobno trguju, da kad nekog birate da ne znate koga ste birali i uspjeh je da je u Hrvatskoj nitko postao najpopularniji političar. To je apsolutni uspjeh i na tome sve čestitke to ni jedna Vlada do sada nije uspjela. No, međutim, ajmo malo vidjeti kako ova Vlada funkcionira, funkcionira na način da imamo odlične predstave za javnost. Pa tako imamo i predstavu koju imamo priliku vidjeti kroz protekle dane, koji pokazuje Agrokor i ono što imamo, imamo da Vlada funkcionira po modelu pokušaja i pogreški. Pa nešto pokušamo, pa onda priznamo da smo to pogriješili, pa ćemo onda pokušati nešto iz početka, ajmo vidjeti poreznu reformu o kojoj smo govorili, pa imamo porez na nekretnine, pa smo rekli i to ćemo uvesti iako su svi govorili nemojte Hrvati su štedjeli u nekretninama, nisu štedjeli u zlatu, nisu štedjeli u dionicama, nisu u dijamantima, nismo spremni nemojte. Rečeno je, napraviti ćemo, da bi onda ovo ljeto rekli pa eto, baš i nismo. Jednako tako trebamo malo gledati, pred godinu dana je ovdje bio program Vlade i u tom programu Vlade imamo listu obećanja, imamo i sad nakon godinu dana listu obećanja, ali ajmo malo vidjeti što su obećanja a što su stvarnosti. I onda imamo obećanja stvaranje novih i kvalitetnijih radnih mjesta i to sad govorimo. To smo isto napravili, stvorili smo 10000 novih kvalitetnijih radnih mjesta za zaposlenje, ali ta radna mjesta nisu u Hrvatskoj stvorili, nego negdje drugdje u EU i mladi ljudi se iseljavaju. Onda je rečeno, radimo u Ministarstvu demografiju da zaustavimo iseljavanje i demografsko obnovu. Ne samo da nismo zaustavili. Ona se vrtoglavo povećava. Gospodine premjer, jednako tako, imamo mladi ljudi koji žele otići i to su u principu mladi i obrazovani u naponu snage. Oni koji bi trebali biti nositelji razvoja Hrvatske pa i njene demografske obnove, bez ljudi, bez mladih ljudi bez ambicioznih ljudi bez obrazovanih ljudi nema ni demografske obnove, a nema ni razvoja Hrvatske. I to govore, kad malo razgovarate s njima, kad ne živite u jednoj kuli i mislite da život prolazi uz vas, nego malo razgovarate s ljudima i pitate zašto oni odlaze. Pa vam oni kažu, ne samo zbog posla, to je jedan dio. Oni iseljavaju, jer im je dosta čekanja, da se u Hrvatskoj nešto promjeni. Dosta im je lijepih obećanja, dosta im je lijepih riječi, iz jednostavnog razloga što oni imaju zdrave oči i tim očima vide. Vide da u Hrvatskoj nije prestala korupcija, da u Hrvatskoj nije prestao nepotizam, primitivizam, neefikasnost, nefunkcionalnost. Dosta im je da imaju poreze kao što su porezi u Švedskoj, a da su usluge onakve kakve su u Hrvatskoj. Spominjemo društvenu pravednost i solidarnost. U posljednje vrijeme Hrvatskom vlada cinizam, svatko gleda sebe i svoj interes. Javno dobro, prestala je biti tema. Javno dobro samo spominjemo kad nam je to zgodno u nekom kontekstu i spominjemo trebalo bi. Od tog trebalo bi nemamo napretka. Na svakom koraku ti mladi ljudi vide, vide jer žive u realnom svijetu. Ne žive od kuli od karata. Vide da prosperiraju povlašteni koji imaju rođake na pravom mjestu i još je bolje da su recimo i članovi pojedinih stranaka. A pogotovo je idealno da su članovi stranaka koji su na vlasti. Puna usta nam je demografije. No međutim, malo pogledajte kako to u stvarnosti funkcionira. Imamo ministarstvo koje to ima u svom naslovu. I onda malo pogledate to ministarstvo i način na koji koristi fondove EU, ono što ne iskoristimo, iskoristiti će netko drugi. Iskoristiti će na način da će to biti prosperitet i da će mu to biti napredak. Mi to ne koristimo. Kad je riječ o Ministarstvu demografije, nismo iskoristili ni fondove EU, koji su namijenjeni za obnovu domova, za mlade i domova za socijalne usluge. Nismo iskoristili ni ono kad je riječ o invalidima. Nismo ni iskoristili i ono što nam je bilo moguće, a to je povući sredstva za socijalne samoposluge, jednako tako jedan od vrlo jednostavnih povući sredstva za hranu djeci u školama. Je, ali što smo napravili? Rekli smo da ne želimo da imamo pravobranitelje, ne želimo da pravobranitelji dođu ovdje, da imaju izvješće, da to izvješće pokaže realno stanje i da u tom izvješću imamo stvari koje nam se ne sviđaju. I s kime smo krenuli? Pa najjednostavnije nam je bilo na one na koje se svi uzdamo da su nam važni a pokazali smo kako je važno, to je bila pravobraniteljica za djecu. Jednako tako u nekoliko puta sam od gospodina premijera imala priliku čuti a i čuti za ovom govornicom nadilaženje društvenih podjela. Dragi moji kolegice i kolege, bez obzira što ste svi na svojim mobitelima i gledate što je bilo u posljednje vrijeme i kako su koji mediji što prenijeli Hrvatska nikada nije bila podijeljenija nego što je to sada. Odlično. U godini dana smo odlično to uspjeli, ja bih rekla i malo duže. Nikada nije bilo većih razlika između poželjnih i nepoželjnih u ovoj zemlji po različitim osnovama. Opet se broje krvna zrnca, pita se ljude jesu li poželjne vjere, voli li se po poželjnom modelu i je li su obitelj uredili na poželjni način. Podjele u institucijama države koja bi trebala biti sekularna počinje od vrtića. Država se odlučila zadirati i petljati u stvari u kojima se uopće ne bi, smjele ticati i stvara zastrašujuće podjele. Posebnu pažnju u svom programu Vlada je posvetila gospodarstvu, jasno, logično i priča o tome što bi trebalo napraviti i imamo zaista jednu zgodnu priču, priču Agrokora. Pa taj Agrokor, taj jedan veliki šator ili veliki kišobran zasjeni sve druge stvari. Pa onda imamo jedan dan gledamo tko se hapsi, pa kada će se hapsiti, pa tko je gdje od njih svih zajedno. Priča od Agrokora nije od jučer, priča od Agrokora je znatno duža i moramo jasno reći sljedeće. Agrokor je rezultat rođačkog kapitalizma, rezultat sprega i jedne privatne kompanije i države. Rezultat u kojem jedna kompanija ima i proizvodnju i preradu i prodaju. I ono što bi trebalo biti a to je da se to više u Hrvatskoj nikada ne ponovi. I onda imamo jednu sapunicu u kojoj svi zajedno učestvujemo. Sapunica kreće sa osnivanjem Istražnog povjerenstva. I onda smo za Istražno povjerenstvo svi ali ne baš u ovom trenutku. I svi znamo kako će sapunica završiti. I no međutim da bi bilo tako zanimljivije onda mi tu uvodimo neke nove likove, pa napravimo to sve zanimljivije i pred tjedan dana bijeli dim iz Sabora, dogovorili smo se. I lijepo tu mi izglasamo svi sretni i zadovoljni Istražno povjerenstvo. U subotu ja slučajno listam vijesti i čujem predsjedniče Vlade predsjednika Sabora koji kaže imali smo sastanak i mislimo da Istražno povjerenstvo neće početi sa radom. I mislim si ja, gospodin Jandroković zna nešto što mi ne znamo. A zna nešto da zaista cijeli ponedjeljak slušamo da li će početi ili neće početi. I vi ste svoj govor počeli interesantno, rekli ste, predsjedniče Vlade da stavljate čovjeka u središte politike. I stavili smo, čovjeka koji se zove Ivica Todorić. I on je sada u središtu politike i o njemu raspravljamo i pri tome kažemo da to Istražno povjerenstvo zapravo možda treba, možda ne treba. Istražno povjerenstvo je izglasano u ovoj sabornici, Istražno povjerenstvo su izglasali saborski zastupnici. Pa ajdemo odgovorno i jasno, neka kolege iz HDZ-a, dakle i vladajuće većine zajedno sa HNS-om imaju dovoljan broj ruku neka uredno kažu mi ne želimo Istražno povjerenstvo, neka bude točka o ukidanju Istražnog povjerenstva, to mogu izglasati i maknimo sapunicu iz Sabora. Nemojmo uvoditi nove likove, završimo ju pa će možda biti u nekom drugom vremenu tema za nastavak te sapunice sa nekim drugim likovima. Jednako tako zaista veliki dio vašeg izvješća i važnost gospodarstva. Između ostalog kada govorite o gospodarstvu trebamo govoriti o proračunima i rashodima. I ono što jasno moramo reći da Hrvatska će i dalje ostati fiskalno neodgovorna zemlja opterećena troškovima kamata, izložena potencijalnoj fiskalnoj katastrofi u sljedećoj krizi. O čemu govorim? Ne može se imati. I rast plaća liječnika da nam ne bi iseljavali. I učitelja. Zašto? Zato jer su oni to zaslužili. I kupovati lovce bombardere jer nam jako trebaju jer tko štiti naše nebo. I ulagati u željezničku infrastrukturu jer je zaostala. I u obnovu škola i bolnica jer im krovovi prokišnjavaju a ja sam tu imala prilike čuti da je početa energetska obnova, energetska obnova je početa nešto davnije i davati više našim braniteljima jer su nas oni obranili. Ima tisuću drugih stvari. U zemljama u kojima žive odgovorni ljudi, u zemlji u kojoj premijer odgovorno upravlja tom zemljom moraju se poštivati zacrtani makro okviri. Naravno mi ne znamo koji su to okviri, bilo bi nam malo lakše da znamo ali jasno znamo kako se vrši distribucija i kako vidi aktualna Vlada. Povećanje sredstva za avione i branitelje, povećanja sredstva za ono, a za ono sve što smo pobrojali čini se da nema novaca. Jednako tako puna nam je usta o tome da Hrvatska želi biti konkurentna zemlja, da se želimo pozicionirati sa ostalim zemljama EU pa i sa ostalim zemljama kad je riječ o svijetu. I onda malo gledam izvješće o konkurentnosti. Brojke ne lažu, brojke su vam prokletstvo. Takva je kakva je i ne možete ju, možete riječima objašnjavati koliko hoćete ali brojka je takva kakva je. I onda vidite da je u top 10 najkonkurentniji zemalja svijetom počevši od Švicarske a završiti sa Finskom, ali recimo da je Češka 31., Poljska 39. i top 50 završava Slovenija na 48 mjestu i Bugarska na 49. Hrvatska je 74. Mi bi ovaj trenutak trebali znati koji su to projekti, na koji način želimo ući tamo recimo 2025. to bi nam trebala biti realnost u top 45. na novoj ljestvici konkurentnosti, ali drugi neće stajati. Drugi će jednako tako raditi. Prema tome, neće drugi stajati dok mi ne dođemo do toga. Zato su nam, gospodine premjeru potrebne veće ambicije i cjeloviti pristup u javnim politikama. I za kraj, kao što ste vi otprilike pri kraju govorili o vanjskoj politici, poštovani predsjedniče Vlade, ajde da budem dobro namjerna pa ću to reći na sljedeći način. Možda je previše vas stručnjaka za vanjsku politiku otišlo u druge poslove. Na različita zagrebačka brda, pa između ta dva brdašca nastao je ponor koji je očito nepremostiv. Jer posljedica je toga da nismo imali nikad složenije i nikad slabije vanjsko političke odnose, odnosno, položaj naše zemlje. Poštovani premjeru, od svega, je realizirana jedna velika 0, ako izuzmemo da ste odlično odradili trgovinu i da smo uspjeli da je nitko najpopularniji političar i da 75% građana Hrvatske to jasno i kaže. Kao što je recimo u reformi obrazovanja, tako i u svemu drugom, nije dovoljno samo pričati i mazati oči javnosti nabrajajući projekte koje ćemo tobože provesti. Od kojih nema ne veliko P, čak ni malo P od projekata. Porezna reforma je napravljena na način da je posljedica toga, da se naši građani su u strahu kad će se koji od ministara probuditi i pasti mu na pamet neke nove, neki novi porezi i neki novi nameti. Budući da mi vrijeme ide kraju, ja bi samo za kraj rekla i molila, nemojte plašiti građane novim porezima. Plašimo ih već sasvim dovoljno posljednjim skandaloznim sudskim presudama. I ono malo građana koji je vjerovalo da postoji pravosuđe u RH, nažalost su izgubili povjerenje. Uveli smo u pravosuđe jednu novu riječ sinkopa. Pa će ta sinkopa ostati obilježena u našem pravosuđu. Ja ipak uvijek u svim svojim izlaganjima ne propustim priliku da ne kažem da sam arhitekt, da sam tehničke struke, da tehnički razmišljam. Pa kad gledam tu presudu, onda razumijem jedino da imamo užasno puno ljudi u zatvorima pa da je dogovor u pravosuđu da probamo ne stavljati u zatvore nove ljude jer nema mjesta, ne želimo raditi nove. Ali mamimo sve ovo što sam rekla. Na čelu države treba biti premjer koji je odgovoran. Premjer koji ne govori obećanja, premjer koji medijski nema teme koje su zgodne nego premjer koji nakon godinu dana kaže, željeli smo to, napravili smo to, a u sljedeće 3 godine napraviti ćemo to. Sukladno svemu viđenom, nemamo razloga biti optimistični u naredne 3 godine. Ova Vlada ne samo da ne ulijeva povjerenje nama saborskim zastupnicima, neusporedivo važnije je da ova Vlada ne ulijeva povjerenje građanima RH. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, vrijeme podijeliti uvaženi zastupnik Dodig i Hrg. Prvo uvaženi zastupnik Dodig.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani premjeru, poštovani ministri, dakle, danas smo slušali vaše izvješće, ja mislim da niste govorili na 3 jezika nego na hrvatskom. Ali je zanimljiva činjenica kako smo različito čuli to izvješće. Pa evo, npr., vi ste počeli s rečenicom kako je ono bilo, da je čovjek u središtu zbivanja i to ste povezali s određenim konkretnim primjerima. Neki su čuli ovdje da ste izgovorili riječ Todorić ili je to njihova fikcija, a ja sam čuo da ste tog čovjeka kad ste spomenuli da je čovjek u središtu zbivanja, ja sam čuo 30000 nezaposlenih u kontekstu Agrokora, na 1000 ljudi koji su vezani uz OPG-ove i Agrokor, na kooperante itd. Zanima me što se to dogodilo da mi tako različito čujemo, nešto što je jasno rečeno. Vidite, postoji teško mi je ovako govoriti jer se obraćam vama a gledam njih, ali razumjeti ćete me. Postoje situacije u životu kada se teško nosimo sa nezadovoljstvom. I sada ljudi koji žele zaista promijeniti to svoje nezadovoljstvo ima dvije vrste reakcija. Kod nekih ljudi se nezadovoljstvo pretvori u zločestoću i manipulaciju, a kod nekih se pretvori u pokušaj da se promijeni zaista stanje. Da bi to opisao kako se radi i manipulacije i manipulacijama, spomenut ću još jedan podatak koji je ovdje izrečen da brojke ne lažu, a prije je jedan govornik rekao da 70% ljudi, 75% ljudi ne podržava ovaj smjer politike. Radi se o apsulutnoj laži i manipulaciji brojkama. Najprije radi se o 75% anketiranih, to može biti od 100 anketiranih 75 ljudi smatra da to nije u redu. Ali to generalizirat i pretvorit u opće nezadovoljstvo 75% građana je zaista manipulacija. Kad ćemo se dozvati pameti da ćemo prestat manipulirat? Jer sami postajemo dio izmanipuliranog miljea. Vi ste krivi i to smo sada čuli što jedan sudac u Šibeniku izrekao presudu kakvu je rekao. Sutkinja, dobro, sutkinja. Šta mislite šta ste vi morali učiniti? Smijeniti sutkinju? Smijeniti ministra pravosuđa? A to su nevjerojatne činjenice na koji način se stavlja krivnja na nekoga koji s tim apsulutno nema nikakve veze. I to izlazi iz kuće koja se zove Hrvatski sabor, najznačajnija politička institucija u zemlji. Da stvar bude još gora, da bude još gora, desetci ljudi ovdje koji vas kritiziraju nakon što su izrekli nevjerojatne besmislice, neću govoriti laži nego besmislice, nema ih ovdje, nema ih ovdje. Valjda ne osjećaju hrabrost da se barem se pogledamo u oči. Marasa, ne slažemo se ali se gledamo, ima hrabrosti ostati. Ja se uopće ne slažem s njim. Ali ima ovih koji izgovore laži i nestanu. Ja gledam ovdje ministra Vargu. Vi ste spomenuli e-uputnice i postignuća u zdravstvenom sustavu. Ministar Varga je dosta zaslužan zato. Pa to treba reći, nije u ovoj Vladi. Pa čemu je teško reći istinu? O mnogim se stvarima nisam slagao, ali ono što je istina poboljšanje koje je on donio, apsulutno je podloga na kojem sadašnji ministar nastoji to još popraviti. Pa hoćemo li na takav način razmišljati ili ne? Vratit ću se malo na Agrokor. Agrokor je zaista test bio. Ja ne govorim o tome da je Agrokor dobra priča i da je ono što se događalo s Agrokorom što traje godinama da je to nešto što treba naš bit model. I da trebamo revidirati naše stavove kako te, kako se odnositi prema tim tvrtkama koje su od sistemskog značaja. Ali šta bi se dogodilo da Vlada nije reagirala? Ja mislim da bi je trebalo napasti onda i partneri i HDZ bez obzira koja vlada, i SDP, i svi u ovom Saboru. Jesmo mi ovdje zbog ljudi ili zbog stranačkog interesa? Pa Agrokor su financirali sve Vlade, uključujući i SDP. Ne financirali ali davali u Agrokoru vidjeli po nekad i spas. I sad ću reći nešto što će ispast strašno ružno u ovom trenutku. Ali Ivica Todorić je nekad služio kao spas za određene firme. Druga je stvar što se u takvim situacijama razvije ombipotentni ego pa ljudi počnu razmišljat da mogu sve, da mogu više nego je to moguće. Ali kad gledamo to u kontekstu europske ekonomije velikih firmi, onda se to moralo dogoditi, to je činjenica. Problem je što ljudi nisu znali stat. Gospodine premijeru, vi ste pojedinačno spomenuli brojna područja ili da se još vratim na Agrokor. I sad na ovo Povjerenstvo. Ja sam jutros o tome govorio. To je test gospodo, hoće li se Povjerenstvo za Agrokor. U Povjerenstvo koje će širiti teror neznanja kaosa, opće paranoje, i suđenja bez sudaca. Povjerenstvo nema želju da kaže politički je osuđujemo to, jer nema kriterija za to . Vidjelo se evidentno da su kriteriji stranački interes i napasti Vladu. Za razliku od toga Državno odvjetništvo, sud ima jasne kriterije na kojima temelji da li je netko kriv ili nije. Imaju standarde koji su pretočeni u zakone. I zbog toga ja mislim, ne zbog toga što ja pripadam ovoj strani, nego zbog toga što duboko vjerujem da to nema smisla na ovakav način širiti još više podjele i širiti još veća nezadovoljstva u društvu. Spomenuli ste kurikularnu reformu. Apsolutno se slažem da je to prvorazredno pitanje. Prvorazredno pitanje je utoliko što smo pluralno društvo i svatko ima svoju viziju odgoja djece i treba uvažavati sve te činjenice i naći konsenzus. Nažalost, imamo s jedne strane isključivost a povremeno i s neke druge strane isključivost. To se mora u ovom slučaju izbjeći. Ne možemo stalno govoriti o stand području, izlazim malo iz teme ali ne možemo stalno govoriti o stand području. Nije svijet i društvo općenito u krizi zbog slabosti stand područja. Svijet je u krizi, međuljudski su odnosi u krizi, pravednost je u krizi, poštenje je u krizi, poštivanje zakona je u krizi, tako da ukoliko zanemarimo društvene znanosti a ja spadam u prirodne znanosti znate, medicina je isključivo prirodna znanost, onda možemo očekivati te krize. Nije naša kriza u tome što fali nam ljudi iz stand područja. Danas su znanja protočna itekako, kriza je u društvenim odnosima. A zanemariti i potpuno maknuti sa strane društvene odnose i obrazovanje u društvu, u društvenom smislu, u humanističkim znanostima to bi bila velika pogreška. Spomenuli ste Ovršni zakon, spomenuli ste on je poboljšan, treba ga još poboljšavati. Kršćansku solidarnost. Zašto kršćansku solidarnost ste spomenuli koju nitko ne spominje ovdje? Jer počiva na iskustvu, počiva na pravednosti koja je regulirana nečim što se zove božja pravednost. Ako čovjek uzme sam za sebe za mjeru svoju pravednost onda tu nema pravednosti. Zato je važna ova rečenica. Nasilje u obitelji, ravnopravnost spolova, tu se apsolutno slažem s vama, sa svim što ste učinili i nadam se da ćete još to unaprijediti. Položaj radnika, apsolutno važna činjenica. Pozitivno poslovno okruženje. Pozitivno poslovno okruženje ne može biti u nestabilnim političkim prilikama, tako da je ovo iznimno važna činjenica šta mi danas ovdje govorimo da bi imali i poslovno okruženje koje je pozitivno. I što ste u jednom trenutku rekli obračun sa nepravednim gospodarskim modelom a to je meni nije jasno kako ljudi ne čuju te ključne rečenice. Ovo je bio nepravedni gospodarski model i ovo je trenutak da se upravo obračunamo s time ali je problem u tome što se želi ne obračunati s tim nego se obračunava s ljudima koji su prije trideset godina, prije dvadeset i pet godina stvarali državu. Gledati iz ovog konteksta ono vrijeme i ono što se događalo je potpuno besmisleno. Meni je drago što je vaše izlaganje fokusirano ipak na problem ovdje i sada. Konstatirali ste da od rata do danas je ovo jedna od najozbiljnijih izazova u postojanju hrvatske države, ali niste u tom smislu krivili one što su bili ispred vas iako nažalost ima krivih tu, ima odgovora. Ali niste tražili u njima alibi nego suočavate s problemima i zagovarate što je najvažnije konstruktivan dijalog. Bez toga mi nemamo šansi. Zato, gospodine predsjedniče Vlade, samo ću vam reći ovoliko. Klub HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a, još će govoriti kolega Hrg nadam se kratko, da ću mu ostaviti dovoljno vremena, rekao mi je da govorim čitavo vrijeme ali malo, podržava ovo izvješće, apsolutno podržava nadajući se da ćete, iz svega sam izdvojio pet načela koja su obuhvaćena svim ovim vašim izvješćem a to je povjerenje koje moramo razvijati, povjerenje je silno važna činjenica, povjerenje. I spomenuo bih odmah iza toga sigurnost. To su temeljne vrijednosti koje su važne za osjećaj svakog pojedinca. Povjerenje i sigurnost nastaju kad je pojedinac u pitanju na ljude oko sebe, na svoju obitelj, ali ono što mu ulijeva najviše povjerenja u širem kontekstu to je država i to je ako hoćete u ovom drugom smislu Bog. Zbog toga moramo graditi takve odnose da se pojedinac u svakom trenutku osjeća sigurno. … [[Upadica: Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Neću ja pitati tko je to rekao. Druga stvar koja mi je važna na čemu mi kao stranka i ovaj klub želi vidjeti itekako pomaka još. Samoodrživost a tu prvenstveno mislimo na proizvodnju hrane i energije, očuvanje prirodnih dobara i okoliša što itekako pronalazimo u svemu ovome što ste vi govorili. I na kraju, mir, načelo pravednosti i slobodu uz odgovornost. Hvala vam lijepa.
Hvala. Kolega Hrg? Sve je rečeno. Dobro. Onda ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku a to je uvaženi zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovana ministrice i ministre, uvažene kolegice i kolege u ime našeg kluba, kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku osvrnuti ću se na rad ali isto tako i politiku Vlade u prvoj godini mandata. Poštovani predsjedniče Vlade prije godinu dana u Saboru predstavili ste program Vlade i tom prigodom izjavili da je Hrvatskoj potrebna nova vizija, da je Hrvatskoj potreban novi pristup kako bismo unatoč negativnim pokazateljima osigurali prosperitetnu i uređenu državu jednakih mogućnosti. Rekli ste kako ste uvjereni da uz jasnu viziju i zajedništvo možemo postići i pozitivne promjene. Međutim, što možemo iščitati iz dosadašnjih poteza i dosadašnjih odluka? U ovom smislu želim posebno naglasiti nekoliko tema, opasnih trendova koje ova Vlada bojim se ignorira. Kao prvo želim danas ponovno upozoriti na jačanje ultra konzervativnih inicijativa i skupina koje promoviraju društvenu isključivost i netoleranciju. Navesti ću ovdje samo nekoliko najočitijih primjera: kurikularnu reformu, važnu i prijeko potrebnu reformu oko koje još uvijek nije postignut konsenzus i koja se nije počela provoditi, objavljen pa naprasno povučen krajnje neprimjeren Obiteljski zakon. Osnovano je Vijeće za suočavanje sa posljedicama vladavine nedemokratskih režima koje će kao što smo imali prilike čuti nakon 70 godina nakon Drugog svjetskog rata raspravljati o tome je li ustaški režim bio zločinački ili nije. Pa poštovane kolegice i kolege postavljam pitanje o čemu se tu zapravo ima raspravljati? Odgađa se ratifikacija Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama u obitelji poznate kao Istanbulske konvencije i to u situaciji kada u Hrvatskoj dnevno svjedočimo zlostavljanju i žena i djevojčica. Svojim odnosom prema ovim temama Vlada pokazuje da nema snagu, nema snagu donašanja odluka i da se na žalost nema snage oduprijeti radikalnim konzervativnim skupinama koje žele ograničiti temeljna građanska prava i od Hrvatske napraviti zatvoreno društvo. Naš klub, klub IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku nastaviti će se boriti protiv takvih tendencija, nastaviti ćemo dizati glas protiv nacionalizma i isključivosti jer smatramo da su otvorenost, da su uključivost, suživot, civilizacijski standardi, standardi koje trebamo konačno prihvatiti kao vrhunske društvene vrijednosti. Apeliram i na Vladu, ali isto tako i na dobar dio vas uvaženih kolegica i kolega, zastupnica i zastupnika ovog časnog Parlamenta nemojte zatvarati oči pred stvarima koje Hrvatsku vraćaju unazad. Druga tema o kojoj želim govoriti je vanjska politika. Prema Ustavu Republike Hrvatske predsjednik države i predsjednik Vlade sukreatori su vanjske politike. Tako ustavno uređenje od predsjednice države i predsjednika Vlade zahtijeva međusobnu suradnju, razmjenu mišljenja što bi trebalo rezultirati usaglašenom vanjskom politikom. Međutim u posljednjih godinu dana svjedoci smo toga da ustavna odredba o sukreiranju vanjske politike u praksi znači samo jedno, jedna država Hrvatska ima dvije različite vanjske politike. Dakle, ništa od prije godinu dana najavljenog zajedništva i jasne vizije. Živimo u izazovnom vremenu koje nosi cijeli niz sigurnosnih prijetnji. Tu prije svega mislim na terorizam, ali i na druge izazove vezane uz migracije, izbjeglice i slično. Osim toga i EU se transformira. BREXIT je u zemljama koje su utemeljile EU drastično promijenio atmosferu. Nakon pobjede predsjednika Macrona s proeuropskim programom u Francuskoj, pobjede proeuropskih snaga na izborima u Njemačkoj, pobjede liberala u Nizozemskoj razvidno je da će se Europa razvijati u više brzina i više formata. Osim djelovanja unutar europskih integracija moram spomenuti i regionalnu suradnju kao sastavni dio razvoja dobrosusjedskih odnosa, osiguranja stabilnosti i prosperiteta u regiji. Umjesto vanjske politike nesnalaženja, oklijevanja, lutanja Hrvatska treba kapitalizirati konačno svoj geostrateški položaj i definirati jasnu, jedinstvenu vanjsku političku strategiju o svim pitanjima koje sam ovdje spomenuo. Kada govorim o ocjeni rada Vlade u protekloj godini moram se osvrnuti i na najveći gospodarski izazov s kojim se Hrvatska susrela u 2017. godini. Radi se dakako o krizi u koncernu Agrokor. IDS je podupro osnivanje saborskog Istražnog povjerenstva o Agrokoru, jer građani žele i trebaju znati kako je Agrokor dospio u situaciju u kojoj se nalazi. Ali ono što smatramo da je puno važnije moraju znati što će sutra s njim biti. Važno je kao što sam malo prije rekao da se utvrdi istina. Međutim, još je važnije da građani dobiju odgovor na pitanje kako se nastala kriza konkretno planira riješiti, koje će posljedice ostaviti na građane, na hrvatsko gospodarstvo, na prehrambenu industriju, na dobavljače. To javnost još uvijek nije imala prilike čuti niti od predstavnika Vlade, niti od izvanredne uprave Agrokora. Stoga tražimo i od Vlade i od izvanredne uprave da transparentno komuniciraju sa građanima, da nam svima prezentiraju jasnu projekciju razvoja situacije s kompanijom i konkretan plan sanacije da se tako izrazim gospodarske bombe. Iz situacije sa Agrokorom stava smo da moramo izvući pouke, pouke na temelju kojih trebamo jedanput i zauvijek napustiti dosadašnji model političkog i ekonomskog funkcioniranja države koji nas je i u ovakvu situaciju i doveo. Poštovani predsjedniče Vlade, prilikom izlaganja programa rada ovdje ste u Saboru izjavili kako ćete, citiram: „graditi funkcionalnu, profesionalnu i dostupnu javnu upravu, zalagati se za decentralizaciju nadležnosti na temelju načela supsidijarnosti. Da ono što je moguće učinkovito rješavati na lokalnoj odnosno županijskoj razini nema razloga rješavati na središnjoj razini i da je županije potrebno osnažiti kao nositelje regionalnog rasta i razvoja“. Što imamo prilike do sada vidjeti? Uspjeli ste donijeti zakone u kojima nema niti slova d od potrebne sveobuhvatne funkcionalne i financijske decentralizacije. Donijeli ste zakone koji financijski dodatno opterećuju i općine i gradove i županije, dok dobar dio državnih resursa koji bi mogli generirati ogromne prihode ostaje potpuno neiskorišten. Nije mi razumljivo zašto se i nadalje tvrdo i uporno inzistira na modelu koji više od 2 i pol desetljeća ne daje nikakve rezultate, zašto se sprječava Hrvatska da se ugleda na najrazvijenije europske zemlje poput Danske ili Njemačke koje su prepoznale decentralizaciju kao najučinkovitiji model gospodarskog razvoja. Jedinice lokalne samouprave najbolje znaju koje su potrebe njihovih građana i zajednice i zato im treba omogućiti da kroz funkcionalnu i financijsku decentralizaciju maksimalno razvijaju svoje sredine, te za svoje poteze i politiku preuzmu što želim posebno naglasiti, punu odgovornost. I na samome kraju iz svega ovdje navedenog vidljivo je da Vladi nedostaju temeljne dvije stvari. Vizija i odlučnost. Nema jasnog smjera, nema gledanja u budućnost, nema zajedničkog djelovanja koje ste ovdje prije godinu dana najavili. Niti jedna ozbiljna reforma ili promjena nije započeta, a kamoli provedena. O ozbiljnim temama vezanim uz rast konkurentnosti gospodarstva ili olakšavanje procesa investicija premalo mi u Hrvatskom saboru raspravljamo. Ali zato se nameću i na dnevnom redu jesu i imamo ideološke teme koje bi se u zemljama sa razvijenim institucijama riješile u 5 minuta. Jedan dobar i pozitivan primjer kojeg želim u ovoj prilici istaknuti kao što je bio poziv na zajedničko razmatranje i usuglašavanje stavova oko arbitražnog postupka zanemariv je u odnosu na brojna otvorena pitanja i izazove. S obzirom na nepostojanje strateškog promišljanja sveobuhvatnih rješenja, na nedostatak hrabrosti da se povuku odlučni i nedvosmisleni potezi samo je jedno sigurno. Opet propuštamo priliku izgraditi društvo, propuštamo priliku izgraditi institucije i povrh svega svoje gospodarstvo.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Živog zida vrijeme će podijeliti uvaženi zastupnici Sinčić i Bunjac. Najprije uvaženi zastupnik Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Plenković je sada tu. Sjećam se kada je tražio podršku dok sam ja govorio koliko me sjećanje služi nije bio tu. Htio sam ga na početku pitati sjeća li se mog govora, tada sam u samom srcu govora istaknuo da ako se hoće nešto od naše zemlje, naše domovine napraviti da treba reformirati nekoliko ključnih institucija – Hrvatska radiotelevizija, Hrvatska narodna banka, tada Dudi, sada Ministarstvo državne imovine odnosno koje god hoćete organizaciju koja se bavi upravljanje državnom imovinom, Državno odvjetništvo sa svim svojim segmentima posebice USKOK-om, porezna uprava. Jesmo li mi odnosno jeste li vi gospodine Plenkoviću i vaša Vlada ušli u bilo kakve reforme i jedne od ovih institucija? Niste ušli ni u kakve ozbiljne reforme. Bilo je nešto grebanja po površini, a objasnit ću kasnije i zašto. Vaš mandat je počeo, pričamo oko INA-e, sjetimo se tada arbitraža, što će biti sa INA-om, treba li ju otkupiti ili ne treba. Naš stav je da INA-u treba otkupiti, premda je nafta na zalazu. Međutim, još uvijek je glavni energent. Međutim, ne pod cijenu HEP-a. Vi ste tada predlagali rješenje da prodat ćemo 25% HEP-a da bi otkupili INA-u. Međutim, već skoro godinu dana nema nikakvog govora o INA-i, a i dalje hoćemo prodati 25% HEP-a. Što to govori? Podsjetit ću vas također da je prošla Vlada gospodina Oreškovića također htjela prodati udio u HEP-u, međutim, pokazalo se da to nema apsolutnog temelja, da je HEP super likvidan. Očito je došla nekakva direktiva pošto se naše politike, to je i priznanje gospodina Šeksa velikog arhitekta hrvatske politike, tvore negdje vani, a direktive dolaze u Hrvatsku koje onda mi moramo ispunjavati. Dakle, negdje vani je odlučeno da se HEP mora privatizirati kao što se sve živo moralo privatizirati i sada mi moramo nekako to opravdati. Ovaj put nam eto nije uspjelo sa INA-om, ali svejedno eto moramo ga privatizirati. Hrvatska je danas siromašna zemlja gdje je milijun građana siromašno. Provodi se jedna stravična politika depopulacije. Ja se ponekad pitam, pa je li moguće da je to stvarnost, je li moguće da je to politika vladajućih većina odnosno sada HDZ-a, je li moguće da je cilj da jednog dana ovdje ostanu samo političari, vijećnici, uhljebi i saveznici vladajuće stranke, a da svi mi ostali koji se ne slažemo sa tom politikom budemo ne znam zatvoreni, rastjerani, pokojni ili šta već treće pa ćete onda imati 100% ovog Sabora, imat ćete 151 mjesto, proširite si još i gore, imajte 250 kao što je nekad imala Mađarska ako je to cilj. Ja vjerujem da to nije cilj i da mi svi moramo surađivati da nešto napravimo od ove zemlje. Ali idemo redom. Sjećam izlaganja gospodina Marića, postavio sam mu pitanje među ostalim o izvlačenju novca od kredita preko Srbije na privatne račune Todorića. On je tada rekao kao nema posebnih tretmana u Poreznoj upravi. Par dana prije ili poslije tog Aktualnog prijepodneva što se dogodilo? Članak u novinama, kaže ovako: „Na osječkom Županijskom sudu trebalo bi početi suđenje braći Mamić koji su izvukli 116 milijuna kuna iz kluba i 12,2 milijuna kuna neobračunatog i nenaplaćenog poreza i prireza“ gospodine Marić. Prema tome, nije točno da se nekome ne pogoduje. Pa nekome se očito pogodovalo, očito ima nekakve pristranosti ovdje. Ako ne vi u zadnje dvije godine, možda su Mamići krali prije toga, prije vas pa onda je tada netko pogodovao. Što ste napravili da ispitate ovakve i slične slučajeve? Evo drugi primjer. Nedavno je izašla informacija, dakle citiram: „Procjenjuje se kako velikih poreznih obveznika u Hrvatskoj ima oko 600. U njih 170 nikada“, pazite nikada „nije bilo nadzora PDV-a, nadzora prijavljene dobiti nije bilo kod 252 tvrtke a kontrole prijavljenog dohotka i doprinosa nije bilo kod 378 velikih tvrtki“. Dakle, u zadnja dva desetljeća gotovo 20 godina to je ta nepristranost Porezne uprave, to su ta tumačenja, ekspertize i gospodina Marića. Molim vas lijepo. Jesam vam rekao na početku, dajte ustrojite više tu Poreznu upravu, pa u Todorića, u Agrokor. A pitajte porezne inspektore. Pa to kao nekada Staljina, pa vi niste smjeli ni spomenuti da idete negdje tamo njemu u inspekciju, pa odmah biste bili u najmanju ruku diskriminirani i pod mobingom ili prebačeni na drugo radno mjesto. I to je trajalo desetljećima. Pa o čemu pričamo ovdje? Idemo dalje. Stanje u hrvatskom pravosuđu. Dakle, nije problem samo u Hrvatskoj nezaposlenost mladih, on je ključan problem. Problem je što nema pravde, nema reda i nema vizije u Hrvatskoj državi. 2019. godine polako će početi ali sigurno zastara za gospodina Ivu Sanadera, velebnog premijera kojeg su hvalili od istoka do zapada posebice iz ovog Sabora, njegove korupcijske afere poznate su na sve strane, neću ovdje trošiti puno riječi na njemu. Osim njega tu su procesi Božidaru Kalmeti, Milanu Bandiću, Horvatinčiću, Josipu Petroviću, Slavenu Žužulu, ratnom profiteru Đuri Gavriloviću, Nadanu Vidoševiću, Zdravku Mamiću i njegovu bratu, Marini Lovrić-Merzel, tu je slučaj Saucha, Čehok, Ježić itd., itd. Prema tome, za što ste vi gospodine Plenković odgovorni? Što sam rekao na početku? DORH, USKOK i pravosuđe. Vi niste uspjeli pokrenuti niti stvoriti u svojih godinu dana a niti prethodne Vlade u 20 godina učinovit sustav, učinkovit pravosudni sustav koji će u realnom vremenu, ne 20 godina, Glavašu idemo u 14. godinu tog mrcvarenja pravosudnog, Sanaderu sad u 10. Znači, učinkovit pravosudni sustav koji će na vrijeme unutar par godina kao što to radi normalan svijet, razvijeni svijet biti dosuđena pravomoćna presuda koja je pravedna. I što će reći jedna prosječna hrvatska obitelj koja je ovršena za par kuna nekakvog duga ili koji su kazali zbog branja kestena kada se ovakvi kapitalci oslobađaju ili nisu ni dignute optužnice ili padaju zbog kojekakvih procesa. Znači, nije nitko od krupnih riba niti okrznut a kada li će mu tek nešto biti oduzeto. Vi ste stvorili klimu i održavate ju da se kriminal u Hrvatskoj isplati. Isplati se. Isplati se maznut negdje 50 milijuna, dati 10 za jamčevinu, doduše toga sad više nema ali bilo je prije par mjeseci, dati 10 za jamčevinu, 5 milijuna za odvjetnike one najbolje i ostalo ti ostane. I nakon deset, petnaest godina suda općinski ti da nešto, županijski ti smanji, onda ti Vrhovni još smanji pa te Ustavni oslobodi. Prema tome, tko vjeruje u ovu državu kad nije sposobna se obračunati sa organiziranim kriminalom, gospodarskim kriminalom. To frustrira ljude. Pa dajte barem da, i na dnevnoj bazi imamo takve sapunice. I neki dan Horvatinčić. Pa dobro, niste vi direktno krivi za Horvatinčića ali ste krivi što ste uspostavili odnosno održavate taj sustav, odnosno ne želite ga mijenjati da on bude učinkovit. Vrlo jednostavno. Naše pravosuđe je nekompetentno, podplaćeno, podkapacitirano i naravno preopterećeno brojnim predmetima, jednom riječju korumpirano. O ovrhama sada neću pričati, Ovršni zakon je izmijenjen minimalno, koračići jesu naprijed međutim glavni problemi su ostali, svi oni apsurdi i dugovi rastu i ostaju. Osvrnut ću se na kraju svog izlaganja na Povjerenstvo za Agrokor. Ovih dana se spominje. Da, kao stoji u Zakonu o istražnim povjerenstvima, ako počne sudski, nije sudski nego sudbeni postupak onda se prekida rad povjerenstva odnosno ako postoji sudbeni postupak da se u taj proces ne može niti ići. Sad je tumačenje da zato što bi došlo do dakle potvrde istrage od strane suda, taj se proces mora prekinuti. Ja ću vas podsjetiti da je sud na ovaj ili onaj način uključen u ove radnje još od svibnja od kad traje istraga. A što niste tad prigovarali? Ja ću vas podsjetiti tko vodi ovu istragu. Je li to vodi USKOK? Ne. To vodi Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu. A zašto je to bitno? Zato što Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu se može baviti u svojoj optužnici samo ovim izvješćima. Ono se ne može baviti odgovornošću svih nas, vas, sprege s politikom jer to nije njezina nadležnost, to je nadležnost USKOK-a. Međutim, USKOK nije nadležan za ove istrage tako da ni teoretski neće biti progona političara. Ajde barem onda kad ste tako uredili posao da političari sude političarima neka postoji to povjerenstvo koliko god je unakaženo njegovo osnivanje, sastav i sve ostalo, kompromitirano. Međutim, ne. Sad tražimo načina da se to napravi. To je jednostavno pokušaj skrivanja bijega od odgovornosti da se prepusti hrvatskom pravosuđu Bajiću, Cvitanu koje osobno smatram odgovornima za sve ovo što sam sad naveo, arhitektima hrvatskog pravosuđa, srž korupcije oko njih, da se njima prepusti da u tajnosti ovo sve obave. Kaj god! Tu pravde neće biti niti je ne može biti. Treba reći tko je jedan od osnivača USKOK-a upravo gospodin Cvitan. Jedva čekam da mi dođe nakon dvije godine, a nikako da dođe, da brani izviješće 2015. Gdje je? Hoće opet to biti u ponoć kako što smo ustavne u 8, 9 sati ovdje raspravljali ovdje. Ali ja tad nisam mogao ali je rasprava konkretno bila. Kao što je cijela Hrvatska pokradena tako je pokraden i ovaj sabor, pokradena je saborska većina, Vlada stoji na temelju ukradenih zastupnika, ucijenjenih zastupnika, političke korupcije što je jedna velika sramota, birači nisu dali potporu takvoj Vladi. I završno, možda gospodine Plenković, vi jeste gubitnički premijer, ali neću dozvolit da Hrvatska postane gubitnička država. Hvala.
Hvala. Nastavit će uvaženi zastupnik Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi gosti, kolegice i kolege. Pred nama je godina dana Vlade, nastale temeljem vrlo tanke parlamentarne većine, u maniri Kosanostre, o kojima je parlamentarna većina napravljena metodama razbijanja stranaka, kupovina jedne ruke za 200 milijuna kuna i na način da pravosudni organi progledavaju kroz prste određenim političarima počevši od predsjednika HNS-a koji je pobjegao iz Sabora nakon potpisivanja sramotne koalicije, poput one ptice trkačice. Zatim, pojedinim zastupnicima, pojedinim glavnim tajnicima stranaka koji su varali invalide, a sad su navodno od svega toga amnestirani, slobodni su. Treba li nas to čuditi kad je ministar pravosuđa jedan te isti Dražen Bošnjaković koji je i prije bio ministar, uvodio rigidne ovršne zakone, dopuštao pljačku nad hrvatskim građanima, a sada još i pojačava tempo jer kao što možemo čitati od sada će se hrvatskim građanima uzimati 100% primanja za kredite koje imaju u bankama, a ne samo ¼, što pokazuje da je sve ovo farsa od navodnih izmjena ovršnih zakona bila samo još jedna predstava za javnost. Isto tako predstava za javnost je i uhićenje Uprave Agrokora koja je uhićena upravo u trenutku kad je trebalo započeti sa radom slabašno saborsko povjerenstvo, ali čak i takvo predstavlja nezamislivu opasnost za HDZ jer oni moraju pod svaku cijenu sakriti djelovanje svojih bivših ministara. Lijepo je vidjeti kako policija uhićuje osumnjičenike ali svi znamo kako će to na kraju završiti. Dovoljno je prisjetiti se uhićenja Sanadera, Bandića, Mamića, Vidoševića, Čobankovića, Horvatinčića, i njihovih sudskih predmeta. Jer svi oni koji se nalaze pod kapom HDZ-a u konačnici prolaze bez presude, bez zatvora, a društvu je oduzeta mogućnost za katarzu, za novi početak. Tu je naravno pitanje i sadašnjih ministara, ja bih uputio premijeru samo jedno jedino pitanje na koje se nadam da ću dobiti odgovor. A to je, kakva je bila sigurnosna procjena ministra financija prije nego što je preuzeo svoju dužnost? Kako premijer, slijedom takvoga stanja komentira činjenicu da 93% građana u Hrvatskoj ne vjeruje u pravosuđe? 93% to znači da čak ni birači HDZ-a ne vjeruju ovakvom sustavu. Premijer, predsjednik Vlade hvali se uspjesima u gospodarstvu međutim, ti uspjesi u gospodarstvu ovise o tome što trenutno sve europske države imaju rast BDP-a isto kao i vodeće svjetske velesile. Ali ne spominje podatak da je Hrvatska u ovom trenutku predzadnja u Europi po svome standardu, da nas je prestigla čak i Rumunjska, a Bugarska nam se ubrzano približava. Hrvatska i ove godine ima deficit povećani u stalnom rastu pokrivenosti uvoza izvozom. Zaposlenost pada i tu smo na samom europskom dnu. Premijer i Vlada HDZ-a obećavali su povećanje zaposlenosti na 68% vidimo da od toga nema ništa. Vidimo da građani imaju niske plaće i još niže mirovine, navodno se … reformom njima htjelo pomoći ali efekte toga vidimo samo kod bogatijih građana dok 90% hrvatskih građana živi jednako onako kao što su živjeli i prije godinu dana. Treba li uopće kakav komentar na činjenicu da 1/3 hrvatskih građana ili nema mirovinu ili primaju mirovinu od samo nekoliko stotina kuna. Broj blokiranih građana kao i njihovih dugova kontinuirano raste. Hrvatska birokracija najskuplja je i najlošija u Europskoj uniji. A po ulaganjima u znanosti i obrazovanje i znanstvenoj učinkovitosti ponovo je Hrvatska na samom europskom dnu. Imamo najsporiji Internet u Europi, u rangu Kosova. Imamo ne iseljavanje, nego stampedo bijega odlaska mladih ljudi ih Hrvatske. Zamislite samo podatak da u Njemačkoj živi 332 tisuće hrvatskih državljana. Znači više nego cijela Zagrebačka županija, više nego Međimurska, Koprivničko-križevačka i Bjelovarsko-bilogorska županija više stanovnika živi u Njemačkoj nego što ih živi u Republici Hrvatskoj. A gdje su još Švicarska, Irska, Italija, Austrija i druge zemlje? Vanjsku politiku bolje da niti ne spominjemo čuli smo ovdje od naših kolega da smo posvađani sa svim susjedima, da bez potrebno kupujemo oružje od SAD-a pokušavajući im se dodvoriti isto kao što bespotrebno šaljemo vojnike na rusku granicu, prodajemo oružje Saudijskoj Arabiji koji se koristi za rat u Siriji i u Jemenu čime kršimo i domaće zakonodavstvo i međunarodne konvencije. Zdravstvu nedostaje 5 milijardi kuna godišnje, a šeprtljavi ministar najavljuje nam porez na mobitele kako bi pokrio proračunsku rupu. Najavljuje poreze umjesto da donese Nacionalnu strategiju borbe protiv raka jer svakoga dana 40 ljudi u Hrvatskoj umire od ove opake bolesti. Premijer se hvali svojim uspjesima, a prisjetimo se samo što nam je obećavao u Programu Vjerodostojno temeljem kojega je dobio izbore prošle godine 11. studenog. Smanjit će PDV na 24% pa na 23%, zabranit će deložacije iz jedinoga doma, uvest će sustav znanstvenih novaka, subvencionirane kamatne stope za rješavanje stambenog zbrinjavanja za mlade istraživače, podignut će izdvajanja za znanost na 2%, redefinirat će položaj profesionalnih i amaterskih sportskih klubova, osnovat će agrarnu banku. Gdje je ta Agrarna banka? Zaštitit će domaću proizvodnju uvođenjem pojačanih kontrola uvoznih proizvoda, a kad to pokuša ministar poljoprivrede Tolušić onda ga premijer javno šamara. Zatim će uvesti za svu djecu jedinstveni dječji doplatak. Molim vas tko je dobio taj jedinstveni dječji doplatak? Imate li ga vi? To je vaš program gospodo zastupnici nije moj. Vi ste to pisali. Uvest će alimentacijski fond. Postoji li taj fond nakon godinu dana? Planirate li ga možda u ovoj godini uvoditi da djeca dobivaju nekakvu zaštitu nakon razvoda roditelja? 180 tisuća radnih mjesta će biti otvoreno. Gdje su ta radna mjesta? Davat će se krediti od 350 tisuća kuna za samozapošljavanje mladih. Kad su odobreni ti krediti i kome? Uvest će se nacionalne mirovine u visini 40% minimalca. Kad će bit uvedene? Planirate li šta o tome? Ima li kakvih zakona ovdje u Saboru, sjednica Vlade o tom pitanju? Pa evo ja od svih tih obećanja koje ste sami rekli ne vidim ništa. Kad se već volite hvaliti da ste demokršćanska stranka i volite se naslikavati sa svećenicima pa i onim najvišim bilo bi dobro da se podsjetite na osmu božju zapovijed. U Hrvatskoj doista postoji ogroman, nepregledan prostor za reforme ali imamo Vladu koja je sama sebi svrha, Vladu koja je okovana strahom zbog gubitka parlamentarne većine i Vladu koja odustaje od bilo kakvog konkretnog poteza kada ga najavi bilo da je to porez na nekretnine, bilo da je to Obiteljski zakon, Istanbulska konvencija, prodaja HEP-a, otkupine itd. Premijer nam priča o nekakvom smanjenju društvenih sukoba, a političari iz HDZ-a zabavljaju nas pločama, psuju majke srpske, mlate žene, daju kontraverzne koncesije, traže strijeljanje za stoku komunističku. Širi se primitivizam bez ikakvih ograda, a nama se predsjednik Vlade kune u rad institucija. Prema tome, možemo zaključiti politika ove Vlade je bezidejna, anemična, potpuno odvojena od stvarnoga života i najbolje bi je mogli opisati kao nakupinu mrtvih puhala. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći po redu je klub zastupnika SDSS-a uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Nema ga. Gubi pravo na govor. Nakon toga je Klub zastupnika HNS-a uvaženi zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednice, potpredsjednici, kolegice i kolege. HNS je uvijek nastojao neovisno da li smo bili u Vladi ili smo bili oporba u svojim raspravama, prijedlozima, sugestijama, prijedlozima zakona pa i u ovim izvješćima ovakvoga tipa raspravljati i dati svoj sud konstruktivno ali isto tako i korektivno. Uvijek smo se ponašali neovisno da li smo dio Vlade. Ipak je to naša hrvatska Vlada, ovo je naš Hrvatski sabor. Sve u interesu hrvatskih građana tako i danas. Prije nekoliko mjeseci kad smo donijeli odluku upravo na tragu i naših aktivnosti, našeg učešća u radu Sabora kad smo bili oporba sagledavajući pozitivne trendove koji su krenuli sa novom Vladom ne samo kroz prijedloge određenih zakonskih rješenja, sugestije nego upravo da se ne bi zaustavili pozitivni trendovi u interesu hrvatskih građana odlučili smo okrenuti novu stranicu u našoj povijesti, povijesti HNS-a prvenstveno na temeljima mi smo liberalni demokrati uključivi i želimo dati svoj doprinos i ne propustiti priliku koju Hrvatska ima. Kad govorimo o izvješću rada Vlade jedan dio s punim pravom ćemo si pripisati zasluga i mi u HNS-u. Kad se govori o državi, funkcioniranju države, društva ja ću malo parafrazirati pa ću kao osnovne pretpostavke navesti jednu terminologiju povoljno poslovno okruženje. Mislim da je spomenuto koliko sam čitao i samo izvješće kao jedan od bitnih preduvjeta za pozitivne trendove i pomake koji su bili u ovoj godini prvenstveno od ekonomskih pokazatelja, društveno socijalnih itd. Politička stabilnost je ono ključno što je nama u HNS-u važno i što je bila prevaga i naša odluka da se uključimo u Vladu. Napominjem HNS je uključiva stranka i dosta nam je, a vjerujem i hrvatskim građanima rovovskih borbi i podjela na naše i vaše prvenstveno smatramo da smo i ovdje u Saboru i uloga svih nas je dobrobit svih građana. Da bi država mogla funkcionirati prvenstveno moramo imati financije, proračun iz kojega se financira. I kada si postavljamo pitanje tko puni proračun, to su naši građani, to je naše gospodarstvo. Znači druga ključna karika, snažno gospodarstvo i poduzetništvo. Suočeni smo sa velikim problemom demografske politike odnosno demografskih negativnih trendova u našem društvu. Činjenica je da još uvijek i nakon 20 i jedna godina ako gledamo 22 godine nakon zadnjih ratnih operacija nismo uspjeli zaustaviti iseljavanje sa sela, sa ruralnih područja, ali isto tako i generalno gledajući demografski trendovi nam ne idu u prilog. Odumiremo kao društvo, starimo, sve nas je manje, a to nije dobro. Sljedeća karika koju smatramo nezaobilaznom i koja je uloga Vlade, a HNS će svako dati svoj doprinos, već i jesmo i prije kao oporba. Tu je prvenstveno kompletna reforma javne uprave kroz decentralizaciju, uravnoteženje regionalnog i ruralnog razvoja kao preduvjet ujednačenog razvoja Republike Hrvatske. Prvenstveno javna uprava, interes ove Vlade mora imati za cilj javna uprava servis građanima. Naravno, nezaobilazna tema je obrazovanje, provođenje cjelovite obrazovne reforme uključujući i kurikularnu reformu stvaranjem škole za život, a ne škole za ocjene. Kao stranka orijentirani smo na budućnost, ali jednako tako ne zaboravljamo i ne stavljamo u drugi plan očuvanje vrijednosti koje su utkane u temelje Ustava Republike Hrvatske. To je prvenstveno zajedništvo hrvatskog naroda, hrvatskih građana i branitelja u Domovinskom ratu. Nadalje, dosegnute razine ljudskih prava i sloboda gdje svakako neizostavni čimbenik su i prava nacionalnih manjina i takav pristup je jedini put u izgradnju poticajne i društvene klime. Pravna država to je često ono što svi spominjemo kada će profunkcionirati. Da, pravna država funkcionira, ali ima pogotovo u tom području puno prostora da bude funkcionalnija, operativna, učinkovitija na dobrobit svih naših građana. Kada sam govorio o snažnom gospodarstvu vide se pozitivni ekonomski trendovi koje bi trebalo nastaviti i tražiti nove načine, nove modele uvijek iznova i nikada ne prestati s time jer moramo biti svjesni da bi mogli ostvariti niz reformi iako ne volim koristiti tu riječ reforma, ali nisam našao adekvatnu inačicu da li je to transformacija, promjena ili kako već u hrvatskom rječniku, jer riječ reforma je na žalost u zadnjih prije unatrag određenog vremenskog perioda izgubila smisao u političkom kontekstu. Reforma obrazovanja, reforma javne uprave, stvaranje povoljnog poticajnog okruženja za razvoj gospodarstva sve to će pridonijeti i kvalitetnoj demokratskoj obnovi koje smo svi svjesni i na tragu i rada ove Vlade mora svi zajedno dati svoj doprinos. HNS će kao i do sada biti konstruktivan partner, ali isto tako i korektiv. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora odnosno potpredsjedniče. Evo vidite još uvijek vas doživljavam kao predsjednika. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade zajedno sa nekim ministrima koji su ostali slušati ovdje. Bilo bi dobro da ih je više, možda i svi. Danas Izvješće o radu hrvatske Vlade dolazi pred Hrvatski sabor i vrijeme je da se osvrnemo na sve ono što je napravljeno a ključna je riječ nije napravljeno u Hrvatskoj u zadnjih godinu dana. I danas ovdje treba podvući crtu i treba jasno i glasno poručiti da predsjednik Vlade stoji u mjestu dok Hrvatska klizi prema dolje. Nitko nije vjerovao niti nitko nije mogao shvatiti da će neodgovornost hrvatskih političara, pojedinih vlada i pojedinaca u godinama nakon izborene hrvatske samostalnosti u Domovinskom ratu, obranjene u Domovinskom ratu rezultirati time da ćemo u 27 godina nakon pretvorbe i privatizacije gledati ovakvu spregu politike i usudit ću se reći organiziranog kriminala. No, ono što je važno reći kada je Hrvatska u pitanju je da Hrvatska bez obzira na sve svoje probleme, bez obzira na sve tegobe, bez obzira na svu žrtvu koju je pretrpjela od strane nesposobnih, neodgovornih Vlada, pojedinaca, pa i ove po mom skromnom mišljenju najgore hrvatske Vlade Hrvatska još uvijek može i zna. U Hrvatskoj žive talentirani, kreativni ljudi, ljudi koji su radišni i koji su godinama pokazali da mogu ne samo uspjeti, nego gdje god dođu ostvariti radom svoje rezultate. No, da bi ljudi u Hrvatskoj ostvarili svoje rezultate jedan od ključnih preduvjeta je da Hrvatska postane zemlja jednakih mogućnosti. Na žalost danas je Hrvatska daleko od zemlje jednakih mogućnosti. To znači da svakom djetetu treba biti dostupan vrtić, da se u sustav predškolskog odgoja i obrazovanja treba ući što ranije, da se obrazovanje mora reformirati, da se u školi moraju djeca učiti svim onim životnim stvarima koje su im potrebne da bi rješavali životne probleme, da bi se obrazovali za posao a da se ne bi obrazovali za burzu, da Hrvatska ima jake strukovne škole ali s druge strane reformirane i kvalitetne fakultete koji pružaju ljudima u Hrvatskoj šansu na izbor, šansu na bolje radno mjesto i šansu za bolji život. Nažalost, Plenkovićeva Vlada zaustavila je obrazovnu reformu, to je istina. Hrvatska mora cijeniti trud onih ljudi koji ulažu u sebe da bi odgajali našu djecu, odgajali i obrazovali, učitelja i stoga je nužno da učiteljske plaće u Hrvatskoj budu veće nego što su danas. To je imperativ bez kojeg neće biti moguće pokrenuti Hrvatsku. Znanje se u Hrvatskoj treba cijeniti a ne prepisivanje. Podsjetit ću vas da je Plenkovićeva Vlada do zadnjeg čuvala ministra plagijatora na mjestu ministra obrazovanja i znanosti do trenutka kada tog ministra nije zamijenila gospođa ministrica iz HNS-ove kvote, dakle iz kvote HNS-a postignute političkom trgovinom, političkom korupcijom koju u Hrvatskoj do sada nije bila zabilježena. Hrvatska treba potaknuti ljude da ostanu živjeti ovdje, da se useljavaju a ne da se iseljavaju i to možemo napraviti samo ako imamo uz bolje obrazovanje bolja i kvalitetnija radna mjesta za što je potrebno potaknuti pametne investicije u Hrvatskoj i ako imamo bolje stanovanje za što je potrebno napraviti cjelokupnu i sustavnu stambenu politiku bez koje neće biti moguće osigurati mladim ljudima i njihovim obiteljima krov nad glavom. Nažalost, Plenkovićeva Vlada je pomogla i odlučila pomoći bankama umjesto ljudima da dođu do svog prvog stana subvencionirajući bankarske kredite i to za jedan sloj ljudi koji se prvi jave. Plenkovićeva Vlada također je udarila na turistički sektor, na najpropulzivniji sektor u Hrvatskoj dižući PDV u turizmu, a kakvi su rezultati naplate o tome najbolje može svjedočiti podatak da je kompanijama dan rok za prilagodbu, pa tako novi koji rade u turističkom sektoru sada osnivaju nove tvrtke i izbjegavaju to plaćanje PDV-a. Naša vam je poruka vratite PDV ugostiteljstvu na razinu od 13% i pomognite onom najpropulzivnijem sektoru u Hrvatskoj da raste i da se razvija. Hrvatska treba postati zemlja koja štiti i cijeni svoje, koja štiti i cijeni svoje proizvođače, koja štiti i cijeni svoje poljoprivrednike, koja snižava PDV na poljoprivredu za proizvode koji se dominantno proizvode u Hrvatskoj, koja može sniziti PDV na repro materijal koji se koristi u toj poljoprivredi. I Hrvatska treba postati zemlja koja štiti i u tom dijelu svoje nacionalne interese. Nažalost, žao mi je što i gospodin Plenković se ruga hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima. Hrvatska treba reforme, to je jasno. Do sada ova Vlada nije ni počela a kamoli napravila iti jednu reformu u Republici Hrvatskoj. Hrvatska treba osigurati jednake mirovine za stare i nove umirovljenike, za one koji su stariji od 62. godišta a i one koji su mlađi od 62. godišta. Naš prijedlog vam je u procedure, zaštitimo te ljude prije nego što problem eskalira, nemojte reći da nemate vremena, nemojte reći da nemate namjeru, nemojte reći da ćete stvar riješiti jer sve što ste rekli i sve što ste obećali nažalost za Hrvatsku niste napravili. Hrvatski zdravstveni sustav je u krizi, tri puta su duže liste čekanja nego što su bile odlaskom prošle Vlade, tri puta je veći dug u zdravstvu i sada već dostiže razinu od skoro 9 milijardi kuna. 9 milijardi kuna duga u zdravstvu prijeti urušavanjem jednog kompletnog sustava. Plenkovićeva Vlada nažalost po tom pitanju nije napravila ništa, po pitanju zdravstvene zaštite a pogotovo zdravstvene zaštite onih koji tu zdravstvenu zaštitu najviše trebaju. To su umirovljenici, to su oni koji trebaju brzu, hitnu i pravodobnu liječničku pomoć. Hrvatska treba vratiti dostojanstvo za 50 tisuća ljudi koji rade u Hrvatskoj za minimalnu plaću, prehranjuju svoje obitelji i jedva spajaju kraj s krajem. Plenkovićeva Vlada je odbila Zakon o minimalnoj plaći po kojem minimalna plaća treba biti 60% prosječne plaće na taj način direktno odbivši naš prijedlog unazadila je život i perspektivu tih ljudi koji u Hrvatskoj rade za tu crkavicu, za taj egzistencijalni minimum. Plenkovićeva Vlada također udarila je na najsiromašnije građane kroz podizanje cijene struje da bi pomogla onima koji struju prodaju kroz obnovljive izvore energije i u jednom evo već danas vrlo jasnom ali kontraverznom projektu Cetina u kojem se pokušava upravo pomoći tim koji prodaju obnovljive izvore energije pod projektom koji to zapravo nije Plenkovićeva Vlada je ušla u novi sukob interesa a to je sukob interesa potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih poslova. O tom sukobu interesa danas nema tko u Hrvatskoj ne zna a vjerujem da će ovih dana interes javnosti za to biti još i veći. Hrvatska treba biti zemlja ravnopravnih ljudi, ravnopravnih ljudi bez obzira na vjeru, bez obzira na naciju, bez obzira na spol, bez obzira na dob. Nažalost, razmatranje Istanbulske konvencije o borbi protiv nasilja nad ženama koje već šest mjeseci SDP uputio u proceduru, koja šest mjeseci stoji na dnevnom redu ovog Hrvatskog sabora, o kojoj se šest mjeseci odbija raspraviti najbolje govoriti o tome kakva je briga za borbu protiv nasilja nad ženama Plenkovića i njegove Vlade. Gospodo, imate prijedlog. Već sutra ga možete staviti u proceduru, već u petak o ratifikaciji Istanbulske konvencije možemo glasati, ne morate još dodatnih šest mjeseci razmatrati prijedlog i govoriti što bi trebalo, što ne bi trebalo i stvarati zapravo famu od toga sa jednim jedinim rezultatom da se na kraju ne donese. Umjesto toga poslan je u proceduru kao prijedlog, kao draft Obiteljski zakon koji je uvrijedio mnoge ljude koji žive u Hrvatskoj, mnoge ljude, mnoge pojedince, njihove obitelji i koji nas po sastavnicama tog zakona vraća u srednji vijek. Hrvatska se ne smije dijeliti ni po vjerskoj, ni po nacionalnoj, ni po dobnoj, ni po spolnoj osnovi. To nam je poruka i to treba biti osnova moderne europske građanske Hrvatske, Hrvatske koja jasno zna na kojim vrijednostima stoji, Hrvatske koja poštuje pravo i slobodu pojedinca, Hrvatske koja vodi interesa o svim njenim građanima bez obzira na različitosti koje svatko od nas ima. Hrvatska mora štititi svoje interese u gospodarskom ali i u međunarodnom smislu. Podsjetit ću vas da je na Badnjak slavodobitno kada smo mi to podržali iz SDP-a a i mnoge druge hrvatske stranke predstavljen plan odnosno najavljeno otkupljivanje dionica INA-e od MOL-a i na taj način povratak INA-e u hrvatske ruke. Do dana današnjeg do tog otkupa nije došlo, do dana današnjeg po pitanju INA-e rezultat je i više nego jasan, čist i kristalno jasan. Nula. Nula je napravljeno po pitanju INA-e. Ali i poreznom reformom. Porezna reforma je dodatno produbila jaz između bogatijih i siromašnijih i porezna reforma je koja se predstavlja kao reforma koju je vaša Vlada gospodine Plenkoviću provela jedina reforma koja je zapravo udarila na ugostitelje, na najpropulzivniji turistički sektor ali udarila i na kulturnjake, slobodne umjetnike i znanstvenike koji žive od svog samostalnog rada. Hrvatska mora zaštitit i svoje interese na kopnu ali i na moru mada nas je na sastanku, jednom jedinom sastanku sa predstavnicima opozicije koji je organizirao u svom već jednogodišnjem mandatu sam predsjednik Vlade, pozvao predsjednik Vlade gospodin Plenković i uvjeravao nas kako je sve u redu, kako je Miro Cerar jedan razuman čovjek s kojim se može dogovoriti, kako je potrebno bilateralno riješiti problem između Hrvatske i Slovenije, kako će sasvim sigurno do tog rješenja doći, kako ne možemo pristati na rezultate sporne arbitraže ali kako će i premijer Cerar doći u Zagreb, do tog sastanka nije došlo. Hrvatska danas ne rješava otvorena pitanja sa Slovenijom, Hrvatska danas ne zna šta će s arbitražom, Hrvatska danas još uvijek ima žicu na hrvatsko-slovenskoj granici. Nije samo Slovenija tu. Tu je i Italija, spor oko izvoza hrastovih stupaca, tu su odnosi sa Mađarskom u pristupanju OECD-a koji prije nikada nisu postojali, tu su odnosi s Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i sa drugim državama i ono što s pravom možemo zaključiti da naši odnosi sa susjedima nikada nisu bili gori od kad ih vodi Plenkovićeva Vlada. Hrvatska treba biti sigurna zemlja, sigurna zemlja za sve njene stanovnike, za sve koji u Hrvatsku odluče doći živjeti ili na odmor a sustav domovinske sigurnosti u svom pilot projektu koordinacije od samog ministra obrane zakazuje već na prvom tekstu, na gašenju požara u kojem je priča o odgovornosti za slučaj gašenja požara bila maknuta i fokus odgovornosti je bio maknut sa stvarnog problema, sa stalnog uzroka, sa stvarnog stanja na jednu trakavicu i natezanje hoćeš li ili nećeš dati ostavku ministra obrane i predsjednika Vlade. Bilanca jednostavna, sustav potpuno zakazao. Hrvatska treba postati zemlja u koju ljudi useljavaju a ne iz nje iseljavaju. U zadnje dvije godine Hrvatsku je napustilo preko 100 tisuća ljudi. Osnovano je tzv. Povjerenstvo za Slavoniju, Projekt Slavonija ili kako se već to zove još jedan u niz silnih povjerenstava ove Vlade koja sva imaju identičan rezultat a to je nula, čista nula. Briga vas i to danas odgovorno možemo reći kad gledamo ove podatke za ljude koji napuštaju Hrvatsku, briga vas je za one ljude koji idu prati tanjure u Irsku s diplomama u džepu a to još vaši dužnosnici, visoki dužnosnici HDZ-a poručuju i potvrđuju. Široko vam polje, samo idite. Hrvatska treba biti odgovorna zemlja, odgovorna zemlja u kojoj će građani imati povjerenje u institucije, u koju ćemo izgrađivati povjerenje u institucije, u kojima ćemo vraćati povjerenje u institucije i to se neće postići ukoliko građani budu gledali oslobađajuće presude za kriminalce. Ukoliko ljudi ne vide odgovornost osobe koja je bila upletena u financijske transakcije Agrokora, ministra Marića ali svejedno bez obzira na sve on nastavlja raditi svoj posao i premijer Plenković ga štiti. Hrvatska neće vratiti povjerenje u institucije dok god se zakon bude donosio … [[Govornik se ne razumije.]] samo jedne kompanije u kojoj se 6 mjeseci daje Todoriću da spakira kofere i napusti našu zemlju, u kojoj se na noćnim sastancima u Vladi prije samog pisanja lex Agrokora dogovara Knighthead strvinarski fond koji ima za cilj zaraditi na Agrokoru, na hrvatskim građanima čak 70%. Kao što ste devedesetih gospodo iz HDZ-a napravili pretvorbu i privatizaciju za odabrane, za 200 odabranih obitelji tako i danas dogovarate zaradu stranih fondova za džepove onih odabranih. Trebalo vas je tjerati gospodine Plenkoviću tri mjeseca da osnujete Povjerenstvo za Agrokor a sada ste vrlo jasno u vašem govoru naznačili da ga želite ukinuti. Pozivam vas da među prvima dođete svjedočiti na Povjerenstvo o Agrokoru, o istini u Agrokoru. Istina o Agrokoru ne smije biti zaboravljena, istina o Agrokoru se tek treba utvrditi. Ovih danas sam vam postavljao pitanja na koja nisam dobio apsolutno nikakav odgovor, pitanja koja zanimaju hrvatsku javnost i pitanja na koje je vrijeme da Hrvatska i njeni građani dobiju jasan i nedvosmislen odgovor. Prvo pitanje uputit ću vam opet kao i ostala. Zašto se toliko dugo čekalo na reviziju i akciju DORH-a? Zašto se i je li namjerno toliko kasnila revizija u samom Agrokoru da se u Agrokoru počiste svi dokazi? Zašto se Todoriću dalo šest mjeseci vremena da spakira kofere? Vaš bivši premijer to je jasno je dobio financiranje od istog tog Agrokora svog mega projekta na Črnomercu. To je jasno i evidentno i samo mi nemojte odgovoriti da HDZ nema veze sa Agrokorom. Također niste odgovorili tko je lagao vaš ministar financija gospodin Marić ili vaš povjerenik u Agrokoru gospodin Ramljak? Odgovorite. I tko je pisao lex Agrokor? Kakve su veze pisaca lex Agrokora sa vama osobno ili sa nekim iz Vlade? To su sva pitanja na koje ne želite odgovoriti. Ali ono što vas pozivam ukoliko vi ne želite odgovoriti žao mi je što tu nema potpredsjednice Vlade gospođe Dalić možda najbolje da odgovori ona, jer ona po svemu sudeći i vodi hrvatsku Vladu. Hrvatska ne treba suočavanje sa prošlošću, Hrvatska ne treba povjerenstvo za suočavanje s prošlošću koje se nije u stanju suočiti ni samim sobom. Ono što Hrvatskoj treba suočavanje sa sadašnjošću i suočavanje sa brojnim nagomilanim projektima koje ova hrvatska Vlada nije ni dotakla a kamoli riješila. Za kraj, kad podvučemo crtu možemo vidjeti kompletnu bilancu ove Vlade. 100 tisuća iseljenih, 50000 ljudi bez šanse za minimalnu plaću, poskupljenje struje za hrvatsku sirotinju, porezni udar na preko 11000 ugostitelja, odgođeno bolje obrazovanje za preko 100 tisuća djece u Hrvatskoj, skrivanje, muljanje, petljanje političke odgovornosti i skrivanje istine o Agrokoru i dug Agrokora kao mač nad glavom svih građana Republike Hrvatske. Ja ne znam o čemu ste vi govorili osim da niste govorili o stvarnosti. Vrijeme je da se vratite u stvarnost. Ovo nije science fiction, vrijeme je da se spustite na zemlju i da priznate da je ovo Vlada sukoba interesa koja štititi interese, privatne interese hrvatskih građana. Na žalost ova Vlada uz to je Vlada i nečinjenja, odgađanja, odustajanja ali vaša Vlada gospodine Plenkoviću je Vlada i skrivanja istine o Agrokoru, petljanja i muljanja na žalost. Vi ste premijer u mjestu dok Hrvatska klizi unazad.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti uvaženi zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, prošlo je nešto više od godinu dana nakon što je nakon prijevremenih parlamentarnih izbora konstituiran ovaj deveti saziv Hrvatskog sabora te izabrana nova hrvatska Vlada. U međuvremenu političke okolnosti su se izmijenile, u Hrvatskom saboru je formirana nova parlamentarna većina, izabrani su neki novi ministri. S obzirom na promijenjene političke okolnosti mislim da je pošteno govoriti da smo u proteklom razdoblju imali dvije Vlade od kojih je svaka prepoznatljiva po svojim bitnim obilježjima. Situacija koja je obilježila kraj jedne, a početak druge Vlade je slučaj Agrokor. U trenucima kad je MOST započinjao svoje političko djelovanje kao i u trenucima kad smo ulazili u izvršnu vlast bili smo vođeni težnjom za promjenom načina rješavanja problema u Hrvatskoj i sustava koji njome upravlja. Ne smatramo da je ovaj sustav skrojen po mjeri običnog čovjeka, dapače on ga guši i ruga mu se što dokazuje eklatantan primjer nedavne sinkope. Smatramo da šutnja više nije opcija i zato smo bili spremni preuzeti odgovornost da se promijeni način upravljanja, da se promijeni način rješavanja problema, da ovaj sustav zaista bude po mjeri svih nas i da bude pravedan jer zaista smatramo da samo transparentnost i istina mogu izliječiti društvo ako nam je stalo do njega iako smo kao političari njegove sluge. Nakon dva i pol desetljeća imamo priliku raščistiti s jednim lošim, trulim i nakaradnim sustavom utjelovljenim u kompaniji Agrokor. Konačno se dogodilo i to da smo nakon godina šutnje politike i institucija koji su odbijali vidjeti ovoga slona u staklarnici počeli dobivati odgovore o našim političkim i gospodarskim elitama, o korupciji, o njihovom postanku i njihovom usponu i to je neispričana priča vječite tranzicije, korupcije, klijentelizma, pogodovanja, protekcije koja sada treba do kraja rasvijetliti. Ovo je priča i o našem gospodarskom sustavu i kako je on u stvarnosti funkcionirao stvarajući ozračje nejednakih poslovnih prilika, monopola na tržištu i kulturu neplaćanja uništavajući usput malog poljoprivrednika i obrtnika. S takvim se stavom danas moramo raščistiti. Odgovornost je na svima nama. Ako to učinimo onda ćemo postaviti zdrave nove temelje hrvatskog gospodarstva u kojem će postojati slobodno tržište, zdrava konkurencija koja neće pogodovati pojedinačnim interesima i koji će donijeti dugoročni ekonomski prosperitet, te radna mjesta. Hrvatska država kao što su brojni govornici već prije rekli suočena je danas s jednim od najvećih problema koji može pogoditi neku državu sa iseljavanjem. Odlaskom mladih ljudi ona gubi svoju supstancu i stoga je također odgovornost i obveza svih nas da u što skorijem roku osmislimo i ponudimo konkretne mjere demografske politike. Zato će MOST nezavisnih lista predložiti u idućim mjesecima svoje mjere demografske politike ali isto tako podržat ćemo i svaku dobru inicijativu u tom pogledu bez obzira s koje strane ona dolazila. Međutim nemojmo se zavaravat, jer iseljavanje i depopulacija ima duboke izvore i duboke korijene, ima duboke uzroke zbog kojih ne možemo otkloniti pribjegavajući samo provizornim rješenjima. Mladi ljudi nepogrešivo osjećaju da im današnja Hrvatska ne nudi sigurnost, izvjesnost koja je potrebna da bi ostali tu. Oni vide da njihove početne pozicije nisu jednake. Da nemaju svi jednaku priliku za dobro obrazovanje, da nemaju pristup tržišta pod jednakim uvjetima. Da nemaju jednake prilike za napredovanje, da državna uprava i pravosuđe nisu jednako dostupni svima, da nemaju svi jednaku priliku za gradnju svoga doma i podizanje obitelji. Govorim vam zapravo o nejednakosti prilika koje opterećuje ovo društvo i onemogućuje ga u razvoju. Riječ je o sustavu koji unazađuje Hrvatsku i MOST će se boriti protiv toga status quo te će se zalagati da svatko u Hrvatskoj ima jednaku priliku za početak, za uspjeh i za osobni razvoj. Pravi je trenutak da učinimo velike i suštinske korake kako bismo mlade ljude i obitelji uvjerili da ostanu u Hrvatskoj. I zato također smatram da vrijeme da započnemo za reformom obrazovanja kojom ćemo napustiti zastarjele koncepte i omogućiti djeci da se vješto snalaze u novom informacijskom dobu. Reforma obrazovnog sustava kontinuirana je zadaća svih nas koja se može ostvariti samo isključivim i predanim radom. MOST će se kao i prije, zalagati za transparentnost u politici, u državnoj upravi, pravosuđu i drugdje. Transparentnost je najjače oružje protiv borbe protiv korupcije i klijentelizma i nju treba ostvariti svugdje. Transparentnost će omogućiti da javnost može uvidjeti i identificirati moguće koruptivne rizike i ponašanja. Inzistiranje na transparentnosti započeli smo s otvaranje arhiva, nastavit ćemo sa Istražnim povjerenstvom oko Agrokora. Borba za transparentnost i borba protiv korupcije, ciljevi su kojima ostajemo trajno predani. MOST će promicati i politike koje odnose na državne i javne uprave. I smatramo kako je konačno vrijeme da Hrvatska bude učinkoviti uslužni servis građana i posebice poduzetnika. MOST je u svom mandatu u Vladi uz pomoć službenika i u suradnji sa stručnjacima pripremio projekte koji su pretpostavka za uspješnu reformu javne uprave. Riječ je o projektima vrijednim 80 milijuna kuna koje se financiraju iz europskih fondova koji zasad skupljaju prašinu u ladicama Ministarstva uprave. Ti se projekti odnose na uspostavljanje praćenja rada državnih i lokalnih službenika, mjerenje njihove učinkovitosti i nagrađivanje ili kažnjavanje prema radnom učinku. Smisao tih projekata i digitalizacija rada javne uprave je da nas lansira u 21. stoljeće konačno. MOST nezavisnih lista koji je kao politička stranka potekao s lokalne razine zauzimat će se za funkcionalnu i fiskalnu decentralizaciju Hrvatske. Zalažemo se stoga za prepuštanje pojedinih javnih usluga i ovlasti općinama i gradovima koji su građanima najbliži i najbolje znaju njihove probleme. S druge strane, treba jasno dati do znanja svima da kada date veću odgovornost, da trebate imati bolje mehanizme kontrole. Zato ovdje želim istaknuti kako inicijativu Vlade da se načelnici, gradonačelnici i župani učine nesmjenjivima, a time i politički neodgovornima, smatram neprihvatljivim udarom na lokalnu demokraciju. I takva mjera nije razmjerna cilju koji se želi postići protivno izraženoj volji naroda na svibanjskim lokalnim izborima. Osobito želim naglasiti kako je decentralizacija pretpostavka demografske obnove svih područja Hrvatske i samo posredstvom decentralizacije moguće je postići ravnomjerniju naseljenost i gospodarsku razvijenost. Trenutno je dominantan samo jedan grad, Zagreb. U Zagrebu nedostaje vrtića dok su u ostatku Hrvatske, vrtići i škole sve prazniji, domovi zdravlja sve derutniji. Hrvatska politika mora voditi računa o pravednoj distribuciji demografskih, gospodarskih i fiskalnih kapaciteta. Nedavno smo u Hrvatskom saboru raspravljali o novom Zakonu o financiranju lokalne i područne samouprave, podržavamo taj zakon kao prvi korak u fiskalnoj decentralizaciji, nastavljat ćemo podržavati sve dobre inicijative koje će održavati tendenciju za decentralizacijom. MOST će se zalagati za reformu u pravosuđu. Nakon samo godinu i pol dana, MOST-ov tim je uspio pravosudni sustav financijski stabilizirati te je započeo rad na nizu zakona koji su zaista trebali predstavljati reformski paket. U mandatu MOST-a u tim ministarstvu pripremljeni su i započeti vrijedni projekti daljnje digitalizacije pravosudnog sustava. Samo ću podsjetiti nakratko na upis, e-upis u gruntovnicu. Sličnih kvalitetnih inicijativa MOST je ostavio i dalje u tom ministarstvu poput Zakona o Državnim sudbenom vijeću koji uključuje sustav kontrole i objava imovinskih kartica sudaca na webu. Pozivamo Vladu da nastavi raditi na tim projektima jer je potreba za stvarnom reformom pravosuđa danas veća nego ikada. Povjerenje javnosti u pravosuđe je nisko, ako čak uopće i postoji. O ugledu neću ni govoriti. Možeš inzistirati da takve anomalije na vrijeme se prepoznaju, da se poduzmu koraci kako se u budućnosti ne bi dogodile. Od svog osnivanja MOST Nezavisnih lista u središte svog interesa postavio je potrebu za promjenama u izbornom zakonodavstvu. Početkom ove godine 2017. na našu inicijativu donijete su izmjene zakona o lokalnim izborima gdje smo se napokon uspjeli izboriti za nešto što je potpuno normalno, da se ne mogu kandidirati ljudi s kaznenim djelima a druge stvari su ostale netaknute i dalje u proceduri. Tražili smo da se poveća učinak preferencijalnog glasovanja, smatramo da je izborni sustav nastavlja bolovati od sindroma demokratskog deficita. Očekujem da ćete ga pustiti dalje, da se neće dogoditi radi vas da i nakon ovoliko godina građani nemaju mogućnost birati onoga koga žele nego onoga koga stranke stave. Pokažite da ste demokratski a MOST će nastaviti neumorno raditi na ostvarivanju tog cilja. Dopustite mi samo još nekoliko riječi o tome kako čuvamo javna dobra. Ja ću vas podsjetiti na znameniti slučaj koncesije na našoj najpoznatijoj plaži Zlatni Rat. podsjetiti ću vas na neplansku devastaciju nacionalnog parka Plitvička jezera, bespravnom gradnjom. Poštovani kolege zastupnici prije malo vremena smo ovdje na ovome mjestu raspravljali i donijeli Zakon o koncesijama. Tada se sjećam da je bila žustra rasprava u Saboru, ono samo što je šokiralo, šokirao je i način kako ste donijeli taj zakon. Sjećam se da je glasovanje bilo odgođeno, da je netom sat vremena nakon, odnosno prije glasovanja ubačeno i ta točka za glasovanje da niste nikome rekli, prethodno ste u svim medijima govorili o tome da se to neće dogoditi, da ćemo ići u 3. čitanje. Sat vremena ste samo tutnuli i izglasali Zakon o koncesijama bez najave i na takav način vraćen na glasovanje a i zbog toga što je taj dan bila arbitražna odluka sa Slovenijom pa se eto to nije trebalo primijetiti. Ja vas samo pitam je li se mi u Saboru igramo igrica? Jesu vama ovo igrice? Mene je iskreno strah što će se dogoditi kada na ovakav način dođu zakoni o šumama, o poljoprivrednom zemljištu koje Vlada priprema. I zato smatram da moram oči držati širom otvorenima da se ne bi dogodilo da za neke zakone koje izglasate ove u Saboru pročitamo u Narodnim novinama. I u tom smislu želim reći još jednom da će se MOST zalagati za zaštitu javnoga dobra koje mora biti dostupno svima i pod jednakim uvjetima. Poštovane kolege zastupnici, jučer je bio dan borbe protiv siromaštva. Sjetite li se vi svojih sugrađana koji žive u siromaštvu i koji su izloženi neimaštini? Je li se zapitate kako je njima u poskupljenju režijskih troškova? Ali prije režijskih troškova ja moram samo spomenuti da je ova Vlada u trenutku kada se donosio Ovršni zakon odbila amandmane koji su najviše trebali pomoći upravo njima. Sjetimo se samo nedavnog poskupljenja struje kako bi se pogodovalo određenim interesnim skupinama. Najlakši argument za to, morali smo, Vrdoljak potpisao, pa ja ne mislim da smo morali. Ja mislim da smo mogli drukčije. I zato koristim priliku da vam najavim kako će MOST uskoro predstaviti mjere pa i one zakonodavne za rješavanje problema energetskog siromaštva. Riječ je o mjerama koje su naši stručnjaci započeli raditi u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike i koje su zamišljene kao pomoć prosječnom kućanstvu te vas molim da nas u tome podržite. Na kraju, želim ponoviti kako je MOST Nezavisnih lista čimbenik koji ima cilj djelovati u smjeru općega dobra, djelovati za borbu, za transparentnost, protiv korupcije. I nitko mi danas ne može reći da je pojam transparentnosti u politici prije 2 godine i danas isti. To samo znači da možete uspjeti ukoliko ćete imati dovoljno volje i dovoljno želje. I ovo jest poruka svima onima koji u ovom trenutku važu hoće li otići van a ja im govorim da ostanu, neka se bore, neka idu vani oni koji su napravili ovakvom situacijom. I bilo bi mi vrlo zabavno gledati autobuse svih onih ravnatelja institucija, svih onih političara u zadnjih 20 godina koji su doveli do ove situacije. Oni trebaju biti u tim autobusima, mladi trebaju ostati. Zaista smatram kako isključivo takvim djelovanjem moguće Hrvatsku učiniti Hrvatsku zemljom poželjnom za život u kojoj će ljudi htjeti ostati. I mi kao MOST od tih načela nećemo odustati. Hvala.
Hvala. Zadnji je Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednice, poštovani potpredsjednici, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovogodišnje Izvješće Vlade RH kojega evo raspravljamo dan prije nego što će Vlada Andreja Plenkovića obilježiti prvu godišnjicu. Naime 19.10. prošle godine je imenovana Vlada na prijedlog mandatara tada gospodin Andreja Plenkovića. Pripremajući se za ovu raspravu ugledao sam i program Vlade koji je tada bio predstavljen za mandatno razdoblje od 2016.-2020. godine i koji je tada bio definirao 4 temeljna cilja u radu vlade. Pa ću ih ponoviti, to je ostvarivanje stabilnosti i trajnog gospodarskog rasta, stvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta za zaustavljanje i iseljavanje i demografska obnova, te društvena pravednost i solidarnost. Ako bismo analizirali vaše izvješće i rad Vlade u proteklih godinu dana, onda možemo reći da je Vlada dosljednija bila u ispunjavanju tih temeljnih ciljeva koji su naznačeni u samom programu za mandatno razdoblje. I ja ću tu dosljednost, odnosno, ustrajavanje vlade na rješavanju i ispunjavanju ta 4 temeljna cilja, pokazati na nekoliko područja na kojima držim da je Vlada pokazala i položila ispit kada je u pitanju ispunjavanje tih ciljeva. Prije svega ja mislim da je, da se uspjeh jedne Vlade može mjeriti na njenom doprinosu, gospodarskom rastu i razvoju, na osiguravanju boljih standarda naših građana, na osiguravanju, na otvaranju novih radnih mjesta, na brizi za gospodarstvo, jer je to temelj onda za moguću, bolju, društvenu nadogradnju, demografsku obnovu, zaustavljanje i iseljavanja, otvaranje radnih mjesta, što sam rekao itd. Da bismo to mogli ispuniti, da je Vlada mogla ispuniti taj prioritet, kojega je postavila u svom mandatu, jedan od najvećih izazova, pred Vladu bio je problem i kriza oko Agrokora. Danas kada nakon 6 mjeseci gledamo stanje koje je Vlada zatekla, onda mi se čini da postoji kod nas kolektivna amnezija o problemu kojega je Agrokor predstavljao za cjelokupno hrvatsko gospodarstvo, za cjelokupni hrvatski financijski sustav. I kao što je jutros predsjednik Vlade u svom izvješću spomenuo 4 moguće varijante, kojima je Vlada imala i mogućnosti, intervenirati u problem Agrokora, po meni i po nama, u Klubu HDZ-a izabran je najbolji put. Već sam nekoliko puta rekao, da je za mene to besprijekorna intervencija, jedne Vlade, hrvatske Vlade i najbolja intervencija u hrvatsko gospodarstvo, od stavanja samostalnosti RH pa do danas. Naime, činjenica je da je u pravnom prostoru RH nije bilo odgovarajućeg zakonitog alata, kako i na koji način intervenirati i zbog toga je Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja u RH, bio upravo alat i model kako i na koji način omogućiti da se jedna teška kriza, jedno teško stanje u najvećoj hrvatskoj privatnoj kompaniji, čiji je slom prijetio urušavanju financijskog i gospodarskog sustava RH, bio najbolji, najkvalitetniji odgovor. Mi se trebamo posjetiti da je to bilo vrijeme kada je Agrokor bio blokiran, kada je već bio podnesen zahtjev az otvaranjem stečaja, kada je prijetilo da će na ulici završiti 50000 zaposlenika, kada je o sudbini Agrokora, bilo oslonjeno vrlo veliki broj malih dobavljača, OPG-ova i da je u tim dobavljačima bilo zaposleno gotovo 150000 zaposlenika i bili smo svjesni da bi dakle, urušavanje tog velikog koncerna praktično urušilo i nadolazeću turističku sezonu, s obzirom da je čitav taj problem eskalirao oko Uskrsa. Stoga smo, sa Zakonom o izvanrednoj upravi koji je ovdje u Saboru donesen, odgovorili na najbolji mogući način, a to danas možemo svjedočiti, da su sačuvana s jedne strane radna mjesta, da je omogućeno tvrtkama u sustavu koncerna da mogu i dalje poslovati, da su sačuvana radna mjesta i u onih svim, onim dobavljačima i u malim poduzećima, pa i velikim dobavljačima Agrokora dakako su to 50000 zaposlenika, i da je to jednostavno bio model koji je pogođen, ali koji nije došao do kraja. Kraj tog zahtjeva i njegovo izvođenje predstavljati će donešenje nagodbe među vjerovnicima o daljnjoj sudbini Agrokora. Mi smo svjesni činjenice da Agrokor, više ovakav kakav je danas, ne može postojati, ali da će o tome donijeti odluku, ipak vjerovnici samog koncerna. Ono što se događalo paralelno s time, radom izvanredne uprave, mi ovdje u Saboru smo se ugl. zabavljali, hoćemo, nećemo, kada ćemo, osnovati istražno povjerenstvo. Tvrdili smo onda da bi rad istražnog povjerenstva ometao izvide koje je tada već počelo provoditi državno odvjetništvo i danas nakon što je, neovisna revizorska kuća dala konsolidirano izvješće grupe Agrokor, mi smo rekli da bi pristali i pristali smo na osnivanje istražnog povjerenstva. U međuvremenu, toga smo bili svjesni, da je državno odvjetništvo otvorilo postupak i da vrlo brzo prema stanje stvari u toj tvrtki i onog što se događa oko nje, vrlo je vjerojatno da će doći do otvaranje istrage, a pravomoćnošću istrage, kako je to zakon predvidio, trebalo bi se ugasiti rad istražnog povjerenstva. To je naša pozicija, mi na njoj stojimo i on podržava ono što smo već i tada govorili, a ono što je i tijekom jutra premjer ponovio, a to je da sve ono što nas interesira kao saborske zastupnike, kao političare, možemo provoditi kroz rad saborskih radnih tijela, pa i kroz plenarnu sjednicu. Dakle, sve okolnosti, koje nas interesiraju i koje bi mogao doznati, mogli bi znati istražno povjerenstvo, moguće je kroz tematske sjednice na radu matičnih radnih tijela, samo Agrokora, a isto tako i kroz plenarnu sjednicu. Prema tome tome ostajemo otvoreni, mi u Klubu HDZ-a od prvog dana tvrdimo da nema nikakvih problema sa istražnim povjerenstvom i da smo utvrdili da se ispitaju sve okolnosti i oko nastanka, a i oko recentnih događanja. Druga bitna stvar na kojom mi u Klubu HDZ-a podržavamo rad ove Vlade jest doprinos rastu standarda naših sugrađana. Već je ovdje bilo nekoliko puta riječi o poreznoj reformi, osporavanju dosega porezne reforme. Mi u klubu HDZ-a tvrdimo da je porez na reforma dala značajan doprinos rastu BDP-a u RH. Kad je ministar financija ovdje u sabornici predstavljao poreznu reformu, rekao je da će kroz doseg porezne reforme, njezin utjecaj na rast BDP-a biti oko 0,5%. Tvrdili smo tada da je provođenje porezne reforme dodatno 560 tisuća hrvatskih građana, obveznika plaćanja poreza na dohodak, biti oslobođeno plaćana poreza na dohodak. U ovom trenutku u RH od 2 milijuna i 750 tisuća hrvatskih građana koji su obveznici plaćanja poreza na dohodak, njih milijuna i 500 je oslobođeno. Za milijun i 800 tisuća tih istih građana koji su porezni obveznici poreza na dohodak, temeljem ove reforme, došlo je do povećanja plaća i nije za zanemarit, to je veliki doseg ove reforme. U isto vrijeme smanjena je opća stopa poreza na dobit sa 20 na 18%, i u isto vrijeme za male poduzetnike i poljoprivrednike je smanjena porezna opća stopa na dobit sa 20 na 12%. Sve to zajedno i ostalih 14 zakona koje smo u toj poreznoj reformi tada usvojili krajem prošle godine omogućilo je da i ove godine rast BDP-a bude za prvih 6 mjeseci 2,7. Omogućeno je da dođe do povećanja prosječne plaće za 5% pa sada ona iznosi oko 5 951 kunu. Mi smo u to isto vrijeme donijeli odluku o povećanju minimalne plaće, pa onda kada gospodin Bernardić spominje da je klub SDP-a dao Prijedlog Zakona o minimalnoj plaći, ja bi ga podsjetio da je nakon mjesec dana rada Vlade Andreja Plenkovića, došlo do većeg povećanja minimalne plaće nego što je to Vlada Zorana Milanovića, SDP-a napravila u 4 godine. Prema tome, kroz poreznu reformu došlo je i do povećanja ostalih primanja u RH, a da ne govorim da danas čudno djeluje izjava da je došlo do povećanja cijene, struje, električne energije, kad je tom poreznom reformom smanjen PDV na isporuku električne energije s 25 na 12% i na taj način je došlo do smanjenja cijene pa i korekcija cijene uslijed poticanja obnovljivih izvora energije još uvijek nije došla na razinu cijene od prošle godine. Prema tome, to su argumenti koji govore o radu Vlade. Činjenica da je došlo do povećanja mirovine za milijun i 200 tisuća naših umirovljenika u prosjeku za 2,75%. Dakle, sve su to podaci koji govore o tome da je ta porezna reforma bila opravdana, da je bila dobra i da je omogućila brojne mjere koje su potaknule i hrvatsko gospodarstvo. U tom kontekstu, svakako da je za spomenuti i najbolju turističku sezonu koja je u velikom djelu oslonila se na rad Vlade. Kad govorim da se oslonila na rad Vlade, onda pritom mislim i na aktivnosti Vlade da se nastavi sa poslovanje samog koncerna Agrokor, o čijem je radu u velikoj mjeri ovisila sudbina hrvatske turističke sezone s jedne strane, a s druge strane i kroz rješavanje pitanja graničnih prijelaza sa Slovenijom, sa BiH-om, gdje su sa sustavom, definirane ciljane kontrole što je omogućilo taj lakši ulazak u Hrvatskoj itd. itd. Ta turistička sezona sa 100 milijuna noćenja, sa 17 milijuna posjetitelja, sa 11 milijardi eura ukupnog prihoda od turističke sezone, doprinosi svim ovim makroekonomskim pokazateljima koje sam maloprije spomenuo. U tom kontekstu i iz takve porezne reforme i aktivnosti Vlade, proisteklo je ono što smo već i ranije čuli a to je da je deficit državnog proračuna za prošlu godinu bio 0,8%, a da prvih 6 mjeseci ove godine svjedočimo da Hrvatska prvi puta ima suficit proračuna opće države. I to govori o sređivanju javnih financija, to govori o sjajnim makroekonomskim pokazateljima koji onda jasno, omogućuju i pad javnog duga i sve to zajedno definira ovu Vladu kao onu koja brine s jedne strane i o financijskim makroekonomskim pokazateljima, jasno a i onda o standardu naših građana. U tom smislu iz takvih financijskih pokazatelja, iz takvog punjenja proračuna omogućili su demografske mjere koje su maloprije spomenute i kad je u pitanju povećanje naknada za rodilje za prvih 6 mjeseci, onda za nezaposlene rodilje, kao i za zaposlene za drugih 6 mjeseci gdje su povećanja od preko 50% u odnosu na postojeće. Zato mi malo čudno i djeluje i izjava kako se sa stambenog politikom u djelu realizacije Zakona o subvencioniranju stambenih kredita ide in favorem hrvatskim bankama. Za ne povjerovati je pri činjenici da su svi mladi hrvatski građani a pri tome na mlade građane misle se i osobe koje su stare do 45 godina, dakle za sve te hrvatske građane, a ima ih čini mi se, ako će me potvrditi ministar graditeljstva, negdje oko 2 400 koliko ih se prijavilo u ovom sustavu, neovisno o tome jelu li prvi, jesu li zadnji, svi će ući u sustav subvencioniranja stambenih kredita. Prema tome, ne da nije se išlo u prilog bankarskom sustavu u Hrvatskoj, nego se išlo ka jednim mjerama koje jasno, su u sustavu demografske obnove i pomažu mladim obiteljima u RH. Nadalje, ono što bi također htio spomenuti a to je da smo donijeli u međuvremenu i Strategiju prostornog uređenja RH koja definira i vidi ravnomjeran razvoj Hrvatske kroz razvoj infrastrukturnih koridora. Pa bih u tom smislu spomenuo 3 velike stvari koje se događaju u ovom trenutku kroz rad Vlade a usko su povezane i sa korištenjem europskih fondova, to je ono što bih posebno istaknuo. Sposobnost apsorpcije europskih fondova koje možemo promatrati kroz tri velika projekta. To je projekt Pelješkog mosta, gdje je omogućeno da se taj projekt težak 420 milijuna eura sa 357 milijuna eura financira iz sredstava europskih fondova. S druge strane dovršetak ceste odnosno željezničke pruge Koprivnica-Križevci gdje je to oko 210 milijuna eura i jasno izgradnja zračne luke Dubrovnik, gdje je također oko 180 milijuna eura se koristi sredstava iz europskih fondova. Prema tome i na tom dijelu, a to je … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava europskih fondova, realizacija europskih fondova, Vlada je pokazala ovu učinkovitost, jer evo, nakon 3 godine, smo već gotovo došli na polovicu ugovorenih sredstava od 10 milijardi eura, koliko je predviđeno do 2020. Prema tome, i u tom segmentu itekako treba cijeniti rad ove Vlade. Ono što je također vrlo važno za spomenuti, a to je taj regionalni razvoj koji omogućuje kao što sam malo prije spomenuo, donesena strategija prostornog uređenja, realizacija velikih infrastrukturnih projekata, ali s druge strane, mjere hrvatske Vlade koje idu na ravnomjernijem razvoju RH. Spomenuo bih već malo prije spomenut projekt Slavonija koji bi omogućio istoku Hrvatske koji je nakon Domovinskog rata najviše pogođen samim ratom, a i krizom koja je kasnije nastupila, pa je prema tome puna podrška projektu Slavonija, ali i novog zakonu o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave koji će u cijelosti porez na dohodak sad prepustiti jedinicama lokalne samouprave, tamo gdje se on i ubire. Dakle, omogućiti će fiskalno snaženje jedinica lokalne samouprave kad se na to nadovežu još i dodatne mjere koje idu prema potpomoganim područjima i briga za otoke, onda jasno govorimo da ova Vlada itekako brine o ravnomjernom razvoju RH. Kad govorimo još, evo i time ću uskoro završiti, o unutarnjoj politici i nacionalnoj sigurnosti, za pozdraviti je da je nakon dugo, dugo godina donešenje strategija nacionalne sigurnosti, da ćemo ovaj tjedan ovdje u Hrvatskom saboru, raspravljati Zakon o nacionalnoj sigurnosti, gdje nam je cilj osnažiti i vratiti povjerenje u Hrvatsku vojsku, ali s druge strane također, omogućiti da hrvatska obrambena industrija bude generator razvoja RH. Pa u tom kontekstu smo već i čuli da je sedmi kontingent hrvatske vojske, koji je upućen u misiju NATO-a u Afganistan, praktično bio u cijelosti opremljen hrvatskim naoružanjem i opremom. Na tom tragu jasno i vidimo dakle, i cjelokupno funkcioniranje i rad hrvatske vojske, a u tom smislu jasno i aktivnosti Hrvatske vlade. Na kraju bi također u ime kluba odgovorio na nekoliko pitanja koja su i maloprije navedena, čiji su odgovori koje smo čuli potpuno krivi, neutemeljeni, rekao sam i o stambenim kreditima, rekao sam i o cijeni električne energije, rekao sam i o minimalnoj plaći, ali bih se tu dovezao na Istambulsku konvenciju. Kada iz redova SDP-a čujemo optužbe na račun toga da nismo još uvijek ovdje u Hrvatskom saboru ratificirali Istambulsku konvenciju, onda bi ja podsjetio kolege iz SDP-a da je ta konvencija donesena 2012. g., da je Hrvatska postala, ratificirala tu konvenciju 2014., da ste poštovane kolege imali 2 g. vremena da tu istu Istambulsku konvenciju, ovdje u Hrvatskom saboru raspravite, a ne sada o tome govoriti kako mi to ne želimo, a imali ste, kažem gotovo 4 godine od kada je ona donesena u Istambulu, ovdje je ratificirati i onda bi bila ta priča završena. Ovako mi nismo rekli i to nismo čuli iz redova HDZ-a da ona neće biti ratificirana, ali sve u svoje vrijeme, kada za to mi u vladajućoj većini ocijenimo da je potrebno nju realizirati. Meni nadrealno djeluje pitanje upućeno predsjedniku Vlade o tome, zašto izvide i istrage u DORH-u traju dugo. Ja mislim da smo mi demokratska država koja počiva na načelu trodiobe vlasti, gdje se zna koja je uloga zakonodavne vlasti, ovdje nas u Saboru, uloga Vlade i uloga pravosuđa. Zadnja osoba u Hrvatskoj državi bio predsjednik Vlade kome bi trebalo uputiti pitanje zašto DORH radi ovako ili onako ili onako. Mislim da smo, da nam je svima ciljem, neovisnost hrvatskog pravosuđa u tom smislu, neovisnost državnog odvjetništva. Ono će kad samo procijeni, utvrdi relevantne činjenice, donijeti odluku, kada, će na koji način, u kojem opsegu, otvoriti istragu oko Agrokora. I na kraju, evo otišao je i gospodin Petrov, kaže nam gospodin Petrov u završnoj riječi da je neviđen postupak donošenja Zakona o koncesijama, kao što ga je donio ovaj saziv Sabora. Ja bi ga podsjetio da je taj Zakon ova Vlada uputila i u raspravu sa zainteresiranom javnošću, da je u Saboru 2 puta, zakon prošao 2 čitanja, da je on i Most u prvom čitanju, jednoglasno podržao ovaj isti zakon i da je taj zakon u redovnoj proceduri usvojen u Hrvatskom saboru. Prema tome, evo da završim, vrijeme mi isteklo, Klub HDZ-a će iz ovih razloga svakako podržati rad Vlade, odnosno, ovogodišnje izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Sada bi sukladno Poslovniku, zamolio, gospodina Andreja Plenkovića, predsjednika Vlade, da podnese završno izlaganje koje može trajati najviše 20 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, zahvaljujem na vašim intervencijama tijekom rasprave o godišnjem izvješću, o radu Vlade RH, u proteklih 12 mjeseci. Primijetio sam jednu novu praksu, očito da ima ovdje zastupnika klubova koji čak ne žele ni pozdraviti predstavnika Vlade, a to je čini mi se neka nova praksa, jedna nova dimenzija kulture dijaloga u hrvatskom političkom životu. To smo zabilježili i voditi ćemo računa o tome ubuduće. Što se tiče zanimljivih izlaganja koje su neki od klubova imali, pokušati ću se osvrnuti na njih, naravno ne na sva pitanja, ali na neka od njih u ovoj završnoj riječi. Prvo, izvješće koje je predstavljeno utemeljeno je na činjenicama, utemeljeno je na onome što se napravilo, na onome što je u tijeku i na onome što će se dogoditi uz osvrt na sve bitne ključne teme u Hrvatskom društvu koje su na dnevnom redu u trenutcima kada bilo da ste u oporbi, bilo da ste na vlasti a imate povjerenje hrvatskih građana trebate donositi odluke i na ono na što treba reagirati. Prva opaska odnosi se na kritiku da li je vlast, Vlada demokratska, legitimna, zašto je ona tu. Pa ajmo to ogoliti do kraja. Naš izborni sustav i proporcionalni sustav u kojem se zastupnici biraju u 10 izbornih jedinica, njih 4.-ero plus 8 zastupnika manjina, na posebnim listama plus fiksna, ograničena brojka našeg zastupnika za Hrvate izvan Hrvatske. Podsjetiti ću javnost zbog ucjene SDP-a prigodom promjene Ustava uoči stupanja u članstvo EU, kada su se te izmjene Ustava radile tako da nije ni važno koliko će ljudi sudjelovati na izborima, maksimalan broj zastupnika Hrvata izvan Hrvatske zbog tadašnje politike SDP-a, samo troje. Kada bismo promijenili tehnologiju glasovanja siguran sam da bi veći broj naših ljudi, Hrvata izvan Hrvatske rado sudjelovao na izborima a to čujem bilo da sam u BiH, bilo da sam u SAD-u, dakle to je jedna tema o kojoj trebamo također nešto reći. Kada izbori završe u našem izbornom sustavu postoji ono što je neminovno a to su dogovori o poslije izbornim koalicijama. Neovisno kako se tko i na koji način kandidirao na izborima. Mandati su neotuđivi, to jako dobro znate, to je abeceda hrvatske politike. To što neki kada idu u zajedničke liste rade predizborne koalicije sa odredbama koje bi možda limitirale koncepciju neotuđivosti mandata to je je jedno drugo pitanje. Nakon izbora one stranke koje su ušle i zastupnici formiraju svoje klubove, formiraju svoj rad u parlamentu i imaju potpunu slobodu birati s kime će i na koji način koalirati i koga će podržavati. HDZ je kao stranka koja je pobijedila na izborima, relativnom većinom, sustav je takav da je jako, jako teško da netko dobije više od 75 zastupnika u ovakvom izbornom sustavu, koalira u dobroj vjeri s MOST-om, u dobroj vjeri, odgovorno, promišljeno, s ciljem da ima stabilnu Vladu, stabilnu većinu, broj potpisa koje sam imao i odnio predsjednici prije više od godinu dana, bio je tada 91, moglo ih je biti i više, nismo željeli raditi konsenzus koji je mogao u tom trenutku doći skoro do 100 zastupnika, za to nije bilo potrebe. Naša politika i naš stav prema tadašnjem koalicijskom partneru bila je više nego korektna, transparentna, jasna komunikacija, uključenost, dogovori, dijalog, baš sve. Međutim ono što se dogodilo je nešto što se zove lojalnost, timski rad, dijeljenje zajedničkih ciljeva, prethodna pitanja, pitanja u koji ukoliko imate ljude koji su u istom timu a ne žele dići ruku za kolegu iz istog tima to vam je kao da u nogometu namjerno zabijate autogolove. I tu onda nema dileme, onda svi prethodni razgovori, svi prethodni dogovori postaju apsurdni. I zbog toga ta suradnja nije mogla biti nastavljena. I to ću stalno ponavljati, to je dio političke abecede koju možda stranke koje imaju protesni prosvjedni karakter u ovom trenutku od kraja ne percipiraju ali to je to, nema nikakve druge velike filozofije niti neke druge agende. I to želim jasno ponoviti. Što se tiče odabira drugih stranka, drugih parlamentarnih zastupnika o tome da li će priuštiti Hrvatskoj 3. parlamentarne izbore u manje od 24 mjeseca ili će promisliti i reći kakve su to institucije, kakve su to stranke koje tako skladno funkcioniraju da moraju tražiti povjerenje birača tri puta u manje od 2 godine. Pa ja mislim da je odluka HNS-a jedna od mudrijih, dalekosežnijih, konkretnijih i konstruktivnijih odluka u hrvatskom parlamentarnom životu koju smo vidjeli u jako dugom razdoblju. Poruka da desni centar koalira sa narodnjacima, liberalnim demokratima je važna politička poruka za kulturu dijaloga u Hrvatskoj. Za upravo ono što sam rekao i prije godinu dana i sada a to je smanjenje tenzija, pružanje ruke, razgovor, dijalog. I zato izuzetno cijenim taj potez HNS-a, meni bi bilo drago da je cijeli HNS, tadašnji, vidio tu poruku i da je prepoznao mogućnost suradnje jer bi i parlamentarna bi većina bila veća. Ali i ovako parlamentarna većina će biti stabilna, koherentna uz vrijedan doprinos i manjinskih zastupnika i drugih kolega u Hrvatskom saboru koji čine ovu većinu. I to želim podcrtati, to je jako bitna poruka za hrvatsku demokraciju, za razumijevanje onoga što politička stabilnost podrazumijeva za gospodarski rast i razvoj, što ona podrazumijeva kao signal ulagačima, što ona znači za percepciju Hrvatske od strane međunarodnih financijskih institucija, što ona znači za percepciju Hrvatske od svjetskih agencija za kreditni rejting. Promislite malo o tome. Promislite i kada vaši predstavnici u javnom prostoru nastojeći kao kritizirati ministra financija šalju poruke koje idu upravo suprotno nacionalnim interesima Hrvatske, promislite malo o tome, vodite računa o konzekvencama izrečenog. Što se tiče nekoliko, zaista po meni bizarnih komentara koji su upućeni Vladi a odnose se na funkcioniranje pravosuđa, rad DORH-a, rad policije. Možda vama djeluje nevjerojatno, ali istina je sljedeća. Moja Vlada ni bilo tko, ne samo četvero potpredsjednika, odnosno dvije potpredsjednice i dva potpredsjednika koji su ovdje ili bilo tko drugi u Vladi ne utječe ni na rad policije, ni na rad DORH-a a kamoli tek na rad sudaca. I slušati u današnjoj raspravi komentare o nepravomoćnim presudama smatram ne samo politički promašenim i neprimjerenim nego ih mogu usporediti otprilike sa onim idejama koje je imao čelnik oporbene stranke kada je govorio o tome da bi u našem sustavu parlamentarne demokracije predsjednica ili predsjednik Republike trebao otprilike imati prerogativ da si bira tri ministra. To su opaske na toj razini, to su opaske na razini rasprave koja čak nije ni za kavanske revolucionare. To je moj komentar na vaše aluzije na funkcioniranje pravosuđa u trenutku kada pred Hrvatskim saborom razgovaramo o Izvješću o radu izvršne vlati, Vlade. Moramo tu abecedu ponavljati, jer očito je nismo svi savladali. To je jako važno da hrvatski birači i građani vide, to je izrazito važno. Što se tiče Agrokora meni se čini kao da dio političara i stranaka ne želi vidjeti što je Vlada svojim aktivizmom spriječila. Da mogu biti nekakav producent u filmu pa da postoji neki veliki ekran i da sad imamo samo simulaciju onoga što bi se dogodilo da nije bilo Zakona o izvanrednoj upravi pa da vidite kako to izgleda kada ovako velika kompanija u čijem sustavu je 73 društva koja djeluju u Hrvatskoj, koja djeluju u susjednim zemljama najedanput dođe pod okvir stečajnoga zakonodavstva. Kako bi to izgledalo? Što vi mislite? Kako bi se to reflektiralo recimo na radnike, na zaposlenike, na načelo solidarnosti, na državni proračun, na funkcioniranje tih kompanija u susjednim zemljama. Šta bi bilo sa njima? Šta bi bilo recimo sa opskrbom kroz maloprodajni lanac najveći u Hrvatskoj primjerice evo kolega Bauk na hrvatskim otocima. Što vi mislite kako bi to funkcioniralo? Da li bi ova turistička sezona o kojoj je gospodin Bačić sada govorio u smislu brojeva bila tako dobra ili ne? Da li mislite da bi to bilo dobro za hrvatsku ekonomiju, za naš financijski sustav. Srećom mi smo preuzeli odgovornost, ponudili smo vam tada da participirate u tom procesu, vi ste to odbili. Vi ste kolega Bernardić, ja jako volim zelje, volim i Kraševu čokoladu, idem na zeljerijade, sveli svoj angažman tada na selfie, na otvorenu liniju. Ne znam koliko je bilo poziva, kakvi su bili efekti te otvorene linije. Dok ste vi to radili mi smo se uhvatili u koštac na nimalo populistički način sa najozbiljnijim problemom s kojim se Hrvatska suočila nakon agresije na Hrvatsku. Tu uopće nema dileme. Preuzeli smo politički rizik. Nismo trebali, ja osobno najmanje niti imam veze sa Agrokorom, niti imam veze sa bilo čim što se zbivalo u proteklim godinama ali imam političku odgovornost. Prepoznajem trenutak. Kažem ovo je moment u kojem ne možemo se ponašati tako da ništa ne činimo. Moramo bit ozbiljni. Ali moramo biti ozbiljni na način da kada komentiramo provjerimo činjenice. Da ne prevodimo agencijske vijesti Bloomberga o tome što, o stanju u Agrokoru kaže netko u Moskvi pa onda to postanu kaznene prijave. Ne radimo to, ne. Nema proglašavanja vještica, ni lijepljenja etiketa unaprijed. Ima samo verificiranje činjenica. Ima temeljiti rad revizorske kuće koja ulazi u detalje. Tek nakon toga vi možete donositi neke kategoričke stavove, drukčije ne. To radi odgovorna vlast i to je ta distinkcija između političkih odabira koji su danas pred hrvatskim ljudima hoće li birati one koji hoće teatar na brzinu. Riješili smo, gledali smo film pa smo sve riješili. To je do nas. Ili one koji u nedostatku konkretne alternative, konkretnog prijedloga nastoje banalizirati temu oko koje praktički ovisi gospodarski i financijski sustav zemlje. I tu je ta razlika i to ljudi vide i to morate znati. Toga morate biti svjesni. To će biti na idućim izborima. To vam govorim dobronamjerno zato što bih volio da u vašim izlaganjima čujem više argumentirane kritike, a manje površnosti, manje lapidarnosti, manje razloga da koristite ovu pozornicu za nešto što je vama sada šansa za dva ili tri ili četiri politička poena kakve ih vi vidite. Što se tiče obrazovanja nije to tako jednostavna tema znaju oni koji se bave time malo detaljnije, niti je tema koju treba podcijeniti i isto tako etiketirati. Vi ste ovdje izgovorili za govornicom da je ministar Barišić bio plagijator. To isto puno govori o vama. To ste rekli kao da ste rekli dobar dan. To vam nije dobro. Štiti vas imunitet, o.k., štiti vas neko vrijeme tj. privilegij zastupničkoga posla ali to nije dobro. Govorite stvari koje su netočne, govorite stvari o kojima očito ne znate dovoljno. I naš je pristup s druge strane da upravo kroz fini dijalog, kroz razumijevanje različitih svjetonazorskih optika iznjedrimo hrvatski obrazovni sustav u kojem će se svi osjećati dobro, u kojem će svi naći svoj prostor i svoje mjesto jer to je već zahtjevniji napor, to je napor koji zahtjeva dijalog, koji zahtjeva razumijevanje. Što se tiče teme o regionalnom razvoju, o tome što hrvatska Vlada radi za jedinice lokalne i područne samouprave. Poznam puno župana i sadašnjih i bivših, ni jedna Vlada nije takav iskorak napravila u dijalogu sa lokalnom i područnom samoupravom kao ova Vlada. Redoviti susreti, točno znaju kada, kako se planira proračun, mi svi točno refleksno znamo koji su bitni strateški projekti za pojedine dijelove Hrvatske. Znate zašto? Zato što razgovaramo, zato razgovaramo, što razmjenjujem mišljenja. I ne pravim razliku da li je riječ o vašem kolegi Kolaru ili Komadini ili kolegi Jeliću ili Bobanu, svejedno mi je, jednako su mi draga i Krapinsko-zagorska i Primorsko-goranska i Splitsko-dalmatinska i Međimurska i Osječko-baranjska županija. I oni to vide, oni to cijene. I vidjeti ćete kroz taj proces kada ovu praksu etabliramo koliko ćemo učiniti jedni za druge i koliko ćemo učiniti i za učinkovitiju funkcionalnu i fiskalnu decentralizaciju u hrvatskoj politici i u hrvatskim strukturama vlasti. Nekoliko detalja o vanjskoj politici za koju vidim da su mnogi zainteresirani za koju kažu da eto imamo nikada gore odnose sa susjedima. Pa ajmo onda otvoriti te 4 zemlje susjedne pa se zapitati otkada su ti problemi, koliko traje otvoreno granično pitanje sa Slovenijom. Koliko se ja sjećam traje od 25. lipnja '91. Je li to nekakva aktualna tema danas posebno važna. A niste primijetili da je ovo prvi put da imamo otvoreno pitanje Hrvatske i Slovenije bez imalo histerije u hrvatskom javnom prostoru. To se nije dogodilo nikada u zadnjih 25 godina. Jeste zapitali se možda zašto? Zapitajte se kako smo toj temi pristupili. S BiH, 7 puta sam bio u BiH u zadnjih 12 mjeseci. Pitanje Pelješkog mosta, nema ni najmanje dileme, čak i da ponovno idemo pregovarati ugovor iz '99. između predsjednika Tuđmana i tadašnjega predsjedatelja predsjedništva Alije Izetbegovića može jedino granica u tom području ići na korist Hrvatske. I most može biti jedino na hrvatskom teritoriju iznad hrvatskih, ne samo teritorijalnih nego čak unutarnjih voda. Dakle tema vrlo jasna, vrlo precizna, vrlo argumentirana. S Mađarskom, mislite da je tema INA MOL počela 19. listopada 2016.? Da su ti problemi od ove Vlade? Nisu. Dio su naslijeđenih problema. Nastojimo artikulirati hrvatske interese na način koji su zakoniti, koji nisu nikakvo dilanje, naprotiv. Naći opći interes i pronaći modalitet kako vratiti INA-u u cijelosti u hrvatske ruke. Odnosi sa Srbijom, najkompleksniji bez ikakve dileme od svih susjeda. Razlozi, vrlo jednostavni. Velikosrpska Miloševićeva agresija na Hrvatsku, sve proizlazi iz tog doba, sve što se danas događa proizlazi iz tog doba i sva ta pitanja rezidualno ostaju na dnevnom redu ali i tu smo da i tu bez korištenja te teme za politički profit ta pitanja rješavamo. Nisam siguran da je ijedan hrvatski predsjednik Vlade tu tremu tretirao ovako kako ja tretiram. Niste od mene čuli ni jednu rečenicu koja je zaoštrila odnose a da bih za to dobio 2 ili 3 glasa više, nisam, nije mi trebalo, ne trebam, pobijedili smo na lokalnim izborima i bez toga. To vam govorim stoga što je poruka i ovog izvješća vrlo detaljno i pažljivo kalibriranoga kojeg smo pripremili za danas, ne samo ja nego i sve kolegice i kolege u Vladi utemeljena na odgovornosti, na činjenicama i na konkretnim potezima. U ovim okolnostima sve što je došlo na dnevni red ove godine nismo mogli riješiti sve, ne pretendiram da smo mogli riješiti sve, ali smo učinili sve da ono što smo morali riješiti na najbolji način a to ćemo raditi i sljedeće 3 godine. I to je ono što vam obećavam i vama i hrvatskoj javnosti a birači su ti koji će kada dođe vrijeme odlučivati kome da ponovno daju vrijeme. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i time zaključujem raspravu a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Godišnje izvješće Vlade RH, podnositelj je predsjednik Vlade RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-a Liberalnih demokrata, Kluba zastupnika HDS-a, HSLS i HDS Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Stranke međugeneracijske solidarnosti Hrvatske, Reformista i Nezavisnih zastupnika dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se godišnje izvješće Vlade RH. 2. Podržavaju se mjere Vlade RH koje su iznesene u Godišnjem izvješću predsjednika Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 47 protiv donijet zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda a to je: - Konačni prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, drugo čitanje, P.Z.E., br. 143. Temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora, prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena državna tajnica u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, Maja Markovčić Kostelac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Kao što je već rečeno, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, zakona kojim uređujemo sustav sigurnosne zaštite kako bismo naše luke i brodove hrvatske državne pripadnosti učinili manje izloženima osjetljivosti na terorističke napade i druge protupravne činove koji se mogu dogoditi protiv ovih osjetljivih objekata. Naime, kada je u ranim 2000.-tima postalo razvidno da prometna sredstva poput zrakoplova ili željeznice mogu poslužiti kao oružje u rukama terorista, ali jednako tako i mogu biti žrtve terorističkih napada sa velikim i dalekosežnim posljedicama za ljudske živote i imovinu, Međunarodna pomorska organizacija koja se inače tradicionalno bavi sigurnošću plovidbe, preuzela je i uređivanje pitanja sigurnosne zaštite u ovom segmentu pomorstva. Na taj način dobili smo novi dio međunarodne Konvencije o zaštiti ljudskih života na moru, SOLAS konvencije, kao stožerne konvencije u međunarodnoj pomorskoj plovidbi a koja je onda bila reflektirana i kroz dva zakonodavna akta EU-a, uredbu o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka i direktivu. Ovi su zakonodavni akti na odgovarajući način bili implementirani i kroz hrvatski pravni sustav, isprva kroz uredbu a potom i kroz zakon. Međutim kako smo u procesu pristupanja RH EU-u, bili u obvezi implementirati odredbe svih uredbi EU-a, to nam je sada predstojalo izlučiti iz zakonskog teksta odrede uredbe kako bismo osigurali njegovu neposrednu primjenu. Jednako tako bilo je jako važno da uočene nepravilnosti ili nedostatke u samoj praksi primjene zakona otklonimo a jednako tako i odgovorimo na tehnološki napredak koji se dogodio u posljednjim godinama. Na taj način pred vama je zakon koji ovu materiju rješava na sustavan način definirajući nadležnosti pojedinih tijela državne uprave od ministarstva nadležnog za poslove pomorstva, MUP-a, Obalne straže i njihovu međusobnu koordinaciju. Temeljni poslovi koji ovaj zakon uređuje su određivanje stupnja sigurnosne zaštite, zato je njihova diseminacija prema pomorskim brodovima u međunarodnoj plovidbi te prema lukama. Jednako tako temeljem definiranog stupnja sigurnosne zaštite način utvrđivanja procjene sigurnosne ugoze a temeljem tako utvrđene procjene izrada planova sigurnosne zaštite. Procjena se u pravilu definira za šire područje a iz njega se onda generiraju planovi sigurnosne zaštite. Uz ovom trenutku u plavima sigurnosne zaštite obuhvaćeno je 33 broda hrvatske državne pripadnosti u međunarodnoj plovidbi, dok je u pogledu luka obuhvaćene su sve luke otvorene za međunarodni promet koji ukupno obuhvaćaju 54 operativna područja. Procjenu sigurnosne zaštite i plan sigurnosne zaštite za luke rade priznate organizacije pa ovaj zakon definira njihovu razinu, njihovu osposobljenost i način njihov certifikacije. U ovom trenutku u Hrvatskoj djeluje 4 priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu luka a sigurnosnu zaštitu brodova procjenjuje i audite radi Hrvatski registar brodova kao priznata organizacija. Slijedom svega što sam ovdje iznijela, obzirom na postojeću zakonodavnu praksu, donošenje ovog zakon neće zahtijevati dodatne troškove u pogledu njegove obveze odnosno primjene novih obveza iz ovoga zakona. Ujedno bi željela istaknuti u ime Vlade RH da prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo na članke 51. i 52. ovoga zakona. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena gospođo Markovčić Kostelac, ma samo jedno pitanje, nešto mi je to promaklo, kad govorimo o priznatim organizacijama za sigurnosne zaštite luka, znači koje izrađuju procjenu, procjenu zaštite i plan zaštite, kažete da ih ima 4, jel' to dovoljan broj ili očekujete u budućnosti da će se pojaviti još takvih organizacija koje će tražiti takvo ovlaštenje? I ako možete reći, koje su to organizacije?
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Poštovana gospođo Markovčić Kostelac, nekako mi je promaklo jedno važno pitanje, hoće li se ovim Zakonom o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka ubuduće prevenirati da Tomislav Horvatinčić i dalje ubija ljude po Jadranu nekažnjeno? Naime, ako već govorimo o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova, u to vjerojatno uvrštavamo sva plovila, pa i plovila stranih državljana koji su došli na Jadran na odmor. I nekako mi je krajnje neprimjereno da država ne skrbi o sigurnosti naših gostiju, naših turista nego da na njih pušta one koji su već ranije ubijali, dakle da ništa ne prepušta slučaju. Pa ja se nadam da u ovom zakon postoji bar jedna odredba koja bi to mogla prevenirati ili barem dovesti do situacije da više ni jedna sutkinja ne može prepoznati sinkopu u toj situaciji, nego da stvari sucima budu jednostavne. Dakle, da više se ne moraju peći na gradelama ko sv. Lovro u toj dvojbi da li ga osuditi ili ga ne osuditi, nego da postoji pravno uporište po kojima će to biti u buduće potpuno ne prijeporno. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane države tajnice. Izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupnici na ovim pitanjima. U odnosu na prvo pitanje, kao što sam rekla u ovom trenutku, ovlaštene su 4 priznate organizacije, za sigurnosno zaštitu luka, jedna, za sigurno zaštitu brodova. Za sigurnosno zaštitu brodova, ovlaštena organizacija je hrvatska registar brodova, a za sigurnosnu zaštitu luka trgovačko društvo … [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. je jedno i drugo … [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. … [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. Sve priznate, odnosno, sva trgovačka društva koja namjeravaju dobiti status priznate organizacije, podnose zahtjev Ministarstvo mora i Ministarstvo mora putem povjerenstva kojeg su uključeni kolege iz drugih ministarstava obavlja nadzor, pregled, takve priznate organizacije u pogledu udovoljavanja uvjetima propisana ovim zakonom. U ovom trenutku nemamo ni jedan novi zahtjev priznate organizacije, mi promptno reagiramo u odnosu na svaki zahtjev koji nam je dostavljen i svatko tko ispunjava uvjete, dobiti će rješenje, odnosno, dopusnicu za obavljanje takovih poslova. Što se tiče drugoga pitanja , uopće ga ne bih stavljala u kontekst ovoga zakona, niti bi to bilo po bilo čemu primjereno. Obzirom da ovo o čemu vi kolega zastupniče govorite, pitanje je sigurnosti. Možda je u hrvatskom jeziku nedovoljno jasno da su to dvije potpuno različite materije, koje možda u nekim segmentima mogu utjecati jedna na drugu. Englezi, pitanje o kojem vi govorite nazivaju riječju safety. A mi govorimo o nečemu što se zove security. Dakle, potpuno su 2 nevezane teme, pa onda ne bi smatrala ni posebno primjerenim odgovarati u kontekstu ovoga zakona na vaše pitanje. Na posljednje nikako ne bih komentirala presude sudova, ali ono što vam mogu reći, jeste da je sigurnost plovidbe na hrvatskom Jadranu na visokoj razini, da su službe nadležne za unapređenje sigurnosti plovidbe spremne i provodimo redovno vrlo kvalitetno akcije … [[Govornik se ne razumije.]] spašavanje ljudi na moru, što dokazujemo velikom broju spašenih ljudi i obzirom na broj sudionika pomorskog prometa na hrvatskom Jadranu, mali je broj žrtava. Uvijek će biti neodgovornog ponašanja u svim segmentima prometa, nažalost i na moru.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti će uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, poštovani kolegice i kolege. Kako je i sama državna tajnica rekla, ugl. između konačnog prijedloga zakona i prvog čitanja koje je bio u Saboru, čini mi se krajem lipnja ove godine, osim … [[Govornik se ne razumije.]] izmjena ništa se tu bitno nije promijenilo, prema tome, s obzirom da smo mi u klubu tada prihvatili ovaj zakon i obrazložili iz kojih razloga možemo podržati, tako ćemo i vaš prijedlog zakona podržati, koji se ustvari svodi na usklađivanje sa 2 direktive EU. I pri tome treba samo naglasiti da je osnovi zakon donesen još 2004., kasnije mijenjan, odnosno novi 2009. a zatim mijenjan 2012. i sada imamo novi Zakon o sigurnosnoj zaštiti pomorskih luka i brodova. Nisam odmah od početak bio poštovana državna tajnice, pa ne znam da li ste to rekli, ali čini mi se da u RH, su 33 luke certificirane na temelju postojećeg Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i 43 broda čiji su vlasnici hrvatski brodari, hrvatske kompanije, pa onda u tom smislu možemo sagledati o kojem se broju i luka i brodova radi, kad je u pitanju provedba ovog zakona. Odnosno, na koje se odnose provedbe ovog zakona. Vrlo važno je da ovaj zakon donesemo, iako Hrvatska pomorska administracija već dugo vremena jasno da prati provedbu samog zakona, postoji i plan sigurnosne zaštite i luke, koji se usvaja i mjere kakve i na koji način reagirati slučaju bilo kakve ugroze kad je u pitanju i uplovljavanje broda i s jedne strane, kad je s druge strane sigurnost pojedine luke. Pa u tom smislu, s obzirom da nije bilo nikakvih promjena, s obzirom da smo već ovo raspravili, mi ćemo u Klubu HDZ-a u svakom slučaju ovaj zakon podržati. I još samo jedna stvar koju sam rekao bio je u provom čitanju, sad ću je nadopuniti, a to je da mi u Hrvatskome saboru, očekujemo da nas hrvatska vlada upozna sa novim prijedlogom zakona o pomorskom dobru. O tome je i danas, ako ste slušali pažljivo raspravu o godišnjem izvješću vlade, upućeno je bilo i na krivu adresu i na krivu temu pitanje premjeru dovodeći u vezu Zakon o koncesijama, Zakon o pomorskom dobru, pa onda u tom smislu, mislim da bi Zakon o pomorskom dobru trebalo čim prije donijeti, tako da bi se i neke dvojbe koje za mene ne postoje, ali očito u dijelu hrvatske javnosti, one postoje, iako pravni stručnjaci, profesori, itd. govore o problematici koncesijoniranja pomorskog dobra i važnosti pojedinačnog zakona i njegovog utjecaju na donošenje, davanje odluka o koncesijama, potpuno su jasne. Ali, evo, kako bismo vam i taj zakon uskladili sa Zakonom o koncesijama, kako bismo pokazali novi način i viđenja ove Vlade, prema upravljanju pomorskim dobrom, bilo bi dobro, da taj zakon dođe čim prije ovdje u Hrvatski saboru. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnika Mire Bulja.
Kolega Bačiću govori opet kao što ste rekli o direktivama, o sigurnosti naših luka i brodova, međutim, činjenica je da o sigurnosti kad govorimo, a vi ste sad govorili, na kraju, na to ću se sad osvrnuti o pomorskome dobru. Vrlo je bitno kad promatramo sigurnost onda ne govorimo da nije dobra poruka iz Hrvatske, nije dovoljno samo ovih, ponoviti ću se, prepisivati te direktive kada vidimo kako presude glase nakon 5, 6 godina u slučaju Horvatinčić gdje nisu baš da su putnici, brodovi baš sigurni, pojedinci su sigurni a zakon je vjerojatno dobar jer je direktiva i naravno da ćemo ga mi prepisati, to treba jedan prevoditelj biti u Vladi i prepisivati te direktive EU i ovdje naravno davati. A što se tiče pomorskog dobra, kažete da treba riješiti slučaj koncesija, pa je li nevezano se bili sada oko ovoga ovdje šta je gospođa prije govorila, ja bih samo kratko vas pitao je li možda Peruča, termoelektrana Peruča, je li ona vezana, kako će, tko će dati koncesiju za Peruču ovim privatnim projektima, tko je pitao za vodu, je li već kada idemo, tko je dao za obnovljive izvore? Pa evo i na konačnici i za Zlatni Rat i ostalo naše pomorsko dobro do sada koje je koristilo kako god je tko htio i kako je tko bio bliži političkim elitama. Tako još jedno ponavljam, nije dovoljno prepisivati direktive EU, kada se sve radi u Hrvatskoj da budu samo zaštićene određene kaste ovoga društva. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Kolega Bulj, puno ste pitanja sada postavili o problemu kada ste spomenuli a koji se odnosi na nepravomoćnu presudu jednog općinskog suda u Hrvatskoj, ja o tome ne želim niti govoriti ali se problematika ne odnosi niti na ovaj zakon, niti na Zakon o koncesijama, niti na zakon o pomorskom dobru, prema tome prepustimo to hrvatskome pravosuđu kako će izgledati presuda pravomoćna, ja o tome sada ne bih nagađao. Što se tiče Zakona o koncesijama i u tom kontekstu spominjanje Zlatnoga Rata, spominjanje Peruče, ja ponovno tvrdim to da je Zakon o koncesijama krovni zakon, da se vode koncesioniraju na temelju Zakon o vodama, da se pomorsko dobro koncesionira na temelju Zakona o pomorskom dobru. A ti zakoni, točno je, tu ste u pravu, moraju biti usuglašeni sa tim krovnim zakonom, Zakonom o koncesijama. Tako da vam u tom dijelu samo mogu odgovoriti da i ja, evo kao što i vi očekujemo da kroz taj novi zakon uključimo što je moguće više lokalnu zajednicu u odlučivanje o koncesijama kako općinu ili grad tako isto i regionalnu odnosno područnu jedinicu lokalne samouprave. Pa u tom kontekstu evo ja se nadam da ćemo, bar čujem da je već to vrlo blizu, ovdje svjedočiti i o tom zakonu. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, drugo čitanje, P.Z.E, br. 143. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandman odbora. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesen Zakon o sigurnosnoj zaštiti i pomorskih brodova i luka zajedno s prihvaćenim amandmanom.
Sada bih predložio da sljedeće dvije točke objedinimo. To su točke: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između RH i Republike Kosova o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak; Da li se slažete da objedinimo te dvije točke? Evo, čini mi se da se svi slažu, svi klimaju. Hvala lijepa. Dakle, obje su hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 203., odnosno 204. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu o oba prijedloga su proveli i Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Željko Tufekčić, zajedno za oba. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle pred nama je, pred nama su dva Zakona o potvrđivanju Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, dakle sa Republikom Kosovo i sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Mogu reći da sam zadovoljan što dolazimo sa ovakvim zakonima na Sabor jer oni znače i omogućavaju lakšu gospodarsku suradnju RH odnosno poduzetnika a i fizičkih osoba ako govorimo o porezu na dohodak između RH i država sa kojima ugovore sklapamo. Dakle RH trenutno primjenjuje 61 ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja dok pregovori za sklapanje novih ugovora sa nizom novih država su u tijeku. Polazna osnova za pregovore pri sklapanju ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu kao i u većini država jesu vlastiti modeli koje svaka država izrađuje prema vlastitoj poreznoj politici a temelje se na modelu ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu OESS-a, dakle organizacije za gospodarsku suradnju i razvitak i UN-a. RH obvezala se da će primjenjivati međunarodne ugovore koje je sklopila ili kojima je pristupila bivša SFRJ ako nisu u suprotnosti sa Ustavom RH i pravnim poretkom RH. RH je sa nizom država postigla sporazum da se na temelju sukcesije nastave primjenjivati ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koje su te države sklopile sa bivšom SFRJ npr. to je slučaj sa Finskom, Norveškom, Švedskom i nizom drugih država a do sklapanja novih bilateralnih ugovora. Vezano za sklapanje ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa Republikom Kosovo ističemo da su hrvatski i kosovski ministar financija potpisali 6. ožujka 2017. godine u Zagrebu Ugovor između RH i Republike Kosovo o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Isto tako hrvatski ministar financija i ministar vanjskih poslova i međunarodne suradnje Ujedinjenih Arapskih Emirata potpisali su 13. srpnja ove godine u Zagrebu ugovor između Vlade RH i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak. Ugovor s Republikom Kosovo su postignute brojne olakšice pri oporezivanju svih vrsta prihoda kao i poboljšanje uvjeta za povećanje međusobne razmjene dobara i usluga, te povećanje stupnja ukupne gospodarske aktivnosti obiju država na način kako ću to reći u nastavku. Dakle, definiran je pojam rezidenta te se tako izbjegava dvostruko oporezivanje hrvatskih rezidenata, ali i sprječava izbjegavanje plaćanja poreza na dohodak. Omogućuje se hrvatskim građevinskim i sličnim društvima da ne plaćaju porez na dobit u Republici Kosovo ukoliko radovi traju kraće od 12 mjeseci. Omogućuje se hrvatskim cestovnim, zrakoplovnim i brodarskim društvima koje obavljaju prijevoz roba između Republike Hrvatske i Republike Kosovo plaćanje poreza na ostvarenu dobit isključivo u RH ukoliko se u RH nalazi mjesto stvarne uprave. Pri oporezivanju dividendi utvrđena je stopa poreza po odbitku od 5% ako je stvarni korisnik društvo u čijem je izravnom vlasništvu najmanje 25% kapitala društva koje isplaćuje dividendu, a u svim ostalim slučajevima predviđena je stopa poreza po odbitku od 10%. Pri oporezivanju kamata utvrđena je stopa poreza po odbitku od 5%. Pri oporezivanju naknada za autorska prava utvrđena je stopa poreza po odbitku od 5%. U završnim odredbama ovog ugovora propisano je da će hrvatska društva u Kosovu imati isti status i pogodnosti kao i društva te države. Postupak zajedničkog dogovaranja predstavlja mogućnost da se o svakom problemu i nastalom ili prijetećem slučaju dvostrukog oporezivanja države direktno dogovaraju bez sudjelovanja diplomatskih tijela što će pridonijeti ubrzanju rješavanja problema. Članak o razmjeni obavijesti predstavlja efikasno sredstvo u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza. Obzirom na navedena rješenja kako sam rekao i uvodno ugovor će biti … [[Govornik se ne razumije.]] ulaganjima u RH, međunarodnoj i međusobnoj razmjeni dobara i usluga, te će stoga utjecati na povećanje ukupne gospodarske aktivnosti obiju država da ne bih pobrojavao iste učinke, odnosno ista pitanja koja su riješena i ugovorom sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima mogu reći da su gotovo identični učinci, odnosno gotovo identična rješenja potpisana i tim ugovorom. Ono što je važno jest da ugovori koji su potpisani trebaju bit sukladno članku 16. Zakona o izbjegavanju, o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora ugovori trebaju bit ratificirani u Hrvatskom saboru. Zato smo ih izradili i poslali ovdje. Temelj za donošenje ovog Zakona po hitnom postupku nalazi se u članku 204. stavak 1. Poslovnika Hrvatskog sabora i to u drugim osobito opravdanim državnim razlozima. Naime, s obzirom na razloge navedene u točkama 2. i 3. Prijedloga zakona o potvrđivanju ovih ugovora, te s obzirom da je za provedbu dogovorenih mehanizama iz predmetnog ugovora i radi intenziviranja gospodarske suradnje između RH i ovih dviju država potrebno što skorije stvoriti uvjete za stupanje predmetnih ugovora na snagu. Ocjenjuje se da postoji interes da RH što skorije okonča svoj unutarnji pravni postupak kako bi se stvorile pretpostavke da ugovori u skladu sa svojim odredbama u odnosima dviju država stupe na snagu. Napominjemo da na dan stupanja Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Republike Kosove, a isto tako i Ujedinjenih Arapskih Emirata o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ugovori nisu na snazi, te će se podaci o njihovom stupanju na snagu objaviti u skladu sa odredbom članka 30. stavak 3. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Isto se odnosi, dakle na oba ugovora. I evo s obzirom na sve rečeno predlažemo Hrvatskom saboru donošenje ovih dvaju zakona, odnosno potvrđivanje ovih dvaju ugovora. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Imamo samo jedan klub. To je klub zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče s kolegom. Evo objedinjena je rasprava. Mislim da imamo razloga za to pošto je materija jednaka i ne trebamo tu nešto pretjerano komplicirati. Znači pred nama su dva prijedloga Zakona o potvrđivanju ugovora, znači između dviju Vlada RH, Republike Kosovo i Ujedinjenih Arapskih Emirata o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu konkretno u slučaju Republike Kosovo. Čuli smo od državnog tajnika, znači temelj donošenja ovog zakona je međunarodni ugovor koji su sklopila naša dva ministarstva. Jedno u Ožujku, mislim drugo u srpnju između dva ministarstva naših Vlada. I slijedi sama ratifikacija istog ugovora. Valja napomenuti da nacrt prijedloga, oba prijedloga prošao savjetovanje svih ministarstava i gospodarstva i vanjskih poslova, pravosuđa i Ureda za zakonodavstvo Vlade RH koji nisu imali primjedbe. Naravno i naši odbori ovdje u Saboru. Rizik od samog dvostrukog oporezivanja nastaje kada, svi znamo kada dvije države imaju pravo oporezovati naš dohodak bilo da radimo u jednoj državi članici, živimo u drugoj, bilo da smo upućeni na rad u inozemstvo, bilo da ostvarujemo mirovinu u jednoj državi, a primamo u drugoj. U tom slučaju ovakvi ugovori sprječavaju samo dvostruko oporezivanje koje se ionako temelji uglavnom na samom boravištu rezidenta. U uvodnom dijelu ugovora državni tajnik je napomenuo da se definira posebice pojam rezidenta. Ukratko i pojednostavljeno sami rezident je fizička ili pravna osoba koju zakon određene države tretira kao domaću osobu. To je onako pojednostavljeno. I državni tajnik nam je usporedio što sve ovim ugovorom će se regulirati između dviju vlada i RH i Vlade RH Kosovo i Ujedinjenih Arapskih Emirata, pa eto to nećemo posebice napominjati. Možemo jedino usporedbu vezano za građevinu i tvrtke iz građevine kojima će bit zanimljivo što se tiče naših dviju Vlada. Znači kod Kosova je u ugovoru namijenjeno da za radove koji su kraće od 12 mjeseci dok kod ugovora vezano za Ujedinjene Arapske Emirate je to 6 mjeseci, ostalo se regulira međunarodni prijevoz roba, snižavanje stope za pasivni dohodak, naknade za autorska prava koja su sve po 5%, pri oporezivanju dividendi isto 5%. Zanimljivo je i dobro je možda napomenuti i pojasniti upravo članak 24. i 25. ugovora vezano za Kosovo a mislim kod Ujedinjenih Emirata je to članak 26. i 27. a to je vezano kod zajedničkog dogovaranja i razmjena obavijesti. Naime, upravo radi razvoja gospodarske suradnje i radi jednostavnog prohoda bilo kakvih poslova sve probleme koji mogu nastati u bilo kakvoj razmjeni ili vezano za poslovanje naših dviju država tj. osoba koje će tamo odrađivati određene poslove ako sam dobro razumio van diplomatskih misija zaobići će se to. I mislim da će direktno naše dvije porezne uprave komunicirati i rješavati to ono što se kaže na licu mjesta tako da ćemo preskočiti bilo kakve diplomatske podneske i s time ubrzati stvari. Bitno je možda i napomenuti da je Kosovska vlada 2013 i donijela zakon o stranim ulaganjima s kojima već pospješuje određeni dio poslovanja na samom Kosovu. Znamo i da je Republika Kosovo, nažalost evo i među siromašnijima tu u našem okruženju. Uglavnom što se tiče samoga uvoza i nekakve robne razmjene mislim da tu hrvatski gospodarstvenici definitivno imaju svoje područje za djelovati. To se naime radi većinom o prehrambenim proizvodima, građevinskim materijalom naše građevinske tvrtke koje inače imaju dobar rejting u stranim zemljama što se tiče izvođenja određenih radova. Mislim da Kosovo vapi za takvim radovima kao što je izgradnja infrastrukture, cestovna nadogradnja. I mislim da tu definitivno se mi možemo uklopiti. Sama robna razmjena 2016. između naših dviju država je iznosila, znači izvezli smo 65 milijuna eura robe, uvezli svega 2,3 što i nije neka određena razina i mislim da se definitivno može pospješiti. Što se tiče Ujedinjenih Arapskih Emirata, tu nam je statistika mislim i još gora. Znači imali smo nekako najveću robnu razmjenu prije nekoliko godina ona od tada rapidno pada. Evo u 2016. godini iznosila je 46 milijuna eura, od čega je izvoz iznosio 43 a uvoz svega 3 milijuna eura. Mislim da u ove dvije države definitivno imamo prostora za napredak i poslovnu suradnju i da bi se trebali orijentirati, posebice moram naglasiti ovdje Kosovo. Ali evo obadvije države imaju sličnu nekakvu težnju što se tiče uvoza i tu bi definitivno mogli pomoći i baš kroz građevinsku industriju i energetiku, posebice prehrambenu industriju ITC sektor i naravno naš turizam. Bitno je možda naglasiti da ovaj ugovor će definitivno poslije, nakon ratifikacije pomoći i nastupu našim tvrtkama na području ove dvije države. Imamo nekolicinu sporazuma potpisani između naših dviju Vlada tako da određeni bilateralni odnosi postoje i određena suradnja je već u tijelu. Treba i napomenuti da ovaj EXPO 2020. u Dohi će biti itekako zanimljiv za naše gospodarstvenike. Tako da definitivno se slažem i sa primjenom hitnog postupak ova dva prijedloga je definitivno našim gospodarstvenicima i poslodavcima ne smijemo biti uteg nego omogućiti im što bržu i kvalitetniju suradnju. Šta se tiče kluba HDZ-a naravno mi ćemo poduprijeti ovaj prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Zaključujem time raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Kosova o izbjegavanju dvostrukog oporezivanju i sprječavanju izbjegavanju plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 203. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Kosova o izbjegavanju dvostrukog oporezivanju i sprječavanju izbjegavanju plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, molim glasujmo. Utvrđuje da je jednoglasno sa 122 glasa za donesen naveden zakon.
Sad idemo na točku, a to je: - Izvješće o obavljenoj financijskoj revizije županijskih uprava za ceste za 2015. Podnositelj je Državni ured za reviziju na temelju članka 9. Zakona državnog ureda za reviziju. Raspravu su proveli Odbor za financije i državi proračun i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Uvaženi državni revizor Ivan Klešić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu s programom i planom rada za 2017. g. Državni ured za reviziju je obavio financijsku reviziju u 20 županijskih uprava za ceste. Revizijom su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje za 2015. godinu. Ciljevi revizije bili su utvrditi istinitost i vjerodostojnost financijskih izvještaja, provjeriti ostvarenje prihoda i primitaka, te rashoda i izdatka u skladu s planiranim aktivnosti i namjenama. Provjeriti usklađenost poslovanja sa zakonima i drugim propisima, te provjeriti druge aktivnosti u vezi s poslovanjem uprava za ceste. Prihodi i primitci u Upravi za ceste za 2015. godinu iznosili su 928 milijuna kuna, a rashodi i izdatci 918 milijuna kuna. Vrijednosno najznačajniji prihodi u iznosu 850 milijuna kuna su prihodi od godišnje naknade za ceste koja se plaća pri registraciji vozila. U strukturi rashoda i izdataka vrijednosno su značajniji rashodi za održavanje i građenje cesta u iznosu 696 milijuna kuna. Koncem 2015. godine u nadležnosti Uprave se ceste bilo je 18600 km županijskih i lokalnih cesta. O financijskim izvještajima i poslovanju Uprava za ceste izraženo je 8 bezuvjetnih i 12 uvjetnih mišljenja. Revizijom su utvrđene nepravilnosti u području djelokruga i unutarnjeg ustrojstva, planiranja i izvršenje planova, računovodstvenog poslovanja, prihoda i rashoda, imovine, te javne nabave. Za sve utvrđene nepravilnosti i propuste Državni ured za reviziju je dao Upravama za ceste naloge i preporuke čija bi provedba pridonijela povećanju usklađenosti poslovanja sa zakonima i drugim propisima te učinkovitosti korištenja javnih sredstava. S obzirom na to da su za poslovanje Uprava za ceste odgovorne i županije kao njihovi osnivački Državni ured za reviziju je obavijestio i sve županije, ali i Udrugu županijskih uprava za ceste da su u izvješćima o obavljenim revizijama navedene nepravilnosti i propusti u poslovanju Uprava za ceste, te dani nalozi i preporuke za njihovo otklanjanje. Osim toga u skupnom izvješću o obavljenoj reviziji Državni ured za reviziju je naveo mišljenje u vezi nekih područja poslovanja Županijskih uprava za ceste koja se odnose na Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i Hrvatske ceste, te je i njima dostavljena obavijest o obavljenim revizijama. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa glavnom državnom revizoru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? A oprostite, imali smo replike dvije. Uvaženi zastupnik Tomislav Lipošćak prvo, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni revizore Klešić sa suradnicima. Što se tiče samog izvještaja o financijskoj reviziji Županijskih uprava za ceste razvidno je da zapravo u strukturi rashoda i izdataka najznačajniji dio odlazi na održavanje i građenje cesta, odnosno više od 75% sredstava. Osobno smatram da je to vrlo dobar pokazatelj, jer upravo nam on potvrđuje da upravo Županijske uprave za ceste rade svoj primarni posao a to je građenje, rekonstrukcija, održavanje županijskih i lokalnih cesta. Unatoč svim problemima u kojima se pojedine Županijske uprave za ceste nalaze. I upravo je to ono zbog čega sam se javio i što želim ukazati, a to je problematika neravnomjernog financiranja Županijskih uprava za ceste na području Republike Hrvatske. Konkretno financijska sredstva izrazito variraju od pojedine županijske uprave do županijske uprave i one zapravo ne ovise samo o financijskim sredstvima koja su im dodijeljena nego i o mreži, odnosno dužini prometnica, ali i o vremenskim uvjetima, odnosno određenim sezonskim gibanjima u kojima se pojedine županijske uprave rade. Zimska služba je veliki generator rashoda, a pojedine Županijske uprave nisu u istim uvjetima. Što se tiče konkretno i visine snježnoga pokrivača, ali i dužine trajanja snijega, odnosno snježnih dana. Pogledamo li također podatke o sredstvima po kilometru cesta oni stvarno se kreću u jednom širokom ponderu, u širokom razmjeru. Tako na primjer imamo Županijske uprave za ceste Ličko-senjske županije ili Karlovačke županije gdje se po kilometru ceste raspolaže sa nekih 20-tak tisuća kuna, a s druge strane imamo i Županijske uprave Splitsko-dalmatinsku sa nešto više od 50000, Primorsko-goransku 90 i slično. Ne kažem da su to velika sredstva. Dapače i ta sredstva su minimalna za ostvarivanje primarne funkcije Županijskih uprava za ceste. I smatram da bi trebalo razmisliti o povratku onih 10 lipa koje su oduzete i preusmjerene [[Upadica Reiner: Hvala.]] te o Fondu za interventna sredstva kojima bi se izjednačila sredstva pojedinih županijskih uprava. Hvala.
Nije baš striktno vezano uz reviziju, ali dobro. Sljedeća replika uvaženi zastupnice Grozdane Perić.
Hvala potpredsjedniče. Ja bih se samo nadovezala i zapravo ovo što je gospodin Klešić rekao već, vrlo je značajno da su i ova izvješća vrlo kvalitetno izrađena i da u ovom periodu imamo bezuvjetnih mišljenja nego što je to bilo u prethodnom periodu. Dakle, 8 bezuvjetnih i 12 uvjetnih i dakako vrlo profesionalno od strane revizije odrađeno. Ono što bi još trebalo i treba spomenuti da je u 2015. zapravo su Županijske uprave za ceste imale problema jer je Pravilnikom o rasporedu sredstava za financiranje građenja i održavanja nerazvrstanih javnih cesta, nerazvrstanih dakle trebalo biti raspoređeno 120 milijuna kuna od čega je zaista raspoređeno svega 30%. Dakle, negdje 70% manje sredstava je bilo preneseno za svrhe koje su trebale biti i to je u tom razdoblju 2015. zaista otežavalo održavanje javnih županijskih cesta, a to znamo da se to odnosi i na zimsko održavanje i na sve ostale intervencije koje su bile potrebne. Dakle, treba napomenuti da nije dobro da se tim pravilnicima smanjuju sredstva koja su značajna za funkcioniranje sustava.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvi se javio klub Živog zida i SNAGA-e Ivan Vilibor Sinčić. Nije ovdje, gubi pravo na raspravu. Sljedeći klub je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i vrijeme će podijeliti uvaženi zastupnici Žagar i Bulj. Izvolite. Prvo kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni revizore sa suradnicima. Kolegice i kolege evo nastojat ću u kratkoj raspravi ukazati u ime kluba ono što mi se čini najvažnije, a vezano za ovo izvješće. Ali najprije naravno treba pohvaliti svakako ovo izvješće kao i sva ostala do sada izvješća koja nam revizija donosi ovdje u Hrvatski sabor jer je doista napravljeno i precizno, i točno, i opširno. Malo ga je teže iščitavati, posebno kada čovjek baš nije ekonomist, pa onda u tom dijelu neke stvari i pojmove čuje Međutim, ono što mi se urezalo i što bih htio ovdje podijeliti. Dakle, izvješće nam pokazuje koje stvari nisu dobre iako je ovo izvješće županijskih uprava za ceste, njihovog rada, meni se čini da neki problemi na koje ste vi ukazali malo prelaze iz same županijski uprave jer često smo ovdje u Saboru bili svjedoci kako saborski zastupnici s pravom govore kako nas gule banke. Onda dođe izvješće županijske Uprave za ceste pa vidimo da i neki drugi znaju guliti. Pa tako evo, hajmo po redu. U vašem izvješću piše da županijske Uprave za ceste imaju 102 člana uprava i da su održali 132 sjednice i da je isplaćeno za njihovu naknadu 2 milijuna 448 tisuća 500 kuna. Smatram da nije ovo dobro. Vi navodite da predsjednik Upravnog vijeća ima naknadu, to je mjesečna naknada od 600 do 2 i pol tisuće kuna ovisno o županijskoj upravi, a član od 400 do 2 tisuće kuna. Mislim iskustvo je pokazalo, a i zadnja revizija, u zadnjem izvješću o vašoj reviziji onda sam upozorio da moramo paziti da se često puta u ovim brojkama skrivaju nekakve političke igre, jer se često puta mjesto u upravnom vijeću zapravo na neki način se kupuje politička poslušnost. To nije tema niti ovog izvješća, niti vas ali evidentno je da ovdje stoji, znači da netko kao član upravnog vijeća ŽUC-a dobiva 2 tisuće kuna mjesečno neovisno o tome koliko je sjednica održano. To je jedan problem. Što se tiče naplate usluge godišnje naknade za ceste koji je glavni prihod županijskih uprava za ceste vi ste naveli ovdje da sve skupa to košta da ŽUC-evi zapravo isplaćuju pravnim osobama uključujući Centar za vozila Hrvatske te usluge u vrijednosti od 12 milijuna 668 tisuća 344 kune. Posebno ste specificirali da se 6 kuna po vozilu uzima za, pazite, za izdavanje potvrde o plaćenoj naknadi, 6 kuna po vozilu da je plaćena naknada. A 1 i pol kuna za elektroničku obradu podataka, kuna i pol po vozilu. Ne znam kakva je to elektronička obrada podataka da bi koštala kunu i 50 lipa i ne znam jel' je to taj iznos u tih 12 milijuna 668 tisuća 344. To je taj znači ako kumulativno daje taj iznos 12 milijuna 668 tisuća 344. Za taj novac se moglo izraditi nešto cesta u Republici Hrvatskoj. Onda imamo, vi ste naveli još jednu naknadu, uslugu koja se naplaćuje, a to je usluga naplate godišnje naknade za ceste i ta se usluga plaća u stanici za tehnički pregled vozila i ona mi se čini isto velikom 21,55 kuna. To je usluga naplate. Znači, nije naplata. A sama registracija i produljenje košta 115,30 lipa. To su problemi koje primjećujemo a na koje vi s pravom upozoravate u ovom financijskom izvješću. Naravno, vi ste tu ukazali i na problem financijskih planova koje treba županija kao osnivač ovjeriti, županijska skupština i neke županijske uprave to nisu napravile, pa čak i izmjene i dopune tih planova nisu poslale na ovjeravanje županiji što je jedan od problema. I na kraju, dotaknuo bih se javne nabave znači one koja prelazi 200 tisuća kuna roba i usluga, a vezano za radove 500 tisuća kuna koje su podložne javnoj nabavi. Navodite da je ukupna vrijednost robe, radova i usluga 218 milijuna 793 tisuće i 500 kuna i tu još spominjete i bagatalnu nabavu u iznosu od 82 milijuna 376 tisuća 708 kune. S obzirom na broj ŽUC-eva i nije tako veliki iznos. Međutim, vi tu navodite da se recimo za robe i usluge u iznosu od 8 milijuna kuna, a za radove u iznosu preko 16 i pol milijuna kuna nije proveden pregovarački postupak bez prethodne objave. Dakle, nije bilo transparentno to ugovaranje, što opet u postupku je dosta veliki postotak. I vi ste s pravom upozorili županijske uprave za ceste da je od siječnja stupio na snagu od siječnja ove godine novi Zakon o javnoj nabavi da bi se te sve radnje uskladile s tim novim zakonom. Evo ukratko sam u ime kluba htio ukazati na ove stvari koje se iz izvješća vide, a koje se direktno tiču da kažem ovako svake kune, a s kolegama vjerojatno će biti u ovoj raspravi to se slažem da županijske uprave za ceste nemaju dovoljno novca i baš zbog toga što je tako mala količina novca treba onda s tim novcem odgovornije i da kažem transparentnije postupiti. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavit će uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospodo revizori, vaše izvješće je odlično. Ukazuje na brojne nepravilnosti. Ono što je kolega Žagar u ime Kluba Mosta i kazao iza tih riječi stojim. Međutim, ovdje trebamo dodati i činjenice da, vi ste i naveli, od financiranja, planiranja, kadroviranja, čega sve ne u biti naveli ste brojne nepravilnosti. Prema tome, ovo izvješće će vaše Most prihvatiti i još jednom ukazati na ono čemu služe brojne županije tj. njihove tvrtke da su svrha same sebi. Ja bih samo kratko kazao da u Dalmaciji je vidljivo koje probleme imamo osim Zadarske županije, naravno jer je Zadarska županija imala ministra prometa, pa naravno da se tu najviše pozornosti bacilo. Međutim, kada gledamo Dalmatinsku zagoru, Drniško područje, Šibensko zaleđe, kada gledamo Dalmatinsku zagoru u cijelosti, sinjski, imotski kraj u biti pa i vrgorački znači davno obećane ceste koje su vrlo bitne za razvoj tih područja, one su zaboravljene i naravno to je sve zbog toga što imamo 20 županijskih cesta, imamo znači brojne lokalne ceste, lokalna samouprava asfaltira kako želi i imamo državne ceste u biti nemamo strateško planiranje tih bitnih infrastrukturalnih prometnica, pa tako da je vrlo bitno da se najviše asfaltira i ima dovoljno novca. Baš me zanima izviješće od ove godine kad su izbori lokalni i regionalni. Ja sam bio u kampanji ove godine pa sam obilazio županiju, ja ne mogu ući u Imotski od pustih vozila asfalta. Asfaltira se do Kočaka samo za glasovanje. Tako da će biti za 2017. kad su izbori regionalni i lokalni toliko znači nepravilnosti, a vi ste ih i naveli u biti i planiranje i financiranje u biti nema veze s ničim osim dobiti glasove i zbog toga služe. Koliko 2 milijarde, koliko smo rekli dva i pol milijuna kuna plaćaju se naknade nisu izjednačene u jednoj županiji su veće, u jednoj manje, znači nemamo ravnomjerno ni taj dio nije ravnomjeran, znači jedna županija daje veće naknade svojim članovima upravnih tijela, drugima manje. Jednostavno ne vidim smisao tolikih županijskih cesta, županijskih uprava za ceste, jednostavno to je samo tvornica uhljeba koji će biti u biti potencijal, izborni potencijal kojega treba aktivirati u datom trenutku i to je činjenica kako u ovome slučaju da bi mogla biti puno bolja prometna infrastruktura na području cijele Hrvatske, a na žalost to nije tako, a to je vidljivo. Evo ja mogu kazati samo za svoju županiju i očekivao sam šator od župana obećao je šator ispred Vlade ako ne bude probijen tunel kroz Kozjak, Raočva, Drvenik, da će biti cesta gotova koju je gospodin Bačić kao ministar prometa i otvorio, ali par metara je napravio, koji je vrlo bitan za Vrgorački kraj i čak za Hercegovinu gdje žive isto većinski narod je hrvatski za cijeli taj razvoj. Znači nemamo strateški, to sam htio upozoriti, kolega Žagar je pohvalio izviješće i ja ga pohvaljujem koje su uočene primjedbe, ali stvarno ja ne znam u Dubrovačku-neretvansku, vjerojatno vi znate gospodine Bačiću jer se javljate. Da li stvarno kad su izbori, a koliko ono kamiona samo asfalta ima nevjerojatno? Ja kad sam išao put Imotskoga, put Vrgorca, ne možete proći koliko kamiona ide i to ljude doslovno pitaju triba li im do Kočaka, do Golubinjaka, triba li ime do Guvna, znači ima asfalta, razbaciva se, nema znači planski, jednostavno ide se populističk, predizborno, i zbog toga je ovakva situacija kakva je. Vjerojatno je to i u županiji odakle je i gospodin Đakić? Još jednom kratko bih kazao da prihvaćamo izviješće i nadamo se da će biti strateški, ove nejasnoće i nepravilnosti koje je revizija utvrdila da će biti riješene i da će biti strateški planirano od vrha, od lokalne samouprave, regionalne uprave, do države, da će biti planirane prometnice i da će biti na razvoj cjelokupno Republike Hrvatske jer brojni krajevi su zaboravljeni i prometno su izolirani. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvo na izlaganje uvaženog zastupnika Žagara. Poštovani zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar, zapelo mi je za uho. Rekoste da građani plaćaju 6 kuna za izdavanje potvrde o plaćenoj naknadi i onda plaćaju još 1 i pol kunu za elektroničku obradu iste te naplate. Da to klasično postavimo to vam je kao da dođete u supermarket kupite mjesečnu hranu za 1.000 kuna i onda na kasi vam teta izda račun i naplati još 6 kuna za taj račun što vam je izdala i još vam naplati kunu i pol što zato što se trudila na kasi sve to raditi da vam izda uopće taj račun. Ono što želim reći, ovo je tipičan parafiskalni namet koji ne služi apsulutno ničemu nego da se uzima višak novca od ljudi, odnosno novac od ljudi, koji se onda preusmjerava nebitno gdje i kako, ali je apsulutno 2017. godine nepotrebno uzimati ovih 7 i pol kuna za ove gluposti od građana. Pogotovo ja podsjećam mi imamo Zakon o državnoj nacionalnoj informacijskoj infrastrukturi, i imamo e-građanin, koji jasno propisuje da se ovakve stvari trebaju i moraju baš isključivo raditi baš zbog ovih stvari kroz taj sustav i kroz taj sustav svi građani sve ove podatke ako im trebaju mogu dobiti apuslutno besplatno u obliku elektroničkih dokumenata, potrebno je 15 dana da se netko potrudi da netko napravi i sve je riješeno i više nemamo čak dva parafiskalna nameta za koja ja 2017. godine uistinu ne shvaćam zašto postoje? Zašto ja ili bilo tko mora dati 6 kuna da mi netko izda potvrdu da mi je nešto naplatio ili još ne daj Bože da mi naplati kunu i pol zato što on po istom tom kompjutoru kuckao da mi naplati to nešto? Evo, hvala.
Hvala lijepa. Ajmo se skoncentrirati, prvo je ovo je 2015., a ne 2017. i radi se o reviziji. Kolega Žagar, vi ćete nešto odgovoriti? Izvolite.
Da, da, hvala. Dakle, u reviziji za 2015. piše da se uzima naknada 6 kuna i kuna i pol. I to još malo kolega Pariću je malo apsurdna situacija jer Stanice za tehnički pregled vozila sklapaju ugovor s pravnim osobama i sa Centrom za vozila Hrvatske i plaćaju Centru za vozila Hrvatske koliko sam ja shvatio iz izvješća tih 6 kuna koji i Centar za vozila izdaje potvrdu, a Centar za vozila ujedno je većinski vlasnik Stanica za tehnički pregled, mislim da 111 ima … Pa onda Centar za vozila Hrvatske sam sa sobom sklapa ugovor o valjda vođenju elektronske evidencije i onda naplaćuje sam sebi, mislim sam sebi, naplaćuje građanima to što radi sam sebi. Mislim to je malo evo tako.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Petar Škorić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Imam repliku u dva dijela, jedan se odnosi na gospodina Žagara, a druga na gospodina Bulja s obzirom da su izvjestitelji u ime Kluba, nadam se da ćete dopustiti da se obratim obojici.
To baš ne ide tako. Morate se jednome obratiti.
Dobro. Osvrnuo bih se ovdje na dio rasprave gospodina Žagara koji je postavio upitnim 12 milijuna kuna, dakle troška koji se plaća stanicama za tehnički pregled vozila, dakle odnosno koji se putem njih prosljeđuje i Centru za vozila Hrvatske. Ovo Izvješće o reviziji Županijske uprave za ceste, dakle čisto da demistificiramo tu priču, da se to ne tumači kao trošak koji su proizvele županijske uprave ili problem Županijskih uprava za ceste. Ali kad smo već kod toga da do kraja tu stvar demistificiramo. Dakle, struktura troškova pri registraciji osobnog vozila primjerice za jednu Škodu Octavia u 2015. godini bila je za tehnički pregled 190 kuna, za eko test 128 kuna, obrasci za tehnički pregled 11,68 kuna, posebna naknada za okoliš 49 kuna, poslovi koji prethode produljenju valjanosti 57 kuna, naplata propisanih usluga 43 kune, naknada za ceste, dakle što isključivo ide ŽUC-u 374 kune i obvezno osiguranje uz 50% popusta bilo je tada iznosilo 2400 kuna. To je nešto smanjeno. Dakle, za osiguranje 72%, stanicama za tehnički pregled 14,58%, Županijskim upravama za ceste 11,13% a Fondu za zaštitu okoliša 1,45. Dakle, to vam je stvarni trošak i praktički trošak naknade za ceste koja je jedini prihod Županijskih uprava za ceste je praktički pola sata tehničkog pregleda vozila, pa evo čisto da znamo to.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, vrlo kratko. Hvala kolega Škorić. Dakle, nisam vjerojatno dovoljno jasno rekao. I ŽUC tu gubi, znači građani plaćaju, ŽUC ne dobiva taj novac. Evo hvala vam na toj korekciji.
Hvala lijepa. I sad na uvaženog kolegu Bulja replika kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, opisivali ste kako se troše novci u Županijskim upravama za ceste i rekli ste da su neke bespotrebne. Ja mislim da one imaju svoju svrhu i ulogu, no međutim u 2015. godini zamjetno je bilo kao i godinama prije da su preraspodjeljivanje sredstava bilo nepravedno, da je otišlo najviše ŽUC-u u Krapinsko-zagorskoj županiji i Istarskoj županiji to je činjenica. Da su sredstva preraspodijeljena od drugih županijskih uprava koja im pripadaju i poslana tamo od kud je ministar i od kud je direktor Hrvatskih cesta. To je činjenica koja je vidljiva i danas kada su ista potpuno uređena sa kružnim tokovima koji su koštali i do 90 milijuna kuna kao i sve ceste pristupne i sve koje nisu bile u županijskoj ingerenciji su riješene u Krapinsko-zagorskoj županiji. To je ono što se nije smjelo dogoditi, a u nalazu revizije to nisam vidio.
Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Pa to je problem u biti kako koja politička vlast bude. U ovome slučaju 2015. je bila očito IDS je bio jak u koaliciji sa SDP-om i naravno da se ono … [[Govornik se ne razumije.]] nerazvijena Istra i da su odradili taj veliki problem, a druge županijske uprave naravno da su ostale bez svojih prihoda. Međutim je činjenica da je neravnomjerno apsolutno sve i da decentralizirana sredstva se koriste kako kome padne na pamet i kako je tko na vlasti. To je vidljivo poglavito u Splitsko-dalmatinskoj županiji i u Dalmaciji gdje su zaleđa apsolutno zaboravljena ne samo po pitanju ovih izvješća koje je korektno, o tome nema spora napravljeno i ukazuje na nepravilnosti za 2015. a također to može potvrditi svi djelatnici Županijskih uprava cesta i Županijskih cesta. Previše je toga. Previše novca ide za administraciju, a nemamo strateški isplanirano ono što bi tribalo, što bi tribalo Lici, Dalmatinskoj zagori, nebitno kojem mjestu koje je zaboravljeno. Ovdje se pogoduje tko ima više ruku. Ako je čovjek iz Istre, nebitno iz koje županije i koja je politička opcija na vlasti na taj način. To je jedini mjerodavan kriterij, a tu poglavito prednjači što je meni drago Zadarska županija. A to je ono baš očito. Samo žao mi je što nema i u Zadru tunela, pa bi možda bilo i bojanja. Stvarno mi je žao šta je zaboravljen zaleđe Dalmacije, to mi je žao što je zaboravljeno apsolutno za vrijeme ministra koji je bio iz Dalmacije. Ali očekujem kad ne bude netko iz Dalmacije da će više mislit na Dalmaciju nego kad su bili Dalmatinci. O.k. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Petar Škorić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo, poštovani glavni državni revizore sa suradnicima. Evo u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice dati ću jedan osvrt na izvješće o obavljenoj reviziji za ŽUC-eve u 2015. godini. Gospodin Klešić je istaknuo njihovu nadležnost da je riječ evo o ustanovama čiji su osnivači županije, ustanovama koji su izvanproračunski korisnici županija, koji vode svoje poslovne knjige, financijske izvještaje po propisima o proračunskom računovodstvu, koji upravljaju sa ukupno 18650 km županijskih i lokalnih cesta što je otprilike iznos jedno dva i pol puta više nego što upravljaju Hrvatske ceste. Spomenuto je kroz izvješća i tijela upravljanja i upravna vijeća i ravnatelja i ja općenito, dakle evo prije nego prođem na druge elemente mogu dati jednu pohvalu Državnoj reviziji što je prvi puta napravila jedno zbirno izvješće, cjelovito za sve ŽUC-eve. Iznijeli su usporedne pokazatelje i na temelju njihovih nalaza, sugestija, smjernica praktički dobili smo jedan kvalitetan materijal koji će sigurno doprinijeti tome da se poboljša, ujednači standard, rad i djelovanje, županijskih uprava za ceste. Od 20 županijskih uprava za ceste da ostane dobilo bezuvjetno mišljenje državne revizije, 12 uvjetno. Spominju se i prethodne revizije. 4 ŽUC-a su imala bezuvjetna, 1 ŽUC ima nepovoljno mišljenje, a ostali svi imaju dakle uvjetno mišljenje i to po nekoliko razmatranih područja. Dakle, 3 ŽUC-a imaju dvije nepravilnosti, 4 tri nepravilnosti, 1 ŽUC četiri nepravilnosti, a 4 ŽUC-a imaju po pet nepravilnosti. Kada su u pitanju prihodi ŽUC-eva koji se ostvaruju isključivo od naknade pri registraciji automobila što smo spomenuli da je riječ o pola sata tehničkog pregleda, ukupni prihodi su 928 milijuna kuna. U prosjeku dakle oko 46,4 milijuna kuna i tu je dat pregled za svaki ŽUC pojedinačno. Taj iznos je prelazio od do prije dvije godine i preko milijardu kuna, ali evo prethodna vlast ga je smanjila. Najveći udjel prihoda 92,9% je godišnja naknada za ceste koja se ostvaruju dakle kod registracije vozila gdje u Hrvatskoj imamo milijun i 423 tisuće 987 vozila u 2015. godini. Do 2015. ŽUC-evi su ostvarivali i prihod od 120 milijuna kuna od Hrvatskih cesta koji je ukinut i očekujemo da se taj iznos vrati, a također preko ŽUC-eva su dodjeljivana i sredstva proračunska sredstva koja su dodjeljivana drugim gradovima i općinama preko 35 tisuća stanovnika, dakle za njihove investicije u prometu. Po pitanju rashoda, ukupni rashodi iznose 918,4 milijuna kuna, u prosjeku oko 45,9 milijuna kuna. Za zaposlene 42,1 milijun. Za redovno održavanje cesta dakle ono što je normalno najveći iznos 457 milijuna odnosno prosječno oko 22 milijuna po ŽUC-u. Po pitanju i investicijskog održavanja dakle tu se ostvaruje oko 152 milijuna kuna. Također pitanje građenja i rekonstrukcija cesta dakle ono što se odnosi na građevinsku dozvolu riječ je o iznosu otprilike 80 milijuna kuna prosječno 4,3 milijuna kuna i to dosta ide teško, ali i tu su vidljivi pomaci. Evo, otežavajuće ishođenje građevinskih dozvola koje je nama vrlo složeno i traje godinama. Problem su i parcelacijski elaborati čija ovjera traje jako dugo. Znamo da je probleme u zemljišniku i katastru i za ishođenje dozvole potrebno jako puno vremena. Što se tiče rashoda za otplatu kredita, spomenuo bih i to da svi ŽUC-evi zajedno, ukupno imaju kreditnih obveza od 34,5 milijuna kuna što je zanemariv iznos u odnosu na općenito dugove, zaduženja drugih cestarskih sektora što potvrđuje racionalnost poslovanja. Dakle, po pitanju zaposlenika o kojima je ovdje bilo riječi, svi ŽUC-evi zajedno imaju ukupno 200 zaposlenika, prosječno 10 po županijskoj upravi za ceste i uglavnom riječ je preko 90% o visoko obrazovanom kadru. Kada govorimo o troškovima tih zaposlenika, administraciji i sl. dakle netočno je da je riječ o velikim troškovima, jer rashodi za zaposlene iznos prosječno 4,6% od ukupnih rashoda. Dakle, preko 90% sredstava se ugrađuje izravno u cestu. Po pitanju imovine duljina cesta u prosjeku po ŽUC-u imamo 933 km cesta po županijskoj upravi za ceste. Imovina je iskazana u iznosu od 76,267 milijardi kuna dok je prije 17 godina imovina bila za gotovo 2 puta veća. Županijske uprave za ceste su iznijele i niz primjedbi i prijedloga vezano za imovinu, jer je riječ o na što smo i ukazali našim revizorima da se procjena temelji na procjeni iz 2000. godini na studiji koju su izradile Hrvatske ceste IGH gdje je većina cesta procijenjena u vrijednosti od milijun dolara po kilometru i pomnožena s tečajem i duljinom svake ceste, a stopa amortizacije je bila 1,5%, a sada je 4%. Dakle, po tome amortizacijski vijek cesta je sada 25 godina i imamo tu jednu apsurdnu situaciju ako bi se držali ovoga izračuna da stopa amortizacije ukoliko bi ostala 4% sve naše ceste za 10-tak godina postat će knjigovodstveno bezvrijedne. I u tom smislu smatram da bi bilo potrebno mijenjati, preispitati postojeću metodologiju kojom se ostvaruju ovi izračuni i pronaći realniji i korisniji način utvrđivanja vrijednosti cesta. A to je moguće ostvariti jer svi ŽUC-evi su i napravili kvalitetne baze podataka što će olakšati utvrđivanje ovih vrijednosti. Ja mogu kazati na koncu da su se ŽUC-evi dokazali kao male i učinkovite uprave koje odgovorno i kvalitetno gospodare sa sredstvima gdje se evo od 90 do 95% izravno ulaže u cestu. Imaju najmanji broj zaposlenih po kilometru cesta, sa najmanjim rashodom upravljanja time i opravdavaju svoje postojanje. Županijske ceste, županijske lokalne ceste su najveća mreža cesta što čini 70% svih razvrstanih cesta u Republici Hrvatskoj. Riječ je o cestama s kojima naši građani svakodnevno odlaze i dolaze s posla na posao, do škola. Dakle, najveći dio stanovništva se koristi tim cestama i to su ceste koje su najbliže potrebama našeg lokalnog stanovništva. Dakle, ŽUC-evi su u ovih 19 godina svog postojanja potvrdili svoju ulogu da rade jako dobro. Pri tome su najviše prosperirale male sredine. Dakle, treba se prisjetiti stanja u mnogim našim manjim mjestima u zaobalju, u selima i slično kakva je bila cestovna infrastruktura kakva je danas, da osiguravaju ravnomjeran razvoj pojedinačno svake županije što im je i osnovna zadaća. Dakle, riječ je o jednom sustavu koji se dosta i uhodao i izradio i kojeg je potrebno nadograđivati. Zato smatram da je ova revizija izuzetno korisna, da ovakva cjelovita sveobuhvatna i detaljna, da će pomoći da se unaprijede standardi i ujednačavaju procedure i na razinama ŽUC-eva, ali evo i odnosima sa drugim cestarskim sektorima u RH. Dakle, u tome će pomoći brojni nalazi i preporuke. I zaključno u ime kluba prihvaćamo ovo izvješće i sve ove preporuke koje će unaprijediti daljnje djelovanje ŽUC-eva. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega slažem se sa vama u svemu što ste govorili. Dobro je da je napravljeno objedinjeno izvješće za obavljene revizije. Međutim, kako to obično biva imamo županijske uprave koje su među boljima i vidi se da mogu poslovati dobro. To je ovih 8 koji su dobili bezuvjetno mišljenje, imamo ovih 12 koji su dobili uvjetno mišljenje. Ali i tih 12 nisu potpuno isti pokazatelji. I kad bi se krenulo gledati pojedinačne izvještaje revizije, onda se može vidjeti da neke Županijske uprave za ceste gotovo ne funkcioniraju na normalan način. Ja ću se malo bazirati na Županijsku upravu za ceste Bjelovarsko-bilogorske županije kad pogledam pojedinačno mišljenje revizije onda prvo se vidi da zadnja revizija je bila tamo 2005. godine i da još uvijek do 2015. godine nisu otklonjeni neki nedostatci koji su utvrđeni još 2005. godine. Zatim bilo je ovdje govora i o upravnim vijećima. Imamo sjednice Upravnog vijeća u razdoblju od srpnja 2015. do kolovoza 2016. nisu sazivane. A tijekom 2015. godine iz financijskih pokazatelja vidimo da se na Upravno vijeće potrošilo negdje oko 200 i nešto tisuća kuna. Upravno vijeće imenuje župan. Imenovao je 4 člana. Jedno je ispred, jedan je član ispred zaposlenika i praktički direktno župan utječe na rad Upravnog vijeća, jer ako ono ne radi može ih i mijenjati. S druge strane imamo financijski plan za 2015. godinu nije sastavljen prema programima i izvorima financiranja, a projekcije financijskog plana za 2016. i sedamnaestu nisu donesene. Prijedlog financijskog plana nije dostavljen nadležnom Upravnom tijelu županije itd. itd [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, imamo jedan ŽUC koji u stvari iz ove revizije se vidi ne funkcionira. I kad pogledamo ukupno onda možemo reći da je situacija zadovoljavajuća, ali u pojedinim slučajevima to nije slučaj.
Hvala. Odgovor. To baš i nije bila replika, ali izvolite kolega.
Ma evo samo kratko kolegi. Odgovor. Dakle, mi možemo sad ulaziti u dubinu pojedinog ŽUC-a, probleme. Županija je tu kao osnivač ovih ustanova sigurno najodgovornija i pratiti njihov rad, usvajati njihove planove, izvješća i slično. Ja sam istaknuo da je ova revizija značajna upravo iz razloga jer što gledajući ukupno stanje u ŽUC-evima daje brojne preporuke kako razriješiti pitanja, a koliko sam razumio izvješće je dostavljeno i županijama, tako da vjerujem i županijama gdje je očigledno veći broj propusta u ŽUC-evima, da je i njima ovo smjernica i naputak da pooštre i da na temelju ovih smjernica poboljšaju rad ŽUC-eva koji loše rade. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Darka Parića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Škoriću, rekoste da imamo milijun i 423 tisuće automobila tako otprilike nekako registriranih kroz godinu dana. I onda matematika jednostavno morao sam se javiti. Meni je jasno da mi kroz registraciju dajemo novac u ŽUC-eve za izgradnju cesta, održavanje cesta i apsolutno sasvim logično. Međutim, onih prije spomenutih 6 kuna za potvrde, 1 kuna za obradu podataka. Spomenuli ste 11 kuna za različite papire i svu onu hrpu papira koju dobijemo kod registracije koja u stvari nikom ne treba, pa čak ni nama. Damo ogroman novac. Na samo ovih 6 kuna i 1 i pol kunu koja je apsolutno nepotrebna mi godišnje izdvojimo preko 10 milijuna kuna. Građani Republike Hrvatske daju 10 milijuna kuna nekome za nešto što je čista glupost. A s druge strane ministri financija i ove i onih bivših Vlada se satiru sa različitim poreznim reformama da oslobode ljudima od plaća 20 kuna, 50 kuna pa onda u nekakvoj masi to čini milijardu kuna, pa to zovemo reformom. A onda sa ove treće strane nekakvom parafiskalnom glupošću koja ne služi ničemu uzmemo ovako 10 milijuna kuna i nemamo pojma ni čemu smo ih uzeli, da bi netko održavao neke baze koje je sam uspostavio, koje pitanje je trebaju li ili ne trebaju. Mislim čisto sam se morao javiti da ukažem na savršenu nelogičnost toga. Pa evo i apeliram ako uopće šta znači i vama kao članu vladajuće koalicije i u principu vama je to i uža struka na neki način, da uistinu kroz Vladu se potrudite, da pogledate da li su uistinu potrebni ovakvi nameti, da li je uistinu potrebno plaćati potvrdu za nešto što ti izdaje Vlada. Nepotrebno i da vidite kako uopće izgleda taj novac, gdje završava, čemu služi i da ako je moguće uistinu svih ovih milijun i 423 tisuće naših sugrađana oslobodimo plaćanja gluposti. Evo hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Škorića, izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Zahvaljujem na replici. U pravu ste što se tiče naknada, administriranja i svega. I ja sam ovdje iznio u prethodnoj replici upravo pokazatelje koliko ide troška pri registraciji automobila iz čega je vidljivo da svega od ukupnog tog troška 11,13% ide u cestu, ide upravo u onaj dio koji je najvidljiviji, koji nije nikakav parafiskalni namet. Jer ulaganje u cestu, ulaganje u poboljšanje cestovne infrastrukture je ulaganje u poboljšanje života naših sugrađana, u produženje vijeka trajanja, u povećanje njihove sigurnosti. Prema tome, svakako da treba razmotriti način kako provjeriti ova sredstva koja idu u razno razne troškove, smanjiti jer nama je apsurd da bude veći, 0,10 lipa koje su ŽUC ranije, ukinut je 2015. od strane vaše prethodne Vlade proglašeno parafiskalnim nametom. Dakle, to je bilo naš drugi prihod pored registracije, prihod koji je vidljiv. Parafiskalni nameti su upravo oni nameti razno raznog administriranja koja građani ne osjećaju i ne vide, nego osjećaju kao čisti trošak. Tako da u budućem radu sigurno da ćemo tražiti da se i te naknade provjere i ih pokušamo smanjiti jer građani nisu zaslužili nešto plaćati što im apsulutno ne koristi.
Hvala. I zadnja replika, uvažene zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Škorić govorili ste o Županijskim upravama za ceste koje dobivaju bezuvjetna, uvjetna mišljenja, prihode rashode i sl. Pa ja bih evo tu istakla kako sam iznimno ponosna na rad Županijske uprave za ceste Šibensko-kninske županije iz koje dolazim, oni su dobili u ovom izvješću bezuvjetno mišljenje. Jako se trude i rade i vidi se i po tome što su i raniju godinu dobili uvjetno mišljenje što znači da sve preporuke su nastojali ispoštovati. Međutim, ono što me žalosti da prihodi od godišnje naknade za ceste npr. po kilometrom kvadratnom u našoj županiji iznosili su 31 tisuću kuna, za razliku npr. od Primorsko-goranske županije gdje iznosi 91 tisuću kuna. I unatoč tome ta ista Primorsko-goranska županija 2015. godine dobija pomoć od 8,6 milijuna kuna, a naša koja ima daleko manje prihode svega 1,5 milijuna kuna.
Odgovor uvaženog zastupnika ŠkorićA.
Hvala lijepa poštovana kolegice. U pravu ste ŽUC-evima je u interesu u biti da kroz vračanje ovih 0,10 lipa u dogovoru sa resornim ministarstvu dogovoriti model kojim će se ŽUC-evim koji imaju veliku mrežu cesta, a smanjene prihode kako bi se te razlike smanjile i kako bi se njima omogućili održivo djelovanje i funkcioniranje na njihovom području. Hvala.
Hvala lijepa. I sada imamo u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, završno izlaganje zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Evo u ime Kluba Mosta završno bih kazao da je vidljivo da sustav, znači u prometu, tj. ulaganje u infrastrukturu je u Hrvatskoj pogrešan to je vidljivo zbog toga što se Hrvatske neravnomjerno razvija po političkom ključu se dodjeljivalo ŽUC-evima novac. To je vidljivo kako koja je politička opcija na vlasti i u biti od županija se stvaraju feudalne tvorevine gdje će biti feudi, gdje će biti sad kad se donese lex sherif, onda jednostavno bit će točno će se znati koja lokalna samouprava trebaju ispaštati, koja je trebaju, naravno po političkoj podobnosti jedini je kriterij, tako da i one koje se mogu razvijati i one koje imaju mogućnost razvoja, sigurno će biti jedan kriterij, a to je ključni kriterij, to je politički kriterij. Isto kao što centralna država prema županijskim, županijama decentralizira novac, tj. Županijskim upravama za ceste, pa županijske ceste to izvode, više ne zna se uopće koliko ima tih cesta, županijskih uprava cesta i začuđujuće mi je kako ovdje hvale neki svoje županijske uprave za cesta Šibensko-kninske, a kad dođeš u Drniš, ljudi kažu da je nevjerojatan odnos zaboravno, u zaleđe Šibenika ljudi se žale vjerojatno u toj županiji i narod koji živi jednostavno ima drugačije viđenje. Osim opet ponavljam, što je vrlo dobro taj utjecaj imati za kampanje. Znači, u samoj kampanji jednostavno, ja još jednom ću ponoviti i to je žalosno, kad sam išao put Imotskoga, put Vrgorca, ne možete proći od kamiona, kolona kamiona asfalta, to je netransparentno toliko i bolno, nije bitan razvoj bitan je glas, bitno je jel do golubinjaka, kokošinjca, asfaltirano, a nije bitno što će biti sutra. Pa tako da je u nekim lokalnim samoupravama izvaditi uzorak asfalta u zadnjih desetak godina ja mislim da ima 2 metra, bitno je da se prije izbora crni. I ulaže se u biti u ono što je nepotrebno, umjesto da se ulaže u vrtiće, u domove zdravlja, jednostavno data je prevelika moć feudima, županima, još sad lex sherif kad se donese, jednostavno neke lokalne samouprave ako ne budu dotično isti politički kao što su čelnici županija to će im biti katastrofalno, biti će zaboravljene, kao što smo spominjali u 2015. kad je bio SDP na vlasti, onda je najviše se davalo Istri, Istarskoj i zagorskoj županiji tako će sad davati se naravno većina HDZ i tako se radilo i sad zavisi od sendviča tko je više imao sreće. Ali to nije dobro, to nije dobro za ravnomjeran razvoj Republike Hrvatske. Mi govorimo sada ovdje o prometnicama, ali inače nije dobro na ovaj način da to funkcionira i mora funkcionirati to na način strateški planirano od vrha. Ove sve nepravilnosti koje su navedene to proizlazi iz ovoga, ogroman novac za ceste koji je namijenjen odlazi u biti kroz više filtera i on se gubi. Do lokalne samouprave kojoj je potrebno, znači one gube gospodine Škorić, lokalne samouprave, gube. Meni je žao, evo u slučaju gdje županijske ceste di će biti raditi, meni je žao za Čiovo što nije prije završeno, što je Vijadukt doveden, što Đuro Đaković nije dobio taj posao, ne strana tvrtka. Meni je to žao recimo. Meni je žao kad su se ceste gradile na višoj razini što grama željeza u autoceste nije ugrađeno iz Hrvatske a propadala je Splitska željezara. Znači sustav ne funkcionira, previše je tih županijske uprave, županijske ceste, ceste ove, ceste one, a na kraju naj manje dođe do onoga do koga bi trebalo doći, a to je do lokalne samouprave i zbog toga imamo taj neujednačen ravnomjeran razvoj, a možda je pokazatelj čak u Šibensko-kninskoj županiji govore o reviziji dobro i nema nikakvih, ali u biti logika je katastrofalna, sustav je krivo složen i još sada lex sherif, županije će biti u biti feudalne tvorevine gdje će biti imenovan feud i jednostavno na taj način će to funkcionirati, i ajme lokalnim samoupravama koje imaju drugu političku opciju na vlasti od one u županiji bit će bez obzira na potrebe bit će katastrofalno. U Hrvatskoj treba biti strategija i ovaj novac koji prolazi nam kroz razna sita od države, županije do lokalnih samouprava … [[Govornik se ne razumije.]] treba skratiti, treba centralizirati i strateški razmišljati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo za replike su se javili gotovo svi prisutni u dvorani uz par izuzetaka. Pa krenimo od početka. Prvi je uvaženi zastupnik Saša Đujić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, vi ste isto spominjali političke kriterije u dodjeli sredstava. Ja sam se javio upravo zbog ovog kraja ove rasprave kako su krenuli kolege ovdje govoriti jer se spominje Primorsko-goranska županija, spominje se Istarska županija, Krapinsko-zagorska županija. Ja inače ne volim, danas je rasprava nalaz revizije, a ne način financiran ja i rad županija i kako rade ŽUC-evi, od kuda ministarstva dijele novce. Ali kada smo otvorili već tu raspravu, evo ja moram reći, mislim ja ne volim rasprave ovakve jer onda svi mi počnemo gledati lokal-patriotski, a trebali bi nam biti interes cijele domovine ovdje svima zajedno u fokusu, a ne da netko govori Dalmacija ovako, sada ću ja govoriti Primorsko-goranska ovako, Slavonija ovako. Gledajte, Primorsko-goranska županija, Istarska i Krapinsko-zagorska dobivaju puno novaca. Dobivaju ih i danas kada je HDZ-e na vlasti u državi. Zašto? Zato jer mi imamo projekte. Mi odgovorno funkcioniramo i odgovorno upravljamo sa onim za što imamo vlast na svome području. Ne može vam netko dati novce iz ministarstva u ŽUC u Šibenik ako nemate projekte, ako nemate prostorne planove, građevinske dozvole, lokacijske dozvole, svu tu dokumentaciju. Novce tada možete dobiti jedino ako vam je Kalmeta ministar jer on je jedini dijelio novce bez kriterija, bez repa i bez ičega. Nismo mi u Primorsko-goranskoj županiji bez veze najrazvijeniji u Hrvatskoj, jer imamo projekte, jer tamo ljudi vrijedno rade i odgovorno upravljaju svojim sredstvima. Nemate niti jedan kazneni postupak protiv naših čelnika u Primorsko-goranskoj županiji, nema nas po sudovima, nema nas u zatvorima. Dobije se tu nekakva mišljenja revizije. Mi smo dobili kažem i sada kada je HDZ-e na vlasti ja sam konkretno bio na jednoj dodjeli sredstava od ministra Butkovića prije mjesec dana gdje je Primorsko-goranska županija dobila 1/4 sredstava ove godine za ulaganje u lučku infrastrukturu i pomorsko dobro zato što imamo projekte. Na žalost u Dalmaciji su u ovoj godini neka sredstva povućena jer ste ih dobili a niste bili u stanju niti raspisati ni natječaj i prošli su vam rokovi i sredstva se neće utrošiti do kraja godine. To vam nije nitko kriv. Nije vam kriva ni PGŽ-e, ni Istra, ni Krapinsko-zagorska županija.
Hvala.
Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Bulj.
Pa složio bih se s vama da se cijela domovina treba razvijati ravnomjerno. I slažem se s vama da trebaju biti isti kriteriji, naravno i da trebaju biti županije sposobne i lokalne samouprave te projekte aplicirati i dobivati sredstva bez obzira na vlast. Ali je činjenica, ja sam napomenuo da ovaj sustav kakav je sada trenutno ne funkcionira, to govorim sa razine županije znači gledajući kako se asfaltira. Kada ima najviše asfalta, ja sam htio na to upozoriti, kada su izbori. Ja jednostavno kada sam išao u Imotski kada je bila kampanja ne možete doći do Imotskoga od kamiona, asfalta gdje doslovno po selima pitaju gdje vam treba asfaltirati za glas. Ako je to strategija i ako je to utrošak novca, onda je to katastrofalno. Napomenuo sam da nije dobro bez obzira jel' bio SDP-e na vlasti, pa dao više nekoj svojoj lokalnoj jedinici ili županijska uprava za ceste, ili HDZ-e nije to bitno. Ovdje je poanta da trebaju imati … [[Govornik se ne razumije.]] razvoj. A ja sam još napomenuo sada … [[Govornik se ne razumije.]] da županije dobivaju feudalnu svoju tvorevinu, gdje čak u mojoj županiji se razmišlja o zamjeni himne, grba, dana, samo se o tome priča, ali dobivamo nove feude i jednostavno na taj način će lokalne samouprave budu li ovakvi kriteriji lokalne samouprave koje nisu pogodne po kriterijima koje poglavito ovim političkim da će biti u katastrofalnoj situaciji. Hvala.
Hvala. Pokušajmo se i u replikama koncentrirati na temu. Dakle, revizija, revizija 2015. Uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, ja bih, ponovno ste spomenuli Šibensko-kninsku županiju i zaleđe gdje nema asfalta do Drniša i slično. Ja odgovorno tvrdim da Županijska uprava za ceste Šibensko-kninske županije radi dobro i kvalitetno, ali nema dovoljno prihoda da može do jednu ulicu odnosno cestu asfaltirati. Ova Vlada trudi se raditi i razvijati ravnomjerni razvoj. Evo i kolega Saša kada je sada dao svoju repliku i on je iznio kako ministar Butković 1/4 iznosa dao upravo Primorsko-goranskoj županiji a znamo tko je tamo. Prema tome, podržavamo to. Šibensko-kninska županija i ŽUC ima projekte, ima dozvole, ali 2015. godine nismo dobiti više sredstava, a Primorsko-goranska županija je dobila daleko, daleko više. Evo, znači, potvrda da ova Vlada radi drugačije. Kada sam željena nešto vezano više za regionalni razvoj, imamo novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, prošao je prvo čitanje. Drago mi je da su i vaš klub iako oporbe nije podržao taj zakon. Vi znate koliko će u vašim sredinama se dobiti više sredstava. Vjerujem da će i to doprinijeti ravnomjernijem razvoju. Jako me smeta kada se spominje lex šerif. Mislim da i vaše kolege koje su do jučer bili gradonačelnici Omiša, Metkovića se s vama ne bi složili da su gradonačelnici, načelnici šerifovi. I ovaj prijedlog novi zakona samo govori da treba i mora biti donesen gradski odnosno općinski proračun. U protivnom će se gradsko odnosno općinsko vijeće raspuštati. Nije rečeno da kao i do sada gradsko odnosno općinsko vijeće ne može amandmanima unutar zakonskih okvira rashodovne odnosno prihodovne strane vršiti promjene.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Drago mi je što Primorsko-goranskoj županiji ministar prometa koji je naravno i lokal patriot jer on je iz Primorsko-goranske županije naravno da daje najviše svojoj županiji što možemo promatrati da možda i nije dobro. Ali ja vjerujem da su bili to na osnovi projekata. Drugo, kažete da su vaši ŽUC-evi, vaši to jest da ste vi zadovoljni. Nije tu, sad opet ponavljam pitanje zadovoljstva vas, mene. Nema novaca, pa to je problem. To je problem šta jure kamioni puni asfalta kad su izbori, a vi znate da na taj način poglavito u Dalmatinskoj zagori, u ovim ruralnim područjima jadnim ljudima kažem ne jadnim stanovnicima jer doslovno to im je zadnje što im u biti sa asfaltom se izbori dobijaju. I tu vrlo dobro ide novca, veliki su to iznosi, ogromni iznosi za glasove. To je bolno. To je bolna činjenica. A nepravilnosti pa kako možete, mislim opravdat nepravilnosti koje je čovik, ovde revizor iznio pred sviju nas. Pa naravno da je pola tih ovih ustanova, tvrtki svrha sama sebi. Da bi se moga skratiti taj proces i da bi moglo bit puno bolje lokalnoj samoupravi, ta procedura novca koje prosijaje se, a svagdje zapinje, svagdje ostaje tko zna kako. To trebaju provjeravati nadležne institucije. Bolje bi bilo da lokalna samouprava sam određuje, a ne gradovi po ovih 35000 stanovništva. Prema tome, ja smatram da ovaj zakon koji bude bez obzira šta misle moje kolege koji su bile ili nisu bile i nitko ne smije biti faraon. Od županija se rade faraoni. Ja vam to govorim da se rade ne faraoni, nego feudalci, to će biti feudalan odnos gdje apsolutno imaju monopol. … [[Govornik se ne razumije.]] skupštine više birati, pa doslovno niti vijeća. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škorića, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo poštovani kolega Bulj, vi očito po svemu sudeći niste pročitali ova izvješća ni zaključke, ni preporuke. Jer kroz vaša izvješća, zaključke i preporuke niste se osvrnuli niti jednom riječju na nalaz Državne revizije. Osvrnuli ste se na vaše subjektivne dojmove, jer da ste pročitali tada bi znali da ne postoje ovdje nikakva ni sita, ni rešeta. Jer tada bi znali na koji način se financiraju ŽUC-evi, financiraju se iz prihoda koji se ostvaruje kod registracije automobila na lokalnoj razini. Tada bi znali da nema jurenja kamiona i traženja gdje je po vama zacrniti asfaltom uoči izbora, jer samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji u ovom trenutku imamo završenih 16 milijuna kuna projekata, dakle ceste Sičane – Dicmo – Aržano – Grab – Lokvičići. Dakle, sve Dalmatinska zagora. Dakle, prema tome prestanite prodavati ovdje demagogiju pred svima nama. Prihvatite, osvrnite se na izvješće, jer ŽUC-evi su kroz ovo proteklo vrijeme potvrdili apsolutno opravdanost svog postojanja jer znamo, a i vi dovoljno imate godina kao i ja da znate kakvo je bilo stanje do '97. godine kad smo imali centraliziran sustav u Hrvatskoj po jugoslavenskom modelu koji je upravljao jedan jedini upravljač i tada nije bilo ravnomjernog razvoja cesta pogotovo lokalnih cesta jer su tada državne ceste bile prioritet. Upravo su '98. po francuskom modelu i osnovani ŽUC-evi sa ciljem da tu nepravdu isprave prema županijskim i lokalnim cestama. I prema tome, vidjeli ste iz svega ovoga da ŽUC-evi nisu ni prezaduženi, da vrlo racionalno upravljaju, da 95% prihoda se ŽUC-eva ugrađuje izravno u cestu, a sve drugo su ovdje objede i neistine. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ja ne znam šta ste nervozni? Mislim mogao sam i ja kao i vi napisati šta je revizija pročitala, pa reći prihodi su 928 milijuna, 918 milijuna su rashodi, 2 milijuna 450 ide na upravna tijela. Mogu ja to sve pročitati, a baš županija, vaše ceste gdje vi ste upravitelj županijskih cesta dole, bili ste visoko pozicionirani su i problem razvoja Splitsko-dalmatinske županije. I problem što je Dalmatinske zagore je 100 tisuća ljudi otišlo, samo 100 tisuća ljudi je otišlo od kad je Splitsko-dalmatinska županija oformljena. To je rezultat. I vi znate vrlo dobro da je vama to vrlo bitno politički zadržat na taj način. To je vaš politički kapital, to su vaši glasači. Vi odmah u startu imate 50000 glasova. Jedini kriterij da se tu radi iskaznica stranačka. To je problem zbog čega mladi odlaze gospodine Škorić. Mogu ja čitati ovo sve što je gospodin naveo. Naveo je probleme i negativna mišljenja koje je naveo, ali to nije svrha. Vi ste došli tu i pročitali te probleme i rekli ste Hrvatska, centar za vozila. Znam što je Centar za vozila da je monopolist i znam kako je otišao u ruke. Ali ja govorim problem. Kamioni jure puni asfalta kroz Imotski, ne moš proć da bi dobili izbore, znate u drugome krugu za župana. Nevjerojatno! Ja to ne mogu opisati! Netko je to platio! To je narod platio. Pa zašto baš za izbore? Zašto baš ponavljati isti asfalt kad je bitnije ljudima možda kruh da imaju i da ima krov nad glavom ili da ima školu ili da ima dom zdravlja da se može pregledati. To vam je istina. To je problem Dalmatinske zagore otoka. Problem funkcioniranja cilog sistema, ovakvo feudalno upravljanje kao što bi vi želili neće vam proći. Jedino što imate to je vaša demagogija, vi niste pročitali. Pročitao sam. Ja sam u odboru i znam što govorim, ali je činjenica da vama ovo odgovara i jedino na ovaj način morete dobit izbore [[Upadica Reiner: Hvala.]] Bilo kakva promjena ne možete. Hvala lipa.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, vama repliciram jer mislim da ćete me razumjeti. Zadnji put me jedan od kolega napao. Kaže ti govoriš sve iz svoje perspektive. A iz čije da govorim? Znači Županijske uprave za ceste Virovitičko-podravske županije ima prihode 19 milijuna 465 tisuća 637 kuna. Iz ovog izvješća meni je jasno, a to mi je bilo prije jasno, a sad je to jako vidljivo i to sam zaključio teško je izaći iz siromaštva. I mi imamo projekte. Imamo naselje Donje Viljevo koje treba nekoliko kilometara ceste koje još uvijek nema asfalta. Znate ima i dio županijske ceste kad čovjek umre ljudi ne mogu odnijet lijes tamo na groblje. To su problemi, stvarni problemi s kojima živimo. Ovdje u Zagrebu u Novakovoj sam vidio, ja nemam ništa protiv. Zagreb je razvijen, nek' bude razvijen Istra, Rijeka. Ali ja sam vidio da se kida asfalt s kojim bi mi bili sretni u Slavoniji. Kida se asfalt potpuno dobar i stavlja se novi. To su problemi, a ni mi svi, evo nas ima tamo svi stanemo na jedan malo veći stadion u Europi, svi stanemo s moje županije. Još ima mjesta i možemo parkirati svi svoja vozila ispod tog stadiona. I nećemo imati ni te prihode nećemo povećati ako idemo po broju vozila, ne možemo. I predlažem i Vladi evo sukladno kako je predložila Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave neka se i ovdje napravi fond za izravnavanje, neka to bude transparentno i neka to svako ima potrebe, pobogu 21. stoljeće trebamo imati makar … Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Pa evo … za njih, kao što su zadnji put predložili zakon o financiranju lokalnih samouprava, kojega sad ovdje … koje sam podržao. Znači, a ovdje je problem, ovdje imao ogroman problem što se sredstva koja su namijenjena za ceste jednostavno nisu transparentno i gdje je potrebno da se asfaltira i da bude cesta tamo gdje je razvoj moguć. Ne možete samo po političkom ključu asfaltirati istu cestu sve četiri godine. Pa ja govorim stvarno evo ima da je izvaditi negdje uzorak, ja mogu nabrojit neke općine i otići ćemo evo ja i gospodin Škorić mi smo iz iste županije, ja ću vam izvaditi uzorak, ako nema metar i pol asfalta svaki put po 5 cenata kad su izbori. Bilo koji, uvijek crni asfalt, bitno da se asfaltira i da se to valja ka, to činjenica. Ne nije ovo smiješno. A dok ti ljudi nemaju za kruh u tim općinama i odlaze mladi. Jednostavno na taj način se pokušavaju pridobiti poeni i naravno kroz ove ŽUC-eve, županijske ceste, to je dobro za ove međukoalicijske sporazume na tim razinama, ne smetaju onda svađe tko je bio u Milanu, je bio nije bio, onda sve riješ, vrlo bitno, to su tvorevine za uhljebljivanje i sigurno je da je taj novac usmjeriti za izravnavanje na drugi način, da bi bilo puno puno bolje i bilo bi viška sredstava puno više nego sada. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Kaže kolega Bulj, kada je SDP bio na vlasti, najviše je davao Istarskoj županiji. I to je neistina koju ste drugi put ponovili u nekoliko dana. I u vrijeme SDP-ove vlasti i u vrijeme HDZ-ove vlasti i u vrijeme vlasti vas i HDZ-a, Mosta i HD-a kad ste dva puta posve glupavo dali vlast HDZ-u i dva puta jednako tako glupavo izvisili, Istarska županija je financirala sa 800 milijuna kuna proračuna Republike Hrvatske. Tamo nema jednoj kvadratnog milimetra u Istri koji ne bi mogao biti asfaltiran da taj novac nije išao u ostatak Hrvatske iz kojega se novca financirao i vaš Metković, i vaša plaća ovdje i vaše dvije potpuno besmislene Vlade. Prema tome, drugi put vrijeđate Istrane i Istarsku županiju potpuno neosnovano. 800 milijuna kuna, od toga odlazi i u vaš Metković, gdje nemate pojma kako sastaviti program da dobijete nešto, jer ne znate to ništa radit. Znate ovdje samo replicirati bez ikakve veze.
Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Vidite vi kolega, pohvaliti Stazića, … zapitati jel sam ovdje stvarno potreban više. Hvala vam lipa na kritičnosti, samo nastavite kritizirati jer niti jednu činjenicu niste rekli točno. Prvo, ja nisam iz Metkovića. Kao drugo ja kad se lokalno kandidiram bar di živim dobijem izbore, probajte vi lokalno, nisam ja u mjesnom odboru, ja s tim ljudima živim i znam probleme. Predsjednik sam mjesnog odbora dugo već, kandidiram se i znam kako žive ljudi i na koji način funkcioniraju županijske ceste, lokalne ceste, vas to nije briga vi ste samo demagog, vi samo želite dijeliti narod. I nisam samo Istru spomenuo i Primorsko-goransku županiju i Šibensko-kninsku i gospodina Đakića dakle. Međutim, vi uvijek samo nekakvu priču, onda ćete sad doći do podjela do autonomije da je to fašistička, antifašistička, to je vaša tema to je sve što znate. Jedino što znate je vrijeđati. I možda da mi objasnite i nama ovdje kako sa 7 kuna otići na Brijune dnevno, to bi nam bilo puno puno draže i to bi nam bilo bolje pa da i Metkovčani to imati, inače su i oni zaboravljeni kao i cetinski kraj. Hvala lijepa.
Slijedeća replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, raspodjela sredstava koja pripadaju ŽUC-evima bi trebala biti jasna i transparentna. A što u toj 2015. godini nije bila. I sigurno je da je Hajdaš Dončić, kao ministar raspodijelio svojoj županiji najviše. I pokrpao sve ceste, obnovio sve ivičnjake, sve staze, sva naselja i prigradska naselja. I to je vidljivo i neusporedivo. Jednako tako i direktor Hrvatskih cesta gospodin Kos u zajedništvu sa Hajdaš Dončićem sa SDP-om i IDS-om zajednički su uredili Istru, pa je jedan od kružnih tokova mislim da je taj vjerojatno na kat kružni tok ili kakv li je koji košta 90 milijuna kuna o tome su pisale sve novine. Raspodjela sredstava tamo više ne treba, zapravo tamo je se uređeno, tamo više nema ni uličice ni sokaka koji nije asfaltiran ni u Zagorju ni u Istri. I o tome želimo govoriti što je bilo u 2015. godini. Da pred izbore naravno svaka politička opcija radi sebi, ali ostali smo mi zakinuti. U županiji mojoj 7 i pol milijuna kuna manje te godine. U svim drugim županijama jednako toliko manje i sve je išlo baš u ove dvije. Čudnoga li čuda. A Primorsko-goranska pogotovo. Tamo je moralo biti oduvijek jer tamo su posebni ljudi, tamo su posebni standardi, tamo su posebna privređivanja pogotovo kad je SDP tamo na vlasti. Tako da transparentnost u tim financijama jasno se može vidjeti kroz te godine i kroz prihode i rashode, kroz odrađene kilometre i kubike asfalta koji su ugrađeni, rubnjaka, izmišljenih klizišta i ostalih, nepodobština koje su bile upisane.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Pa to je kolega Đakić, upravo ono što govorim. … kako koja opcija, sad govorimo o 2015. vjerojatno gdje je bio SDP na vlasti da je on svoje županije, tako sad gdje je HDZ on svoje županije. I to je ono najgore županijske uprave za ceste, to je ono najgore, nema strategije, kriterija, nema planova, ne poštivaju se planovi financiranja, planovi, niti jedan plan se ne poštiva, sve se svodi na izbore i čelnike na vlasti, znači nema strategija, a tu ispaštaju uglavnom lokalne samouprave i područje gdje bi mogao biti razvojni projekt, pa i ceste su jedne od ključnih kao poveznice, kao krvotok. Ja to mogu pojasniti vrlo jednostavno. Ako se bez plana nešto radi, nego čisto se radi radi glasova, onda nema tu ni plana, niti strategije, niti tu ima bilo čega. A u 2015. ako kaže tako revizijski nalaz da se davalo nekom bez kriterija, a vidljivo je da imamo nepodopština u financijskim planovima, ovog onog, znači da jednostavno to nije dobro izvješće za 2015. Ali ja bih volio i u 2017. jedva čekam da vidim, pa baš me interesira kako će izgledati jer je bila izborna godina, na koji način su se isto dijelila sredstva, a poglavito bi volio vidjeti županijske ceste kako su se asfaltirale od ovih sredstava koje mi dajemo. To je zasebno pitanje i opet ponavljam, da je nemoguće proći Republikom Hrvatskom kada su izbori od kamiona, asfalta bez plana, bez ideje, samo dajte, dajte glas, dajte glas i dajte glas. To je to. To je jedina bitna strategija. Hvala lijepo.
Hvala. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Završit ćemo danas sa radom. Sutra ćemo započeti u 9.30. Prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o sustavu domovinske sigurnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 149. Ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 17.05 SATI
Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji županijskih uprava za ceste za 2015. podnositelj je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji županijskih uprava za ceste za 2015. godinu, molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova 105 za, 5 suzdržanih, 5 protiv, donesen zaključak sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela.