Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora danas je na dnevno redu prijedlog zakona o produženju putnih isprava osobnih iskaznica i ja zbog toga danas tražim stanku, jednostavno jer moramo shvatiti da u ovom trenutku postoje ljudi kojima također treba pružiti, produžiti sigurnost u ovom periodu. I zato tražimo da se naš prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetne od godinu dana, a ne od 3 mjeseca kao što je to predloženo, raspravi sutra prije podne, da se raspravi zajedno sa ovom raspravom o amandmanima i da se sutra u 12 sati taj zakon stavi na glasanje u Hrvatski sabor. Prilog toj tezi je da je taj zakon …
Kolega Bernardić, kolega Benardić samo malo vas molim. Dakle, može se tražiti stanka vezano za točke dnevnog reda. Vi ne tražite to nego tražite da se jedna druga točka dnevnog reda raspravi prije nego što je predviđeno. Dakle, sada niste u skladu s Poslovnikom.
Ok, rekao sam ako se produžuju iskaznice, putne isprave onda treba produžiti sigurnost građanima da ne moraju strahovati od otplate kredita. Pogotovo zbog toga što je taj zakon dobio potporu, dobio potporu od dijela zastupnika vladajuće koalicije na Odboru za financije. Prema tome, Odbor za financije je u ovom trenutku prihvatio prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetnike od godinu dana, predlažem vam predsjedniče sabora da to sutra uvrstite na dnevni red i da glasamo o moratoriju sutra u 12 sati kako bi ljudima u Hrvatskoj pružili sigurnost. Građanima da nastave s normalnim životom, a poduzetnicima da nastave s normalnim poslovanjem. Hvala vam.
Dobro, iskoristili ste zahtjev za stanku na način koji smatram da nije bio fer, ali to je vaša odluka. Kolega Glasnović vi se javljate isto za stanku.
Zahvaljujem. Tražim stanku da razgovaramo o ova dva zakona, konzultacija iz stranke ovaj kluba po pitanju iskaznica, isprava. To je usko vezano za Hrvate izvan domovine i tu je također gospodin ministar MUP-a još čekamo novi zakon o Hrvatima o državljanstvu, to još nije riješeno, dugo čekamo, ljudi zabrinjavaju problem, izdavanje ovih dokumenata traje mjesecima, godinama. Pitanje oće se taj postupak pojednostavit ili će se nastaviti ta sabotaža koja je već počela odavno, mi znamo kako je to išlo. Hrvat bi morao npr. iz Toronta u stvari Vancouvera u Toronto, 6 sati leta, onda bi morao ispunjavati test za hrvatski jezik, to sad po nekim novim najavama neće biti u novom zakonu, nakon toga bi dolazio u Petrinjsku, nakon toga bi morao u Črnomerac itd. Ta birokracija ona, to je namjerna sabotaža naravno, ako govorimo o demokraciji, ljudskim pravima, ali to je ljudima vani oduzeto, ti ljudi su državljani ove Hrvatske, RH. Tu neki su došli, lupili su im duplo oporezivanje, tu se slijeva novac, imaju kuće, oni, neki se ne mogu vratiti dosta brzo da riješe problem oduzete imovine, imovinsko-pravne odnose i pitanje kad će se taj zakon vezan, novi zakon o državljanstvu hoće se to ubrzat da se ti ljudi vrate, da se razbije ta blokada. Imamo ljudi vani npr. koji su nam potrebni kao npr. Hrvatsko-američko društvo profesionalaca mogu dati doprinos ovoj državi, ali ako govorimo o ljudskim pravima kako to ljudi vani vide. Oduzeto je pravo glasa, to nemaju, oduzeto je pravo na privatnu imovinu i naravno udar vidimo iz ljevičarskih medija po pitanju sloboda vjere, udari ovih crkva. I to kratko bi bilo to, da [[Upadica: Hvala vam.]] više ne glumimo demokrate ovdje.
Dobro, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj izvolite. Isto tako zahtjev za stankom?
Hvala lijepa. Evo, tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta. Tema je produljenje, jedna od tih je osobne iskaznice jer rokovi o mjerama koje imamo je teško ostvarivo i smatram da je to dobro. Međutim, također, trebalo bi ovdje kad govorimo o osobnim iskaznicama, dokumentima, progovoriti o ljudima koji žive na određenim područjima, a ne mogu plasirati svoje proizvode na tržnice. Pa, pošto je ovdje i ministar i šef Nacionalnog stožera civilne zaštite, nikako mi nije jasno da u trgovačkim lancima se prodaju strani proizvodi iz Italije, Španjolske, sad će njihove jagode, vrgorske jagode neće moći, sadni materijal će moći se, neće moći prodavati se na tržnicama, a zbog čega ne bi mi organizirali na tržnicama i nije mi jasno zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci rade gdje su strani uvozni proizvodi? Uvoz nas je uništio, sigurnost ljudi, u ovome trenutku, poglavito poljoprivrednika je ključ cijele priče. Uzorimo Hrvatsku i omogućimo da poljoprivredni proizvodi se prodaju na otvorenim tržnicama uza sve mjere sigurnosti. Ljudi su u ogromnim problemima. Neće mljekari, sirari, ljudi koji prodaju povrće, voće, moći prodavati svoje proizvode i ugroženi su im sigurnost. U ovome trenutku nema većega prioriteta nego samodostatnost jer krive politike koje smo vodili do sada su pokazale da je Hrvatska neobrađena država, neobrađeno poljoprivredno zemljište. Umjesto da pozivamo kupujte domaće na našim tržnicama, uza sve mjere sigurnosti, pa volonteri će osiguravati bolje nego u trgovačkim lancima sigurnosne mjere. Zato još jednom, podržajem ovaj prijedlog koji daje Vlada [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ali napokon otvorite tržnice [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega.]] da omogućimo prodaju domaćih proizvoda.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo s radom u 11 sati točno. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege kao što sam i najavi prije stanke raspravljamo o 4 zakona iz nadležnosti MUP-a. Podsjetio bih s obzirom na dogovor koji smo postigli, predlagatelj će govoriti 20 minuta, klubovi 10 minuta i pojedinačne rasprave biti će 5 minuta. Sada bih molio da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje zakona da poštovani Davor Božinović, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče sabora. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici, neću ja govorit 20 minuta ali pretpostavljam da će biti ovaj pitanja, pa radi se o 4 zakona, dakle o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, o sigurnosti prometa na cestama, o nabavi i posjedovanju oružja te Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Dopune se predlažu iz razloga da građani u što manjem broju s obzirom na okolnosti proglašene epidemije dolaze na šaltere policijskih uprava i postaja te da se kroz smanjenje bliskih kontakata zaštite i građani kao i službenici koji provode upravne postupke. Primjerice u 2019. i policijskim upravama i postajama izdano je 565.524 osobnih iskaznica, 284.559 vozačkih dozvola i ti postupci izdavanja osim ukoliko nisu elektronski podrazumijevaju da građani dolaze 2 puta na šaltere upravnih poslova, prilikom podnošenja zahtjeva i radi preuzimanja izrađenih isprava. Dopunama zakona o osobnoj iskaznici predlaže se dakle da se građanima u situaciji nastaloj zbog epidemije bolesti Covid-19 omogući korištenje ranije izdane osobne iskaznice koja bi se smatrala valjanom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi im se omogućilo u istom roku i preuzimanje izdanih osobnih iskaznica. Da ne ponavljam obrazloženje jer ono je za svaki zakon isto. Dakle, isto bi vrijedilo i za Zakon o sigurnosti prometa na cestama, dakle vezano za ranije izdane vozačke dozvole koje bi se smatrale valjanima najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi se time omogućili građanima i da pojedine radnje koje su dužni učiniti u određenom roku kao što su odjava vozila kojeg privremeno ili trajno neće koristiti, preuzimanje izrađene dozvole, obavljanje nadzornog pregleda i drugo, mogu poduzeti također najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Što se tiče dopuna Zakona o nabavi i posjedovanju oružja omogućilo bi se vlasnicima korištenje ranije izdanih oružnih listova koji bi se smatrali valjanim najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije kao i radnje koje su dužni poduzeti u rokovima propisanim zakonom, kao što je podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja, poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i sl. I konačno, dopunom Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana predlaže se da se građanima za vrijeme trajanja epidemije omogući korištenje putovnice kojoj je istekao rok važenja najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije prvenstveno radi povratka u RH hrvatskih državljana kojima putovnica istekne za vrijeme trajanja epidemije, a nalaze se u inozemstvu. Evo, ja mislim da je to prilično jasno i ne bih naravno osim ukoliko ima pitanja išao u daljnje obrazlaganje.
Imamo 8 replika zbog toga što se iz Kluba zastupnika SDP-a prijavilo 3 zastupnika, može maksimalno 2, pa vas molim samo između sebe da kažete tko neće replicirati jer ste se javili kolega Vidović, Ostojić i Maras. Kolega Vidović nećete, dobro, a pardon kolega Ostojić. Onda idemo redom, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Ministre jasne su ove mjere zbog smanjenja fizičkog kontakta naših građana kod izrade određenih dokumenata koji su im istekli. Međutim, ja vas evo ukazao na jedan ne mogu kazat, recimo sada imamo ove mjere da ljudi su iz svojih mjesta gdje žive ne mogu pristupit bez ovaj propusnica u druga mjesta. Nelogično je npr. da mjesta kao moj Sinj, bivša općina Sinj ima 6 lokalnih samouprava i naravno da je nelogično da neka manje općine nemaju mogućnosti ni banke, ni bankomata, starije osobe ne mogu doći na to područje, pa mogu li se te mjere što bi bilo zdravologički proširiti na bivše aglomeracije tj. bivše nekakav način da te općine i gradovi su povezani, jednostavno središte je npr. Sinj sve se nalazi u Sinju, tako da bi olakšali komunikaciju, a mjera bi se pridržavali. To je vrlo bitno. I još jedno pitanje koje sam vam postavi kratko, što je sa tržnicama i domaćim proizvodima? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo hvala lijepo gospodine zastupničke, prvo kad govorimo o propusnicama evo vi znate sve što i radimo ovih dana je vezano za provođenje epidemioloških mjera koje nam trebaju pomoći da zaraza u Hrvatskoj ne dosegne eksponencijalni rast i prema svemu što vidimo, barem posljednjih dana, mi situaciju u toj mjeri držimo pod kontrolom, dakle rast u Hrvatskoj je linearan, on nije eksponencijalan da bi to bilo jasnije. Najpoznatiji znanstvenici iz ovog područja su vrlo rano upozoravali, a mi smo vrlo rano čitali i vrlo rano o tome i promišljali i donosili odluke, to otprilike znači da ukoliko zakasnite tjedan dana sa nekom odlukom, da je broj zaraženih a onda, povezano sa time i broj koji … Molim? [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo samo, završite, imate minutu.]] Aha, ja se ispričavam. Oke. Mi smo dakle napravili jedan sustav koji nam sad imamo, jutros je bilo negdje oko 520 tisuća izdanih e-Propusnica, dakle to je, mi se otprilike približavamo tom optimalnom broju koji nam onda omogućuje sve ovo, kao što i znate, od ideje do realizacije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] je trebalo nekoliko dana.
Kolega, samo malo, ministre, ja vas molim, držimo se minute. Sada sam pustio pa u idućim odgovorima, još se [[Upadica: Oke, evo ja stvarno nisam vodio računa o tome]] osvrnite na to [[Upadica: Htio sam objasniti, ali dobro.]] Može [[Upadica: Tržnice upravo danas teku razgovori sa svim … Molim?]] U idućem. U idućem. Ne, čekajte, samo malo. Neki sad potiču da se odgovori, drugi dobacuju da je isteklo vrijeme. Nije nitko dobacivao, evo, pitajte kolegu Zekanović. ... [[Upadica se ne čuje.]] da, da, e. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nećemo imati svi dvije minute, imat ćemo svi jednu minutu pa vas molim ministre onda odgovorite na ovo u drugom pitanju, dotaknite se toga. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, vi u vašim dakle javnim nastupima često zahvaljujete ljudima koji su na prvoj crti dakle borbe protiv virusa. Među njima su i navijačke skupine iako ih vi nikad ne spominjete nego govorite o mladim, dakle ljudima. Samo da hrvatskoj javnosti pojasnim, dakle trenutno su u Zagrebu navijačke skupine angažirane na 3 područja, oni dostavljaju hrane i lijekove starijima osobama i osobama u samoizolaciji. Dežuraju u pučkim kuhinjama, rade dakle red, socijalnu distancu i premještaju stvari ljudima koji su stradali potresu. Pa u kontekstu toga što oni sad trenutno rade, možete li hrvatskoj javnosti pojasniti da li ćete i dalje inzistirati na Zakonu o navijačima koji ih se kažnjava od 15 do 30 tisuća kuna za 0,5 promila, a ljude koji krše samoizolaciju 8 tisuća kuna. Mislim, to je duboko nepravedno pa odgovorite hrvatskoj javnosti to.
Izvolite.
Ja bi, poštovani uvaženi g. zastupniče, iskoristio ovu prigodu i zahvalio se svima, uključujući i pripadnicima navijačkih skupina koji u ovo vrijeme volontiraju i pokazuju solidarnost sa onim članovima društva koji su ili dio najugroženijih skupina ili jednostavno ne mogu ostvariti sve one potrebe, prije svega vezano za nabavku koje je, kao što i sami znamo, ograničena. Dakle, još jednom se zahvaljujem svima, a o mirnodopskim temama onda kad prođe epidemija. Što se tiče, jesmo ušli u crveno?
ne, ne može. Idemo sada na 3. pitanje, 3. repliku, kolega Vidović, izvolite. Nemojte kolega Bulj zbunjivati ministra.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, zanima me samo kratko i jasno, jedno pitanje. Da li je 9. siječnja doista održan sastanak u Vladi, kao što je ustvrdio kolega Bačić prije neki dan u vezi sa koronavirusom. I drugo, kako je onda moguće, ako je održan taj sastanak da ove mjere već prije 15 ili 20 dana nisu bile na snazi?
Uvaženi g. zastupniče. Hrvatska Vlada, premijer, njegovi suradnici su vjerojatno među prvima detektirali da se nešto događa u Kini i da to treba pratiti. Međutim, i onda, a i danas, a onda pogotovo još uvijek je bilo previše nepoznanica da bi se moglo govoriti o tome hoće li taj virus doći u Europu, kako će se širiti, nije bilo dovoljno informacija. Međutim, činjenica je da se razgovaralo i da nas ova epidemija nije iznenadila u odnosu na neke druge države, pa i nama susjedne države jer da je tome tako govori podatak da mi imamo linearni rast, a neke puno veće i razvijenije države sa kojima smo se i tada gledali što oni poduzimaju su ipak izgubile stvar iz kontrole.
Hvala. Idemo sada na kolegu Bileka. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. potpredsjedniče hrvatske Vlade. Uvažene kolegice i kolege. Mislim da je za svaku pohvali i ova 4 zakona koja su nam danas na dnevnom redu da bi se stvarno poštivali sve ono što Stožer civilne zaštite i njegove preporuke, sve ono što on predlaže, s te strane evo zahvaljujemo vama i svima u Stožeru na predanom radu i na mjerama koje su uvođene. Mislim da treba zahvaliti svima, uključujući znači od med. sestara, od doktora, liječnika, vozača i svih ostalih, ali naravno, ne treba zaboraviti i sve ostale naše građane, sve ljude koji rade u građevini, ali prvenstveno i naše poljoprivrednike koji bi se trebali brinuti za samodostatnost naših proizvoda, pa s te strane, evo, ja dopunjujem ono pitanje od svojega kolege, a vezano je tržnice, jučer ste najavili da bi moglo ići u određenom smjeru mogućnost prodaje proizvoda na tržnici pod određenim ograničenjima, pa vas molim evo odgovor, kad, kad se to može očekivati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle kao kad su se otvarali zatvoreni dijelovi tržnica, mi smo uključili i lokalne stožere civilne zaštite, upravo dok mi razgovaramo, traju sastanci s video-konferencija sa svim stožerima i udrugu gradova i udrugu općina, a radi se o tome da oni znaju otprilike koji su uvjeti, prije svega epidemiološki uvjeti, dakle ograđen prostor, određen broj ljudi koji u jednom trenutku može biti, razmak između prodajnih mjesta i u trenutku kad mi dobijemo povratnu informaciju kao kad je bilo u prvom slučaju sa zatvorenim dijelovima tržnica kad dobijemo potvrdnu informaciju lokalnih stožera da su poduzete sve mjere odluka će se pustiti i bit će objavljena. Ja očekujem da to može biti vjerojatno već i sutra.
Idemo sad na kolegu Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče kao ministru unutarnjih poslova prvenstveno vas pitam, vezano je i uz ovaj zakon, tu prvenstveno pokušavate znači zaštiti stanovništvo od nepotrebnih kontakata i to svakako pozdravljamo. Ali ću postaviti pitanje da li se dovoljno štite i policajci koji su u kontaktu, svakodnevno zaustavljaju nas i provode ove mjere koje su sada ograničavanja kretanja i u doticaju sa brojnim ljudima. Vidli smo da je bilo i prozivki na količinu opreme, dostatnost opremanja, pa vas pitam direktno, da li svi policajci i službenici koji rade sa građanima imaju dostatna sredstva zaštite, da li su ona dovoljno kvalitetna jel vidio da je prva linija obrane na koju dolaze i kad dolaze iz inozemstva iz bilo kojega područja, upravo je policija ta koja ih prima pa je vrlo izrazito važno da je policija zaštićena na najvišoj mogućoj razini. Da li je to tako trenutno u Hrvatskoj?
Odgovor izvolite.
Ja vam se prije svega zahvaljujem na pitanju i na tome što pokazujete brigu za policijske službenike i službenice koji jesu među najugroženijim djelatnostima u ovoj krizi. Oni svi imaju zaštitnu opremu i nema policijskog službenika pogotovo koji je u kontaktu sa građanima koji nema zaštitnu opremu. Ono što je također činjenica zaštitna oprema je u ovom trenutku pitanje koje je najaktualnije u svijetu, međutim mi smo kroz i kontakte i nabavke prije svega velikog količine te vrste zaštitne opreme jer nije ista naravno za medicinsko osoblje u intenzivnim ambulantama i drugo osigurali da hrvatski policajci uključujući i druge žurne službe imaju zaštitnu opremu, a i ova promjena e-propusnica koja se zapravo provjerava na kontakt mobilnih telefona, odnosno na blizinu očitavanjem QR koda je zapravo doprinos tome da se smanje nepotrebni fizički kontakti odnosno dodiri.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre prvo ću konstatirati da je Hrvatska imala jednu golemu sreću što nije bila europska zemlja koja je prva doživjela zarazu korona virusom. Da smo bili na mjestu Italije imali bi vjerojatno talijanski scenarij. Rekli ste maloprije da su tjedni, da je jedan tjedan jako bitan da zaraza rasplamsa ili suzbije, pa me zanima zašto niste krenuli tjedan dana ranije u ove mjere kad ste već vidjeli što se događa u Italiji? Je li razlog možda bio to što ste imali izbore u HDZ-u pa se nije krenulo s mjerama jer ste sami rekli da je jedan tjedan bitan, znači mogli smo biti puno bolje, ako ste dobro rekli. I drugo pitanje jeste li odustali od one sulude namjere praćenja mobitela znači hrvatskim građanima?
Odgovor izvolite.
Što se tiče ovih konstatacija mi svakim danom znamo nešto više o ovoj epidemiji nego što smo znali ranije. Ja ću vas podsjetiti da je sabor čini mi se 19.3. bez rasprave izglasao promjenu Zakona o civilnoj zaštiti kojom je nacionalni odnosno Stožer Civilne zaštite RH dobio ovlasti da donosi mjere temeljem inputa struke, a koje se onda trebaju osigurano provoditi na nižim razinama s obzirom da je organizacija civilne zaštite i po Ustavu u nadležnost lokalnih i regionalnih samouprava. Što se tiče drugoga, to nije pitanje iz resora MUP-a ono što je važno, to je da mi [[Upadica: Hvala, završite rečenicu.]] naravno promišljamo o svim mogućnostima kako bi se smanjilo širenje zaraze, kakvo je rješenje ovog pitanja i kako će ono izgledati ja vam to u ovom trenutku ne mogu reći jer nije to resor unutarnjih poslova i mislim da ovo kako se sada stvari razvijaju nas uvjerava da zapravo i ove metode koje su već primijenjene i koje su iz nekih drugih vremena mogu davati rezultate. Naravno sve će ovisiti [[Upadica: Hvala.]] o tome kako se situacija sa epidemijom bude razvijala.
Kolega Mars izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kao što vam je poznato Zagreb je prije nešto manje od 2 tjedna pogodio razoran potres koji je još dodatno pogoršao situaciju u Gradu Zagrebu vezano i uz ovu nažalost krizu koju imamo. Rekli ste sami da smo izmijenili Zakon o civilnoj zaštiti, ja vam mogu reći da u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju, da ljudi čekaju jako puno na najosnovnije stvari i ono šta bih vas htio ovdje zamoliti je da obratite pozornost na sigurnost u Gradu Zagrebu, pogotovo zato što je jako puno ljudi izašlo iz svojih nekretnina i stanova i tražim od vas da pojačate sigurnost u centru grada da nadzor policije bude veći nad tim nekretninama, da osiguramo nekretnine naših sugrađana i s druge strane da se osiguraju sva opasna mjesta od prolaza jer ima jako još puno građevinskog materijala koji može pasti sa tih zgrada. Ono što mislim da, da nažalost kasno u Gradu Zagrebu je i svo to osiguranje odnosno reparacija i osiguranje tih objekat, tako da vas molim [[Upadica: Hvala.]] da što prije to osigurate. Sa druge strane zahvaljujem se vatrogascima koji neumorno rade već 2 tjedna iz cijele Hrvatske i pomažu našim sugrađanima da što prije dovedu svrsi određene svoje objekte. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo, ja mogu samo reći i ono što sam i jučer javno kazao o podacima o kriminalitetu u RH, on je u padu, vjerojatno i zbog svih ovih mjera ograničenja kretanja i sada nemamo vremena za analize. Što se tiče sigurnosti objekata u Zagrebu, policija zajedno sa drugim službama je odmah izašla na teren i hvala Bogu naknadnih nekih incidenata te vrste nije, nije bilo osim evo nesretnog slučaja vatrogasca koji je poginuo i naravno prvog slučaja djevojčice koja je poginula tijekom potresa, dakle sve raspoložive snage policije osiguravaju ne samo centar Zagreba, ali pojačano centar Zagreba i ja stvarno u ovom trenutku nemam nikakve informacije dapače o tome da ima nekog većeg kretanja dijela razbojništva, ali shvatio sam vašu poruku [[Upadica: Hvala.]] i budite uvjereni da će policija i taj dio posla odraditi.
Kolega Vlaović, vi ste zadnji izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, pozdravljam ovu odluku da se produži rok za produženje dokumenata građanima da ne vrše pritisak na policijske uprave, al naš je prijedlog da to produžite na 60 dana jer mislim da je 30 dana prekratak rok. I drugo vezano da su nositelji odnosno imaoci dozvole za nošenje i držanje oružja i lovci, od 1. travnja je nova lovna sezona, pa evo pitanje na koji način lovci mogu otići u lovišta, treba nahraniti divljač, treba brinuti da nema krivolova, treba spriječiti širenje zaraznih bolesti i mislim da bi bilo dobro i tu poruku poslati našim lovcima da prate i da čuvaju svoje zdravlje, ali naravno moraju brinuti i o svom lovištu. Hvala.
Odgovor.
Evo hvala, vrlo kratko uvaženi gospodine zastupniče, ova odluka je produžena 30 dana od proglašenja prestanka epidemije, dakle ne od danas ili od momenta usvajanja zakona nego onda kad ministar zdravstva proglasi kraj epidemije od tada se ovaj računa 30 dana. Ja bi volio da je, da to bude čim prije, ali u ovom trenutku nitko ne zna kad je taj dan, kad će on proglasiti kraj epidemije. Ovisit će naravno o razvoju situacije. Što se tiče lovstva, mi smo imali neke upite, međutim stav, ja moram evo to reći, epidemiološke struke u ovom trenutku je da lov nije poželjan jer predstavlja epidemiološki rizik, pogotovo s obzirom da lov u Hrvatskoj, a i ne samo u Hrvatskoj nije samo lov nego uključuje i još niz aktivnosti prije i poslije lova gdje bi bilo teško održati povoljnu epidemiološku situaciju.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Nema više replika tako da možete na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državni tajniče, sada ćemo naravno u svojim raspravama krenuti od sadržaja samoga pa je možda evo i ministru ono što bude čuo, a ono što ne sigurno će mu biti preneseno, biti pitanje opsežnosti izmjena koje su poduzete. Ovdje smo gledali naravno mogućnost odgode, pozdravit ćemo, ja vjerujem da ćemo svi ovdje reći da je to razumno, ali u onome opsegu u kojem smo tražili bilo je mogućnosti solidariziranja sa cijelom, cjelokupnom situacijom u kojoj se nalazimo, gdje je bilo rečeno rezat će se sve što se može. Pa ću postaviti pitanje, da li je prijedlozima ovih zakona rezano sve što se moglo? Imamo i cijene izdavanja dokumenata koje su na snazi negdje od 2014., '15. godine, dakle evo ispravite me ako griješim, tada su određene. Sada da li postoji prostor da bi se nešto učinilo po ovome pitanju? Da li je i tadašnja rasprava koja je za osobne iskaznice kad su se uvodile sa elektronskim čipom pa je 79 i pol kuna bilo predmet rasprave, ja nisam vidio koja je to kalkulacija, koja je cijena izrade samoga dokumenta i na kraju da li sada postoji prostor u kome bi se moglo nešto učiniti pa da makar kroz jedno vrijeme i na ovome području kažemo evo oslobađamo građane jednoga dijela obaveza u trenutku kada je njima najteže. Postavit ću ijedno drugo pitanje za osobne iskaznice, a to je mogućnost da bi se nešto i dostavilo, isto tako i za putovnice. Pa onda stoji ovako navedeno da naknada u iznosu od 30 kuna je za dostavu putovnice na adresu prebivališta ili boravišta u slučaju kad je zatražio građanin. Da li stvarno košta to 30 kuna, s obzirom na količine sigurno je da MUP može organizirati puno povoljniju dostavu. Ako trgovački lanci putem Internet prodaja organiziraju za značajno manje iznose i ja smatram da bi se ovdje mogao tražiti prostor jer evo imali smo prije nekog vremena izmjenu zakona gdje su sredstva za, prikupljena sredstva za izradu iskaznica za poljoprivredne proizvođače kojima oni dokazuju da su osposobljeni za rukovanje pesticidima koja se naplaćuju 30 kuna odjednom postala slobodna sredstva. Vlada je predložila izmjenu kojom se ta sredstva mogu potrošiti i za neke druge namjene. Ako poljoprivredni proizvođač plati tu iskaznicu 30 kuna za njenu izradu i nakon toga ostane višak sredstava onda vas pitam koliko košta izrada iskaznica, ona stvarna cijena koštanja. Da li na tome netko, da li netko ide zapravo nešto sitno ušičarit, pa onda postavi se slično pitanje i za ovu dostavu, po kojoj cijeni, evo ja ću reći primjer Hrvatska pošta može dostaviti iskaznicu. Ako sada sve govorimo, pa evo Vlada je donijela radit će Internet portal za prodaju proizvoda, znači idemo, digitaliziramo se kao društvo da li je 30 kuna primjereno ili može biti značajno niže. Smatramo u klubu da može biti značajno niže. Zapazio sam i jedan detalj koji se odnosi na pitanje putovnica, a to je da se produžava i njihovo važenje. Jedino što nisam primijetio u ovome prijedlogu na koji način je to usklađeno sa drugim državama, jer putovnica je dokument kojim se putuje u neku stranu državu. Ono što je praksa do sada bila da kada dođete na granicu i utvrde da vam je dokument istekao praktično su vas tretirali kao pokušaj ilegalnoga ulaska u državu. Da li je moguće u neku drugu državu sada sa putovnicom kojoj je istako datum, kojoj ćemo mi ovakvim produženjem dati novi legitimitet, ući u bilo koju drugu državu. Većina zemalja, pa isto tako i RH, a to stoji i na stranicama ministarstva propisuje da putovnica treba vrijediti najmanje 3 mjeseca ili neko drugo razdoblje …/nerazumljivo/… od trenutka kada bi završio put u toj zemlji. Npr. BiH je napisala stranac koji ima namjeru ostvarit pravo na privremeni boravak u BiH mora ući sa putovnicom čija je važnost najmanje 3 mjeseca duže od perioda na koji ima namjeru tražiti odobrenje privremenog boravka. Znači, da li produženjem putovnice mi postižemo ijedan cilj i to je ključno pitanje. Ja razumijem kada postoji humanitarni dio povratka naših građana u RH, ali tu isto tako i konzularna predstavništva mogu brzo reagirati pa ako imamo mogućnost da se ubrzanom postupku koji se posebno naplaćuje žurno izdaju dokumenti, naravno da za hrvatske građane treba to u ovome vremenu osigurati po redovnoj cijeni jer sad bi svakako bilo neprimjereno ako želimo nekog našeg građanina vratiti u RH gdje on će susrest se i sa mjerama izolacije i zapravo da i pomognemo svima onima koji su se našli u toj situaciji da je sada izdavanje dokumenata prioritet i ne treba na tome stvarati možda uvjete kao što su bili i do sada. U samom pitanju ministru tijekom njegovoga izlaganja upravo sam i upozorio i na pitanje maski, prvenstveno one koje se nazivaju zaštitne maske da ne budu pamučne jer u onome opsegu u kojem oni kao policajci rade sa građanima moraju imati najkvalitetniju opremu, a i za takve zaštitne maske je propisano da je trajanje praktično unutar jednoga dana i da bi trebalo mijenjati i to stvarno bi bilo velike količine da se ne dogodi da policija bude u bilo kojem obliku prenositelj virusa i stoga što nisu imali adekvatnu opremu. Vidimo da je Austrija od 1. travnja uvela obvezu da građani prilikom ulaska u trgovine čak moraju im trgovački lanci sami ponuditi besplatnu masku, pa se to ovih dana uvodi, pa bi ja isto tako rekao nije to samo zakonska zaštita koja se treba provesti, nego isto tako i zaštita na način da policija štiteći svoje policajce i službenike omogući upravo tako da oni koji bi mogli biti ugroza da budu dodatno zaštićeni. Još jednom o ovome, ovim, prijedlogu ovih zakona Klub Nezavisne liste mladi će dati potporu, ali evo zamolit ćemo i ministarstvo da u daljnjim postupanjima i razmotri upravo neki od ovih argumenata koje smo naveli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na drugi klub zastupnika, to je Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dakle 4 zakona o putnim ispravama, osobnoj iskaznici i sigurnosti na prometa na cestama drugim riječima vozačke dozvole i oružni listovi, sve situacije u kojima je potrebna, za koje su potrebni dokumenti i sva 4 zakona odnose se na produženje valjanosti dokumenta za vrijeme trajanja epidemije plus 30 dana nakon prestanka epidemije. Jedna fus nota ovdje vidla sam sad je dok ovdje sjedimo je došao amandman, prijedlog amandmana Kluba HDZ-a koji traži da se u Zakon o putnim ispravama unese formulacija proglašenja okončanja epidemije, dakle ne samo konac epidemije nego službeno, mislim da je to dobro, da to treba unijeti u sve ove zakone. Dakle, treba formalizirati tu situaciju ne kad se čini da je prestala ili, nego da to zaista treba biti formulacija službenog proglašenja okončanja epidemije i za to vezati sve ove datume i sva produljenja. Svugdje je jasno, u sva 4 zakona je jasno naveden naziv epidemije o kojoj se radi dakle Covid-19 što je također važno zato da se zna da se sve ovo, sva ova produljenja i to bi trebalo, time bi se trebalo rukovoditi i kod svih ograničenja koja se uvode da se ne uvode načelno pa će ih se onda ukinuti, nego se uvode konkretno vezano za upravo ovu epidemiju, ne za neku drugu pošast, ne za neku drugu elementarnu nepogodu, zato upravo da znamo da je to striktno vezano za izvanrednu situaciju prouzrokovanu ovim virusom, da ne dolazimo u situaciju da se bilo šta od toga zalijepi i ostane i nakon ove konkretne epidemije. Problem na koji je i kolega Panenić ukazao vidimo i mi, dakle da se ovim, sa ovim zakonima produljuje se trajanje važnosti putovnica i osobnih iskaznica, međutim s njima se samo može u tom slučaju izaći iz zemlje, ali ne može se ući u nijednu zemlju. To mislim da je posebno važno za ljude koji žive u pograničnim područjima sa susjednim zemljama BiH, Mađarskom, Srbijom, Crnom Gorom, ali i Slovenijom, dakle ljudi koji iz bilo kojeg razloga imaju potrebu i na taj način organiziran život da moraju prelaziti granicu. E sad, jedan način kako bi se to moglo riješiti je da se postigne sporazum barem sa susjednim zemljama ili da se sa hrvatske strane pošalje službena nota da naše putovnice i osobne iskaznice su valjane bez obzira što su iste, što im je datum istekao, valjane do službenog proglašenja okončanja epidemije. Zato jer inače od tog produljenja zapravo nema puno koristi osim da čovjek može kad prođe epidemija produžit te svoje dokumente bez bilo kakvih poteškoća. Ali u ovom trenutku mislim da bi bilo, dakle dva su moguća rješenja, jedno je ili da se barem u takvim situacijama na neki način omogući produženje tih dokumenata, mislim u prvom redu na putovnice i osobne iskaznice ili da se sa barem susjednim državama ako ne i susjednim državama i državama EU postigne sporazum odnosno da ih se službenom notom obavijesti da naše putovnice i osobne iskaznice s kojima se može putovati vrijede, dakle, da su važeće do okončanja epidemije. Evo, to je naša sugestija kako bi ova mjera imala faktički onaj učinak koji se čini da je intencija u ovim zakonima i Klub GLAS-a će podržati ove zakone. Hvala.
Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite. Mislite kad dođete na kraj? Dobro.
E, poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici mislio sam da će se dogoditi čudo pa da će ministar nakon više godina osim šta je eto uvodno izložio oko zakona i ostati u ovom saboru, ali očito da ta loša navika, a to je da ne brani one zakone koje bi trebao i da da obrazloženja se nastavlja. Prije svega želim reći da u ovim zakonima koji očito služe za bacanje prašine u oči. Evo sad smo čuli od ljudi koji su se s tim bavili i kolega Panenić je rekao ta dokument ne služi apsolutno ničemu ako ne valja. Šta vam vrijedi da odete van zemlje ako se ne možete vratiti nazad u nju. To se može djelomično ažurirat kroz …/nerazumljivo/… kroz sustave, kroz molbe i slično ali to nije dobro rješenje. Mislim da time zapravo treba ukazati koliko ovi zakoni služe samo za mazanje očiju, kao činimo uslugu našim ljudima i građanima, a zapravo su potpuno bez svrhe. Što se tiče samog dana prestanka epidemije mislim da tu ne treba komplicirati, ona je započela onog trenutka kad je proglasio ministar zdravstva pa i prestaje onog dana kad on isti takav dokument izda. Što se tiče obustava koje su ovdje napravljene, ok, važenje vozačke dozvole itd., ali mislim da bi puno važnije upravo u skladu s obrazloženjem koje je dato, a to je da je cilj da se ljudi ne bi skupljali, da bi se smanjili socijalni kontakti i zaštitili građane bilo potrebno napraviti isto ono što su Slovenci napravili, a to je pitanje obustave obaveze obavljanja tehničkih pregleda i produljenje važenja prometnih dozvola. To je situacija koju mi u ovom trenutku imamo i ne znam koja je veća opasnost od toga da imao nepregledano vozilo koje je vjerojatno tehničko ispravno, ali će biti tehnički ispravno ili okupljanje u stanicama za tehnički pregled vozila u kojemu se ugrožavaju i oni koji tamo dolaze na te preglede, pa i oni koji naravno moraju izaći iz kuće iako se stalno govori stay home i oni koji rade u takvim, u takvim stanicama i moraju raditi tehničke preglede. Prema tome, člankom 256. u kojemu bi se to moglo bez ikakvog problema sad dodati na isti način kao što je riješeno za ostale dokumente. Mislim da bi šteta bila manja. Ja bi želio također naglasit da ovo pitanje graničnih propusnica u kojoj već vidimo 20% građana RH ima propusnicu. Kakav si to građanin RH ako nemaš propusnicu, to je stvarno ono sramota. Mislim da je to situacija koja samo pokazuje koliko je to potpuno krivo napravljeno. Jer u onom momentu kad iz Komiže ne možete otići u Vis, a pumpna stanica u Komiži ne postoji to samo pokazuje paradoks koliko smo nesposobni napraviti suvisle granice za određena područja. Taj izolirani otok, koji je izoliran i inače sam po sebi, dovodimo ih u situaciju da moraju ići u Vis, dobit propusnicu da bi mogli iz Komiže ić napuniti gorivo u drugu općinu. Kad mi netko kaže za granicu između Ružića i Drniša ili situaciju u kojoj žena iz predgrađa Sinja koje je 100 metara udaljena samoposluga ali se nalazi u Hrvacama, mora otići u Sinj da bi dobila propusnicu da bi otišla do te samoposluge. Kad meni netko kaže da je to sve skupa logično, ja moram reći da je to najgore ugrožavanje policijskih službenika za koje treba znati da ih ima već više od 100-tine koji se nalaze u samoizolaciji, da su neki nažalost sa potvrđenim korona virusom, a gospodin ministar kaže da imaju zaštitnu opremu. Evo, otiđite gore, policajka na ulazima, na ulazu u ovu ININU zgradu nema rukavice, nema masku. Ja neću reći da ministar laže, ali to otiđite sami pogledati. Što se tiče teritorija o kojem govorim, mislim da je potpuno trošenje resursa, a je potpuno trošenje situacije i kažem suvisla područja bi imala logiku, pola miliona propusnica je birokratiziranje koje nas dovodi do toga da ugrožavate one koji trebaju pregledavati to sve skupa. Postoji sustav sa kojim se to može riješiti, a ja mislim da ovakvi paradoksi, a to je da odgovornost zapravo na firmama ili na lokalnim stožerima ili na državnom stožeru dovodi nas do toga da će stvarno biti sramota ako nemaš propusnicu i ako se ne možeš šetati okolo. Ja ne znam koji je cilj ove mjere, ali ako želite ograničit kretanje onda to treba biti u izuzetnim situacijama i propusnica treba tome služiti. Danas, ja vas samo pitam kako bi to izgledalo u Zagrebu, zašto nemamo granice po kvartovima, zašto vi koji ne živite u Zagrebu, malo promislite, da se u Zagrebu s ovom količinom ljudi koju imate onaj koji živi na Pešćenici ne smije doći na Jarun, to su puno veće koncentracije građana itd. Prema tome, mislim da bi trebalo i te kako razmisliti o tome da vidite o onome što sam već prije 10-tak dana ovdje govorio. Danas imamo zakona o kojima ovaj sabor najviše zakonodavno tijelo raspravlja o tome koliko će važit osobna, putovnica itd., koje zapravo ne koriste ničim, niti možete putovati, niti vas druge države primaju, ali o pravim stvarima ne razgovaramo. Jer kad netko kaže da neće trenirat niti ima namjeru kršit ljudska prava, niti trenirat strogoću, ovo je upravo treniranje strogoće. Kao i onaj zakon koji govori o kontroli mobitela. Neefikasno, nepotrebno i to je ono što nam zaista u ovom stanju koje jeste izvanredno bez obzira što nije proglašeno ne treba. A da li treba donositi zakone koji ograničavaju ljudska prava ili ne, evo ovo pokazuje. Zašto ove zakone donosimo, a zakone o ograničavanju kretanja nemamo. Prema tome, to je samo situacija u kojoj se zapravo stimulira i kršenje samoizolacije, rješenja, trenira se strogoća itekako, pa ja ću onda nazvati nekoliko izjava jer ja nisam naravno počeo ovo sa onim šta bi trebalo biti uobičajeno, zahvala svima. Naravno zahvala svima koji rade svoj posao, na tome im čestitam, a posebno im čestitam na onima koji to rade žrtvujući se i bez opreme i bez onoga što im je potrebno za taj posao. Mene najviše pogađa kad čujem da bolesna majka se mora boriti u više zdravstvenih ustanova da bi njeno dijete moglo dobiti skrb. Meni smeta kad se nazivaju liječnici petokolonašima, kad Mikulić glavni državni inspektor iz ove zgrade uvodi novu mjeru, bez obzira što ovaj sabor o tome nije govorio, a to je psihijatrijsko liječenje za one koji budu kršili samoizolaciju. Uniforma ministra koji je ajde saslušao valjda savjet pa je skinuo policijske oznake sa sebe, samo govori o tome i ostavio samo civilnu zaštitu je dobra stvar. Čak sam mislio da će i danas doći u uniformi ovdje, ali to nije dobra poruka, ministar nije taj koji treba nositi uniformu, treba nosit ono što mu treba za zaštitu, a ne paradirat ni na press konferencijama, niti okolo. Jer dirigent orkestra ne obilazi izvođače, on stoji na pozornici, dirigira i da to sve skupa štima. Ovako kad se ljudi počnu i užive se u sve ono šta im se govori naravno da imate problem. 9. siječnja je bio navodno sastanak, čuli smo evo danas ovdje da smo mi prva država koja je shvatila šta se događa u Kini. 26.2. ministar Beroš izjavio da nema panike da je to samo teži oblik gripe. 18.3. smo bili u situaciji da počinje prava kriza, a 19.3. smo mijenjali Zakon o civilnoj zaštiti i to za one mjere koje se donose, moram ovdje napomenuti samo u okviru zakona. Nikome nije dopušteno da to radi mimo zakona. Prema tome, kad policija razbije masovno okupljanje dviju žena, srednjovječnih žena ispred hotela Park, to nije ono šta želimo vidjeti. Jer puno gore stvari su bile, znači ono što slijedi after party, after party je naravno obično ima gore posljedice nego sam party, al mi smo imali pre party, mi smo do 18. Imali slobodan ulazak iz susjedne države i to radi, naravno izbora u HDZ-u. Prema tome, svi ti partyi koji su se događali bili su puno teži oblik kršenja nečega šta bi bila pravila od onoga šta se danas prigovara ljudima.
Zahvaljujem.
Rekli ste da ćete me upozoriti zadnje 2 minute.
Upozorio sam vas, niste me vjerojatno čuli.
Nisam vas čuo, ispričavam se, al ja ću poštovat pravila.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i dva zastupnika će govoriti, poštovani kolega Grmoja, pa nakon toga kolega Bulj. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Sve teme koje se predlažu ovdje i dolaze na dnevni red obilježene su ovom situacijom, epidemijom oko koronavirusa, zapravo to je jedina tema koja dominira u javnosti i evo mi svi kao zastupnici imamo potrebu ovdje iznijeti probleme s kojima nam se građani obraćaju. Vidio sam da je većina zastupnika govorila o problemu e-propusnica i mi imamo sada jednu bizarnu situaciju da je njih, koliko, 400 000 već izdano. Ja sam napisao prije 3 dana na twiteru da će prije Vlada izdati 4 milijuna e-propusnica nego priznati da je ovakav teritorijalni ustroj neodrživa izmišljotina. Dakle, mi imamo sada jednu situaciju u kojoj se mora u ministarstvu razmišljati da se okrupne nekako jedinice, to se može, vidio sam da je bio jedan prijedlog po teritorijama policijskih postaja, možda ići u tom smjeru u ovom trenutku, a kad završi ova kriza nadam se da će završiti što prije, da se ide u smjeru teritorijalnog preustroja, jednog racionalnijeg, jedne racionalnije podijele zemlje, znači gdje više nećemo imati 500 općina i gradova, gdje ćemo županije, nadam se, ukinuti, ne ići u nekakvu regionalizaciju jer znamo da to nikad neće proći, nikad Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikad Šibenik neće pristati biti pod Zadrom, nikad Pula neće pristati biti pod Rijekom i nikakva regionalizacija ne dolazi u obzir nego jačanje općina i gradova i smanjenje njihovog broja. To je put u kojem trebamo ići i nadam se da će nam ova kriza biti pouka. Znači svima u Vladu da jednostavno je ovakvo stanje neodrživo. Ljudi nam se javljaju, evo meni iz moje Neretve kažu ovaj daj nešto napravi, ovo je smiješno, mi imamo zemlju u drugim općinama i gradovima, u Neretvi imamo velike probleme. Uostalom, evo šalju mi ljudi poruke, pa šta naša Vlada misli da naši ljudi u selima znaju koristiti sustav e-građanin, zar naša Vlada misli da mi svi u selima imamo Internet ovaj jednostavno mi ovdje živimo, svi smo na mobilnim telefonima, mislimo da je to nekakav uobičajen, normalan način života, ali živi se i drugačije na selu, to, to dobro znaju ljudi, ljudi ovaj koji tamo žive. Evo, mole me da reagiram u tom smislu. Isto tako mole me da reagiram u smislu da nema svako selo i o tome sam govorio u saboru, ovaj banku, a neki ljudi imaju zaštićene račune, ne koriste kartice, idu ovaj na banku dignuti novac, ne mogu doći do banaka, to su stvari o kojima i vi u ministarstvu trebate razmišljati i predložiti takva rješenja. Mislim da smo kao oporba, ja neću biti strog ovako kao kolega Ostojić, bit će vremena za kritiziranje, sad je vrijeme za nuđenje rješenja. I molim ovdje predsjednika sabora, s ovog mjesta, molim vas da se nastavi sjednica HS u srijedu, Vlada nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe, naši građani koji su ovršeni, koji su blokirani zaslužuju miran Uskrs i neka Vlada predloži takav taj zakon, dao je i MOST takav zakon, dale su i kolege iz SDP-a, ne morate prihvatiti naš, mi ćemo rado glasovati za Vladin zakon. I na kraju samo još jedna mjera, mislim koja je jako dobra i koju treba iznijeti s ovog mjesta, to je korona dodatak. Predlažemo Vladi RH korona dodatak za sve one koji su na prvoj crti obrane od koronavirusa, minimalno 2.000,00 kn direktno dok traju ove posebne okolnosti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim spremačicama u ostalom u bolnicama koje rade, a njihova je plaća manja od ove minimalne plaće koju ste predložili za one koji sada uopće ne rade, za našu policiju, za našu graničnu policiju, za našu vojsku, za sve koji u ovom trenutku su izloženi i riziku od zaraze, ali koji su izloženi strahovitim naporima. Molim vas, evo predsjedniče sabora to iznesite i predsjedniku Vlade i molim vas da se nastavi zasjedanje u srijedu jer Vlada je najavila, ali još uvijek nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe. Naši građani zaslužuju miran Uskrs. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Snažne i jake mjere u ovim okolnostima korone krize trebaju se donositi hitno u ovome našemu domu. Modeli i načini su jasni, a evo što su kolege i rekle, oporba je podržavala sve zakonske prijedloge i kad su bili i prvi set mjera, evo i sada od ovome raspravljamo da i ovi prijedloga da se što manje fizičkog kontakta naših ljudi sa, u policijskim postajama zbog produljena određenih dokumenata, da će se prihvatiti međutim, također, treba progovoriti o tome da se iscrpljuju naše policajci koji su zbog teritorijalnog preustroja, to sve napominjem ... [[Govornik se ne razumije.]] repliku, nisam dobio odgovor. Teritorijalni znači policajci su izmoreni, naši građani ne mogu obavljati svoje poslove u jedinicama kao što je npr. od Sinja do otoka ili na otok, dalmatinskog ili Hrvaca spomenuti su, gdje nemamo osnovnih, ljudi tu nemaju banke, nemaju benzinske postaje i nemaju druge stvari. Ne mogu shvatiti da tolika iscrpljuje se energija na našim policajcima i kroz te propusnice u bit nismo riješili problem nego iscrpljujemo hrvatske policajce tako da ovaj korona dodatak hitno se treba dati ljudima, kako u zdravstvenim djelatnicima, tako i svima koji rade posao, od hrvatskih vojnika, policajaca, svih onih koji će ove uskrsne blagdane raditi, iscrpljeni, po 12 sati da se taj dodatak da hitno i to je ta mjera koje ćemo te ljude potaknuti, ne samo hvalospjevima nego i uvaženi tajniče, mislim da ćete ovo prenijeti ministru. U ovo vrijeme krize vrlo je bitno zaštiti domaću proizvodnju. Pitao sam ministra, govorim tjednima, danima da uvozni lobiji su rasturili domaću proizvodnju. U ovome trenutku ljudi su u problemima koji imaju rasadni materijal, koji naši poljoprivrednici koji imaju mliječnu proizvodnju, moraju prolivati mliko. Vidimo, sad dolaze vrgoračke jagode, pa gdje će ljudi sada sa 500 tona sada jagoda? Gdje će sa rasadnim materijalom nego na tržnicama? A ja ovdje ponavljam, uvaženi tajniče, rekao sam i ministru, da je veća sigurnost ljudima na otvorenim tržnicama kod domaćih proizvoda, nego što je u trgovačkim lancima mjere sigurnosti, ... [[Govornik se ne razumije.]] lancima gdje je uvozna roba, iz Italije pomidore. Što će mi i dalje nastaviti i sada uvoziti u ovoj krizi prodavati talijanske pomidore, španjolske jagode dok se naši ne mogu proizvodi izvoziti u te države. Znači i dalje radi uvozni lobi svoj posao prikriveno. Tražim da se odmah otvore tržnice i to ljudi traže poljoprivrednici. Uz mjere koje su propisane, ako nema dovoljno u lokalnim samoupravama komunalnih redara, pa ići će volonteri. Vidjeli ste navijačke skupine su spremne volontirati da se održaje razmak i ta fizička distanca sa svim mjerama. Pa zbog čega ugrožavate i dalje domaću proizvodnju umjesto da sad kažemo obrađujmo, podijelimo poljoprivredno zemljište, zaorimo naše njive, vi šaljete sasvim suprotnu poruku, kupujmo u trgovačkim lancima uvoznu robu. Tržnice, kome je palo na pamet, ja ne mogu, ja to govorim s ove strane, to poljoprivrednici govore, naši OPG-ovi, otvorite hitno, spasimo ovo što je ostalo tržnice. Kvartovske tržnice, pod sve, naravno pod mjerama koje trebaju biti, a na ovaj način ćete uništiti i ovo seljaka iz sela što je ostalo. Umjesto da potičemo ljude da oru svoju njive, oranice i da sade i da se potiče poljoprivredna proizvodnja, jer ove politike su dovele, u ovoj krizi je vidljivo što ste napravili u Hrvatskoj sve vlade. Da nemamo samodostatnost. Da nam je od ... [[Govornik se ne razumije.]] hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta i u ovome trenutku mi nemamo drugoga izbora nego otvoriti tržnice, al to me poljoprivrednici zovu. I ovi što imaju rasadni materijal i ovi koji se bave mljekarskom proizvodnjom i ovi koji imaju voće, povrće. Evo, spomenuo sam vrgorske jagode, gdje će sad ljudi sa 600 tona jagoda iz Vrgorca? Gdje će s njima? A španjolske će biti ponuđene na, u trgovačkim lancima koja je veća sigurnost tu nego da se napravi na ovome mjestu. Jasno da tu treba biti precizni i naravno, najveća ušteda bi bila i besmislenost javne uprave, vidi se, tj. u ne javne uprave nego besmislenost ustroja RH i sad ako ne vidimo da trebamo županije ugasiti, da su one besmislene, da ne najveći novac za zdravstvo i školstvo išao kod njih i da je taj novac bilo usmjeriti [[Upadica: Hvala.]] gdje treba za zdravstvo, vjerujte mi da bi bilo oke. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Govorit će 2 zastupnika, prvo kolega Zekanović, a nakon toga kolega Glasnović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Svi dobivamo jako mnogo poruka, također i ja. Evo javio mi se maloprije jedan g. Tihomir Tiho iz Dalmatinske zagore koji je kronični bolesnik i trebao bi otići u Split na liječenje, ali nema propusnicu. Zbog naravi bolesti nije kadar ni izvaditi pa mi postavlja pitanje kako to da je se država sjetila meni poslati pismo da mi se ukida dopunsko zdravstveno osiguranje jer da nisam platio, ali nisam dobio na poštu, poštom na kuću, znači propusnicu za odlazak na liječenje u Split. Drugo pitanje ministru Božinoviću, evo i ministar i ostali članovi Civilnog stožera imaju one najmodernije maske za koje kažu da se ne trebaju nositi, a s druge strane, evo imam tu i poruku od medicinskog osoblja koje kaže da se ne mogu obavljati adekvatno pregledi jer nema dovoljno zaštitne medicinske opreme niti maski niti kombinezona. Pa npr. onkološki bolesnici koji su jedni od najugroženijih, jednostavno se ovih dana ne tretiraju jer nemaju medicinski radnici dovoljno zaštitne opreme. Umjesto da se nabave dodatna zaštitna oprema za medicinsko osoblje i za sve one koji se bave ovom korona krizom, mi ovdje razmišljamo, odnosno ne mi nego MUP razmišlja o načinu praćenja građana u Hrvatskoj, o načinu praćenja mobitela, o QR kodovima, o lociranju građana i onda čujemo zapravo kako se može u jako kratko vrijeme čak 440 tisuća propusnica izdati, a ne može se elektronski glasovati. Dakle, kod glasovanja imamo jedan kriterij, a kod izdavanja propusnica i kontrole građana imamo drugi kriterij. Kada govorimo o ovome moram istaknuti jedan konkretan problem, a radi se o tehničkom pregledu odnosno o produljenju prometne dozvole smatram ako se već može biti i bez osobne iskaznice i putovnice mjesec dana da bi se isto prolongiranje moglo napraviti vezano uz tehnički pregled odnosno uz prometnu dozvolu. Uostalom danas ljudi manje koriste automobile pa neće biti nekih štetnih posljedica ako bi se to prolongiralo. Kada govorimo o praćenju ove krize interesantno uvijek imamo izvještaje iz istih zemalja, imamo izvještaje iz Italije, imamo izvještaj iz Francuske i Španjolske, evo i sad imamo iz SAD-a, međutim nemamo izvještaj iz Indije na primjer o Indiji se ne govori, ne govori se ni o Maleziji, ne govori se niti o Indoneziji, niti o Filipinima rijetko Brazilu, nešto se spominje Ekvador. Dakle, nabrajam sve zemlje mahom trećeg svijeta, one nerazvijene zemlje ili zemlje u kojima jedan veliki dio stanovništva živi u uvjetima koje nisu dostojni čovjeka uopće žive u slemovima. Ima li tamo korona krize? Jesu li te zemlje poduzele mjere? Umire li se tamo ili se možda ne umire? Evo ja bih volio čuti u medijima, a o tome ne čujemo ništa kako se ta kriza manifestira ova epidemija u zemljama trećeg svijeta. Kada govorimo o lošim primjerima, niko ne spominje Belgiju, niko ne spominje Nizozemsku. A kada govorimo o dobrim primjerima niko ne spominje npr. Mađarsku koja je duplo veća od nas, a ima puno manje oboljelih od nas. Dakle ovdje imamo nekakve dvostruke kriterije, imam osjećaj da se nama u medijima plasiraju isključivo oni lošiji primjeri iz okruženja Italija, Španjolska, Francuska, UK, a dok se oni lijepi primjeri i zemlje u kojima se epidemija, ja ću reći Bogu hvala ne širi, ja ne znam zbog kojeg razloga ili ne u tolikoj mjeri kao npr. Indija, Indonezija, Malezija oni se ne spominju, ne spominju se. Zašto ne govorimo o tim državama jer te države od milijardu stanovnika imaju tek nekoliko tisuća oboljelih i zanima me koji oni to mjere poduzimaju, možda ih možemo mi primijeniti? I na posljetku opet ću se referirati na ono što je ministar rekao da smo tjedan dana uranili s mjerama ili zakasnili s mjerama imali bi katastrofu, da smo uranili ne bi bilo zaraženih. Zašto nismo uranili? Možda je razlog izbori u HDZ-u.
Kolega Glasnović izvolite.
Poštovane kolege, predsjedniče Sabora. Evo Hrvatska je 5.po redi po iseljavanju u EU svojih državljana, idu ljudi van. Ali razlika od Poljske i Rumunjske oni su integrirali svoje ljude u pravni ekonomski poredak, to nema u Hrvatskoj. Izrael ima zakon o povratu i to je vezano za ove dokumente ovdje. 1922.godine bilo je 2% Židova u upravi u Palestini pod britanskom upravom, danas ima 6,5 milijuna. Šta je sa izvan domovinskom Hrvatskom? Šta je sa novim Zakonom o državljanstvu? Ovdje smo čekali, koliko, 30 godina da se ti ljudi vrate natrag. Neki se hoće vratiti natrag. Šta je sa trećom generacijom koja skoro zaboravlja hrvatski jezik? Meni se čini da smo mi postali kao Australci i Kanađani i druge zemlje Komonvelta koje do pedesetih i šezdesetih godina tražila samo bijelu emigraciju. Nisu puštali Kineze i ljude iz Afrike, Kariba, tako je danas Hrvatima izvan domovine šta god mi govorili. To se može lako dokazat po tim postupcima, birokratskim postupcima. Ta birokracija generira korupciju i mi smo propustili sitnim birokratima, … da nam vode strategiju po pitanju povratka Hrvata izvan godine. Recimo, tri koliko godina mjeseci za državljanstvo, za uprave putne itd. 270 dana u prosjeku za dozvole. Bugarska je ispred nas po tom pitanju. Postoji li uopće nekakva dugoročna strategija za povratak naših ljudi izvana. Evo tu sjede ljudi koji su pokrenuli na Međunarodnom sudu u Švicarskoj pokrenuli su akciju da se tamo ozakoni jedan zakon da se vrati natrag novac onima koji su bili okupatori ovdje do integracije Istočne Slavonije. Da su toliko stavili truda u povrat Hrvata izvan domovine gdje bi mi danas bili. Sirijske izbjeglice imaju veća prava u Kanadi. Neki su mijenjali etničku pripadnost 12 puta, a dobili su iskaznice. Hrvat izvan domovine, rekao sam prije leti 6 sati, niti može glasovat, može formalno glasat, ima stotine tisuća ljudi koji su registrirani kao birači, to mu je pravo oduzeto. Oduzeto mu je pravo da se vrati natrag da sredi svoju djedovinu, a mi još ovdje govorimo o demokraciji. Trebamo li uopće vještine tih ljudi? Naravno trebalo je kapital kada je gužva bila. Tu su milijarde i milijarde dolara dolazile ovdje za naoružanje, spomenut ću samo jednu malu akciju „Pokret za život“ koji je bio prije rata, gdje su Hrvati iz Toronta slali milijune dolara za djecu bez roditelja i to su nastavili i nakon, za vrijeme rata za siročad hrvatsku ovdje. Šta je sa SOA-om, SOA je otkrila da je 40 pripadnika radilo u našoj službi protiv hrvatskog naroda do '95, imaju li oni iskaznice? Imaju li? Imaju li suradnici bivše tajne službe koji su radili protiv svog naroda, imaju li iskaznice oni? Da, imaju sigurno. EU odgovor na krizu spomenula je Ursula von der Leyen predsjednica Europske komisije Maršalov plan, pa imamo pola milijuna Hrvata samo pola milijuna u Njemačkoj pa to je naš Maršalov plan. Koliko novca dolazi ovdje izvana? Šta bi bilo sa mirovinskim sustavom da nije tih ljudi i drugih sustava ovdje? Ali ne, mi smo njih zanemarili, čekamo još godine za državljanstvo i glumimo demokrate i ovaj kozmopolite ovde. Sjećamo se uprave UN-a za pomoć i obnovu, '47. g. tu je dolazilo u tu "Jugu" 416 milijuna dolara, to danas vrijedi 14 puta više i to je spasilo Jugoslaviju od gladi. Ovi su nas spasili u ratu od gladi, naši, državljani izvan domovine, a ne mogu da se, ne mogu se vratiti natrag. Što sada? Evo, ima neka pitanja koji nemamo odgovor, ja sam odgovor po tim iskaznicama. Svijetom je zavlada rodna disforija, mijenjaju se ovi certifikati, iskaznice po pitanju roda. Neki se izjašnjavaju sad kao muškarci i žene, to više nije vic nego stvarnost. Mijenjaju se rodni listovi, hoće to doći ovdje u Hrvatskoj, iako već dajemo ljudima iskaznice, hoćemo staviti te iskaznice ljudima koji su radili protiv .../nerazumljivo/... za u bivšeg sustavu njihova kodna imena? Neki sjede ovde.
Sada je na redu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Ovaj paket od 4 zakona u svakom slučaju treba pozdraviti. Treba pozdraviti svaki potez koji ide za time da se naše građane zaštiti od bilo kakvog nepotrebnog izlaganja zarazi COVID-a 19. Ali, mislim da bi se trebali zapitati danas dok donosimo ovaj zakon, zašto to je, zašto nismo do sada se bolje informatički i elektronički ekipirali i zašto je uopće je potrebno da se donosi ovakvi zakoni u 21. st., zašto nije moguće da se sve ove potrebne dokumente ne može jednostavno u potpunosti izvaditi, tj. pokrenuti procedura vađenja tih dokumenata putem interneta, putem portala e-Građani i zašto se, mislim kako smo se doveli u tu situaciju da danas u ovo doba jednostavno sa nekoliko klikova miša ne možemo jednostavno naručiti te dokumente da nam stignu kući? Naime, evo, iz rasprave se iskristaliziralo da će ustvari putovnice i osobne isprave, mislim, osobne iskaznice da će ustvari biti ustvari za internu upotrebu. Zašto što se takvim putovnicama, osim ako se ne pošalju note s tim državama, barem EU, mislim da ćemo vrlo teško prelaziti granice. Ali, koliko sam shvatio, smisao je ovih normi vezano za putne isprave, da se ova lakša, povratak Hrvata iz inozemstva u Hrvatsku. Ono što bih htio reći je ponovo ustvari da mislim da bi trebali raditi na tome da se i taj kontakt između građana i, hajmo tako reći, birokracije, tj. znači MUP-ovih odjela koji izdaju takve dokumente i ubuduće smanji jer znamo i sami kolika je to ustvari, koliko je to tegovno kada čovjek mora izvaditi nove dokumente, ako mora vaditi, ne znam, osobnu ili putovnicu ili bilo koji od tih dokumenata, može računati sa time da mu je barem jedan dan da će morati potrošiti samo na stajanje u redu i tako da mislim da nam je ovo sad dobra prilika da jednostavno tu vrstu, taj način obavljanja takvih poslova pošaljemo u ropotarnicu povijesti. Kada se donosio ovaj set zakona, jedino mi je žao da se nije možda razmislilo da se odmah sada u ovome naletu donesu i izmjene Zakona o prebivalištu. Naime, u Zakonu o prebivalištu postoji institut boravišta, to je znači jedan kraći nastan građana RH u mjestima znači gdje nemaju stalno prebivalište, ali imaju boravište i o tome institutu boravištu ustvari ovisi korištenje nekih recimo materijalnih prava koja su vezana na jedinice lokalne samouprave. Neki, jednom znači to, institut boravišta se mora, znači mora se prijava boravišta obnavljati svakih godinu dana, tj. nakon što protekne godinu dana. Mislim da će sad jednom sigurno broju naših građana isteknuti prijava boravišta, oni ju neće više moći produžiti i pitanje je s kakvima će se sve problemima naći. Osim tih materijalnih prava koja se eventualno stvaraju na razini lokalne samouprave, tu može doći do problema ukoliko se uvede neka stroža još epidemiološka mjera pa se recimo naredi da se ne smije napuštati svoj, nitko ne smije napuštati svoj dom, onda se postavlja pitanje gdje će ti ljudi onda otići, gdje će biti njihov dom jer onda njima ostaje samo adresa prebivališta, a ta adresa prebivališta je možda se na to mjesto više ne mogu vratiti iz objektivnih razloga. Tako da, mislim da je to jedan dosta ovako ozbiljan problem i evo predlažem ministarstvu da to pogleda i sagleda obzirom da se radi o zakonskoj materiji, mislim da se to ne može samo tako odlukom ministarstva derogirati ili prolongirati, mislim da će se ovdje isto morati donijeti zakon. Htio bih reći, kad sam sada već ovdje tu se dotakli i svi su govorili o problemu znači e-Propusnica. Također se slažem da je možda ovo, tako striktno ograničenje na samo pojedinačne jedinice lokalne samouprave u ovakvim okolnostima gdje ih imamo toliki broj jedinica lokalne samouprave od kojih su neke toliko male da i nemaju sve potrebne, potpunu infrastrukturu za život gdje ljudi jednostavno moraju ići iz jedne općine u drugu općinu, ako ništa drugo natočiti benzin. Mislim da bi tu trebalo razmisliti o tome da se nađe neki novi, neki drugačiji teritorijalni obuhvat koji ne mora nužno niti, ne znam, biti u korelaciji sa nekakvim prethodnim ili postojećim teritorijalnim ustrojem, može se jednostavno, ne znam, povući granica na obuhvatu recimo policijskih uprava ili, zašto ne i cijelih županija. Koliko sam ja shvatio, a možda sam ja krivo shvatio da je problem bio migracije unutar države u smislu migracija iz velikih gradova prema manjim sredinama kada je počela priča sa izolacijama i da je to opterećivalo lokalne samouprave i da je stvaralo jedan određeni strah šta će biti ako se dođe do nekakvog oboljenja takvih osoba koje su privremeno došle u svoje recimo kuće za odmor, ali ovakva situacija gdje ljudi jednostavno su ometani u svojim svakodnevnim životnim aktivnostima, mislim da nije ono što se mislilo postići sa ovakvim mjerama. I htio bi se također dotaknuti što su danas mnogi kolege govorili o tržnicama. Ne vidim zašto je tržnica veća epidemiološka ugroza od bilo kojega velikog dućana, nekog trgovačkog lanca, ne znam kolko ko god da je od vas nedavno sada bio u nekom od velikih trgovačkih lanaca u dućana, a vani čekate neko vrijeme u redu, taj red koji se stvara izvan dućana, nekad se ljudi drže propisanog razmaka, nekada ne, kad jedanputa uđete unutra, pa moja je nekakva impresija da ljudi baš i ne poštuju u potpunosti taj razmak od 2m, eventualno kada se čeka na kasi, ostatak vremena vozite slalom između drugih ljudi i oni se nastoje, svi se nastoje jedni drugima izmaknuti, ali sa više ili manje uspjeha, a tu se ipak radi o zatvorenom prostoru. Kada bi se tržnice na neki način ipak osposobile, ovdje govorimo znači o prodaji na otvorenome, dakle tu je ipak malo manja mogućnost transmisije i u nekakvim malo bolje kontroliranim okolnostima ja mislim da bi to moglo funkcionirat, a nije na odmet i činjenica da nam zbog zatvaranja tržnica će itekako patiti OPG-ovi i naši domaći poljoprivrednici. Eto, Klub HNS-a će svakako podržat ova 4 zakona. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike, govorit će isto tako dva zastupnika, prvi je kolega Žagar, nakon njega kolega Orepić, izvolite kolega Žagar.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Mi uglavnom u RH funkcioniramo, naši sustavi funkcioniraju istina je puno puta ne znamo kako zapravo. Naš zdravstveni sustav koji je podnio najveći teret i uglavnom se pokazalo dosad da smo u borbi sa opakom epidemijom dosta uspješni u smislu toga da nemamo eksponencijalni rast ove bolesti, dakle taj sustav je nastao davno, uza sve svoje mane uspio je održati ovakvu razinu ipak zdravstvene zaštite u RH. Zašto to govorim? Mi imamo središnji ured za digitalno društvo. Mnogi od nas i zastupnika i danas još iako smo imali neke izvještaje na plenarnim sjednicama u HS, mi zapravo ne znamo šta taj ured radi i šta je napravio osim digitalizacije postojećih dokumenata. I sve to što nismo uradili dosad sada nam ide na naplatu, pa tako se i ne čudim ovom paketu zakona koji zapravo omogućuje produženje valjanja pojedinih dokumenata, ako ništa drugo da građani ne plate kaznu jer im je dokument istekao. Pa npr. ako je osobna istekla da ne plate 500,00 kn, da im se omogući da je koriste dok ne prođe ova opasnost jer da ne moraju fizički ići u policijsku postaju da bi produljili taj dokument jer mi smo još uvijek zemlja šaltera i pečata iako smo to namjeravali prestati biti. Za ilustraciju, mjesto Bokane u općini Voćin je od centralnog mjesta Voćina udaljeno svega nekoliko kilometara. Znate li koliko pismo putuje iz Voćina u Bokane? 8 dana, dobro ste čuli, 8 dana. HP, ono što država naruči usluge od HP, trećina tih usluga otpada na slanje pismena između pojedinih državnih tijela, eto, onda fizički ta pisma idu. Dakle, moramo si priznati da na tom području nismo napravili ne ništa, ne možemo reć ništa, nešto se napravilo, ali nismo svakako napravili dovoljno. I zato ne čudi i ova sad priča oko propusnica, 23. ožujka ministre, pardon, državni tajniče, stožer je donio odluku o zabrani kretanja izvan mjesta prebivališta i boravišta, pazite izvan mjesta. Kasnije je to tumačeno da se to ne odnosi na granicu općine, ali zašto onda nije pisalo općina, a ne mjesta. U RH imamo 128 gradova, 428 općina i 6756 mjesta, naselja. Dakle, vrlo jasno je u odluci stožera pisalo da se propusnica odnosi na napuštanje mjesta prebivališta, 6756. Pa nemojmo se sad čuditi, kako se to kaže kao pile glisti, da imamo toliki broj propusnica. Civilni stožer je trebao sjesti sa, uvijek, uvijek govorim Vlada to ne radi. Imamo 555+1 jedinica lokalne samouprave, pa ajmo sjesti s tim ljudima, organizirati RH. Moglo se napraviti, čl. 54. Zakona o lokalnoj samoupravi govori da više općina mogu osnovati zajedničko tijelo, pa je tako više općina i gradova moglo osnovati zajednički stožer, pa bi taj stožer izdavao propusnice za napuštanje tog područja. Teritorijalni preustroj je svakako tema o kojoj trebamo razmišljati, ali to je nešto drugo. Ovo se moglo riješiti na jedan vrlo, vrlo prikladan i da kažem, razuman način i danas ne bi imali ovih problema koje, koje imamo jer doista nas građani zovu. Mene su čak i kao zastupnika prekorili više puta i rekli su pa dobro jer ti zastupaš naš građane, pa što da mi radimo, mi nemamo mesnicu, nemamo, i pošta je sad zatvorena u ovim vremenima, nemaju ljudi, škole su stale, dakle ljudi više ništa nemaju u svom mjestu gdje, gdje, gdje žive, pa moraju napustit to mjesto, a optuživat ih da su, da su nedisciplinirani zato što traže propusnicu nije, nije nikako dobro. Dakle, ovaj set zakona ćemo svakako podržati jer mora se omogućiti građanima da na ovaj način budu im dokumenti valjani da ne plate kaznu i da mogu i dalje ovoga normalno funkcionirati, ali u budućnosti svakako trebamo razmisliti o tome da, da se ovakve stvari, a imamo mogućnosti da se jednostavno u tako, takvoj birokratiziranoj zemlji kakva smo mi da se to više ne događa, da tu birokraciju stvarno smanjimo na manju moguću mjeru, a to možemo. I još jedna stvar državni tajniče, vrlo bitno. U tim, velikom broju stožera koji danas rade ljudi tamo rade ozbiljan posao, težak posao. Ima puno pripadnika Civilne zaštite bilo da su oni iz DVD-a ili su pripadnici same Civilne zaštite koji vrlo vrijedno sada odrađuju taj posao, a mnogi od njih su sami nezaposleni. Razmilite o tome da se i njima da neka naknada.
Nastavljamo sa raspravom koja je podijeljena, sljedeći je kolega Orepić. Izvolite kolega imate pet minuta.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Želim iskoristiti priliku i reći uredu je kada izlazimo u susret svojim građanima na ovaj način da im omogućavamo rješavati probleme na jednostavniji način koji podrazumijeva ova situacija. Ali mi se nalazimo u ovoj situaciji zato što smo ovaj zakon koji sada dopunjavamo donosili po žurnoj proceduri kada to nije trebalo ići po žurnoj proceduri. Da nismo išli po žurnoj proceduri promislili bi o tom zakonu, pretpostavili bi sve varijante pa bi pretpostavili soluciju šta napraviti u izvanrednim situacijama kao što je ova sa kojom se susrećemo. Uporno naglašavam da moramo biti legalisti, moramo poštivati Ustav i zakon RH. Gospodo činjenica je da smo mi u izvanrednom stanju i mi moramo to proglasiti, to uključuje ovaj Visoki dom u procese donošenja odluka u ovoj kriznoj situaciji. To je ključna stvar ukoliko želimo reći da opravdavamo zašto uopće sjedimo u ovoj dvorani ili bilo kojoj dvorani gdje zasjedamo. Ključna stvar je uskladiti stvarnost sa normativom. Evo sada banalan primjer. Ministar zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva čl. 47. jedino on može donijeti odluku o karanteni da se tako izrazim odnosno o ograničenjima kretanja itd. ovo što se događa nama, ali taj zakon podrazumijeva i naknadu. Da to znamo ne bi predlagali nekakve korona naknade ili ne znam kakve druge naknade nego ministar je obvezan odnosno ima mogućnost da temeljem tog zakona propiše visinu naknada koje su već po zakonu predviđene. Nevjerojatno, a mi donosimo ograničenje kretanja temeljem Zakona o civilnoj zaštiti čl. 22. točka a koju uopće niti jednom rečenicom, izrijekom ne govori o situaciji koja podrazumijeva zarazne bolesti, zaštitu od zarazne bolesti odnosno ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Znači to naša apsolutna neusklađenost sa zakonima koji postoje koje ne znam ni iščitati, očito kao da i ne znamo. Evo postavit ću par jednostavnih pitanja, kojim zakonom su propisane i koje mjere za nepoštivanje odluka o zabrani kretanja bez propusnice, koji to zakon donosi? Iz svega predloženog se da zaključiti da nekako na leđima ove krize se želi profitirati u nekom drugom smjeru. Možemo li zaključiti i sad nagađat? Ja znam da je hereza sad napada Stožer civilne zaštite jer je li ne smijemo, trebamo aplaudirati. Ma nećemo aplaudirati tamo gdje ne treba aplaudirati, bilo je puno gorih situacija, puno gorih situacija gdje se poštivao zakon, gdje se poštivala država. Ako je ograničeno kretanje ono ide temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti čl. 47. donositelj je ministar zdravstva koji je obvezan donijeti i naknadu sukladno toj, visinu naknade, naravno u dogovoru sa ministrom financija u skladu sa mogućnostima. Čitav niz ovih pitanja koja proizlaze iz ovog nezakonitog postupanja, iz ovog neustavnog postupanja navodi na zaključak da su vladajući, da je HDZ krenuo u predkampanju, predizbornu predkampanju donoseći ovakve populističke mjere koje pogoduju velikom broju stanovnika, koji iz toga mogu iščitati dobru namjeru itd. to je jedini zaključak. Znači nema uporišta zaključivati nešto racionalno osim tako nečega jel imamo oslonce u postojećim zakonima za mjere koje uporno mi negdje tražimo, donosimo nekakve čudne zakone, zakone na zakon. Molim vas, ovo je krizna situacija posvetimo se donošenju izvanredne situacije, Sabor je mjesto koje ima obvezu i dužnost sudjelovati u procesima donošenja odluka kada su ovakve okolnosti u državi i to se mora poštivati i održavati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim malu intervenciju prije zadnje rasprave u ime kluba zastupnika. Zadnja rasprava je u ime kluba zastupnika je rasprava od kolege Sanadera ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolega Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika, sve vas kolegice i kolege. Evo ja također koristim ovu priliku primarno zahvaliti svima onima koji i danas rade na ovoj krizi, svim zdravstvenim djelatnicima, svim našim policajcima, svim vatrogascima kao i svim članovima Stožera koji nas svakodnevno izvješćuju, a i permanentno rade na ovim problemima. Evo pred nama je set od 4 zakona, 4 intervencije u zakonodavni okvir kojim treba riješiti dobro ovo pitanje i osobnih iskaznica i vozačkih dozvola i putovnica i oružanih listova znači svih onih dokumenata koje mnogi od nas osobnu imamo svi, vozačku mnogi, putovnicu također i oružani list nekih 100.000 Hrvata lovaca ima, pa to su sigurno važni dokumenti gdje treba voditi računa o tom da toliki broj ljudi i evo ako smo vidjeli evidenciju da nekih 500.000 takvih dokumenata se izdaje godišnje onda znamo kolika je potreba da se intervenira i da se interveniralo kroz ovaj zakonodavni okvir ova 4 zakona za ova 4 važna dokumenta da se zaštite primarno je smisao, to su i svi govornici moji prethodnici rekli da se zaštite naši sugrađani i da se smanji taj socijalni kontakt koji je evo najpresudniji u ovom pitanju prenošenja virusa koji može biti opasan najviše u tom socijalnom kontaktu. Klub HDZ-a evo, čuli smo od nekog od prethodnih govornika je dao još jednu, tražio je još jedno dodatno pojašnjenje kroz amandman gdje smo željeli, da ne bi došlo do bilo kakvih različitih tumačenja i ova 4 zakona, da se stavi ovdje ne završetak epidemije, nego proglašenje prestanka epidemije, ne prestanka epidemije nego prestanka proglašenje prestanka epidemije, tako da je bilo jasno formulacija iako sami u samom zakonu za sva 4 zakona je jasno definirano da je ove odluke i ovaj zakonodavni, intervencija vrijedi samo za vrijeme epidemije, odnosno 30 dana iza. Tako da, mislim da je ovo pohvalno i potrebno bilo i dobro da se reagiralo na ovakav način da ne dođe u bilo kakvu upitnost ovakva situacija. Ovdje je također, rečeno nekoliko stvari koje bi možda bilo dobro se osvrnuti, pitanje možda još i nekih drugih aktivnosti ili nekih drugih dokumenata ili nekih drugih obveza koje naši građanima imaju, a kad su potrebni ići na mjesta gdje se skuplja veći broj ljudi. Sigurno da je vrijedno rasprave vidjeti ovo pitanje tehničkog pregleda, ali mislim da, osobno mislim da je vrlo upitno dovoditi u pitanje naša prometna sredstva i naša prometna vozila i ostaviti mogućnost da je neko vozilo tehnički neispravno jer onda ugrožava, opet veliki broj ljudi, iako je danas vrijeme manjeg prometa pa onda se može možda i o tome razmisliti pa vidjeti i takvu varijantu što bi značilo ako bi se napravilo. Ne slažem se s ovdje s iznesenim stavovima, ne znam, da policajci nemaju zaštitnu opremu jer, evo, sve punkteve i sve ono gdje sam imao kontakt sa policajcima sam vidio da su dobro opremljeni, da imaju punu opremu, ako je neki policajac trenutno negdje skinuo rukavice ili masku, onda sigurno to nije razlog da sad proglasimo da sad policija nema zaštitnu opremu jer to je netočna informacija i sigurno, mislim da i vi ovdje iz ministarstva, jasno, morate to potvrditi, a to vidimo svakodnevno da nije točno. Dalje, pitanje početka kad je ova kriza počela, ovdje se to poistovjetilo odmah, naravno i sa zakonskim i sa političkom utakmicom pa je bilo rečeno između ostalog, da je to HDZ radio, da je zbog toga imao svoje unutarstranačke izbore pa zbog toga je dopuštao, prvo moram reći ovdje, ali i radi hrvatske javnosti, da niti jedan građanin iz susjedne države nije sudjelovao na našim unutarstranačkim izborima jer je naša stranka ima teritorijalnu organizaciju, znači mora biti na području Hrvatske registrirana. Ali, evo da se ne bi poistovjetilo i da se ne bi ovdje iznijela neistina u smislu da se tempirao vrijeme početka mjera, kad je 29.1., odnosno 28.1. na energetskom, konferenciji "Energetika 2020." premijer Plenković dao izjavu, onda su se mnogi izrugivali s njom, a rekao je: "Ministarstvu zdravstva je bitno odgovornost koju imamo u ovom trenutku kao predsjedavajući i kao zemlja koja je zajedno s drugima, mora se pripremiti za obranu od šireće epidemije koronavirusa. To zahtijeva puni fokus ministarstva na te teme." Znači to je bilo 28.1. Od 28.1., evo, iz te izjave se može znati jasno da smo već tada bili u intenzivnoj aktivnosti vezano za ovu pripremu i aktivnosti bitke protiv koronavirusa. Tako da su netočne i zlonamjerne infor .../nerazumljivo/... ovdje izjave koje govore da se vezalo to na glasanje unutar HDZ-a. Ovdje je bio dobar prijedlog prethodnog kolege, da je organizacija propusnica. Sigurno da organizacija propusnica, možemo govoriti je li ima problema, koji su problemi, rješavati probleme ako imaju poteškoće ljudi na terenu, ali sigurno jedna od dobrih mjera je ovdje koje je predložio g. Žagar, a to je zakonski moguće, da više jedinica lokalne samouprave, znači ne više naselja, nego više jedinica lokalne samouprave po Zakonu o civilnoj zaštiti mogu organizirati zajednički stožer civilne zaštite. Pa možda i kroz ovu raspravu treba pozvati ljude naše na terenu da manje, posebno manje općine, da vide načina i mogućnosti da naprave zajedničke stožere ili čak da se vežu sa većim sredinama. Ovaj specifično može biti za naše otoke koji mogu, koji mogu onda napraviti stožere civilne zaštite za cijeli otok i na takav način rješavati pitanje propusnica, ali svakako građani su to pokazali i kroz ankete i javno izjašnjavanje, da su ove propusnice napravljene primarno radi zaštite pučanstva. Ne radi nikakvog treniranja strogoće ni radi nikakvog maltretiranja, nego primarno i jedino radi zaštite zdravlja ljudi, a samim time i radi sigurnosti ljudi. Tako da je nekorektno to prebacivati na bilo što drugo, a također, nije korektno vrijeđati ljude na selu i govoriti da ljudi na selu nemaju interneta, da ljudi na selima nemaju mobitele. Znamo da svaki sugrađanin koji ima mobitel, ima na njemu i internet i ima mogućnost dopisivanja, a sigurno da starijim domaćinstvima pomažu mlađi, Crveni križ je dobro organiziran, stavio se na raspolaganje hrvatskom narodu i ostavlja mogućnost da se pomogne svakom onom, svako onaj koji ima probleme, treba se javiti u svoj stožer civilne zaštite i siguran sam da se ljudski može riješiti svaki problem, a zlonamjernost u ovim aktivnostima može se naći uvijek kad to netko želi. Ako se želi riješiti problem, mislim da moramo biti svi jedinstveni u rješavanju problema, da moramo uložiti svoje ukupne snage i da je to onda najbolji način kako ćemo prevladati ovu situaciju. U ime Kluba HDZ-a, jasno, podržat ćemo sva ova 4 zakona uz ovaj amandman koji će onda predlagač zakona procijeniti, ali mislim da bi bilo dobro, čisto da se nađe u bilo kakvu situaciju da se počne tumačiti kad je epidemija završila i kad je prestanak epidemije. Hvala.
Hvala. Molim malu intervenciju prije početka pojedinačne rasprave. Prvi je kolega Pernar, kolege Pernara nema sukladno članku 233. on gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Bulj, kolege sukladno članku 233.gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Anđelko Stričak, on je ovdje, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege da nam je netko prije 2 mjeseca rekao da će svijet pogoditi epidemija doslovno biblijskih razmjera koja je zaustavila svijet, a u pojedinim državama i rasturila bolničke sustave, vjerujem da u to nitko ne bi povjerovao. Zbog epidemije korona virusa život nam se u jednom danu potpuno promijenio, otkazuju se konferencije, kulturni športski događaji, putovanja, okupljanja i druženja. Dnevno smo pred malim ekranima, pratimo izvješće i naputke kriznog stožera, pozive na akciju „ostani doma“ te objave medija. Putem njih pratimo i situaciju u svijetu koja je pomalo zastrašujuća, pa tako čitamo, talijanska vojska odvozi tijela umrlih od korona virusa, krematoriji rade bez prestanka New York na korak do katastrofe, gradonačelnik hitno traži 3.000 respiratora i sl. Kad pratimo takve vijesti normalno da se zapitamo gdje je u svemu tome Hrvatska? Pa Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. To znači da Vlada RH i krizni stožer pravovremeno donose odluke, a sve službe i institucije policija, vojska, vatrogasci, liječnici, medicinske sestre, civilna zaštita odnosno svi uključeni dobro odrađuju svoj posao u novonastalim okolnostima. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je da što više građana ostane doma. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja Vlada je u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima predlaže produljenje roka trajanja izdanih dokumenata i dozvola i to najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Zakon o osobnoj iskaznici predviđa da osoba koja ju posjeduje te mora podnijeti zahtjev za izdavanje nove npr. iz slijedećih razloga, ako joj je istekao rok važenja, ako su se promijenili osobni podaci o njezinom osobnom imenu, ako je promijenila prebivalište u RH, ako fotografija na osobnoj iskaznici više ne odgovara izgledu osobe, ako je osobna iskaznica oštećena, ako je djelomično ili u potpunosti prelomljena ili iz bilo kojeg drugog razloga ne služi svrsi, omogućava se njeno korištenje te bi se smatrala važećom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Kako bi se našim državljanima koji se trenutno nalaze van RH prvenstveno omogućio povratak tj. izdanih putovnica, a iste im ističu za vrijeme trajanja epidemije predložen je zakonom o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, one bi se smatrale valjanima i to 30 dana od prestanka epidemije. Dopunama Zakona o nabavi i posjedovanja oružja građana omogućava se građanima da određene radnje koje su dužni poduzeti u propisanim rokovima kao što su podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja i poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i drugo, a čiji krajnji rok poduzimanja pada za vrijeme ove epidemije da to učine kada se steknu uvjeti odnosno 30 dana od dana prestanka epidemije. Također dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama omogućava se korištenje izdanih vozačkih dozvola, a kojima ističe rok trajanja dulje od 30 dana od dana prestanka epidemije. Iz navedenog vidljivo je da sve mjere koje Vlada RH poduzima pa i ove dopune naprijed navedenih zakona imaju za cilj zaštitu ljudskih života i dobrobit svih građana RH. Stoga smatram da su prijedlozi za produljenje važenja osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole i oružanog lista dobro došli te još jedna mjera u borbi s epidemijom korona virusa. Navedene zakone dopune ću podržati. Hvala.
Hvala i vama, molim vas ostanete imamo jednu repliku. Kolega Ostojić izvolite.
Kolega Stričak rekli ste i započeli svoj govor da nam je netko prije 2 mjeseca rekao, pa vas ja pitam jeste li vi onda čuli tu izjavu koju spominje gospodin Ante Sanader od 26.1. da je premijer tada upozorio i Hrvatsku i europsku javnost oko opasnosti od korona virusa, a ja bih vas podsjetio da je 19.3 bila prva mjera odnosno izmjena Zakona o civilnoj zaštiti.
Nemojmo ometati.
Mogao sam reći i prije 2-3 mjeseca, ali to se odnosi na 28. Siječanj.
Hvala. Više nemamo replika, molim intervenciju i nastavljamo s raspravom kolegice Jelkovac. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege evo danas je već dosta toga rečeno o ovom paketu mjera o kojem danas raspravljamo ovim 4 prijedloga zakona i kako smo u petak raspravljali ustvari o paketu mjera koje će pomoći gospodarstvu, ovo je danas jedan paket intervencije u 4 zakona kako bi još bolje zaista izdržali ovo izvanredno stanje i krizno stanje radi bolesti korona, a na način da omogućimo i našim sugrađanima da ne trpe određene posljedice koje bi mogli imati ili ne dođu u eventualni prekršaj zbog neproduljenja određenih iskaznica odnosno osobne iskaznice ili putne isprave ili važećeg oružanog lista ili vozačke dozvole. Mislim da je ovaj prijedlog u sve 4 intervencije u sva 4 zakona opravdan i dobar iz razloga što i sami znamo i kada su neki redovni uvjeti uvijek na šalterima naših policijskih uprava gužve i redovi radi upravo produljenja i osobnih iskaznica i putnih isprava, a isto tako i vozačkih dozvola koju većina naših sugrađana koriste i imaju. I kako bi zaista zbog ovih razloga epidemije koji imamo izbjegli takove gužve na šalterima, mislim da je ovakva intervencija u ove zakone zaista opravdana. I sami znamo da je produljenje takovih iskaznica dužno dva dolaska u policijsku upravu, jednom radi podnošenja zahtjeva, a drugi put radi preuzimanja tih isprava kada su one gotove, a da ne spominjemo da isto tako je nužno imati i nekakve fotografije da bi se ti dokumenti napravili, a obzirom na sada ove specifične uvjete u kojima živimo kada to i nije moguće realizirati otići napraviti fotografije, a možda ih i nemamo nekakve rezervne pri kući, mislim da su ove situacije zaista opravdane, ne samo kako bi se štitili naši sugrađani koji su u toj potrebi nego i djelatnici policijskih uprava koji rade na šalterima. Evo ja bih ovom prigodom zaista rekla da svi zajedno moramo misliti u ovoj situaciji kako vjerovati jedni drugima, vjerovati u opravdanost svega onoga što poduzimamo u ovoj teškoj situaciji i zaista pokušati se svi zajedno ponašati odgovorno kako bi na bilo koji način pridonijeli tome da se ova zaraza što prije zaustavi i kako bi se svi skupa vratili u normalan mod življenja kakav smo imali do prije nekoliko mjeseci. Mislim da nam je to svima cilj i zaista pozdravljam svaku mjeru koja će i dalje biti poduzimana u tom smjeru. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava je od kolege Ostojića, dakle riječ je izrečena. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ja ću prije svega govoriti o pitanju boravišta s obzirom da je bila dopuštena invazija na otoke i na Dalmaciju itd. od 7.1. s obzirom da mi donosimo ovdje zakone o produženju nekih stvari ne funkcionira sustav više boravišta odnosno prebivališta. Možda sam ja u krivu, ali svako ima priliku da koristi one redovne zakonske mogućnosti pa mislim da je to bitno da se građane o tome informira. Drugo, nismo donijeli naravno ni rješenje kako to da policija zamjenjuje sanitarne inspektore, nismo riješili situaciju koliko je toga odnosno shvatili smo valjda i danas da Stožer ima ovlasti, ali su njegove ovlasti ograničene i ovaj Sabor će biti bombardiran možda sličnim zakonima kao što ovi današnji, a one prave krucijalne pitanje je hoćemo li dočekati. Ja ću navesti smo jedan možda važan dio, a to je pitanje kriznog profiterstva. Bilo je obećano da će to biti riješeno, mislim da su to stvari koje se u ovom trenutku i događaju jer neki kao i uvijek iskorištavaju situaciju da u ovakvim krizama profitiraju i tu mislim da bi bilo jako važno da dođe i pred ovaj Sabor. Nama treba jedinstvo, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, situaciju na koju sam upozorio po pitanju propusnica mislim da je savršeno jasna i da je to ne shvaćanje situacije na samome terenu. Konkretne primjere sam dao. Što se tiče pitanja prikrivanja, ja molim da ne shvatite ovo jer vidim da je ispalo hereza govoriti bilo šta, ali potrebno je reći kada neke stvari smatraš da su bolje rješenje, pa bolje rješenje je napraviti suvisle zone u kojima se funkcionira i radi. To sam naveo na primjeru Zagreba i mislim da je to jako važno. Ponavljam, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa jer ovo što sada imamo između općina da se na planinskim putevima stvaraju prepreke to je nešto šta je stvarno nepotrebno i izuzetno trošenje onih koji su i ovako i onako prenapregnuti sa svojim poslom, konkretno govorim o policijskim službenicima. Mislim da je također važno da se ne smije dozvoliti jer procedura jeste demokracija. Demokracije nema bez procedure i ono što ja želim poslati kao važnu poruku, a to je u ovom trenutku je zanemaren Zakon o kaznenom postupku. Nisam bez razloga govorio o tome da policijski službenici su opterećeni time da moraju raditi video snimanje i slično, tada je taj zakon naravno odbijen. A danas imamo situaciju da sve ono što bude rađeno na tim obavijesnim razgovorima neće moći biti korišteno u varijanti kada dođe pred DORH iz razloga šta tada niste htjeli prihvatiti situaciju, a to je da policija ne može u svakom momentu i na svaki način tu stvar odraditi. I to će past zato šta takve stvari niko nema pravo naravno suspendirat Zakon o kaznenom postupku niti ga zanemariti. Također nemojmo uljepšavati stvarnost. U centru grada na Kvatriću studentica ostala bez iti jedne stvari, krađe. Prisutnost policije ne može biti samo u centru, nemojte da se dogodi ono što znamo da se u ovom momentu događa. U Čučerju ljudi po noći čuvaju svoje selo, makar motornim pilama ako treba, to ova država sebi ne može dopustiti. I mislim da je jako bitno da ne uljepšavamo stvari nego da ih radimo na način, a to je točno, jedinstvo da, svi jedni drugima pomoć, napraviti sve na zaštiti, ali nemojte zaboraviti da postoji teren. Ja sa svoje strane želim samo poslat poruku, ovo nije nadmetanje u tome kad je tko šta rekao, ja sam naveo točne datume. Ali moram reć da pitanje reagiranja HS u obrani demokracije u situaciji da smo mi ti koji moramo najviše štitit proceduru tu falinge ne smije bit i stožer nema ovlast da zamijeni sabor i to se ne smije ni u kom slučaju dogodit. Ako treba svaki dan bit ovdje, donosit te odluke, ako već niste prihvatili da ova izvanredna situacija predstavlja i nešto što bi se moglo primijenit i drugačiji članak Ustava, ja sa svoje strane želim reć, mi smo i onda rekli, podrška da, ali ne u stvaranju kaosa. Hvala.
Hvala. Ostanite ovdje, imao jednu repliku, izvolite kolega Vlaović.
Kolega Ostojić, da ne govorimo o bitnim stvarima, a jedna je od bitnih stvari i da su građani uglavnom poslušali preporuku „ostani doma“ i treba im reć jedno veliko hvala. A kad imaju potrebu prošetati na šetnici ili planinskoj stazi onda im se to ograničava, pa čak i policija djeluje. Mislim da je to pretjerano i da ne treba, a s druge strane nam se dolaze u RH naši sugrađani, al vidimo čak i stranci da nam dolaze katamaranom jučer u Zadar i oni će nakon uzimanja brisa biti poslani u samoizolaciju. Mislite li da je to trebalo oštrije reagirati i staviti ih u karantenu i na taj način spriječiti širenje zaraze u RH jer građani su solidarni jedni prema drugima, čuvaju se, čuvaju jedni druge, a dolazi nam opasnost izvana. Hvala.
Izvolite odgovor.
1.4. smo imali 3467 ljudi koji su kršili samoizolaciju, te brojke su se smanjivale. Međutim, ja vam to ne mogu odgovorit. Međutim, puno veći je problem što vam to ne može ni odgovorit stožer. Na moje pitanje od prije mjesec dana treba li nosit masku ili ne, do dana današnjega mi još ne znamo odgovor. Prema tome, kad mi neko kaže da su ljudi zaštićeni da imaju maske i rukavice onda neka mi objasni je li to trebamo i mi svi imat ili ne i to su one informacije koje ljudi traže i koje su im potrebne, a za sve ostalo će vam odgovorit oni. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, malom, malo intervenciju nakon kolege Ostojića, kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Intencija zakona je dobra, ali hoću li glasat za njega ne znam. Naime, u velikoj sam dilemi. Puno teža ograničenja i stvari koje se primjenjuju na veliki broj građana RH donio je Stožer civilne zaštite, a onda se za jednu malu administrativnu mjeru koja u stvari građanima pomaže, traži odluka sabora. I zbog čega i ove tehničke mjere nije onda mogao donijeti Stožer civilne zaštite? Znamo i mi i vi, a to je da one mjere koje su sad na snazi, a koje je donio Stožer civilne zaštite, a koje predstavljaju ograničenja prava iz Ustava, ograničenja građanima prava iz Ustava, također nije trebao donositi stožer nego sabor ili u najgorem slučaju Vlada ili ministri zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Zašto to govorim? Dakle, četvrti put sa ove govornice ću pozvati da se odluka o zabrani napuštanja mjesta prebivališta, da se korigira na način da se područja koja nije dopušteno napustiti da budu usklađena sa bivšim teritorijalnim sustavom, a ne sa sadašnjim, ne zbog toga što je bivši sustav teritorijalni bolji, možda i je, al to nije u ovom trenutku bitno, nego zato šta su ta područja definirana kao područje u kojima svaki građanin s tog područja može ostvariti neke svoje, neka svoja prava. Primjerice na otoku Braču imamo 3 benzinske pumpe, a 8 općina, imamo 3 trgovačka centra koja se nalaze u jednome, u jednoj jedinici lokalne samouprave. Otok je inače skoro pa izoliran jer se vrlo teško ukrcati na trajekt i nema nijednog zaraženog, broj ljudi koji je u samoizolaciji, čini mi se, sad je jednoznamenkasti. U stvari ne vidim više potrebe da bilo kakva ograničenja koja imamo u ostatku RH budu prisutna više na otocima. Dakle, ne može se kod nas doć, niko nije zaražen, evo ljudi u samoizolaciji, pa se onda može razmisliti da se i ograničenja koja opravdano vrijede još uvijek u drugim dijelovima RH, ukinu. Primjerice, na veliki četvrtak na otoku Hvaru ima i procesija za križem. Da bi se ona mogla čak i u ovome užem obliku održati, a to je sa 5 do 10 ljudi u povorci, trebaju dobit propusnice jer prolaze kroz općinu Jelsa i grad Stari Grad u dva, u dvije župe koje se nalaze tamo. To je također apsurdno. Prema tome, moj apel je ponovo da se ova područja u kojima nije dozvoljeno i napuštati bez propusnica da se, da se korigiraju na način da to budu teritoriji bivših općina. Ono šta je g. Sanader sada rekao u, u svojoj ovoga raspravi u ime kluba, ako sam ga dobro shvatio, on tu intenciju podržava, ako nije, ako nisam dobro shvatio ispravit ćemo u replici ili u pojedinačnoj raspravi, ali da se to, da se to korigira. Jer još uvijek kada bi spojili i sve županije, dakle ne, kada, kada bi stavili da je županija to područje koje se ne može napuštat još uvijek bi prva slijedeća bila duplo manja od Grada Zagreba koji sa 800 000 stanovnika predstavlja jedno područje koje se ne treba napuštat. Prema tome, ova odluka kako je sad napisana i kako se primjenjuje predstavlja nerazmjerno ograničenje prava kretanja građana, posebno iz manjih sredina. Dakle, to je jedna diskriminacija temeljem mjesta stanovanja koja nije razmjerna opasnosti koju, koju se uklanja tom odlukom. Dakle, selo od 100 stanovnika i grad od 800 000 stanovnika puno je veća opasnost od širenja zaraze u gradu od 800 000 stanovnika, pa ograničenja nema, a tu su ograničenja između dva sela sa 100 i sa 500 stanovnika zato što je između njih administrativna granica jedne općine, a radi se o području koje i državna tijela prepoznaju kao jedinstveno jer je većina državnih institucija ustrojena tako da ima jednu ispostavu po bivšim općinama. Druga stvar je, druga stvar se tiče trenutnog neprimjenjivanju Zakona o prebivalištu i boravištu građana o tome da se ne može sada prijaviti ili produžiti boravište. Tako da su se neki građani ne svojom krivicom zatekli u situaciju koja se može smatrati polulegalnom. Dakle prije stupanja odluke na snazi zabrane napuštanja mjesta prebivališta ili trajnog boravišta su otišli negdje, željeli bi taj svoj status legalizirati, a ne mogu se prijaviti ne mogu boravište prijaviti tamo gdje su sada. I na taj način, a to bi bilo korisno, država bi barem imala podatke koliko ljudi trenutno gdje ima pa bi onda se mogla eventualno prilagoditi za neke zdravstvene i druge usluge koje bi se na tom području mogle napraviti. Ja imam neke ideje kako bi to mogli riješiti, ali nemam više vremena da ih kažem pa ću priložiti pisanu diskusiju državnom tajniku. Hvala.
Hvala. Molim vas da ostanete ovdje, kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Bauk, evo prilika da još produžite raspravu. Naime, kada govorite o tome da bi granice područja koje građani ne bi smjeli napuštati bez propusnice mogle biti bivše općine, ja se itekako slažem. Ali dovoljno bi bilo da Stožer ili Vlada sada pošalje jedinicama lokalne samouprave dopis u kojem će oni vratiti povratno koje su to razumne granice. Jedinice lokalne uprave će to napraviti u roku dva sata, poslat će koje je to suvislo područje unutar kojega se ne može bez propusnice građani kretat. I s vama se slažem, postoje općine u RH koje su male općine, čak i više općina ako recimo cijelu bivšu nekadašnju Općinu Podravska Slatina spojimo u jednu cjelinu nema tu više od 20 i nešto tisuća stanovnika. Dakle to su stvari koje se mogu riješiti da budu na korist građanima, a na kraju krajeva i sigurnost bi se poštovala jer ne bi bilo opasnosti za ugrozu stanovništva od bolesti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle to sam uočio odmah kada je ta odluka donesene da to budu logičnija područja intencija odluke bi ostala ista, samo više ne bi bilo možda 500.000 e-propusnica nego bi bilo možda 50.000 e-propusnica. Ja ću pitati ministra uprave koliki broj propusnica se odnosi na područja bivših općina koje onda više ne bi trebali izdavati propusnice za taj broj građana. Ja inače moram i to reći, ne mislim da je ovo razlog zašto bi trebali mijenjati teritorijalni ustroj. Dakle, teritorijalni ustroj u pravilu treba funkcionirati u normalnim okolnostima, nije dobro izvanredno stanje koristiti da se redovne stvari promijene. Dakle, nije sloboda kretanja ta koja bi trebalo u normalnoj situaciji biti ograničena. Prema tome, to je jedna intencija. Lokalni stožer bi to možda napravili, ali zašto bi preuzeli odgovornost na sebe jer sve je u redu dok ne bude prvi zaraženi, a onda kada bude prvi zaraženi pitat će lokalni stožer na temelju čega ste vi to napravili. Tako da je bolje da se odluka donese centralizirano i da je lokalni stožeri primjenjuju. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Gordan Maras. Kolege Marasa nema sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, posljednja prijavljena rasprava u okviru vremena predviđenog za prijavu rasprave je rasprava od kolege Ante Sanadera. Izvolite kolega Sanader.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja se slažem ovo što je govorio gospodin Žagar, a i gospodin Bauk, jasno je da su ovo situacije u kojima moramo nać najbolje oblike kako će funkcionirati sustav. Nikome nije ni želja, ni smisao da se prave nekakve stroge mjere koje će bit svrha kome? Same sebi. Znači smisao i želja i svrha ovih svih mjera koje se poduzimaju je zaštita građanstva, zdravlje ljudi je na prvom mjestu. To je jedini smisao, jedini interes i jedini razlog zašto se poduzimaju sve ove mjere. Mislim da je to svima jasno, da to svak dobronamjeran prihvaća jer radi se o sudbini svih nas, o zdravlju svih nas. I samo nerazuman ne bi prihvatio sve ono što je razumno. I stožer i svi oni koji eventualno donose takve odluke i lokalni stožeri uvijek će prihvatiti svaku dobru ideju, nitko se nije pametan rodio. Pa mi danas donosimo izmjene zakona, 4 zakona, zašto nećemo donijet sutra nešto novo ako vidimo da nešto ne funkcionira na terenu i u životu. Znači ima rješenja, ima mogućnosti ovakva zajednički stožeri. Može biti stožeri velikog grada s manjim gradom, samo uzimajući uvijek u obzir ovo što je rekao Bauk, da te mjere ne donesu nove zaraze onda će to biti problem, a to nije želja nikom. I u tom smislu sam govorio trebamo biti jedinstveni, ovo nisu stvari gdje se mi trebamo nadmetat tko je pametniji nego moramo zajedno tražiti najbolja rješenja kao u svakoj krizi, svakoj katastrofi. Imao sam mnoga iskustva s požarima i velikim požarima i katastrofalnim situacijama i nikad se nismo svađali oko rješavanja problema. Svak normalan prihvaća sve dobre prijedloge, sve dobre primjedbe, tako i stožer. I današnja rasprava treba biti poruka stožeru za dobre primjedbe. Mi nažalost govorimo malo o ovim zakonima, ova 4 zakonska rješenja jel su ona dobro napisana, nemamo tu praktično šta reć, ali imamo što reć iz života. Ovo što dobivamo svakodnevno, mnogima od vas javljaju se ljudi s terena, javljaju vam se vaši sugrađani, javljaju se poznanici i kažu nešto ne funkcionira nešto treba napraviti. Evo, tako da vjerujem i siguran sam, a i znam ljude koji rade u stožeru da će svi dobronamjerno prihvatiti sve dobre prijedloge i ideje. I u tom smislu neka ide naša današnja rasprava. Evo ja bih želio iskoristiti ovaj zadnji minut rasprave da malo rečem par riječi o vatrogascima jer evo dnevno sam s mojim vatrogascima na terenu, mi nemamo posebni stožer dio smo normalno ukupnog stožera, ali evo korektno je radi građanstva da se zna da aktivnosti koje rade vatrogasci uz ovo redovno gašenje požara evo jučer smo imali npr. 61 požar otvorenog prostora u cijeloj Hrvatskoj. Nije bilo niti jednog katastrofalnog, ali jučer su radili kanaderi, čisto da se zna. I evo kao apel sugrađanima, možda neki ljudi malo koriste ovu situaciju pa idu u polje, što mogu ići neće se zaraziti, ali da pripaze da ne pale i da ne rade nešto što može izazvati požar i onda dovode i vatrogasce u obvezu da idu na intervenciju, a to onda rezultira da mogu doći i do zaraze vatrogasaca. Ali dobro, hvala Bogu nema takvih zaraza, vatrogasci imaju sustav, dobro organiziran, imaju zaštitu i nije do sada bilo takvih slučajeva. Ali evo samo kao napomena 1.500 vatrogasaca je dnevno angažirano na ovim mjerama protiv korona virusa. Znači to su i one ophodne i pomoć policiji na punktovima i prijevoza, stožer i sve ono što treba, posebno u manjim sredinama, vi znate da u malim mjestima su vatrogasci Katica za sve, da pomažu za sve intervencije, da su ovim lokalnim stožerima, stožerima u malim mjestima, oni praktično prva ruka, tako da, evo. To je tisuću i pol vatrogasaca. Samo u Zagrebu bilo je 2773 intervencije, nakon potresa. Drugo, danas je 9 županija van grada Zagreba pomaže gradu Zagrebu. Znači 9 ljestava, visokih skala iz 9 županija su sad u Zagrebu i pomažu, a prije toga je bilo 6 u prošloj smjeni. Znači rade aktivno, vatrogastvo djeluje kao jedan sustav u cijeloj Hrvatskoj, to se sad vidi i na ovoj situaciji, evo, ja je pozdravljam sve moje vatrogasce, zahvaljujem im i potpora za njihove aktivnosti.
Molim vas da ostanete, imamo dvije replike ovdje. Prvi je kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Sanader, idealna je prilika u ovakvoj replici pokazati jedinstvo. Dakle, što se tiče donošenja odluka ... [[Upadica se ne čuje.]] Hoćete mi samo vratiti vrijeme malo? Dakle, što se tiče donošenja odluka, ja mislim da je dobro da postoji tijelo koje može donijeti odluku koja bi stupila na snagu odmah u ovakvoj situaciji. Nisam siguran da to treba biti Stožer civilne zaštite, mislim da je bolje da to bude Vlada i da takve odluke onda u jednom razumnom vremenu dođu na potvrdu demokratski izabranim tijelima u čijoj je to ovlasti, kao što je to Sabor. Moja poruka građanima je, poštujte odluke Stožera, Vlade, zakone, ali ih i dalje kritizirajte nakon što ih poštujete i provedete jer one mogu biti bolje. To je demokracija. Tako i ovo, dakle predlažemo već neko vrijeme da se ova područja usklade sa životnim situacijama i neka se to napravi dakle, nakon 2 tjedna što je ta mjera donesena i što je očito u broju zaraženih, ono što se objavljuje, i dala neke rezultate. To je moja skromna, skroman doprinos jedinstvu. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala g. Bauk. Pa upravo to sam ja i rekao u svojoj raspravi i ova rasprava naša današnja je prilika da damo svoje primjedbe na ono što vidimo, što život donosi, što nam javljaju naši birači, naši građani, naši ljudi, mještani, sumještani, s kim imamo kontakt, sugrađani i nitko se tom ne protivi. Dapače. A onda mi to predložimo Stožeru. Evo, iz današnje rasprave, sve ovo dobro što smo čuli da je, imamo mogućnost za unaprijediti sustav, predložimo to Stožeru, ako to Stožer ne bi prihvatio, onda bi mi mogli govoriti o tome da je Stožer uzurpirao vlast, ali gledajte. Stožer mora funkcionirati, u kriznim stanjima ne može se čekati za neke, to vam je kao u ratu, ne može se čekati za neke odluke dugo vrijeme, moraju se donositi odluke, a podnosi se izvještaj Vladi i Saboru ovom. Jasno, tu nema alternative, demokracija nema alternative.
Posljednja replika, izvolite kolega Žagar.
Hvala uvaženi kolega Sanader. Da još jedanput podcrtamo. Dakle, i mi kad kritiziramo ove mjere, ne odnosi se to na to niti mislimo da je intencija bila Stožera da, kako vi kažete, uzurpira vlast. Svako u ovoj ozbiljnoj situaciji, poruka Stožera, s ovim ograničenjem kretanja je bila prema građanima, da je situacija izuzetno ozbiljna i da treba spriječiti svako nepotrebno kretanje stanovništva. Međutim, ono što građani s terena nam javljaju, da se, da su postoje i žrtve onih koji trebaju, koji imaju potrebe za kretanjem. Dakle, ona nepotrebna kretanja trebamo svesti na minimum, ali ne smijemo onemogućiti potrebna kretanja, dakle odlazak liječniku, u ljekarnu, u mesnicu ili tako negdje gdje ljudi trebaju potrepštine. Iako se može reći, ljudi mogu otići, njima, mnogima to stvara značajne probleme i zbog toga bi te Stožere, zapravo te mjere trebalo prilagoditi životu stanovništva, a vama se posebno pridružujem zahvali svim vatrogascima u mnogim malim općinama, DVD-ovi su ti koji su podnijeli veliki teret samog Stožera.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da nema niti jedna općina koja nema neki dom zdravlja ili neku ambulantu, ispostavu doma zdravlja. Ali, ako ima takvih, onda treba, ljudi s tog terena to upozoriti i to se mora riješiti, a onda kad on dođe svom liječniku primarne zdravstvene zaštite, ako ga taj upućuje dalje u bolničko liječenje, pa ta uputnica je propusnica da čovjek može proći tamo. Nitko nije nerazuman, nema, tamo ne stoje roboti, tamo stoje živi ljudi. I svjedok sam tome, bio sam sa mojim vatrogascima tamo na punktovima i ljudi imaju razumijevanja, takvih nema takvih problema. Ali, ako ima negdje takvih problema, onda treba jasno upozoriti i poslati takvo, takvu primjedbu, evo i mi zastupnici, našem Stožeru, ako Stožer neće iznesti ovdje javno, ali ja sumnjam da takvog ima u Stožerima, i ovom državnom, ali i županijskim, a posebno gradskim i općinskim, sjede razumni ljudi koji rješavaju problem i čiji je to zadatak. Tako da ja vjerujem da, ako takvih stvari ima, dajte recite gdje, što i to ćemo riješiti.
Hvala. Molim intervenciju. Izvolite. Možete, kolega Maras, izvolite. Što je bilo?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja vas molim, pošto se ne dešava prvi puta, ovo su spe .../nerazumljivo/... znači povrijeđen je Poslovnik u smislu vođenja sjednica, sam način na koji sad radimo nije u skladu sa Poslovnikom, ali je bio dogovor između klubova na predsjedništvu Saboru. Ono što bi vas ja molio, s obzirom da ne možemo biti prisutni u dvorani, da probate voditi računa o tome da su zastupnici koji su se prijavili ovdje, ali taj tren nisu bili unutra i ne dešava se meni sad evo, prvi puta da ispadne kao da nisam ovdje, a ovdje sam od jutra, izašao sam malo van pa sam se vratio, da se omogući ljudima da raspravljaju ukoliko su u dvorani, a trenutno nisu u, ukoliko su u [[Upadica Hajdaš Dončić: Evo, zamolit ću, hvala.]] zgradi, a trenutno nisu u dvorani.
Zamolit ću stručne službe da malo vide tko je ovdje, tko nije [[Upadica Maras: Da, ja vas molim da meni vratite riječ.]] Ne mogu vam vratiti jer sam uzeo vam riječ. Hvala [[Upadica Maras: A zbog čega ste mi uzeli riječ?]] Nastavljamo [[Upadica Maras: Ja sam bio ispred dvorane]] Dobro, molim vas kolega Maras, nastavljamo sa završnom ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Mislim nemojte raditi samo formu od Hrvatskoga sabora. Znači mi ovdje zasjedamo, trebamo imati mogućnost rasprave. Ako nisu uvjeti da radimo, nemojte raditi, ali nemojte raditi samo radi forme sjednicu HS-a.
Ne radimo radi forme. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Ista je poslovnička osnovica kao i kolege Marasa, a vi osobno i g. Sanader, potpredsjednik Sabora su svjedoci da sam na sjednici predsjedništva Sabora koja je održana prvi dan kad smo tu krenuli raspravljati, tražio da se, da se ne primjenjuje striktno odredba o gubljenju riječi kada nema nekog u dvorani jer fizički ne može biti u dvorani. Tada sam ostao neshvaćen, a samo u ovoj raspravi, g. Zekanović, g. Bulj, g. Maras i g. Pernar kojega tu nisam vidio, a njih troje sam vidio su izgubili pravo govora što zbog ovih ograničenja nisu mogli biti u dvorani. Smatram da se radi o nerazmjernoj sankciji i da bi ubuduće ako ostanemo ovdje to trebalo korigirati upravo na ovakav način.
Evo hvala u buduće ćemo to korigirati. Izvolite kolega Ostojić, završno. Zamolit ću stručne službe da obavijeste zastupnike koji su vani koji nemaju drugi način obavijesti. Hvala. Izvolite kolega Ostojić.
Evo upravo u namjeri da još jedanput pokažemo tu konstruktivnost zalažemo se za to da se prilagodimo tim prilikama. Nismo bez razloga govorili oko replika jer to nije ni bio dogovor, a ja ću još jednom ponoviti, dogovor ne može biti izlika za derogiranje i micanje poslovnika i zakona. Prema tome, molim vas da to obavezno promijenite. Što se tiče područja suvislih područja i svega ostaloga, prije 10 dana je bila rasprava ovdje i ja sam govorio u ime kluba i upravo sam govorio da pitanje propusnica nije dobro rješenje da trebaju suvisle granice, čak sam i predložio ono što evo danas nadam se da će čuti stožer, a to je teritorij bivših općina bi bilo logično rješenje i ne bi se događali ovi apsurdi, a to je da ljudi moraju u 6 jedinica lokalne samouprave tražiti dozvolu za prolaz da bi mogli doć do benzinske pumpe da bi se vratili nazad u mjesto u kojemu inače imaju prebivalište. Također u završnoj riječi sve je u namjeri da se konstruktivno pomogne i nadam se da će slušat upravo te poruke, tada je bila rečenica, a to je koristite iskustvo Općine Lovran koja je uzela jednu malu tvrtku iz Bakra koja je onda riješila pitanje elektronskih propusnica, prije toga smo imali navalu na šaltere. Prema tome, dobro je da su čuli ovaj dio da se riješi elektronski, ali mislim da je važno da se varijanta propusnica riješi na bolji način jer ćemo ovako imati izuzetno gubljenje resursa koji su nam itekako potrebni i treba ih štediti u ovome trenutku, prije svega govorim o ljudima, o policajcima koji rade i koji kontroliraju to stanje. Što se tiče prikrivanja stvarnog stanja, nemojte to gledat kao nešto nekorektno. Smatram da je bitno da stvarno stanje treba biti nama, a pogotovo što nismo prošli jednu krizu zajedno, bez obzira na politička razmimoilaženja najbolje radimo onda kada znamo kakvo je stanje. Ne treba uljepšavat sliku, ne treba je dovoditi do situacije da kažemo da je bolje nego šta je nego je istina sljedeća, a to je da bi mogli pravilno reagirati mislim da moramo upravo se na ovaj način prihvatiti. Kritika nužno ne znači kritizerstvo, kritika može biti dobronamjerna, ja se nadam da to shvaćamo i stoga je bila ona moja rečenica, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, kada smo suočeni sa situacijom da puno stvari koje u našim životima danas više radi ovih mjera ne mogu postojat, kada je situacija da redovno zdravstvo ne može funkcionirat, kada su ugroženi naši građani i građanke očekujemo donošenje u ovome Saboru onih pravih mjera koje mogu zaista pomoć. A želim istać, mjere nisu samo represivne, zaštita građanstva je između ostaloga i zaštita njihovih ljudskih prava. To je nešto šta je važno, onog trenutka kad, slažem se sa kolegom Sanaderom koji je rekao da demokracija nema alternativu, nju ne smijemo ugroziti baš na nijedan način i ja mislim da je to jako bitno da se i ovdje sa ovoga mjesta pošalje kao poruka i tu budite sigurni da ćete imati ne našu podršku nego treba zaštiti prije svega demokraciju da bi mogli se vratiti nazad u normalan život nakon ovog izvanrednog stanja koje u ovom trenutku imamo. Stoga bilo koju primjedbu koja se šalje ona je cilj, ima za cilj da se pomogne i da se napravi bolje rješenje i u tom dijelu ne trebate zato brinit. A šta se tiče građana, moramo ih zaštiti svi zajedno prvenstveno ovdje iz ovoga Sabora i to mjerama koje ne idu na uštrb, ponovit ću i ljudskih prava. Hvala.
Hvala. Kolega Sanader završno.
Jasno, ja se apsolutno slažem uz ono da demokracija nema alternativu, zaštita ljudskih prava nema alternativu samo moramo najprije imati ljude da bi mogli štititi njihova prava. Ako nemamo ljude onda nećemo imati štititi čija prava, tako da je ovo zaštita zdravlja, zaštita zdravlja je sada na prvom mjestu. Ako mi ne zaštitimo zdravlje ljudi, ako ne zaštitimo te ljude onda nećemo moći imati njihova prava. Znači demokracija nema alternativu i zaštita ljudskih prava nema alternativu. Možemo raspravljati o nekim mjerama, ako procjenjujmo da neke mjere nisu dobre onda ovo mjesto gdje možemo raspravljati o tom, ali moramo shvatit i shvatili smo jer se to naši građani pokazuju svakodnevno svojim ponašanjem da su shvatili opasnost, da su shvatili situaciju u kojoj jesmo, da su shvatili da su sve mjere koje se poduzimaju primarno radi zdravlja ljudi jer to nema alternativu. Samo zdrava nacija može imati budućnost. I sve ono što vidimo da bi eventualno ugrozilo i demokraciju, ali i ljudska prava onda o tom treba javno progovorit. Ali ne možemo svaku mjeru ako je smisao i svi najrelevantniji stručnjaci na svijetu koji su govorili o korona virusu o epidemiji su rekli da je najproblematičniji socijalni kontakt. I Stožer i Vlada i ovaj Sabor imaju odgovornost poduzet sve da ne dođe do tog socijalnog kontakta, da je on što manji, da se svede na onu najpotrebniju mjeru. Opet kada je zdravlje u pitanju ne možemo reći da je možda bio opravdan ako je neko dobio uputnicu za ić u specijaliste ili ić u bolnicu pa ga onda nećemo pustit zato što je ovaj iz druge općine, to bila karikatura. Ali ne možemo pod zaštitom ljudskih prava dovoditi u opasnost zdravlje svojih susjeda, svojih sugrađana, tu moramo naći razliku. Ja znam i najveća opasnost bi bila da se na bilo koji način ugroze ljudska prava. Mi smo živjeli, mi stariji bar ovdje ima nas dosta starijih živjeli smo u nedemokratskom sustavu, nedemokratskom i znamo kako je to i ne daj Bože da se nikad više ponovi. Niti jedna stranka,niti jedna partija, niti jedna vlada da nas dovede u pitanje da se ugrozi demokracija i ljudska prava, ali moramo imati na umu da smo trenutno u situaciji ozbiljne epidemije, da se moraju poduzimati ozbiljne mjere, da vidimo što se događa u našem susjedstvu. Neki koji su olako prihvatili što se događa pustili epidemiju, danas vidimo vojni kamioni voze mrtvačke ljesove. I smisao i želja i cilj je svih mjera i rada Vlade i rada Stožera i rada ovog Sabora da se sačuvaju ljudski životi. Evo u tom smislu moramo biti jedinstveni i moramo tražiti najbolja rješenja i onda u tom poslu nema podjela jer jedino to nas može odvest u dobro, jedino to opravdava ono zbog čega mi jesmo ovdje i zbog čega nas ljudi izabrali. Apeliram na sve, a i vaše ponašanje potvrđuje da to razumijete i da ćemo svi zajedno ovo sve skupa pobijediti.
U ime predlagatelja gospodin Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zahvaljujem vam svima na konstruktivnoj raspravi i vašim prijedlozima. Ali dopustite mi da kažem nekoliko riječi kojima bih pojasnio određene nedoumice ili pitanja koja se nužno i ne tiču sama ova 4 zakona, ali se tiču pitanja koja ona inače u naravi rješavaju. Ovdje uvodno rečeno koliko je izdano dokumenata u prošloj godini, ja ću samo kratko ponoviti, izdano je u policijskim upravama i postajama 565.000 osobnih iskaznica, 385.000 vozačkih dozvola i 125.000 putovnica. Dakle gotovo u vlas milijun izdanih dokumenata u našim policijskim upravama i postajama. Rečeno je ovdje da za većinu tih dokumenata potrebno je doći dva puta unatoč mogućnostima koje su dane zadnjih godina da se za neke od ovih dokumenata kao što su putovnica, kao što je vozačka dozvola da se podnese zahtjev elektronskim putem, dakle da se ne dolazi onda dva puta. Moguće je promijeniti i boravište elektronskim putem bilo i ishoditi nekakve odnosno dati nekakve suglasnosti kao što je suglasnost stanodavca za prijavu prebivališta ili boravišta, kao što suglasnost jednog roditelja da drugi roditelj prijavi dijete ili da mu ishodi osobnu iskaznicu ili putovnicu, ali još uvijek unatoč naporima Vlade i resornih ministarstava, MUP-a, Ministarstva uprave, Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva, takve zahtjeve elektronskim putem podnosi još uvijek manji broj građana. Dakle, unatoč tome u 99 policijskih postaja i 20 policijskih uprava, dakle na 119 mjesta, izdano je milijun ovih dokumenata, što znači u naravi gotovo 2 milijuna dolazaka u tijeku prošle godine, tako je otprilike i svih drugih godina i zbog toga ovi zakoni se predlažu da ovi dokumenti, od kojih su tri osnovna dokumenta sa slikom koji nam koriste u različitim situacijama u pravnom prometu, moći će vrijediti i dalje. Nije namjera kao što je ovdje bilo rečeno, mislim da je to gospodin Žagar rekao, da se ovdje sprječava da građani plate kaznu. Ne, osnovna namjera je povjerenje u pravni promet, dakle nastavak pravnog prometa koji omogućuje normalnu komunikaciju građana, gospodarstava da i u ovo vrijeme teške situacije određeni sektori, segmenti društva posluju, da funkcioniraju i da nam omoguće da lakše prebrodimo ovo krizno razdoblje. Naravno da ovi dokumenti ako ih samo prizna RH neće moći ispuniti svoju svrhu. Pripremljene su već i čim Sabor, nadam se, izglasa ova četiri dopune zakona, ići će preko Ministarstva vanjskih i europskih poslova, uputit će se diplomatske note preko naših diplomatsko konzularnih predstavništva svim zemljama da prihvate ove naše produžene dokumente i tu činjenicu dakle da naši državljani ne mogu, kao i državljani gotovo svih ostalih zemalja ove dokumente zamijeniti u nekom redovitom, do sad uobičajenom postupku. Tako da i te situacije nekog nužnog putovanja za vrijeme ove epidemije, naših vozača koji obavljaju značajan posao dobavljajući nam robe iz drugih država i od naših proizvođača vozeći ih u druge države, dakle da oni mogu normalno funkcionirati u ovome razdoblju. Bilo je dotaknuto i pitanje prebivališta i boravišta, razmišljali smo i o promjenama ovoga zakona, znate da odlukom Stožera civilne zaštite nije moguća promjena, nije moguće putovanje osim u opravdanim slučajevima između različitih mjesta i stoga razmislit ćemo o mogućnosti elektronske promjene boravišta kad je to opravdano ili kad ono također istekne kao što su istekli ovi dokumenti. Boravište godišnje, ajmo reć kolokvijalno drugo prebivalište prijavljuje oko 140 osoba i nekima od njih naravno, u ovom razdoblju je isteklo ili će isteći i boravište. O tome ćemo razmisliti i eventualno po potrebi korigirati i taj propis. Mislimo da će ovim mjerama ostvariti se mogućnost pravnog prometa, fluktuacije građana u onoj najnužnijoj mjeri koja je sada moguća i dopuštena, a s time će ovo pitanje ja vjerujem i e-propusnica biti lakši i adekvatnije riješeno. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala. Molim vas da ostanete jer imamo tri replike. Prvi je kolega Ostojić, nakon njega kolega Žagar i onda kolega Bauk. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani državni tajniče. Ja nisam razumio da li građanin može promijeniti boravište ili ne ili je to isključivo skinuto za e-Građani? Ovo vas pitam iz razloga što ste spomenuli odluku Stožera, ne može niti jedan stožer to vam je taj primjer o kojem vam govoriti ukinuti postojeće zakonske odredbe, prema tome to se ne smije dogoditi to je primjer. Evo konstruktivno vam govorim da se to ne može u Hrvatskoj dozvoliti, znači ne možete ukinuti nekome pravo da promijeni boravište odlukom Stožera.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. U ovom trenutku nije moguće promijeniti prebivalište niti boravište jer bi se time naravno mogle dezavuirati odluke Stožera o ograničenju kretanja. Međutim, radit ćemo na tome da u opravdanim slučajevima omogućimo te promjene koje ne bi išle za time da se dezavuiraju odluke Stožera o ograničenju kretanja.
Hvala. Kolega Žagar izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče. Imat ćete podršku za ove mjere. Opći stav javnosti je da je Stožer odradio dobar posao iz jednostavnog razloga što su se prepustila ključna pitanja struci umjesto političarima, ključna pitanja struci i to je opći stav javnosti. I danas sam spominjao Središnji državni ured za digitalno društvo i tamo sam rekao da većina nas i ne zna šta on radi, ali to nije njihova krivnja. I u tom slučaju da prepustimo struci, tamo sjedi dosta stručnih ljudi u tom uredu da im prepustimo da oni odrađuju svoj posao onda vjerojatno ne bi ni imali ove danas probleme jer bi zaživjeli vjerojatno mnogi e-dokumenti. I na kraju da zaključim, neovisno o tome na koji način je Stožer došao do ovih ovlasti na koje upozorava kolega Ostojić, on radi dobar posao. Međutim ono što mi moramo razmišljati ni u jednom trenutku nijedan stožer ne može ukinuti demokratske standarde društva tj. staviti zakone ispod svoje razine.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Nakana ove Vlade da omoguće i da potakne hrvatske državljane i ostale strance koji zakonito borave da koriste elektronske usluge i one svakim danom sve više otvaraju, dakle sve je više mogućnosti da se elektronskim putem zatraži određeni dokument ili se daju određene suglasnosti kao što sam maloprije rekao. Odluke stožera ovdje ne mogu komentirati, ali mogu reći da naravno je cilj svih državnih tijela da te odluke stožera olakša, operacionalizira i da društvo lakše živi po tim odlukama koje naravno za određeni broj građana nisu uvijek lagane. Hvala lijepo.
I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Bauk.
Gospodine državni tajniče, preporučam vam da malo korigirate izričaj jer ste upravo rekli da je stožer stavio van snage Zakon o prebivalištu. To se inače u demokratskim zemljama zove državni udar, dakle malo korigirajte to, nađite neku bolju formulaciju. Ali intencija da bi promjena prebivališta dezavuirala mjere stožera nije točna jer bi se u ovom slučaju radilo samo o promjenama prebivališta koje bi ustvari imale za cilj da usklade zatečeno stanje s onima što bi onda pisalo u prebivalištu. Dakle ako bi netko tko ima sad prebivalište u Varaždinu, a sad se nalazi u Virovitici promijenio prebivalište na Viroviticu ne bi ničim intenciju stožera o zabrani kretanja, dapače, bilo bi bolje jer on iz Virovitice više ne bi mogao nigdje ić. Dakle intencija da se zbog prebivališta ne naruše mjere stožera nije logična, dakle to ne djeluje logično. Neko bi samo stavio boravište tamo gdje se nalazi i onda on to ne bi mogao napustit po isto važećim odlukama stožera. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Svaki građanin inače može promijeniti prebivalište boravište u roku 15 dana to prijaviti policijskoj upravi ili postaji. Mi ne možemo znati jeli zaista možda netko u zadnjih 15 dana prije donošenja ovih mjera promijenio prebivalište, ali vi time apelirate da priznamo i ono nelegalno stanje od ranije jer znamo da ima uvijek određeni broj ljudi koji ili iz komocije ili iz nekih očekivanja ili interesa ne prijavljuju prebivalište i boravište kako bi trebali po zakonu. Dakle za njih mi ne možemo sada mijenjati propise da bi onda takve ljude onda amnestirali od odgovornosti. Ali što ove mjere budu duže trajale, naravno da će tražiti odgovarajuće odgovore kroz zakone i druge propise ne možemo stanje cementirati. Ja se ne sjećam da sam rekao da je stožer stavio van snage zakon, mislim da ja to nisam rekao, ali ako sam upotrijebio neku slični izraz koji vas je na to uputio, ja se ispričavam nisam to kanio reći, a sigurno nisam rekao stavio van snage. Pravnik sam i to znam. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o dopunama Zakona o putnim ispravama, Zakona o osobnoj iskaznici, Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građanima u 13:33:30, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeće je izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Predlagatelj je Vlada RH. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite, izvolite g. Katić ispred MUP-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Vlada RH prihvaća ovaj amandman jer se njime nomotehnički uređuje članak i dorađuju izričaji zakonske norme kako bi bio jasniji.
Dobro. Želi li predstavnik predlagatelja očitovat se o podnesenom amandmanu? Ne. Dobro.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Vlada, amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a, izjašnjavanje smo proveli na sjednici i amandman je prihvaćen. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Tko je protiv? Nema. Tko je suzdržan? Jedan je suzdržan. I tko je za? Oprostite, dva nisam vidio. Pa utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. 128 je za i 2 je suzdržana. Sada krećemo sa prvom objedinjenom raspravom, to su 4 zakona: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana Svi su hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. od 899 do 902. Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Prije predstavnika predlagatelja, to će biti potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova poštovani Davor Božinović, kolega Bernardić tražili ste stanku. Možete tamo, svejedno, kako hoćete.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora danas je na dnevno redu prijedlog zakona o produženju putnih isprava osobnih iskaznica i ja zbog toga danas tražim stanku, jednostavno jer moramo shvatiti da u ovom trenutku postoje ljudi kojima također treba pružiti, produžiti sigurnost u ovom periodu. I zato tražimo da se naš prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetne od godinu dana, a ne od 3 mjeseca kao što je to predloženo, raspravi sutra prije podne, da se raspravi zajedno sa ovom raspravom o amandmanima i da se sutra u 12 sati taj zakon stavi na glasanje u Hrvatski sabor. Prilog toj tezi je da je taj zakon …
Kolega Bernardić, kolega Benardić samo malo vas molim. Dakle, može se tražiti stanka vezano za točke dnevnog reda. Vi ne tražite to nego tražite da se jedna druga točka dnevnog reda raspravi prije nego što je predviđeno. Dakle, sada niste u skladu s Poslovnikom.
Ok, rekao sam ako se produžuju iskaznice, putne isprave onda treba produžiti sigurnost građanima da ne moraju strahovati od otplate kredita. Pogotovo zbog toga što je taj zakon dobio potporu, dobio potporu od dijela zastupnika vladajuće koalicije na Odboru za financije. Prema tome, Odbor za financije je u ovom trenutku prihvatio prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetnike od godinu dana, predlažem vam predsjedniče sabora da to sutra uvrstite na dnevni red i da glasamo o moratoriju sutra u 12 sati kako bi ljudima u Hrvatskoj pružili sigurnost. Građanima da nastave s normalnim životom, a poduzetnicima da nastave s normalnim poslovanjem. Hvala vam.
Dobro, iskoristili ste zahtjev za stanku na način koji smatram da nije bio fer, ali to je vaša odluka. Kolega Glasnović vi se javljate isto za stanku.
Zahvaljujem. Tražim stanku da razgovaramo o ova dva zakona, konzultacija iz stranke ovaj kluba po pitanju iskaznica, isprava. To je usko vezano za Hrvate izvan domovine i tu je također gospodin ministar MUP-a još čekamo novi zakon o Hrvatima o državljanstvu, to još nije riješeno, dugo čekamo, ljudi zabrinjavaju problem, izdavanje ovih dokumenata traje mjesecima, godinama. Pitanje oće se taj postupak pojednostavit ili će se nastaviti ta sabotaža koja je već počela odavno, mi znamo kako je to išlo. Hrvat bi morao npr. iz Toronta u stvari Vancouvera u Toronto, 6 sati leta, onda bi morao ispunjavati test za hrvatski jezik, to sad po nekim novim najavama neće biti u novom zakonu, nakon toga bi dolazio u Petrinjsku, nakon toga bi morao u Črnomerac itd. Ta birokracija ona, to je namjerna sabotaža naravno, ako govorimo o demokraciji, ljudskim pravima, ali to je ljudima vani oduzeto, ti ljudi su državljani ove Hrvatske, RH. Tu neki su došli, lupili su im duplo oporezivanje, tu se slijeva novac, imaju kuće, oni, neki se ne mogu vratiti dosta brzo da riješe problem oduzete imovine, imovinsko-pravne odnose i pitanje kad će se taj zakon vezan, novi zakon o državljanstvu hoće se to ubrzat da se ti ljudi vrate, da se razbije ta blokada. Imamo ljudi vani npr. koji su nam potrebni kao npr. Hrvatsko-američko društvo profesionalaca mogu dati doprinos ovoj državi, ali ako govorimo o ljudskim pravima kako to ljudi vani vide. Oduzeto je pravo glasa, to nemaju, oduzeto je pravo na privatnu imovinu i naravno udar vidimo iz ljevičarskih medija po pitanju sloboda vjere, udari ovih crkva. I to kratko bi bilo to, da [[Upadica: Hvala vam.]] više ne glumimo demokrate ovdje.
Dobro, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj izvolite. Isto tako zahtjev za stankom?
Hvala lijepa. Evo, tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta. Tema je produljenje, jedna od tih je osobne iskaznice jer rokovi o mjerama koje imamo je teško ostvarivo i smatram da je to dobro. Međutim, također, trebalo bi ovdje kad govorimo o osobnim iskaznicama, dokumentima, progovoriti o ljudima koji žive na određenim područjima, a ne mogu plasirati svoje proizvode na tržnice. Pa, pošto je ovdje i ministar i šef Nacionalnog stožera civilne zaštite, nikako mi nije jasno da u trgovačkim lancima se prodaju strani proizvodi iz Italije, Španjolske, sad će njihove jagode, vrgorske jagode neće moći, sadni materijal će moći se, neće moći prodavati se na tržnicama, a zbog čega ne bi mi organizirali na tržnicama i nije mi jasno zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci rade gdje su strani uvozni proizvodi? Uvoz nas je uništio, sigurnost ljudi, u ovome trenutku, poglavito poljoprivrednika je ključ cijele priče. Uzorimo Hrvatsku i omogućimo da poljoprivredni proizvodi se prodaju na otvorenim tržnicama uza sve mjere sigurnosti. Ljudi su u ogromnim problemima. Neće mljekari, sirari, ljudi koji prodaju povrće, voće, moći prodavati svoje proizvode i ugroženi su im sigurnost. U ovome trenutku nema većega prioriteta nego samodostatnost jer krive politike koje smo vodili do sada su pokazale da je Hrvatska neobrađena država, neobrađeno poljoprivredno zemljište. Umjesto da pozivamo kupujte domaće na našim tržnicama, uza sve mjere sigurnosti, pa volonteri će osiguravati bolje nego u trgovačkim lancima sigurnosne mjere. Zato još jednom, podržajem ovaj prijedlog koji daje Vlada [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ali napokon otvorite tržnice [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega.]] da omogućimo prodaju domaćih proizvoda.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo s radom u 11 sati točno. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege kao što sam i najavi prije stanke raspravljamo o 4 zakona iz nadležnosti MUP-a. Podsjetio bih s obzirom na dogovor koji smo postigli, predlagatelj će govoriti 20 minuta, klubovi 10 minuta i pojedinačne rasprave biti će 5 minuta. Sada bih molio da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje zakona da poštovani Davor Božinović, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče sabora. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici, neću ja govorit 20 minuta ali pretpostavljam da će biti ovaj pitanja, pa radi se o 4 zakona, dakle o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, o sigurnosti prometa na cestama, o nabavi i posjedovanju oružja te Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Dopune se predlažu iz razloga da građani u što manjem broju s obzirom na okolnosti proglašene epidemije dolaze na šaltere policijskih uprava i postaja te da se kroz smanjenje bliskih kontakata zaštite i građani kao i službenici koji provode upravne postupke. Primjerice u 2019. i policijskim upravama i postajama izdano je 565.524 osobnih iskaznica, 284.559 vozačkih dozvola i ti postupci izdavanja osim ukoliko nisu elektronski podrazumijevaju da građani dolaze 2 puta na šaltere upravnih poslova, prilikom podnošenja zahtjeva i radi preuzimanja izrađenih isprava. Dopunama zakona o osobnoj iskaznici predlaže se dakle da se građanima u situaciji nastaloj zbog epidemije bolesti Covid-19 omogući korištenje ranije izdane osobne iskaznice koja bi se smatrala valjanom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi im se omogućilo u istom roku i preuzimanje izdanih osobnih iskaznica. Da ne ponavljam obrazloženje jer ono je za svaki zakon isto. Dakle, isto bi vrijedilo i za Zakon o sigurnosti prometa na cestama, dakle vezano za ranije izdane vozačke dozvole koje bi se smatrale valjanima najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi se time omogućili građanima i da pojedine radnje koje su dužni učiniti u određenom roku kao što su odjava vozila kojeg privremeno ili trajno neće koristiti, preuzimanje izrađene dozvole, obavljanje nadzornog pregleda i drugo, mogu poduzeti također najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Što se tiče dopuna Zakona o nabavi i posjedovanju oružja omogućilo bi se vlasnicima korištenje ranije izdanih oružnih listova koji bi se smatrali valjanim najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije kao i radnje koje su dužni poduzeti u rokovima propisanim zakonom, kao što je podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja, poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i sl. I konačno, dopunom Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana predlaže se da se građanima za vrijeme trajanja epidemije omogući korištenje putovnice kojoj je istekao rok važenja najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije prvenstveno radi povratka u RH hrvatskih državljana kojima putovnica istekne za vrijeme trajanja epidemije, a nalaze se u inozemstvu. Evo, ja mislim da je to prilično jasno i ne bih naravno osim ukoliko ima pitanja išao u daljnje obrazlaganje.
Imamo 8 replika zbog toga što se iz Kluba zastupnika SDP-a prijavilo 3 zastupnika, može maksimalno 2, pa vas molim samo između sebe da kažete tko neće replicirati jer ste se javili kolega Vidović, Ostojić i Maras. Kolega Vidović nećete, dobro, a pardon kolega Ostojić. Onda idemo redom, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Ministre jasne su ove mjere zbog smanjenja fizičkog kontakta naših građana kod izrade određenih dokumenata koji su im istekli. Međutim, ja vas evo ukazao na jedan ne mogu kazat, recimo sada imamo ove mjere da ljudi su iz svojih mjesta gdje žive ne mogu pristupit bez ovaj propusnica u druga mjesta. Nelogično je npr. da mjesta kao moj Sinj, bivša općina Sinj ima 6 lokalnih samouprava i naravno da je nelogično da neka manje općine nemaju mogućnosti ni banke, ni bankomata, starije osobe ne mogu doći na to područje, pa mogu li se te mjere što bi bilo zdravologički proširiti na bivše aglomeracije tj. bivše nekakav način da te općine i gradovi su povezani, jednostavno središte je npr. Sinj sve se nalazi u Sinju, tako da bi olakšali komunikaciju, a mjera bi se pridržavali. To je vrlo bitno. I još jedno pitanje koje sam vam postavi kratko, što je sa tržnicama i domaćim proizvodima? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo hvala lijepo gospodine zastupničke, prvo kad govorimo o propusnicama evo vi znate sve što i radimo ovih dana je vezano za provođenje epidemioloških mjera koje nam trebaju pomoći da zaraza u Hrvatskoj ne dosegne eksponencijalni rast i prema svemu što vidimo, barem posljednjih dana, mi situaciju u toj mjeri držimo pod kontrolom, dakle rast u Hrvatskoj je linearan, on nije eksponencijalan da bi to bilo jasnije. Najpoznatiji znanstvenici iz ovog područja su vrlo rano upozoravali, a mi smo vrlo rano čitali i vrlo rano o tome i promišljali i donosili odluke, to otprilike znači da ukoliko zakasnite tjedan dana sa nekom odlukom, da je broj zaraženih a onda, povezano sa time i broj koji … Molim? [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo samo, završite, imate minutu.]] Aha, ja se ispričavam. Oke. Mi smo dakle napravili jedan sustav koji nam sad imamo, jutros je bilo negdje oko 520 tisuća izdanih e-Propusnica, dakle to je, mi se otprilike približavamo tom optimalnom broju koji nam onda omogućuje sve ovo, kao što i znate, od ideje do realizacije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] je trebalo nekoliko dana.
Kolega, samo malo, ministre, ja vas molim, držimo se minute. Sada sam pustio pa u idućim odgovorima, još se [[Upadica: Oke, evo ja stvarno nisam vodio računa o tome]] osvrnite na to [[Upadica: Htio sam objasniti, ali dobro.]] Može [[Upadica: Tržnice upravo danas teku razgovori sa svim … Molim?]] U idućem. U idućem. Ne, čekajte, samo malo. Neki sad potiču da se odgovori, drugi dobacuju da je isteklo vrijeme. Nije nitko dobacivao, evo, pitajte kolegu Zekanović. ... [[Upadica se ne čuje.]] da, da, e. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nećemo imati svi dvije minute, imat ćemo svi jednu minutu pa vas molim ministre onda odgovorite na ovo u drugom pitanju, dotaknite se toga. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, vi u vašim dakle javnim nastupima često zahvaljujete ljudima koji su na prvoj crti dakle borbe protiv virusa. Među njima su i navijačke skupine iako ih vi nikad ne spominjete nego govorite o mladim, dakle ljudima. Samo da hrvatskoj javnosti pojasnim, dakle trenutno su u Zagrebu navijačke skupine angažirane na 3 područja, oni dostavljaju hrane i lijekove starijima osobama i osobama u samoizolaciji. Dežuraju u pučkim kuhinjama, rade dakle red, socijalnu distancu i premještaju stvari ljudima koji su stradali potresu. Pa u kontekstu toga što oni sad trenutno rade, možete li hrvatskoj javnosti pojasniti da li ćete i dalje inzistirati na Zakonu o navijačima koji ih se kažnjava od 15 do 30 tisuća kuna za 0,5 promila, a ljude koji krše samoizolaciju 8 tisuća kuna. Mislim, to je duboko nepravedno pa odgovorite hrvatskoj javnosti to.
Izvolite.
Ja bi, poštovani uvaženi g. zastupniče, iskoristio ovu prigodu i zahvalio se svima, uključujući i pripadnicima navijačkih skupina koji u ovo vrijeme volontiraju i pokazuju solidarnost sa onim članovima društva koji su ili dio najugroženijih skupina ili jednostavno ne mogu ostvariti sve one potrebe, prije svega vezano za nabavku koje je, kao što i sami znamo, ograničena. Dakle, još jednom se zahvaljujem svima, a o mirnodopskim temama onda kad prođe epidemija. Što se tiče, jesmo ušli u crveno?
ne, ne može. Idemo sada na 3. pitanje, 3. repliku, kolega Vidović, izvolite. Nemojte kolega Bulj zbunjivati ministra.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, zanima me samo kratko i jasno, jedno pitanje. Da li je 9. siječnja doista održan sastanak u Vladi, kao što je ustvrdio kolega Bačić prije neki dan u vezi sa koronavirusom. I drugo, kako je onda moguće, ako je održan taj sastanak da ove mjere već prije 15 ili 20 dana nisu bile na snazi?
Uvaženi g. zastupniče. Hrvatska Vlada, premijer, njegovi suradnici su vjerojatno među prvima detektirali da se nešto događa u Kini i da to treba pratiti. Međutim, i onda, a i danas, a onda pogotovo još uvijek je bilo previše nepoznanica da bi se moglo govoriti o tome hoće li taj virus doći u Europu, kako će se širiti, nije bilo dovoljno informacija. Međutim, činjenica je da se razgovaralo i da nas ova epidemija nije iznenadila u odnosu na neke druge države, pa i nama susjedne države jer da je tome tako govori podatak da mi imamo linearni rast, a neke puno veće i razvijenije države sa kojima smo se i tada gledali što oni poduzimaju su ipak izgubile stvar iz kontrole.
Hvala. Idemo sada na kolegu Bileka. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. potpredsjedniče hrvatske Vlade. Uvažene kolegice i kolege. Mislim da je za svaku pohvali i ova 4 zakona koja su nam danas na dnevnom redu da bi se stvarno poštivali sve ono što Stožer civilne zaštite i njegove preporuke, sve ono što on predlaže, s te strane evo zahvaljujemo vama i svima u Stožeru na predanom radu i na mjerama koje su uvođene. Mislim da treba zahvaliti svima, uključujući znači od med. sestara, od doktora, liječnika, vozača i svih ostalih, ali naravno, ne treba zaboraviti i sve ostale naše građane, sve ljude koji rade u građevini, ali prvenstveno i naše poljoprivrednike koji bi se trebali brinuti za samodostatnost naših proizvoda, pa s te strane, evo, ja dopunjujem ono pitanje od svojega kolege, a vezano je tržnice, jučer ste najavili da bi moglo ići u određenom smjeru mogućnost prodaje proizvoda na tržnici pod određenim ograničenjima, pa vas molim evo odgovor, kad, kad se to može očekivati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle kao kad su se otvarali zatvoreni dijelovi tržnica, mi smo uključili i lokalne stožere civilne zaštite, upravo dok mi razgovaramo, traju sastanci s video-konferencija sa svim stožerima i udrugu gradova i udrugu općina, a radi se o tome da oni znaju otprilike koji su uvjeti, prije svega epidemiološki uvjeti, dakle ograđen prostor, određen broj ljudi koji u jednom trenutku može biti, razmak između prodajnih mjesta i u trenutku kad mi dobijemo povratnu informaciju kao kad je bilo u prvom slučaju sa zatvorenim dijelovima tržnica kad dobijemo potvrdnu informaciju lokalnih stožera da su poduzete sve mjere odluka će se pustiti i bit će objavljena. Ja očekujem da to može biti vjerojatno već i sutra.
Idemo sad na kolegu Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče kao ministru unutarnjih poslova prvenstveno vas pitam, vezano je i uz ovaj zakon, tu prvenstveno pokušavate znači zaštiti stanovništvo od nepotrebnih kontakata i to svakako pozdravljamo. Ali ću postaviti pitanje da li se dovoljno štite i policajci koji su u kontaktu, svakodnevno zaustavljaju nas i provode ove mjere koje su sada ograničavanja kretanja i u doticaju sa brojnim ljudima. Vidli smo da je bilo i prozivki na količinu opreme, dostatnost opremanja, pa vas pitam direktno, da li svi policajci i službenici koji rade sa građanima imaju dostatna sredstva zaštite, da li su ona dovoljno kvalitetna jel vidio da je prva linija obrane na koju dolaze i kad dolaze iz inozemstva iz bilo kojega područja, upravo je policija ta koja ih prima pa je vrlo izrazito važno da je policija zaštićena na najvišoj mogućoj razini. Da li je to tako trenutno u Hrvatskoj?
Odgovor izvolite.
Ja vam se prije svega zahvaljujem na pitanju i na tome što pokazujete brigu za policijske službenike i službenice koji jesu među najugroženijim djelatnostima u ovoj krizi. Oni svi imaju zaštitnu opremu i nema policijskog službenika pogotovo koji je u kontaktu sa građanima koji nema zaštitnu opremu. Ono što je također činjenica zaštitna oprema je u ovom trenutku pitanje koje je najaktualnije u svijetu, međutim mi smo kroz i kontakte i nabavke prije svega velikog količine te vrste zaštitne opreme jer nije ista naravno za medicinsko osoblje u intenzivnim ambulantama i drugo osigurali da hrvatski policajci uključujući i druge žurne službe imaju zaštitnu opremu, a i ova promjena e-propusnica koja se zapravo provjerava na kontakt mobilnih telefona, odnosno na blizinu očitavanjem QR koda je zapravo doprinos tome da se smanje nepotrebni fizički kontakti odnosno dodiri.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre prvo ću konstatirati da je Hrvatska imala jednu golemu sreću što nije bila europska zemlja koja je prva doživjela zarazu korona virusom. Da smo bili na mjestu Italije imali bi vjerojatno talijanski scenarij. Rekli ste maloprije da su tjedni, da je jedan tjedan jako bitan da zaraza rasplamsa ili suzbije, pa me zanima zašto niste krenuli tjedan dana ranije u ove mjere kad ste već vidjeli što se događa u Italiji? Je li razlog možda bio to što ste imali izbore u HDZ-u pa se nije krenulo s mjerama jer ste sami rekli da je jedan tjedan bitan, znači mogli smo biti puno bolje, ako ste dobro rekli. I drugo pitanje jeste li odustali od one sulude namjere praćenja mobitela znači hrvatskim građanima?
Odgovor izvolite.
Što se tiče ovih konstatacija mi svakim danom znamo nešto više o ovoj epidemiji nego što smo znali ranije. Ja ću vas podsjetiti da je sabor čini mi se 19.3. bez rasprave izglasao promjenu Zakona o civilnoj zaštiti kojom je nacionalni odnosno Stožer Civilne zaštite RH dobio ovlasti da donosi mjere temeljem inputa struke, a koje se onda trebaju osigurano provoditi na nižim razinama s obzirom da je organizacija civilne zaštite i po Ustavu u nadležnost lokalnih i regionalnih samouprava. Što se tiče drugoga, to nije pitanje iz resora MUP-a ono što je važno, to je da mi [[Upadica: Hvala, završite rečenicu.]] naravno promišljamo o svim mogućnostima kako bi se smanjilo širenje zaraze, kakvo je rješenje ovog pitanja i kako će ono izgledati ja vam to u ovom trenutku ne mogu reći jer nije to resor unutarnjih poslova i mislim da ovo kako se sada stvari razvijaju nas uvjerava da zapravo i ove metode koje su već primijenjene i koje su iz nekih drugih vremena mogu davati rezultate. Naravno sve će ovisiti [[Upadica: Hvala.]] o tome kako se situacija sa epidemijom bude razvijala.
Kolega Mars izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kao što vam je poznato Zagreb je prije nešto manje od 2 tjedna pogodio razoran potres koji je još dodatno pogoršao situaciju u Gradu Zagrebu vezano i uz ovu nažalost krizu koju imamo. Rekli ste sami da smo izmijenili Zakon o civilnoj zaštiti, ja vam mogu reći da u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju, da ljudi čekaju jako puno na najosnovnije stvari i ono šta bih vas htio ovdje zamoliti je da obratite pozornost na sigurnost u Gradu Zagrebu, pogotovo zato što je jako puno ljudi izašlo iz svojih nekretnina i stanova i tražim od vas da pojačate sigurnost u centru grada da nadzor policije bude veći nad tim nekretninama, da osiguramo nekretnine naših sugrađana i s druge strane da se osiguraju sva opasna mjesta od prolaza jer ima jako još puno građevinskog materijala koji može pasti sa tih zgrada. Ono što mislim da, da nažalost kasno u Gradu Zagrebu je i svo to osiguranje odnosno reparacija i osiguranje tih objekat, tako da vas molim [[Upadica: Hvala.]] da što prije to osigurate. Sa druge strane zahvaljujem se vatrogascima koji neumorno rade već 2 tjedna iz cijele Hrvatske i pomažu našim sugrađanima da što prije dovedu svrsi određene svoje objekte. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo, ja mogu samo reći i ono što sam i jučer javno kazao o podacima o kriminalitetu u RH, on je u padu, vjerojatno i zbog svih ovih mjera ograničenja kretanja i sada nemamo vremena za analize. Što se tiče sigurnosti objekata u Zagrebu, policija zajedno sa drugim službama je odmah izašla na teren i hvala Bogu naknadnih nekih incidenata te vrste nije, nije bilo osim evo nesretnog slučaja vatrogasca koji je poginuo i naravno prvog slučaja djevojčice koja je poginula tijekom potresa, dakle sve raspoložive snage policije osiguravaju ne samo centar Zagreba, ali pojačano centar Zagreba i ja stvarno u ovom trenutku nemam nikakve informacije dapače o tome da ima nekog većeg kretanja dijela razbojništva, ali shvatio sam vašu poruku [[Upadica: Hvala.]] i budite uvjereni da će policija i taj dio posla odraditi.
Kolega Vlaović, vi ste zadnji izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, pozdravljam ovu odluku da se produži rok za produženje dokumenata građanima da ne vrše pritisak na policijske uprave, al naš je prijedlog da to produžite na 60 dana jer mislim da je 30 dana prekratak rok. I drugo vezano da su nositelji odnosno imaoci dozvole za nošenje i držanje oružja i lovci, od 1. travnja je nova lovna sezona, pa evo pitanje na koji način lovci mogu otići u lovišta, treba nahraniti divljač, treba brinuti da nema krivolova, treba spriječiti širenje zaraznih bolesti i mislim da bi bilo dobro i tu poruku poslati našim lovcima da prate i da čuvaju svoje zdravlje, ali naravno moraju brinuti i o svom lovištu. Hvala.
Odgovor.
Evo hvala, vrlo kratko uvaženi gospodine zastupniče, ova odluka je produžena 30 dana od proglašenja prestanka epidemije, dakle ne od danas ili od momenta usvajanja zakona nego onda kad ministar zdravstva proglasi kraj epidemije od tada se ovaj računa 30 dana. Ja bi volio da je, da to bude čim prije, ali u ovom trenutku nitko ne zna kad je taj dan, kad će on proglasiti kraj epidemije. Ovisit će naravno o razvoju situacije. Što se tiče lovstva, mi smo imali neke upite, međutim stav, ja moram evo to reći, epidemiološke struke u ovom trenutku je da lov nije poželjan jer predstavlja epidemiološki rizik, pogotovo s obzirom da lov u Hrvatskoj, a i ne samo u Hrvatskoj nije samo lov nego uključuje i još niz aktivnosti prije i poslije lova gdje bi bilo teško održati povoljnu epidemiološku situaciju.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Nema više replika tako da možete na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državni tajniče, sada ćemo naravno u svojim raspravama krenuti od sadržaja samoga pa je možda evo i ministru ono što bude čuo, a ono što ne sigurno će mu biti preneseno, biti pitanje opsežnosti izmjena koje su poduzete. Ovdje smo gledali naravno mogućnost odgode, pozdravit ćemo, ja vjerujem da ćemo svi ovdje reći da je to razumno, ali u onome opsegu u kojem smo tražili bilo je mogućnosti solidariziranja sa cijelom, cjelokupnom situacijom u kojoj se nalazimo, gdje je bilo rečeno rezat će se sve što se može. Pa ću postaviti pitanje, da li je prijedlozima ovih zakona rezano sve što se moglo? Imamo i cijene izdavanja dokumenata koje su na snazi negdje od 2014., '15. godine, dakle evo ispravite me ako griješim, tada su određene. Sada da li postoji prostor da bi se nešto učinilo po ovome pitanju? Da li je i tadašnja rasprava koja je za osobne iskaznice kad su se uvodile sa elektronskim čipom pa je 79 i pol kuna bilo predmet rasprave, ja nisam vidio koja je to kalkulacija, koja je cijena izrade samoga dokumenta i na kraju da li sada postoji prostor u kome bi se moglo nešto učiniti pa da makar kroz jedno vrijeme i na ovome području kažemo evo oslobađamo građane jednoga dijela obaveza u trenutku kada je njima najteže. Postavit ću ijedno drugo pitanje za osobne iskaznice, a to je mogućnost da bi se nešto i dostavilo, isto tako i za putovnice. Pa onda stoji ovako navedeno da naknada u iznosu od 30 kuna je za dostavu putovnice na adresu prebivališta ili boravišta u slučaju kad je zatražio građanin. Da li stvarno košta to 30 kuna, s obzirom na količine sigurno je da MUP može organizirati puno povoljniju dostavu. Ako trgovački lanci putem Internet prodaja organiziraju za značajno manje iznose i ja smatram da bi se ovdje mogao tražiti prostor jer evo imali smo prije nekog vremena izmjenu zakona gdje su sredstva za, prikupljena sredstva za izradu iskaznica za poljoprivredne proizvođače kojima oni dokazuju da su osposobljeni za rukovanje pesticidima koja se naplaćuju 30 kuna odjednom postala slobodna sredstva. Vlada je predložila izmjenu kojom se ta sredstva mogu potrošiti i za neke druge namjene. Ako poljoprivredni proizvođač plati tu iskaznicu 30 kuna za njenu izradu i nakon toga ostane višak sredstava onda vas pitam koliko košta izrada iskaznica, ona stvarna cijena koštanja. Da li na tome netko, da li netko ide zapravo nešto sitno ušičarit, pa onda postavi se slično pitanje i za ovu dostavu, po kojoj cijeni, evo ja ću reći primjer Hrvatska pošta može dostaviti iskaznicu. Ako sada sve govorimo, pa evo Vlada je donijela radit će Internet portal za prodaju proizvoda, znači idemo, digitaliziramo se kao društvo da li je 30 kuna primjereno ili može biti značajno niže. Smatramo u klubu da može biti značajno niže. Zapazio sam i jedan detalj koji se odnosi na pitanje putovnica, a to je da se produžava i njihovo važenje. Jedino što nisam primijetio u ovome prijedlogu na koji način je to usklađeno sa drugim državama, jer putovnica je dokument kojim se putuje u neku stranu državu. Ono što je praksa do sada bila da kada dođete na granicu i utvrde da vam je dokument istekao praktično su vas tretirali kao pokušaj ilegalnoga ulaska u državu. Da li je moguće u neku drugu državu sada sa putovnicom kojoj je istako datum, kojoj ćemo mi ovakvim produženjem dati novi legitimitet, ući u bilo koju drugu državu. Većina zemalja, pa isto tako i RH, a to stoji i na stranicama ministarstva propisuje da putovnica treba vrijediti najmanje 3 mjeseca ili neko drugo razdoblje …/nerazumljivo/… od trenutka kada bi završio put u toj zemlji. Npr. BiH je napisala stranac koji ima namjeru ostvarit pravo na privremeni boravak u BiH mora ući sa putovnicom čija je važnost najmanje 3 mjeseca duže od perioda na koji ima namjeru tražiti odobrenje privremenog boravka. Znači, da li produženjem putovnice mi postižemo ijedan cilj i to je ključno pitanje. Ja razumijem kada postoji humanitarni dio povratka naših građana u RH, ali tu isto tako i konzularna predstavništva mogu brzo reagirati pa ako imamo mogućnost da se ubrzanom postupku koji se posebno naplaćuje žurno izdaju dokumenti, naravno da za hrvatske građane treba to u ovome vremenu osigurati po redovnoj cijeni jer sad bi svakako bilo neprimjereno ako želimo nekog našeg građanina vratiti u RH gdje on će susrest se i sa mjerama izolacije i zapravo da i pomognemo svima onima koji su se našli u toj situaciji da je sada izdavanje dokumenata prioritet i ne treba na tome stvarati možda uvjete kao što su bili i do sada. U samom pitanju ministru tijekom njegovoga izlaganja upravo sam i upozorio i na pitanje maski, prvenstveno one koje se nazivaju zaštitne maske da ne budu pamučne jer u onome opsegu u kojem oni kao policajci rade sa građanima moraju imati najkvalitetniju opremu, a i za takve zaštitne maske je propisano da je trajanje praktično unutar jednoga dana i da bi trebalo mijenjati i to stvarno bi bilo velike količine da se ne dogodi da policija bude u bilo kojem obliku prenositelj virusa i stoga što nisu imali adekvatnu opremu. Vidimo da je Austrija od 1. travnja uvela obvezu da građani prilikom ulaska u trgovine čak moraju im trgovački lanci sami ponuditi besplatnu masku, pa se to ovih dana uvodi, pa bi ja isto tako rekao nije to samo zakonska zaštita koja se treba provesti, nego isto tako i zaštita na način da policija štiteći svoje policajce i službenike omogući upravo tako da oni koji bi mogli biti ugroza da budu dodatno zaštićeni. Još jednom o ovome, ovim, prijedlogu ovih zakona Klub Nezavisne liste mladi će dati potporu, ali evo zamolit ćemo i ministarstvo da u daljnjim postupanjima i razmotri upravo neki od ovih argumenata koje smo naveli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na drugi klub zastupnika, to je Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dakle 4 zakona o putnim ispravama, osobnoj iskaznici i sigurnosti na prometa na cestama drugim riječima vozačke dozvole i oružni listovi, sve situacije u kojima je potrebna, za koje su potrebni dokumenti i sva 4 zakona odnose se na produženje valjanosti dokumenta za vrijeme trajanja epidemije plus 30 dana nakon prestanka epidemije. Jedna fus nota ovdje vidla sam sad je dok ovdje sjedimo je došao amandman, prijedlog amandmana Kluba HDZ-a koji traži da se u Zakon o putnim ispravama unese formulacija proglašenja okončanja epidemije, dakle ne samo konac epidemije nego službeno, mislim da je to dobro, da to treba unijeti u sve ove zakone. Dakle, treba formalizirati tu situaciju ne kad se čini da je prestala ili, nego da to zaista treba biti formulacija službenog proglašenja okončanja epidemije i za to vezati sve ove datume i sva produljenja. Svugdje je jasno, u sva 4 zakona je jasno naveden naziv epidemije o kojoj se radi dakle Covid-19 što je također važno zato da se zna da se sve ovo, sva ova produljenja i to bi trebalo, time bi se trebalo rukovoditi i kod svih ograničenja koja se uvode da se ne uvode načelno pa će ih se onda ukinuti, nego se uvode konkretno vezano za upravo ovu epidemiju, ne za neku drugu pošast, ne za neku drugu elementarnu nepogodu, zato upravo da znamo da je to striktno vezano za izvanrednu situaciju prouzrokovanu ovim virusom, da ne dolazimo u situaciju da se bilo šta od toga zalijepi i ostane i nakon ove konkretne epidemije. Problem na koji je i kolega Panenić ukazao vidimo i mi, dakle da se ovim, sa ovim zakonima produljuje se trajanje važnosti putovnica i osobnih iskaznica, međutim s njima se samo može u tom slučaju izaći iz zemlje, ali ne može se ući u nijednu zemlju. To mislim da je posebno važno za ljude koji žive u pograničnim područjima sa susjednim zemljama BiH, Mađarskom, Srbijom, Crnom Gorom, ali i Slovenijom, dakle ljudi koji iz bilo kojeg razloga imaju potrebu i na taj način organiziran život da moraju prelaziti granicu. E sad, jedan način kako bi se to moglo riješiti je da se postigne sporazum barem sa susjednim zemljama ili da se sa hrvatske strane pošalje službena nota da naše putovnice i osobne iskaznice su valjane bez obzira što su iste, što im je datum istekao, valjane do službenog proglašenja okončanja epidemije. Zato jer inače od tog produljenja zapravo nema puno koristi osim da čovjek može kad prođe epidemija produžit te svoje dokumente bez bilo kakvih poteškoća. Ali u ovom trenutku mislim da bi bilo, dakle dva su moguća rješenja, jedno je ili da se barem u takvim situacijama na neki način omogući produženje tih dokumenata, mislim u prvom redu na putovnice i osobne iskaznice ili da se sa barem susjednim državama ako ne i susjednim državama i državama EU postigne sporazum odnosno da ih se službenom notom obavijesti da naše putovnice i osobne iskaznice s kojima se može putovati vrijede, dakle, da su važeće do okončanja epidemije. Evo, to je naša sugestija kako bi ova mjera imala faktički onaj učinak koji se čini da je intencija u ovim zakonima i Klub GLAS-a će podržati ove zakone. Hvala.
Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite. Mislite kad dođete na kraj? Dobro.
E, poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici mislio sam da će se dogoditi čudo pa da će ministar nakon više godina osim šta je eto uvodno izložio oko zakona i ostati u ovom saboru, ali očito da ta loša navika, a to je da ne brani one zakone koje bi trebao i da da obrazloženja se nastavlja. Prije svega želim reći da u ovim zakonima koji očito služe za bacanje prašine u oči. Evo sad smo čuli od ljudi koji su se s tim bavili i kolega Panenić je rekao ta dokument ne služi apsolutno ničemu ako ne valja. Šta vam vrijedi da odete van zemlje ako se ne možete vratiti nazad u nju. To se može djelomično ažurirat kroz …/nerazumljivo/… kroz sustave, kroz molbe i slično ali to nije dobro rješenje. Mislim da time zapravo treba ukazati koliko ovi zakoni služe samo za mazanje očiju, kao činimo uslugu našim ljudima i građanima, a zapravo su potpuno bez svrhe. Što se tiče samog dana prestanka epidemije mislim da tu ne treba komplicirati, ona je započela onog trenutka kad je proglasio ministar zdravstva pa i prestaje onog dana kad on isti takav dokument izda. Što se tiče obustava koje su ovdje napravljene, ok, važenje vozačke dozvole itd., ali mislim da bi puno važnije upravo u skladu s obrazloženjem koje je dato, a to je da je cilj da se ljudi ne bi skupljali, da bi se smanjili socijalni kontakti i zaštitili građane bilo potrebno napraviti isto ono što su Slovenci napravili, a to je pitanje obustave obaveze obavljanja tehničkih pregleda i produljenje važenja prometnih dozvola. To je situacija koju mi u ovom trenutku imamo i ne znam koja je veća opasnost od toga da imao nepregledano vozilo koje je vjerojatno tehničko ispravno, ali će biti tehnički ispravno ili okupljanje u stanicama za tehnički pregled vozila u kojemu se ugrožavaju i oni koji tamo dolaze na te preglede, pa i oni koji naravno moraju izaći iz kuće iako se stalno govori stay home i oni koji rade u takvim, u takvim stanicama i moraju raditi tehničke preglede. Prema tome, člankom 256. u kojemu bi se to moglo bez ikakvog problema sad dodati na isti način kao što je riješeno za ostale dokumente. Mislim da bi šteta bila manja. Ja bi želio također naglasit da ovo pitanje graničnih propusnica u kojoj već vidimo 20% građana RH ima propusnicu. Kakav si to građanin RH ako nemaš propusnicu, to je stvarno ono sramota. Mislim da je to situacija koja samo pokazuje koliko je to potpuno krivo napravljeno. Jer u onom momentu kad iz Komiže ne možete otići u Vis, a pumpna stanica u Komiži ne postoji to samo pokazuje paradoks koliko smo nesposobni napraviti suvisle granice za određena područja. Taj izolirani otok, koji je izoliran i inače sam po sebi, dovodimo ih u situaciju da moraju ići u Vis, dobit propusnicu da bi mogli iz Komiže ić napuniti gorivo u drugu općinu. Kad mi netko kaže za granicu između Ružića i Drniša ili situaciju u kojoj žena iz predgrađa Sinja koje je 100 metara udaljena samoposluga ali se nalazi u Hrvacama, mora otići u Sinj da bi dobila propusnicu da bi otišla do te samoposluge. Kad meni netko kaže da je to sve skupa logično, ja moram reći da je to najgore ugrožavanje policijskih službenika za koje treba znati da ih ima već više od 100-tine koji se nalaze u samoizolaciji, da su neki nažalost sa potvrđenim korona virusom, a gospodin ministar kaže da imaju zaštitnu opremu. Evo, otiđite gore, policajka na ulazima, na ulazu u ovu ININU zgradu nema rukavice, nema masku. Ja neću reći da ministar laže, ali to otiđite sami pogledati. Što se tiče teritorija o kojem govorim, mislim da je potpuno trošenje resursa, a je potpuno trošenje situacije i kažem suvisla područja bi imala logiku, pola miliona propusnica je birokratiziranje koje nas dovodi do toga da ugrožavate one koji trebaju pregledavati to sve skupa. Postoji sustav sa kojim se to može riješiti, a ja mislim da ovakvi paradoksi, a to je da odgovornost zapravo na firmama ili na lokalnim stožerima ili na državnom stožeru dovodi nas do toga da će stvarno biti sramota ako nemaš propusnicu i ako se ne možeš šetati okolo. Ja ne znam koji je cilj ove mjere, ali ako želite ograničit kretanje onda to treba biti u izuzetnim situacijama i propusnica treba tome služiti. Danas, ja vas samo pitam kako bi to izgledalo u Zagrebu, zašto nemamo granice po kvartovima, zašto vi koji ne živite u Zagrebu, malo promislite, da se u Zagrebu s ovom količinom ljudi koju imate onaj koji živi na Pešćenici ne smije doći na Jarun, to su puno veće koncentracije građana itd. Prema tome, mislim da bi trebalo i te kako razmisliti o tome da vidite o onome što sam već prije 10-tak dana ovdje govorio. Danas imamo zakona o kojima ovaj sabor najviše zakonodavno tijelo raspravlja o tome koliko će važit osobna, putovnica itd., koje zapravo ne koriste ničim, niti možete putovati, niti vas druge države primaju, ali o pravim stvarima ne razgovaramo. Jer kad netko kaže da neće trenirat niti ima namjeru kršit ljudska prava, niti trenirat strogoću, ovo je upravo treniranje strogoće. Kao i onaj zakon koji govori o kontroli mobitela. Neefikasno, nepotrebno i to je ono što nam zaista u ovom stanju koje jeste izvanredno bez obzira što nije proglašeno ne treba. A da li treba donositi zakone koji ograničavaju ljudska prava ili ne, evo ovo pokazuje. Zašto ove zakone donosimo, a zakone o ograničavanju kretanja nemamo. Prema tome, to je samo situacija u kojoj se zapravo stimulira i kršenje samoizolacije, rješenja, trenira se strogoća itekako, pa ja ću onda nazvati nekoliko izjava jer ja nisam naravno počeo ovo sa onim šta bi trebalo biti uobičajeno, zahvala svima. Naravno zahvala svima koji rade svoj posao, na tome im čestitam, a posebno im čestitam na onima koji to rade žrtvujući se i bez opreme i bez onoga što im je potrebno za taj posao. Mene najviše pogađa kad čujem da bolesna majka se mora boriti u više zdravstvenih ustanova da bi njeno dijete moglo dobiti skrb. Meni smeta kad se nazivaju liječnici petokolonašima, kad Mikulić glavni državni inspektor iz ove zgrade uvodi novu mjeru, bez obzira što ovaj sabor o tome nije govorio, a to je psihijatrijsko liječenje za one koji budu kršili samoizolaciju. Uniforma ministra koji je ajde saslušao valjda savjet pa je skinuo policijske oznake sa sebe, samo govori o tome i ostavio samo civilnu zaštitu je dobra stvar. Čak sam mislio da će i danas doći u uniformi ovdje, ali to nije dobra poruka, ministar nije taj koji treba nositi uniformu, treba nosit ono što mu treba za zaštitu, a ne paradirat ni na press konferencijama, niti okolo. Jer dirigent orkestra ne obilazi izvođače, on stoji na pozornici, dirigira i da to sve skupa štima. Ovako kad se ljudi počnu i užive se u sve ono šta im se govori naravno da imate problem. 9. siječnja je bio navodno sastanak, čuli smo evo danas ovdje da smo mi prva država koja je shvatila šta se događa u Kini. 26.2. ministar Beroš izjavio da nema panike da je to samo teži oblik gripe. 18.3. smo bili u situaciji da počinje prava kriza, a 19.3. smo mijenjali Zakon o civilnoj zaštiti i to za one mjere koje se donose, moram ovdje napomenuti samo u okviru zakona. Nikome nije dopušteno da to radi mimo zakona. Prema tome, kad policija razbije masovno okupljanje dviju žena, srednjovječnih žena ispred hotela Park, to nije ono šta želimo vidjeti. Jer puno gore stvari su bile, znači ono što slijedi after party, after party je naravno obično ima gore posljedice nego sam party, al mi smo imali pre party, mi smo do 18. Imali slobodan ulazak iz susjedne države i to radi, naravno izbora u HDZ-u. Prema tome, svi ti partyi koji su se događali bili su puno teži oblik kršenja nečega šta bi bila pravila od onoga šta se danas prigovara ljudima.
Zahvaljujem.
Rekli ste da ćete me upozoriti zadnje 2 minute.
Upozorio sam vas, niste me vjerojatno čuli.
Nisam vas čuo, ispričavam se, al ja ću poštovat pravila.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i dva zastupnika će govoriti, poštovani kolega Grmoja, pa nakon toga kolega Bulj. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Sve teme koje se predlažu ovdje i dolaze na dnevni red obilježene su ovom situacijom, epidemijom oko koronavirusa, zapravo to je jedina tema koja dominira u javnosti i evo mi svi kao zastupnici imamo potrebu ovdje iznijeti probleme s kojima nam se građani obraćaju. Vidio sam da je većina zastupnika govorila o problemu e-propusnica i mi imamo sada jednu bizarnu situaciju da je njih, koliko, 400 000 već izdano. Ja sam napisao prije 3 dana na twiteru da će prije Vlada izdati 4 milijuna e-propusnica nego priznati da je ovakav teritorijalni ustroj neodrživa izmišljotina. Dakle, mi imamo sada jednu situaciju u kojoj se mora u ministarstvu razmišljati da se okrupne nekako jedinice, to se može, vidio sam da je bio jedan prijedlog po teritorijama policijskih postaja, možda ići u tom smjeru u ovom trenutku, a kad završi ova kriza nadam se da će završiti što prije, da se ide u smjeru teritorijalnog preustroja, jednog racionalnijeg, jedne racionalnije podijele zemlje, znači gdje više nećemo imati 500 općina i gradova, gdje ćemo županije, nadam se, ukinuti, ne ići u nekakvu regionalizaciju jer znamo da to nikad neće proći, nikad Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikad Šibenik neće pristati biti pod Zadrom, nikad Pula neće pristati biti pod Rijekom i nikakva regionalizacija ne dolazi u obzir nego jačanje općina i gradova i smanjenje njihovog broja. To je put u kojem trebamo ići i nadam se da će nam ova kriza biti pouka. Znači svima u Vladu da jednostavno je ovakvo stanje neodrživo. Ljudi nam se javljaju, evo meni iz moje Neretve kažu ovaj daj nešto napravi, ovo je smiješno, mi imamo zemlju u drugim općinama i gradovima, u Neretvi imamo velike probleme. Uostalom, evo šalju mi ljudi poruke, pa šta naša Vlada misli da naši ljudi u selima znaju koristiti sustav e-građanin, zar naša Vlada misli da mi svi u selima imamo Internet ovaj jednostavno mi ovdje živimo, svi smo na mobilnim telefonima, mislimo da je to nekakav uobičajen, normalan način života, ali živi se i drugačije na selu, to, to dobro znaju ljudi, ljudi ovaj koji tamo žive. Evo, mole me da reagiram u tom smislu. Isto tako mole me da reagiram u smislu da nema svako selo i o tome sam govorio u saboru, ovaj banku, a neki ljudi imaju zaštićene račune, ne koriste kartice, idu ovaj na banku dignuti novac, ne mogu doći do banaka, to su stvari o kojima i vi u ministarstvu trebate razmišljati i predložiti takva rješenja. Mislim da smo kao oporba, ja neću biti strog ovako kao kolega Ostojić, bit će vremena za kritiziranje, sad je vrijeme za nuđenje rješenja. I molim ovdje predsjednika sabora, s ovog mjesta, molim vas da se nastavi sjednica HS u srijedu, Vlada nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe, naši građani koji su ovršeni, koji su blokirani zaslužuju miran Uskrs i neka Vlada predloži takav taj zakon, dao je i MOST takav zakon, dale su i kolege iz SDP-a, ne morate prihvatiti naš, mi ćemo rado glasovati za Vladin zakon. I na kraju samo još jedna mjera, mislim koja je jako dobra i koju treba iznijeti s ovog mjesta, to je korona dodatak. Predlažemo Vladi RH korona dodatak za sve one koji su na prvoj crti obrane od koronavirusa, minimalno 2.000,00 kn direktno dok traju ove posebne okolnosti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim spremačicama u ostalom u bolnicama koje rade, a njihova je plaća manja od ove minimalne plaće koju ste predložili za one koji sada uopće ne rade, za našu policiju, za našu graničnu policiju, za našu vojsku, za sve koji u ovom trenutku su izloženi i riziku od zaraze, ali koji su izloženi strahovitim naporima. Molim vas, evo predsjedniče sabora to iznesite i predsjedniku Vlade i molim vas da se nastavi zasjedanje u srijedu jer Vlada je najavila, ali još uvijek nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe. Naši građani zaslužuju miran Uskrs. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Snažne i jake mjere u ovim okolnostima korone krize trebaju se donositi hitno u ovome našemu domu. Modeli i načini su jasni, a evo što su kolege i rekle, oporba je podržavala sve zakonske prijedloge i kad su bili i prvi set mjera, evo i sada od ovome raspravljamo da i ovi prijedloga da se što manje fizičkog kontakta naših ljudi sa, u policijskim postajama zbog produljena određenih dokumenata, da će se prihvatiti međutim, također, treba progovoriti o tome da se iscrpljuju naše policajci koji su zbog teritorijalnog preustroja, to sve napominjem ... [[Govornik se ne razumije.]] repliku, nisam dobio odgovor. Teritorijalni znači policajci su izmoreni, naši građani ne mogu obavljati svoje poslove u jedinicama kao što je npr. od Sinja do otoka ili na otok, dalmatinskog ili Hrvaca spomenuti su, gdje nemamo osnovnih, ljudi tu nemaju banke, nemaju benzinske postaje i nemaju druge stvari. Ne mogu shvatiti da tolika iscrpljuje se energija na našim policajcima i kroz te propusnice u bit nismo riješili problem nego iscrpljujemo hrvatske policajce tako da ovaj korona dodatak hitno se treba dati ljudima, kako u zdravstvenim djelatnicima, tako i svima koji rade posao, od hrvatskih vojnika, policajaca, svih onih koji će ove uskrsne blagdane raditi, iscrpljeni, po 12 sati da se taj dodatak da hitno i to je ta mjera koje ćemo te ljude potaknuti, ne samo hvalospjevima nego i uvaženi tajniče, mislim da ćete ovo prenijeti ministru. U ovo vrijeme krize vrlo je bitno zaštiti domaću proizvodnju. Pitao sam ministra, govorim tjednima, danima da uvozni lobiji su rasturili domaću proizvodnju. U ovome trenutku ljudi su u problemima koji imaju rasadni materijal, koji naši poljoprivrednici koji imaju mliječnu proizvodnju, moraju prolivati mliko. Vidimo, sad dolaze vrgoračke jagode, pa gdje će ljudi sada sa 500 tona sada jagoda? Gdje će sa rasadnim materijalom nego na tržnicama? A ja ovdje ponavljam, uvaženi tajniče, rekao sam i ministru, da je veća sigurnost ljudima na otvorenim tržnicama kod domaćih proizvoda, nego što je u trgovačkim lancima mjere sigurnosti, ... [[Govornik se ne razumije.]] lancima gdje je uvozna roba, iz Italije pomidore. Što će mi i dalje nastaviti i sada uvoziti u ovoj krizi prodavati talijanske pomidore, španjolske jagode dok se naši ne mogu proizvodi izvoziti u te države. Znači i dalje radi uvozni lobi svoj posao prikriveno. Tražim da se odmah otvore tržnice i to ljudi traže poljoprivrednici. Uz mjere koje su propisane, ako nema dovoljno u lokalnim samoupravama komunalnih redara, pa ići će volonteri. Vidjeli ste navijačke skupine su spremne volontirati da se održaje razmak i ta fizička distanca sa svim mjerama. Pa zbog čega ugrožavate i dalje domaću proizvodnju umjesto da sad kažemo obrađujmo, podijelimo poljoprivredno zemljište, zaorimo naše njive, vi šaljete sasvim suprotnu poruku, kupujmo u trgovačkim lancima uvoznu robu. Tržnice, kome je palo na pamet, ja ne mogu, ja to govorim s ove strane, to poljoprivrednici govore, naši OPG-ovi, otvorite hitno, spasimo ovo što je ostalo tržnice. Kvartovske tržnice, pod sve, naravno pod mjerama koje trebaju biti, a na ovaj način ćete uništiti i ovo seljaka iz sela što je ostalo. Umjesto da potičemo ljude da oru svoju njive, oranice i da sade i da se potiče poljoprivredna proizvodnja, jer ove politike su dovele, u ovoj krizi je vidljivo što ste napravili u Hrvatskoj sve vlade. Da nemamo samodostatnost. Da nam je od ... [[Govornik se ne razumije.]] hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta i u ovome trenutku mi nemamo drugoga izbora nego otvoriti tržnice, al to me poljoprivrednici zovu. I ovi što imaju rasadni materijal i ovi koji se bave mljekarskom proizvodnjom i ovi koji imaju voće, povrće. Evo, spomenuo sam vrgorske jagode, gdje će sad ljudi sa 600 tona jagoda iz Vrgorca? Gdje će s njima? A španjolske će biti ponuđene na, u trgovačkim lancima koja je veća sigurnost tu nego da se napravi na ovome mjestu. Jasno da tu treba biti precizni i naravno, najveća ušteda bi bila i besmislenost javne uprave, vidi se, tj. u ne javne uprave nego besmislenost ustroja RH i sad ako ne vidimo da trebamo županije ugasiti, da su one besmislene, da ne najveći novac za zdravstvo i školstvo išao kod njih i da je taj novac bilo usmjeriti [[Upadica: Hvala.]] gdje treba za zdravstvo, vjerujte mi da bi bilo oke. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Govorit će 2 zastupnika, prvo kolega Zekanović, a nakon toga kolega Glasnović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Svi dobivamo jako mnogo poruka, također i ja. Evo javio mi se maloprije jedan g. Tihomir Tiho iz Dalmatinske zagore koji je kronični bolesnik i trebao bi otići u Split na liječenje, ali nema propusnicu. Zbog naravi bolesti nije kadar ni izvaditi pa mi postavlja pitanje kako to da je se država sjetila meni poslati pismo da mi se ukida dopunsko zdravstveno osiguranje jer da nisam platio, ali nisam dobio na poštu, poštom na kuću, znači propusnicu za odlazak na liječenje u Split. Drugo pitanje ministru Božinoviću, evo i ministar i ostali članovi Civilnog stožera imaju one najmodernije maske za koje kažu da se ne trebaju nositi, a s druge strane, evo imam tu i poruku od medicinskog osoblja koje kaže da se ne mogu obavljati adekvatno pregledi jer nema dovoljno zaštitne medicinske opreme niti maski niti kombinezona. Pa npr. onkološki bolesnici koji su jedni od najugroženijih, jednostavno se ovih dana ne tretiraju jer nemaju medicinski radnici dovoljno zaštitne opreme. Umjesto da se nabave dodatna zaštitna oprema za medicinsko osoblje i za sve one koji se bave ovom korona krizom, mi ovdje razmišljamo, odnosno ne mi nego MUP razmišlja o načinu praćenja građana u Hrvatskoj, o načinu praćenja mobitela, o QR kodovima, o lociranju građana i onda čujemo zapravo kako se može u jako kratko vrijeme čak 440 tisuća propusnica izdati, a ne može se elektronski glasovati. Dakle, kod glasovanja imamo jedan kriterij, a kod izdavanja propusnica i kontrole građana imamo drugi kriterij. Kada govorimo o ovome moram istaknuti jedan konkretan problem, a radi se o tehničkom pregledu odnosno o produljenju prometne dozvole smatram ako se već može biti i bez osobne iskaznice i putovnice mjesec dana da bi se isto prolongiranje moglo napraviti vezano uz tehnički pregled odnosno uz prometnu dozvolu. Uostalom danas ljudi manje koriste automobile pa neće biti nekih štetnih posljedica ako bi se to prolongiralo. Kada govorimo o praćenju ove krize interesantno uvijek imamo izvještaje iz istih zemalja, imamo izvještaje iz Italije, imamo izvještaj iz Francuske i Španjolske, evo i sad imamo iz SAD-a, međutim nemamo izvještaj iz Indije na primjer o Indiji se ne govori, ne govori se ni o Maleziji, ne govori se niti o Indoneziji, niti o Filipinima rijetko Brazilu, nešto se spominje Ekvador. Dakle, nabrajam sve zemlje mahom trećeg svijeta, one nerazvijene zemlje ili zemlje u kojima jedan veliki dio stanovništva živi u uvjetima koje nisu dostojni čovjeka uopće žive u slemovima. Ima li tamo korona krize? Jesu li te zemlje poduzele mjere? Umire li se tamo ili se možda ne umire? Evo ja bih volio čuti u medijima, a o tome ne čujemo ništa kako se ta kriza manifestira ova epidemija u zemljama trećeg svijeta. Kada govorimo o lošim primjerima, niko ne spominje Belgiju, niko ne spominje Nizozemsku. A kada govorimo o dobrim primjerima niko ne spominje npr. Mađarsku koja je duplo veća od nas, a ima puno manje oboljelih od nas. Dakle ovdje imamo nekakve dvostruke kriterije, imam osjećaj da se nama u medijima plasiraju isključivo oni lošiji primjeri iz okruženja Italija, Španjolska, Francuska, UK, a dok se oni lijepi primjeri i zemlje u kojima se epidemija, ja ću reći Bogu hvala ne širi, ja ne znam zbog kojeg razloga ili ne u tolikoj mjeri kao npr. Indija, Indonezija, Malezija oni se ne spominju, ne spominju se. Zašto ne govorimo o tim državama jer te države od milijardu stanovnika imaju tek nekoliko tisuća oboljelih i zanima me koji oni to mjere poduzimaju, možda ih možemo mi primijeniti? I na posljetku opet ću se referirati na ono što je ministar rekao da smo tjedan dana uranili s mjerama ili zakasnili s mjerama imali bi katastrofu, da smo uranili ne bi bilo zaraženih. Zašto nismo uranili? Možda je razlog izbori u HDZ-u.
Kolega Glasnović izvolite.
Poštovane kolege, predsjedniče Sabora. Evo Hrvatska je 5.po redi po iseljavanju u EU svojih državljana, idu ljudi van. Ali razlika od Poljske i Rumunjske oni su integrirali svoje ljude u pravni ekonomski poredak, to nema u Hrvatskoj. Izrael ima zakon o povratu i to je vezano za ove dokumente ovdje. 1922.godine bilo je 2% Židova u upravi u Palestini pod britanskom upravom, danas ima 6,5 milijuna. Šta je sa izvan domovinskom Hrvatskom? Šta je sa novim Zakonom o državljanstvu? Ovdje smo čekali, koliko, 30 godina da se ti ljudi vrate natrag. Neki se hoće vratiti natrag. Šta je sa trećom generacijom koja skoro zaboravlja hrvatski jezik? Meni se čini da smo mi postali kao Australci i Kanađani i druge zemlje Komonvelta koje do pedesetih i šezdesetih godina tražila samo bijelu emigraciju. Nisu puštali Kineze i ljude iz Afrike, Kariba, tako je danas Hrvatima izvan domovine šta god mi govorili. To se može lako dokazat po tim postupcima, birokratskim postupcima. Ta birokracija generira korupciju i mi smo propustili sitnim birokratima, … da nam vode strategiju po pitanju povratka Hrvata izvan godine. Recimo, tri koliko godina mjeseci za državljanstvo, za uprave putne itd. 270 dana u prosjeku za dozvole. Bugarska je ispred nas po tom pitanju. Postoji li uopće nekakva dugoročna strategija za povratak naših ljudi izvana. Evo tu sjede ljudi koji su pokrenuli na Međunarodnom sudu u Švicarskoj pokrenuli su akciju da se tamo ozakoni jedan zakon da se vrati natrag novac onima koji su bili okupatori ovdje do integracije Istočne Slavonije. Da su toliko stavili truda u povrat Hrvata izvan domovine gdje bi mi danas bili. Sirijske izbjeglice imaju veća prava u Kanadi. Neki su mijenjali etničku pripadnost 12 puta, a dobili su iskaznice. Hrvat izvan domovine, rekao sam prije leti 6 sati, niti može glasovat, može formalno glasat, ima stotine tisuća ljudi koji su registrirani kao birači, to mu je pravo oduzeto. Oduzeto mu je pravo da se vrati natrag da sredi svoju djedovinu, a mi još ovdje govorimo o demokraciji. Trebamo li uopće vještine tih ljudi? Naravno trebalo je kapital kada je gužva bila. Tu su milijarde i milijarde dolara dolazile ovdje za naoružanje, spomenut ću samo jednu malu akciju „Pokret za život“ koji je bio prije rata, gdje su Hrvati iz Toronta slali milijune dolara za djecu bez roditelja i to su nastavili i nakon, za vrijeme rata za siročad hrvatsku ovdje. Šta je sa SOA-om, SOA je otkrila da je 40 pripadnika radilo u našoj službi protiv hrvatskog naroda do '95, imaju li oni iskaznice? Imaju li? Imaju li suradnici bivše tajne službe koji su radili protiv svog naroda, imaju li iskaznice oni? Da, imaju sigurno. EU odgovor na krizu spomenula je Ursula von der Leyen predsjednica Europske komisije Maršalov plan, pa imamo pola milijuna Hrvata samo pola milijuna u Njemačkoj pa to je naš Maršalov plan. Koliko novca dolazi ovdje izvana? Šta bi bilo sa mirovinskim sustavom da nije tih ljudi i drugih sustava ovdje? Ali ne, mi smo njih zanemarili, čekamo još godine za državljanstvo i glumimo demokrate i ovaj kozmopolite ovde. Sjećamo se uprave UN-a za pomoć i obnovu, '47. g. tu je dolazilo u tu "Jugu" 416 milijuna dolara, to danas vrijedi 14 puta više i to je spasilo Jugoslaviju od gladi. Ovi su nas spasili u ratu od gladi, naši, državljani izvan domovine, a ne mogu da se, ne mogu se vratiti natrag. Što sada? Evo, ima neka pitanja koji nemamo odgovor, ja sam odgovor po tim iskaznicama. Svijetom je zavlada rodna disforija, mijenjaju se ovi certifikati, iskaznice po pitanju roda. Neki se izjašnjavaju sad kao muškarci i žene, to više nije vic nego stvarnost. Mijenjaju se rodni listovi, hoće to doći ovdje u Hrvatskoj, iako već dajemo ljudima iskaznice, hoćemo staviti te iskaznice ljudima koji su radili protiv .../nerazumljivo/... za u bivšeg sustavu njihova kodna imena? Neki sjede ovde.
Sada je na redu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Ovaj paket od 4 zakona u svakom slučaju treba pozdraviti. Treba pozdraviti svaki potez koji ide za time da se naše građane zaštiti od bilo kakvog nepotrebnog izlaganja zarazi COVID-a 19. Ali, mislim da bi se trebali zapitati danas dok donosimo ovaj zakon, zašto to je, zašto nismo do sada se bolje informatički i elektronički ekipirali i zašto je uopće je potrebno da se donosi ovakvi zakoni u 21. st., zašto nije moguće da se sve ove potrebne dokumente ne može jednostavno u potpunosti izvaditi, tj. pokrenuti procedura vađenja tih dokumenata putem interneta, putem portala e-Građani i zašto se, mislim kako smo se doveli u tu situaciju da danas u ovo doba jednostavno sa nekoliko klikova miša ne možemo jednostavno naručiti te dokumente da nam stignu kući? Naime, evo, iz rasprave se iskristaliziralo da će ustvari putovnice i osobne isprave, mislim, osobne iskaznice da će ustvari biti ustvari za internu upotrebu. Zašto što se takvim putovnicama, osim ako se ne pošalju note s tim državama, barem EU, mislim da ćemo vrlo teško prelaziti granice. Ali, koliko sam shvatio, smisao je ovih normi vezano za putne isprave, da se ova lakša, povratak Hrvata iz inozemstva u Hrvatsku. Ono što bih htio reći je ponovo ustvari da mislim da bi trebali raditi na tome da se i taj kontakt između građana i, hajmo tako reći, birokracije, tj. znači MUP-ovih odjela koji izdaju takve dokumente i ubuduće smanji jer znamo i sami kolika je to ustvari, koliko je to tegovno kada čovjek mora izvaditi nove dokumente, ako mora vaditi, ne znam, osobnu ili putovnicu ili bilo koji od tih dokumenata, može računati sa time da mu je barem jedan dan da će morati potrošiti samo na stajanje u redu i tako da mislim da nam je ovo sad dobra prilika da jednostavno tu vrstu, taj način obavljanja takvih poslova pošaljemo u ropotarnicu povijesti. Kada se donosio ovaj set zakona, jedino mi je žao da se nije možda razmislilo da se odmah sada u ovome naletu donesu i izmjene Zakona o prebivalištu. Naime, u Zakonu o prebivalištu postoji institut boravišta, to je znači jedan kraći nastan građana RH u mjestima znači gdje nemaju stalno prebivalište, ali imaju boravište i o tome institutu boravištu ustvari ovisi korištenje nekih recimo materijalnih prava koja su vezana na jedinice lokalne samouprave. Neki, jednom znači to, institut boravišta se mora, znači mora se prijava boravišta obnavljati svakih godinu dana, tj. nakon što protekne godinu dana. Mislim da će sad jednom sigurno broju naših građana isteknuti prijava boravišta, oni ju neće više moći produžiti i pitanje je s kakvima će se sve problemima naći. Osim tih materijalnih prava koja se eventualno stvaraju na razini lokalne samouprave, tu može doći do problema ukoliko se uvede neka stroža još epidemiološka mjera pa se recimo naredi da se ne smije napuštati svoj, nitko ne smije napuštati svoj dom, onda se postavlja pitanje gdje će ti ljudi onda otići, gdje će biti njihov dom jer onda njima ostaje samo adresa prebivališta, a ta adresa prebivališta je možda se na to mjesto više ne mogu vratiti iz objektivnih razloga. Tako da, mislim da je to jedan dosta ovako ozbiljan problem i evo predlažem ministarstvu da to pogleda i sagleda obzirom da se radi o zakonskoj materiji, mislim da se to ne može samo tako odlukom ministarstva derogirati ili prolongirati, mislim da će se ovdje isto morati donijeti zakon. Htio bih reći, kad sam sada već ovdje tu se dotakli i svi su govorili o problemu znači e-Propusnica. Također se slažem da je možda ovo, tako striktno ograničenje na samo pojedinačne jedinice lokalne samouprave u ovakvim okolnostima gdje ih imamo toliki broj jedinica lokalne samouprave od kojih su neke toliko male da i nemaju sve potrebne, potpunu infrastrukturu za život gdje ljudi jednostavno moraju ići iz jedne općine u drugu općinu, ako ništa drugo natočiti benzin. Mislim da bi tu trebalo razmisliti o tome da se nađe neki novi, neki drugačiji teritorijalni obuhvat koji ne mora nužno niti, ne znam, biti u korelaciji sa nekakvim prethodnim ili postojećim teritorijalnim ustrojem, može se jednostavno, ne znam, povući granica na obuhvatu recimo policijskih uprava ili, zašto ne i cijelih županija. Koliko sam ja shvatio, a možda sam ja krivo shvatio da je problem bio migracije unutar države u smislu migracija iz velikih gradova prema manjim sredinama kada je počela priča sa izolacijama i da je to opterećivalo lokalne samouprave i da je stvaralo jedan određeni strah šta će biti ako se dođe do nekakvog oboljenja takvih osoba koje su privremeno došle u svoje recimo kuće za odmor, ali ovakva situacija gdje ljudi jednostavno su ometani u svojim svakodnevnim životnim aktivnostima, mislim da nije ono što se mislilo postići sa ovakvim mjerama. I htio bi se također dotaknuti što su danas mnogi kolege govorili o tržnicama. Ne vidim zašto je tržnica veća epidemiološka ugroza od bilo kojega velikog dućana, nekog trgovačkog lanca, ne znam kolko ko god da je od vas nedavno sada bio u nekom od velikih trgovačkih lanaca u dućana, a vani čekate neko vrijeme u redu, taj red koji se stvara izvan dućana, nekad se ljudi drže propisanog razmaka, nekada ne, kad jedanputa uđete unutra, pa moja je nekakva impresija da ljudi baš i ne poštuju u potpunosti taj razmak od 2m, eventualno kada se čeka na kasi, ostatak vremena vozite slalom između drugih ljudi i oni se nastoje, svi se nastoje jedni drugima izmaknuti, ali sa više ili manje uspjeha, a tu se ipak radi o zatvorenom prostoru. Kada bi se tržnice na neki način ipak osposobile, ovdje govorimo znači o prodaji na otvorenome, dakle tu je ipak malo manja mogućnost transmisije i u nekakvim malo bolje kontroliranim okolnostima ja mislim da bi to moglo funkcionirat, a nije na odmet i činjenica da nam zbog zatvaranja tržnica će itekako patiti OPG-ovi i naši domaći poljoprivrednici. Eto, Klub HNS-a će svakako podržat ova 4 zakona. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike, govorit će isto tako dva zastupnika, prvi je kolega Žagar, nakon njega kolega Orepić, izvolite kolega Žagar.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Mi uglavnom u RH funkcioniramo, naši sustavi funkcioniraju istina je puno puta ne znamo kako zapravo. Naš zdravstveni sustav koji je podnio najveći teret i uglavnom se pokazalo dosad da smo u borbi sa opakom epidemijom dosta uspješni u smislu toga da nemamo eksponencijalni rast ove bolesti, dakle taj sustav je nastao davno, uza sve svoje mane uspio je održati ovakvu razinu ipak zdravstvene zaštite u RH. Zašto to govorim? Mi imamo središnji ured za digitalno društvo. Mnogi od nas i zastupnika i danas još iako smo imali neke izvještaje na plenarnim sjednicama u HS, mi zapravo ne znamo šta taj ured radi i šta je napravio osim digitalizacije postojećih dokumenata. I sve to što nismo uradili dosad sada nam ide na naplatu, pa tako se i ne čudim ovom paketu zakona koji zapravo omogućuje produženje valjanja pojedinih dokumenata, ako ništa drugo da građani ne plate kaznu jer im je dokument istekao. Pa npr. ako je osobna istekla da ne plate 500,00 kn, da im se omogući da je koriste dok ne prođe ova opasnost jer da ne moraju fizički ići u policijsku postaju da bi produljili taj dokument jer mi smo još uvijek zemlja šaltera i pečata iako smo to namjeravali prestati biti. Za ilustraciju, mjesto Bokane u općini Voćin je od centralnog mjesta Voćina udaljeno svega nekoliko kilometara. Znate li koliko pismo putuje iz Voćina u Bokane? 8 dana, dobro ste čuli, 8 dana. HP, ono što država naruči usluge od HP, trećina tih usluga otpada na slanje pismena između pojedinih državnih tijela, eto, onda fizički ta pisma idu. Dakle, moramo si priznati da na tom području nismo napravili ne ništa, ne možemo reć ništa, nešto se napravilo, ali nismo svakako napravili dovoljno. I zato ne čudi i ova sad priča oko propusnica, 23. ožujka ministre, pardon, državni tajniče, stožer je donio odluku o zabrani kretanja izvan mjesta prebivališta i boravišta, pazite izvan mjesta. Kasnije je to tumačeno da se to ne odnosi na granicu općine, ali zašto onda nije pisalo općina, a ne mjesta. U RH imamo 128 gradova, 428 općina i 6756 mjesta, naselja. Dakle, vrlo jasno je u odluci stožera pisalo da se propusnica odnosi na napuštanje mjesta prebivališta, 6756. Pa nemojmo se sad čuditi, kako se to kaže kao pile glisti, da imamo toliki broj propusnica. Civilni stožer je trebao sjesti sa, uvijek, uvijek govorim Vlada to ne radi. Imamo 555+1 jedinica lokalne samouprave, pa ajmo sjesti s tim ljudima, organizirati RH. Moglo se napraviti, čl. 54. Zakona o lokalnoj samoupravi govori da više općina mogu osnovati zajedničko tijelo, pa je tako više općina i gradova moglo osnovati zajednički stožer, pa bi taj stožer izdavao propusnice za napuštanje tog područja. Teritorijalni preustroj je svakako tema o kojoj trebamo razmišljati, ali to je nešto drugo. Ovo se moglo riješiti na jedan vrlo, vrlo prikladan i da kažem, razuman način i danas ne bi imali ovih problema koje, koje imamo jer doista nas građani zovu. Mene su čak i kao zastupnika prekorili više puta i rekli su pa dobro jer ti zastupaš naš građane, pa što da mi radimo, mi nemamo mesnicu, nemamo, i pošta je sad zatvorena u ovim vremenima, nemaju ljudi, škole su stale, dakle ljudi više ništa nemaju u svom mjestu gdje, gdje, gdje žive, pa moraju napustit to mjesto, a optuživat ih da su, da su nedisciplinirani zato što traže propusnicu nije, nije nikako dobro. Dakle, ovaj set zakona ćemo svakako podržati jer mora se omogućiti građanima da na ovaj način budu im dokumenti valjani da ne plate kaznu i da mogu i dalje ovoga normalno funkcionirati, ali u budućnosti svakako trebamo razmisliti o tome da, da se ovakve stvari, a imamo mogućnosti da se jednostavno u tako, takvoj birokratiziranoj zemlji kakva smo mi da se to više ne događa, da tu birokraciju stvarno smanjimo na manju moguću mjeru, a to možemo. I još jedna stvar državni tajniče, vrlo bitno. U tim, velikom broju stožera koji danas rade ljudi tamo rade ozbiljan posao, težak posao. Ima puno pripadnika Civilne zaštite bilo da su oni iz DVD-a ili su pripadnici same Civilne zaštite koji vrlo vrijedno sada odrađuju taj posao, a mnogi od njih su sami nezaposleni. Razmilite o tome da se i njima da neka naknada.
Nastavljamo sa raspravom koja je podijeljena, sljedeći je kolega Orepić. Izvolite kolega imate pet minuta.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Želim iskoristiti priliku i reći uredu je kada izlazimo u susret svojim građanima na ovaj način da im omogućavamo rješavati probleme na jednostavniji način koji podrazumijeva ova situacija. Ali mi se nalazimo u ovoj situaciji zato što smo ovaj zakon koji sada dopunjavamo donosili po žurnoj proceduri kada to nije trebalo ići po žurnoj proceduri. Da nismo išli po žurnoj proceduri promislili bi o tom zakonu, pretpostavili bi sve varijante pa bi pretpostavili soluciju šta napraviti u izvanrednim situacijama kao što je ova sa kojom se susrećemo. Uporno naglašavam da moramo biti legalisti, moramo poštivati Ustav i zakon RH. Gospodo činjenica je da smo mi u izvanrednom stanju i mi moramo to proglasiti, to uključuje ovaj Visoki dom u procese donošenja odluka u ovoj kriznoj situaciji. To je ključna stvar ukoliko želimo reći da opravdavamo zašto uopće sjedimo u ovoj dvorani ili bilo kojoj dvorani gdje zasjedamo. Ključna stvar je uskladiti stvarnost sa normativom. Evo sada banalan primjer. Ministar zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva čl. 47. jedino on može donijeti odluku o karanteni da se tako izrazim odnosno o ograničenjima kretanja itd. ovo što se događa nama, ali taj zakon podrazumijeva i naknadu. Da to znamo ne bi predlagali nekakve korona naknade ili ne znam kakve druge naknade nego ministar je obvezan odnosno ima mogućnost da temeljem tog zakona propiše visinu naknada koje su već po zakonu predviđene. Nevjerojatno, a mi donosimo ograničenje kretanja temeljem Zakona o civilnoj zaštiti čl. 22. točka a koju uopće niti jednom rečenicom, izrijekom ne govori o situaciji koja podrazumijeva zarazne bolesti, zaštitu od zarazne bolesti odnosno ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Znači to naša apsolutna neusklađenost sa zakonima koji postoje koje ne znam ni iščitati, očito kao da i ne znamo. Evo postavit ću par jednostavnih pitanja, kojim zakonom su propisane i koje mjere za nepoštivanje odluka o zabrani kretanja bez propusnice, koji to zakon donosi? Iz svega predloženog se da zaključiti da nekako na leđima ove krize se želi profitirati u nekom drugom smjeru. Možemo li zaključiti i sad nagađat? Ja znam da je hereza sad napada Stožer civilne zaštite jer je li ne smijemo, trebamo aplaudirati. Ma nećemo aplaudirati tamo gdje ne treba aplaudirati, bilo je puno gorih situacija, puno gorih situacija gdje se poštivao zakon, gdje se poštivala država. Ako je ograničeno kretanje ono ide temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti čl. 47. donositelj je ministar zdravstva koji je obvezan donijeti i naknadu sukladno toj, visinu naknade, naravno u dogovoru sa ministrom financija u skladu sa mogućnostima. Čitav niz ovih pitanja koja proizlaze iz ovog nezakonitog postupanja, iz ovog neustavnog postupanja navodi na zaključak da su vladajući, da je HDZ krenuo u predkampanju, predizbornu predkampanju donoseći ovakve populističke mjere koje pogoduju velikom broju stanovnika, koji iz toga mogu iščitati dobru namjeru itd. to je jedini zaključak. Znači nema uporišta zaključivati nešto racionalno osim tako nečega jel imamo oslonce u postojećim zakonima za mjere koje uporno mi negdje tražimo, donosimo nekakve čudne zakone, zakone na zakon. Molim vas, ovo je krizna situacija posvetimo se donošenju izvanredne situacije, Sabor je mjesto koje ima obvezu i dužnost sudjelovati u procesima donošenja odluka kada su ovakve okolnosti u državi i to se mora poštivati i održavati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim malu intervenciju prije zadnje rasprave u ime kluba zastupnika. Zadnja rasprava je u ime kluba zastupnika je rasprava od kolege Sanadera ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolega Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika, sve vas kolegice i kolege. Evo ja također koristim ovu priliku primarno zahvaliti svima onima koji i danas rade na ovoj krizi, svim zdravstvenim djelatnicima, svim našim policajcima, svim vatrogascima kao i svim članovima Stožera koji nas svakodnevno izvješćuju, a i permanentno rade na ovim problemima. Evo pred nama je set od 4 zakona, 4 intervencije u zakonodavni okvir kojim treba riješiti dobro ovo pitanje i osobnih iskaznica i vozačkih dozvola i putovnica i oružanih listova znači svih onih dokumenata koje mnogi od nas osobnu imamo svi, vozačku mnogi, putovnicu također i oružani list nekih 100.000 Hrvata lovaca ima, pa to su sigurno važni dokumenti gdje treba voditi računa o tom da toliki broj ljudi i evo ako smo vidjeli evidenciju da nekih 500.000 takvih dokumenata se izdaje godišnje onda znamo kolika je potreba da se intervenira i da se interveniralo kroz ovaj zakonodavni okvir ova 4 zakona za ova 4 važna dokumenta da se zaštite primarno je smisao, to su i svi govornici moji prethodnici rekli da se zaštite naši sugrađani i da se smanji taj socijalni kontakt koji je evo najpresudniji u ovom pitanju prenošenja virusa koji može biti opasan najviše u tom socijalnom kontaktu. Klub HDZ-a evo, čuli smo od nekog od prethodnih govornika je dao još jednu, tražio je još jedno dodatno pojašnjenje kroz amandman gdje smo željeli, da ne bi došlo do bilo kakvih različitih tumačenja i ova 4 zakona, da se stavi ovdje ne završetak epidemije, nego proglašenje prestanka epidemije, ne prestanka epidemije nego prestanka proglašenje prestanka epidemije, tako da je bilo jasno formulacija iako sami u samom zakonu za sva 4 zakona je jasno definirano da je ove odluke i ovaj zakonodavni, intervencija vrijedi samo za vrijeme epidemije, odnosno 30 dana iza. Tako da, mislim da je ovo pohvalno i potrebno bilo i dobro da se reagiralo na ovakav način da ne dođe u bilo kakvu upitnost ovakva situacija. Ovdje je također, rečeno nekoliko stvari koje bi možda bilo dobro se osvrnuti, pitanje možda još i nekih drugih aktivnosti ili nekih drugih dokumenata ili nekih drugih obveza koje naši građanima imaju, a kad su potrebni ići na mjesta gdje se skuplja veći broj ljudi. Sigurno da je vrijedno rasprave vidjeti ovo pitanje tehničkog pregleda, ali mislim da, osobno mislim da je vrlo upitno dovoditi u pitanje naša prometna sredstva i naša prometna vozila i ostaviti mogućnost da je neko vozilo tehnički neispravno jer onda ugrožava, opet veliki broj ljudi, iako je danas vrijeme manjeg prometa pa onda se može možda i o tome razmisliti pa vidjeti i takvu varijantu što bi značilo ako bi se napravilo. Ne slažem se s ovdje s iznesenim stavovima, ne znam, da policajci nemaju zaštitnu opremu jer, evo, sve punkteve i sve ono gdje sam imao kontakt sa policajcima sam vidio da su dobro opremljeni, da imaju punu opremu, ako je neki policajac trenutno negdje skinuo rukavice ili masku, onda sigurno to nije razlog da sad proglasimo da sad policija nema zaštitnu opremu jer to je netočna informacija i sigurno, mislim da i vi ovdje iz ministarstva, jasno, morate to potvrditi, a to vidimo svakodnevno da nije točno. Dalje, pitanje početka kad je ova kriza počela, ovdje se to poistovjetilo odmah, naravno i sa zakonskim i sa političkom utakmicom pa je bilo rečeno između ostalog, da je to HDZ radio, da je zbog toga imao svoje unutarstranačke izbore pa zbog toga je dopuštao, prvo moram reći ovdje, ali i radi hrvatske javnosti, da niti jedan građanin iz susjedne države nije sudjelovao na našim unutarstranačkim izborima jer je naša stranka ima teritorijalnu organizaciju, znači mora biti na području Hrvatske registrirana. Ali, evo da se ne bi poistovjetilo i da se ne bi ovdje iznijela neistina u smislu da se tempirao vrijeme početka mjera, kad je 29.1., odnosno 28.1. na energetskom, konferenciji "Energetika 2020." premijer Plenković dao izjavu, onda su se mnogi izrugivali s njom, a rekao je: "Ministarstvu zdravstva je bitno odgovornost koju imamo u ovom trenutku kao predsjedavajući i kao zemlja koja je zajedno s drugima, mora se pripremiti za obranu od šireće epidemije koronavirusa. To zahtijeva puni fokus ministarstva na te teme." Znači to je bilo 28.1. Od 28.1., evo, iz te izjave se može znati jasno da smo već tada bili u intenzivnoj aktivnosti vezano za ovu pripremu i aktivnosti bitke protiv koronavirusa. Tako da su netočne i zlonamjerne infor .../nerazumljivo/... ovdje izjave koje govore da se vezalo to na glasanje unutar HDZ-a. Ovdje je bio dobar prijedlog prethodnog kolege, da je organizacija propusnica. Sigurno da organizacija propusnica, možemo govoriti je li ima problema, koji su problemi, rješavati probleme ako imaju poteškoće ljudi na terenu, ali sigurno jedna od dobrih mjera je ovdje koje je predložio g. Žagar, a to je zakonski moguće, da više jedinica lokalne samouprave, znači ne više naselja, nego više jedinica lokalne samouprave po Zakonu o civilnoj zaštiti mogu organizirati zajednički stožer civilne zaštite. Pa možda i kroz ovu raspravu treba pozvati ljude naše na terenu da manje, posebno manje općine, da vide načina i mogućnosti da naprave zajedničke stožere ili čak da se vežu sa većim sredinama. Ovaj specifično može biti za naše otoke koji mogu, koji mogu onda napraviti stožere civilne zaštite za cijeli otok i na takav način rješavati pitanje propusnica, ali svakako građani su to pokazali i kroz ankete i javno izjašnjavanje, da su ove propusnice napravljene primarno radi zaštite pučanstva. Ne radi nikakvog treniranja strogoće ni radi nikakvog maltretiranja, nego primarno i jedino radi zaštite zdravlja ljudi, a samim time i radi sigurnosti ljudi. Tako da je nekorektno to prebacivati na bilo što drugo, a također, nije korektno vrijeđati ljude na selu i govoriti da ljudi na selu nemaju interneta, da ljudi na selima nemaju mobitele. Znamo da svaki sugrađanin koji ima mobitel, ima na njemu i internet i ima mogućnost dopisivanja, a sigurno da starijim domaćinstvima pomažu mlađi, Crveni križ je dobro organiziran, stavio se na raspolaganje hrvatskom narodu i ostavlja mogućnost da se pomogne svakom onom, svako onaj koji ima probleme, treba se javiti u svoj stožer civilne zaštite i siguran sam da se ljudski može riješiti svaki problem, a zlonamjernost u ovim aktivnostima može se naći uvijek kad to netko želi. Ako se želi riješiti problem, mislim da moramo biti svi jedinstveni u rješavanju problema, da moramo uložiti svoje ukupne snage i da je to onda najbolji način kako ćemo prevladati ovu situaciju. U ime Kluba HDZ-a, jasno, podržat ćemo sva ova 4 zakona uz ovaj amandman koji će onda predlagač zakona procijeniti, ali mislim da bi bilo dobro, čisto da se nađe u bilo kakvu situaciju da se počne tumačiti kad je epidemija završila i kad je prestanak epidemije. Hvala.
Hvala. Molim malu intervenciju prije početka pojedinačne rasprave. Prvi je kolega Pernar, kolege Pernara nema sukladno članku 233. on gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Bulj, kolege sukladno članku 233.gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Anđelko Stričak, on je ovdje, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege da nam je netko prije 2 mjeseca rekao da će svijet pogoditi epidemija doslovno biblijskih razmjera koja je zaustavila svijet, a u pojedinim državama i rasturila bolničke sustave, vjerujem da u to nitko ne bi povjerovao. Zbog epidemije korona virusa život nam se u jednom danu potpuno promijenio, otkazuju se konferencije, kulturni športski događaji, putovanja, okupljanja i druženja. Dnevno smo pred malim ekranima, pratimo izvješće i naputke kriznog stožera, pozive na akciju „ostani doma“ te objave medija. Putem njih pratimo i situaciju u svijetu koja je pomalo zastrašujuća, pa tako čitamo, talijanska vojska odvozi tijela umrlih od korona virusa, krematoriji rade bez prestanka New York na korak do katastrofe, gradonačelnik hitno traži 3.000 respiratora i sl. Kad pratimo takve vijesti normalno da se zapitamo gdje je u svemu tome Hrvatska? Pa Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. To znači da Vlada RH i krizni stožer pravovremeno donose odluke, a sve službe i institucije policija, vojska, vatrogasci, liječnici, medicinske sestre, civilna zaštita odnosno svi uključeni dobro odrađuju svoj posao u novonastalim okolnostima. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je da što više građana ostane doma. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja Vlada je u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima predlaže produljenje roka trajanja izdanih dokumenata i dozvola i to najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Zakon o osobnoj iskaznici predviđa da osoba koja ju posjeduje te mora podnijeti zahtjev za izdavanje nove npr. iz slijedećih razloga, ako joj je istekao rok važenja, ako su se promijenili osobni podaci o njezinom osobnom imenu, ako je promijenila prebivalište u RH, ako fotografija na osobnoj iskaznici više ne odgovara izgledu osobe, ako je osobna iskaznica oštećena, ako je djelomično ili u potpunosti prelomljena ili iz bilo kojeg drugog razloga ne služi svrsi, omogućava se njeno korištenje te bi se smatrala važećom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Kako bi se našim državljanima koji se trenutno nalaze van RH prvenstveno omogućio povratak tj. izdanih putovnica, a iste im ističu za vrijeme trajanja epidemije predložen je zakonom o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, one bi se smatrale valjanima i to 30 dana od prestanka epidemije. Dopunama Zakona o nabavi i posjedovanja oružja građana omogućava se građanima da određene radnje koje su dužni poduzeti u propisanim rokovima kao što su podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja i poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i drugo, a čiji krajnji rok poduzimanja pada za vrijeme ove epidemije da to učine kada se steknu uvjeti odnosno 30 dana od dana prestanka epidemije. Također dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama omogućava se korištenje izdanih vozačkih dozvola, a kojima ističe rok trajanja dulje od 30 dana od dana prestanka epidemije. Iz navedenog vidljivo je da sve mjere koje Vlada RH poduzima pa i ove dopune naprijed navedenih zakona imaju za cilj zaštitu ljudskih života i dobrobit svih građana RH. Stoga smatram da su prijedlozi za produljenje važenja osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole i oružanog lista dobro došli te još jedna mjera u borbi s epidemijom korona virusa. Navedene zakone dopune ću podržati. Hvala.
Hvala i vama, molim vas ostanete imamo jednu repliku. Kolega Ostojić izvolite.
Kolega Stričak rekli ste i započeli svoj govor da nam je netko prije 2 mjeseca rekao, pa vas ja pitam jeste li vi onda čuli tu izjavu koju spominje gospodin Ante Sanader od 26.1. da je premijer tada upozorio i Hrvatsku i europsku javnost oko opasnosti od korona virusa, a ja bih vas podsjetio da je 19.3 bila prva mjera odnosno izmjena Zakona o civilnoj zaštiti.
Nemojmo ometati.
Mogao sam reći i prije 2-3 mjeseca, ali to se odnosi na 28. Siječanj.
Hvala. Više nemamo replika, molim intervenciju i nastavljamo s raspravom kolegice Jelkovac. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege evo danas je već dosta toga rečeno o ovom paketu mjera o kojem danas raspravljamo ovim 4 prijedloga zakona i kako smo u petak raspravljali ustvari o paketu mjera koje će pomoći gospodarstvu, ovo je danas jedan paket intervencije u 4 zakona kako bi još bolje zaista izdržali ovo izvanredno stanje i krizno stanje radi bolesti korona, a na način da omogućimo i našim sugrađanima da ne trpe određene posljedice koje bi mogli imati ili ne dođu u eventualni prekršaj zbog neproduljenja određenih iskaznica odnosno osobne iskaznice ili putne isprave ili važećeg oružanog lista ili vozačke dozvole. Mislim da je ovaj prijedlog u sve 4 intervencije u sva 4 zakona opravdan i dobar iz razloga što i sami znamo i kada su neki redovni uvjeti uvijek na šalterima naših policijskih uprava gužve i redovi radi upravo produljenja i osobnih iskaznica i putnih isprava, a isto tako i vozačkih dozvola koju većina naših sugrađana koriste i imaju. I kako bi zaista zbog ovih razloga epidemije koji imamo izbjegli takove gužve na šalterima, mislim da je ovakva intervencija u ove zakone zaista opravdana. I sami znamo da je produljenje takovih iskaznica dužno dva dolaska u policijsku upravu, jednom radi podnošenja zahtjeva, a drugi put radi preuzimanja tih isprava kada su one gotove, a da ne spominjemo da isto tako je nužno imati i nekakve fotografije da bi se ti dokumenti napravili, a obzirom na sada ove specifične uvjete u kojima živimo kada to i nije moguće realizirati otići napraviti fotografije, a možda ih i nemamo nekakve rezervne pri kući, mislim da su ove situacije zaista opravdane, ne samo kako bi se štitili naši sugrađani koji su u toj potrebi nego i djelatnici policijskih uprava koji rade na šalterima. Evo ja bih ovom prigodom zaista rekla da svi zajedno moramo misliti u ovoj situaciji kako vjerovati jedni drugima, vjerovati u opravdanost svega onoga što poduzimamo u ovoj teškoj situaciji i zaista pokušati se svi zajedno ponašati odgovorno kako bi na bilo koji način pridonijeli tome da se ova zaraza što prije zaustavi i kako bi se svi skupa vratili u normalan mod življenja kakav smo imali do prije nekoliko mjeseci. Mislim da nam je to svima cilj i zaista pozdravljam svaku mjeru koja će i dalje biti poduzimana u tom smjeru. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava je od kolege Ostojića, dakle riječ je izrečena. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ja ću prije svega govoriti o pitanju boravišta s obzirom da je bila dopuštena invazija na otoke i na Dalmaciju itd. od 7.1. s obzirom da mi donosimo ovdje zakone o produženju nekih stvari ne funkcionira sustav više boravišta odnosno prebivališta. Možda sam ja u krivu, ali svako ima priliku da koristi one redovne zakonske mogućnosti pa mislim da je to bitno da se građane o tome informira. Drugo, nismo donijeli naravno ni rješenje kako to da policija zamjenjuje sanitarne inspektore, nismo riješili situaciju koliko je toga odnosno shvatili smo valjda i danas da Stožer ima ovlasti, ali su njegove ovlasti ograničene i ovaj Sabor će biti bombardiran možda sličnim zakonima kao što ovi današnji, a one prave krucijalne pitanje je hoćemo li dočekati. Ja ću navesti smo jedan možda važan dio, a to je pitanje kriznog profiterstva. Bilo je obećano da će to biti riješeno, mislim da su to stvari koje se u ovom trenutku i događaju jer neki kao i uvijek iskorištavaju situaciju da u ovakvim krizama profitiraju i tu mislim da bi bilo jako važno da dođe i pred ovaj Sabor. Nama treba jedinstvo, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, situaciju na koju sam upozorio po pitanju propusnica mislim da je savršeno jasna i da je to ne shvaćanje situacije na samome terenu. Konkretne primjere sam dao. Što se tiče pitanja prikrivanja, ja molim da ne shvatite ovo jer vidim da je ispalo hereza govoriti bilo šta, ali potrebno je reći kada neke stvari smatraš da su bolje rješenje, pa bolje rješenje je napraviti suvisle zone u kojima se funkcionira i radi. To sam naveo na primjeru Zagreba i mislim da je to jako važno. Ponavljam, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa jer ovo što sada imamo između općina da se na planinskim putevima stvaraju prepreke to je nešto šta je stvarno nepotrebno i izuzetno trošenje onih koji su i ovako i onako prenapregnuti sa svojim poslom, konkretno govorim o policijskim službenicima. Mislim da je također važno da se ne smije dozvoliti jer procedura jeste demokracija. Demokracije nema bez procedure i ono što ja želim poslati kao važnu poruku, a to je u ovom trenutku je zanemaren Zakon o kaznenom postupku. Nisam bez razloga govorio o tome da policijski službenici su opterećeni time da moraju raditi video snimanje i slično, tada je taj zakon naravno odbijen. A danas imamo situaciju da sve ono što bude rađeno na tim obavijesnim razgovorima neće moći biti korišteno u varijanti kada dođe pred DORH iz razloga šta tada niste htjeli prihvatiti situaciju, a to je da policija ne može u svakom momentu i na svaki način tu stvar odraditi. I to će past zato šta takve stvari niko nema pravo naravno suspendirat Zakon o kaznenom postupku niti ga zanemariti. Također nemojmo uljepšavati stvarnost. U centru grada na Kvatriću studentica ostala bez iti jedne stvari, krađe. Prisutnost policije ne može biti samo u centru, nemojte da se dogodi ono što znamo da se u ovom momentu događa. U Čučerju ljudi po noći čuvaju svoje selo, makar motornim pilama ako treba, to ova država sebi ne može dopustiti. I mislim da je jako bitno da ne uljepšavamo stvari nego da ih radimo na način, a to je točno, jedinstvo da, svi jedni drugima pomoć, napraviti sve na zaštiti, ali nemojte zaboraviti da postoji teren. Ja sa svoje strane želim samo poslat poruku, ovo nije nadmetanje u tome kad je tko šta rekao, ja sam naveo točne datume. Ali moram reć da pitanje reagiranja HS u obrani demokracije u situaciji da smo mi ti koji moramo najviše štitit proceduru tu falinge ne smije bit i stožer nema ovlast da zamijeni sabor i to se ne smije ni u kom slučaju dogodit. Ako treba svaki dan bit ovdje, donosit te odluke, ako već niste prihvatili da ova izvanredna situacija predstavlja i nešto što bi se moglo primijenit i drugačiji članak Ustava, ja sa svoje strane želim reć, mi smo i onda rekli, podrška da, ali ne u stvaranju kaosa. Hvala.
Hvala. Ostanite ovdje, imao jednu repliku, izvolite kolega Vlaović.
Kolega Ostojić, da ne govorimo o bitnim stvarima, a jedna je od bitnih stvari i da su građani uglavnom poslušali preporuku „ostani doma“ i treba im reć jedno veliko hvala. A kad imaju potrebu prošetati na šetnici ili planinskoj stazi onda im se to ograničava, pa čak i policija djeluje. Mislim da je to pretjerano i da ne treba, a s druge strane nam se dolaze u RH naši sugrađani, al vidimo čak i stranci da nam dolaze katamaranom jučer u Zadar i oni će nakon uzimanja brisa biti poslani u samoizolaciju. Mislite li da je to trebalo oštrije reagirati i staviti ih u karantenu i na taj način spriječiti širenje zaraze u RH jer građani su solidarni jedni prema drugima, čuvaju se, čuvaju jedni druge, a dolazi nam opasnost izvana. Hvala.
Izvolite odgovor.
1.4. smo imali 3467 ljudi koji su kršili samoizolaciju, te brojke su se smanjivale. Međutim, ja vam to ne mogu odgovorit. Međutim, puno veći je problem što vam to ne može ni odgovorit stožer. Na moje pitanje od prije mjesec dana treba li nosit masku ili ne, do dana današnjega mi još ne znamo odgovor. Prema tome, kad mi neko kaže da su ljudi zaštićeni da imaju maske i rukavice onda neka mi objasni je li to trebamo i mi svi imat ili ne i to su one informacije koje ljudi traže i koje su im potrebne, a za sve ostalo će vam odgovorit oni. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, malom, malo intervenciju nakon kolege Ostojića, kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Intencija zakona je dobra, ali hoću li glasat za njega ne znam. Naime, u velikoj sam dilemi. Puno teža ograničenja i stvari koje se primjenjuju na veliki broj građana RH donio je Stožer civilne zaštite, a onda se za jednu malu administrativnu mjeru koja u stvari građanima pomaže, traži odluka sabora. I zbog čega i ove tehničke mjere nije onda mogao donijeti Stožer civilne zaštite? Znamo i mi i vi, a to je da one mjere koje su sad na snazi, a koje je donio Stožer civilne zaštite, a koje predstavljaju ograničenja prava iz Ustava, ograničenja građanima prava iz Ustava, također nije trebao donositi stožer nego sabor ili u najgorem slučaju Vlada ili ministri zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Zašto to govorim? Dakle, četvrti put sa ove govornice ću pozvati da se odluka o zabrani napuštanja mjesta prebivališta, da se korigira na način da se područja koja nije dopušteno napustiti da budu usklađena sa bivšim teritorijalnim sustavom, a ne sa sadašnjim, ne zbog toga što je bivši sustav teritorijalni bolji, možda i je, al to nije u ovom trenutku bitno, nego zato šta su ta područja definirana kao područje u kojima svaki građanin s tog područja može ostvariti neke svoje, neka svoja prava. Primjerice na otoku Braču imamo 3 benzinske pumpe, a 8 općina, imamo 3 trgovačka centra koja se nalaze u jednome, u jednoj jedinici lokalne samouprave. Otok je inače skoro pa izoliran jer se vrlo teško ukrcati na trajekt i nema nijednog zaraženog, broj ljudi koji je u samoizolaciji, čini mi se, sad je jednoznamenkasti. U stvari ne vidim više potrebe da bilo kakva ograničenja koja imamo u ostatku RH budu prisutna više na otocima. Dakle, ne može se kod nas doć, niko nije zaražen, evo ljudi u samoizolaciji, pa se onda može razmisliti da se i ograničenja koja opravdano vrijede još uvijek u drugim dijelovima RH, ukinu. Primjerice, na veliki četvrtak na otoku Hvaru ima i procesija za križem. Da bi se ona mogla čak i u ovome užem obliku održati, a to je sa 5 do 10 ljudi u povorci, trebaju dobit propusnice jer prolaze kroz općinu Jelsa i grad Stari Grad u dva, u dvije župe koje se nalaze tamo. To je također apsurdno. Prema tome, moj apel je ponovo da se ova područja u kojima nije dozvoljeno i napuštati bez propusnica da se, da se korigiraju na način da to budu teritoriji bivših općina. Ono šta je g. Sanader sada rekao u, u svojoj ovoga raspravi u ime kluba, ako sam ga dobro shvatio, on tu intenciju podržava, ako nije, ako nisam dobro shvatio ispravit ćemo u replici ili u pojedinačnoj raspravi, ali da se to, da se to korigira. Jer još uvijek kada bi spojili i sve županije, dakle ne, kada, kada bi stavili da je županija to područje koje se ne može napuštat još uvijek bi prva slijedeća bila duplo manja od Grada Zagreba koji sa 800 000 stanovnika predstavlja jedno područje koje se ne treba napuštat. Prema tome, ova odluka kako je sad napisana i kako se primjenjuje predstavlja nerazmjerno ograničenje prava kretanja građana, posebno iz manjih sredina. Dakle, to je jedna diskriminacija temeljem mjesta stanovanja koja nije razmjerna opasnosti koju, koju se uklanja tom odlukom. Dakle, selo od 100 stanovnika i grad od 800 000 stanovnika puno je veća opasnost od širenja zaraze u gradu od 800 000 stanovnika, pa ograničenja nema, a tu su ograničenja između dva sela sa 100 i sa 500 stanovnika zato što je između njih administrativna granica jedne općine, a radi se o području koje i državna tijela prepoznaju kao jedinstveno jer je većina državnih institucija ustrojena tako da ima jednu ispostavu po bivšim općinama. Druga stvar je, druga stvar se tiče trenutnog neprimjenjivanju Zakona o prebivalištu i boravištu građana o tome da se ne može sada prijaviti ili produžiti boravište. Tako da su se neki građani ne svojom krivicom zatekli u situaciju koja se može smatrati polulegalnom. Dakle prije stupanja odluke na snazi zabrane napuštanja mjesta prebivališta ili trajnog boravišta su otišli negdje, željeli bi taj svoj status legalizirati, a ne mogu se prijaviti ne mogu boravište prijaviti tamo gdje su sada. I na taj način, a to bi bilo korisno, država bi barem imala podatke koliko ljudi trenutno gdje ima pa bi onda se mogla eventualno prilagoditi za neke zdravstvene i druge usluge koje bi se na tom području mogle napraviti. Ja imam neke ideje kako bi to mogli riješiti, ali nemam više vremena da ih kažem pa ću priložiti pisanu diskusiju državnom tajniku. Hvala.
Hvala. Molim vas da ostanete ovdje, kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Bauk, evo prilika da još produžite raspravu. Naime, kada govorite o tome da bi granice područja koje građani ne bi smjeli napuštati bez propusnice mogle biti bivše općine, ja se itekako slažem. Ali dovoljno bi bilo da Stožer ili Vlada sada pošalje jedinicama lokalne samouprave dopis u kojem će oni vratiti povratno koje su to razumne granice. Jedinice lokalne uprave će to napraviti u roku dva sata, poslat će koje je to suvislo područje unutar kojega se ne može bez propusnice građani kretat. I s vama se slažem, postoje općine u RH koje su male općine, čak i više općina ako recimo cijelu bivšu nekadašnju Općinu Podravska Slatina spojimo u jednu cjelinu nema tu više od 20 i nešto tisuća stanovnika. Dakle to su stvari koje se mogu riješiti da budu na korist građanima, a na kraju krajeva i sigurnost bi se poštovala jer ne bi bilo opasnosti za ugrozu stanovništva od bolesti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle to sam uočio odmah kada je ta odluka donesene da to budu logičnija područja intencija odluke bi ostala ista, samo više ne bi bilo možda 500.000 e-propusnica nego bi bilo možda 50.000 e-propusnica. Ja ću pitati ministra uprave koliki broj propusnica se odnosi na područja bivših općina koje onda više ne bi trebali izdavati propusnice za taj broj građana. Ja inače moram i to reći, ne mislim da je ovo razlog zašto bi trebali mijenjati teritorijalni ustroj. Dakle, teritorijalni ustroj u pravilu treba funkcionirati u normalnim okolnostima, nije dobro izvanredno stanje koristiti da se redovne stvari promijene. Dakle, nije sloboda kretanja ta koja bi trebalo u normalnoj situaciji biti ograničena. Prema tome, to je jedna intencija. Lokalni stožer bi to možda napravili, ali zašto bi preuzeli odgovornost na sebe jer sve je u redu dok ne bude prvi zaraženi, a onda kada bude prvi zaraženi pitat će lokalni stožer na temelju čega ste vi to napravili. Tako da je bolje da se odluka donese centralizirano i da je lokalni stožeri primjenjuju. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Gordan Maras. Kolege Marasa nema sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, posljednja prijavljena rasprava u okviru vremena predviđenog za prijavu rasprave je rasprava od kolege Ante Sanadera. Izvolite kolega Sanader.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja se slažem ovo što je govorio gospodin Žagar, a i gospodin Bauk, jasno je da su ovo situacije u kojima moramo nać najbolje oblike kako će funkcionirati sustav. Nikome nije ni želja, ni smisao da se prave nekakve stroge mjere koje će bit svrha kome? Same sebi. Znači smisao i želja i svrha ovih svih mjera koje se poduzimaju je zaštita građanstva, zdravlje ljudi je na prvom mjestu. To je jedini smisao, jedini interes i jedini razlog zašto se poduzimaju sve ove mjere. Mislim da je to svima jasno, da to svak dobronamjeran prihvaća jer radi se o sudbini svih nas, o zdravlju svih nas. I samo nerazuman ne bi prihvatio sve ono što je razumno. I stožer i svi oni koji eventualno donose takve odluke i lokalni stožeri uvijek će prihvatiti svaku dobru ideju, nitko se nije pametan rodio. Pa mi danas donosimo izmjene zakona, 4 zakona, zašto nećemo donijet sutra nešto novo ako vidimo da nešto ne funkcionira na terenu i u životu. Znači ima rješenja, ima mogućnosti ovakva zajednički stožeri. Može biti stožeri velikog grada s manjim gradom, samo uzimajući uvijek u obzir ovo što je rekao Bauk, da te mjere ne donesu nove zaraze onda će to biti problem, a to nije želja nikom. I u tom smislu sam govorio trebamo biti jedinstveni, ovo nisu stvari gdje se mi trebamo nadmetat tko je pametniji nego moramo zajedno tražiti najbolja rješenja kao u svakoj krizi, svakoj katastrofi. Imao sam mnoga iskustva s požarima i velikim požarima i katastrofalnim situacijama i nikad se nismo svađali oko rješavanja problema. Svak normalan prihvaća sve dobre prijedloge, sve dobre primjedbe, tako i stožer. I današnja rasprava treba biti poruka stožeru za dobre primjedbe. Mi nažalost govorimo malo o ovim zakonima, ova 4 zakonska rješenja jel su ona dobro napisana, nemamo tu praktično šta reć, ali imamo što reć iz života. Ovo što dobivamo svakodnevno, mnogima od vas javljaju se ljudi s terena, javljaju vam se vaši sugrađani, javljaju se poznanici i kažu nešto ne funkcionira nešto treba napraviti. Evo, tako da vjerujem i siguran sam, a i znam ljude koji rade u stožeru da će svi dobronamjerno prihvatiti sve dobre prijedloge i ideje. I u tom smislu neka ide naša današnja rasprava. Evo ja bih želio iskoristiti ovaj zadnji minut rasprave da malo rečem par riječi o vatrogascima jer evo dnevno sam s mojim vatrogascima na terenu, mi nemamo posebni stožer dio smo normalno ukupnog stožera, ali evo korektno je radi građanstva da se zna da aktivnosti koje rade vatrogasci uz ovo redovno gašenje požara evo jučer smo imali npr. 61 požar otvorenog prostora u cijeloj Hrvatskoj. Nije bilo niti jednog katastrofalnog, ali jučer su radili kanaderi, čisto da se zna. I evo kao apel sugrađanima, možda neki ljudi malo koriste ovu situaciju pa idu u polje, što mogu ići neće se zaraziti, ali da pripaze da ne pale i da ne rade nešto što može izazvati požar i onda dovode i vatrogasce u obvezu da idu na intervenciju, a to onda rezultira da mogu doći i do zaraze vatrogasaca. Ali dobro, hvala Bogu nema takvih zaraza, vatrogasci imaju sustav, dobro organiziran, imaju zaštitu i nije do sada bilo takvih slučajeva. Ali evo samo kao napomena 1.500 vatrogasaca je dnevno angažirano na ovim mjerama protiv korona virusa. Znači to su i one ophodne i pomoć policiji na punktovima i prijevoza, stožer i sve ono što treba, posebno u manjim sredinama, vi znate da u malim mjestima su vatrogasci Katica za sve, da pomažu za sve intervencije, da su ovim lokalnim stožerima, stožerima u malim mjestima, oni praktično prva ruka, tako da, evo. To je tisuću i pol vatrogasaca. Samo u Zagrebu bilo je 2773 intervencije, nakon potresa. Drugo, danas je 9 županija van grada Zagreba pomaže gradu Zagrebu. Znači 9 ljestava, visokih skala iz 9 županija su sad u Zagrebu i pomažu, a prije toga je bilo 6 u prošloj smjeni. Znači rade aktivno, vatrogastvo djeluje kao jedan sustav u cijeloj Hrvatskoj, to se sad vidi i na ovoj situaciji, evo, ja je pozdravljam sve moje vatrogasce, zahvaljujem im i potpora za njihove aktivnosti.
Molim vas da ostanete, imamo dvije replike ovdje. Prvi je kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Sanader, idealna je prilika u ovakvoj replici pokazati jedinstvo. Dakle, što se tiče donošenja odluka ... [[Upadica se ne čuje.]] Hoćete mi samo vratiti vrijeme malo? Dakle, što se tiče donošenja odluka, ja mislim da je dobro da postoji tijelo koje može donijeti odluku koja bi stupila na snagu odmah u ovakvoj situaciji. Nisam siguran da to treba biti Stožer civilne zaštite, mislim da je bolje da to bude Vlada i da takve odluke onda u jednom razumnom vremenu dođu na potvrdu demokratski izabranim tijelima u čijoj je to ovlasti, kao što je to Sabor. Moja poruka građanima je, poštujte odluke Stožera, Vlade, zakone, ali ih i dalje kritizirajte nakon što ih poštujete i provedete jer one mogu biti bolje. To je demokracija. Tako i ovo, dakle predlažemo već neko vrijeme da se ova područja usklade sa životnim situacijama i neka se to napravi dakle, nakon 2 tjedna što je ta mjera donesena i što je očito u broju zaraženih, ono što se objavljuje, i dala neke rezultate. To je moja skromna, skroman doprinos jedinstvu. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala g. Bauk. Pa upravo to sam ja i rekao u svojoj raspravi i ova rasprava naša današnja je prilika da damo svoje primjedbe na ono što vidimo, što život donosi, što nam javljaju naši birači, naši građani, naši ljudi, mještani, sumještani, s kim imamo kontakt, sugrađani i nitko se tom ne protivi. Dapače. A onda mi to predložimo Stožeru. Evo, iz današnje rasprave, sve ovo dobro što smo čuli da je, imamo mogućnost za unaprijediti sustav, predložimo to Stožeru, ako to Stožer ne bi prihvatio, onda bi mi mogli govoriti o tome da je Stožer uzurpirao vlast, ali gledajte. Stožer mora funkcionirati, u kriznim stanjima ne može se čekati za neke, to vam je kao u ratu, ne može se čekati za neke odluke dugo vrijeme, moraju se donositi odluke, a podnosi se izvještaj Vladi i Saboru ovom. Jasno, tu nema alternative, demokracija nema alternative.
Posljednja replika, izvolite kolega Žagar.
Hvala uvaženi kolega Sanader. Da još jedanput podcrtamo. Dakle, i mi kad kritiziramo ove mjere, ne odnosi se to na to niti mislimo da je intencija bila Stožera da, kako vi kažete, uzurpira vlast. Svako u ovoj ozbiljnoj situaciji, poruka Stožera, s ovim ograničenjem kretanja je bila prema građanima, da je situacija izuzetno ozbiljna i da treba spriječiti svako nepotrebno kretanje stanovništva. Međutim, ono što građani s terena nam javljaju, da se, da su postoje i žrtve onih koji trebaju, koji imaju potrebe za kretanjem. Dakle, ona nepotrebna kretanja trebamo svesti na minimum, ali ne smijemo onemogućiti potrebna kretanja, dakle odlazak liječniku, u ljekarnu, u mesnicu ili tako negdje gdje ljudi trebaju potrepštine. Iako se može reći, ljudi mogu otići, njima, mnogima to stvara značajne probleme i zbog toga bi te Stožere, zapravo te mjere trebalo prilagoditi životu stanovništva, a vama se posebno pridružujem zahvali svim vatrogascima u mnogim malim općinama, DVD-ovi su ti koji su podnijeli veliki teret samog Stožera.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da nema niti jedna općina koja nema neki dom zdravlja ili neku ambulantu, ispostavu doma zdravlja. Ali, ako ima takvih, onda treba, ljudi s tog terena to upozoriti i to se mora riješiti, a onda kad on dođe svom liječniku primarne zdravstvene zaštite, ako ga taj upućuje dalje u bolničko liječenje, pa ta uputnica je propusnica da čovjek može proći tamo. Nitko nije nerazuman, nema, tamo ne stoje roboti, tamo stoje živi ljudi. I svjedok sam tome, bio sam sa mojim vatrogascima tamo na punktovima i ljudi imaju razumijevanja, takvih nema takvih problema. Ali, ako ima negdje takvih problema, onda treba jasno upozoriti i poslati takvo, takvu primjedbu, evo i mi zastupnici, našem Stožeru, ako Stožer neće iznesti ovdje javno, ali ja sumnjam da takvog ima u Stožerima, i ovom državnom, ali i županijskim, a posebno gradskim i općinskim, sjede razumni ljudi koji rješavaju problem i čiji je to zadatak. Tako da ja vjerujem da, ako takvih stvari ima, dajte recite gdje, što i to ćemo riješiti.
Hvala. Molim intervenciju. Izvolite. Možete, kolega Maras, izvolite. Što je bilo?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja vas molim, pošto se ne dešava prvi puta, ovo su spe .../nerazumljivo/... znači povrijeđen je Poslovnik u smislu vođenja sjednica, sam način na koji sad radimo nije u skladu sa Poslovnikom, ali je bio dogovor između klubova na predsjedništvu Saboru. Ono što bi vas ja molio, s obzirom da ne možemo biti prisutni u dvorani, da probate voditi računa o tome da su zastupnici koji su se prijavili ovdje, ali taj tren nisu bili unutra i ne dešava se meni sad evo, prvi puta da ispadne kao da nisam ovdje, a ovdje sam od jutra, izašao sam malo van pa sam se vratio, da se omogući ljudima da raspravljaju ukoliko su u dvorani, a trenutno nisu u, ukoliko su u [[Upadica Hajdaš Dončić: Evo, zamolit ću, hvala.]] zgradi, a trenutno nisu u dvorani.
Zamolit ću stručne službe da malo vide tko je ovdje, tko nije [[Upadica Maras: Da, ja vas molim da meni vratite riječ.]] Ne mogu vam vratiti jer sam uzeo vam riječ. Hvala [[Upadica Maras: A zbog čega ste mi uzeli riječ?]] Nastavljamo [[Upadica Maras: Ja sam bio ispred dvorane]] Dobro, molim vas kolega Maras, nastavljamo sa završnom ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Mislim nemojte raditi samo formu od Hrvatskoga sabora. Znači mi ovdje zasjedamo, trebamo imati mogućnost rasprave. Ako nisu uvjeti da radimo, nemojte raditi, ali nemojte raditi samo radi forme sjednicu HS-a.
Ne radimo radi forme. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Ista je poslovnička osnovica kao i kolege Marasa, a vi osobno i g. Sanader, potpredsjednik Sabora su svjedoci da sam na sjednici predsjedništva Sabora koja je održana prvi dan kad smo tu krenuli raspravljati, tražio da se, da se ne primjenjuje striktno odredba o gubljenju riječi kada nema nekog u dvorani jer fizički ne može biti u dvorani. Tada sam ostao neshvaćen, a samo u ovoj raspravi, g. Zekanović, g. Bulj, g. Maras i g. Pernar kojega tu nisam vidio, a njih troje sam vidio su izgubili pravo govora što zbog ovih ograničenja nisu mogli biti u dvorani. Smatram da se radi o nerazmjernoj sankciji i da bi ubuduće ako ostanemo ovdje to trebalo korigirati upravo na ovakav način.
Evo hvala u buduće ćemo to korigirati. Izvolite kolega Ostojić, završno. Zamolit ću stručne službe da obavijeste zastupnike koji su vani koji nemaju drugi način obavijesti. Hvala. Izvolite kolega Ostojić.
Evo upravo u namjeri da još jedanput pokažemo tu konstruktivnost zalažemo se za to da se prilagodimo tim prilikama. Nismo bez razloga govorili oko replika jer to nije ni bio dogovor, a ja ću još jednom ponoviti, dogovor ne može biti izlika za derogiranje i micanje poslovnika i zakona. Prema tome, molim vas da to obavezno promijenite. Što se tiče područja suvislih područja i svega ostaloga, prije 10 dana je bila rasprava ovdje i ja sam govorio u ime kluba i upravo sam govorio da pitanje propusnica nije dobro rješenje da trebaju suvisle granice, čak sam i predložio ono što evo danas nadam se da će čuti stožer, a to je teritorij bivših općina bi bilo logično rješenje i ne bi se događali ovi apsurdi, a to je da ljudi moraju u 6 jedinica lokalne samouprave tražiti dozvolu za prolaz da bi mogli doć do benzinske pumpe da bi se vratili nazad u mjesto u kojemu inače imaju prebivalište. Također u završnoj riječi sve je u namjeri da se konstruktivno pomogne i nadam se da će slušat upravo te poruke, tada je bila rečenica, a to je koristite iskustvo Općine Lovran koja je uzela jednu malu tvrtku iz Bakra koja je onda riješila pitanje elektronskih propusnica, prije toga smo imali navalu na šaltere. Prema tome, dobro je da su čuli ovaj dio da se riješi elektronski, ali mislim da je važno da se varijanta propusnica riješi na bolji način jer ćemo ovako imati izuzetno gubljenje resursa koji su nam itekako potrebni i treba ih štediti u ovome trenutku, prije svega govorim o ljudima, o policajcima koji rade i koji kontroliraju to stanje. Što se tiče prikrivanja stvarnog stanja, nemojte to gledat kao nešto nekorektno. Smatram da je bitno da stvarno stanje treba biti nama, a pogotovo što nismo prošli jednu krizu zajedno, bez obzira na politička razmimoilaženja najbolje radimo onda kada znamo kakvo je stanje. Ne treba uljepšavat sliku, ne treba je dovoditi do situacije da kažemo da je bolje nego šta je nego je istina sljedeća, a to je da bi mogli pravilno reagirati mislim da moramo upravo se na ovaj način prihvatiti. Kritika nužno ne znači kritizerstvo, kritika može biti dobronamjerna, ja se nadam da to shvaćamo i stoga je bila ona moja rečenica, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, kada smo suočeni sa situacijom da puno stvari koje u našim životima danas više radi ovih mjera ne mogu postojat, kada je situacija da redovno zdravstvo ne može funkcionirat, kada su ugroženi naši građani i građanke očekujemo donošenje u ovome Saboru onih pravih mjera koje mogu zaista pomoć. A želim istać, mjere nisu samo represivne, zaštita građanstva je između ostaloga i zaštita njihovih ljudskih prava. To je nešto šta je važno, onog trenutka kad, slažem se sa kolegom Sanaderom koji je rekao da demokracija nema alternativu, nju ne smijemo ugroziti baš na nijedan način i ja mislim da je to jako bitno da se i ovdje sa ovoga mjesta pošalje kao poruka i tu budite sigurni da ćete imati ne našu podršku nego treba zaštiti prije svega demokraciju da bi mogli se vratiti nazad u normalan život nakon ovog izvanrednog stanja koje u ovom trenutku imamo. Stoga bilo koju primjedbu koja se šalje ona je cilj, ima za cilj da se pomogne i da se napravi bolje rješenje i u tom dijelu ne trebate zato brinit. A šta se tiče građana, moramo ih zaštiti svi zajedno prvenstveno ovdje iz ovoga Sabora i to mjerama koje ne idu na uštrb, ponovit ću i ljudskih prava. Hvala.
Hvala. Kolega Sanader završno.
Jasno, ja se apsolutno slažem uz ono da demokracija nema alternativu, zaštita ljudskih prava nema alternativu samo moramo najprije imati ljude da bi mogli štititi njihova prava. Ako nemamo ljude onda nećemo imati štititi čija prava, tako da je ovo zaštita zdravlja, zaštita zdravlja je sada na prvom mjestu. Ako mi ne zaštitimo zdravlje ljudi, ako ne zaštitimo te ljude onda nećemo moći imati njihova prava. Znači demokracija nema alternativu i zaštita ljudskih prava nema alternativu. Možemo raspravljati o nekim mjerama, ako procjenjujmo da neke mjere nisu dobre onda ovo mjesto gdje možemo raspravljati o tom, ali moramo shvatit i shvatili smo jer se to naši građani pokazuju svakodnevno svojim ponašanjem da su shvatili opasnost, da su shvatili situaciju u kojoj jesmo, da su shvatili da su sve mjere koje se poduzimaju primarno radi zdravlja ljudi jer to nema alternativu. Samo zdrava nacija može imati budućnost. I sve ono što vidimo da bi eventualno ugrozilo i demokraciju, ali i ljudska prava onda o tom treba javno progovorit. Ali ne možemo svaku mjeru ako je smisao i svi najrelevantniji stručnjaci na svijetu koji su govorili o korona virusu o epidemiji su rekli da je najproblematičniji socijalni kontakt. I Stožer i Vlada i ovaj Sabor imaju odgovornost poduzet sve da ne dođe do tog socijalnog kontakta, da je on što manji, da se svede na onu najpotrebniju mjeru. Opet kada je zdravlje u pitanju ne možemo reći da je možda bio opravdan ako je neko dobio uputnicu za ić u specijaliste ili ić u bolnicu pa ga onda nećemo pustit zato što je ovaj iz druge općine, to bila karikatura. Ali ne možemo pod zaštitom ljudskih prava dovoditi u opasnost zdravlje svojih susjeda, svojih sugrađana, tu moramo naći razliku. Ja znam i najveća opasnost bi bila da se na bilo koji način ugroze ljudska prava. Mi smo živjeli, mi stariji bar ovdje ima nas dosta starijih živjeli smo u nedemokratskom sustavu, nedemokratskom i znamo kako je to i ne daj Bože da se nikad više ponovi. Niti jedna stranka,niti jedna partija, niti jedna vlada da nas dovede u pitanje da se ugrozi demokracija i ljudska prava, ali moramo imati na umu da smo trenutno u situaciji ozbiljne epidemije, da se moraju poduzimati ozbiljne mjere, da vidimo što se događa u našem susjedstvu. Neki koji su olako prihvatili što se događa pustili epidemiju, danas vidimo vojni kamioni voze mrtvačke ljesove. I smisao i želja i cilj je svih mjera i rada Vlade i rada Stožera i rada ovog Sabora da se sačuvaju ljudski životi. Evo u tom smislu moramo biti jedinstveni i moramo tražiti najbolja rješenja i onda u tom poslu nema podjela jer jedino to nas može odvest u dobro, jedino to opravdava ono zbog čega mi jesmo ovdje i zbog čega nas ljudi izabrali. Apeliram na sve, a i vaše ponašanje potvrđuje da to razumijete i da ćemo svi zajedno ovo sve skupa pobijediti.
U ime predlagatelja gospodin Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zahvaljujem vam svima na konstruktivnoj raspravi i vašim prijedlozima. Ali dopustite mi da kažem nekoliko riječi kojima bih pojasnio određene nedoumice ili pitanja koja se nužno i ne tiču sama ova 4 zakona, ali se tiču pitanja koja ona inače u naravi rješavaju. Ovdje uvodno rečeno koliko je izdano dokumenata u prošloj godini, ja ću samo kratko ponoviti, izdano je u policijskim upravama i postajama 565.000 osobnih iskaznica, 385.000 vozačkih dozvola i 125.000 putovnica. Dakle gotovo u vlas milijun izdanih dokumenata u našim policijskim upravama i postajama. Rečeno je ovdje da za većinu tih dokumenata potrebno je doći dva puta unatoč mogućnostima koje su dane zadnjih godina da se za neke od ovih dokumenata kao što su putovnica, kao što je vozačka dozvola da se podnese zahtjev elektronskim putem, dakle da se ne dolazi onda dva puta. Moguće je promijeniti i boravište elektronskim putem bilo i ishoditi nekakve odnosno dati nekakve suglasnosti kao što je suglasnost stanodavca za prijavu prebivališta ili boravišta, kao što suglasnost jednog roditelja da drugi roditelj prijavi dijete ili da mu ishodi osobnu iskaznicu ili putovnicu, ali još uvijek unatoč naporima Vlade i resornih ministarstava, MUP-a, Ministarstva uprave, Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva, takve zahtjeve elektronskim putem podnosi još uvijek manji broj građana. Dakle, unatoč tome u 99 policijskih postaja i 20 policijskih uprava, dakle na 119 mjesta, izdano je milijun ovih dokumenata, što znači u naravi gotovo 2 milijuna dolazaka u tijeku prošle godine, tako je otprilike i svih drugih godina i zbog toga ovi zakoni se predlažu da ovi dokumenti, od kojih su tri osnovna dokumenta sa slikom koji nam koriste u različitim situacijama u pravnom prometu, moći će vrijediti i dalje. Nije namjera kao što je ovdje bilo rečeno, mislim da je to gospodin Žagar rekao, da se ovdje sprječava da građani plate kaznu. Ne, osnovna namjera je povjerenje u pravni promet, dakle nastavak pravnog prometa koji omogućuje normalnu komunikaciju građana, gospodarstava da i u ovo vrijeme teške situacije određeni sektori, segmenti društva posluju, da funkcioniraju i da nam omoguće da lakše prebrodimo ovo krizno razdoblje. Naravno da ovi dokumenti ako ih samo prizna RH neće moći ispuniti svoju svrhu. Pripremljene su već i čim Sabor, nadam se, izglasa ova četiri dopune zakona, ići će preko Ministarstva vanjskih i europskih poslova, uputit će se diplomatske note preko naših diplomatsko konzularnih predstavništva svim zemljama da prihvate ove naše produžene dokumente i tu činjenicu dakle da naši državljani ne mogu, kao i državljani gotovo svih ostalih zemalja ove dokumente zamijeniti u nekom redovitom, do sad uobičajenom postupku. Tako da i te situacije nekog nužnog putovanja za vrijeme ove epidemije, naših vozača koji obavljaju značajan posao dobavljajući nam robe iz drugih država i od naših proizvođača vozeći ih u druge države, dakle da oni mogu normalno funkcionirati u ovome razdoblju. Bilo je dotaknuto i pitanje prebivališta i boravišta, razmišljali smo i o promjenama ovoga zakona, znate da odlukom Stožera civilne zaštite nije moguća promjena, nije moguće putovanje osim u opravdanim slučajevima između različitih mjesta i stoga razmislit ćemo o mogućnosti elektronske promjene boravišta kad je to opravdano ili kad ono također istekne kao što su istekli ovi dokumenti. Boravište godišnje, ajmo reć kolokvijalno drugo prebivalište prijavljuje oko 140 osoba i nekima od njih naravno, u ovom razdoblju je isteklo ili će isteći i boravište. O tome ćemo razmisliti i eventualno po potrebi korigirati i taj propis. Mislimo da će ovim mjerama ostvariti se mogućnost pravnog prometa, fluktuacije građana u onoj najnužnijoj mjeri koja je sada moguća i dopuštena, a s time će ovo pitanje ja vjerujem i e-propusnica biti lakši i adekvatnije riješeno. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala. Molim vas da ostanete jer imamo tri replike. Prvi je kolega Ostojić, nakon njega kolega Žagar i onda kolega Bauk. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani državni tajniče. Ja nisam razumio da li građanin može promijeniti boravište ili ne ili je to isključivo skinuto za e-Građani? Ovo vas pitam iz razloga što ste spomenuli odluku Stožera, ne može niti jedan stožer to vam je taj primjer o kojem vam govoriti ukinuti postojeće zakonske odredbe, prema tome to se ne smije dogoditi to je primjer. Evo konstruktivno vam govorim da se to ne može u Hrvatskoj dozvoliti, znači ne možete ukinuti nekome pravo da promijeni boravište odlukom Stožera.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. U ovom trenutku nije moguće promijeniti prebivalište niti boravište jer bi se time naravno mogle dezavuirati odluke Stožera o ograničenju kretanja. Međutim, radit ćemo na tome da u opravdanim slučajevima omogućimo te promjene koje ne bi išle za time da se dezavuiraju odluke Stožera o ograničenju kretanja.
Hvala. Kolega Žagar izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče. Imat ćete podršku za ove mjere. Opći stav javnosti je da je Stožer odradio dobar posao iz jednostavnog razloga što su se prepustila ključna pitanja struci umjesto političarima, ključna pitanja struci i to je opći stav javnosti. I danas sam spominjao Središnji državni ured za digitalno društvo i tamo sam rekao da većina nas i ne zna šta on radi, ali to nije njihova krivnja. I u tom slučaju da prepustimo struci, tamo sjedi dosta stručnih ljudi u tom uredu da im prepustimo da oni odrađuju svoj posao onda vjerojatno ne bi ni imali ove danas probleme jer bi zaživjeli vjerojatno mnogi e-dokumenti. I na kraju da zaključim, neovisno o tome na koji način je Stožer došao do ovih ovlasti na koje upozorava kolega Ostojić, on radi dobar posao. Međutim ono što mi moramo razmišljati ni u jednom trenutku nijedan stožer ne može ukinuti demokratske standarde društva tj. staviti zakone ispod svoje razine.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Nakana ove Vlade da omoguće i da potakne hrvatske državljane i ostale strance koji zakonito borave da koriste elektronske usluge i one svakim danom sve više otvaraju, dakle sve je više mogućnosti da se elektronskim putem zatraži određeni dokument ili se daju određene suglasnosti kao što sam maloprije rekao. Odluke stožera ovdje ne mogu komentirati, ali mogu reći da naravno je cilj svih državnih tijela da te odluke stožera olakša, operacionalizira i da društvo lakše živi po tim odlukama koje naravno za određeni broj građana nisu uvijek lagane. Hvala lijepo.
I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Bauk.
Gospodine državni tajniče, preporučam vam da malo korigirate izričaj jer ste upravo rekli da je stožer stavio van snage Zakon o prebivalištu. To se inače u demokratskim zemljama zove državni udar, dakle malo korigirajte to, nađite neku bolju formulaciju. Ali intencija da bi promjena prebivališta dezavuirala mjere stožera nije točna jer bi se u ovom slučaju radilo samo o promjenama prebivališta koje bi ustvari imale za cilj da usklade zatečeno stanje s onima što bi onda pisalo u prebivalištu. Dakle ako bi netko tko ima sad prebivalište u Varaždinu, a sad se nalazi u Virovitici promijenio prebivalište na Viroviticu ne bi ničim intenciju stožera o zabrani kretanja, dapače, bilo bi bolje jer on iz Virovitice više ne bi mogao nigdje ić. Dakle intencija da se zbog prebivališta ne naruše mjere stožera nije logična, dakle to ne djeluje logično. Neko bi samo stavio boravište tamo gdje se nalazi i onda on to ne bi mogao napustit po isto važećim odlukama stožera. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Svaki građanin inače može promijeniti prebivalište boravište u roku 15 dana to prijaviti policijskoj upravi ili postaji. Mi ne možemo znati jeli zaista možda netko u zadnjih 15 dana prije donošenja ovih mjera promijenio prebivalište, ali vi time apelirate da priznamo i ono nelegalno stanje od ranije jer znamo da ima uvijek određeni broj ljudi koji ili iz komocije ili iz nekih očekivanja ili interesa ne prijavljuju prebivalište i boravište kako bi trebali po zakonu. Dakle za njih mi ne možemo sada mijenjati propise da bi onda takve ljude onda amnestirali od odgovornosti. Ali što ove mjere budu duže trajale, naravno da će tražiti odgovarajuće odgovore kroz zakone i druge propise ne možemo stanje cementirati. Ja se ne sjećam da sam rekao da je stožer stavio van snage zakon, mislim da ja to nisam rekao, ali ako sam upotrijebio neku slični izraz koji vas je na to uputio, ja se ispričavam nisam to kanio reći, a sigurno nisam rekao stavio van snage. Pravnik sam i to znam. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o dopunama Zakona o putnim ispravama, Zakona o osobnoj iskaznici, Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građanima u 13:33:30, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a, g. Katić je, znači samo o tom amandmanu se i radi, g. Katić izvolite.
O osobnoj iskaznici su podnijeta dva amandmana. Prvi amandman kojim se također nomotehnički…
Da, ima dva amandmana, oprostite, da ima dva amandmana.
... nomotehnički uređuje izričaj. Naime, precizira se datum do kad će važiti isprave tj. do, u roku od 30 dana od dana proglašenja prestanka epidemije i amandman se prihvaća.
A drugi amandman?
Također iz istih razloga dorađuje se izričaj norme i ona je jasnija. Amandman se prihvaća.
Dobro, onda možemo zaključit raspravu o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici.
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 900. Predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a i taj amandman je prihvaćen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Ima više suzdržanih, pa vas molim da prebrojite, dignite malo više ruke samo da se vidi. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, a rezultat je 15 suzdržanih i 115 glasova za, hvala vam. Sada krećemo sa prvom objedinjenom raspravom, to su 4 zakona: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana Svi su hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. od 899 do 902. Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Prije predstavnika predlagatelja, to će biti potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova poštovani Davor Božinović, kolega Bernardić tražili ste stanku. Možete tamo, svejedno, kako hoćete.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora danas je na dnevno redu prijedlog zakona o produženju putnih isprava osobnih iskaznica i ja zbog toga danas tražim stanku, jednostavno jer moramo shvatiti da u ovom trenutku postoje ljudi kojima također treba pružiti, produžiti sigurnost u ovom periodu. I zato tražimo da se naš prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetne od godinu dana, a ne od 3 mjeseca kao što je to predloženo, raspravi sutra prije podne, da se raspravi zajedno sa ovom raspravom o amandmanima i da se sutra u 12 sati taj zakon stavi na glasanje u Hrvatski sabor. Prilog toj tezi je da je taj zakon …
Kolega Bernardić, kolega Benardić samo malo vas molim. Dakle, može se tražiti stanka vezano za točke dnevnog reda. Vi ne tražite to nego tražite da se jedna druga točka dnevnog reda raspravi prije nego što je predviđeno. Dakle, sada niste u skladu s Poslovnikom.
Ok, rekao sam ako se produžuju iskaznice, putne isprave onda treba produžiti sigurnost građanima da ne moraju strahovati od otplate kredita. Pogotovo zbog toga što je taj zakon dobio potporu, dobio potporu od dijela zastupnika vladajuće koalicije na Odboru za financije. Prema tome, Odbor za financije je u ovom trenutku prihvatio prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetnike od godinu dana, predlažem vam predsjedniče sabora da to sutra uvrstite na dnevni red i da glasamo o moratoriju sutra u 12 sati kako bi ljudima u Hrvatskoj pružili sigurnost. Građanima da nastave s normalnim životom, a poduzetnicima da nastave s normalnim poslovanjem. Hvala vam.
Dobro, iskoristili ste zahtjev za stanku na način koji smatram da nije bio fer, ali to je vaša odluka. Kolega Glasnović vi se javljate isto za stanku.
Zahvaljujem. Tražim stanku da razgovaramo o ova dva zakona, konzultacija iz stranke ovaj kluba po pitanju iskaznica, isprava. To je usko vezano za Hrvate izvan domovine i tu je također gospodin ministar MUP-a još čekamo novi zakon o Hrvatima o državljanstvu, to još nije riješeno, dugo čekamo, ljudi zabrinjavaju problem, izdavanje ovih dokumenata traje mjesecima, godinama. Pitanje oće se taj postupak pojednostavit ili će se nastaviti ta sabotaža koja je već počela odavno, mi znamo kako je to išlo. Hrvat bi morao npr. iz Toronta u stvari Vancouvera u Toronto, 6 sati leta, onda bi morao ispunjavati test za hrvatski jezik, to sad po nekim novim najavama neće biti u novom zakonu, nakon toga bi dolazio u Petrinjsku, nakon toga bi morao u Črnomerac itd. Ta birokracija ona, to je namjerna sabotaža naravno, ako govorimo o demokraciji, ljudskim pravima, ali to je ljudima vani oduzeto, ti ljudi su državljani ove Hrvatske, RH. Tu neki su došli, lupili su im duplo oporezivanje, tu se slijeva novac, imaju kuće, oni, neki se ne mogu vratiti dosta brzo da riješe problem oduzete imovine, imovinsko-pravne odnose i pitanje kad će se taj zakon vezan, novi zakon o državljanstvu hoće se to ubrzat da se ti ljudi vrate, da se razbije ta blokada. Imamo ljudi vani npr. koji su nam potrebni kao npr. Hrvatsko-američko društvo profesionalaca mogu dati doprinos ovoj državi, ali ako govorimo o ljudskim pravima kako to ljudi vani vide. Oduzeto je pravo glasa, to nemaju, oduzeto je pravo na privatnu imovinu i naravno udar vidimo iz ljevičarskih medija po pitanju sloboda vjere, udari ovih crkva. I to kratko bi bilo to, da [[Upadica: Hvala vam.]] više ne glumimo demokrate ovdje.
Dobro, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj izvolite. Isto tako zahtjev za stankom?
Hvala lijepa. Evo, tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta. Tema je produljenje, jedna od tih je osobne iskaznice jer rokovi o mjerama koje imamo je teško ostvarivo i smatram da je to dobro. Međutim, također, trebalo bi ovdje kad govorimo o osobnim iskaznicama, dokumentima, progovoriti o ljudima koji žive na određenim područjima, a ne mogu plasirati svoje proizvode na tržnice. Pa, pošto je ovdje i ministar i šef Nacionalnog stožera civilne zaštite, nikako mi nije jasno da u trgovačkim lancima se prodaju strani proizvodi iz Italije, Španjolske, sad će njihove jagode, vrgorske jagode neće moći, sadni materijal će moći se, neće moći prodavati se na tržnicama, a zbog čega ne bi mi organizirali na tržnicama i nije mi jasno zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci rade gdje su strani uvozni proizvodi? Uvoz nas je uništio, sigurnost ljudi, u ovome trenutku, poglavito poljoprivrednika je ključ cijele priče. Uzorimo Hrvatsku i omogućimo da poljoprivredni proizvodi se prodaju na otvorenim tržnicama uza sve mjere sigurnosti. Ljudi su u ogromnim problemima. Neće mljekari, sirari, ljudi koji prodaju povrće, voće, moći prodavati svoje proizvode i ugroženi su im sigurnost. U ovome trenutku nema većega prioriteta nego samodostatnost jer krive politike koje smo vodili do sada su pokazale da je Hrvatska neobrađena država, neobrađeno poljoprivredno zemljište. Umjesto da pozivamo kupujte domaće na našim tržnicama, uza sve mjere sigurnosti, pa volonteri će osiguravati bolje nego u trgovačkim lancima sigurnosne mjere. Zato još jednom, podržajem ovaj prijedlog koji daje Vlada [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ali napokon otvorite tržnice [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega.]] da omogućimo prodaju domaćih proizvoda.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo s radom u 11 sati točno. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege kao što sam i najavi prije stanke raspravljamo o 4 zakona iz nadležnosti MUP-a. Podsjetio bih s obzirom na dogovor koji smo postigli, predlagatelj će govoriti 20 minuta, klubovi 10 minuta i pojedinačne rasprave biti će 5 minuta. Sada bih molio da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje zakona da poštovani Davor Božinović, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče sabora. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici, neću ja govorit 20 minuta ali pretpostavljam da će biti ovaj pitanja, pa radi se o 4 zakona, dakle o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, o sigurnosti prometa na cestama, o nabavi i posjedovanju oružja te Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Dopune se predlažu iz razloga da građani u što manjem broju s obzirom na okolnosti proglašene epidemije dolaze na šaltere policijskih uprava i postaja te da se kroz smanjenje bliskih kontakata zaštite i građani kao i službenici koji provode upravne postupke. Primjerice u 2019. i policijskim upravama i postajama izdano je 565.524 osobnih iskaznica, 284.559 vozačkih dozvola i ti postupci izdavanja osim ukoliko nisu elektronski podrazumijevaju da građani dolaze 2 puta na šaltere upravnih poslova, prilikom podnošenja zahtjeva i radi preuzimanja izrađenih isprava. Dopunama zakona o osobnoj iskaznici predlaže se dakle da se građanima u situaciji nastaloj zbog epidemije bolesti Covid-19 omogući korištenje ranije izdane osobne iskaznice koja bi se smatrala valjanom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi im se omogućilo u istom roku i preuzimanje izdanih osobnih iskaznica. Da ne ponavljam obrazloženje jer ono je za svaki zakon isto. Dakle, isto bi vrijedilo i za Zakon o sigurnosti prometa na cestama, dakle vezano za ranije izdane vozačke dozvole koje bi se smatrale valjanima najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi se time omogućili građanima i da pojedine radnje koje su dužni učiniti u određenom roku kao što su odjava vozila kojeg privremeno ili trajno neće koristiti, preuzimanje izrađene dozvole, obavljanje nadzornog pregleda i drugo, mogu poduzeti također najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Što se tiče dopuna Zakona o nabavi i posjedovanju oružja omogućilo bi se vlasnicima korištenje ranije izdanih oružnih listova koji bi se smatrali valjanim najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije kao i radnje koje su dužni poduzeti u rokovima propisanim zakonom, kao što je podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja, poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i sl. I konačno, dopunom Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana predlaže se da se građanima za vrijeme trajanja epidemije omogući korištenje putovnice kojoj je istekao rok važenja najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije prvenstveno radi povratka u RH hrvatskih državljana kojima putovnica istekne za vrijeme trajanja epidemije, a nalaze se u inozemstvu. Evo, ja mislim da je to prilično jasno i ne bih naravno osim ukoliko ima pitanja išao u daljnje obrazlaganje.
Imamo 8 replika zbog toga što se iz Kluba zastupnika SDP-a prijavilo 3 zastupnika, može maksimalno 2, pa vas molim samo između sebe da kažete tko neće replicirati jer ste se javili kolega Vidović, Ostojić i Maras. Kolega Vidović nećete, dobro, a pardon kolega Ostojić. Onda idemo redom, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Ministre jasne su ove mjere zbog smanjenja fizičkog kontakta naših građana kod izrade određenih dokumenata koji su im istekli. Međutim, ja vas evo ukazao na jedan ne mogu kazat, recimo sada imamo ove mjere da ljudi su iz svojih mjesta gdje žive ne mogu pristupit bez ovaj propusnica u druga mjesta. Nelogično je npr. da mjesta kao moj Sinj, bivša općina Sinj ima 6 lokalnih samouprava i naravno da je nelogično da neka manje općine nemaju mogućnosti ni banke, ni bankomata, starije osobe ne mogu doći na to područje, pa mogu li se te mjere što bi bilo zdravologički proširiti na bivše aglomeracije tj. bivše nekakav način da te općine i gradovi su povezani, jednostavno središte je npr. Sinj sve se nalazi u Sinju, tako da bi olakšali komunikaciju, a mjera bi se pridržavali. To je vrlo bitno. I još jedno pitanje koje sam vam postavi kratko, što je sa tržnicama i domaćim proizvodima? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo hvala lijepo gospodine zastupničke, prvo kad govorimo o propusnicama evo vi znate sve što i radimo ovih dana je vezano za provođenje epidemioloških mjera koje nam trebaju pomoći da zaraza u Hrvatskoj ne dosegne eksponencijalni rast i prema svemu što vidimo, barem posljednjih dana, mi situaciju u toj mjeri držimo pod kontrolom, dakle rast u Hrvatskoj je linearan, on nije eksponencijalan da bi to bilo jasnije. Najpoznatiji znanstvenici iz ovog područja su vrlo rano upozoravali, a mi smo vrlo rano čitali i vrlo rano o tome i promišljali i donosili odluke, to otprilike znači da ukoliko zakasnite tjedan dana sa nekom odlukom, da je broj zaraženih a onda, povezano sa time i broj koji … Molim? [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo samo, završite, imate minutu.]] Aha, ja se ispričavam. Oke. Mi smo dakle napravili jedan sustav koji nam sad imamo, jutros je bilo negdje oko 520 tisuća izdanih e-Propusnica, dakle to je, mi se otprilike približavamo tom optimalnom broju koji nam onda omogućuje sve ovo, kao što i znate, od ideje do realizacije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] je trebalo nekoliko dana.
Kolega, samo malo, ministre, ja vas molim, držimo se minute. Sada sam pustio pa u idućim odgovorima, još se [[Upadica: Oke, evo ja stvarno nisam vodio računa o tome]] osvrnite na to [[Upadica: Htio sam objasniti, ali dobro.]] Može [[Upadica: Tržnice upravo danas teku razgovori sa svim … Molim?]] U idućem. U idućem. Ne, čekajte, samo malo. Neki sad potiču da se odgovori, drugi dobacuju da je isteklo vrijeme. Nije nitko dobacivao, evo, pitajte kolegu Zekanović. ... [[Upadica se ne čuje.]] da, da, e. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nećemo imati svi dvije minute, imat ćemo svi jednu minutu pa vas molim ministre onda odgovorite na ovo u drugom pitanju, dotaknite se toga. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, vi u vašim dakle javnim nastupima često zahvaljujete ljudima koji su na prvoj crti dakle borbe protiv virusa. Među njima su i navijačke skupine iako ih vi nikad ne spominjete nego govorite o mladim, dakle ljudima. Samo da hrvatskoj javnosti pojasnim, dakle trenutno su u Zagrebu navijačke skupine angažirane na 3 područja, oni dostavljaju hrane i lijekove starijima osobama i osobama u samoizolaciji. Dežuraju u pučkim kuhinjama, rade dakle red, socijalnu distancu i premještaju stvari ljudima koji su stradali potresu. Pa u kontekstu toga što oni sad trenutno rade, možete li hrvatskoj javnosti pojasniti da li ćete i dalje inzistirati na Zakonu o navijačima koji ih se kažnjava od 15 do 30 tisuća kuna za 0,5 promila, a ljude koji krše samoizolaciju 8 tisuća kuna. Mislim, to je duboko nepravedno pa odgovorite hrvatskoj javnosti to.
Izvolite.
Ja bi, poštovani uvaženi g. zastupniče, iskoristio ovu prigodu i zahvalio se svima, uključujući i pripadnicima navijačkih skupina koji u ovo vrijeme volontiraju i pokazuju solidarnost sa onim članovima društva koji su ili dio najugroženijih skupina ili jednostavno ne mogu ostvariti sve one potrebe, prije svega vezano za nabavku koje je, kao što i sami znamo, ograničena. Dakle, još jednom se zahvaljujem svima, a o mirnodopskim temama onda kad prođe epidemija. Što se tiče, jesmo ušli u crveno?
ne, ne može. Idemo sada na 3. pitanje, 3. repliku, kolega Vidović, izvolite. Nemojte kolega Bulj zbunjivati ministra.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, zanima me samo kratko i jasno, jedno pitanje. Da li je 9. siječnja doista održan sastanak u Vladi, kao što je ustvrdio kolega Bačić prije neki dan u vezi sa koronavirusom. I drugo, kako je onda moguće, ako je održan taj sastanak da ove mjere već prije 15 ili 20 dana nisu bile na snazi?
Uvaženi g. zastupniče. Hrvatska Vlada, premijer, njegovi suradnici su vjerojatno među prvima detektirali da se nešto događa u Kini i da to treba pratiti. Međutim, i onda, a i danas, a onda pogotovo još uvijek je bilo previše nepoznanica da bi se moglo govoriti o tome hoće li taj virus doći u Europu, kako će se širiti, nije bilo dovoljno informacija. Međutim, činjenica je da se razgovaralo i da nas ova epidemija nije iznenadila u odnosu na neke druge države, pa i nama susjedne države jer da je tome tako govori podatak da mi imamo linearni rast, a neke puno veće i razvijenije države sa kojima smo se i tada gledali što oni poduzimaju su ipak izgubile stvar iz kontrole.
Hvala. Idemo sada na kolegu Bileka. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. potpredsjedniče hrvatske Vlade. Uvažene kolegice i kolege. Mislim da je za svaku pohvali i ova 4 zakona koja su nam danas na dnevnom redu da bi se stvarno poštivali sve ono što Stožer civilne zaštite i njegove preporuke, sve ono što on predlaže, s te strane evo zahvaljujemo vama i svima u Stožeru na predanom radu i na mjerama koje su uvođene. Mislim da treba zahvaliti svima, uključujući znači od med. sestara, od doktora, liječnika, vozača i svih ostalih, ali naravno, ne treba zaboraviti i sve ostale naše građane, sve ljude koji rade u građevini, ali prvenstveno i naše poljoprivrednike koji bi se trebali brinuti za samodostatnost naših proizvoda, pa s te strane, evo, ja dopunjujem ono pitanje od svojega kolege, a vezano je tržnice, jučer ste najavili da bi moglo ići u određenom smjeru mogućnost prodaje proizvoda na tržnici pod određenim ograničenjima, pa vas molim evo odgovor, kad, kad se to može očekivati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle kao kad su se otvarali zatvoreni dijelovi tržnica, mi smo uključili i lokalne stožere civilne zaštite, upravo dok mi razgovaramo, traju sastanci s video-konferencija sa svim stožerima i udrugu gradova i udrugu općina, a radi se o tome da oni znaju otprilike koji su uvjeti, prije svega epidemiološki uvjeti, dakle ograđen prostor, određen broj ljudi koji u jednom trenutku može biti, razmak između prodajnih mjesta i u trenutku kad mi dobijemo povratnu informaciju kao kad je bilo u prvom slučaju sa zatvorenim dijelovima tržnica kad dobijemo potvrdnu informaciju lokalnih stožera da su poduzete sve mjere odluka će se pustiti i bit će objavljena. Ja očekujem da to može biti vjerojatno već i sutra.
Idemo sad na kolegu Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče kao ministru unutarnjih poslova prvenstveno vas pitam, vezano je i uz ovaj zakon, tu prvenstveno pokušavate znači zaštiti stanovništvo od nepotrebnih kontakata i to svakako pozdravljamo. Ali ću postaviti pitanje da li se dovoljno štite i policajci koji su u kontaktu, svakodnevno zaustavljaju nas i provode ove mjere koje su sada ograničavanja kretanja i u doticaju sa brojnim ljudima. Vidli smo da je bilo i prozivki na količinu opreme, dostatnost opremanja, pa vas pitam direktno, da li svi policajci i službenici koji rade sa građanima imaju dostatna sredstva zaštite, da li su ona dovoljno kvalitetna jel vidio da je prva linija obrane na koju dolaze i kad dolaze iz inozemstva iz bilo kojega područja, upravo je policija ta koja ih prima pa je vrlo izrazito važno da je policija zaštićena na najvišoj mogućoj razini. Da li je to tako trenutno u Hrvatskoj?
Odgovor izvolite.
Ja vam se prije svega zahvaljujem na pitanju i na tome što pokazujete brigu za policijske službenike i službenice koji jesu među najugroženijim djelatnostima u ovoj krizi. Oni svi imaju zaštitnu opremu i nema policijskog službenika pogotovo koji je u kontaktu sa građanima koji nema zaštitnu opremu. Ono što je također činjenica zaštitna oprema je u ovom trenutku pitanje koje je najaktualnije u svijetu, međutim mi smo kroz i kontakte i nabavke prije svega velikog količine te vrste zaštitne opreme jer nije ista naravno za medicinsko osoblje u intenzivnim ambulantama i drugo osigurali da hrvatski policajci uključujući i druge žurne službe imaju zaštitnu opremu, a i ova promjena e-propusnica koja se zapravo provjerava na kontakt mobilnih telefona, odnosno na blizinu očitavanjem QR koda je zapravo doprinos tome da se smanje nepotrebni fizički kontakti odnosno dodiri.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre prvo ću konstatirati da je Hrvatska imala jednu golemu sreću što nije bila europska zemlja koja je prva doživjela zarazu korona virusom. Da smo bili na mjestu Italije imali bi vjerojatno talijanski scenarij. Rekli ste maloprije da su tjedni, da je jedan tjedan jako bitan da zaraza rasplamsa ili suzbije, pa me zanima zašto niste krenuli tjedan dana ranije u ove mjere kad ste već vidjeli što se događa u Italiji? Je li razlog možda bio to što ste imali izbore u HDZ-u pa se nije krenulo s mjerama jer ste sami rekli da je jedan tjedan bitan, znači mogli smo biti puno bolje, ako ste dobro rekli. I drugo pitanje jeste li odustali od one sulude namjere praćenja mobitela znači hrvatskim građanima?
Odgovor izvolite.
Što se tiče ovih konstatacija mi svakim danom znamo nešto više o ovoj epidemiji nego što smo znali ranije. Ja ću vas podsjetiti da je sabor čini mi se 19.3. bez rasprave izglasao promjenu Zakona o civilnoj zaštiti kojom je nacionalni odnosno Stožer Civilne zaštite RH dobio ovlasti da donosi mjere temeljem inputa struke, a koje se onda trebaju osigurano provoditi na nižim razinama s obzirom da je organizacija civilne zaštite i po Ustavu u nadležnost lokalnih i regionalnih samouprava. Što se tiče drugoga, to nije pitanje iz resora MUP-a ono što je važno, to je da mi [[Upadica: Hvala, završite rečenicu.]] naravno promišljamo o svim mogućnostima kako bi se smanjilo širenje zaraze, kakvo je rješenje ovog pitanja i kako će ono izgledati ja vam to u ovom trenutku ne mogu reći jer nije to resor unutarnjih poslova i mislim da ovo kako se sada stvari razvijaju nas uvjerava da zapravo i ove metode koje su već primijenjene i koje su iz nekih drugih vremena mogu davati rezultate. Naravno sve će ovisiti [[Upadica: Hvala.]] o tome kako se situacija sa epidemijom bude razvijala.
Kolega Mars izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kao što vam je poznato Zagreb je prije nešto manje od 2 tjedna pogodio razoran potres koji je još dodatno pogoršao situaciju u Gradu Zagrebu vezano i uz ovu nažalost krizu koju imamo. Rekli ste sami da smo izmijenili Zakon o civilnoj zaštiti, ja vam mogu reći da u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju, da ljudi čekaju jako puno na najosnovnije stvari i ono šta bih vas htio ovdje zamoliti je da obratite pozornost na sigurnost u Gradu Zagrebu, pogotovo zato što je jako puno ljudi izašlo iz svojih nekretnina i stanova i tražim od vas da pojačate sigurnost u centru grada da nadzor policije bude veći nad tim nekretninama, da osiguramo nekretnine naših sugrađana i s druge strane da se osiguraju sva opasna mjesta od prolaza jer ima jako još puno građevinskog materijala koji može pasti sa tih zgrada. Ono što mislim da, da nažalost kasno u Gradu Zagrebu je i svo to osiguranje odnosno reparacija i osiguranje tih objekat, tako da vas molim [[Upadica: Hvala.]] da što prije to osigurate. Sa druge strane zahvaljujem se vatrogascima koji neumorno rade već 2 tjedna iz cijele Hrvatske i pomažu našim sugrađanima da što prije dovedu svrsi određene svoje objekte. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo, ja mogu samo reći i ono što sam i jučer javno kazao o podacima o kriminalitetu u RH, on je u padu, vjerojatno i zbog svih ovih mjera ograničenja kretanja i sada nemamo vremena za analize. Što se tiče sigurnosti objekata u Zagrebu, policija zajedno sa drugim službama je odmah izašla na teren i hvala Bogu naknadnih nekih incidenata te vrste nije, nije bilo osim evo nesretnog slučaja vatrogasca koji je poginuo i naravno prvog slučaja djevojčice koja je poginula tijekom potresa, dakle sve raspoložive snage policije osiguravaju ne samo centar Zagreba, ali pojačano centar Zagreba i ja stvarno u ovom trenutku nemam nikakve informacije dapače o tome da ima nekog većeg kretanja dijela razbojništva, ali shvatio sam vašu poruku [[Upadica: Hvala.]] i budite uvjereni da će policija i taj dio posla odraditi.
Kolega Vlaović, vi ste zadnji izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, pozdravljam ovu odluku da se produži rok za produženje dokumenata građanima da ne vrše pritisak na policijske uprave, al naš je prijedlog da to produžite na 60 dana jer mislim da je 30 dana prekratak rok. I drugo vezano da su nositelji odnosno imaoci dozvole za nošenje i držanje oružja i lovci, od 1. travnja je nova lovna sezona, pa evo pitanje na koji način lovci mogu otići u lovišta, treba nahraniti divljač, treba brinuti da nema krivolova, treba spriječiti širenje zaraznih bolesti i mislim da bi bilo dobro i tu poruku poslati našim lovcima da prate i da čuvaju svoje zdravlje, ali naravno moraju brinuti i o svom lovištu. Hvala.
Odgovor.
Evo hvala, vrlo kratko uvaženi gospodine zastupniče, ova odluka je produžena 30 dana od proglašenja prestanka epidemije, dakle ne od danas ili od momenta usvajanja zakona nego onda kad ministar zdravstva proglasi kraj epidemije od tada se ovaj računa 30 dana. Ja bi volio da je, da to bude čim prije, ali u ovom trenutku nitko ne zna kad je taj dan, kad će on proglasiti kraj epidemije. Ovisit će naravno o razvoju situacije. Što se tiče lovstva, mi smo imali neke upite, međutim stav, ja moram evo to reći, epidemiološke struke u ovom trenutku je da lov nije poželjan jer predstavlja epidemiološki rizik, pogotovo s obzirom da lov u Hrvatskoj, a i ne samo u Hrvatskoj nije samo lov nego uključuje i još niz aktivnosti prije i poslije lova gdje bi bilo teško održati povoljnu epidemiološku situaciju.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Nema više replika tako da možete na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državni tajniče, sada ćemo naravno u svojim raspravama krenuti od sadržaja samoga pa je možda evo i ministru ono što bude čuo, a ono što ne sigurno će mu biti preneseno, biti pitanje opsežnosti izmjena koje su poduzete. Ovdje smo gledali naravno mogućnost odgode, pozdravit ćemo, ja vjerujem da ćemo svi ovdje reći da je to razumno, ali u onome opsegu u kojem smo tražili bilo je mogućnosti solidariziranja sa cijelom, cjelokupnom situacijom u kojoj se nalazimo, gdje je bilo rečeno rezat će se sve što se može. Pa ću postaviti pitanje, da li je prijedlozima ovih zakona rezano sve što se moglo? Imamo i cijene izdavanja dokumenata koje su na snazi negdje od 2014., '15. godine, dakle evo ispravite me ako griješim, tada su određene. Sada da li postoji prostor da bi se nešto učinilo po ovome pitanju? Da li je i tadašnja rasprava koja je za osobne iskaznice kad su se uvodile sa elektronskim čipom pa je 79 i pol kuna bilo predmet rasprave, ja nisam vidio koja je to kalkulacija, koja je cijena izrade samoga dokumenta i na kraju da li sada postoji prostor u kome bi se moglo nešto učiniti pa da makar kroz jedno vrijeme i na ovome području kažemo evo oslobađamo građane jednoga dijela obaveza u trenutku kada je njima najteže. Postavit ću ijedno drugo pitanje za osobne iskaznice, a to je mogućnost da bi se nešto i dostavilo, isto tako i za putovnice. Pa onda stoji ovako navedeno da naknada u iznosu od 30 kuna je za dostavu putovnice na adresu prebivališta ili boravišta u slučaju kad je zatražio građanin. Da li stvarno košta to 30 kuna, s obzirom na količine sigurno je da MUP može organizirati puno povoljniju dostavu. Ako trgovački lanci putem Internet prodaja organiziraju za značajno manje iznose i ja smatram da bi se ovdje mogao tražiti prostor jer evo imali smo prije nekog vremena izmjenu zakona gdje su sredstva za, prikupljena sredstva za izradu iskaznica za poljoprivredne proizvođače kojima oni dokazuju da su osposobljeni za rukovanje pesticidima koja se naplaćuju 30 kuna odjednom postala slobodna sredstva. Vlada je predložila izmjenu kojom se ta sredstva mogu potrošiti i za neke druge namjene. Ako poljoprivredni proizvođač plati tu iskaznicu 30 kuna za njenu izradu i nakon toga ostane višak sredstava onda vas pitam koliko košta izrada iskaznica, ona stvarna cijena koštanja. Da li na tome netko, da li netko ide zapravo nešto sitno ušičarit, pa onda postavi se slično pitanje i za ovu dostavu, po kojoj cijeni, evo ja ću reći primjer Hrvatska pošta može dostaviti iskaznicu. Ako sada sve govorimo, pa evo Vlada je donijela radit će Internet portal za prodaju proizvoda, znači idemo, digitaliziramo se kao društvo da li je 30 kuna primjereno ili može biti značajno niže. Smatramo u klubu da može biti značajno niže. Zapazio sam i jedan detalj koji se odnosi na pitanje putovnica, a to je da se produžava i njihovo važenje. Jedino što nisam primijetio u ovome prijedlogu na koji način je to usklađeno sa drugim državama, jer putovnica je dokument kojim se putuje u neku stranu državu. Ono što je praksa do sada bila da kada dođete na granicu i utvrde da vam je dokument istekao praktično su vas tretirali kao pokušaj ilegalnoga ulaska u državu. Da li je moguće u neku drugu državu sada sa putovnicom kojoj je istako datum, kojoj ćemo mi ovakvim produženjem dati novi legitimitet, ući u bilo koju drugu državu. Većina zemalja, pa isto tako i RH, a to stoji i na stranicama ministarstva propisuje da putovnica treba vrijediti najmanje 3 mjeseca ili neko drugo razdoblje …/nerazumljivo/… od trenutka kada bi završio put u toj zemlji. Npr. BiH je napisala stranac koji ima namjeru ostvarit pravo na privremeni boravak u BiH mora ući sa putovnicom čija je važnost najmanje 3 mjeseca duže od perioda na koji ima namjeru tražiti odobrenje privremenog boravka. Znači, da li produženjem putovnice mi postižemo ijedan cilj i to je ključno pitanje. Ja razumijem kada postoji humanitarni dio povratka naših građana u RH, ali tu isto tako i konzularna predstavništva mogu brzo reagirati pa ako imamo mogućnost da se ubrzanom postupku koji se posebno naplaćuje žurno izdaju dokumenti, naravno da za hrvatske građane treba to u ovome vremenu osigurati po redovnoj cijeni jer sad bi svakako bilo neprimjereno ako želimo nekog našeg građanina vratiti u RH gdje on će susrest se i sa mjerama izolacije i zapravo da i pomognemo svima onima koji su se našli u toj situaciji da je sada izdavanje dokumenata prioritet i ne treba na tome stvarati možda uvjete kao što su bili i do sada. U samom pitanju ministru tijekom njegovoga izlaganja upravo sam i upozorio i na pitanje maski, prvenstveno one koje se nazivaju zaštitne maske da ne budu pamučne jer u onome opsegu u kojem oni kao policajci rade sa građanima moraju imati najkvalitetniju opremu, a i za takve zaštitne maske je propisano da je trajanje praktično unutar jednoga dana i da bi trebalo mijenjati i to stvarno bi bilo velike količine da se ne dogodi da policija bude u bilo kojem obliku prenositelj virusa i stoga što nisu imali adekvatnu opremu. Vidimo da je Austrija od 1. travnja uvela obvezu da građani prilikom ulaska u trgovine čak moraju im trgovački lanci sami ponuditi besplatnu masku, pa se to ovih dana uvodi, pa bi ja isto tako rekao nije to samo zakonska zaštita koja se treba provesti, nego isto tako i zaštita na način da policija štiteći svoje policajce i službenike omogući upravo tako da oni koji bi mogli biti ugroza da budu dodatno zaštićeni. Još jednom o ovome, ovim, prijedlogu ovih zakona Klub Nezavisne liste mladi će dati potporu, ali evo zamolit ćemo i ministarstvo da u daljnjim postupanjima i razmotri upravo neki od ovih argumenata koje smo naveli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na drugi klub zastupnika, to je Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dakle 4 zakona o putnim ispravama, osobnoj iskaznici i sigurnosti na prometa na cestama drugim riječima vozačke dozvole i oružni listovi, sve situacije u kojima je potrebna, za koje su potrebni dokumenti i sva 4 zakona odnose se na produženje valjanosti dokumenta za vrijeme trajanja epidemije plus 30 dana nakon prestanka epidemije. Jedna fus nota ovdje vidla sam sad je dok ovdje sjedimo je došao amandman, prijedlog amandmana Kluba HDZ-a koji traži da se u Zakon o putnim ispravama unese formulacija proglašenja okončanja epidemije, dakle ne samo konac epidemije nego službeno, mislim da je to dobro, da to treba unijeti u sve ove zakone. Dakle, treba formalizirati tu situaciju ne kad se čini da je prestala ili, nego da to zaista treba biti formulacija službenog proglašenja okončanja epidemije i za to vezati sve ove datume i sva produljenja. Svugdje je jasno, u sva 4 zakona je jasno naveden naziv epidemije o kojoj se radi dakle Covid-19 što je također važno zato da se zna da se sve ovo, sva ova produljenja i to bi trebalo, time bi se trebalo rukovoditi i kod svih ograničenja koja se uvode da se ne uvode načelno pa će ih se onda ukinuti, nego se uvode konkretno vezano za upravo ovu epidemiju, ne za neku drugu pošast, ne za neku drugu elementarnu nepogodu, zato upravo da znamo da je to striktno vezano za izvanrednu situaciju prouzrokovanu ovim virusom, da ne dolazimo u situaciju da se bilo šta od toga zalijepi i ostane i nakon ove konkretne epidemije. Problem na koji je i kolega Panenić ukazao vidimo i mi, dakle da se ovim, sa ovim zakonima produljuje se trajanje važnosti putovnica i osobnih iskaznica, međutim s njima se samo može u tom slučaju izaći iz zemlje, ali ne može se ući u nijednu zemlju. To mislim da je posebno važno za ljude koji žive u pograničnim područjima sa susjednim zemljama BiH, Mađarskom, Srbijom, Crnom Gorom, ali i Slovenijom, dakle ljudi koji iz bilo kojeg razloga imaju potrebu i na taj način organiziran život da moraju prelaziti granicu. E sad, jedan način kako bi se to moglo riješiti je da se postigne sporazum barem sa susjednim zemljama ili da se sa hrvatske strane pošalje službena nota da naše putovnice i osobne iskaznice su valjane bez obzira što su iste, što im je datum istekao, valjane do službenog proglašenja okončanja epidemije. Zato jer inače od tog produljenja zapravo nema puno koristi osim da čovjek može kad prođe epidemija produžit te svoje dokumente bez bilo kakvih poteškoća. Ali u ovom trenutku mislim da bi bilo, dakle dva su moguća rješenja, jedno je ili da se barem u takvim situacijama na neki način omogući produženje tih dokumenata, mislim u prvom redu na putovnice i osobne iskaznice ili da se sa barem susjednim državama ako ne i susjednim državama i državama EU postigne sporazum odnosno da ih se službenom notom obavijesti da naše putovnice i osobne iskaznice s kojima se može putovati vrijede, dakle, da su važeće do okončanja epidemije. Evo, to je naša sugestija kako bi ova mjera imala faktički onaj učinak koji se čini da je intencija u ovim zakonima i Klub GLAS-a će podržati ove zakone. Hvala.
Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite. Mislite kad dođete na kraj? Dobro.
E, poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici mislio sam da će se dogoditi čudo pa da će ministar nakon više godina osim šta je eto uvodno izložio oko zakona i ostati u ovom saboru, ali očito da ta loša navika, a to je da ne brani one zakone koje bi trebao i da da obrazloženja se nastavlja. Prije svega želim reći da u ovim zakonima koji očito služe za bacanje prašine u oči. Evo sad smo čuli od ljudi koji su se s tim bavili i kolega Panenić je rekao ta dokument ne služi apsolutno ničemu ako ne valja. Šta vam vrijedi da odete van zemlje ako se ne možete vratiti nazad u nju. To se može djelomično ažurirat kroz …/nerazumljivo/… kroz sustave, kroz molbe i slično ali to nije dobro rješenje. Mislim da time zapravo treba ukazati koliko ovi zakoni služe samo za mazanje očiju, kao činimo uslugu našim ljudima i građanima, a zapravo su potpuno bez svrhe. Što se tiče samog dana prestanka epidemije mislim da tu ne treba komplicirati, ona je započela onog trenutka kad je proglasio ministar zdravstva pa i prestaje onog dana kad on isti takav dokument izda. Što se tiče obustava koje su ovdje napravljene, ok, važenje vozačke dozvole itd., ali mislim da bi puno važnije upravo u skladu s obrazloženjem koje je dato, a to je da je cilj da se ljudi ne bi skupljali, da bi se smanjili socijalni kontakti i zaštitili građane bilo potrebno napraviti isto ono što su Slovenci napravili, a to je pitanje obustave obaveze obavljanja tehničkih pregleda i produljenje važenja prometnih dozvola. To je situacija koju mi u ovom trenutku imamo i ne znam koja je veća opasnost od toga da imao nepregledano vozilo koje je vjerojatno tehničko ispravno, ali će biti tehnički ispravno ili okupljanje u stanicama za tehnički pregled vozila u kojemu se ugrožavaju i oni koji tamo dolaze na te preglede, pa i oni koji naravno moraju izaći iz kuće iako se stalno govori stay home i oni koji rade u takvim, u takvim stanicama i moraju raditi tehničke preglede. Prema tome, člankom 256. u kojemu bi se to moglo bez ikakvog problema sad dodati na isti način kao što je riješeno za ostale dokumente. Mislim da bi šteta bila manja. Ja bi želio također naglasit da ovo pitanje graničnih propusnica u kojoj već vidimo 20% građana RH ima propusnicu. Kakav si to građanin RH ako nemaš propusnicu, to je stvarno ono sramota. Mislim da je to situacija koja samo pokazuje koliko je to potpuno krivo napravljeno. Jer u onom momentu kad iz Komiže ne možete otići u Vis, a pumpna stanica u Komiži ne postoji to samo pokazuje paradoks koliko smo nesposobni napraviti suvisle granice za određena područja. Taj izolirani otok, koji je izoliran i inače sam po sebi, dovodimo ih u situaciju da moraju ići u Vis, dobit propusnicu da bi mogli iz Komiže ić napuniti gorivo u drugu općinu. Kad mi netko kaže za granicu između Ružića i Drniša ili situaciju u kojoj žena iz predgrađa Sinja koje je 100 metara udaljena samoposluga ali se nalazi u Hrvacama, mora otići u Sinj da bi dobila propusnicu da bi otišla do te samoposluge. Kad meni netko kaže da je to sve skupa logično, ja moram reći da je to najgore ugrožavanje policijskih službenika za koje treba znati da ih ima već više od 100-tine koji se nalaze u samoizolaciji, da su neki nažalost sa potvrđenim korona virusom, a gospodin ministar kaže da imaju zaštitnu opremu. Evo, otiđite gore, policajka na ulazima, na ulazu u ovu ININU zgradu nema rukavice, nema masku. Ja neću reći da ministar laže, ali to otiđite sami pogledati. Što se tiče teritorija o kojem govorim, mislim da je potpuno trošenje resursa, a je potpuno trošenje situacije i kažem suvisla područja bi imala logiku, pola miliona propusnica je birokratiziranje koje nas dovodi do toga da ugrožavate one koji trebaju pregledavati to sve skupa. Postoji sustav sa kojim se to može riješiti, a ja mislim da ovakvi paradoksi, a to je da odgovornost zapravo na firmama ili na lokalnim stožerima ili na državnom stožeru dovodi nas do toga da će stvarno biti sramota ako nemaš propusnicu i ako se ne možeš šetati okolo. Ja ne znam koji je cilj ove mjere, ali ako želite ograničit kretanje onda to treba biti u izuzetnim situacijama i propusnica treba tome služiti. Danas, ja vas samo pitam kako bi to izgledalo u Zagrebu, zašto nemamo granice po kvartovima, zašto vi koji ne živite u Zagrebu, malo promislite, da se u Zagrebu s ovom količinom ljudi koju imate onaj koji živi na Pešćenici ne smije doći na Jarun, to su puno veće koncentracije građana itd. Prema tome, mislim da bi trebalo i te kako razmisliti o tome da vidite o onome što sam već prije 10-tak dana ovdje govorio. Danas imamo zakona o kojima ovaj sabor najviše zakonodavno tijelo raspravlja o tome koliko će važit osobna, putovnica itd., koje zapravo ne koriste ničim, niti možete putovati, niti vas druge države primaju, ali o pravim stvarima ne razgovaramo. Jer kad netko kaže da neće trenirat niti ima namjeru kršit ljudska prava, niti trenirat strogoću, ovo je upravo treniranje strogoće. Kao i onaj zakon koji govori o kontroli mobitela. Neefikasno, nepotrebno i to je ono što nam zaista u ovom stanju koje jeste izvanredno bez obzira što nije proglašeno ne treba. A da li treba donositi zakone koji ograničavaju ljudska prava ili ne, evo ovo pokazuje. Zašto ove zakone donosimo, a zakone o ograničavanju kretanja nemamo. Prema tome, to je samo situacija u kojoj se zapravo stimulira i kršenje samoizolacije, rješenja, trenira se strogoća itekako, pa ja ću onda nazvati nekoliko izjava jer ja nisam naravno počeo ovo sa onim šta bi trebalo biti uobičajeno, zahvala svima. Naravno zahvala svima koji rade svoj posao, na tome im čestitam, a posebno im čestitam na onima koji to rade žrtvujući se i bez opreme i bez onoga što im je potrebno za taj posao. Mene najviše pogađa kad čujem da bolesna majka se mora boriti u više zdravstvenih ustanova da bi njeno dijete moglo dobiti skrb. Meni smeta kad se nazivaju liječnici petokolonašima, kad Mikulić glavni državni inspektor iz ove zgrade uvodi novu mjeru, bez obzira što ovaj sabor o tome nije govorio, a to je psihijatrijsko liječenje za one koji budu kršili samoizolaciju. Uniforma ministra koji je ajde saslušao valjda savjet pa je skinuo policijske oznake sa sebe, samo govori o tome i ostavio samo civilnu zaštitu je dobra stvar. Čak sam mislio da će i danas doći u uniformi ovdje, ali to nije dobra poruka, ministar nije taj koji treba nositi uniformu, treba nosit ono što mu treba za zaštitu, a ne paradirat ni na press konferencijama, niti okolo. Jer dirigent orkestra ne obilazi izvođače, on stoji na pozornici, dirigira i da to sve skupa štima. Ovako kad se ljudi počnu i užive se u sve ono šta im se govori naravno da imate problem. 9. siječnja je bio navodno sastanak, čuli smo evo danas ovdje da smo mi prva država koja je shvatila šta se događa u Kini. 26.2. ministar Beroš izjavio da nema panike da je to samo teži oblik gripe. 18.3. smo bili u situaciji da počinje prava kriza, a 19.3. smo mijenjali Zakon o civilnoj zaštiti i to za one mjere koje se donose, moram ovdje napomenuti samo u okviru zakona. Nikome nije dopušteno da to radi mimo zakona. Prema tome, kad policija razbije masovno okupljanje dviju žena, srednjovječnih žena ispred hotela Park, to nije ono šta želimo vidjeti. Jer puno gore stvari su bile, znači ono što slijedi after party, after party je naravno obično ima gore posljedice nego sam party, al mi smo imali pre party, mi smo do 18. Imali slobodan ulazak iz susjedne države i to radi, naravno izbora u HDZ-u. Prema tome, svi ti partyi koji su se događali bili su puno teži oblik kršenja nečega šta bi bila pravila od onoga šta se danas prigovara ljudima.
Zahvaljujem.
Rekli ste da ćete me upozoriti zadnje 2 minute.
Upozorio sam vas, niste me vjerojatno čuli.
Nisam vas čuo, ispričavam se, al ja ću poštovat pravila.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i dva zastupnika će govoriti, poštovani kolega Grmoja, pa nakon toga kolega Bulj. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Sve teme koje se predlažu ovdje i dolaze na dnevni red obilježene su ovom situacijom, epidemijom oko koronavirusa, zapravo to je jedina tema koja dominira u javnosti i evo mi svi kao zastupnici imamo potrebu ovdje iznijeti probleme s kojima nam se građani obraćaju. Vidio sam da je većina zastupnika govorila o problemu e-propusnica i mi imamo sada jednu bizarnu situaciju da je njih, koliko, 400 000 već izdano. Ja sam napisao prije 3 dana na twiteru da će prije Vlada izdati 4 milijuna e-propusnica nego priznati da je ovakav teritorijalni ustroj neodrživa izmišljotina. Dakle, mi imamo sada jednu situaciju u kojoj se mora u ministarstvu razmišljati da se okrupne nekako jedinice, to se može, vidio sam da je bio jedan prijedlog po teritorijama policijskih postaja, možda ići u tom smjeru u ovom trenutku, a kad završi ova kriza nadam se da će završiti što prije, da se ide u smjeru teritorijalnog preustroja, jednog racionalnijeg, jedne racionalnije podijele zemlje, znači gdje više nećemo imati 500 općina i gradova, gdje ćemo županije, nadam se, ukinuti, ne ići u nekakvu regionalizaciju jer znamo da to nikad neće proći, nikad Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikad Šibenik neće pristati biti pod Zadrom, nikad Pula neće pristati biti pod Rijekom i nikakva regionalizacija ne dolazi u obzir nego jačanje općina i gradova i smanjenje njihovog broja. To je put u kojem trebamo ići i nadam se da će nam ova kriza biti pouka. Znači svima u Vladu da jednostavno je ovakvo stanje neodrživo. Ljudi nam se javljaju, evo meni iz moje Neretve kažu ovaj daj nešto napravi, ovo je smiješno, mi imamo zemlju u drugim općinama i gradovima, u Neretvi imamo velike probleme. Uostalom, evo šalju mi ljudi poruke, pa šta naša Vlada misli da naši ljudi u selima znaju koristiti sustav e-građanin, zar naša Vlada misli da mi svi u selima imamo Internet ovaj jednostavno mi ovdje živimo, svi smo na mobilnim telefonima, mislimo da je to nekakav uobičajen, normalan način života, ali živi se i drugačije na selu, to, to dobro znaju ljudi, ljudi ovaj koji tamo žive. Evo, mole me da reagiram u tom smislu. Isto tako mole me da reagiram u smislu da nema svako selo i o tome sam govorio u saboru, ovaj banku, a neki ljudi imaju zaštićene račune, ne koriste kartice, idu ovaj na banku dignuti novac, ne mogu doći do banaka, to su stvari o kojima i vi u ministarstvu trebate razmišljati i predložiti takva rješenja. Mislim da smo kao oporba, ja neću biti strog ovako kao kolega Ostojić, bit će vremena za kritiziranje, sad je vrijeme za nuđenje rješenja. I molim ovdje predsjednika sabora, s ovog mjesta, molim vas da se nastavi sjednica HS u srijedu, Vlada nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe, naši građani koji su ovršeni, koji su blokirani zaslužuju miran Uskrs i neka Vlada predloži takav taj zakon, dao je i MOST takav zakon, dale su i kolege iz SDP-a, ne morate prihvatiti naš, mi ćemo rado glasovati za Vladin zakon. I na kraju samo još jedna mjera, mislim koja je jako dobra i koju treba iznijeti s ovog mjesta, to je korona dodatak. Predlažemo Vladi RH korona dodatak za sve one koji su na prvoj crti obrane od koronavirusa, minimalno 2.000,00 kn direktno dok traju ove posebne okolnosti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim spremačicama u ostalom u bolnicama koje rade, a njihova je plaća manja od ove minimalne plaće koju ste predložili za one koji sada uopće ne rade, za našu policiju, za našu graničnu policiju, za našu vojsku, za sve koji u ovom trenutku su izloženi i riziku od zaraze, ali koji su izloženi strahovitim naporima. Molim vas, evo predsjedniče sabora to iznesite i predsjedniku Vlade i molim vas da se nastavi zasjedanje u srijedu jer Vlada je najavila, ali još uvijek nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe. Naši građani zaslužuju miran Uskrs. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Snažne i jake mjere u ovim okolnostima korone krize trebaju se donositi hitno u ovome našemu domu. Modeli i načini su jasni, a evo što su kolege i rekle, oporba je podržavala sve zakonske prijedloge i kad su bili i prvi set mjera, evo i sada od ovome raspravljamo da i ovi prijedloga da se što manje fizičkog kontakta naših ljudi sa, u policijskim postajama zbog produljena određenih dokumenata, da će se prihvatiti međutim, također, treba progovoriti o tome da se iscrpljuju naše policajci koji su zbog teritorijalnog preustroja, to sve napominjem ... [[Govornik se ne razumije.]] repliku, nisam dobio odgovor. Teritorijalni znači policajci su izmoreni, naši građani ne mogu obavljati svoje poslove u jedinicama kao što je npr. od Sinja do otoka ili na otok, dalmatinskog ili Hrvaca spomenuti su, gdje nemamo osnovnih, ljudi tu nemaju banke, nemaju benzinske postaje i nemaju druge stvari. Ne mogu shvatiti da tolika iscrpljuje se energija na našim policajcima i kroz te propusnice u bit nismo riješili problem nego iscrpljujemo hrvatske policajce tako da ovaj korona dodatak hitno se treba dati ljudima, kako u zdravstvenim djelatnicima, tako i svima koji rade posao, od hrvatskih vojnika, policajaca, svih onih koji će ove uskrsne blagdane raditi, iscrpljeni, po 12 sati da se taj dodatak da hitno i to je ta mjera koje ćemo te ljude potaknuti, ne samo hvalospjevima nego i uvaženi tajniče, mislim da ćete ovo prenijeti ministru. U ovo vrijeme krize vrlo je bitno zaštiti domaću proizvodnju. Pitao sam ministra, govorim tjednima, danima da uvozni lobiji su rasturili domaću proizvodnju. U ovome trenutku ljudi su u problemima koji imaju rasadni materijal, koji naši poljoprivrednici koji imaju mliječnu proizvodnju, moraju prolivati mliko. Vidimo, sad dolaze vrgoračke jagode, pa gdje će ljudi sada sa 500 tona sada jagoda? Gdje će sa rasadnim materijalom nego na tržnicama? A ja ovdje ponavljam, uvaženi tajniče, rekao sam i ministru, da je veća sigurnost ljudima na otvorenim tržnicama kod domaćih proizvoda, nego što je u trgovačkim lancima mjere sigurnosti, ... [[Govornik se ne razumije.]] lancima gdje je uvozna roba, iz Italije pomidore. Što će mi i dalje nastaviti i sada uvoziti u ovoj krizi prodavati talijanske pomidore, španjolske jagode dok se naši ne mogu proizvodi izvoziti u te države. Znači i dalje radi uvozni lobi svoj posao prikriveno. Tražim da se odmah otvore tržnice i to ljudi traže poljoprivrednici. Uz mjere koje su propisane, ako nema dovoljno u lokalnim samoupravama komunalnih redara, pa ići će volonteri. Vidjeli ste navijačke skupine su spremne volontirati da se održaje razmak i ta fizička distanca sa svim mjerama. Pa zbog čega ugrožavate i dalje domaću proizvodnju umjesto da sad kažemo obrađujmo, podijelimo poljoprivredno zemljište, zaorimo naše njive, vi šaljete sasvim suprotnu poruku, kupujmo u trgovačkim lancima uvoznu robu. Tržnice, kome je palo na pamet, ja ne mogu, ja to govorim s ove strane, to poljoprivrednici govore, naši OPG-ovi, otvorite hitno, spasimo ovo što je ostalo tržnice. Kvartovske tržnice, pod sve, naravno pod mjerama koje trebaju biti, a na ovaj način ćete uništiti i ovo seljaka iz sela što je ostalo. Umjesto da potičemo ljude da oru svoju njive, oranice i da sade i da se potiče poljoprivredna proizvodnja, jer ove politike su dovele, u ovoj krizi je vidljivo što ste napravili u Hrvatskoj sve vlade. Da nemamo samodostatnost. Da nam je od ... [[Govornik se ne razumije.]] hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta i u ovome trenutku mi nemamo drugoga izbora nego otvoriti tržnice, al to me poljoprivrednici zovu. I ovi što imaju rasadni materijal i ovi koji se bave mljekarskom proizvodnjom i ovi koji imaju voće, povrće. Evo, spomenuo sam vrgorske jagode, gdje će sad ljudi sa 600 tona jagoda iz Vrgorca? Gdje će s njima? A španjolske će biti ponuđene na, u trgovačkim lancima koja je veća sigurnost tu nego da se napravi na ovome mjestu. Jasno da tu treba biti precizni i naravno, najveća ušteda bi bila i besmislenost javne uprave, vidi se, tj. u ne javne uprave nego besmislenost ustroja RH i sad ako ne vidimo da trebamo županije ugasiti, da su one besmislene, da ne najveći novac za zdravstvo i školstvo išao kod njih i da je taj novac bilo usmjeriti [[Upadica: Hvala.]] gdje treba za zdravstvo, vjerujte mi da bi bilo oke. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Govorit će 2 zastupnika, prvo kolega Zekanović, a nakon toga kolega Glasnović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Svi dobivamo jako mnogo poruka, također i ja. Evo javio mi se maloprije jedan g. Tihomir Tiho iz Dalmatinske zagore koji je kronični bolesnik i trebao bi otići u Split na liječenje, ali nema propusnicu. Zbog naravi bolesti nije kadar ni izvaditi pa mi postavlja pitanje kako to da je se država sjetila meni poslati pismo da mi se ukida dopunsko zdravstveno osiguranje jer da nisam platio, ali nisam dobio na poštu, poštom na kuću, znači propusnicu za odlazak na liječenje u Split. Drugo pitanje ministru Božinoviću, evo i ministar i ostali članovi Civilnog stožera imaju one najmodernije maske za koje kažu da se ne trebaju nositi, a s druge strane, evo imam tu i poruku od medicinskog osoblja koje kaže da se ne mogu obavljati adekvatno pregledi jer nema dovoljno zaštitne medicinske opreme niti maski niti kombinezona. Pa npr. onkološki bolesnici koji su jedni od najugroženijih, jednostavno se ovih dana ne tretiraju jer nemaju medicinski radnici dovoljno zaštitne opreme. Umjesto da se nabave dodatna zaštitna oprema za medicinsko osoblje i za sve one koji se bave ovom korona krizom, mi ovdje razmišljamo, odnosno ne mi nego MUP razmišlja o načinu praćenja građana u Hrvatskoj, o načinu praćenja mobitela, o QR kodovima, o lociranju građana i onda čujemo zapravo kako se može u jako kratko vrijeme čak 440 tisuća propusnica izdati, a ne može se elektronski glasovati. Dakle, kod glasovanja imamo jedan kriterij, a kod izdavanja propusnica i kontrole građana imamo drugi kriterij. Kada govorimo o ovome moram istaknuti jedan konkretan problem, a radi se o tehničkom pregledu odnosno o produljenju prometne dozvole smatram ako se već može biti i bez osobne iskaznice i putovnice mjesec dana da bi se isto prolongiranje moglo napraviti vezano uz tehnički pregled odnosno uz prometnu dozvolu. Uostalom danas ljudi manje koriste automobile pa neće biti nekih štetnih posljedica ako bi se to prolongiralo. Kada govorimo o praćenju ove krize interesantno uvijek imamo izvještaje iz istih zemalja, imamo izvještaje iz Italije, imamo izvještaj iz Francuske i Španjolske, evo i sad imamo iz SAD-a, međutim nemamo izvještaj iz Indije na primjer o Indiji se ne govori, ne govori se ni o Maleziji, ne govori se niti o Indoneziji, niti o Filipinima rijetko Brazilu, nešto se spominje Ekvador. Dakle, nabrajam sve zemlje mahom trećeg svijeta, one nerazvijene zemlje ili zemlje u kojima jedan veliki dio stanovništva živi u uvjetima koje nisu dostojni čovjeka uopće žive u slemovima. Ima li tamo korona krize? Jesu li te zemlje poduzele mjere? Umire li se tamo ili se možda ne umire? Evo ja bih volio čuti u medijima, a o tome ne čujemo ništa kako se ta kriza manifestira ova epidemija u zemljama trećeg svijeta. Kada govorimo o lošim primjerima, niko ne spominje Belgiju, niko ne spominje Nizozemsku. A kada govorimo o dobrim primjerima niko ne spominje npr. Mađarsku koja je duplo veća od nas, a ima puno manje oboljelih od nas. Dakle ovdje imamo nekakve dvostruke kriterije, imam osjećaj da se nama u medijima plasiraju isključivo oni lošiji primjeri iz okruženja Italija, Španjolska, Francuska, UK, a dok se oni lijepi primjeri i zemlje u kojima se epidemija, ja ću reći Bogu hvala ne širi, ja ne znam zbog kojeg razloga ili ne u tolikoj mjeri kao npr. Indija, Indonezija, Malezija oni se ne spominju, ne spominju se. Zašto ne govorimo o tim državama jer te države od milijardu stanovnika imaju tek nekoliko tisuća oboljelih i zanima me koji oni to mjere poduzimaju, možda ih možemo mi primijeniti? I na posljetku opet ću se referirati na ono što je ministar rekao da smo tjedan dana uranili s mjerama ili zakasnili s mjerama imali bi katastrofu, da smo uranili ne bi bilo zaraženih. Zašto nismo uranili? Možda je razlog izbori u HDZ-u.
Kolega Glasnović izvolite.
Poštovane kolege, predsjedniče Sabora. Evo Hrvatska je 5.po redi po iseljavanju u EU svojih državljana, idu ljudi van. Ali razlika od Poljske i Rumunjske oni su integrirali svoje ljude u pravni ekonomski poredak, to nema u Hrvatskoj. Izrael ima zakon o povratu i to je vezano za ove dokumente ovdje. 1922.godine bilo je 2% Židova u upravi u Palestini pod britanskom upravom, danas ima 6,5 milijuna. Šta je sa izvan domovinskom Hrvatskom? Šta je sa novim Zakonom o državljanstvu? Ovdje smo čekali, koliko, 30 godina da se ti ljudi vrate natrag. Neki se hoće vratiti natrag. Šta je sa trećom generacijom koja skoro zaboravlja hrvatski jezik? Meni se čini da smo mi postali kao Australci i Kanađani i druge zemlje Komonvelta koje do pedesetih i šezdesetih godina tražila samo bijelu emigraciju. Nisu puštali Kineze i ljude iz Afrike, Kariba, tako je danas Hrvatima izvan domovine šta god mi govorili. To se može lako dokazat po tim postupcima, birokratskim postupcima. Ta birokracija generira korupciju i mi smo propustili sitnim birokratima, … da nam vode strategiju po pitanju povratka Hrvata izvan godine. Recimo, tri koliko godina mjeseci za državljanstvo, za uprave putne itd. 270 dana u prosjeku za dozvole. Bugarska je ispred nas po tom pitanju. Postoji li uopće nekakva dugoročna strategija za povratak naših ljudi izvana. Evo tu sjede ljudi koji su pokrenuli na Međunarodnom sudu u Švicarskoj pokrenuli su akciju da se tamo ozakoni jedan zakon da se vrati natrag novac onima koji su bili okupatori ovdje do integracije Istočne Slavonije. Da su toliko stavili truda u povrat Hrvata izvan domovine gdje bi mi danas bili. Sirijske izbjeglice imaju veća prava u Kanadi. Neki su mijenjali etničku pripadnost 12 puta, a dobili su iskaznice. Hrvat izvan domovine, rekao sam prije leti 6 sati, niti može glasovat, može formalno glasat, ima stotine tisuća ljudi koji su registrirani kao birači, to mu je pravo oduzeto. Oduzeto mu je pravo da se vrati natrag da sredi svoju djedovinu, a mi još ovdje govorimo o demokraciji. Trebamo li uopće vještine tih ljudi? Naravno trebalo je kapital kada je gužva bila. Tu su milijarde i milijarde dolara dolazile ovdje za naoružanje, spomenut ću samo jednu malu akciju „Pokret za život“ koji je bio prije rata, gdje su Hrvati iz Toronta slali milijune dolara za djecu bez roditelja i to su nastavili i nakon, za vrijeme rata za siročad hrvatsku ovdje. Šta je sa SOA-om, SOA je otkrila da je 40 pripadnika radilo u našoj službi protiv hrvatskog naroda do '95, imaju li oni iskaznice? Imaju li? Imaju li suradnici bivše tajne službe koji su radili protiv svog naroda, imaju li iskaznice oni? Da, imaju sigurno. EU odgovor na krizu spomenula je Ursula von der Leyen predsjednica Europske komisije Maršalov plan, pa imamo pola milijuna Hrvata samo pola milijuna u Njemačkoj pa to je naš Maršalov plan. Koliko novca dolazi ovdje izvana? Šta bi bilo sa mirovinskim sustavom da nije tih ljudi i drugih sustava ovdje? Ali ne, mi smo njih zanemarili, čekamo još godine za državljanstvo i glumimo demokrate i ovaj kozmopolite ovde. Sjećamo se uprave UN-a za pomoć i obnovu, '47. g. tu je dolazilo u tu "Jugu" 416 milijuna dolara, to danas vrijedi 14 puta više i to je spasilo Jugoslaviju od gladi. Ovi su nas spasili u ratu od gladi, naši, državljani izvan domovine, a ne mogu da se, ne mogu se vratiti natrag. Što sada? Evo, ima neka pitanja koji nemamo odgovor, ja sam odgovor po tim iskaznicama. Svijetom je zavlada rodna disforija, mijenjaju se ovi certifikati, iskaznice po pitanju roda. Neki se izjašnjavaju sad kao muškarci i žene, to više nije vic nego stvarnost. Mijenjaju se rodni listovi, hoće to doći ovdje u Hrvatskoj, iako već dajemo ljudima iskaznice, hoćemo staviti te iskaznice ljudima koji su radili protiv .../nerazumljivo/... za u bivšeg sustavu njihova kodna imena? Neki sjede ovde.
Sada je na redu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Ovaj paket od 4 zakona u svakom slučaju treba pozdraviti. Treba pozdraviti svaki potez koji ide za time da se naše građane zaštiti od bilo kakvog nepotrebnog izlaganja zarazi COVID-a 19. Ali, mislim da bi se trebali zapitati danas dok donosimo ovaj zakon, zašto to je, zašto nismo do sada se bolje informatički i elektronički ekipirali i zašto je uopće je potrebno da se donosi ovakvi zakoni u 21. st., zašto nije moguće da se sve ove potrebne dokumente ne može jednostavno u potpunosti izvaditi, tj. pokrenuti procedura vađenja tih dokumenata putem interneta, putem portala e-Građani i zašto se, mislim kako smo se doveli u tu situaciju da danas u ovo doba jednostavno sa nekoliko klikova miša ne možemo jednostavno naručiti te dokumente da nam stignu kući? Naime, evo, iz rasprave se iskristaliziralo da će ustvari putovnice i osobne isprave, mislim, osobne iskaznice da će ustvari biti ustvari za internu upotrebu. Zašto što se takvim putovnicama, osim ako se ne pošalju note s tim državama, barem EU, mislim da ćemo vrlo teško prelaziti granice. Ali, koliko sam shvatio, smisao je ovih normi vezano za putne isprave, da se ova lakša, povratak Hrvata iz inozemstva u Hrvatsku. Ono što bih htio reći je ponovo ustvari da mislim da bi trebali raditi na tome da se i taj kontakt između građana i, hajmo tako reći, birokracije, tj. znači MUP-ovih odjela koji izdaju takve dokumente i ubuduće smanji jer znamo i sami kolika je to ustvari, koliko je to tegovno kada čovjek mora izvaditi nove dokumente, ako mora vaditi, ne znam, osobnu ili putovnicu ili bilo koji od tih dokumenata, može računati sa time da mu je barem jedan dan da će morati potrošiti samo na stajanje u redu i tako da mislim da nam je ovo sad dobra prilika da jednostavno tu vrstu, taj način obavljanja takvih poslova pošaljemo u ropotarnicu povijesti. Kada se donosio ovaj set zakona, jedino mi je žao da se nije možda razmislilo da se odmah sada u ovome naletu donesu i izmjene Zakona o prebivalištu. Naime, u Zakonu o prebivalištu postoji institut boravišta, to je znači jedan kraći nastan građana RH u mjestima znači gdje nemaju stalno prebivalište, ali imaju boravište i o tome institutu boravištu ustvari ovisi korištenje nekih recimo materijalnih prava koja su vezana na jedinice lokalne samouprave. Neki, jednom znači to, institut boravišta se mora, znači mora se prijava boravišta obnavljati svakih godinu dana, tj. nakon što protekne godinu dana. Mislim da će sad jednom sigurno broju naših građana isteknuti prijava boravišta, oni ju neće više moći produžiti i pitanje je s kakvima će se sve problemima naći. Osim tih materijalnih prava koja se eventualno stvaraju na razini lokalne samouprave, tu može doći do problema ukoliko se uvede neka stroža još epidemiološka mjera pa se recimo naredi da se ne smije napuštati svoj, nitko ne smije napuštati svoj dom, onda se postavlja pitanje gdje će ti ljudi onda otići, gdje će biti njihov dom jer onda njima ostaje samo adresa prebivališta, a ta adresa prebivališta je možda se na to mjesto više ne mogu vratiti iz objektivnih razloga. Tako da, mislim da je to jedan dosta ovako ozbiljan problem i evo predlažem ministarstvu da to pogleda i sagleda obzirom da se radi o zakonskoj materiji, mislim da se to ne može samo tako odlukom ministarstva derogirati ili prolongirati, mislim da će se ovdje isto morati donijeti zakon. Htio bih reći, kad sam sada već ovdje tu se dotakli i svi su govorili o problemu znači e-Propusnica. Također se slažem da je možda ovo, tako striktno ograničenje na samo pojedinačne jedinice lokalne samouprave u ovakvim okolnostima gdje ih imamo toliki broj jedinica lokalne samouprave od kojih su neke toliko male da i nemaju sve potrebne, potpunu infrastrukturu za život gdje ljudi jednostavno moraju ići iz jedne općine u drugu općinu, ako ništa drugo natočiti benzin. Mislim da bi tu trebalo razmisliti o tome da se nađe neki novi, neki drugačiji teritorijalni obuhvat koji ne mora nužno niti, ne znam, biti u korelaciji sa nekakvim prethodnim ili postojećim teritorijalnim ustrojem, može se jednostavno, ne znam, povući granica na obuhvatu recimo policijskih uprava ili, zašto ne i cijelih županija. Koliko sam ja shvatio, a možda sam ja krivo shvatio da je problem bio migracije unutar države u smislu migracija iz velikih gradova prema manjim sredinama kada je počela priča sa izolacijama i da je to opterećivalo lokalne samouprave i da je stvaralo jedan određeni strah šta će biti ako se dođe do nekakvog oboljenja takvih osoba koje su privremeno došle u svoje recimo kuće za odmor, ali ovakva situacija gdje ljudi jednostavno su ometani u svojim svakodnevnim životnim aktivnostima, mislim da nije ono što se mislilo postići sa ovakvim mjerama. I htio bi se također dotaknuti što su danas mnogi kolege govorili o tržnicama. Ne vidim zašto je tržnica veća epidemiološka ugroza od bilo kojega velikog dućana, nekog trgovačkog lanca, ne znam kolko ko god da je od vas nedavno sada bio u nekom od velikih trgovačkih lanaca u dućana, a vani čekate neko vrijeme u redu, taj red koji se stvara izvan dućana, nekad se ljudi drže propisanog razmaka, nekada ne, kad jedanputa uđete unutra, pa moja je nekakva impresija da ljudi baš i ne poštuju u potpunosti taj razmak od 2m, eventualno kada se čeka na kasi, ostatak vremena vozite slalom između drugih ljudi i oni se nastoje, svi se nastoje jedni drugima izmaknuti, ali sa više ili manje uspjeha, a tu se ipak radi o zatvorenom prostoru. Kada bi se tržnice na neki način ipak osposobile, ovdje govorimo znači o prodaji na otvorenome, dakle tu je ipak malo manja mogućnost transmisije i u nekakvim malo bolje kontroliranim okolnostima ja mislim da bi to moglo funkcionirat, a nije na odmet i činjenica da nam zbog zatvaranja tržnica će itekako patiti OPG-ovi i naši domaći poljoprivrednici. Eto, Klub HNS-a će svakako podržat ova 4 zakona. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike, govorit će isto tako dva zastupnika, prvi je kolega Žagar, nakon njega kolega Orepić, izvolite kolega Žagar.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Mi uglavnom u RH funkcioniramo, naši sustavi funkcioniraju istina je puno puta ne znamo kako zapravo. Naš zdravstveni sustav koji je podnio najveći teret i uglavnom se pokazalo dosad da smo u borbi sa opakom epidemijom dosta uspješni u smislu toga da nemamo eksponencijalni rast ove bolesti, dakle taj sustav je nastao davno, uza sve svoje mane uspio je održati ovakvu razinu ipak zdravstvene zaštite u RH. Zašto to govorim? Mi imamo središnji ured za digitalno društvo. Mnogi od nas i zastupnika i danas još iako smo imali neke izvještaje na plenarnim sjednicama u HS, mi zapravo ne znamo šta taj ured radi i šta je napravio osim digitalizacije postojećih dokumenata. I sve to što nismo uradili dosad sada nam ide na naplatu, pa tako se i ne čudim ovom paketu zakona koji zapravo omogućuje produženje valjanja pojedinih dokumenata, ako ništa drugo da građani ne plate kaznu jer im je dokument istekao. Pa npr. ako je osobna istekla da ne plate 500,00 kn, da im se omogući da je koriste dok ne prođe ova opasnost jer da ne moraju fizički ići u policijsku postaju da bi produljili taj dokument jer mi smo još uvijek zemlja šaltera i pečata iako smo to namjeravali prestati biti. Za ilustraciju, mjesto Bokane u općini Voćin je od centralnog mjesta Voćina udaljeno svega nekoliko kilometara. Znate li koliko pismo putuje iz Voćina u Bokane? 8 dana, dobro ste čuli, 8 dana. HP, ono što država naruči usluge od HP, trećina tih usluga otpada na slanje pismena između pojedinih državnih tijela, eto, onda fizički ta pisma idu. Dakle, moramo si priznati da na tom području nismo napravili ne ništa, ne možemo reć ništa, nešto se napravilo, ali nismo svakako napravili dovoljno. I zato ne čudi i ova sad priča oko propusnica, 23. ožujka ministre, pardon, državni tajniče, stožer je donio odluku o zabrani kretanja izvan mjesta prebivališta i boravišta, pazite izvan mjesta. Kasnije je to tumačeno da se to ne odnosi na granicu općine, ali zašto onda nije pisalo općina, a ne mjesta. U RH imamo 128 gradova, 428 općina i 6756 mjesta, naselja. Dakle, vrlo jasno je u odluci stožera pisalo da se propusnica odnosi na napuštanje mjesta prebivališta, 6756. Pa nemojmo se sad čuditi, kako se to kaže kao pile glisti, da imamo toliki broj propusnica. Civilni stožer je trebao sjesti sa, uvijek, uvijek govorim Vlada to ne radi. Imamo 555+1 jedinica lokalne samouprave, pa ajmo sjesti s tim ljudima, organizirati RH. Moglo se napraviti, čl. 54. Zakona o lokalnoj samoupravi govori da više općina mogu osnovati zajedničko tijelo, pa je tako više općina i gradova moglo osnovati zajednički stožer, pa bi taj stožer izdavao propusnice za napuštanje tog područja. Teritorijalni preustroj je svakako tema o kojoj trebamo razmišljati, ali to je nešto drugo. Ovo se moglo riješiti na jedan vrlo, vrlo prikladan i da kažem, razuman način i danas ne bi imali ovih problema koje, koje imamo jer doista nas građani zovu. Mene su čak i kao zastupnika prekorili više puta i rekli su pa dobro jer ti zastupaš naš građane, pa što da mi radimo, mi nemamo mesnicu, nemamo, i pošta je sad zatvorena u ovim vremenima, nemaju ljudi, škole su stale, dakle ljudi više ništa nemaju u svom mjestu gdje, gdje, gdje žive, pa moraju napustit to mjesto, a optuživat ih da su, da su nedisciplinirani zato što traže propusnicu nije, nije nikako dobro. Dakle, ovaj set zakona ćemo svakako podržati jer mora se omogućiti građanima da na ovaj način budu im dokumenti valjani da ne plate kaznu i da mogu i dalje ovoga normalno funkcionirati, ali u budućnosti svakako trebamo razmisliti o tome da, da se ovakve stvari, a imamo mogućnosti da se jednostavno u tako, takvoj birokratiziranoj zemlji kakva smo mi da se to više ne događa, da tu birokraciju stvarno smanjimo na manju moguću mjeru, a to možemo. I još jedna stvar državni tajniče, vrlo bitno. U tim, velikom broju stožera koji danas rade ljudi tamo rade ozbiljan posao, težak posao. Ima puno pripadnika Civilne zaštite bilo da su oni iz DVD-a ili su pripadnici same Civilne zaštite koji vrlo vrijedno sada odrađuju taj posao, a mnogi od njih su sami nezaposleni. Razmilite o tome da se i njima da neka naknada.
Nastavljamo sa raspravom koja je podijeljena, sljedeći je kolega Orepić. Izvolite kolega imate pet minuta.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Želim iskoristiti priliku i reći uredu je kada izlazimo u susret svojim građanima na ovaj način da im omogućavamo rješavati probleme na jednostavniji način koji podrazumijeva ova situacija. Ali mi se nalazimo u ovoj situaciji zato što smo ovaj zakon koji sada dopunjavamo donosili po žurnoj proceduri kada to nije trebalo ići po žurnoj proceduri. Da nismo išli po žurnoj proceduri promislili bi o tom zakonu, pretpostavili bi sve varijante pa bi pretpostavili soluciju šta napraviti u izvanrednim situacijama kao što je ova sa kojom se susrećemo. Uporno naglašavam da moramo biti legalisti, moramo poštivati Ustav i zakon RH. Gospodo činjenica je da smo mi u izvanrednom stanju i mi moramo to proglasiti, to uključuje ovaj Visoki dom u procese donošenja odluka u ovoj kriznoj situaciji. To je ključna stvar ukoliko želimo reći da opravdavamo zašto uopće sjedimo u ovoj dvorani ili bilo kojoj dvorani gdje zasjedamo. Ključna stvar je uskladiti stvarnost sa normativom. Evo sada banalan primjer. Ministar zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva čl. 47. jedino on može donijeti odluku o karanteni da se tako izrazim odnosno o ograničenjima kretanja itd. ovo što se događa nama, ali taj zakon podrazumijeva i naknadu. Da to znamo ne bi predlagali nekakve korona naknade ili ne znam kakve druge naknade nego ministar je obvezan odnosno ima mogućnost da temeljem tog zakona propiše visinu naknada koje su već po zakonu predviđene. Nevjerojatno, a mi donosimo ograničenje kretanja temeljem Zakona o civilnoj zaštiti čl. 22. točka a koju uopće niti jednom rečenicom, izrijekom ne govori o situaciji koja podrazumijeva zarazne bolesti, zaštitu od zarazne bolesti odnosno ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Znači to naša apsolutna neusklađenost sa zakonima koji postoje koje ne znam ni iščitati, očito kao da i ne znamo. Evo postavit ću par jednostavnih pitanja, kojim zakonom su propisane i koje mjere za nepoštivanje odluka o zabrani kretanja bez propusnice, koji to zakon donosi? Iz svega predloženog se da zaključiti da nekako na leđima ove krize se želi profitirati u nekom drugom smjeru. Možemo li zaključiti i sad nagađat? Ja znam da je hereza sad napada Stožer civilne zaštite jer je li ne smijemo, trebamo aplaudirati. Ma nećemo aplaudirati tamo gdje ne treba aplaudirati, bilo je puno gorih situacija, puno gorih situacija gdje se poštivao zakon, gdje se poštivala država. Ako je ograničeno kretanje ono ide temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti čl. 47. donositelj je ministar zdravstva koji je obvezan donijeti i naknadu sukladno toj, visinu naknade, naravno u dogovoru sa ministrom financija u skladu sa mogućnostima. Čitav niz ovih pitanja koja proizlaze iz ovog nezakonitog postupanja, iz ovog neustavnog postupanja navodi na zaključak da su vladajući, da je HDZ krenuo u predkampanju, predizbornu predkampanju donoseći ovakve populističke mjere koje pogoduju velikom broju stanovnika, koji iz toga mogu iščitati dobru namjeru itd. to je jedini zaključak. Znači nema uporišta zaključivati nešto racionalno osim tako nečega jel imamo oslonce u postojećim zakonima za mjere koje uporno mi negdje tražimo, donosimo nekakve čudne zakone, zakone na zakon. Molim vas, ovo je krizna situacija posvetimo se donošenju izvanredne situacije, Sabor je mjesto koje ima obvezu i dužnost sudjelovati u procesima donošenja odluka kada su ovakve okolnosti u državi i to se mora poštivati i održavati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim malu intervenciju prije zadnje rasprave u ime kluba zastupnika. Zadnja rasprava je u ime kluba zastupnika je rasprava od kolege Sanadera ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolega Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika, sve vas kolegice i kolege. Evo ja također koristim ovu priliku primarno zahvaliti svima onima koji i danas rade na ovoj krizi, svim zdravstvenim djelatnicima, svim našim policajcima, svim vatrogascima kao i svim članovima Stožera koji nas svakodnevno izvješćuju, a i permanentno rade na ovim problemima. Evo pred nama je set od 4 zakona, 4 intervencije u zakonodavni okvir kojim treba riješiti dobro ovo pitanje i osobnih iskaznica i vozačkih dozvola i putovnica i oružanih listova znači svih onih dokumenata koje mnogi od nas osobnu imamo svi, vozačku mnogi, putovnicu također i oružani list nekih 100.000 Hrvata lovaca ima, pa to su sigurno važni dokumenti gdje treba voditi računa o tom da toliki broj ljudi i evo ako smo vidjeli evidenciju da nekih 500.000 takvih dokumenata se izdaje godišnje onda znamo kolika je potreba da se intervenira i da se interveniralo kroz ovaj zakonodavni okvir ova 4 zakona za ova 4 važna dokumenta da se zaštite primarno je smisao, to su i svi govornici moji prethodnici rekli da se zaštite naši sugrađani i da se smanji taj socijalni kontakt koji je evo najpresudniji u ovom pitanju prenošenja virusa koji može biti opasan najviše u tom socijalnom kontaktu. Klub HDZ-a evo, čuli smo od nekog od prethodnih govornika je dao još jednu, tražio je još jedno dodatno pojašnjenje kroz amandman gdje smo željeli, da ne bi došlo do bilo kakvih različitih tumačenja i ova 4 zakona, da se stavi ovdje ne završetak epidemije, nego proglašenje prestanka epidemije, ne prestanka epidemije nego prestanka proglašenje prestanka epidemije, tako da je bilo jasno formulacija iako sami u samom zakonu za sva 4 zakona je jasno definirano da je ove odluke i ovaj zakonodavni, intervencija vrijedi samo za vrijeme epidemije, odnosno 30 dana iza. Tako da, mislim da je ovo pohvalno i potrebno bilo i dobro da se reagiralo na ovakav način da ne dođe u bilo kakvu upitnost ovakva situacija. Ovdje je također, rečeno nekoliko stvari koje bi možda bilo dobro se osvrnuti, pitanje možda još i nekih drugih aktivnosti ili nekih drugih dokumenata ili nekih drugih obveza koje naši građanima imaju, a kad su potrebni ići na mjesta gdje se skuplja veći broj ljudi. Sigurno da je vrijedno rasprave vidjeti ovo pitanje tehničkog pregleda, ali mislim da, osobno mislim da je vrlo upitno dovoditi u pitanje naša prometna sredstva i naša prometna vozila i ostaviti mogućnost da je neko vozilo tehnički neispravno jer onda ugrožava, opet veliki broj ljudi, iako je danas vrijeme manjeg prometa pa onda se može možda i o tome razmisliti pa vidjeti i takvu varijantu što bi značilo ako bi se napravilo. Ne slažem se s ovdje s iznesenim stavovima, ne znam, da policajci nemaju zaštitnu opremu jer, evo, sve punkteve i sve ono gdje sam imao kontakt sa policajcima sam vidio da su dobro opremljeni, da imaju punu opremu, ako je neki policajac trenutno negdje skinuo rukavice ili masku, onda sigurno to nije razlog da sad proglasimo da sad policija nema zaštitnu opremu jer to je netočna informacija i sigurno, mislim da i vi ovdje iz ministarstva, jasno, morate to potvrditi, a to vidimo svakodnevno da nije točno. Dalje, pitanje početka kad je ova kriza počela, ovdje se to poistovjetilo odmah, naravno i sa zakonskim i sa političkom utakmicom pa je bilo rečeno između ostalog, da je to HDZ radio, da je zbog toga imao svoje unutarstranačke izbore pa zbog toga je dopuštao, prvo moram reći ovdje, ali i radi hrvatske javnosti, da niti jedan građanin iz susjedne države nije sudjelovao na našim unutarstranačkim izborima jer je naša stranka ima teritorijalnu organizaciju, znači mora biti na području Hrvatske registrirana. Ali, evo da se ne bi poistovjetilo i da se ne bi ovdje iznijela neistina u smislu da se tempirao vrijeme početka mjera, kad je 29.1., odnosno 28.1. na energetskom, konferenciji "Energetika 2020." premijer Plenković dao izjavu, onda su se mnogi izrugivali s njom, a rekao je: "Ministarstvu zdravstva je bitno odgovornost koju imamo u ovom trenutku kao predsjedavajući i kao zemlja koja je zajedno s drugima, mora se pripremiti za obranu od šireće epidemije koronavirusa. To zahtijeva puni fokus ministarstva na te teme." Znači to je bilo 28.1. Od 28.1., evo, iz te izjave se može znati jasno da smo već tada bili u intenzivnoj aktivnosti vezano za ovu pripremu i aktivnosti bitke protiv koronavirusa. Tako da su netočne i zlonamjerne infor .../nerazumljivo/... ovdje izjave koje govore da se vezalo to na glasanje unutar HDZ-a. Ovdje je bio dobar prijedlog prethodnog kolege, da je organizacija propusnica. Sigurno da organizacija propusnica, možemo govoriti je li ima problema, koji su problemi, rješavati probleme ako imaju poteškoće ljudi na terenu, ali sigurno jedna od dobrih mjera je ovdje koje je predložio g. Žagar, a to je zakonski moguće, da više jedinica lokalne samouprave, znači ne više naselja, nego više jedinica lokalne samouprave po Zakonu o civilnoj zaštiti mogu organizirati zajednički stožer civilne zaštite. Pa možda i kroz ovu raspravu treba pozvati ljude naše na terenu da manje, posebno manje općine, da vide načina i mogućnosti da naprave zajedničke stožere ili čak da se vežu sa većim sredinama. Ovaj specifično može biti za naše otoke koji mogu, koji mogu onda napraviti stožere civilne zaštite za cijeli otok i na takav način rješavati pitanje propusnica, ali svakako građani su to pokazali i kroz ankete i javno izjašnjavanje, da su ove propusnice napravljene primarno radi zaštite pučanstva. Ne radi nikakvog treniranja strogoće ni radi nikakvog maltretiranja, nego primarno i jedino radi zaštite zdravlja ljudi, a samim time i radi sigurnosti ljudi. Tako da je nekorektno to prebacivati na bilo što drugo, a također, nije korektno vrijeđati ljude na selu i govoriti da ljudi na selu nemaju interneta, da ljudi na selima nemaju mobitele. Znamo da svaki sugrađanin koji ima mobitel, ima na njemu i internet i ima mogućnost dopisivanja, a sigurno da starijim domaćinstvima pomažu mlađi, Crveni križ je dobro organiziran, stavio se na raspolaganje hrvatskom narodu i ostavlja mogućnost da se pomogne svakom onom, svako onaj koji ima probleme, treba se javiti u svoj stožer civilne zaštite i siguran sam da se ljudski može riješiti svaki problem, a zlonamjernost u ovim aktivnostima može se naći uvijek kad to netko želi. Ako se želi riješiti problem, mislim da moramo biti svi jedinstveni u rješavanju problema, da moramo uložiti svoje ukupne snage i da je to onda najbolji način kako ćemo prevladati ovu situaciju. U ime Kluba HDZ-a, jasno, podržat ćemo sva ova 4 zakona uz ovaj amandman koji će onda predlagač zakona procijeniti, ali mislim da bi bilo dobro, čisto da se nađe u bilo kakvu situaciju da se počne tumačiti kad je epidemija završila i kad je prestanak epidemije. Hvala.
Hvala. Molim malu intervenciju prije početka pojedinačne rasprave. Prvi je kolega Pernar, kolege Pernara nema sukladno članku 233. on gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Bulj, kolege sukladno članku 233.gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Anđelko Stričak, on je ovdje, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege da nam je netko prije 2 mjeseca rekao da će svijet pogoditi epidemija doslovno biblijskih razmjera koja je zaustavila svijet, a u pojedinim državama i rasturila bolničke sustave, vjerujem da u to nitko ne bi povjerovao. Zbog epidemije korona virusa život nam se u jednom danu potpuno promijenio, otkazuju se konferencije, kulturni športski događaji, putovanja, okupljanja i druženja. Dnevno smo pred malim ekranima, pratimo izvješće i naputke kriznog stožera, pozive na akciju „ostani doma“ te objave medija. Putem njih pratimo i situaciju u svijetu koja je pomalo zastrašujuća, pa tako čitamo, talijanska vojska odvozi tijela umrlih od korona virusa, krematoriji rade bez prestanka New York na korak do katastrofe, gradonačelnik hitno traži 3.000 respiratora i sl. Kad pratimo takve vijesti normalno da se zapitamo gdje je u svemu tome Hrvatska? Pa Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. To znači da Vlada RH i krizni stožer pravovremeno donose odluke, a sve službe i institucije policija, vojska, vatrogasci, liječnici, medicinske sestre, civilna zaštita odnosno svi uključeni dobro odrađuju svoj posao u novonastalim okolnostima. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je da što više građana ostane doma. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja Vlada je u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima predlaže produljenje roka trajanja izdanih dokumenata i dozvola i to najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Zakon o osobnoj iskaznici predviđa da osoba koja ju posjeduje te mora podnijeti zahtjev za izdavanje nove npr. iz slijedećih razloga, ako joj je istekao rok važenja, ako su se promijenili osobni podaci o njezinom osobnom imenu, ako je promijenila prebivalište u RH, ako fotografija na osobnoj iskaznici više ne odgovara izgledu osobe, ako je osobna iskaznica oštećena, ako je djelomično ili u potpunosti prelomljena ili iz bilo kojeg drugog razloga ne služi svrsi, omogućava se njeno korištenje te bi se smatrala važećom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Kako bi se našim državljanima koji se trenutno nalaze van RH prvenstveno omogućio povratak tj. izdanih putovnica, a iste im ističu za vrijeme trajanja epidemije predložen je zakonom o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, one bi se smatrale valjanima i to 30 dana od prestanka epidemije. Dopunama Zakona o nabavi i posjedovanja oružja građana omogućava se građanima da određene radnje koje su dužni poduzeti u propisanim rokovima kao što su podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja i poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i drugo, a čiji krajnji rok poduzimanja pada za vrijeme ove epidemije da to učine kada se steknu uvjeti odnosno 30 dana od dana prestanka epidemije. Također dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama omogućava se korištenje izdanih vozačkih dozvola, a kojima ističe rok trajanja dulje od 30 dana od dana prestanka epidemije. Iz navedenog vidljivo je da sve mjere koje Vlada RH poduzima pa i ove dopune naprijed navedenih zakona imaju za cilj zaštitu ljudskih života i dobrobit svih građana RH. Stoga smatram da su prijedlozi za produljenje važenja osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole i oružanog lista dobro došli te još jedna mjera u borbi s epidemijom korona virusa. Navedene zakone dopune ću podržati. Hvala.
Hvala i vama, molim vas ostanete imamo jednu repliku. Kolega Ostojić izvolite.
Kolega Stričak rekli ste i započeli svoj govor da nam je netko prije 2 mjeseca rekao, pa vas ja pitam jeste li vi onda čuli tu izjavu koju spominje gospodin Ante Sanader od 26.1. da je premijer tada upozorio i Hrvatsku i europsku javnost oko opasnosti od korona virusa, a ja bih vas podsjetio da je 19.3 bila prva mjera odnosno izmjena Zakona o civilnoj zaštiti.
Nemojmo ometati.
Mogao sam reći i prije 2-3 mjeseca, ali to se odnosi na 28. Siječanj.
Hvala. Više nemamo replika, molim intervenciju i nastavljamo s raspravom kolegice Jelkovac. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege evo danas je već dosta toga rečeno o ovom paketu mjera o kojem danas raspravljamo ovim 4 prijedloga zakona i kako smo u petak raspravljali ustvari o paketu mjera koje će pomoći gospodarstvu, ovo je danas jedan paket intervencije u 4 zakona kako bi još bolje zaista izdržali ovo izvanredno stanje i krizno stanje radi bolesti korona, a na način da omogućimo i našim sugrađanima da ne trpe određene posljedice koje bi mogli imati ili ne dođu u eventualni prekršaj zbog neproduljenja određenih iskaznica odnosno osobne iskaznice ili putne isprave ili važećeg oružanog lista ili vozačke dozvole. Mislim da je ovaj prijedlog u sve 4 intervencije u sva 4 zakona opravdan i dobar iz razloga što i sami znamo i kada su neki redovni uvjeti uvijek na šalterima naših policijskih uprava gužve i redovi radi upravo produljenja i osobnih iskaznica i putnih isprava, a isto tako i vozačkih dozvola koju većina naših sugrađana koriste i imaju. I kako bi zaista zbog ovih razloga epidemije koji imamo izbjegli takove gužve na šalterima, mislim da je ovakva intervencija u ove zakone zaista opravdana. I sami znamo da je produljenje takovih iskaznica dužno dva dolaska u policijsku upravu, jednom radi podnošenja zahtjeva, a drugi put radi preuzimanja tih isprava kada su one gotove, a da ne spominjemo da isto tako je nužno imati i nekakve fotografije da bi se ti dokumenti napravili, a obzirom na sada ove specifične uvjete u kojima živimo kada to i nije moguće realizirati otići napraviti fotografije, a možda ih i nemamo nekakve rezervne pri kući, mislim da su ove situacije zaista opravdane, ne samo kako bi se štitili naši sugrađani koji su u toj potrebi nego i djelatnici policijskih uprava koji rade na šalterima. Evo ja bih ovom prigodom zaista rekla da svi zajedno moramo misliti u ovoj situaciji kako vjerovati jedni drugima, vjerovati u opravdanost svega onoga što poduzimamo u ovoj teškoj situaciji i zaista pokušati se svi zajedno ponašati odgovorno kako bi na bilo koji način pridonijeli tome da se ova zaraza što prije zaustavi i kako bi se svi skupa vratili u normalan mod življenja kakav smo imali do prije nekoliko mjeseci. Mislim da nam je to svima cilj i zaista pozdravljam svaku mjeru koja će i dalje biti poduzimana u tom smjeru. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava je od kolege Ostojića, dakle riječ je izrečena. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ja ću prije svega govoriti o pitanju boravišta s obzirom da je bila dopuštena invazija na otoke i na Dalmaciju itd. od 7.1. s obzirom da mi donosimo ovdje zakone o produženju nekih stvari ne funkcionira sustav više boravišta odnosno prebivališta. Možda sam ja u krivu, ali svako ima priliku da koristi one redovne zakonske mogućnosti pa mislim da je to bitno da se građane o tome informira. Drugo, nismo donijeli naravno ni rješenje kako to da policija zamjenjuje sanitarne inspektore, nismo riješili situaciju koliko je toga odnosno shvatili smo valjda i danas da Stožer ima ovlasti, ali su njegove ovlasti ograničene i ovaj Sabor će biti bombardiran možda sličnim zakonima kao što ovi današnji, a one prave krucijalne pitanje je hoćemo li dočekati. Ja ću navesti smo jedan možda važan dio, a to je pitanje kriznog profiterstva. Bilo je obećano da će to biti riješeno, mislim da su to stvari koje se u ovom trenutku i događaju jer neki kao i uvijek iskorištavaju situaciju da u ovakvim krizama profitiraju i tu mislim da bi bilo jako važno da dođe i pred ovaj Sabor. Nama treba jedinstvo, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, situaciju na koju sam upozorio po pitanju propusnica mislim da je savršeno jasna i da je to ne shvaćanje situacije na samome terenu. Konkretne primjere sam dao. Što se tiče pitanja prikrivanja, ja molim da ne shvatite ovo jer vidim da je ispalo hereza govoriti bilo šta, ali potrebno je reći kada neke stvari smatraš da su bolje rješenje, pa bolje rješenje je napraviti suvisle zone u kojima se funkcionira i radi. To sam naveo na primjeru Zagreba i mislim da je to jako važno. Ponavljam, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa jer ovo što sada imamo između općina da se na planinskim putevima stvaraju prepreke to je nešto šta je stvarno nepotrebno i izuzetno trošenje onih koji su i ovako i onako prenapregnuti sa svojim poslom, konkretno govorim o policijskim službenicima. Mislim da je također važno da se ne smije dozvoliti jer procedura jeste demokracija. Demokracije nema bez procedure i ono što ja želim poslati kao važnu poruku, a to je u ovom trenutku je zanemaren Zakon o kaznenom postupku. Nisam bez razloga govorio o tome da policijski službenici su opterećeni time da moraju raditi video snimanje i slično, tada je taj zakon naravno odbijen. A danas imamo situaciju da sve ono što bude rađeno na tim obavijesnim razgovorima neće moći biti korišteno u varijanti kada dođe pred DORH iz razloga šta tada niste htjeli prihvatiti situaciju, a to je da policija ne može u svakom momentu i na svaki način tu stvar odraditi. I to će past zato šta takve stvari niko nema pravo naravno suspendirat Zakon o kaznenom postupku niti ga zanemariti. Također nemojmo uljepšavati stvarnost. U centru grada na Kvatriću studentica ostala bez iti jedne stvari, krađe. Prisutnost policije ne može biti samo u centru, nemojte da se dogodi ono što znamo da se u ovom momentu događa. U Čučerju ljudi po noći čuvaju svoje selo, makar motornim pilama ako treba, to ova država sebi ne može dopustiti. I mislim da je jako bitno da ne uljepšavamo stvari nego da ih radimo na način, a to je točno, jedinstvo da, svi jedni drugima pomoć, napraviti sve na zaštiti, ali nemojte zaboraviti da postoji teren. Ja sa svoje strane želim samo poslat poruku, ovo nije nadmetanje u tome kad je tko šta rekao, ja sam naveo točne datume. Ali moram reć da pitanje reagiranja HS u obrani demokracije u situaciji da smo mi ti koji moramo najviše štitit proceduru tu falinge ne smije bit i stožer nema ovlast da zamijeni sabor i to se ne smije ni u kom slučaju dogodit. Ako treba svaki dan bit ovdje, donosit te odluke, ako već niste prihvatili da ova izvanredna situacija predstavlja i nešto što bi se moglo primijenit i drugačiji članak Ustava, ja sa svoje strane želim reć, mi smo i onda rekli, podrška da, ali ne u stvaranju kaosa. Hvala.
Hvala. Ostanite ovdje, imao jednu repliku, izvolite kolega Vlaović.
Kolega Ostojić, da ne govorimo o bitnim stvarima, a jedna je od bitnih stvari i da su građani uglavnom poslušali preporuku „ostani doma“ i treba im reć jedno veliko hvala. A kad imaju potrebu prošetati na šetnici ili planinskoj stazi onda im se to ograničava, pa čak i policija djeluje. Mislim da je to pretjerano i da ne treba, a s druge strane nam se dolaze u RH naši sugrađani, al vidimo čak i stranci da nam dolaze katamaranom jučer u Zadar i oni će nakon uzimanja brisa biti poslani u samoizolaciju. Mislite li da je to trebalo oštrije reagirati i staviti ih u karantenu i na taj način spriječiti širenje zaraze u RH jer građani su solidarni jedni prema drugima, čuvaju se, čuvaju jedni druge, a dolazi nam opasnost izvana. Hvala.
Izvolite odgovor.
1.4. smo imali 3467 ljudi koji su kršili samoizolaciju, te brojke su se smanjivale. Međutim, ja vam to ne mogu odgovorit. Međutim, puno veći je problem što vam to ne može ni odgovorit stožer. Na moje pitanje od prije mjesec dana treba li nosit masku ili ne, do dana današnjega mi još ne znamo odgovor. Prema tome, kad mi neko kaže da su ljudi zaštićeni da imaju maske i rukavice onda neka mi objasni je li to trebamo i mi svi imat ili ne i to su one informacije koje ljudi traže i koje su im potrebne, a za sve ostalo će vam odgovorit oni. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, malom, malo intervenciju nakon kolege Ostojića, kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Intencija zakona je dobra, ali hoću li glasat za njega ne znam. Naime, u velikoj sam dilemi. Puno teža ograničenja i stvari koje se primjenjuju na veliki broj građana RH donio je Stožer civilne zaštite, a onda se za jednu malu administrativnu mjeru koja u stvari građanima pomaže, traži odluka sabora. I zbog čega i ove tehničke mjere nije onda mogao donijeti Stožer civilne zaštite? Znamo i mi i vi, a to je da one mjere koje su sad na snazi, a koje je donio Stožer civilne zaštite, a koje predstavljaju ograničenja prava iz Ustava, ograničenja građanima prava iz Ustava, također nije trebao donositi stožer nego sabor ili u najgorem slučaju Vlada ili ministri zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Zašto to govorim? Dakle, četvrti put sa ove govornice ću pozvati da se odluka o zabrani napuštanja mjesta prebivališta, da se korigira na način da se područja koja nije dopušteno napustiti da budu usklađena sa bivšim teritorijalnim sustavom, a ne sa sadašnjim, ne zbog toga što je bivši sustav teritorijalni bolji, možda i je, al to nije u ovom trenutku bitno, nego zato šta su ta područja definirana kao područje u kojima svaki građanin s tog područja može ostvariti neke svoje, neka svoja prava. Primjerice na otoku Braču imamo 3 benzinske pumpe, a 8 općina, imamo 3 trgovačka centra koja se nalaze u jednome, u jednoj jedinici lokalne samouprave. Otok je inače skoro pa izoliran jer se vrlo teško ukrcati na trajekt i nema nijednog zaraženog, broj ljudi koji je u samoizolaciji, čini mi se, sad je jednoznamenkasti. U stvari ne vidim više potrebe da bilo kakva ograničenja koja imamo u ostatku RH budu prisutna više na otocima. Dakle, ne može se kod nas doć, niko nije zaražen, evo ljudi u samoizolaciji, pa se onda može razmisliti da se i ograničenja koja opravdano vrijede još uvijek u drugim dijelovima RH, ukinu. Primjerice, na veliki četvrtak na otoku Hvaru ima i procesija za križem. Da bi se ona mogla čak i u ovome užem obliku održati, a to je sa 5 do 10 ljudi u povorci, trebaju dobit propusnice jer prolaze kroz općinu Jelsa i grad Stari Grad u dva, u dvije župe koje se nalaze tamo. To je također apsurdno. Prema tome, moj apel je ponovo da se ova područja u kojima nije dozvoljeno i napuštati bez propusnica da se, da se korigiraju na način da to budu teritoriji bivših općina. Ono šta je g. Sanader sada rekao u, u svojoj ovoga raspravi u ime kluba, ako sam ga dobro shvatio, on tu intenciju podržava, ako nije, ako nisam dobro shvatio ispravit ćemo u replici ili u pojedinačnoj raspravi, ali da se to, da se to korigira. Jer još uvijek kada bi spojili i sve županije, dakle ne, kada, kada bi stavili da je županija to područje koje se ne može napuštat još uvijek bi prva slijedeća bila duplo manja od Grada Zagreba koji sa 800 000 stanovnika predstavlja jedno područje koje se ne treba napuštat. Prema tome, ova odluka kako je sad napisana i kako se primjenjuje predstavlja nerazmjerno ograničenje prava kretanja građana, posebno iz manjih sredina. Dakle, to je jedna diskriminacija temeljem mjesta stanovanja koja nije razmjerna opasnosti koju, koju se uklanja tom odlukom. Dakle, selo od 100 stanovnika i grad od 800 000 stanovnika puno je veća opasnost od širenja zaraze u gradu od 800 000 stanovnika, pa ograničenja nema, a tu su ograničenja između dva sela sa 100 i sa 500 stanovnika zato što je između njih administrativna granica jedne općine, a radi se o području koje i državna tijela prepoznaju kao jedinstveno jer je većina državnih institucija ustrojena tako da ima jednu ispostavu po bivšim općinama. Druga stvar je, druga stvar se tiče trenutnog neprimjenjivanju Zakona o prebivalištu i boravištu građana o tome da se ne može sada prijaviti ili produžiti boravište. Tako da su se neki građani ne svojom krivicom zatekli u situaciju koja se može smatrati polulegalnom. Dakle prije stupanja odluke na snazi zabrane napuštanja mjesta prebivališta ili trajnog boravišta su otišli negdje, željeli bi taj svoj status legalizirati, a ne mogu se prijaviti ne mogu boravište prijaviti tamo gdje su sada. I na taj način, a to bi bilo korisno, država bi barem imala podatke koliko ljudi trenutno gdje ima pa bi onda se mogla eventualno prilagoditi za neke zdravstvene i druge usluge koje bi se na tom području mogle napraviti. Ja imam neke ideje kako bi to mogli riješiti, ali nemam više vremena da ih kažem pa ću priložiti pisanu diskusiju državnom tajniku. Hvala.
Hvala. Molim vas da ostanete ovdje, kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Bauk, evo prilika da još produžite raspravu. Naime, kada govorite o tome da bi granice područja koje građani ne bi smjeli napuštati bez propusnice mogle biti bivše općine, ja se itekako slažem. Ali dovoljno bi bilo da Stožer ili Vlada sada pošalje jedinicama lokalne samouprave dopis u kojem će oni vratiti povratno koje su to razumne granice. Jedinice lokalne uprave će to napraviti u roku dva sata, poslat će koje je to suvislo područje unutar kojega se ne može bez propusnice građani kretat. I s vama se slažem, postoje općine u RH koje su male općine, čak i više općina ako recimo cijelu bivšu nekadašnju Općinu Podravska Slatina spojimo u jednu cjelinu nema tu više od 20 i nešto tisuća stanovnika. Dakle to su stvari koje se mogu riješiti da budu na korist građanima, a na kraju krajeva i sigurnost bi se poštovala jer ne bi bilo opasnosti za ugrozu stanovništva od bolesti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle to sam uočio odmah kada je ta odluka donesene da to budu logičnija područja intencija odluke bi ostala ista, samo više ne bi bilo možda 500.000 e-propusnica nego bi bilo možda 50.000 e-propusnica. Ja ću pitati ministra uprave koliki broj propusnica se odnosi na područja bivših općina koje onda više ne bi trebali izdavati propusnice za taj broj građana. Ja inače moram i to reći, ne mislim da je ovo razlog zašto bi trebali mijenjati teritorijalni ustroj. Dakle, teritorijalni ustroj u pravilu treba funkcionirati u normalnim okolnostima, nije dobro izvanredno stanje koristiti da se redovne stvari promijene. Dakle, nije sloboda kretanja ta koja bi trebalo u normalnoj situaciji biti ograničena. Prema tome, to je jedna intencija. Lokalni stožer bi to možda napravili, ali zašto bi preuzeli odgovornost na sebe jer sve je u redu dok ne bude prvi zaraženi, a onda kada bude prvi zaraženi pitat će lokalni stožer na temelju čega ste vi to napravili. Tako da je bolje da se odluka donese centralizirano i da je lokalni stožeri primjenjuju. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Gordan Maras. Kolege Marasa nema sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, posljednja prijavljena rasprava u okviru vremena predviđenog za prijavu rasprave je rasprava od kolege Ante Sanadera. Izvolite kolega Sanader.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja se slažem ovo što je govorio gospodin Žagar, a i gospodin Bauk, jasno je da su ovo situacije u kojima moramo nać najbolje oblike kako će funkcionirati sustav. Nikome nije ni želja, ni smisao da se prave nekakve stroge mjere koje će bit svrha kome? Same sebi. Znači smisao i želja i svrha ovih svih mjera koje se poduzimaju je zaštita građanstva, zdravlje ljudi je na prvom mjestu. To je jedini smisao, jedini interes i jedini razlog zašto se poduzimaju sve ove mjere. Mislim da je to svima jasno, da to svak dobronamjeran prihvaća jer radi se o sudbini svih nas, o zdravlju svih nas. I samo nerazuman ne bi prihvatio sve ono što je razumno. I stožer i svi oni koji eventualno donose takve odluke i lokalni stožeri uvijek će prihvatiti svaku dobru ideju, nitko se nije pametan rodio. Pa mi danas donosimo izmjene zakona, 4 zakona, zašto nećemo donijet sutra nešto novo ako vidimo da nešto ne funkcionira na terenu i u životu. Znači ima rješenja, ima mogućnosti ovakva zajednički stožeri. Može biti stožeri velikog grada s manjim gradom, samo uzimajući uvijek u obzir ovo što je rekao Bauk, da te mjere ne donesu nove zaraze onda će to biti problem, a to nije želja nikom. I u tom smislu sam govorio trebamo biti jedinstveni, ovo nisu stvari gdje se mi trebamo nadmetat tko je pametniji nego moramo zajedno tražiti najbolja rješenja kao u svakoj krizi, svakoj katastrofi. Imao sam mnoga iskustva s požarima i velikim požarima i katastrofalnim situacijama i nikad se nismo svađali oko rješavanja problema. Svak normalan prihvaća sve dobre prijedloge, sve dobre primjedbe, tako i stožer. I današnja rasprava treba biti poruka stožeru za dobre primjedbe. Mi nažalost govorimo malo o ovim zakonima, ova 4 zakonska rješenja jel su ona dobro napisana, nemamo tu praktično šta reć, ali imamo što reć iz života. Ovo što dobivamo svakodnevno, mnogima od vas javljaju se ljudi s terena, javljaju vam se vaši sugrađani, javljaju se poznanici i kažu nešto ne funkcionira nešto treba napraviti. Evo, tako da vjerujem i siguran sam, a i znam ljude koji rade u stožeru da će svi dobronamjerno prihvatiti sve dobre prijedloge i ideje. I u tom smislu neka ide naša današnja rasprava. Evo ja bih želio iskoristiti ovaj zadnji minut rasprave da malo rečem par riječi o vatrogascima jer evo dnevno sam s mojim vatrogascima na terenu, mi nemamo posebni stožer dio smo normalno ukupnog stožera, ali evo korektno je radi građanstva da se zna da aktivnosti koje rade vatrogasci uz ovo redovno gašenje požara evo jučer smo imali npr. 61 požar otvorenog prostora u cijeloj Hrvatskoj. Nije bilo niti jednog katastrofalnog, ali jučer su radili kanaderi, čisto da se zna. I evo kao apel sugrađanima, možda neki ljudi malo koriste ovu situaciju pa idu u polje, što mogu ići neće se zaraziti, ali da pripaze da ne pale i da ne rade nešto što može izazvati požar i onda dovode i vatrogasce u obvezu da idu na intervenciju, a to onda rezultira da mogu doći i do zaraze vatrogasaca. Ali dobro, hvala Bogu nema takvih zaraza, vatrogasci imaju sustav, dobro organiziran, imaju zaštitu i nije do sada bilo takvih slučajeva. Ali evo samo kao napomena 1.500 vatrogasaca je dnevno angažirano na ovim mjerama protiv korona virusa. Znači to su i one ophodne i pomoć policiji na punktovima i prijevoza, stožer i sve ono što treba, posebno u manjim sredinama, vi znate da u malim mjestima su vatrogasci Katica za sve, da pomažu za sve intervencije, da su ovim lokalnim stožerima, stožerima u malim mjestima, oni praktično prva ruka, tako da, evo. To je tisuću i pol vatrogasaca. Samo u Zagrebu bilo je 2773 intervencije, nakon potresa. Drugo, danas je 9 županija van grada Zagreba pomaže gradu Zagrebu. Znači 9 ljestava, visokih skala iz 9 županija su sad u Zagrebu i pomažu, a prije toga je bilo 6 u prošloj smjeni. Znači rade aktivno, vatrogastvo djeluje kao jedan sustav u cijeloj Hrvatskoj, to se sad vidi i na ovoj situaciji, evo, ja je pozdravljam sve moje vatrogasce, zahvaljujem im i potpora za njihove aktivnosti.
Molim vas da ostanete, imamo dvije replike ovdje. Prvi je kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Sanader, idealna je prilika u ovakvoj replici pokazati jedinstvo. Dakle, što se tiče donošenja odluka ... [[Upadica se ne čuje.]] Hoćete mi samo vratiti vrijeme malo? Dakle, što se tiče donošenja odluka, ja mislim da je dobro da postoji tijelo koje može donijeti odluku koja bi stupila na snagu odmah u ovakvoj situaciji. Nisam siguran da to treba biti Stožer civilne zaštite, mislim da je bolje da to bude Vlada i da takve odluke onda u jednom razumnom vremenu dođu na potvrdu demokratski izabranim tijelima u čijoj je to ovlasti, kao što je to Sabor. Moja poruka građanima je, poštujte odluke Stožera, Vlade, zakone, ali ih i dalje kritizirajte nakon što ih poštujete i provedete jer one mogu biti bolje. To je demokracija. Tako i ovo, dakle predlažemo već neko vrijeme da se ova područja usklade sa životnim situacijama i neka se to napravi dakle, nakon 2 tjedna što je ta mjera donesena i što je očito u broju zaraženih, ono što se objavljuje, i dala neke rezultate. To je moja skromna, skroman doprinos jedinstvu. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala g. Bauk. Pa upravo to sam ja i rekao u svojoj raspravi i ova rasprava naša današnja je prilika da damo svoje primjedbe na ono što vidimo, što život donosi, što nam javljaju naši birači, naši građani, naši ljudi, mještani, sumještani, s kim imamo kontakt, sugrađani i nitko se tom ne protivi. Dapače. A onda mi to predložimo Stožeru. Evo, iz današnje rasprave, sve ovo dobro što smo čuli da je, imamo mogućnost za unaprijediti sustav, predložimo to Stožeru, ako to Stožer ne bi prihvatio, onda bi mi mogli govoriti o tome da je Stožer uzurpirao vlast, ali gledajte. Stožer mora funkcionirati, u kriznim stanjima ne može se čekati za neke, to vam je kao u ratu, ne može se čekati za neke odluke dugo vrijeme, moraju se donositi odluke, a podnosi se izvještaj Vladi i Saboru ovom. Jasno, tu nema alternative, demokracija nema alternative.
Posljednja replika, izvolite kolega Žagar.
Hvala uvaženi kolega Sanader. Da još jedanput podcrtamo. Dakle, i mi kad kritiziramo ove mjere, ne odnosi se to na to niti mislimo da je intencija bila Stožera da, kako vi kažete, uzurpira vlast. Svako u ovoj ozbiljnoj situaciji, poruka Stožera, s ovim ograničenjem kretanja je bila prema građanima, da je situacija izuzetno ozbiljna i da treba spriječiti svako nepotrebno kretanje stanovništva. Međutim, ono što građani s terena nam javljaju, da se, da su postoje i žrtve onih koji trebaju, koji imaju potrebe za kretanjem. Dakle, ona nepotrebna kretanja trebamo svesti na minimum, ali ne smijemo onemogućiti potrebna kretanja, dakle odlazak liječniku, u ljekarnu, u mesnicu ili tako negdje gdje ljudi trebaju potrepštine. Iako se može reći, ljudi mogu otići, njima, mnogima to stvara značajne probleme i zbog toga bi te Stožere, zapravo te mjere trebalo prilagoditi životu stanovništva, a vama se posebno pridružujem zahvali svim vatrogascima u mnogim malim općinama, DVD-ovi su ti koji su podnijeli veliki teret samog Stožera.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da nema niti jedna općina koja nema neki dom zdravlja ili neku ambulantu, ispostavu doma zdravlja. Ali, ako ima takvih, onda treba, ljudi s tog terena to upozoriti i to se mora riješiti, a onda kad on dođe svom liječniku primarne zdravstvene zaštite, ako ga taj upućuje dalje u bolničko liječenje, pa ta uputnica je propusnica da čovjek može proći tamo. Nitko nije nerazuman, nema, tamo ne stoje roboti, tamo stoje živi ljudi. I svjedok sam tome, bio sam sa mojim vatrogascima tamo na punktovima i ljudi imaju razumijevanja, takvih nema takvih problema. Ali, ako ima negdje takvih problema, onda treba jasno upozoriti i poslati takvo, takvu primjedbu, evo i mi zastupnici, našem Stožeru, ako Stožer neće iznesti ovdje javno, ali ja sumnjam da takvog ima u Stožerima, i ovom državnom, ali i županijskim, a posebno gradskim i općinskim, sjede razumni ljudi koji rješavaju problem i čiji je to zadatak. Tako da ja vjerujem da, ako takvih stvari ima, dajte recite gdje, što i to ćemo riješiti.
Hvala. Molim intervenciju. Izvolite. Možete, kolega Maras, izvolite. Što je bilo?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja vas molim, pošto se ne dešava prvi puta, ovo su spe .../nerazumljivo/... znači povrijeđen je Poslovnik u smislu vođenja sjednica, sam način na koji sad radimo nije u skladu sa Poslovnikom, ali je bio dogovor između klubova na predsjedništvu Saboru. Ono što bi vas ja molio, s obzirom da ne možemo biti prisutni u dvorani, da probate voditi računa o tome da su zastupnici koji su se prijavili ovdje, ali taj tren nisu bili unutra i ne dešava se meni sad evo, prvi puta da ispadne kao da nisam ovdje, a ovdje sam od jutra, izašao sam malo van pa sam se vratio, da se omogući ljudima da raspravljaju ukoliko su u dvorani, a trenutno nisu u, ukoliko su u [[Upadica Hajdaš Dončić: Evo, zamolit ću, hvala.]] zgradi, a trenutno nisu u dvorani.
Zamolit ću stručne službe da malo vide tko je ovdje, tko nije [[Upadica Maras: Da, ja vas molim da meni vratite riječ.]] Ne mogu vam vratiti jer sam uzeo vam riječ. Hvala [[Upadica Maras: A zbog čega ste mi uzeli riječ?]] Nastavljamo [[Upadica Maras: Ja sam bio ispred dvorane]] Dobro, molim vas kolega Maras, nastavljamo sa završnom ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Mislim nemojte raditi samo formu od Hrvatskoga sabora. Znači mi ovdje zasjedamo, trebamo imati mogućnost rasprave. Ako nisu uvjeti da radimo, nemojte raditi, ali nemojte raditi samo radi forme sjednicu HS-a.
Ne radimo radi forme. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Ista je poslovnička osnovica kao i kolege Marasa, a vi osobno i g. Sanader, potpredsjednik Sabora su svjedoci da sam na sjednici predsjedništva Sabora koja je održana prvi dan kad smo tu krenuli raspravljati, tražio da se, da se ne primjenjuje striktno odredba o gubljenju riječi kada nema nekog u dvorani jer fizički ne može biti u dvorani. Tada sam ostao neshvaćen, a samo u ovoj raspravi, g. Zekanović, g. Bulj, g. Maras i g. Pernar kojega tu nisam vidio, a njih troje sam vidio su izgubili pravo govora što zbog ovih ograničenja nisu mogli biti u dvorani. Smatram da se radi o nerazmjernoj sankciji i da bi ubuduće ako ostanemo ovdje to trebalo korigirati upravo na ovakav način.
Evo hvala u buduće ćemo to korigirati. Izvolite kolega Ostojić, završno. Zamolit ću stručne službe da obavijeste zastupnike koji su vani koji nemaju drugi način obavijesti. Hvala. Izvolite kolega Ostojić.
Evo upravo u namjeri da još jedanput pokažemo tu konstruktivnost zalažemo se za to da se prilagodimo tim prilikama. Nismo bez razloga govorili oko replika jer to nije ni bio dogovor, a ja ću još jednom ponoviti, dogovor ne može biti izlika za derogiranje i micanje poslovnika i zakona. Prema tome, molim vas da to obavezno promijenite. Što se tiče područja suvislih područja i svega ostaloga, prije 10 dana je bila rasprava ovdje i ja sam govorio u ime kluba i upravo sam govorio da pitanje propusnica nije dobro rješenje da trebaju suvisle granice, čak sam i predložio ono što evo danas nadam se da će čuti stožer, a to je teritorij bivših općina bi bilo logično rješenje i ne bi se događali ovi apsurdi, a to je da ljudi moraju u 6 jedinica lokalne samouprave tražiti dozvolu za prolaz da bi mogli doć do benzinske pumpe da bi se vratili nazad u mjesto u kojemu inače imaju prebivalište. Također u završnoj riječi sve je u namjeri da se konstruktivno pomogne i nadam se da će slušat upravo te poruke, tada je bila rečenica, a to je koristite iskustvo Općine Lovran koja je uzela jednu malu tvrtku iz Bakra koja je onda riješila pitanje elektronskih propusnica, prije toga smo imali navalu na šaltere. Prema tome, dobro je da su čuli ovaj dio da se riješi elektronski, ali mislim da je važno da se varijanta propusnica riješi na bolji način jer ćemo ovako imati izuzetno gubljenje resursa koji su nam itekako potrebni i treba ih štediti u ovome trenutku, prije svega govorim o ljudima, o policajcima koji rade i koji kontroliraju to stanje. Što se tiče prikrivanja stvarnog stanja, nemojte to gledat kao nešto nekorektno. Smatram da je bitno da stvarno stanje treba biti nama, a pogotovo što nismo prošli jednu krizu zajedno, bez obzira na politička razmimoilaženja najbolje radimo onda kada znamo kakvo je stanje. Ne treba uljepšavat sliku, ne treba je dovoditi do situacije da kažemo da je bolje nego šta je nego je istina sljedeća, a to je da bi mogli pravilno reagirati mislim da moramo upravo se na ovaj način prihvatiti. Kritika nužno ne znači kritizerstvo, kritika može biti dobronamjerna, ja se nadam da to shvaćamo i stoga je bila ona moja rečenica, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, kada smo suočeni sa situacijom da puno stvari koje u našim životima danas više radi ovih mjera ne mogu postojat, kada je situacija da redovno zdravstvo ne može funkcionirat, kada su ugroženi naši građani i građanke očekujemo donošenje u ovome Saboru onih pravih mjera koje mogu zaista pomoć. A želim istać, mjere nisu samo represivne, zaštita građanstva je između ostaloga i zaštita njihovih ljudskih prava. To je nešto šta je važno, onog trenutka kad, slažem se sa kolegom Sanaderom koji je rekao da demokracija nema alternativu, nju ne smijemo ugroziti baš na nijedan način i ja mislim da je to jako bitno da se i ovdje sa ovoga mjesta pošalje kao poruka i tu budite sigurni da ćete imati ne našu podršku nego treba zaštiti prije svega demokraciju da bi mogli se vratiti nazad u normalan život nakon ovog izvanrednog stanja koje u ovom trenutku imamo. Stoga bilo koju primjedbu koja se šalje ona je cilj, ima za cilj da se pomogne i da se napravi bolje rješenje i u tom dijelu ne trebate zato brinit. A šta se tiče građana, moramo ih zaštiti svi zajedno prvenstveno ovdje iz ovoga Sabora i to mjerama koje ne idu na uštrb, ponovit ću i ljudskih prava. Hvala.
Hvala. Kolega Sanader završno.
Jasno, ja se apsolutno slažem uz ono da demokracija nema alternativu, zaštita ljudskih prava nema alternativu samo moramo najprije imati ljude da bi mogli štititi njihova prava. Ako nemamo ljude onda nećemo imati štititi čija prava, tako da je ovo zaštita zdravlja, zaštita zdravlja je sada na prvom mjestu. Ako mi ne zaštitimo zdravlje ljudi, ako ne zaštitimo te ljude onda nećemo moći imati njihova prava. Znači demokracija nema alternativu i zaštita ljudskih prava nema alternativu. Možemo raspravljati o nekim mjerama, ako procjenjujmo da neke mjere nisu dobre onda ovo mjesto gdje možemo raspravljati o tom, ali moramo shvatit i shvatili smo jer se to naši građani pokazuju svakodnevno svojim ponašanjem da su shvatili opasnost, da su shvatili situaciju u kojoj jesmo, da su shvatili da su sve mjere koje se poduzimaju primarno radi zdravlja ljudi jer to nema alternativu. Samo zdrava nacija može imati budućnost. I sve ono što vidimo da bi eventualno ugrozilo i demokraciju, ali i ljudska prava onda o tom treba javno progovorit. Ali ne možemo svaku mjeru ako je smisao i svi najrelevantniji stručnjaci na svijetu koji su govorili o korona virusu o epidemiji su rekli da je najproblematičniji socijalni kontakt. I Stožer i Vlada i ovaj Sabor imaju odgovornost poduzet sve da ne dođe do tog socijalnog kontakta, da je on što manji, da se svede na onu najpotrebniju mjeru. Opet kada je zdravlje u pitanju ne možemo reći da je možda bio opravdan ako je neko dobio uputnicu za ić u specijaliste ili ić u bolnicu pa ga onda nećemo pustit zato što je ovaj iz druge općine, to bila karikatura. Ali ne možemo pod zaštitom ljudskih prava dovoditi u opasnost zdravlje svojih susjeda, svojih sugrađana, tu moramo naći razliku. Ja znam i najveća opasnost bi bila da se na bilo koji način ugroze ljudska prava. Mi smo živjeli, mi stariji bar ovdje ima nas dosta starijih živjeli smo u nedemokratskom sustavu, nedemokratskom i znamo kako je to i ne daj Bože da se nikad više ponovi. Niti jedna stranka,niti jedna partija, niti jedna vlada da nas dovede u pitanje da se ugrozi demokracija i ljudska prava, ali moramo imati na umu da smo trenutno u situaciji ozbiljne epidemije, da se moraju poduzimati ozbiljne mjere, da vidimo što se događa u našem susjedstvu. Neki koji su olako prihvatili što se događa pustili epidemiju, danas vidimo vojni kamioni voze mrtvačke ljesove. I smisao i želja i cilj je svih mjera i rada Vlade i rada Stožera i rada ovog Sabora da se sačuvaju ljudski životi. Evo u tom smislu moramo biti jedinstveni i moramo tražiti najbolja rješenja i onda u tom poslu nema podjela jer jedino to nas može odvest u dobro, jedino to opravdava ono zbog čega mi jesmo ovdje i zbog čega nas ljudi izabrali. Apeliram na sve, a i vaše ponašanje potvrđuje da to razumijete i da ćemo svi zajedno ovo sve skupa pobijediti.
U ime predlagatelja gospodin Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zahvaljujem vam svima na konstruktivnoj raspravi i vašim prijedlozima. Ali dopustite mi da kažem nekoliko riječi kojima bih pojasnio određene nedoumice ili pitanja koja se nužno i ne tiču sama ova 4 zakona, ali se tiču pitanja koja ona inače u naravi rješavaju. Ovdje uvodno rečeno koliko je izdano dokumenata u prošloj godini, ja ću samo kratko ponoviti, izdano je u policijskim upravama i postajama 565.000 osobnih iskaznica, 385.000 vozačkih dozvola i 125.000 putovnica. Dakle gotovo u vlas milijun izdanih dokumenata u našim policijskim upravama i postajama. Rečeno je ovdje da za većinu tih dokumenata potrebno je doći dva puta unatoč mogućnostima koje su dane zadnjih godina da se za neke od ovih dokumenata kao što su putovnica, kao što je vozačka dozvola da se podnese zahtjev elektronskim putem, dakle da se ne dolazi onda dva puta. Moguće je promijeniti i boravište elektronskim putem bilo i ishoditi nekakve odnosno dati nekakve suglasnosti kao što je suglasnost stanodavca za prijavu prebivališta ili boravišta, kao što suglasnost jednog roditelja da drugi roditelj prijavi dijete ili da mu ishodi osobnu iskaznicu ili putovnicu, ali još uvijek unatoč naporima Vlade i resornih ministarstava, MUP-a, Ministarstva uprave, Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva, takve zahtjeve elektronskim putem podnosi još uvijek manji broj građana. Dakle, unatoč tome u 99 policijskih postaja i 20 policijskih uprava, dakle na 119 mjesta, izdano je milijun ovih dokumenata, što znači u naravi gotovo 2 milijuna dolazaka u tijeku prošle godine, tako je otprilike i svih drugih godina i zbog toga ovi zakoni se predlažu da ovi dokumenti, od kojih su tri osnovna dokumenta sa slikom koji nam koriste u različitim situacijama u pravnom prometu, moći će vrijediti i dalje. Nije namjera kao što je ovdje bilo rečeno, mislim da je to gospodin Žagar rekao, da se ovdje sprječava da građani plate kaznu. Ne, osnovna namjera je povjerenje u pravni promet, dakle nastavak pravnog prometa koji omogućuje normalnu komunikaciju građana, gospodarstava da i u ovo vrijeme teške situacije određeni sektori, segmenti društva posluju, da funkcioniraju i da nam omoguće da lakše prebrodimo ovo krizno razdoblje. Naravno da ovi dokumenti ako ih samo prizna RH neće moći ispuniti svoju svrhu. Pripremljene su već i čim Sabor, nadam se, izglasa ova četiri dopune zakona, ići će preko Ministarstva vanjskih i europskih poslova, uputit će se diplomatske note preko naših diplomatsko konzularnih predstavništva svim zemljama da prihvate ove naše produžene dokumente i tu činjenicu dakle da naši državljani ne mogu, kao i državljani gotovo svih ostalih zemalja ove dokumente zamijeniti u nekom redovitom, do sad uobičajenom postupku. Tako da i te situacije nekog nužnog putovanja za vrijeme ove epidemije, naših vozača koji obavljaju značajan posao dobavljajući nam robe iz drugih država i od naših proizvođača vozeći ih u druge države, dakle da oni mogu normalno funkcionirati u ovome razdoblju. Bilo je dotaknuto i pitanje prebivališta i boravišta, razmišljali smo i o promjenama ovoga zakona, znate da odlukom Stožera civilne zaštite nije moguća promjena, nije moguće putovanje osim u opravdanim slučajevima između različitih mjesta i stoga razmislit ćemo o mogućnosti elektronske promjene boravišta kad je to opravdano ili kad ono također istekne kao što su istekli ovi dokumenti. Boravište godišnje, ajmo reć kolokvijalno drugo prebivalište prijavljuje oko 140 osoba i nekima od njih naravno, u ovom razdoblju je isteklo ili će isteći i boravište. O tome ćemo razmisliti i eventualno po potrebi korigirati i taj propis. Mislimo da će ovim mjerama ostvariti se mogućnost pravnog prometa, fluktuacije građana u onoj najnužnijoj mjeri koja je sada moguća i dopuštena, a s time će ovo pitanje ja vjerujem i e-propusnica biti lakši i adekvatnije riješeno. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala. Molim vas da ostanete jer imamo tri replike. Prvi je kolega Ostojić, nakon njega kolega Žagar i onda kolega Bauk. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani državni tajniče. Ja nisam razumio da li građanin može promijeniti boravište ili ne ili je to isključivo skinuto za e-Građani? Ovo vas pitam iz razloga što ste spomenuli odluku Stožera, ne može niti jedan stožer to vam je taj primjer o kojem vam govoriti ukinuti postojeće zakonske odredbe, prema tome to se ne smije dogoditi to je primjer. Evo konstruktivno vam govorim da se to ne može u Hrvatskoj dozvoliti, znači ne možete ukinuti nekome pravo da promijeni boravište odlukom Stožera.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. U ovom trenutku nije moguće promijeniti prebivalište niti boravište jer bi se time naravno mogle dezavuirati odluke Stožera o ograničenju kretanja. Međutim, radit ćemo na tome da u opravdanim slučajevima omogućimo te promjene koje ne bi išle za time da se dezavuiraju odluke Stožera o ograničenju kretanja.
Hvala. Kolega Žagar izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče. Imat ćete podršku za ove mjere. Opći stav javnosti je da je Stožer odradio dobar posao iz jednostavnog razloga što su se prepustila ključna pitanja struci umjesto političarima, ključna pitanja struci i to je opći stav javnosti. I danas sam spominjao Središnji državni ured za digitalno društvo i tamo sam rekao da većina nas i ne zna šta on radi, ali to nije njihova krivnja. I u tom slučaju da prepustimo struci, tamo sjedi dosta stručnih ljudi u tom uredu da im prepustimo da oni odrađuju svoj posao onda vjerojatno ne bi ni imali ove danas probleme jer bi zaživjeli vjerojatno mnogi e-dokumenti. I na kraju da zaključim, neovisno o tome na koji način je Stožer došao do ovih ovlasti na koje upozorava kolega Ostojić, on radi dobar posao. Međutim ono što mi moramo razmišljati ni u jednom trenutku nijedan stožer ne može ukinuti demokratske standarde društva tj. staviti zakone ispod svoje razine.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Nakana ove Vlade da omoguće i da potakne hrvatske državljane i ostale strance koji zakonito borave da koriste elektronske usluge i one svakim danom sve više otvaraju, dakle sve je više mogućnosti da se elektronskim putem zatraži određeni dokument ili se daju određene suglasnosti kao što sam maloprije rekao. Odluke stožera ovdje ne mogu komentirati, ali mogu reći da naravno je cilj svih državnih tijela da te odluke stožera olakša, operacionalizira i da društvo lakše živi po tim odlukama koje naravno za određeni broj građana nisu uvijek lagane. Hvala lijepo.
I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Bauk.
Gospodine državni tajniče, preporučam vam da malo korigirate izričaj jer ste upravo rekli da je stožer stavio van snage Zakon o prebivalištu. To se inače u demokratskim zemljama zove državni udar, dakle malo korigirajte to, nađite neku bolju formulaciju. Ali intencija da bi promjena prebivališta dezavuirala mjere stožera nije točna jer bi se u ovom slučaju radilo samo o promjenama prebivališta koje bi ustvari imale za cilj da usklade zatečeno stanje s onima što bi onda pisalo u prebivalištu. Dakle ako bi netko tko ima sad prebivalište u Varaždinu, a sad se nalazi u Virovitici promijenio prebivalište na Viroviticu ne bi ničim intenciju stožera o zabrani kretanja, dapače, bilo bi bolje jer on iz Virovitice više ne bi mogao nigdje ić. Dakle intencija da se zbog prebivališta ne naruše mjere stožera nije logična, dakle to ne djeluje logično. Neko bi samo stavio boravište tamo gdje se nalazi i onda on to ne bi mogao napustit po isto važećim odlukama stožera. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Svaki građanin inače može promijeniti prebivalište boravište u roku 15 dana to prijaviti policijskoj upravi ili postaji. Mi ne možemo znati jeli zaista možda netko u zadnjih 15 dana prije donošenja ovih mjera promijenio prebivalište, ali vi time apelirate da priznamo i ono nelegalno stanje od ranije jer znamo da ima uvijek određeni broj ljudi koji ili iz komocije ili iz nekih očekivanja ili interesa ne prijavljuju prebivalište i boravište kako bi trebali po zakonu. Dakle za njih mi ne možemo sada mijenjati propise da bi onda takve ljude onda amnestirali od odgovornosti. Ali što ove mjere budu duže trajale, naravno da će tražiti odgovarajuće odgovore kroz zakone i druge propise ne možemo stanje cementirati. Ja se ne sjećam da sam rekao da je stožer stavio van snage zakon, mislim da ja to nisam rekao, ali ako sam upotrijebio neku slični izraz koji vas je na to uputio, ja se ispričavam nisam to kanio reći, a sigurno nisam rekao stavio van snage. Pravnik sam i to znam. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o dopunama Zakona o putnim ispravama, Zakona o osobnoj iskaznici, Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građanima u 13:33:30, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeće je izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Amandman je na čl. 1. Izvolite g. Katić.
Amandman, predlagatelj prihvaća amandman jer se time izričaj zakonske norme poboljšava i postaje jasniji. Prihvaća se.
Znači, prihvaća se. Hvala lijepa. Gotovi smo i s ovim zakonom.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 901. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a i taj amandman je prihvaćen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Tko je protiv? Nema. Tko je suzdržan? Molim da prebrojite tko je suzdržan. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Rezultat 125 za i 5 suzdržanih. Sada krećemo sa prvom objedinjenom raspravom, to su 4 zakona: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana Svi su hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. od 899 do 902. Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Prije predstavnika predlagatelja, to će biti potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova poštovani Davor Božinović, kolega Bernardić tražili ste stanku. Možete tamo, svejedno, kako hoćete.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora danas je na dnevno redu prijedlog zakona o produženju putnih isprava osobnih iskaznica i ja zbog toga danas tražim stanku, jednostavno jer moramo shvatiti da u ovom trenutku postoje ljudi kojima također treba pružiti, produžiti sigurnost u ovom periodu. I zato tražimo da se naš prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetne od godinu dana, a ne od 3 mjeseca kao što je to predloženo, raspravi sutra prije podne, da se raspravi zajedno sa ovom raspravom o amandmanima i da se sutra u 12 sati taj zakon stavi na glasanje u Hrvatski sabor. Prilog toj tezi je da je taj zakon …
Kolega Bernardić, kolega Benardić samo malo vas molim. Dakle, može se tražiti stanka vezano za točke dnevnog reda. Vi ne tražite to nego tražite da se jedna druga točka dnevnog reda raspravi prije nego što je predviđeno. Dakle, sada niste u skladu s Poslovnikom.
Ok, rekao sam ako se produžuju iskaznice, putne isprave onda treba produžiti sigurnost građanima da ne moraju strahovati od otplate kredita. Pogotovo zbog toga što je taj zakon dobio potporu, dobio potporu od dijela zastupnika vladajuće koalicije na Odboru za financije. Prema tome, Odbor za financije je u ovom trenutku prihvatio prijedlog Zakona o moratoriju na kredite za građane i poduzetnike od godinu dana, predlažem vam predsjedniče sabora da to sutra uvrstite na dnevni red i da glasamo o moratoriju sutra u 12 sati kako bi ljudima u Hrvatskoj pružili sigurnost. Građanima da nastave s normalnim životom, a poduzetnicima da nastave s normalnim poslovanjem. Hvala vam.
Dobro, iskoristili ste zahtjev za stanku na način koji smatram da nije bio fer, ali to je vaša odluka. Kolega Glasnović vi se javljate isto za stanku.
Zahvaljujem. Tražim stanku da razgovaramo o ova dva zakona, konzultacija iz stranke ovaj kluba po pitanju iskaznica, isprava. To je usko vezano za Hrvate izvan domovine i tu je također gospodin ministar MUP-a još čekamo novi zakon o Hrvatima o državljanstvu, to još nije riješeno, dugo čekamo, ljudi zabrinjavaju problem, izdavanje ovih dokumenata traje mjesecima, godinama. Pitanje oće se taj postupak pojednostavit ili će se nastaviti ta sabotaža koja je već počela odavno, mi znamo kako je to išlo. Hrvat bi morao npr. iz Toronta u stvari Vancouvera u Toronto, 6 sati leta, onda bi morao ispunjavati test za hrvatski jezik, to sad po nekim novim najavama neće biti u novom zakonu, nakon toga bi dolazio u Petrinjsku, nakon toga bi morao u Črnomerac itd. Ta birokracija ona, to je namjerna sabotaža naravno, ako govorimo o demokraciji, ljudskim pravima, ali to je ljudima vani oduzeto, ti ljudi su državljani ove Hrvatske, RH. Tu neki su došli, lupili su im duplo oporezivanje, tu se slijeva novac, imaju kuće, oni, neki se ne mogu vratiti dosta brzo da riješe problem oduzete imovine, imovinsko-pravne odnose i pitanje kad će se taj zakon vezan, novi zakon o državljanstvu hoće se to ubrzat da se ti ljudi vrate, da se razbije ta blokada. Imamo ljudi vani npr. koji su nam potrebni kao npr. Hrvatsko-američko društvo profesionalaca mogu dati doprinos ovoj državi, ali ako govorimo o ljudskim pravima kako to ljudi vani vide. Oduzeto je pravo glasa, to nemaju, oduzeto je pravo na privatnu imovinu i naravno udar vidimo iz ljevičarskih medija po pitanju sloboda vjere, udari ovih crkva. I to kratko bi bilo to, da [[Upadica: Hvala vam.]] više ne glumimo demokrate ovdje.
Dobro, stanka će biti odobrena. Kolega Bulj izvolite. Isto tako zahtjev za stankom?
Hvala lijepa. Evo, tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta. Tema je produljenje, jedna od tih je osobne iskaznice jer rokovi o mjerama koje imamo je teško ostvarivo i smatram da je to dobro. Međutim, također, trebalo bi ovdje kad govorimo o osobnim iskaznicama, dokumentima, progovoriti o ljudima koji žive na određenim područjima, a ne mogu plasirati svoje proizvode na tržnice. Pa, pošto je ovdje i ministar i šef Nacionalnog stožera civilne zaštite, nikako mi nije jasno da u trgovačkim lancima se prodaju strani proizvodi iz Italije, Španjolske, sad će njihove jagode, vrgorske jagode neće moći, sadni materijal će moći se, neće moći prodavati se na tržnicama, a zbog čega ne bi mi organizirali na tržnicama i nije mi jasno zbog čega su tržnice zatvorene, a trgovački lanci rade gdje su strani uvozni proizvodi? Uvoz nas je uništio, sigurnost ljudi, u ovome trenutku, poglavito poljoprivrednika je ključ cijele priče. Uzorimo Hrvatsku i omogućimo da poljoprivredni proizvodi se prodaju na otvorenim tržnicama uza sve mjere sigurnosti. Ljudi su u ogromnim problemima. Neće mljekari, sirari, ljudi koji prodaju povrće, voće, moći prodavati svoje proizvode i ugroženi su im sigurnost. U ovome trenutku nema većega prioriteta nego samodostatnost jer krive politike koje smo vodili do sada su pokazale da je Hrvatska neobrađena država, neobrađeno poljoprivredno zemljište. Umjesto da pozivamo kupujte domaće na našim tržnicama, uza sve mjere sigurnosti, pa volonteri će osiguravati bolje nego u trgovačkim lancima sigurnosne mjere. Zato još jednom, podržajem ovaj prijedlog koji daje Vlada [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ali napokon otvorite tržnice [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega.]] da omogućimo prodaju domaćih proizvoda.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo s radom u 11 sati točno. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege kao što sam i najavi prije stanke raspravljamo o 4 zakona iz nadležnosti MUP-a. Podsjetio bih s obzirom na dogovor koji smo postigli, predlagatelj će govoriti 20 minuta, klubovi 10 minuta i pojedinačne rasprave biti će 5 minuta. Sada bih molio da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje zakona da poštovani Davor Božinović, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče sabora. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici, neću ja govorit 20 minuta ali pretpostavljam da će biti ovaj pitanja, pa radi se o 4 zakona, dakle o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, o sigurnosti prometa na cestama, o nabavi i posjedovanju oružja te Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana. Dopune se predlažu iz razloga da građani u što manjem broju s obzirom na okolnosti proglašene epidemije dolaze na šaltere policijskih uprava i postaja te da se kroz smanjenje bliskih kontakata zaštite i građani kao i službenici koji provode upravne postupke. Primjerice u 2019. i policijskim upravama i postajama izdano je 565.524 osobnih iskaznica, 284.559 vozačkih dozvola i ti postupci izdavanja osim ukoliko nisu elektronski podrazumijevaju da građani dolaze 2 puta na šaltere upravnih poslova, prilikom podnošenja zahtjeva i radi preuzimanja izrađenih isprava. Dopunama zakona o osobnoj iskaznici predlaže se dakle da se građanima u situaciji nastaloj zbog epidemije bolesti Covid-19 omogući korištenje ranije izdane osobne iskaznice koja bi se smatrala valjanom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi im se omogućilo u istom roku i preuzimanje izdanih osobnih iskaznica. Da ne ponavljam obrazloženje jer ono je za svaki zakon isto. Dakle, isto bi vrijedilo i za Zakon o sigurnosti prometa na cestama, dakle vezano za ranije izdane vozačke dozvole koje bi se smatrale valjanima najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije te bi se time omogućili građanima i da pojedine radnje koje su dužni učiniti u određenom roku kao što su odjava vozila kojeg privremeno ili trajno neće koristiti, preuzimanje izrađene dozvole, obavljanje nadzornog pregleda i drugo, mogu poduzeti također najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Što se tiče dopuna Zakona o nabavi i posjedovanju oružja omogućilo bi se vlasnicima korištenje ranije izdanih oružnih listova koji bi se smatrali valjanim najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije kao i radnje koje su dužni poduzeti u rokovima propisanim zakonom, kao što je podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja, poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i sl. I konačno, dopunom Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana predlaže se da se građanima za vrijeme trajanja epidemije omogući korištenje putovnice kojoj je istekao rok važenja najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije prvenstveno radi povratka u RH hrvatskih državljana kojima putovnica istekne za vrijeme trajanja epidemije, a nalaze se u inozemstvu. Evo, ja mislim da je to prilično jasno i ne bih naravno osim ukoliko ima pitanja išao u daljnje obrazlaganje.
Imamo 8 replika zbog toga što se iz Kluba zastupnika SDP-a prijavilo 3 zastupnika, može maksimalno 2, pa vas molim samo između sebe da kažete tko neće replicirati jer ste se javili kolega Vidović, Ostojić i Maras. Kolega Vidović nećete, dobro, a pardon kolega Ostojić. Onda idemo redom, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Ministre jasne su ove mjere zbog smanjenja fizičkog kontakta naših građana kod izrade određenih dokumenata koji su im istekli. Međutim, ja vas evo ukazao na jedan ne mogu kazat, recimo sada imamo ove mjere da ljudi su iz svojih mjesta gdje žive ne mogu pristupit bez ovaj propusnica u druga mjesta. Nelogično je npr. da mjesta kao moj Sinj, bivša općina Sinj ima 6 lokalnih samouprava i naravno da je nelogično da neka manje općine nemaju mogućnosti ni banke, ni bankomata, starije osobe ne mogu doći na to područje, pa mogu li se te mjere što bi bilo zdravologički proširiti na bivše aglomeracije tj. bivše nekakav način da te općine i gradovi su povezani, jednostavno središte je npr. Sinj sve se nalazi u Sinju, tako da bi olakšali komunikaciju, a mjera bi se pridržavali. To je vrlo bitno. I još jedno pitanje koje sam vam postavi kratko, što je sa tržnicama i domaćim proizvodima? Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo hvala lijepo gospodine zastupničke, prvo kad govorimo o propusnicama evo vi znate sve što i radimo ovih dana je vezano za provođenje epidemioloških mjera koje nam trebaju pomoći da zaraza u Hrvatskoj ne dosegne eksponencijalni rast i prema svemu što vidimo, barem posljednjih dana, mi situaciju u toj mjeri držimo pod kontrolom, dakle rast u Hrvatskoj je linearan, on nije eksponencijalan da bi to bilo jasnije. Najpoznatiji znanstvenici iz ovog područja su vrlo rano upozoravali, a mi smo vrlo rano čitali i vrlo rano o tome i promišljali i donosili odluke, to otprilike znači da ukoliko zakasnite tjedan dana sa nekom odlukom, da je broj zaraženih a onda, povezano sa time i broj koji … Molim? [[Upadica predsjednik: Vrijeme je isteklo samo, završite, imate minutu.]] Aha, ja se ispričavam. Oke. Mi smo dakle napravili jedan sustav koji nam sad imamo, jutros je bilo negdje oko 520 tisuća izdanih e-Propusnica, dakle to je, mi se otprilike približavamo tom optimalnom broju koji nam onda omogućuje sve ovo, kao što i znate, od ideje do realizacije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] je trebalo nekoliko dana.
Kolega, samo malo, ministre, ja vas molim, držimo se minute. Sada sam pustio pa u idućim odgovorima, još se [[Upadica: Oke, evo ja stvarno nisam vodio računa o tome]] osvrnite na to [[Upadica: Htio sam objasniti, ali dobro.]] Može [[Upadica: Tržnice upravo danas teku razgovori sa svim … Molim?]] U idućem. U idućem. Ne, čekajte, samo malo. Neki sad potiču da se odgovori, drugi dobacuju da je isteklo vrijeme. Nije nitko dobacivao, evo, pitajte kolegu Zekanović. ... [[Upadica se ne čuje.]] da, da, e. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nećemo imati svi dvije minute, imat ćemo svi jednu minutu pa vas molim ministre onda odgovorite na ovo u drugom pitanju, dotaknite se toga. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, vi u vašim dakle javnim nastupima često zahvaljujete ljudima koji su na prvoj crti dakle borbe protiv virusa. Među njima su i navijačke skupine iako ih vi nikad ne spominjete nego govorite o mladim, dakle ljudima. Samo da hrvatskoj javnosti pojasnim, dakle trenutno su u Zagrebu navijačke skupine angažirane na 3 područja, oni dostavljaju hrane i lijekove starijima osobama i osobama u samoizolaciji. Dežuraju u pučkim kuhinjama, rade dakle red, socijalnu distancu i premještaju stvari ljudima koji su stradali potresu. Pa u kontekstu toga što oni sad trenutno rade, možete li hrvatskoj javnosti pojasniti da li ćete i dalje inzistirati na Zakonu o navijačima koji ih se kažnjava od 15 do 30 tisuća kuna za 0,5 promila, a ljude koji krše samoizolaciju 8 tisuća kuna. Mislim, to je duboko nepravedno pa odgovorite hrvatskoj javnosti to.
Izvolite.
Ja bi, poštovani uvaženi g. zastupniče, iskoristio ovu prigodu i zahvalio se svima, uključujući i pripadnicima navijačkih skupina koji u ovo vrijeme volontiraju i pokazuju solidarnost sa onim članovima društva koji su ili dio najugroženijih skupina ili jednostavno ne mogu ostvariti sve one potrebe, prije svega vezano za nabavku koje je, kao što i sami znamo, ograničena. Dakle, još jednom se zahvaljujem svima, a o mirnodopskim temama onda kad prođe epidemija. Što se tiče, jesmo ušli u crveno?
ne, ne može. Idemo sada na 3. pitanje, 3. repliku, kolega Vidović, izvolite. Nemojte kolega Bulj zbunjivati ministra.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, zanima me samo kratko i jasno, jedno pitanje. Da li je 9. siječnja doista održan sastanak u Vladi, kao što je ustvrdio kolega Bačić prije neki dan u vezi sa koronavirusom. I drugo, kako je onda moguće, ako je održan taj sastanak da ove mjere već prije 15 ili 20 dana nisu bile na snazi?
Uvaženi g. zastupniče. Hrvatska Vlada, premijer, njegovi suradnici su vjerojatno među prvima detektirali da se nešto događa u Kini i da to treba pratiti. Međutim, i onda, a i danas, a onda pogotovo još uvijek je bilo previše nepoznanica da bi se moglo govoriti o tome hoće li taj virus doći u Europu, kako će se širiti, nije bilo dovoljno informacija. Međutim, činjenica je da se razgovaralo i da nas ova epidemija nije iznenadila u odnosu na neke druge države, pa i nama susjedne države jer da je tome tako govori podatak da mi imamo linearni rast, a neke puno veće i razvijenije države sa kojima smo se i tada gledali što oni poduzimaju su ipak izgubile stvar iz kontrole.
Hvala. Idemo sada na kolegu Bileka. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, g. potpredsjedniče hrvatske Vlade. Uvažene kolegice i kolege. Mislim da je za svaku pohvali i ova 4 zakona koja su nam danas na dnevnom redu da bi se stvarno poštivali sve ono što Stožer civilne zaštite i njegove preporuke, sve ono što on predlaže, s te strane evo zahvaljujemo vama i svima u Stožeru na predanom radu i na mjerama koje su uvođene. Mislim da treba zahvaliti svima, uključujući znači od med. sestara, od doktora, liječnika, vozača i svih ostalih, ali naravno, ne treba zaboraviti i sve ostale naše građane, sve ljude koji rade u građevini, ali prvenstveno i naše poljoprivrednike koji bi se trebali brinuti za samodostatnost naših proizvoda, pa s te strane, evo, ja dopunjujem ono pitanje od svojega kolege, a vezano je tržnice, jučer ste najavili da bi moglo ići u određenom smjeru mogućnost prodaje proizvoda na tržnici pod određenim ograničenjima, pa vas molim evo odgovor, kad, kad se to može očekivati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle kao kad su se otvarali zatvoreni dijelovi tržnica, mi smo uključili i lokalne stožere civilne zaštite, upravo dok mi razgovaramo, traju sastanci s video-konferencija sa svim stožerima i udrugu gradova i udrugu općina, a radi se o tome da oni znaju otprilike koji su uvjeti, prije svega epidemiološki uvjeti, dakle ograđen prostor, određen broj ljudi koji u jednom trenutku može biti, razmak između prodajnih mjesta i u trenutku kad mi dobijemo povratnu informaciju kao kad je bilo u prvom slučaju sa zatvorenim dijelovima tržnica kad dobijemo potvrdnu informaciju lokalnih stožera da su poduzete sve mjere odluka će se pustiti i bit će objavljena. Ja očekujem da to može biti vjerojatno već i sutra.
Idemo sad na kolegu Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče kao ministru unutarnjih poslova prvenstveno vas pitam, vezano je i uz ovaj zakon, tu prvenstveno pokušavate znači zaštiti stanovništvo od nepotrebnih kontakata i to svakako pozdravljamo. Ali ću postaviti pitanje da li se dovoljno štite i policajci koji su u kontaktu, svakodnevno zaustavljaju nas i provode ove mjere koje su sada ograničavanja kretanja i u doticaju sa brojnim ljudima. Vidli smo da je bilo i prozivki na količinu opreme, dostatnost opremanja, pa vas pitam direktno, da li svi policajci i službenici koji rade sa građanima imaju dostatna sredstva zaštite, da li su ona dovoljno kvalitetna jel vidio da je prva linija obrane na koju dolaze i kad dolaze iz inozemstva iz bilo kojega područja, upravo je policija ta koja ih prima pa je vrlo izrazito važno da je policija zaštićena na najvišoj mogućoj razini. Da li je to tako trenutno u Hrvatskoj?
Odgovor izvolite.
Ja vam se prije svega zahvaljujem na pitanju i na tome što pokazujete brigu za policijske službenike i službenice koji jesu među najugroženijim djelatnostima u ovoj krizi. Oni svi imaju zaštitnu opremu i nema policijskog službenika pogotovo koji je u kontaktu sa građanima koji nema zaštitnu opremu. Ono što je također činjenica zaštitna oprema je u ovom trenutku pitanje koje je najaktualnije u svijetu, međutim mi smo kroz i kontakte i nabavke prije svega velikog količine te vrste zaštitne opreme jer nije ista naravno za medicinsko osoblje u intenzivnim ambulantama i drugo osigurali da hrvatski policajci uključujući i druge žurne službe imaju zaštitnu opremu, a i ova promjena e-propusnica koja se zapravo provjerava na kontakt mobilnih telefona, odnosno na blizinu očitavanjem QR koda je zapravo doprinos tome da se smanje nepotrebni fizički kontakti odnosno dodiri.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani ministre prvo ću konstatirati da je Hrvatska imala jednu golemu sreću što nije bila europska zemlja koja je prva doživjela zarazu korona virusom. Da smo bili na mjestu Italije imali bi vjerojatno talijanski scenarij. Rekli ste maloprije da su tjedni, da je jedan tjedan jako bitan da zaraza rasplamsa ili suzbije, pa me zanima zašto niste krenuli tjedan dana ranije u ove mjere kad ste već vidjeli što se događa u Italiji? Je li razlog možda bio to što ste imali izbore u HDZ-u pa se nije krenulo s mjerama jer ste sami rekli da je jedan tjedan bitan, znači mogli smo biti puno bolje, ako ste dobro rekli. I drugo pitanje jeste li odustali od one sulude namjere praćenja mobitela znači hrvatskim građanima?
Odgovor izvolite.
Što se tiče ovih konstatacija mi svakim danom znamo nešto više o ovoj epidemiji nego što smo znali ranije. Ja ću vas podsjetiti da je sabor čini mi se 19.3. bez rasprave izglasao promjenu Zakona o civilnoj zaštiti kojom je nacionalni odnosno Stožer Civilne zaštite RH dobio ovlasti da donosi mjere temeljem inputa struke, a koje se onda trebaju osigurano provoditi na nižim razinama s obzirom da je organizacija civilne zaštite i po Ustavu u nadležnost lokalnih i regionalnih samouprava. Što se tiče drugoga, to nije pitanje iz resora MUP-a ono što je važno, to je da mi [[Upadica: Hvala, završite rečenicu.]] naravno promišljamo o svim mogućnostima kako bi se smanjilo širenje zaraze, kakvo je rješenje ovog pitanja i kako će ono izgledati ja vam to u ovom trenutku ne mogu reći jer nije to resor unutarnjih poslova i mislim da ovo kako se sada stvari razvijaju nas uvjerava da zapravo i ove metode koje su već primijenjene i koje su iz nekih drugih vremena mogu davati rezultate. Naravno sve će ovisiti [[Upadica: Hvala.]] o tome kako se situacija sa epidemijom bude razvijala.
Kolega Mars izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre kao što vam je poznato Zagreb je prije nešto manje od 2 tjedna pogodio razoran potres koji je još dodatno pogoršao situaciju u Gradu Zagrebu vezano i uz ovu nažalost krizu koju imamo. Rekli ste sami da smo izmijenili Zakon o civilnoj zaštiti, ja vam mogu reći da u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju, da ljudi čekaju jako puno na najosnovnije stvari i ono šta bih vas htio ovdje zamoliti je da obratite pozornost na sigurnost u Gradu Zagrebu, pogotovo zato što je jako puno ljudi izašlo iz svojih nekretnina i stanova i tražim od vas da pojačate sigurnost u centru grada da nadzor policije bude veći nad tim nekretninama, da osiguramo nekretnine naših sugrađana i s druge strane da se osiguraju sva opasna mjesta od prolaza jer ima jako još puno građevinskog materijala koji može pasti sa tih zgrada. Ono što mislim da, da nažalost kasno u Gradu Zagrebu je i svo to osiguranje odnosno reparacija i osiguranje tih objekat, tako da vas molim [[Upadica: Hvala.]] da što prije to osigurate. Sa druge strane zahvaljujem se vatrogascima koji neumorno rade već 2 tjedna iz cijele Hrvatske i pomažu našim sugrađanima da što prije dovedu svrsi određene svoje objekte. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Evo, ja mogu samo reći i ono što sam i jučer javno kazao o podacima o kriminalitetu u RH, on je u padu, vjerojatno i zbog svih ovih mjera ograničenja kretanja i sada nemamo vremena za analize. Što se tiče sigurnosti objekata u Zagrebu, policija zajedno sa drugim službama je odmah izašla na teren i hvala Bogu naknadnih nekih incidenata te vrste nije, nije bilo osim evo nesretnog slučaja vatrogasca koji je poginuo i naravno prvog slučaja djevojčice koja je poginula tijekom potresa, dakle sve raspoložive snage policije osiguravaju ne samo centar Zagreba, ali pojačano centar Zagreba i ja stvarno u ovom trenutku nemam nikakve informacije dapače o tome da ima nekog većeg kretanja dijela razbojništva, ali shvatio sam vašu poruku [[Upadica: Hvala.]] i budite uvjereni da će policija i taj dio posla odraditi.
Kolega Vlaović, vi ste zadnji izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, pozdravljam ovu odluku da se produži rok za produženje dokumenata građanima da ne vrše pritisak na policijske uprave, al naš je prijedlog da to produžite na 60 dana jer mislim da je 30 dana prekratak rok. I drugo vezano da su nositelji odnosno imaoci dozvole za nošenje i držanje oružja i lovci, od 1. travnja je nova lovna sezona, pa evo pitanje na koji način lovci mogu otići u lovišta, treba nahraniti divljač, treba brinuti da nema krivolova, treba spriječiti širenje zaraznih bolesti i mislim da bi bilo dobro i tu poruku poslati našim lovcima da prate i da čuvaju svoje zdravlje, ali naravno moraju brinuti i o svom lovištu. Hvala.
Odgovor.
Evo hvala, vrlo kratko uvaženi gospodine zastupniče, ova odluka je produžena 30 dana od proglašenja prestanka epidemije, dakle ne od danas ili od momenta usvajanja zakona nego onda kad ministar zdravstva proglasi kraj epidemije od tada se ovaj računa 30 dana. Ja bi volio da je, da to bude čim prije, ali u ovom trenutku nitko ne zna kad je taj dan, kad će on proglasiti kraj epidemije. Ovisit će naravno o razvoju situacije. Što se tiče lovstva, mi smo imali neke upite, međutim stav, ja moram evo to reći, epidemiološke struke u ovom trenutku je da lov nije poželjan jer predstavlja epidemiološki rizik, pogotovo s obzirom da lov u Hrvatskoj, a i ne samo u Hrvatskoj nije samo lov nego uključuje i još niz aktivnosti prije i poslije lova gdje bi bilo teško održati povoljnu epidemiološku situaciju.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Nema više replika tako da možete na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državni tajniče, sada ćemo naravno u svojim raspravama krenuti od sadržaja samoga pa je možda evo i ministru ono što bude čuo, a ono što ne sigurno će mu biti preneseno, biti pitanje opsežnosti izmjena koje su poduzete. Ovdje smo gledali naravno mogućnost odgode, pozdravit ćemo, ja vjerujem da ćemo svi ovdje reći da je to razumno, ali u onome opsegu u kojem smo tražili bilo je mogućnosti solidariziranja sa cijelom, cjelokupnom situacijom u kojoj se nalazimo, gdje je bilo rečeno rezat će se sve što se može. Pa ću postaviti pitanje, da li je prijedlozima ovih zakona rezano sve što se moglo? Imamo i cijene izdavanja dokumenata koje su na snazi negdje od 2014., '15. godine, dakle evo ispravite me ako griješim, tada su određene. Sada da li postoji prostor da bi se nešto učinilo po ovome pitanju? Da li je i tadašnja rasprava koja je za osobne iskaznice kad su se uvodile sa elektronskim čipom pa je 79 i pol kuna bilo predmet rasprave, ja nisam vidio koja je to kalkulacija, koja je cijena izrade samoga dokumenta i na kraju da li sada postoji prostor u kome bi se moglo nešto učiniti pa da makar kroz jedno vrijeme i na ovome području kažemo evo oslobađamo građane jednoga dijela obaveza u trenutku kada je njima najteže. Postavit ću ijedno drugo pitanje za osobne iskaznice, a to je mogućnost da bi se nešto i dostavilo, isto tako i za putovnice. Pa onda stoji ovako navedeno da naknada u iznosu od 30 kuna je za dostavu putovnice na adresu prebivališta ili boravišta u slučaju kad je zatražio građanin. Da li stvarno košta to 30 kuna, s obzirom na količine sigurno je da MUP može organizirati puno povoljniju dostavu. Ako trgovački lanci putem Internet prodaja organiziraju za značajno manje iznose i ja smatram da bi se ovdje mogao tražiti prostor jer evo imali smo prije nekog vremena izmjenu zakona gdje su sredstva za, prikupljena sredstva za izradu iskaznica za poljoprivredne proizvođače kojima oni dokazuju da su osposobljeni za rukovanje pesticidima koja se naplaćuju 30 kuna odjednom postala slobodna sredstva. Vlada je predložila izmjenu kojom se ta sredstva mogu potrošiti i za neke druge namjene. Ako poljoprivredni proizvođač plati tu iskaznicu 30 kuna za njenu izradu i nakon toga ostane višak sredstava onda vas pitam koliko košta izrada iskaznica, ona stvarna cijena koštanja. Da li na tome netko, da li netko ide zapravo nešto sitno ušičarit, pa onda postavi se slično pitanje i za ovu dostavu, po kojoj cijeni, evo ja ću reći primjer Hrvatska pošta može dostaviti iskaznicu. Ako sada sve govorimo, pa evo Vlada je donijela radit će Internet portal za prodaju proizvoda, znači idemo, digitaliziramo se kao društvo da li je 30 kuna primjereno ili može biti značajno niže. Smatramo u klubu da može biti značajno niže. Zapazio sam i jedan detalj koji se odnosi na pitanje putovnica, a to je da se produžava i njihovo važenje. Jedino što nisam primijetio u ovome prijedlogu na koji način je to usklađeno sa drugim državama, jer putovnica je dokument kojim se putuje u neku stranu državu. Ono što je praksa do sada bila da kada dođete na granicu i utvrde da vam je dokument istekao praktično su vas tretirali kao pokušaj ilegalnoga ulaska u državu. Da li je moguće u neku drugu državu sada sa putovnicom kojoj je istako datum, kojoj ćemo mi ovakvim produženjem dati novi legitimitet, ući u bilo koju drugu državu. Većina zemalja, pa isto tako i RH, a to stoji i na stranicama ministarstva propisuje da putovnica treba vrijediti najmanje 3 mjeseca ili neko drugo razdoblje …/nerazumljivo/… od trenutka kada bi završio put u toj zemlji. Npr. BiH je napisala stranac koji ima namjeru ostvarit pravo na privremeni boravak u BiH mora ući sa putovnicom čija je važnost najmanje 3 mjeseca duže od perioda na koji ima namjeru tražiti odobrenje privremenog boravka. Znači, da li produženjem putovnice mi postižemo ijedan cilj i to je ključno pitanje. Ja razumijem kada postoji humanitarni dio povratka naših građana u RH, ali tu isto tako i konzularna predstavništva mogu brzo reagirati pa ako imamo mogućnost da se ubrzanom postupku koji se posebno naplaćuje žurno izdaju dokumenti, naravno da za hrvatske građane treba to u ovome vremenu osigurati po redovnoj cijeni jer sad bi svakako bilo neprimjereno ako želimo nekog našeg građanina vratiti u RH gdje on će susrest se i sa mjerama izolacije i zapravo da i pomognemo svima onima koji su se našli u toj situaciji da je sada izdavanje dokumenata prioritet i ne treba na tome stvarati možda uvjete kao što su bili i do sada. U samom pitanju ministru tijekom njegovoga izlaganja upravo sam i upozorio i na pitanje maski, prvenstveno one koje se nazivaju zaštitne maske da ne budu pamučne jer u onome opsegu u kojem oni kao policajci rade sa građanima moraju imati najkvalitetniju opremu, a i za takve zaštitne maske je propisano da je trajanje praktično unutar jednoga dana i da bi trebalo mijenjati i to stvarno bi bilo velike količine da se ne dogodi da policija bude u bilo kojem obliku prenositelj virusa i stoga što nisu imali adekvatnu opremu. Vidimo da je Austrija od 1. travnja uvela obvezu da građani prilikom ulaska u trgovine čak moraju im trgovački lanci sami ponuditi besplatnu masku, pa se to ovih dana uvodi, pa bi ja isto tako rekao nije to samo zakonska zaštita koja se treba provesti, nego isto tako i zaštita na način da policija štiteći svoje policajce i službenike omogući upravo tako da oni koji bi mogli biti ugroza da budu dodatno zaštićeni. Još jednom o ovome, ovim, prijedlogu ovih zakona Klub Nezavisne liste mladi će dati potporu, ali evo zamolit ćemo i ministarstvo da u daljnjim postupanjima i razmotri upravo neki od ovih argumenata koje smo naveli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na drugi klub zastupnika, to je Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dakle 4 zakona o putnim ispravama, osobnoj iskaznici i sigurnosti na prometa na cestama drugim riječima vozačke dozvole i oružni listovi, sve situacije u kojima je potrebna, za koje su potrebni dokumenti i sva 4 zakona odnose se na produženje valjanosti dokumenta za vrijeme trajanja epidemije plus 30 dana nakon prestanka epidemije. Jedna fus nota ovdje vidla sam sad je dok ovdje sjedimo je došao amandman, prijedlog amandmana Kluba HDZ-a koji traži da se u Zakon o putnim ispravama unese formulacija proglašenja okončanja epidemije, dakle ne samo konac epidemije nego službeno, mislim da je to dobro, da to treba unijeti u sve ove zakone. Dakle, treba formalizirati tu situaciju ne kad se čini da je prestala ili, nego da to zaista treba biti formulacija službenog proglašenja okončanja epidemije i za to vezati sve ove datume i sva produljenja. Svugdje je jasno, u sva 4 zakona je jasno naveden naziv epidemije o kojoj se radi dakle Covid-19 što je također važno zato da se zna da se sve ovo, sva ova produljenja i to bi trebalo, time bi se trebalo rukovoditi i kod svih ograničenja koja se uvode da se ne uvode načelno pa će ih se onda ukinuti, nego se uvode konkretno vezano za upravo ovu epidemiju, ne za neku drugu pošast, ne za neku drugu elementarnu nepogodu, zato upravo da znamo da je to striktno vezano za izvanrednu situaciju prouzrokovanu ovim virusom, da ne dolazimo u situaciju da se bilo šta od toga zalijepi i ostane i nakon ove konkretne epidemije. Problem na koji je i kolega Panenić ukazao vidimo i mi, dakle da se ovim, sa ovim zakonima produljuje se trajanje važnosti putovnica i osobnih iskaznica, međutim s njima se samo može u tom slučaju izaći iz zemlje, ali ne može se ući u nijednu zemlju. To mislim da je posebno važno za ljude koji žive u pograničnim područjima sa susjednim zemljama BiH, Mađarskom, Srbijom, Crnom Gorom, ali i Slovenijom, dakle ljudi koji iz bilo kojeg razloga imaju potrebu i na taj način organiziran život da moraju prelaziti granicu. E sad, jedan način kako bi se to moglo riješiti je da se postigne sporazum barem sa susjednim zemljama ili da se sa hrvatske strane pošalje službena nota da naše putovnice i osobne iskaznice su valjane bez obzira što su iste, što im je datum istekao, valjane do službenog proglašenja okončanja epidemije. Zato jer inače od tog produljenja zapravo nema puno koristi osim da čovjek može kad prođe epidemija produžit te svoje dokumente bez bilo kakvih poteškoća. Ali u ovom trenutku mislim da bi bilo, dakle dva su moguća rješenja, jedno je ili da se barem u takvim situacijama na neki način omogući produženje tih dokumenata, mislim u prvom redu na putovnice i osobne iskaznice ili da se sa barem susjednim državama ako ne i susjednim državama i državama EU postigne sporazum odnosno da ih se službenom notom obavijesti da naše putovnice i osobne iskaznice s kojima se može putovati vrijede, dakle, da su važeće do okončanja epidemije. Evo, to je naša sugestija kako bi ova mjera imala faktički onaj učinak koji se čini da je intencija u ovim zakonima i Klub GLAS-a će podržati ove zakone. Hvala.
Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite. Mislite kad dođete na kraj? Dobro.
E, poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici mislio sam da će se dogoditi čudo pa da će ministar nakon više godina osim šta je eto uvodno izložio oko zakona i ostati u ovom saboru, ali očito da ta loša navika, a to je da ne brani one zakone koje bi trebao i da da obrazloženja se nastavlja. Prije svega želim reći da u ovim zakonima koji očito služe za bacanje prašine u oči. Evo sad smo čuli od ljudi koji su se s tim bavili i kolega Panenić je rekao ta dokument ne služi apsolutno ničemu ako ne valja. Šta vam vrijedi da odete van zemlje ako se ne možete vratiti nazad u nju. To se može djelomično ažurirat kroz …/nerazumljivo/… kroz sustave, kroz molbe i slično ali to nije dobro rješenje. Mislim da time zapravo treba ukazati koliko ovi zakoni služe samo za mazanje očiju, kao činimo uslugu našim ljudima i građanima, a zapravo su potpuno bez svrhe. Što se tiče samog dana prestanka epidemije mislim da tu ne treba komplicirati, ona je započela onog trenutka kad je proglasio ministar zdravstva pa i prestaje onog dana kad on isti takav dokument izda. Što se tiče obustava koje su ovdje napravljene, ok, važenje vozačke dozvole itd., ali mislim da bi puno važnije upravo u skladu s obrazloženjem koje je dato, a to je da je cilj da se ljudi ne bi skupljali, da bi se smanjili socijalni kontakti i zaštitili građane bilo potrebno napraviti isto ono što su Slovenci napravili, a to je pitanje obustave obaveze obavljanja tehničkih pregleda i produljenje važenja prometnih dozvola. To je situacija koju mi u ovom trenutku imamo i ne znam koja je veća opasnost od toga da imao nepregledano vozilo koje je vjerojatno tehničko ispravno, ali će biti tehnički ispravno ili okupljanje u stanicama za tehnički pregled vozila u kojemu se ugrožavaju i oni koji tamo dolaze na te preglede, pa i oni koji naravno moraju izaći iz kuće iako se stalno govori stay home i oni koji rade u takvim, u takvim stanicama i moraju raditi tehničke preglede. Prema tome, člankom 256. u kojemu bi se to moglo bez ikakvog problema sad dodati na isti način kao što je riješeno za ostale dokumente. Mislim da bi šteta bila manja. Ja bi želio također naglasit da ovo pitanje graničnih propusnica u kojoj već vidimo 20% građana RH ima propusnicu. Kakav si to građanin RH ako nemaš propusnicu, to je stvarno ono sramota. Mislim da je to situacija koja samo pokazuje koliko je to potpuno krivo napravljeno. Jer u onom momentu kad iz Komiže ne možete otići u Vis, a pumpna stanica u Komiži ne postoji to samo pokazuje paradoks koliko smo nesposobni napraviti suvisle granice za određena područja. Taj izolirani otok, koji je izoliran i inače sam po sebi, dovodimo ih u situaciju da moraju ići u Vis, dobit propusnicu da bi mogli iz Komiže ić napuniti gorivo u drugu općinu. Kad mi netko kaže za granicu između Ružića i Drniša ili situaciju u kojoj žena iz predgrađa Sinja koje je 100 metara udaljena samoposluga ali se nalazi u Hrvacama, mora otići u Sinj da bi dobila propusnicu da bi otišla do te samoposluge. Kad meni netko kaže da je to sve skupa logično, ja moram reći da je to najgore ugrožavanje policijskih službenika za koje treba znati da ih ima već više od 100-tine koji se nalaze u samoizolaciji, da su neki nažalost sa potvrđenim korona virusom, a gospodin ministar kaže da imaju zaštitnu opremu. Evo, otiđite gore, policajka na ulazima, na ulazu u ovu ININU zgradu nema rukavice, nema masku. Ja neću reći da ministar laže, ali to otiđite sami pogledati. Što se tiče teritorija o kojem govorim, mislim da je potpuno trošenje resursa, a je potpuno trošenje situacije i kažem suvisla područja bi imala logiku, pola miliona propusnica je birokratiziranje koje nas dovodi do toga da ugrožavate one koji trebaju pregledavati to sve skupa. Postoji sustav sa kojim se to može riješiti, a ja mislim da ovakvi paradoksi, a to je da odgovornost zapravo na firmama ili na lokalnim stožerima ili na državnom stožeru dovodi nas do toga da će stvarno biti sramota ako nemaš propusnicu i ako se ne možeš šetati okolo. Ja ne znam koji je cilj ove mjere, ali ako želite ograničit kretanje onda to treba biti u izuzetnim situacijama i propusnica treba tome služiti. Danas, ja vas samo pitam kako bi to izgledalo u Zagrebu, zašto nemamo granice po kvartovima, zašto vi koji ne živite u Zagrebu, malo promislite, da se u Zagrebu s ovom količinom ljudi koju imate onaj koji živi na Pešćenici ne smije doći na Jarun, to su puno veće koncentracije građana itd. Prema tome, mislim da bi trebalo i te kako razmisliti o tome da vidite o onome što sam već prije 10-tak dana ovdje govorio. Danas imamo zakona o kojima ovaj sabor najviše zakonodavno tijelo raspravlja o tome koliko će važit osobna, putovnica itd., koje zapravo ne koriste ničim, niti možete putovati, niti vas druge države primaju, ali o pravim stvarima ne razgovaramo. Jer kad netko kaže da neće trenirat niti ima namjeru kršit ljudska prava, niti trenirat strogoću, ovo je upravo treniranje strogoće. Kao i onaj zakon koji govori o kontroli mobitela. Neefikasno, nepotrebno i to je ono što nam zaista u ovom stanju koje jeste izvanredno bez obzira što nije proglašeno ne treba. A da li treba donositi zakone koji ograničavaju ljudska prava ili ne, evo ovo pokazuje. Zašto ove zakone donosimo, a zakone o ograničavanju kretanja nemamo. Prema tome, to je samo situacija u kojoj se zapravo stimulira i kršenje samoizolacije, rješenja, trenira se strogoća itekako, pa ja ću onda nazvati nekoliko izjava jer ja nisam naravno počeo ovo sa onim šta bi trebalo biti uobičajeno, zahvala svima. Naravno zahvala svima koji rade svoj posao, na tome im čestitam, a posebno im čestitam na onima koji to rade žrtvujući se i bez opreme i bez onoga što im je potrebno za taj posao. Mene najviše pogađa kad čujem da bolesna majka se mora boriti u više zdravstvenih ustanova da bi njeno dijete moglo dobiti skrb. Meni smeta kad se nazivaju liječnici petokolonašima, kad Mikulić glavni državni inspektor iz ove zgrade uvodi novu mjeru, bez obzira što ovaj sabor o tome nije govorio, a to je psihijatrijsko liječenje za one koji budu kršili samoizolaciju. Uniforma ministra koji je ajde saslušao valjda savjet pa je skinuo policijske oznake sa sebe, samo govori o tome i ostavio samo civilnu zaštitu je dobra stvar. Čak sam mislio da će i danas doći u uniformi ovdje, ali to nije dobra poruka, ministar nije taj koji treba nositi uniformu, treba nosit ono što mu treba za zaštitu, a ne paradirat ni na press konferencijama, niti okolo. Jer dirigent orkestra ne obilazi izvođače, on stoji na pozornici, dirigira i da to sve skupa štima. Ovako kad se ljudi počnu i užive se u sve ono šta im se govori naravno da imate problem. 9. siječnja je bio navodno sastanak, čuli smo evo danas ovdje da smo mi prva država koja je shvatila šta se događa u Kini. 26.2. ministar Beroš izjavio da nema panike da je to samo teži oblik gripe. 18.3. smo bili u situaciji da počinje prava kriza, a 19.3. smo mijenjali Zakon o civilnoj zaštiti i to za one mjere koje se donose, moram ovdje napomenuti samo u okviru zakona. Nikome nije dopušteno da to radi mimo zakona. Prema tome, kad policija razbije masovno okupljanje dviju žena, srednjovječnih žena ispred hotela Park, to nije ono šta želimo vidjeti. Jer puno gore stvari su bile, znači ono što slijedi after party, after party je naravno obično ima gore posljedice nego sam party, al mi smo imali pre party, mi smo do 18. Imali slobodan ulazak iz susjedne države i to radi, naravno izbora u HDZ-u. Prema tome, svi ti partyi koji su se događali bili su puno teži oblik kršenja nečega šta bi bila pravila od onoga šta se danas prigovara ljudima.
Zahvaljujem.
Rekli ste da ćete me upozoriti zadnje 2 minute.
Upozorio sam vas, niste me vjerojatno čuli.
Nisam vas čuo, ispričavam se, al ja ću poštovat pravila.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i dva zastupnika će govoriti, poštovani kolega Grmoja, pa nakon toga kolega Bulj. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Sve teme koje se predlažu ovdje i dolaze na dnevni red obilježene su ovom situacijom, epidemijom oko koronavirusa, zapravo to je jedina tema koja dominira u javnosti i evo mi svi kao zastupnici imamo potrebu ovdje iznijeti probleme s kojima nam se građani obraćaju. Vidio sam da je većina zastupnika govorila o problemu e-propusnica i mi imamo sada jednu bizarnu situaciju da je njih, koliko, 400 000 već izdano. Ja sam napisao prije 3 dana na twiteru da će prije Vlada izdati 4 milijuna e-propusnica nego priznati da je ovakav teritorijalni ustroj neodrživa izmišljotina. Dakle, mi imamo sada jednu situaciju u kojoj se mora u ministarstvu razmišljati da se okrupne nekako jedinice, to se može, vidio sam da je bio jedan prijedlog po teritorijama policijskih postaja, možda ići u tom smjeru u ovom trenutku, a kad završi ova kriza nadam se da će završiti što prije, da se ide u smjeru teritorijalnog preustroja, jednog racionalnijeg, jedne racionalnije podijele zemlje, znači gdje više nećemo imati 500 općina i gradova, gdje ćemo županije, nadam se, ukinuti, ne ići u nekakvu regionalizaciju jer znamo da to nikad neće proći, nikad Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikad Šibenik neće pristati biti pod Zadrom, nikad Pula neće pristati biti pod Rijekom i nikakva regionalizacija ne dolazi u obzir nego jačanje općina i gradova i smanjenje njihovog broja. To je put u kojem trebamo ići i nadam se da će nam ova kriza biti pouka. Znači svima u Vladu da jednostavno je ovakvo stanje neodrživo. Ljudi nam se javljaju, evo meni iz moje Neretve kažu ovaj daj nešto napravi, ovo je smiješno, mi imamo zemlju u drugim općinama i gradovima, u Neretvi imamo velike probleme. Uostalom, evo šalju mi ljudi poruke, pa šta naša Vlada misli da naši ljudi u selima znaju koristiti sustav e-građanin, zar naša Vlada misli da mi svi u selima imamo Internet ovaj jednostavno mi ovdje živimo, svi smo na mobilnim telefonima, mislimo da je to nekakav uobičajen, normalan način života, ali živi se i drugačije na selu, to, to dobro znaju ljudi, ljudi ovaj koji tamo žive. Evo, mole me da reagiram u tom smislu. Isto tako mole me da reagiram u smislu da nema svako selo i o tome sam govorio u saboru, ovaj banku, a neki ljudi imaju zaštićene račune, ne koriste kartice, idu ovaj na banku dignuti novac, ne mogu doći do banaka, to su stvari o kojima i vi u ministarstvu trebate razmišljati i predložiti takva rješenja. Mislim da smo kao oporba, ja neću biti strog ovako kao kolega Ostojić, bit će vremena za kritiziranje, sad je vrijeme za nuđenje rješenja. I molim ovdje predsjednika sabora, s ovog mjesta, molim vas da se nastavi sjednica HS u srijedu, Vlada nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe, naši građani koji su ovršeni, koji su blokirani zaslužuju miran Uskrs i neka Vlada predloži takav taj zakon, dao je i MOST takav zakon, dale su i kolege iz SDP-a, ne morate prihvatiti naš, mi ćemo rado glasovati za Vladin zakon. I na kraju samo još jedna mjera, mislim koja je jako dobra i koju treba iznijeti s ovog mjesta, to je korona dodatak. Predlažemo Vladi RH korona dodatak za sve one koji su na prvoj crti obrane od koronavirusa, minimalno 2.000,00 kn direktno dok traju ove posebne okolnosti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim spremačicama u ostalom u bolnicama koje rade, a njihova je plaća manja od ove minimalne plaće koju ste predložili za one koji sada uopće ne rade, za našu policiju, za našu graničnu policiju, za našu vojsku, za sve koji u ovom trenutku su izloženi i riziku od zaraze, ali koji su izloženi strahovitim naporima. Molim vas, evo predsjedniče sabora to iznesite i predsjedniku Vlade i molim vas da se nastavi zasjedanje u srijedu jer Vlada je najavila, ali još uvijek nije predložila Zakon o moratoriju na ovrhe. Naši građani zaslužuju miran Uskrs. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Snažne i jake mjere u ovim okolnostima korone krize trebaju se donositi hitno u ovome našemu domu. Modeli i načini su jasni, a evo što su kolege i rekle, oporba je podržavala sve zakonske prijedloge i kad su bili i prvi set mjera, evo i sada od ovome raspravljamo da i ovi prijedloga da se što manje fizičkog kontakta naših ljudi sa, u policijskim postajama zbog produljena određenih dokumenata, da će se prihvatiti međutim, također, treba progovoriti o tome da se iscrpljuju naše policajci koji su zbog teritorijalnog preustroja, to sve napominjem ... [[Govornik se ne razumije.]] repliku, nisam dobio odgovor. Teritorijalni znači policajci su izmoreni, naši građani ne mogu obavljati svoje poslove u jedinicama kao što je npr. od Sinja do otoka ili na otok, dalmatinskog ili Hrvaca spomenuti su, gdje nemamo osnovnih, ljudi tu nemaju banke, nemaju benzinske postaje i nemaju druge stvari. Ne mogu shvatiti da tolika iscrpljuje se energija na našim policajcima i kroz te propusnice u bit nismo riješili problem nego iscrpljujemo hrvatske policajce tako da ovaj korona dodatak hitno se treba dati ljudima, kako u zdravstvenim djelatnicima, tako i svima koji rade posao, od hrvatskih vojnika, policajaca, svih onih koji će ove uskrsne blagdane raditi, iscrpljeni, po 12 sati da se taj dodatak da hitno i to je ta mjera koje ćemo te ljude potaknuti, ne samo hvalospjevima nego i uvaženi tajniče, mislim da ćete ovo prenijeti ministru. U ovo vrijeme krize vrlo je bitno zaštiti domaću proizvodnju. Pitao sam ministra, govorim tjednima, danima da uvozni lobiji su rasturili domaću proizvodnju. U ovome trenutku ljudi su u problemima koji imaju rasadni materijal, koji naši poljoprivrednici koji imaju mliječnu proizvodnju, moraju prolivati mliko. Vidimo, sad dolaze vrgoračke jagode, pa gdje će ljudi sada sa 500 tona sada jagoda? Gdje će sa rasadnim materijalom nego na tržnicama? A ja ovdje ponavljam, uvaženi tajniče, rekao sam i ministru, da je veća sigurnost ljudima na otvorenim tržnicama kod domaćih proizvoda, nego što je u trgovačkim lancima mjere sigurnosti, ... [[Govornik se ne razumije.]] lancima gdje je uvozna roba, iz Italije pomidore. Što će mi i dalje nastaviti i sada uvoziti u ovoj krizi prodavati talijanske pomidore, španjolske jagode dok se naši ne mogu proizvodi izvoziti u te države. Znači i dalje radi uvozni lobi svoj posao prikriveno. Tražim da se odmah otvore tržnice i to ljudi traže poljoprivrednici. Uz mjere koje su propisane, ako nema dovoljno u lokalnim samoupravama komunalnih redara, pa ići će volonteri. Vidjeli ste navijačke skupine su spremne volontirati da se održaje razmak i ta fizička distanca sa svim mjerama. Pa zbog čega ugrožavate i dalje domaću proizvodnju umjesto da sad kažemo obrađujmo, podijelimo poljoprivredno zemljište, zaorimo naše njive, vi šaljete sasvim suprotnu poruku, kupujmo u trgovačkim lancima uvoznu robu. Tržnice, kome je palo na pamet, ja ne mogu, ja to govorim s ove strane, to poljoprivrednici govore, naši OPG-ovi, otvorite hitno, spasimo ovo što je ostalo tržnice. Kvartovske tržnice, pod sve, naravno pod mjerama koje trebaju biti, a na ovaj način ćete uništiti i ovo seljaka iz sela što je ostalo. Umjesto da potičemo ljude da oru svoju njive, oranice i da sade i da se potiče poljoprivredna proizvodnja, jer ove politike su dovele, u ovoj krizi je vidljivo što ste napravili u Hrvatskoj sve vlade. Da nemamo samodostatnost. Da nam je od ... [[Govornik se ne razumije.]] hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta i u ovome trenutku mi nemamo drugoga izbora nego otvoriti tržnice, al to me poljoprivrednici zovu. I ovi što imaju rasadni materijal i ovi koji se bave mljekarskom proizvodnjom i ovi koji imaju voće, povrće. Evo, spomenuo sam vrgorske jagode, gdje će sad ljudi sa 600 tona jagoda iz Vrgorca? Gdje će s njima? A španjolske će biti ponuđene na, u trgovačkim lancima koja je veća sigurnost tu nego da se napravi na ovome mjestu. Jasno da tu treba biti precizni i naravno, najveća ušteda bi bila i besmislenost javne uprave, vidi se, tj. u ne javne uprave nego besmislenost ustroja RH i sad ako ne vidimo da trebamo županije ugasiti, da su one besmislene, da ne najveći novac za zdravstvo i školstvo išao kod njih i da je taj novac bilo usmjeriti [[Upadica: Hvala.]] gdje treba za zdravstvo, vjerujte mi da bi bilo oke. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Govorit će 2 zastupnika, prvo kolega Zekanović, a nakon toga kolega Glasnović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Svi dobivamo jako mnogo poruka, također i ja. Evo javio mi se maloprije jedan g. Tihomir Tiho iz Dalmatinske zagore koji je kronični bolesnik i trebao bi otići u Split na liječenje, ali nema propusnicu. Zbog naravi bolesti nije kadar ni izvaditi pa mi postavlja pitanje kako to da je se država sjetila meni poslati pismo da mi se ukida dopunsko zdravstveno osiguranje jer da nisam platio, ali nisam dobio na poštu, poštom na kuću, znači propusnicu za odlazak na liječenje u Split. Drugo pitanje ministru Božinoviću, evo i ministar i ostali članovi Civilnog stožera imaju one najmodernije maske za koje kažu da se ne trebaju nositi, a s druge strane, evo imam tu i poruku od medicinskog osoblja koje kaže da se ne mogu obavljati adekvatno pregledi jer nema dovoljno zaštitne medicinske opreme niti maski niti kombinezona. Pa npr. onkološki bolesnici koji su jedni od najugroženijih, jednostavno se ovih dana ne tretiraju jer nemaju medicinski radnici dovoljno zaštitne opreme. Umjesto da se nabave dodatna zaštitna oprema za medicinsko osoblje i za sve one koji se bave ovom korona krizom, mi ovdje razmišljamo, odnosno ne mi nego MUP razmišlja o načinu praćenja građana u Hrvatskoj, o načinu praćenja mobitela, o QR kodovima, o lociranju građana i onda čujemo zapravo kako se može u jako kratko vrijeme čak 440 tisuća propusnica izdati, a ne može se elektronski glasovati. Dakle, kod glasovanja imamo jedan kriterij, a kod izdavanja propusnica i kontrole građana imamo drugi kriterij. Kada govorimo o ovome moram istaknuti jedan konkretan problem, a radi se o tehničkom pregledu odnosno o produljenju prometne dozvole smatram ako se već može biti i bez osobne iskaznice i putovnice mjesec dana da bi se isto prolongiranje moglo napraviti vezano uz tehnički pregled odnosno uz prometnu dozvolu. Uostalom danas ljudi manje koriste automobile pa neće biti nekih štetnih posljedica ako bi se to prolongiralo. Kada govorimo o praćenju ove krize interesantno uvijek imamo izvještaje iz istih zemalja, imamo izvještaje iz Italije, imamo izvještaj iz Francuske i Španjolske, evo i sad imamo iz SAD-a, međutim nemamo izvještaj iz Indije na primjer o Indiji se ne govori, ne govori se ni o Maleziji, ne govori se niti o Indoneziji, niti o Filipinima rijetko Brazilu, nešto se spominje Ekvador. Dakle, nabrajam sve zemlje mahom trećeg svijeta, one nerazvijene zemlje ili zemlje u kojima jedan veliki dio stanovništva živi u uvjetima koje nisu dostojni čovjeka uopće žive u slemovima. Ima li tamo korona krize? Jesu li te zemlje poduzele mjere? Umire li se tamo ili se možda ne umire? Evo ja bih volio čuti u medijima, a o tome ne čujemo ništa kako se ta kriza manifestira ova epidemija u zemljama trećeg svijeta. Kada govorimo o lošim primjerima, niko ne spominje Belgiju, niko ne spominje Nizozemsku. A kada govorimo o dobrim primjerima niko ne spominje npr. Mađarsku koja je duplo veća od nas, a ima puno manje oboljelih od nas. Dakle ovdje imamo nekakve dvostruke kriterije, imam osjećaj da se nama u medijima plasiraju isključivo oni lošiji primjeri iz okruženja Italija, Španjolska, Francuska, UK, a dok se oni lijepi primjeri i zemlje u kojima se epidemija, ja ću reći Bogu hvala ne širi, ja ne znam zbog kojeg razloga ili ne u tolikoj mjeri kao npr. Indija, Indonezija, Malezija oni se ne spominju, ne spominju se. Zašto ne govorimo o tim državama jer te države od milijardu stanovnika imaju tek nekoliko tisuća oboljelih i zanima me koji oni to mjere poduzimaju, možda ih možemo mi primijeniti? I na posljetku opet ću se referirati na ono što je ministar rekao da smo tjedan dana uranili s mjerama ili zakasnili s mjerama imali bi katastrofu, da smo uranili ne bi bilo zaraženih. Zašto nismo uranili? Možda je razlog izbori u HDZ-u.
Kolega Glasnović izvolite.
Poštovane kolege, predsjedniče Sabora. Evo Hrvatska je 5.po redi po iseljavanju u EU svojih državljana, idu ljudi van. Ali razlika od Poljske i Rumunjske oni su integrirali svoje ljude u pravni ekonomski poredak, to nema u Hrvatskoj. Izrael ima zakon o povratu i to je vezano za ove dokumente ovdje. 1922.godine bilo je 2% Židova u upravi u Palestini pod britanskom upravom, danas ima 6,5 milijuna. Šta je sa izvan domovinskom Hrvatskom? Šta je sa novim Zakonom o državljanstvu? Ovdje smo čekali, koliko, 30 godina da se ti ljudi vrate natrag. Neki se hoće vratiti natrag. Šta je sa trećom generacijom koja skoro zaboravlja hrvatski jezik? Meni se čini da smo mi postali kao Australci i Kanađani i druge zemlje Komonvelta koje do pedesetih i šezdesetih godina tražila samo bijelu emigraciju. Nisu puštali Kineze i ljude iz Afrike, Kariba, tako je danas Hrvatima izvan domovine šta god mi govorili. To se može lako dokazat po tim postupcima, birokratskim postupcima. Ta birokracija generira korupciju i mi smo propustili sitnim birokratima, … da nam vode strategiju po pitanju povratka Hrvata izvan godine. Recimo, tri koliko godina mjeseci za državljanstvo, za uprave putne itd. 270 dana u prosjeku za dozvole. Bugarska je ispred nas po tom pitanju. Postoji li uopće nekakva dugoročna strategija za povratak naših ljudi izvana. Evo tu sjede ljudi koji su pokrenuli na Međunarodnom sudu u Švicarskoj pokrenuli su akciju da se tamo ozakoni jedan zakon da se vrati natrag novac onima koji su bili okupatori ovdje do integracije Istočne Slavonije. Da su toliko stavili truda u povrat Hrvata izvan domovine gdje bi mi danas bili. Sirijske izbjeglice imaju veća prava u Kanadi. Neki su mijenjali etničku pripadnost 12 puta, a dobili su iskaznice. Hrvat izvan domovine, rekao sam prije leti 6 sati, niti može glasovat, može formalno glasat, ima stotine tisuća ljudi koji su registrirani kao birači, to mu je pravo oduzeto. Oduzeto mu je pravo da se vrati natrag da sredi svoju djedovinu, a mi još ovdje govorimo o demokraciji. Trebamo li uopće vještine tih ljudi? Naravno trebalo je kapital kada je gužva bila. Tu su milijarde i milijarde dolara dolazile ovdje za naoružanje, spomenut ću samo jednu malu akciju „Pokret za život“ koji je bio prije rata, gdje su Hrvati iz Toronta slali milijune dolara za djecu bez roditelja i to su nastavili i nakon, za vrijeme rata za siročad hrvatsku ovdje. Šta je sa SOA-om, SOA je otkrila da je 40 pripadnika radilo u našoj službi protiv hrvatskog naroda do '95, imaju li oni iskaznice? Imaju li? Imaju li suradnici bivše tajne službe koji su radili protiv svog naroda, imaju li iskaznice oni? Da, imaju sigurno. EU odgovor na krizu spomenula je Ursula von der Leyen predsjednica Europske komisije Maršalov plan, pa imamo pola milijuna Hrvata samo pola milijuna u Njemačkoj pa to je naš Maršalov plan. Koliko novca dolazi ovdje izvana? Šta bi bilo sa mirovinskim sustavom da nije tih ljudi i drugih sustava ovdje? Ali ne, mi smo njih zanemarili, čekamo još godine za državljanstvo i glumimo demokrate i ovaj kozmopolite ovde. Sjećamo se uprave UN-a za pomoć i obnovu, '47. g. tu je dolazilo u tu "Jugu" 416 milijuna dolara, to danas vrijedi 14 puta više i to je spasilo Jugoslaviju od gladi. Ovi su nas spasili u ratu od gladi, naši, državljani izvan domovine, a ne mogu da se, ne mogu se vratiti natrag. Što sada? Evo, ima neka pitanja koji nemamo odgovor, ja sam odgovor po tim iskaznicama. Svijetom je zavlada rodna disforija, mijenjaju se ovi certifikati, iskaznice po pitanju roda. Neki se izjašnjavaju sad kao muškarci i žene, to više nije vic nego stvarnost. Mijenjaju se rodni listovi, hoće to doći ovdje u Hrvatskoj, iako već dajemo ljudima iskaznice, hoćemo staviti te iskaznice ljudima koji su radili protiv .../nerazumljivo/... za u bivšeg sustavu njihova kodna imena? Neki sjede ovde.
Sada je na redu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice, poštovani kolege. Ovaj paket od 4 zakona u svakom slučaju treba pozdraviti. Treba pozdraviti svaki potez koji ide za time da se naše građane zaštiti od bilo kakvog nepotrebnog izlaganja zarazi COVID-a 19. Ali, mislim da bi se trebali zapitati danas dok donosimo ovaj zakon, zašto to je, zašto nismo do sada se bolje informatički i elektronički ekipirali i zašto je uopće je potrebno da se donosi ovakvi zakoni u 21. st., zašto nije moguće da se sve ove potrebne dokumente ne može jednostavno u potpunosti izvaditi, tj. pokrenuti procedura vađenja tih dokumenata putem interneta, putem portala e-Građani i zašto se, mislim kako smo se doveli u tu situaciju da danas u ovo doba jednostavno sa nekoliko klikova miša ne možemo jednostavno naručiti te dokumente da nam stignu kući? Naime, evo, iz rasprave se iskristaliziralo da će ustvari putovnice i osobne isprave, mislim, osobne iskaznice da će ustvari biti ustvari za internu upotrebu. Zašto što se takvim putovnicama, osim ako se ne pošalju note s tim državama, barem EU, mislim da ćemo vrlo teško prelaziti granice. Ali, koliko sam shvatio, smisao je ovih normi vezano za putne isprave, da se ova lakša, povratak Hrvata iz inozemstva u Hrvatsku. Ono što bih htio reći je ponovo ustvari da mislim da bi trebali raditi na tome da se i taj kontakt između građana i, hajmo tako reći, birokracije, tj. znači MUP-ovih odjela koji izdaju takve dokumente i ubuduće smanji jer znamo i sami kolika je to ustvari, koliko je to tegovno kada čovjek mora izvaditi nove dokumente, ako mora vaditi, ne znam, osobnu ili putovnicu ili bilo koji od tih dokumenata, može računati sa time da mu je barem jedan dan da će morati potrošiti samo na stajanje u redu i tako da mislim da nam je ovo sad dobra prilika da jednostavno tu vrstu, taj način obavljanja takvih poslova pošaljemo u ropotarnicu povijesti. Kada se donosio ovaj set zakona, jedino mi je žao da se nije možda razmislilo da se odmah sada u ovome naletu donesu i izmjene Zakona o prebivalištu. Naime, u Zakonu o prebivalištu postoji institut boravišta, to je znači jedan kraći nastan građana RH u mjestima znači gdje nemaju stalno prebivalište, ali imaju boravište i o tome institutu boravištu ustvari ovisi korištenje nekih recimo materijalnih prava koja su vezana na jedinice lokalne samouprave. Neki, jednom znači to, institut boravišta se mora, znači mora se prijava boravišta obnavljati svakih godinu dana, tj. nakon što protekne godinu dana. Mislim da će sad jednom sigurno broju naših građana isteknuti prijava boravišta, oni ju neće više moći produžiti i pitanje je s kakvima će se sve problemima naći. Osim tih materijalnih prava koja se eventualno stvaraju na razini lokalne samouprave, tu može doći do problema ukoliko se uvede neka stroža još epidemiološka mjera pa se recimo naredi da se ne smije napuštati svoj, nitko ne smije napuštati svoj dom, onda se postavlja pitanje gdje će ti ljudi onda otići, gdje će biti njihov dom jer onda njima ostaje samo adresa prebivališta, a ta adresa prebivališta je možda se na to mjesto više ne mogu vratiti iz objektivnih razloga. Tako da, mislim da je to jedan dosta ovako ozbiljan problem i evo predlažem ministarstvu da to pogleda i sagleda obzirom da se radi o zakonskoj materiji, mislim da se to ne može samo tako odlukom ministarstva derogirati ili prolongirati, mislim da će se ovdje isto morati donijeti zakon. Htio bih reći, kad sam sada već ovdje tu se dotakli i svi su govorili o problemu znači e-Propusnica. Također se slažem da je možda ovo, tako striktno ograničenje na samo pojedinačne jedinice lokalne samouprave u ovakvim okolnostima gdje ih imamo toliki broj jedinica lokalne samouprave od kojih su neke toliko male da i nemaju sve potrebne, potpunu infrastrukturu za život gdje ljudi jednostavno moraju ići iz jedne općine u drugu općinu, ako ništa drugo natočiti benzin. Mislim da bi tu trebalo razmisliti o tome da se nađe neki novi, neki drugačiji teritorijalni obuhvat koji ne mora nužno niti, ne znam, biti u korelaciji sa nekakvim prethodnim ili postojećim teritorijalnim ustrojem, može se jednostavno, ne znam, povući granica na obuhvatu recimo policijskih uprava ili, zašto ne i cijelih županija. Koliko sam ja shvatio, a možda sam ja krivo shvatio da je problem bio migracije unutar države u smislu migracija iz velikih gradova prema manjim sredinama kada je počela priča sa izolacijama i da je to opterećivalo lokalne samouprave i da je stvaralo jedan određeni strah šta će biti ako se dođe do nekakvog oboljenja takvih osoba koje su privremeno došle u svoje recimo kuće za odmor, ali ovakva situacija gdje ljudi jednostavno su ometani u svojim svakodnevnim životnim aktivnostima, mislim da nije ono što se mislilo postići sa ovakvim mjerama. I htio bi se također dotaknuti što su danas mnogi kolege govorili o tržnicama. Ne vidim zašto je tržnica veća epidemiološka ugroza od bilo kojega velikog dućana, nekog trgovačkog lanca, ne znam kolko ko god da je od vas nedavno sada bio u nekom od velikih trgovačkih lanaca u dućana, a vani čekate neko vrijeme u redu, taj red koji se stvara izvan dućana, nekad se ljudi drže propisanog razmaka, nekada ne, kad jedanputa uđete unutra, pa moja je nekakva impresija da ljudi baš i ne poštuju u potpunosti taj razmak od 2m, eventualno kada se čeka na kasi, ostatak vremena vozite slalom između drugih ljudi i oni se nastoje, svi se nastoje jedni drugima izmaknuti, ali sa više ili manje uspjeha, a tu se ipak radi o zatvorenom prostoru. Kada bi se tržnice na neki način ipak osposobile, ovdje govorimo znači o prodaji na otvorenome, dakle tu je ipak malo manja mogućnost transmisije i u nekakvim malo bolje kontroliranim okolnostima ja mislim da bi to moglo funkcionirat, a nije na odmet i činjenica da nam zbog zatvaranja tržnica će itekako patiti OPG-ovi i naši domaći poljoprivrednici. Eto, Klub HNS-a će svakako podržat ova 4 zakona. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike, govorit će isto tako dva zastupnika, prvi je kolega Žagar, nakon njega kolega Orepić, izvolite kolega Žagar.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Mi uglavnom u RH funkcioniramo, naši sustavi funkcioniraju istina je puno puta ne znamo kako zapravo. Naš zdravstveni sustav koji je podnio najveći teret i uglavnom se pokazalo dosad da smo u borbi sa opakom epidemijom dosta uspješni u smislu toga da nemamo eksponencijalni rast ove bolesti, dakle taj sustav je nastao davno, uza sve svoje mane uspio je održati ovakvu razinu ipak zdravstvene zaštite u RH. Zašto to govorim? Mi imamo središnji ured za digitalno društvo. Mnogi od nas i zastupnika i danas još iako smo imali neke izvještaje na plenarnim sjednicama u HS, mi zapravo ne znamo šta taj ured radi i šta je napravio osim digitalizacije postojećih dokumenata. I sve to što nismo uradili dosad sada nam ide na naplatu, pa tako se i ne čudim ovom paketu zakona koji zapravo omogućuje produženje valjanja pojedinih dokumenata, ako ništa drugo da građani ne plate kaznu jer im je dokument istekao. Pa npr. ako je osobna istekla da ne plate 500,00 kn, da im se omogući da je koriste dok ne prođe ova opasnost jer da ne moraju fizički ići u policijsku postaju da bi produljili taj dokument jer mi smo još uvijek zemlja šaltera i pečata iako smo to namjeravali prestati biti. Za ilustraciju, mjesto Bokane u općini Voćin je od centralnog mjesta Voćina udaljeno svega nekoliko kilometara. Znate li koliko pismo putuje iz Voćina u Bokane? 8 dana, dobro ste čuli, 8 dana. HP, ono što država naruči usluge od HP, trećina tih usluga otpada na slanje pismena između pojedinih državnih tijela, eto, onda fizički ta pisma idu. Dakle, moramo si priznati da na tom području nismo napravili ne ništa, ne možemo reć ništa, nešto se napravilo, ali nismo svakako napravili dovoljno. I zato ne čudi i ova sad priča oko propusnica, 23. ožujka ministre, pardon, državni tajniče, stožer je donio odluku o zabrani kretanja izvan mjesta prebivališta i boravišta, pazite izvan mjesta. Kasnije je to tumačeno da se to ne odnosi na granicu općine, ali zašto onda nije pisalo općina, a ne mjesta. U RH imamo 128 gradova, 428 općina i 6756 mjesta, naselja. Dakle, vrlo jasno je u odluci stožera pisalo da se propusnica odnosi na napuštanje mjesta prebivališta, 6756. Pa nemojmo se sad čuditi, kako se to kaže kao pile glisti, da imamo toliki broj propusnica. Civilni stožer je trebao sjesti sa, uvijek, uvijek govorim Vlada to ne radi. Imamo 555+1 jedinica lokalne samouprave, pa ajmo sjesti s tim ljudima, organizirati RH. Moglo se napraviti, čl. 54. Zakona o lokalnoj samoupravi govori da više općina mogu osnovati zajedničko tijelo, pa je tako više općina i gradova moglo osnovati zajednički stožer, pa bi taj stožer izdavao propusnice za napuštanje tog područja. Teritorijalni preustroj je svakako tema o kojoj trebamo razmišljati, ali to je nešto drugo. Ovo se moglo riješiti na jedan vrlo, vrlo prikladan i da kažem, razuman način i danas ne bi imali ovih problema koje, koje imamo jer doista nas građani zovu. Mene su čak i kao zastupnika prekorili više puta i rekli su pa dobro jer ti zastupaš naš građane, pa što da mi radimo, mi nemamo mesnicu, nemamo, i pošta je sad zatvorena u ovim vremenima, nemaju ljudi, škole su stale, dakle ljudi više ništa nemaju u svom mjestu gdje, gdje, gdje žive, pa moraju napustit to mjesto, a optuživat ih da su, da su nedisciplinirani zato što traže propusnicu nije, nije nikako dobro. Dakle, ovaj set zakona ćemo svakako podržati jer mora se omogućiti građanima da na ovaj način budu im dokumenti valjani da ne plate kaznu i da mogu i dalje ovoga normalno funkcionirati, ali u budućnosti svakako trebamo razmisliti o tome da, da se ovakve stvari, a imamo mogućnosti da se jednostavno u tako, takvoj birokratiziranoj zemlji kakva smo mi da se to više ne događa, da tu birokraciju stvarno smanjimo na manju moguću mjeru, a to možemo. I još jedna stvar državni tajniče, vrlo bitno. U tim, velikom broju stožera koji danas rade ljudi tamo rade ozbiljan posao, težak posao. Ima puno pripadnika Civilne zaštite bilo da su oni iz DVD-a ili su pripadnici same Civilne zaštite koji vrlo vrijedno sada odrađuju taj posao, a mnogi od njih su sami nezaposleni. Razmilite o tome da se i njima da neka naknada.
Nastavljamo sa raspravom koja je podijeljena, sljedeći je kolega Orepić. Izvolite kolega imate pet minuta.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Želim iskoristiti priliku i reći uredu je kada izlazimo u susret svojim građanima na ovaj način da im omogućavamo rješavati probleme na jednostavniji način koji podrazumijeva ova situacija. Ali mi se nalazimo u ovoj situaciji zato što smo ovaj zakon koji sada dopunjavamo donosili po žurnoj proceduri kada to nije trebalo ići po žurnoj proceduri. Da nismo išli po žurnoj proceduri promislili bi o tom zakonu, pretpostavili bi sve varijante pa bi pretpostavili soluciju šta napraviti u izvanrednim situacijama kao što je ova sa kojom se susrećemo. Uporno naglašavam da moramo biti legalisti, moramo poštivati Ustav i zakon RH. Gospodo činjenica je da smo mi u izvanrednom stanju i mi moramo to proglasiti, to uključuje ovaj Visoki dom u procese donošenja odluka u ovoj kriznoj situaciji. To je ključna stvar ukoliko želimo reći da opravdavamo zašto uopće sjedimo u ovoj dvorani ili bilo kojoj dvorani gdje zasjedamo. Ključna stvar je uskladiti stvarnost sa normativom. Evo sada banalan primjer. Ministar zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva čl. 47. jedino on može donijeti odluku o karanteni da se tako izrazim odnosno o ograničenjima kretanja itd. ovo što se događa nama, ali taj zakon podrazumijeva i naknadu. Da to znamo ne bi predlagali nekakve korona naknade ili ne znam kakve druge naknade nego ministar je obvezan odnosno ima mogućnost da temeljem tog zakona propiše visinu naknada koje su već po zakonu predviđene. Nevjerojatno, a mi donosimo ograničenje kretanja temeljem Zakona o civilnoj zaštiti čl. 22. točka a koju uopće niti jednom rečenicom, izrijekom ne govori o situaciji koja podrazumijeva zarazne bolesti, zaštitu od zarazne bolesti odnosno ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Znači to naša apsolutna neusklađenost sa zakonima koji postoje koje ne znam ni iščitati, očito kao da i ne znamo. Evo postavit ću par jednostavnih pitanja, kojim zakonom su propisane i koje mjere za nepoštivanje odluka o zabrani kretanja bez propusnice, koji to zakon donosi? Iz svega predloženog se da zaključiti da nekako na leđima ove krize se želi profitirati u nekom drugom smjeru. Možemo li zaključiti i sad nagađat? Ja znam da je hereza sad napada Stožer civilne zaštite jer je li ne smijemo, trebamo aplaudirati. Ma nećemo aplaudirati tamo gdje ne treba aplaudirati, bilo je puno gorih situacija, puno gorih situacija gdje se poštivao zakon, gdje se poštivala država. Ako je ograničeno kretanje ono ide temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti čl. 47. donositelj je ministar zdravstva koji je obvezan donijeti i naknadu sukladno toj, visinu naknade, naravno u dogovoru sa ministrom financija u skladu sa mogućnostima. Čitav niz ovih pitanja koja proizlaze iz ovog nezakonitog postupanja, iz ovog neustavnog postupanja navodi na zaključak da su vladajući, da je HDZ krenuo u predkampanju, predizbornu predkampanju donoseći ovakve populističke mjere koje pogoduju velikom broju stanovnika, koji iz toga mogu iščitati dobru namjeru itd. to je jedini zaključak. Znači nema uporišta zaključivati nešto racionalno osim tako nečega jel imamo oslonce u postojećim zakonima za mjere koje uporno mi negdje tražimo, donosimo nekakve čudne zakone, zakone na zakon. Molim vas, ovo je krizna situacija posvetimo se donošenju izvanredne situacije, Sabor je mjesto koje ima obvezu i dužnost sudjelovati u procesima donošenja odluka kada su ovakve okolnosti u državi i to se mora poštivati i održavati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim malu intervenciju prije zadnje rasprave u ime kluba zastupnika. Zadnja rasprava je u ime kluba zastupnika je rasprava od kolege Sanadera ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolega Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika, sve vas kolegice i kolege. Evo ja također koristim ovu priliku primarno zahvaliti svima onima koji i danas rade na ovoj krizi, svim zdravstvenim djelatnicima, svim našim policajcima, svim vatrogascima kao i svim članovima Stožera koji nas svakodnevno izvješćuju, a i permanentno rade na ovim problemima. Evo pred nama je set od 4 zakona, 4 intervencije u zakonodavni okvir kojim treba riješiti dobro ovo pitanje i osobnih iskaznica i vozačkih dozvola i putovnica i oružanih listova znači svih onih dokumenata koje mnogi od nas osobnu imamo svi, vozačku mnogi, putovnicu također i oružani list nekih 100.000 Hrvata lovaca ima, pa to su sigurno važni dokumenti gdje treba voditi računa o tom da toliki broj ljudi i evo ako smo vidjeli evidenciju da nekih 500.000 takvih dokumenata se izdaje godišnje onda znamo kolika je potreba da se intervenira i da se interveniralo kroz ovaj zakonodavni okvir ova 4 zakona za ova 4 važna dokumenta da se zaštite primarno je smisao, to su i svi govornici moji prethodnici rekli da se zaštite naši sugrađani i da se smanji taj socijalni kontakt koji je evo najpresudniji u ovom pitanju prenošenja virusa koji može biti opasan najviše u tom socijalnom kontaktu. Klub HDZ-a evo, čuli smo od nekog od prethodnih govornika je dao još jednu, tražio je još jedno dodatno pojašnjenje kroz amandman gdje smo željeli, da ne bi došlo do bilo kakvih različitih tumačenja i ova 4 zakona, da se stavi ovdje ne završetak epidemije, nego proglašenje prestanka epidemije, ne prestanka epidemije nego prestanka proglašenje prestanka epidemije, tako da je bilo jasno formulacija iako sami u samom zakonu za sva 4 zakona je jasno definirano da je ove odluke i ovaj zakonodavni, intervencija vrijedi samo za vrijeme epidemije, odnosno 30 dana iza. Tako da, mislim da je ovo pohvalno i potrebno bilo i dobro da se reagiralo na ovakav način da ne dođe u bilo kakvu upitnost ovakva situacija. Ovdje je također, rečeno nekoliko stvari koje bi možda bilo dobro se osvrnuti, pitanje možda još i nekih drugih aktivnosti ili nekih drugih dokumenata ili nekih drugih obveza koje naši građanima imaju, a kad su potrebni ići na mjesta gdje se skuplja veći broj ljudi. Sigurno da je vrijedno rasprave vidjeti ovo pitanje tehničkog pregleda, ali mislim da, osobno mislim da je vrlo upitno dovoditi u pitanje naša prometna sredstva i naša prometna vozila i ostaviti mogućnost da je neko vozilo tehnički neispravno jer onda ugrožava, opet veliki broj ljudi, iako je danas vrijeme manjeg prometa pa onda se može možda i o tome razmisliti pa vidjeti i takvu varijantu što bi značilo ako bi se napravilo. Ne slažem se s ovdje s iznesenim stavovima, ne znam, da policajci nemaju zaštitnu opremu jer, evo, sve punkteve i sve ono gdje sam imao kontakt sa policajcima sam vidio da su dobro opremljeni, da imaju punu opremu, ako je neki policajac trenutno negdje skinuo rukavice ili masku, onda sigurno to nije razlog da sad proglasimo da sad policija nema zaštitnu opremu jer to je netočna informacija i sigurno, mislim da i vi ovdje iz ministarstva, jasno, morate to potvrditi, a to vidimo svakodnevno da nije točno. Dalje, pitanje početka kad je ova kriza počela, ovdje se to poistovjetilo odmah, naravno i sa zakonskim i sa političkom utakmicom pa je bilo rečeno između ostalog, da je to HDZ radio, da je zbog toga imao svoje unutarstranačke izbore pa zbog toga je dopuštao, prvo moram reći ovdje, ali i radi hrvatske javnosti, da niti jedan građanin iz susjedne države nije sudjelovao na našim unutarstranačkim izborima jer je naša stranka ima teritorijalnu organizaciju, znači mora biti na području Hrvatske registrirana. Ali, evo da se ne bi poistovjetilo i da se ne bi ovdje iznijela neistina u smislu da se tempirao vrijeme početka mjera, kad je 29.1., odnosno 28.1. na energetskom, konferenciji "Energetika 2020." premijer Plenković dao izjavu, onda su se mnogi izrugivali s njom, a rekao je: "Ministarstvu zdravstva je bitno odgovornost koju imamo u ovom trenutku kao predsjedavajući i kao zemlja koja je zajedno s drugima, mora se pripremiti za obranu od šireće epidemije koronavirusa. To zahtijeva puni fokus ministarstva na te teme." Znači to je bilo 28.1. Od 28.1., evo, iz te izjave se može znati jasno da smo već tada bili u intenzivnoj aktivnosti vezano za ovu pripremu i aktivnosti bitke protiv koronavirusa. Tako da su netočne i zlonamjerne infor .../nerazumljivo/... ovdje izjave koje govore da se vezalo to na glasanje unutar HDZ-a. Ovdje je bio dobar prijedlog prethodnog kolege, da je organizacija propusnica. Sigurno da organizacija propusnica, možemo govoriti je li ima problema, koji su problemi, rješavati probleme ako imaju poteškoće ljudi na terenu, ali sigurno jedna od dobrih mjera je ovdje koje je predložio g. Žagar, a to je zakonski moguće, da više jedinica lokalne samouprave, znači ne više naselja, nego više jedinica lokalne samouprave po Zakonu o civilnoj zaštiti mogu organizirati zajednički stožer civilne zaštite. Pa možda i kroz ovu raspravu treba pozvati ljude naše na terenu da manje, posebno manje općine, da vide načina i mogućnosti da naprave zajedničke stožere ili čak da se vežu sa većim sredinama. Ovaj specifično može biti za naše otoke koji mogu, koji mogu onda napraviti stožere civilne zaštite za cijeli otok i na takav način rješavati pitanje propusnica, ali svakako građani su to pokazali i kroz ankete i javno izjašnjavanje, da su ove propusnice napravljene primarno radi zaštite pučanstva. Ne radi nikakvog treniranja strogoće ni radi nikakvog maltretiranja, nego primarno i jedino radi zaštite zdravlja ljudi, a samim time i radi sigurnosti ljudi. Tako da je nekorektno to prebacivati na bilo što drugo, a također, nije korektno vrijeđati ljude na selu i govoriti da ljudi na selu nemaju interneta, da ljudi na selima nemaju mobitele. Znamo da svaki sugrađanin koji ima mobitel, ima na njemu i internet i ima mogućnost dopisivanja, a sigurno da starijim domaćinstvima pomažu mlađi, Crveni križ je dobro organiziran, stavio se na raspolaganje hrvatskom narodu i ostavlja mogućnost da se pomogne svakom onom, svako onaj koji ima probleme, treba se javiti u svoj stožer civilne zaštite i siguran sam da se ljudski može riješiti svaki problem, a zlonamjernost u ovim aktivnostima može se naći uvijek kad to netko želi. Ako se želi riješiti problem, mislim da moramo biti svi jedinstveni u rješavanju problema, da moramo uložiti svoje ukupne snage i da je to onda najbolji način kako ćemo prevladati ovu situaciju. U ime Kluba HDZ-a, jasno, podržat ćemo sva ova 4 zakona uz ovaj amandman koji će onda predlagač zakona procijeniti, ali mislim da bi bilo dobro, čisto da se nađe u bilo kakvu situaciju da se počne tumačiti kad je epidemija završila i kad je prestanak epidemije. Hvala.
Hvala. Molim malu intervenciju prije početka pojedinačne rasprave. Prvi je kolega Pernar, kolege Pernara nema sukladno članku 233. on gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Bulj, kolege sukladno članku 233.gubi pravo na raspravu. Slijedeći je kolega Anđelko Stričak, on je ovdje, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege da nam je netko prije 2 mjeseca rekao da će svijet pogoditi epidemija doslovno biblijskih razmjera koja je zaustavila svijet, a u pojedinim državama i rasturila bolničke sustave, vjerujem da u to nitko ne bi povjerovao. Zbog epidemije korona virusa život nam se u jednom danu potpuno promijenio, otkazuju se konferencije, kulturni športski događaji, putovanja, okupljanja i druženja. Dnevno smo pred malim ekranima, pratimo izvješće i naputke kriznog stožera, pozive na akciju „ostani doma“ te objave medija. Putem njih pratimo i situaciju u svijetu koja je pomalo zastrašujuća, pa tako čitamo, talijanska vojska odvozi tijela umrlih od korona virusa, krematoriji rade bez prestanka New York na korak do katastrofe, gradonačelnik hitno traži 3.000 respiratora i sl. Kad pratimo takve vijesti normalno da se zapitamo gdje je u svemu tome Hrvatska? Pa Hrvatska je jedna od najuspješnijih zemalja u borbi protiv epidemije korona virusa i po stopi zaraženih i po stopi smrtnosti. To znači da Vlada RH i krizni stožer pravovremeno donose odluke, a sve službe i institucije policija, vojska, vatrogasci, liječnici, medicinske sestre, civilna zaštita odnosno svi uključeni dobro odrađuju svoj posao u novonastalim okolnostima. Kako bi se i dalje uspješno borili protiv epidemije korona virusa bitno je da što više građana ostane doma. Upravo iz tih razloga tj. da što manje građana dolazi na šaltere policijskih postaja Vlada je u hitnu saborsku proceduru uputila dopune 4-riju zakona kojima predlaže produljenje roka trajanja izdanih dokumenata i dozvola i to najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Zakon o osobnoj iskaznici predviđa da osoba koja ju posjeduje te mora podnijeti zahtjev za izdavanje nove npr. iz slijedećih razloga, ako joj je istekao rok važenja, ako su se promijenili osobni podaci o njezinom osobnom imenu, ako je promijenila prebivalište u RH, ako fotografija na osobnoj iskaznici više ne odgovara izgledu osobe, ako je osobna iskaznica oštećena, ako je djelomično ili u potpunosti prelomljena ili iz bilo kojeg drugog razloga ne služi svrsi, omogućava se njeno korištenje te bi se smatrala važećom najdulje 30 dana od dana prestanka epidemije. Kako bi se našim državljanima koji se trenutno nalaze van RH prvenstveno omogućio povratak tj. izdanih putovnica, a iste im ističu za vrijeme trajanja epidemije predložen je zakonom o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, one bi se smatrale valjanima i to 30 dana od prestanka epidemije. Dopunama Zakona o nabavi i posjedovanja oružja građana omogućava se građanima da određene radnje koje su dužni poduzeti u propisanim rokovima kao što su podnošenje zahtjeva za izdavanje oružanog lista za nabavljeno oružje, dostavljanje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti ili isprave da raspolažu tehničkim znanjem i vještinom za pravilnu uporabu oružja i poznavanje propisa koji se odnose na posjedovanje oružja i drugo, a čiji krajnji rok poduzimanja pada za vrijeme ove epidemije da to učine kada se steknu uvjeti odnosno 30 dana od dana prestanka epidemije. Također dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama omogućava se korištenje izdanih vozačkih dozvola, a kojima ističe rok trajanja dulje od 30 dana od dana prestanka epidemije. Iz navedenog vidljivo je da sve mjere koje Vlada RH poduzima pa i ove dopune naprijed navedenih zakona imaju za cilj zaštitu ljudskih života i dobrobit svih građana RH. Stoga smatram da su prijedlozi za produljenje važenja osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole i oružanog lista dobro došli te još jedna mjera u borbi s epidemijom korona virusa. Navedene zakone dopune ću podržati. Hvala.
Hvala i vama, molim vas ostanete imamo jednu repliku. Kolega Ostojić izvolite.
Kolega Stričak rekli ste i započeli svoj govor da nam je netko prije 2 mjeseca rekao, pa vas ja pitam jeste li vi onda čuli tu izjavu koju spominje gospodin Ante Sanader od 26.1. da je premijer tada upozorio i Hrvatsku i europsku javnost oko opasnosti od korona virusa, a ja bih vas podsjetio da je 19.3 bila prva mjera odnosno izmjena Zakona o civilnoj zaštiti.
Nemojmo ometati.
Mogao sam reći i prije 2-3 mjeseca, ali to se odnosi na 28. Siječanj.
Hvala. Više nemamo replika, molim intervenciju i nastavljamo s raspravom kolegice Jelkovac. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege evo danas je već dosta toga rečeno o ovom paketu mjera o kojem danas raspravljamo ovim 4 prijedloga zakona i kako smo u petak raspravljali ustvari o paketu mjera koje će pomoći gospodarstvu, ovo je danas jedan paket intervencije u 4 zakona kako bi još bolje zaista izdržali ovo izvanredno stanje i krizno stanje radi bolesti korona, a na način da omogućimo i našim sugrađanima da ne trpe određene posljedice koje bi mogli imati ili ne dođu u eventualni prekršaj zbog neproduljenja određenih iskaznica odnosno osobne iskaznice ili putne isprave ili važećeg oružanog lista ili vozačke dozvole. Mislim da je ovaj prijedlog u sve 4 intervencije u sva 4 zakona opravdan i dobar iz razloga što i sami znamo i kada su neki redovni uvjeti uvijek na šalterima naših policijskih uprava gužve i redovi radi upravo produljenja i osobnih iskaznica i putnih isprava, a isto tako i vozačkih dozvola koju većina naših sugrađana koriste i imaju. I kako bi zaista zbog ovih razloga epidemije koji imamo izbjegli takove gužve na šalterima, mislim da je ovakva intervencija u ove zakone zaista opravdana. I sami znamo da je produljenje takovih iskaznica dužno dva dolaska u policijsku upravu, jednom radi podnošenja zahtjeva, a drugi put radi preuzimanja tih isprava kada su one gotove, a da ne spominjemo da isto tako je nužno imati i nekakve fotografije da bi se ti dokumenti napravili, a obzirom na sada ove specifične uvjete u kojima živimo kada to i nije moguće realizirati otići napraviti fotografije, a možda ih i nemamo nekakve rezervne pri kući, mislim da su ove situacije zaista opravdane, ne samo kako bi se štitili naši sugrađani koji su u toj potrebi nego i djelatnici policijskih uprava koji rade na šalterima. Evo ja bih ovom prigodom zaista rekla da svi zajedno moramo misliti u ovoj situaciji kako vjerovati jedni drugima, vjerovati u opravdanost svega onoga što poduzimamo u ovoj teškoj situaciji i zaista pokušati se svi zajedno ponašati odgovorno kako bi na bilo koji način pridonijeli tome da se ova zaraza što prije zaustavi i kako bi se svi skupa vratili u normalan mod življenja kakav smo imali do prije nekoliko mjeseci. Mislim da nam je to svima cilj i zaista pozdravljam svaku mjeru koja će i dalje biti poduzimana u tom smjeru. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović. Kolege Zekanovića nema, sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Sljedeća rasprava je od kolege Ostojića, dakle riječ je izrečena. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ja ću prije svega govoriti o pitanju boravišta s obzirom da je bila dopuštena invazija na otoke i na Dalmaciju itd. od 7.1. s obzirom da mi donosimo ovdje zakone o produženju nekih stvari ne funkcionira sustav više boravišta odnosno prebivališta. Možda sam ja u krivu, ali svako ima priliku da koristi one redovne zakonske mogućnosti pa mislim da je to bitno da se građane o tome informira. Drugo, nismo donijeli naravno ni rješenje kako to da policija zamjenjuje sanitarne inspektore, nismo riješili situaciju koliko je toga odnosno shvatili smo valjda i danas da Stožer ima ovlasti, ali su njegove ovlasti ograničene i ovaj Sabor će biti bombardiran možda sličnim zakonima kao što ovi današnji, a one prave krucijalne pitanje je hoćemo li dočekati. Ja ću navesti smo jedan možda važan dio, a to je pitanje kriznog profiterstva. Bilo je obećano da će to biti riješeno, mislim da su to stvari koje se u ovom trenutku i događaju jer neki kao i uvijek iskorištavaju situaciju da u ovakvim krizama profitiraju i tu mislim da bi bilo jako važno da dođe i pred ovaj Sabor. Nama treba jedinstvo, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, situaciju na koju sam upozorio po pitanju propusnica mislim da je savršeno jasna i da je to ne shvaćanje situacije na samome terenu. Konkretne primjere sam dao. Što se tiče pitanja prikrivanja, ja molim da ne shvatite ovo jer vidim da je ispalo hereza govoriti bilo šta, ali potrebno je reći kada neke stvari smatraš da su bolje rješenje, pa bolje rješenje je napraviti suvisle zone u kojima se funkcionira i radi. To sam naveo na primjeru Zagreba i mislim da je to jako važno. Ponavljam, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa jer ovo što sada imamo između općina da se na planinskim putevima stvaraju prepreke to je nešto šta je stvarno nepotrebno i izuzetno trošenje onih koji su i ovako i onako prenapregnuti sa svojim poslom, konkretno govorim o policijskim službenicima. Mislim da je također važno da se ne smije dozvoliti jer procedura jeste demokracija. Demokracije nema bez procedure i ono što ja želim poslati kao važnu poruku, a to je u ovom trenutku je zanemaren Zakon o kaznenom postupku. Nisam bez razloga govorio o tome da policijski službenici su opterećeni time da moraju raditi video snimanje i slično, tada je taj zakon naravno odbijen. A danas imamo situaciju da sve ono što bude rađeno na tim obavijesnim razgovorima neće moći biti korišteno u varijanti kada dođe pred DORH iz razloga šta tada niste htjeli prihvatiti situaciju, a to je da policija ne može u svakom momentu i na svaki način tu stvar odraditi. I to će past zato šta takve stvari niko nema pravo naravno suspendirat Zakon o kaznenom postupku niti ga zanemariti. Također nemojmo uljepšavati stvarnost. U centru grada na Kvatriću studentica ostala bez iti jedne stvari, krađe. Prisutnost policije ne može biti samo u centru, nemojte da se dogodi ono što znamo da se u ovom momentu događa. U Čučerju ljudi po noći čuvaju svoje selo, makar motornim pilama ako treba, to ova država sebi ne može dopustiti. I mislim da je jako bitno da ne uljepšavamo stvari nego da ih radimo na način, a to je točno, jedinstvo da, svi jedni drugima pomoć, napraviti sve na zaštiti, ali nemojte zaboraviti da postoji teren. Ja sa svoje strane želim samo poslat poruku, ovo nije nadmetanje u tome kad je tko šta rekao, ja sam naveo točne datume. Ali moram reć da pitanje reagiranja HS u obrani demokracije u situaciji da smo mi ti koji moramo najviše štitit proceduru tu falinge ne smije bit i stožer nema ovlast da zamijeni sabor i to se ne smije ni u kom slučaju dogodit. Ako treba svaki dan bit ovdje, donosit te odluke, ako već niste prihvatili da ova izvanredna situacija predstavlja i nešto što bi se moglo primijenit i drugačiji članak Ustava, ja sa svoje strane želim reć, mi smo i onda rekli, podrška da, ali ne u stvaranju kaosa. Hvala.
Hvala. Ostanite ovdje, imao jednu repliku, izvolite kolega Vlaović.
Kolega Ostojić, da ne govorimo o bitnim stvarima, a jedna je od bitnih stvari i da su građani uglavnom poslušali preporuku „ostani doma“ i treba im reć jedno veliko hvala. A kad imaju potrebu prošetati na šetnici ili planinskoj stazi onda im se to ograničava, pa čak i policija djeluje. Mislim da je to pretjerano i da ne treba, a s druge strane nam se dolaze u RH naši sugrađani, al vidimo čak i stranci da nam dolaze katamaranom jučer u Zadar i oni će nakon uzimanja brisa biti poslani u samoizolaciju. Mislite li da je to trebalo oštrije reagirati i staviti ih u karantenu i na taj način spriječiti širenje zaraze u RH jer građani su solidarni jedni prema drugima, čuvaju se, čuvaju jedni druge, a dolazi nam opasnost izvana. Hvala.
Izvolite odgovor.
1.4. smo imali 3467 ljudi koji su kršili samoizolaciju, te brojke su se smanjivale. Međutim, ja vam to ne mogu odgovorit. Međutim, puno veći je problem što vam to ne može ni odgovorit stožer. Na moje pitanje od prije mjesec dana treba li nosit masku ili ne, do dana današnjega mi još ne znamo odgovor. Prema tome, kad mi neko kaže da su ljudi zaštićeni da imaju maske i rukavice onda neka mi objasni je li to trebamo i mi svi imat ili ne i to su one informacije koje ljudi traže i koje su im potrebne, a za sve ostalo će vam odgovorit oni. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, malom, malo intervenciju nakon kolege Ostojića, kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Intencija zakona je dobra, ali hoću li glasat za njega ne znam. Naime, u velikoj sam dilemi. Puno teža ograničenja i stvari koje se primjenjuju na veliki broj građana RH donio je Stožer civilne zaštite, a onda se za jednu malu administrativnu mjeru koja u stvari građanima pomaže, traži odluka sabora. I zbog čega i ove tehničke mjere nije onda mogao donijeti Stožer civilne zaštite? Znamo i mi i vi, a to je da one mjere koje su sad na snazi, a koje je donio Stožer civilne zaštite, a koje predstavljaju ograničenja prava iz Ustava, ograničenja građanima prava iz Ustava, također nije trebao donositi stožer nego sabor ili u najgorem slučaju Vlada ili ministri zdravstva temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Zašto to govorim? Dakle, četvrti put sa ove govornice ću pozvati da se odluka o zabrani napuštanja mjesta prebivališta, da se korigira na način da se područja koja nije dopušteno napustiti da budu usklađena sa bivšim teritorijalnim sustavom, a ne sa sadašnjim, ne zbog toga što je bivši sustav teritorijalni bolji, možda i je, al to nije u ovom trenutku bitno, nego zato šta su ta područja definirana kao područje u kojima svaki građanin s tog područja može ostvariti neke svoje, neka svoja prava. Primjerice na otoku Braču imamo 3 benzinske pumpe, a 8 općina, imamo 3 trgovačka centra koja se nalaze u jednome, u jednoj jedinici lokalne samouprave. Otok je inače skoro pa izoliran jer se vrlo teško ukrcati na trajekt i nema nijednog zaraženog, broj ljudi koji je u samoizolaciji, čini mi se, sad je jednoznamenkasti. U stvari ne vidim više potrebe da bilo kakva ograničenja koja imamo u ostatku RH budu prisutna više na otocima. Dakle, ne može se kod nas doć, niko nije zaražen, evo ljudi u samoizolaciji, pa se onda može razmisliti da se i ograničenja koja opravdano vrijede još uvijek u drugim dijelovima RH, ukinu. Primjerice, na veliki četvrtak na otoku Hvaru ima i procesija za križem. Da bi se ona mogla čak i u ovome užem obliku održati, a to je sa 5 do 10 ljudi u povorci, trebaju dobit propusnice jer prolaze kroz općinu Jelsa i grad Stari Grad u dva, u dvije župe koje se nalaze tamo. To je također apsurdno. Prema tome, moj apel je ponovo da se ova područja u kojima nije dozvoljeno i napuštati bez propusnica da se, da se korigiraju na način da to budu teritoriji bivših općina. Ono šta je g. Sanader sada rekao u, u svojoj ovoga raspravi u ime kluba, ako sam ga dobro shvatio, on tu intenciju podržava, ako nije, ako nisam dobro shvatio ispravit ćemo u replici ili u pojedinačnoj raspravi, ali da se to, da se to korigira. Jer još uvijek kada bi spojili i sve županije, dakle ne, kada, kada bi stavili da je županija to područje koje se ne može napuštat još uvijek bi prva slijedeća bila duplo manja od Grada Zagreba koji sa 800 000 stanovnika predstavlja jedno područje koje se ne treba napuštat. Prema tome, ova odluka kako je sad napisana i kako se primjenjuje predstavlja nerazmjerno ograničenje prava kretanja građana, posebno iz manjih sredina. Dakle, to je jedna diskriminacija temeljem mjesta stanovanja koja nije razmjerna opasnosti koju, koju se uklanja tom odlukom. Dakle, selo od 100 stanovnika i grad od 800 000 stanovnika puno je veća opasnost od širenja zaraze u gradu od 800 000 stanovnika, pa ograničenja nema, a tu su ograničenja između dva sela sa 100 i sa 500 stanovnika zato što je između njih administrativna granica jedne općine, a radi se o području koje i državna tijela prepoznaju kao jedinstveno jer je većina državnih institucija ustrojena tako da ima jednu ispostavu po bivšim općinama. Druga stvar je, druga stvar se tiče trenutnog neprimjenjivanju Zakona o prebivalištu i boravištu građana o tome da se ne može sada prijaviti ili produžiti boravište. Tako da su se neki građani ne svojom krivicom zatekli u situaciju koja se može smatrati polulegalnom. Dakle prije stupanja odluke na snazi zabrane napuštanja mjesta prebivališta ili trajnog boravišta su otišli negdje, željeli bi taj svoj status legalizirati, a ne mogu se prijaviti ne mogu boravište prijaviti tamo gdje su sada. I na taj način, a to bi bilo korisno, država bi barem imala podatke koliko ljudi trenutno gdje ima pa bi onda se mogla eventualno prilagoditi za neke zdravstvene i druge usluge koje bi se na tom području mogle napraviti. Ja imam neke ideje kako bi to mogli riješiti, ali nemam više vremena da ih kažem pa ću priložiti pisanu diskusiju državnom tajniku. Hvala.
Hvala. Molim vas da ostanete ovdje, kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Bauk, evo prilika da još produžite raspravu. Naime, kada govorite o tome da bi granice područja koje građani ne bi smjeli napuštati bez propusnice mogle biti bivše općine, ja se itekako slažem. Ali dovoljno bi bilo da Stožer ili Vlada sada pošalje jedinicama lokalne samouprave dopis u kojem će oni vratiti povratno koje su to razumne granice. Jedinice lokalne uprave će to napraviti u roku dva sata, poslat će koje je to suvislo područje unutar kojega se ne može bez propusnice građani kretat. I s vama se slažem, postoje općine u RH koje su male općine, čak i više općina ako recimo cijelu bivšu nekadašnju Općinu Podravska Slatina spojimo u jednu cjelinu nema tu više od 20 i nešto tisuća stanovnika. Dakle to su stvari koje se mogu riješiti da budu na korist građanima, a na kraju krajeva i sigurnost bi se poštovala jer ne bi bilo opasnosti za ugrozu stanovništva od bolesti.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle to sam uočio odmah kada je ta odluka donesene da to budu logičnija područja intencija odluke bi ostala ista, samo više ne bi bilo možda 500.000 e-propusnica nego bi bilo možda 50.000 e-propusnica. Ja ću pitati ministra uprave koliki broj propusnica se odnosi na područja bivših općina koje onda više ne bi trebali izdavati propusnice za taj broj građana. Ja inače moram i to reći, ne mislim da je ovo razlog zašto bi trebali mijenjati teritorijalni ustroj. Dakle, teritorijalni ustroj u pravilu treba funkcionirati u normalnim okolnostima, nije dobro izvanredno stanje koristiti da se redovne stvari promijene. Dakle, nije sloboda kretanja ta koja bi trebalo u normalnoj situaciji biti ograničena. Prema tome, to je jedna intencija. Lokalni stožer bi to možda napravili, ali zašto bi preuzeli odgovornost na sebe jer sve je u redu dok ne bude prvi zaraženi, a onda kada bude prvi zaraženi pitat će lokalni stožer na temelju čega ste vi to napravili. Tako da je bolje da se odluka donese centralizirano i da je lokalni stožeri primjenjuju. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Gordan Maras. Kolege Marasa nema sukladno čl. 233.gubi pravo na raspravu. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, posljednja prijavljena rasprava u okviru vremena predviđenog za prijavu rasprave je rasprava od kolege Ante Sanadera. Izvolite kolega Sanader.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja se slažem ovo što je govorio gospodin Žagar, a i gospodin Bauk, jasno je da su ovo situacije u kojima moramo nać najbolje oblike kako će funkcionirati sustav. Nikome nije ni želja, ni smisao da se prave nekakve stroge mjere koje će bit svrha kome? Same sebi. Znači smisao i želja i svrha ovih svih mjera koje se poduzimaju je zaštita građanstva, zdravlje ljudi je na prvom mjestu. To je jedini smisao, jedini interes i jedini razlog zašto se poduzimaju sve ove mjere. Mislim da je to svima jasno, da to svak dobronamjeran prihvaća jer radi se o sudbini svih nas, o zdravlju svih nas. I samo nerazuman ne bi prihvatio sve ono što je razumno. I stožer i svi oni koji eventualno donose takve odluke i lokalni stožeri uvijek će prihvatiti svaku dobru ideju, nitko se nije pametan rodio. Pa mi danas donosimo izmjene zakona, 4 zakona, zašto nećemo donijet sutra nešto novo ako vidimo da nešto ne funkcionira na terenu i u životu. Znači ima rješenja, ima mogućnosti ovakva zajednički stožeri. Može biti stožeri velikog grada s manjim gradom, samo uzimajući uvijek u obzir ovo što je rekao Bauk, da te mjere ne donesu nove zaraze onda će to biti problem, a to nije želja nikom. I u tom smislu sam govorio trebamo biti jedinstveni, ovo nisu stvari gdje se mi trebamo nadmetat tko je pametniji nego moramo zajedno tražiti najbolja rješenja kao u svakoj krizi, svakoj katastrofi. Imao sam mnoga iskustva s požarima i velikim požarima i katastrofalnim situacijama i nikad se nismo svađali oko rješavanja problema. Svak normalan prihvaća sve dobre prijedloge, sve dobre primjedbe, tako i stožer. I današnja rasprava treba biti poruka stožeru za dobre primjedbe. Mi nažalost govorimo malo o ovim zakonima, ova 4 zakonska rješenja jel su ona dobro napisana, nemamo tu praktično šta reć, ali imamo što reć iz života. Ovo što dobivamo svakodnevno, mnogima od vas javljaju se ljudi s terena, javljaju vam se vaši sugrađani, javljaju se poznanici i kažu nešto ne funkcionira nešto treba napraviti. Evo, tako da vjerujem i siguran sam, a i znam ljude koji rade u stožeru da će svi dobronamjerno prihvatiti sve dobre prijedloge i ideje. I u tom smislu neka ide naša današnja rasprava. Evo ja bih želio iskoristiti ovaj zadnji minut rasprave da malo rečem par riječi o vatrogascima jer evo dnevno sam s mojim vatrogascima na terenu, mi nemamo posebni stožer dio smo normalno ukupnog stožera, ali evo korektno je radi građanstva da se zna da aktivnosti koje rade vatrogasci uz ovo redovno gašenje požara evo jučer smo imali npr. 61 požar otvorenog prostora u cijeloj Hrvatskoj. Nije bilo niti jednog katastrofalnog, ali jučer su radili kanaderi, čisto da se zna. I evo kao apel sugrađanima, možda neki ljudi malo koriste ovu situaciju pa idu u polje, što mogu ići neće se zaraziti, ali da pripaze da ne pale i da ne rade nešto što može izazvati požar i onda dovode i vatrogasce u obvezu da idu na intervenciju, a to onda rezultira da mogu doći i do zaraze vatrogasaca. Ali dobro, hvala Bogu nema takvih zaraza, vatrogasci imaju sustav, dobro organiziran, imaju zaštitu i nije do sada bilo takvih slučajeva. Ali evo samo kao napomena 1.500 vatrogasaca je dnevno angažirano na ovim mjerama protiv korona virusa. Znači to su i one ophodne i pomoć policiji na punktovima i prijevoza, stožer i sve ono što treba, posebno u manjim sredinama, vi znate da u malim mjestima su vatrogasci Katica za sve, da pomažu za sve intervencije, da su ovim lokalnim stožerima, stožerima u malim mjestima, oni praktično prva ruka, tako da, evo. To je tisuću i pol vatrogasaca. Samo u Zagrebu bilo je 2773 intervencije, nakon potresa. Drugo, danas je 9 županija van grada Zagreba pomaže gradu Zagrebu. Znači 9 ljestava, visokih skala iz 9 županija su sad u Zagrebu i pomažu, a prije toga je bilo 6 u prošloj smjeni. Znači rade aktivno, vatrogastvo djeluje kao jedan sustav u cijeloj Hrvatskoj, to se sad vidi i na ovoj situaciji, evo, ja je pozdravljam sve moje vatrogasce, zahvaljujem im i potpora za njihove aktivnosti.
Molim vas da ostanete, imamo dvije replike ovdje. Prvi je kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Sanader, idealna je prilika u ovakvoj replici pokazati jedinstvo. Dakle, što se tiče donošenja odluka ... [[Upadica se ne čuje.]] Hoćete mi samo vratiti vrijeme malo? Dakle, što se tiče donošenja odluka, ja mislim da je dobro da postoji tijelo koje može donijeti odluku koja bi stupila na snagu odmah u ovakvoj situaciji. Nisam siguran da to treba biti Stožer civilne zaštite, mislim da je bolje da to bude Vlada i da takve odluke onda u jednom razumnom vremenu dođu na potvrdu demokratski izabranim tijelima u čijoj je to ovlasti, kao što je to Sabor. Moja poruka građanima je, poštujte odluke Stožera, Vlade, zakone, ali ih i dalje kritizirajte nakon što ih poštujete i provedete jer one mogu biti bolje. To je demokracija. Tako i ovo, dakle predlažemo već neko vrijeme da se ova područja usklade sa životnim situacijama i neka se to napravi dakle, nakon 2 tjedna što je ta mjera donesena i što je očito u broju zaraženih, ono što se objavljuje, i dala neke rezultate. To je moja skromna, skroman doprinos jedinstvu. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala g. Bauk. Pa upravo to sam ja i rekao u svojoj raspravi i ova rasprava naša današnja je prilika da damo svoje primjedbe na ono što vidimo, što život donosi, što nam javljaju naši birači, naši građani, naši ljudi, mještani, sumještani, s kim imamo kontakt, sugrađani i nitko se tom ne protivi. Dapače. A onda mi to predložimo Stožeru. Evo, iz današnje rasprave, sve ovo dobro što smo čuli da je, imamo mogućnost za unaprijediti sustav, predložimo to Stožeru, ako to Stožer ne bi prihvatio, onda bi mi mogli govoriti o tome da je Stožer uzurpirao vlast, ali gledajte. Stožer mora funkcionirati, u kriznim stanjima ne može se čekati za neke, to vam je kao u ratu, ne može se čekati za neke odluke dugo vrijeme, moraju se donositi odluke, a podnosi se izvještaj Vladi i Saboru ovom. Jasno, tu nema alternative, demokracija nema alternative.
Posljednja replika, izvolite kolega Žagar.
Hvala uvaženi kolega Sanader. Da još jedanput podcrtamo. Dakle, i mi kad kritiziramo ove mjere, ne odnosi se to na to niti mislimo da je intencija bila Stožera da, kako vi kažete, uzurpira vlast. Svako u ovoj ozbiljnoj situaciji, poruka Stožera, s ovim ograničenjem kretanja je bila prema građanima, da je situacija izuzetno ozbiljna i da treba spriječiti svako nepotrebno kretanje stanovništva. Međutim, ono što građani s terena nam javljaju, da se, da su postoje i žrtve onih koji trebaju, koji imaju potrebe za kretanjem. Dakle, ona nepotrebna kretanja trebamo svesti na minimum, ali ne smijemo onemogućiti potrebna kretanja, dakle odlazak liječniku, u ljekarnu, u mesnicu ili tako negdje gdje ljudi trebaju potrepštine. Iako se može reći, ljudi mogu otići, njima, mnogima to stvara značajne probleme i zbog toga bi te Stožere, zapravo te mjere trebalo prilagoditi životu stanovništva, a vama se posebno pridružujem zahvali svim vatrogascima u mnogim malim općinama, DVD-ovi su ti koji su podnijeli veliki teret samog Stožera.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da nema niti jedna općina koja nema neki dom zdravlja ili neku ambulantu, ispostavu doma zdravlja. Ali, ako ima takvih, onda treba, ljudi s tog terena to upozoriti i to se mora riješiti, a onda kad on dođe svom liječniku primarne zdravstvene zaštite, ako ga taj upućuje dalje u bolničko liječenje, pa ta uputnica je propusnica da čovjek može proći tamo. Nitko nije nerazuman, nema, tamo ne stoje roboti, tamo stoje živi ljudi. I svjedok sam tome, bio sam sa mojim vatrogascima tamo na punktovima i ljudi imaju razumijevanja, takvih nema takvih problema. Ali, ako ima negdje takvih problema, onda treba jasno upozoriti i poslati takvo, takvu primjedbu, evo i mi zastupnici, našem Stožeru, ako Stožer neće iznesti ovdje javno, ali ja sumnjam da takvog ima u Stožerima, i ovom državnom, ali i županijskim, a posebno gradskim i općinskim, sjede razumni ljudi koji rješavaju problem i čiji je to zadatak. Tako da ja vjerujem da, ako takvih stvari ima, dajte recite gdje, što i to ćemo riješiti.
Hvala. Molim intervenciju. Izvolite. Možete, kolega Maras, izvolite. Što je bilo?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja vas molim, pošto se ne dešava prvi puta, ovo su spe .../nerazumljivo/... znači povrijeđen je Poslovnik u smislu vođenja sjednica, sam način na koji sad radimo nije u skladu sa Poslovnikom, ali je bio dogovor između klubova na predsjedništvu Saboru. Ono što bi vas ja molio, s obzirom da ne možemo biti prisutni u dvorani, da probate voditi računa o tome da su zastupnici koji su se prijavili ovdje, ali taj tren nisu bili unutra i ne dešava se meni sad evo, prvi puta da ispadne kao da nisam ovdje, a ovdje sam od jutra, izašao sam malo van pa sam se vratio, da se omogući ljudima da raspravljaju ukoliko su u dvorani, a trenutno nisu u, ukoliko su u [[Upadica Hajdaš Dončić: Evo, zamolit ću, hvala.]] zgradi, a trenutno nisu u dvorani.
Zamolit ću stručne službe da malo vide tko je ovdje, tko nije [[Upadica Maras: Da, ja vas molim da meni vratite riječ.]] Ne mogu vam vratiti jer sam uzeo vam riječ. Hvala [[Upadica Maras: A zbog čega ste mi uzeli riječ?]] Nastavljamo [[Upadica Maras: Ja sam bio ispred dvorane]] Dobro, molim vas kolega Maras, nastavljamo sa završnom ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Mislim nemojte raditi samo formu od Hrvatskoga sabora. Znači mi ovdje zasjedamo, trebamo imati mogućnost rasprave. Ako nisu uvjeti da radimo, nemojte raditi, ali nemojte raditi samo radi forme sjednicu HS-a.
Ne radimo radi forme. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Ista je poslovnička osnovica kao i kolege Marasa, a vi osobno i g. Sanader, potpredsjednik Sabora su svjedoci da sam na sjednici predsjedništva Sabora koja je održana prvi dan kad smo tu krenuli raspravljati, tražio da se, da se ne primjenjuje striktno odredba o gubljenju riječi kada nema nekog u dvorani jer fizički ne može biti u dvorani. Tada sam ostao neshvaćen, a samo u ovoj raspravi, g. Zekanović, g. Bulj, g. Maras i g. Pernar kojega tu nisam vidio, a njih troje sam vidio su izgubili pravo govora što zbog ovih ograničenja nisu mogli biti u dvorani. Smatram da se radi o nerazmjernoj sankciji i da bi ubuduće ako ostanemo ovdje to trebalo korigirati upravo na ovakav način.
Evo hvala u buduće ćemo to korigirati. Izvolite kolega Ostojić, završno. Zamolit ću stručne službe da obavijeste zastupnike koji su vani koji nemaju drugi način obavijesti. Hvala. Izvolite kolega Ostojić.
Evo upravo u namjeri da još jedanput pokažemo tu konstruktivnost zalažemo se za to da se prilagodimo tim prilikama. Nismo bez razloga govorili oko replika jer to nije ni bio dogovor, a ja ću još jednom ponoviti, dogovor ne može biti izlika za derogiranje i micanje poslovnika i zakona. Prema tome, molim vas da to obavezno promijenite. Što se tiče područja suvislih područja i svega ostaloga, prije 10 dana je bila rasprava ovdje i ja sam govorio u ime kluba i upravo sam govorio da pitanje propusnica nije dobro rješenje da trebaju suvisle granice, čak sam i predložio ono što evo danas nadam se da će čuti stožer, a to je teritorij bivših općina bi bilo logično rješenje i ne bi se događali ovi apsurdi, a to je da ljudi moraju u 6 jedinica lokalne samouprave tražiti dozvolu za prolaz da bi mogli doć do benzinske pumpe da bi se vratili nazad u mjesto u kojemu inače imaju prebivalište. Također u završnoj riječi sve je u namjeri da se konstruktivno pomogne i nadam se da će slušat upravo te poruke, tada je bila rečenica, a to je koristite iskustvo Općine Lovran koja je uzela jednu malu tvrtku iz Bakra koja je onda riješila pitanje elektronskih propusnica, prije toga smo imali navalu na šaltere. Prema tome, dobro je da su čuli ovaj dio da se riješi elektronski, ali mislim da je važno da se varijanta propusnica riješi na bolji način jer ćemo ovako imati izuzetno gubljenje resursa koji su nam itekako potrebni i treba ih štediti u ovome trenutku, prije svega govorim o ljudima, o policajcima koji rade i koji kontroliraju to stanje. Što se tiče prikrivanja stvarnog stanja, nemojte to gledat kao nešto nekorektno. Smatram da je bitno da stvarno stanje treba biti nama, a pogotovo što nismo prošli jednu krizu zajedno, bez obzira na politička razmimoilaženja najbolje radimo onda kada znamo kakvo je stanje. Ne treba uljepšavat sliku, ne treba je dovoditi do situacije da kažemo da je bolje nego šta je nego je istina sljedeća, a to je da bi mogli pravilno reagirati mislim da moramo upravo se na ovaj način prihvatiti. Kritika nužno ne znači kritizerstvo, kritika može biti dobronamjerna, ja se nadam da to shvaćamo i stoga je bila ona moja rečenica, jedinstvo da, ali ne u stvaranju kaosa. Prema tome, kada smo suočeni sa situacijom da puno stvari koje u našim životima danas više radi ovih mjera ne mogu postojat, kada je situacija da redovno zdravstvo ne može funkcionirat, kada su ugroženi naši građani i građanke očekujemo donošenje u ovome Saboru onih pravih mjera koje mogu zaista pomoć. A želim istać, mjere nisu samo represivne, zaštita građanstva je između ostaloga i zaštita njihovih ljudskih prava. To je nešto šta je važno, onog trenutka kad, slažem se sa kolegom Sanaderom koji je rekao da demokracija nema alternativu, nju ne smijemo ugroziti baš na nijedan način i ja mislim da je to jako bitno da se i ovdje sa ovoga mjesta pošalje kao poruka i tu budite sigurni da ćete imati ne našu podršku nego treba zaštiti prije svega demokraciju da bi mogli se vratiti nazad u normalan život nakon ovog izvanrednog stanja koje u ovom trenutku imamo. Stoga bilo koju primjedbu koja se šalje ona je cilj, ima za cilj da se pomogne i da se napravi bolje rješenje i u tom dijelu ne trebate zato brinit. A šta se tiče građana, moramo ih zaštiti svi zajedno prvenstveno ovdje iz ovoga Sabora i to mjerama koje ne idu na uštrb, ponovit ću i ljudskih prava. Hvala.
Hvala. Kolega Sanader završno.
Jasno, ja se apsolutno slažem uz ono da demokracija nema alternativu, zaštita ljudskih prava nema alternativu samo moramo najprije imati ljude da bi mogli štititi njihova prava. Ako nemamo ljude onda nećemo imati štititi čija prava, tako da je ovo zaštita zdravlja, zaštita zdravlja je sada na prvom mjestu. Ako mi ne zaštitimo zdravlje ljudi, ako ne zaštitimo te ljude onda nećemo moći imati njihova prava. Znači demokracija nema alternativu i zaštita ljudskih prava nema alternativu. Možemo raspravljati o nekim mjerama, ako procjenjujmo da neke mjere nisu dobre onda ovo mjesto gdje možemo raspravljati o tom, ali moramo shvatit i shvatili smo jer se to naši građani pokazuju svakodnevno svojim ponašanjem da su shvatili opasnost, da su shvatili situaciju u kojoj jesmo, da su shvatili da su sve mjere koje se poduzimaju primarno radi zdravlja ljudi jer to nema alternativu. Samo zdrava nacija može imati budućnost. I sve ono što vidimo da bi eventualno ugrozilo i demokraciju, ali i ljudska prava onda o tom treba javno progovorit. Ali ne možemo svaku mjeru ako je smisao i svi najrelevantniji stručnjaci na svijetu koji su govorili o korona virusu o epidemiji su rekli da je najproblematičniji socijalni kontakt. I Stožer i Vlada i ovaj Sabor imaju odgovornost poduzet sve da ne dođe do tog socijalnog kontakta, da je on što manji, da se svede na onu najpotrebniju mjeru. Opet kada je zdravlje u pitanju ne možemo reći da je možda bio opravdan ako je neko dobio uputnicu za ić u specijaliste ili ić u bolnicu pa ga onda nećemo pustit zato što je ovaj iz druge općine, to bila karikatura. Ali ne možemo pod zaštitom ljudskih prava dovoditi u opasnost zdravlje svojih susjeda, svojih sugrađana, tu moramo naći razliku. Ja znam i najveća opasnost bi bila da se na bilo koji način ugroze ljudska prava. Mi smo živjeli, mi stariji bar ovdje ima nas dosta starijih živjeli smo u nedemokratskom sustavu, nedemokratskom i znamo kako je to i ne daj Bože da se nikad više ponovi. Niti jedna stranka,niti jedna partija, niti jedna vlada da nas dovede u pitanje da se ugrozi demokracija i ljudska prava, ali moramo imati na umu da smo trenutno u situaciji ozbiljne epidemije, da se moraju poduzimati ozbiljne mjere, da vidimo što se događa u našem susjedstvu. Neki koji su olako prihvatili što se događa pustili epidemiju, danas vidimo vojni kamioni voze mrtvačke ljesove. I smisao i želja i cilj je svih mjera i rada Vlade i rada Stožera i rada ovog Sabora da se sačuvaju ljudski životi. Evo u tom smislu moramo biti jedinstveni i moramo tražiti najbolja rješenja i onda u tom poslu nema podjela jer jedino to nas može odvest u dobro, jedino to opravdava ono zbog čega mi jesmo ovdje i zbog čega nas ljudi izabrali. Apeliram na sve, a i vaše ponašanje potvrđuje da to razumijete i da ćemo svi zajedno ovo sve skupa pobijediti.
U ime predlagatelja gospodin Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Zahvaljujem vam svima na konstruktivnoj raspravi i vašim prijedlozima. Ali dopustite mi da kažem nekoliko riječi kojima bih pojasnio određene nedoumice ili pitanja koja se nužno i ne tiču sama ova 4 zakona, ali se tiču pitanja koja ona inače u naravi rješavaju. Ovdje uvodno rečeno koliko je izdano dokumenata u prošloj godini, ja ću samo kratko ponoviti, izdano je u policijskim upravama i postajama 565.000 osobnih iskaznica, 385.000 vozačkih dozvola i 125.000 putovnica. Dakle gotovo u vlas milijun izdanih dokumenata u našim policijskim upravama i postajama. Rečeno je ovdje da za većinu tih dokumenata potrebno je doći dva puta unatoč mogućnostima koje su dane zadnjih godina da se za neke od ovih dokumenata kao što su putovnica, kao što je vozačka dozvola da se podnese zahtjev elektronskim putem, dakle da se ne dolazi onda dva puta. Moguće je promijeniti i boravište elektronskim putem bilo i ishoditi nekakve odnosno dati nekakve suglasnosti kao što je suglasnost stanodavca za prijavu prebivališta ili boravišta, kao što suglasnost jednog roditelja da drugi roditelj prijavi dijete ili da mu ishodi osobnu iskaznicu ili putovnicu, ali još uvijek unatoč naporima Vlade i resornih ministarstava, MUP-a, Ministarstva uprave, Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva, takve zahtjeve elektronskim putem podnosi još uvijek manji broj građana. Dakle, unatoč tome u 99 policijskih postaja i 20 policijskih uprava, dakle na 119 mjesta, izdano je milijun ovih dokumenata, što znači u naravi gotovo 2 milijuna dolazaka u tijeku prošle godine, tako je otprilike i svih drugih godina i zbog toga ovi zakoni se predlažu da ovi dokumenti, od kojih su tri osnovna dokumenta sa slikom koji nam koriste u različitim situacijama u pravnom prometu, moći će vrijediti i dalje. Nije namjera kao što je ovdje bilo rečeno, mislim da je to gospodin Žagar rekao, da se ovdje sprječava da građani plate kaznu. Ne, osnovna namjera je povjerenje u pravni promet, dakle nastavak pravnog prometa koji omogućuje normalnu komunikaciju građana, gospodarstava da i u ovo vrijeme teške situacije određeni sektori, segmenti društva posluju, da funkcioniraju i da nam omoguće da lakše prebrodimo ovo krizno razdoblje. Naravno da ovi dokumenti ako ih samo prizna RH neće moći ispuniti svoju svrhu. Pripremljene su već i čim Sabor, nadam se, izglasa ova četiri dopune zakona, ići će preko Ministarstva vanjskih i europskih poslova, uputit će se diplomatske note preko naših diplomatsko konzularnih predstavništva svim zemljama da prihvate ove naše produžene dokumente i tu činjenicu dakle da naši državljani ne mogu, kao i državljani gotovo svih ostalih zemalja ove dokumente zamijeniti u nekom redovitom, do sad uobičajenom postupku. Tako da i te situacije nekog nužnog putovanja za vrijeme ove epidemije, naših vozača koji obavljaju značajan posao dobavljajući nam robe iz drugih država i od naših proizvođača vozeći ih u druge države, dakle da oni mogu normalno funkcionirati u ovome razdoblju. Bilo je dotaknuto i pitanje prebivališta i boravišta, razmišljali smo i o promjenama ovoga zakona, znate da odlukom Stožera civilne zaštite nije moguća promjena, nije moguće putovanje osim u opravdanim slučajevima između različitih mjesta i stoga razmislit ćemo o mogućnosti elektronske promjene boravišta kad je to opravdano ili kad ono također istekne kao što su istekli ovi dokumenti. Boravište godišnje, ajmo reć kolokvijalno drugo prebivalište prijavljuje oko 140 osoba i nekima od njih naravno, u ovom razdoblju je isteklo ili će isteći i boravište. O tome ćemo razmisliti i eventualno po potrebi korigirati i taj propis. Mislimo da će ovim mjerama ostvariti se mogućnost pravnog prometa, fluktuacije građana u onoj najnužnijoj mjeri koja je sada moguća i dopuštena, a s time će ovo pitanje ja vjerujem i e-propusnica biti lakši i adekvatnije riješeno. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala. Molim vas da ostanete jer imamo tri replike. Prvi je kolega Ostojić, nakon njega kolega Žagar i onda kolega Bauk. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani državni tajniče. Ja nisam razumio da li građanin može promijeniti boravište ili ne ili je to isključivo skinuto za e-Građani? Ovo vas pitam iz razloga što ste spomenuli odluku Stožera, ne može niti jedan stožer to vam je taj primjer o kojem vam govoriti ukinuti postojeće zakonske odredbe, prema tome to se ne smije dogoditi to je primjer. Evo konstruktivno vam govorim da se to ne može u Hrvatskoj dozvoliti, znači ne možete ukinuti nekome pravo da promijeni boravište odlukom Stožera.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. U ovom trenutku nije moguće promijeniti prebivalište niti boravište jer bi se time naravno mogle dezavuirati odluke Stožera o ograničenju kretanja. Međutim, radit ćemo na tome da u opravdanim slučajevima omogućimo te promjene koje ne bi išle za time da se dezavuiraju odluke Stožera o ograničenju kretanja.
Hvala. Kolega Žagar izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče. Imat ćete podršku za ove mjere. Opći stav javnosti je da je Stožer odradio dobar posao iz jednostavnog razloga što su se prepustila ključna pitanja struci umjesto političarima, ključna pitanja struci i to je opći stav javnosti. I danas sam spominjao Središnji državni ured za digitalno društvo i tamo sam rekao da većina nas i ne zna šta on radi, ali to nije njihova krivnja. I u tom slučaju da prepustimo struci, tamo sjedi dosta stručnih ljudi u tom uredu da im prepustimo da oni odrađuju svoj posao onda vjerojatno ne bi ni imali ove danas probleme jer bi zaživjeli vjerojatno mnogi e-dokumenti. I na kraju da zaključim, neovisno o tome na koji način je Stožer došao do ovih ovlasti na koje upozorava kolega Ostojić, on radi dobar posao. Međutim ono što mi moramo razmišljati ni u jednom trenutku nijedan stožer ne može ukinuti demokratske standarde društva tj. staviti zakone ispod svoje razine.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Nakana ove Vlade da omoguće i da potakne hrvatske državljane i ostale strance koji zakonito borave da koriste elektronske usluge i one svakim danom sve više otvaraju, dakle sve je više mogućnosti da se elektronskim putem zatraži određeni dokument ili se daju određene suglasnosti kao što sam maloprije rekao. Odluke stožera ovdje ne mogu komentirati, ali mogu reći da naravno je cilj svih državnih tijela da te odluke stožera olakša, operacionalizira i da društvo lakše živi po tim odlukama koje naravno za određeni broj građana nisu uvijek lagane. Hvala lijepo.
I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Bauk.
Gospodine državni tajniče, preporučam vam da malo korigirate izričaj jer ste upravo rekli da je stožer stavio van snage Zakon o prebivalištu. To se inače u demokratskim zemljama zove državni udar, dakle malo korigirajte to, nađite neku bolju formulaciju. Ali intencija da bi promjena prebivališta dezavuirala mjere stožera nije točna jer bi se u ovom slučaju radilo samo o promjenama prebivališta koje bi ustvari imale za cilj da usklade zatečeno stanje s onima što bi onda pisalo u prebivalištu. Dakle ako bi netko tko ima sad prebivalište u Varaždinu, a sad se nalazi u Virovitici promijenio prebivalište na Viroviticu ne bi ničim intenciju stožera o zabrani kretanja, dapače, bilo bi bolje jer on iz Virovitice više ne bi mogao nigdje ić. Dakle intencija da se zbog prebivališta ne naruše mjere stožera nije logična, dakle to ne djeluje logično. Neko bi samo stavio boravište tamo gdje se nalazi i onda on to ne bi mogao napustit po isto važećim odlukama stožera. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Svaki građanin inače može promijeniti prebivalište boravište u roku 15 dana to prijaviti policijskoj upravi ili postaji. Mi ne možemo znati jeli zaista možda netko u zadnjih 15 dana prije donošenja ovih mjera promijenio prebivalište, ali vi time apelirate da priznamo i ono nelegalno stanje od ranije jer znamo da ima uvijek određeni broj ljudi koji ili iz komocije ili iz nekih očekivanja ili interesa ne prijavljuju prebivalište i boravište kako bi trebali po zakonu. Dakle za njih mi ne možemo sada mijenjati propise da bi onda takve ljude onda amnestirali od odgovornosti. Ali što ove mjere budu duže trajale, naravno da će tražiti odgovarajuće odgovore kroz zakone i druge propise ne možemo stanje cementirati. Ja se ne sjećam da sam rekao da je stožer stavio van snage zakon, mislim da ja to nisam rekao, ali ako sam upotrijebio neku slični izraz koji vas je na to uputio, ja se ispričavam nisam to kanio reći, a sigurno nisam rekao stavio van snage. Pravnik sam i to znam. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o dopunama Zakona o putnim ispravama, Zakona o osobnoj iskaznici, Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građanima u 13:33:30, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HDZ-a, znači dva amandmana. Izvolite g. Katić, na čl. 1. je prvi amandman.
Amandman Odbora za zakonodavstvo HS se prihvaća jer se njime nomotehnički ispravlja pozivanje na zakon budući da se radi o odredbi članka kojom se dopunjuje temeljni propis, a ne posebnoj odredbi ovih izmjena i dopuna. Prihvaća se.
Prihvaća se. Drugi amandman je također na članak 1.
Amandman se prihvaća jer se njime precizira vrijeme važenja izdanih isprava po Zakonu o oružju. Dakle, amandman prihvaća se.
Hvala lijepa. I gotovi smo s Konačnim prijedlogom Zakona o dopuni Zakona o nabavi posjedovanja oružja građana, amandman, sa očitovanju o amandmanima.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 902. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HDZ-a. Nakon rasprave na sjednici amandmani su prihvaćeni, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Suzdržan čini mi se 3. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopuni Zakona o nabavi posjedovanja oružja građana. 126 za, 3 suzdržana i 1 protiv.
Nastavljamo sada sa jednom točkom dnevnog reda, a to je: Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnica predlagatelja, s nama je ministrica poljoprivrede gospođa Marija Vučković dati dodatno obrazloženje? Ako da, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Temeljem odluke ministra zdravstva o proglašenju epidemije COVID-19 bolesti uzrokovane korona virusom, a u svrhu sprječavanja odnosno smanjenja negativnog utjecaja posljedice epidemije na gospodarstvo, potrebno je provesti određene mjere kojima se ublažava negativan utjecaj ove javno zdravstvene sigurnosne ugroze na gospodarstvo i hrvatske građane u cjelini. Putem mjera potrebno je pružiti odgovarajuću pomoć svim sektorima gospodarstva koji su zahvaćeni negativnim utjecajima, a naročito poljoprivredi kao strateškoj gospodarskoj grani RH. Jedan od načina provedbe mjera je da se ovakvim izuzetnim kriznim situacijama javno zdravstvene ugroze za život i zdravlje naših građana, ali i ugroze za opstojnost gospodarstva, ugroze za zaposlenost i ugroze za likvidnost omogući poslovnim subjektima koji obavljaju gospodarsku djelatnost poljoprivrede odgoda i produljenje rokova za provođenje zahtjeva za povrat, mogućnost obročne otplate te odgoda pokretanja postupka prisilne naplate. Stoga je predloženim izmjenama Zakona o poljoprivredi potrebno izvršiti manje normativne zahvate pojedinih zakonskih odredbi radi njihovog usklađenja s prijedlogom mjera Vlade RH kojima se nastoji pomoći hrvatskom gospodarstvu, naročito u cilju osiguranja likvidnosti i osiguranja zaposlenosti. U skladu s tim Vlada RH predlaže dopuniti Zakon o poljoprivredi na sljedeći način, u slučaju kad je korisniku već izdana odluka o povratu sredstava, predlaže se osigurati mogućnost da u slučajevima i za vrijeme trajanja više sile i izvanrednih okolnosti Ministarstvo poljoprivrede može donijeti posebnu odluku o produljenju rokova za povrat, ovim se predlaže izmjena tekućeg čl. 144. Zakona o poljoprivredi. Nadalje, u slučaju nemogućnosti naplate duga ili kad je tu tijeku već prisilna naplata duga, ovim se predlaže predvidjeti ovlaštenje Ministarstva poljoprivrede da u slučajevima za vrijeme trajanja više sile i izvanrednih okolnosti može donijeti posebnu odluku o načinu provođenja postupaka naplate prisilne naplate. I na kraju, predloženim izmjenama čl. 146 Zakona o poljoprivredi, u slučaju plaćanja duga na rate i odgode povrata duga, potrebo je osigurati mogućnost korisniku da podnese zahtjev Agenciji za plaćanje u poljoprivredi i ribarstvu i ruralnom razvoju da s osnove duga koje su nastali u tijeku provođenja mjera poljoprivredne politike može taj dug i tu odgodu kako je bilo do sada predviđeno i koja je trajala maksimalno do jedne godine produljiti maksimalno do tri godine od datuma kada je trebalo platiti. Donošenje ovog Zakona sukladno istaknutim i prema mišljenju predlagatelja opravdanim razlozima predlaže se po hitnom postupku, a za provedbu ovih dopuna Zakona o poljoprivredi, u Državnom proračunu RH nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo deset replika na vaše izlaganje dakle, možete ostati ovdje, savjetujem da ostanete ovdje. Krećemo sa kolegom Buljom. Izvolite kolega Bulj, prva replika. Dakle kolega Bulj, nakon toga kolega Žagar pa kolegica Mrak Taritaš pa kolega Maras.
Uvaženo ministrice. Ove mjere koje daje Vlada su apsolutno nedovoljne, a ova kriza je pokazala gdje se hrvatska poljoprivreda nalazi i da nismo samodostatni samo u Dalmaciji kolko je neobrađenih površina poljoprivrednih poljoprivrednog zemljišta mogli bi hraniti 11 miliona stanovnika. U Hrvatskoj je 400.000 hektara poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, dvije godine je zakon na snazi, apsolutno ništa nije dodijeljeno. Umjesto da svi skupa zajednički, imat ćete podršku, vi podijelite zemlju ako lokalni čelnici i županije koče, da se zaoru oranice, svi mi privatni, 800.000 hektara je ukupno, da zaorimo i da zasadimo sve do kvadrata, mi dajemo mjere koje su površne u ovome trenutku, nismo samodostatni. Nema više pomoći ni Europske unije, ni globalnog svijeta. Vrime je da zasučemo rukave, da se zaoru oranice i da se zasadi do zadnjeg kvadrata.
Hvala, izvolite ako želite.
Hvala lijepa. Što se tiče Zakona o poljoprivrednom zemljištu, do kraja ovog tjedna će Ministarstvo poljoprivrede članovima povjerenstva uputiti prijedlog izmjena i dopuna Zakona kojima se nastoji pod jedan olakšati administrativne procedure, pod dva riješiti neke dvojbe oko prioriteta i pod tri ubrzati dodjela zemljišta, osigurati ubrzana dodjela zemljišta i korištenje zapuštenih površina u slučajevima kad je vlasnik nepoznat i u slučajevima kad je riječ o zemljištu u šumsko gospodarskoj osnovi koji se može privesti poljoprivrednim svrhama. Nadalje, što se tiče samodostatnosti Hrvatska je u rijetko kojim kategorijama samodostatna, osobno smatram i to ću uvijek istaknuti da je svaka rasprava o samodostatnosti bez analize produktivnosti hrvatske poljoprivrede ona koja nas vodi u daljnju ponor, a Ministarstvo poljoprivrede nastavlja radit strategiju i programiranje neovisno o ovim mjerama na isti način i jednakim intenzitetom kao i do sada. Hvala.
Hvala. Kolega Žagar, izvolite druga replika.
Uvažena ministrice, dakle imat ćete podršku za ove mjere. Slažem se s kolegom Buljom, nisu one nikako dovoljne, trebat će razmišljati o drugim mjerama. Ono što mi je zapelo za oko, na stranicama ministarstva piše da će biti odgode plaćanja zakupnine i koncesijom. Na prvu se čini ovako da dobra mjera. Međutim, ta mjera je vrlo opasna. Vi pomalo krećete u teritorijalni preustroj RH. Znate li sad u ovom trenutku da mnoge općine žive upravo od zakupa? A ono što je još opasnije, ta mjera bi mogla dovest u opasnost i poljoprivrednike. Trebalo bi onda navesti u ovom trenutku koje su to okolnosti kad se može odgoditi zakup ili čak oprostiti ako, ako oni ne mogu platiti. Ako budete odgodili zakup, on će doć na naplatu kad-tad, ako je to do rujna mjeseca, doći će u rujnu mjesecu na naplatu, pa će već tamo u prosincu doći druga, druga, druga rata. O tome treba razmišljati da ne bi ugrozili i jedinice lokalne samouprave, a onda i same poljoprivrednike u jednom trenutku da ne mogu platiti tu zakupninu, pa da eventualno ostanu i bez tog zemljišta. A ove izmjena jedva čekam Zakona o poljoprivrednom zemljištu da ne bi se dogodilo da ukinete onu odredbu o maksimumu [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] koji pojedini zakoni … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, što se tiče odgoda plaćanja zakupnine za poljoprivredno zemljište predviđena je za sada odgoda od 3 mjeseca od datuma kada dospijeva rata. Zemljište se plaća jednom godišnje, tako da mislim da ne može načet, da ova odredba ne može u bitnom utjecati na likvidnost jedinica lokalne samouprave. No, svakako mjere sveukupne koje je donijela Vlada, utječu naravno, osobito one koje su vezane za porez na dohodak i na jedinice lokalne samouprave i Vlada je predvidjela određene mehanizme koji se odnose na očuvanje i održanje likvidnosti jedinica lokalnih samouprava.
Slijedeća replika kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite, nakon nje kolega Maras.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Ministrice Vučković, dakle vi ste ovdje došli sa jednom izmjenom zakona i dobit ćete podršku kao što mi bez obzira što smo oporba sve one dobre stvari koje vidimo da mogu pomoći dobivaju podršku. Ali ono što mene zanima je nešto posve drugo. Dakle, ova korona je pokazala da će zasigurno svijet, a i time i RH moći malo, moći, ne samo moći nego morati drugačije funkcionirati. Vi ste se u odgovoru ovdje referirali na strategiju koju radite. Ne mislite da možda bi strategiju trebalo definirati nešto drugačije, a ne mislite možda da bi i neke mjere još trebale biti pojačane jer ste u završno rekli da za ove mjere neće, ne trebate ništa osiguravati u budžetu. Drugim riječima što hoću reć? Čini mi se da je ova korona pokazala da kad je riječ o poljoprivredi da trebamo možda zaboraviti ono što smo imali, krenuti drugačije jer svaki put govorimo [[Upadica: Hvala]] o problemu u poljoprivredi, a rješenja ne vidim.
Hvala. Izvolite odgovor ministrice.
Dakle, što se tiče strategije, ne znam kako u ovom trenutku bih odgovorila na pitanje, mislim da bi trebalo izgledat drukčije. Naime, nacrt strateške vizije još uvijek nije podnesen javnosti s akcijskim planom, pa ćemo vidjeti što će se i u sektorskim i širokim dijalozima, tako širokim kakvi nikad nisu bili do sada što se tiče poljoprivrede, to vam jamčim, vidjet ćemo na koji način će se iskristalizirati. Strategija svakako još nije usvojena. Drugo vaše pitanje vezano za utjecaj na državni proračun, to sam rekla za ovu mjeru. Ministarstvo poljoprivrede je u jednom i u drugom setu donijelo niz dodatnih sektorskih mjera nastavno na horizontalne mjere Vlade RH koji itekako imaju utjecaj na proračun.
Hvala. Slijedeći je kolega Maras, nakon njega kolega Dobrović. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gđo. ministrice, oko ovim mjera mislim da će više-manje svi podržati ovdje. Al ono što ja mislim i što mislim da hrvatski građani očekuju, a pogotovo oni koji se bave poljoprivredom, ali ovaj risset vezano uz koronu odnosno ja mislim da cijelo naše društvo treba iskoristiti ovu šansu da napravi određeni risset u određenim stvarima, jedan, poljoprivreda je jedan od tih. Vi biste u biti trebali u izmjenama i dopunama proračuna za ovu godinu planirati više sredstava. Znači mi moramo krenuti u proizvodnju hrane značajnije. Ne znam da li na taj način razmišljate, da li u razgovorima s Ministarstvom financija gledate kako dodatno pomoći hrvatsku poljoprivredu jer sad je mogućnost možda zbog ove nesreće da značajniji udio proizvodnje imamo u RH odnosno da počnemo zamjenjivati taj uvoz koji imamo cijelo vrijeme [[Upadica: Hvala]] Jedna stvar koja je posebno zanimljiva, radi se o zagrebačkom virtualnom placu, [[Upadica: Hvala vam]] jedna osoba je više napravila u tom povezivanju [[Upadica: Hvala vam]] poljoprivrednika, nažalost nego cijelo ministarstvo u ovo par, par tjedana. Hvala.
Kolega Maras hvala. Odgovor izvolite.
Meni je žao što vi mislite da je neka osoba napravila više nego cijelo Ministarstvo poljoprivrede posljednjih godina. Ja to mogu samo poštivat, reć da se ne slažem i nastojat to širokoj javnosti dokazati, a prilično sam uvjerena da ćemo u tome i uspjet. Što se tiče proračuna, mi smo već intervenirali i u proračun i to s podrškom saborskih zastupnika ovog HS kad smo dio namjenskih prihoda Ministarstva poljoprivrede prenamijenili i osigurali potporu male vrijednosti za mikro i male subjekte u poljoprivredi, one najranjivije i najosjetljivije koji imaju najmanje jedan zaposlen. Nadalje smo podnijeli Europskoj komisiji niz zahtjeva za prenamjenama koje će nam, nadamo se, omogućit, koje će nam nadam se omogućiti da bolje i konkretnije usmjerimo naša sredstva koja su nam preostala, pod jedan za osiguranje likvidnosti i zaposlenosti, a pod dva i za strukturne promjene koje ovdje svi spominjete i koje su itekako potrebne hrvatskoj poljoprivredi i koje smo mi i u Ministarstvu poljoprivrede [[Upadica: Hvala]] posljednjih mjeseci prepoznali radeći novo programiranje [[Upadica: Hvala vam]] puno fokusiranije nego ono prethodno.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Dobrović, nakon njega kolega Križanić, prvo je kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, dakle svi znamo da živimo u uvjetima pandemije i pod mjerama koja su uvedena, ograničenje kretanja, zabrana prodaje na otvorenom i te su mjere uvedene temeljem Zakona o zaštiti kućanstva od zaraznih bolesti. Poljoprivredni proizvođači mnogi su suočeni sa štetama, dakle na svoje poslovanje uslijed tih mjera. Sukladno tom zakonu postoji pravo na naknadu štete. Jeste li razmišljali o tome? Vi biste trebali sa ministrom financija vidjeti i razmotriti i predvidjeti određenu naknadu jer doista mnogi proizvođači trpe ozbiljne štete.
Hvala. Izvolite odgovor.
Mi svojim svakodnevnim reakcijama i radnjama dokazujemo da razmišljamo o svakoj poteškoći koja je zadesila hrvatske poljoprivrednike. Isto tako želim reći ovdje da su poljoprivrednici obuhvaćeni i mjerama koje se odnose na naknadu plaće, ne više minimalne nego nešto više i doprinosa. A želim reći što je možda nepoznato širokoj javnosti da ove mjere se u manjem dijelu mogu sufinancirati iz Europskog socijalnog fonda, ali ne za hrvatske poljoprivrednike, no hrvatska Vlada je osigurala sredstva i za hrvatske poljoprivrednike koji nisu po toj regulativi obuhvaćeni bili minimalnim sufinanciranjem iz EU sredstava. Štete se događaju svakodnevno. Isto tako događaju se i neke prilike za plasman. Mi kao što sam rekla, radimo određene mjere, nastojimo dati poljoprivrednicima financijsku potporu da bismo održali proizvodnju, osigurali likvidnost i zaposlenost, ali istovremeno ne s manjim žarom i ne s manjim intenzitetom [[Upadica: Hvala]] radimo sve kako bi povećali našu proizvodnju i učinili je produktivnijim i otpornijim.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Križanić, nakon njega kolega Vlaović. Izvolite kolega Križanić.
Poštovana ministrice, s obzirom na ovu nezapamćenu krizu koja je zahvatila hrvatsku poljoprivredu i s obzirom na mjere Vlade koje ona poduzima, a vezano na poremetnju tržišta, protok roba, stoke, stočne hrane, proljetnu sjetvu i sve ono što ne smije stajati. Mene zanima, a znam da ste poduzeli i određene mjere i vi iz nivoa ministarstva nevezano za ove mjere Vlade, da li nam možete pojasniti koje su to mjere koje vi direktno poduzimate s nivoa ministarstva? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Što se tiče ovog Ministarstva poljoprivrede, u posljednjih 20 dana, dakle mi dobijamo na dnevnoj, kadikad svako drugi dan, al načelno na dnevnoj bazi sve informacije o tijeku sjetve svih kultura, za sada se one prilično uredno, za sada se sjetva prilično, kao i pripreme kod nekih drugih kultura za sjetvu, prilično uredno odvijaju. U prvom setu mjera nastavno na horizontalne mjere koje se primjenjuju na sektor poljoprivrede i ribarstva, Ministarstvo poljoprivrede je donijela određene mjere koje se odnose na sektor poljoprivrede, program potpore malih vrijednosti iz našeg proračuna odnosno namjenskih sredstava, namjeru preusmjeravanja sredstava za povećanje potpora poljoprivrednicima uz prethodno odobrenje Europske komisije iz neutrošenih EU sredstava. Isto tako predvidjeli smo novi program potpore za sektor ribarstva, ostvarenje određenih zahtjeva uz prethodno odobrenje Europske komisije [[Upadica: Hvala]] koje se odnose na privremene obustave, uspostavu digitalne tržnice, usmjeravanje…
Slijedeća, hvala. Možete nastavit, možete kasnije nastavit, da, da možete kasnije nastavit.
Puno smo mjera donijeli, samo nabrajam mjere, ništa ne dodajem. Znači, uz…
Vrijeme, vrijeme, hvala. Kolega Vlaović, a nakon toga kolega Lovrinović, replika. Možete u replici kolege Vlaovića odgovoriti. Hvala.
Dobro.
Izvolite kolega Vlaović.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, kroz sve ove mjere koje je Ministarstvo poljoprivrede predvidjelo, predvidjelo je i 52,5 milijuna kuna potpore za male i mikro OPG-ove i 2,5 milijuna kuna za interventni otkup mlijeka. Mi iz HSS-a smatramo da je to premalo. Smatrate li i vi? Da li ćete povećati ta sredstva? Jer primjerice samo za proizvođače cvijeća koji su ostali bez tržišta vi ste predvidjeli jedan milijun kuna, to nije dovoljno ni za 6 plastenika da se ugriju. A također vas pitam hoćete li organizirati interventni otkup tovne junadi jer su i oni izgubili tržište? I kako ćete pomoć vinarima koji su također ostali bez tržišta? I ono što je ključno, pitaju svi poljoprivredni proizvođači, tko je dozvolio da nema „Plodova zemlje“ jučer na HRT-u? Sad kad treba puno informacija našim poljoprivrednim proizvođačima, da li i vi smatrate da ne treba emisija „Plodovi zemlje“? A ja i mi iz HSS-a tražimo da se vrati emisija „Plodovi zemlje“ i da kroz tu emisiju naši poljoprivredni proizvođači dobiju [[Upadica: Hvala]] sve informacije o vašim mjerama. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Što se tiče programa pomoći mikro i malim proizvođačima, znači on je bio predviđen u vrijeme 50 milijuna kuna, pa je predloženo u vrijednosti 52,5 milijuna kuna i na kraju povećan na 53 milijuna kuna jer se povećao, jer smo pronašli dodatnih 500.000,00 kn, takva su vremena, traži se sve i ulaže se sve što je moguće i to baš za sektor cvjećarstva. Inače je sektor cvjećarstva vrlo pogođen, ali kad gledamo ovu mjeru prilično je optimalna alokacija s obzirom da je u RH trenutno u ARKOD-u pod cvijećem 63 točno hektara. Za vinare i vinogradare zatražili smo promijene u Nacionalnom programu pomoći sektoru vina i vinogradarstva. Idemo prvo pokušat riješiti ono što i plaćamo kao država, to je od Europske komisije preusmjeriti sredstva jel tako, kako bismo racionalno trošili resurse, mene je i prof. Lovrinović učio optimalnoj alokaciji resursa kad sam studirala. Idemo prvo to pokušat. Isto tako smo predvidjeli 120 milijuna kuna otprilike fleksibilnosti [[Upadica: Hvala]] za sve i 130 milijuna kuna obrtnih sredstava.
Hvala vam. Slijedeća je replika kolega Lovrinović, nakon njega kolega Bilek.
Poštovana gđo. ministrice, prije 3 tjedna sam ovdje tražio od premijera, od Vlade, danas od vas, svaki dan mi pišu ljudi sa sela, iz OPG-a, tražio sam da otvorite zelene tržnice i taman kad sam, kad sam čuo da će se otvorit, vi odlučili da otvorite dućane oko zelenih tržnica. Pa molim vas, evo gleda nas puno ljudi, pa nije li toliko logično razumno da na zelenoj tržnici gdje je cirkulacija zraka, gdje ljudi nose maske, oni koji prodaju rukavice, da se tamo otvori, otvorite sutra. Sve ove mjere pomoći su promašene ako ljudi ne mogu prodavati svoju robu, to su mali proizvođači. Molim vas ispred njih napravite to, otvorite sutra zelene tržnice, lakše se zaraziti u velikim trgovačkim centrima, to je stvar zdrave logike. Naši ljudi su ugroženi. I drugo, otkupite sve rezerve svih roba koje imaju poljoprivredni proizvođači u RH i napravit ćete sjajnu stvar.
Hvala, izvolite odgovor.
Što se tiče otvaranja tržnica, mi smo ja mislim svjedoci iz dana u dan kako se režim rada na tržnicama, ako to mogu tako reći olakšava na dobro poljoprivrednih proizvođača, a i potrošača jer evo ovdje želim pred cijelom hrvatskom javnosti ponoviti mišljenje HZJZ da je u ovim trenucima što je svježiji proizvod, što je manji put dopreme, što je manje posrednika i bolji i manje rizičan. Pa tako bi pozvala sve hrvatske potrošače da kupuju hrvatske proizvode. Ja poštujem vaše mišljenje, želim vas uvjeriti da svaki dan koordiniramo satima sa Nacionalnim stožerom za civilnu zaštitu, no moramo poštivati mišljenje i epidemiolog i nastojati ne ugroziti javnozdravstvene i sigurnosne mjere tako nastojimo činiti, poštujem njihovo znanje, a svaki dan zajedno slažemo protokol kao i upute kako olakšati puteve distribucije našim poljoprivrednim proizvođačima.
Hvala. Predzadnja replika kolega Bilek i nakon njega kolega Madjer. Izvolite kolega Bilek.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice. Evo prije svega Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ove mjere, ove izmjene zakona. Cijenimo sve ovo što radite, iako mislimo da su ove mjere stvarno tek početak ono što je intermeco uvodu u ono što možemo na neki način i nažalost ovu situaciju koja je loša iskoristiti za dobrobit hrvatske poljoprivrede u budućnosti, pa s te strane pohvalno je i što je išla znači ove upute da 60% proizvoda javni naručitelji nabavljaju od domaćih proizvođača. Isto tako kao vašu intenciju vezano za otvaranje zelenih tržnica koje znamo da je otišla iz ministarstva prema stožeru i drago mi je što u odgovoru na moje pitanje jutros gospodin Božinović upravo to i najavio s te strane. Ali zanima me što se tiče interventnog otkupa osim mlijeka, da li je moguće da u robne zalihe RH uđu hrvatski proizvodi sada, da ih napunimo našim hrvatskim proizvodima kako bi naši građani jeli te naše domaće hrvatske proizvode? I ono što je izuzetno bitno da uđemo direktno u financiranje prema hrvatskom poljoprivredniku i kvalitetnije i još bolje proizvedemo naše kvalitetne proizvode.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Dakle što se tiče ovog interventnog otkupa mlijeka kojeg svi kupuju, to nije interventni otkup u smislu provođenja Zakona o strateškim zalihama, to je dodatni angažman Ministarstva poljoprivrede s obzirom da se u ovom vremenu, a to se očekuje do 10.5. očekuju određeni viškovi kao posljedica poremećaja na tržištu mlijeka i mliječnih proizvoda, to ne ide u rezerve. Već je prvi, prva ne znam koji ću izraz upotrijebiti prvi dio takve mjere proveden i mliječnim proizvodima koji su otkupljeni na ovaj način sukladno odluci Vlade na prijedlog Ministarstva poljoprivrede opskrbljeni su svi potrebiti kod dvadesetak posrednika u lancu opskrbe hrane odnosno ovlaštenih donatora. Moram sad priznati da sam zaboravila drugi dio pitanja.
Dobro, kasnije ćete. Posljednja replika kolega Madjer, izvolite.
Poštovana ministrice. Direktno me zanima čl. 46. st. 3. primjerice dug od 15.000 kuna da se mora vratiti u razdoblju od jedne godine, a dug primjerno od 15.001 kune možemo vratiti do tri godine ili još st. 8.isto nije jasan na koje se osnove odnosi vraćanje duga ako ne sa osnove mjere poljoprivredne politike. I još jedan zahtjev koje pitaju sportski ribolovci s obzirom da sportski ribolovci plaćaju članarinu, a sportski ribolov nije sada u mogućnosti da li će se ta članarina prolongirati za narednu godinu.
Hvala. Odgovor izvolite.
Dakle što se tiče st. 3. čl. 146. predloženim izmjenama se omogućuje neovisno o visini duga produženje obročne otplate na rok do tri godine i maksimalno datuma kada je trebalo platiti po odluci. Što se tiče postojanja mogućnosti da dug nastaje za druge i po drugim temeljima ne samo po mjerama poljoprivredne politike, ja sada nisam to detaljno proučila ali doista može nastati. Postoje određene naknade, rješenja koja još uvijek treba plaćati iako smo mi naše poljoprivrednike u protekle dvije godine od velikog niza takvih opterećenja. Na kraju pitanje vezano za sportske ribolovce, o svim sljedećim mjerama odgode ne bih govorila prije trećeg seta mjera Vlade, ali svakako to treba razmotriti.
Hvala. To je to što se tiče replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Imamo prijavljenih 11 klubova i 13 pojedinačnih rasprava. Prvi prijavljeni klub je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i zastupnik Mladen Madjer. Izvolite zastupniče Madjer. Sukladno dogovoru u ime klubova trajanje rasprave u ime kluba zastupnika je 10 minuta. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam sve vladine mjere što se tiče gospodarstva kao što se tiče i ove mjere u poljoprivredi, ali jasno smatram da mogu biti i bolje i nadam se da kao što je ministrica najavila u trećem setu mjera će se još neke mjere i nadovezati. Nažalost u ovoj situaciji koja je snašla Hrvatsku možda možemo neke stvari i učiniti na bolje jer stanju u poljoprivredi nije kriva ova Vlada koje je stanje u poljoprivredi nego i nažalost sve dosadašnje vlade nisu polagale puno važnosti oko stanja u poljoprivredi. Tako je još 2002. godine upozoravali smo kada se donosio Zakon o državnim potporama, upozoravali smo na niz mjera koje će biti negativne što se tiče stanja u poljoprivredi nakon izglasavanja tih mjera u Hrvatsku od 2002. godine uvoz se povećao za 400%, za 400% se povećao uvoz nakon donošenja mjera koje su donesene 2002. g. Znači tu smo predlagali da je potrebna reforma poljoprivrede i da nju treba odlučivati oni koji su direktno uključeni osobe, a ne da se to radi sa mjesta politike. Zatim smo tu upozoravali na poljoprivredno zemljište, na poljoprivredno zemljište koje još ni do danas nije riješeno. Upozoravali smo na mjere potpore koje nisu bile dobre i dok su podjela OPG-a u grupe komercijalne i nekomercijalne. Također, upozoravanjem na taj zakon koji je usvojen, nije donio pozitivne rezultate jer, napominjem, svim tim zakonima kojim smo donesli potporama 2002. nama se uvoz pojačao za 400%. Znamo da smo u 2019. g. uvezi milijardu i 200 milijuna eura za poljoprivrednih proizvoda, da smo što se tiče samog uvoza voća 2008. i 2009. uvezni 180 milijuna američkih dolara voća. Da smo 2019. 212 američkih dolara uvezli voća u Hrvatsku. Pa možda sada, nažalost ovo što nas je zadesilo, možda je sada vrijeme da se te negativnosti poboljšaju i uz novi set mjera koje se nadam da se Vlada i Ministarstvo poljoprivrede donijeti, da će se poboljšati rad u poljoprivredi i sama rad na OPG-ovima. Konkretno, vi ste isto sada najavili oko moratorija plaćanja zakupa i koncesija, mislim da bi bilo dobro da se donese odluka o oslobađanju od plaćanja ili u postotcima da se oslobodi plaćanje zakupa ili koncesija, a ne samo da se znači na 3 mjeseca odgodi i da se stvori moratorij, znači da ide u, da Vlada donese odluku o, da to bude 30 ili 50% potpuno oslobađanje od plaćanja zakupa ili koncesije. Također, u ovim mjerama možda trebalo bi konkretnije obavijestiti poljoprivrednike oko plaćanja rata kredita koje imaju poljoprivrednici. Možda svi se niti ne snalaze na određenim slučajevima pa konkretnije obavijestiti da oni točno znaju kad je odgoda, kolika odgoda jer znamo da oni nemaju primanja mjesečna, da su to primanja godišnja nakon sjetve, nakon berbe, kad ostvaruju prihode i da se oni mogu svoja OPG-ove pripremiti za plaćanje rata. Također sam rekao u više navrata da bi, apeliram na ministarstvo i Vladu da što prije isplate preostali dio poticaja. Znamo da je rok isplate poticaja 30.6. ovu godinu, ali bilo bi dobro da se isplati ovaj preostali dio poticaja kako bi mogli poljoprivrednici završiti poljoprivrednu sjetvu. Također, apeliramo na Vladu i ministarstvo da što prije sazovu sastanak otkupljivača pšenice, ječma i uljane repice jer znamo da nam žetva dolazi u 6. i 7. mj., da se napravi sa njima, da Vlada napravi sa Ministarstvom gospodarstva neki uvid koliko je potrebno za potrebe nas znači državljana RH, stanovnika RH, koliko su potrebe za pšenicom, uljanom repicom i ječmom i da se jednostavno zabrani, ukoliko neće biti dovoljno, da se i zabrani izvoz žitarica jer, ne daj Bože u ovim trenucima da se zatvore granice, pitanje od kud će biti hrana ako smo mi prošlu godinu uvezli za milijardu i 400 milijuna eura poljoprivrednih proizvodna. Znači treba to imati na umu. Također, oko samih propusnica, danas smo govorili u prvom dijelu današnje rasprave oko tih propusnica. Mislim da za poljoprivrednike te propusnice su stvarno dosta i problem jer poljoprivrednici iz jednog mjesta ulaze i imaju zemlju u drugom mjestu i oni sad moraju vaditi propusnice, a oni sami odlaze znači sa traktorom, odlaze na svoju njivu, znači ne prenose, nisu u socijalnom kontaktu sa nikim i mislim da je to preveliko opterećenje za njih. A što se tiče i tržnica isto, danas smo isto u nekoliko navrata rekli oko otvaranja tržnica. Mislim da tržnice nismo smjeli ni zatvoriti kao prvenstveno. Omogućavanje u velikim trgovačkim lancima da prodajemo robu koja nije iz Hrvatske, da u velikim trgovačkim lancima, ne sva roba, ali veći dio robe nije iz Hrvatske, da u velikim trgovačkim lancima je moguće, mogli su organizirati prodaju, a ja sam siguran, uvjeravam vas da je to moguće napraviti i na tržnicama. Da mogu komunalni redari, da mogu Civilni stožer, čak i vatrogasce uključiti i sami OPG-ovi bi se pridržavala tih mjera i moramo omogućiti našim poljoprivrednicima, našim OPG-ovima da mogu svoje proizvode prodati. Ili ukoliko to ne, da se otkupe, znači sav proizvod da otkupi država ili da otkupe veliki trgovački lanci. Ukoliko se radi o razlici u cijeni da trgovački lanci imaju manju cijenu od one koje zahtijevaju naša OPG-i država bi morala tu razliku nadoknaditi našim proizvođačima. Evo to je neki od prijedloga. Znamo da se nalazimo u teškoj situaciji, da nije baš lako i nije ova Vlada kriva za ovo stanje u poljoprivrede, ali ovo su neki prijedlozi pa ja se nadam da u idućem setu mjera moramo biti malo konkretniji, ne smijemo zaboraviti našeg seljaka jer neko je rekao mislim da smo mi nekada u socijalizmu su govorili da boji država bogatog seljaka. A mislim da to nije dobro, da se to ne nastavi sada da se država boji bogatog seljaka jel država bez bogatog seljaka, bez proizvodnje hrane je u velikom problemu nakon što se dogodi ovakva situacija kao što je danas. Hvala.
Hvala. Sljedeći je kolega Ante Pranić Klub zastupnika Nezavisne liste mladih dakle još uvijek smo u raspravi u ime klubova. Izvolite kolega Pranić.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvažena ministrice. Sve je dobro dok u Hrvatskoj ne bude gladnih i poljoprivreda bi definitivno trebala biti zaista jedna od strateških grana gospodarstva, a kralježnica i kičma te poljoprivrede upravo oni mali poljoprivredni gospodarstvenici. I sam dolazim iz kraja u kojem se nalazi 450 aktivnih OPG-ova i zaista poljoprivrednicima nikada nije bilo teže i kada govorimo o spasu poljoprivrede zapamtite da govorimo o spasu ruralnih prostora Hrvatske i spasu hrvatskog sela. Poljoprivrednici ne znaju ni uvjete branja, prije turističke sezone koja je u interesu šire hrvatske javnosti dolazi jedna važnija sezona, to je agrarna sezona. Konkretno na mom području na području grada Zagreba i okolnog sjevera Hrvatske trenutno sada dolazi branje jagoda. Apsolutno nemamo naputke ni naši poljoprivrednici kako da uopće branje naprave sukladno naputcima Nacionalnog stožera. Ugroženi su lanci distribucije, a najviše su suočeni sa problemima radne snage. I sada kada imamo primjer oživjet hrvatsku poljoprivredu normalno da ćemo mi kao klub podržat ove mjere, ali zaista bi volio da u nekom budućem periodu kao resorna ministrica dođete tu pred nas i donesete paket težak milijarde kuna jer sve je dobro dok Hrvatska ne bude gladna, a kada bude gladna vrijeme se neće moći vratiti nazad i onda ćemo možda moći raspravljati što smo mogli, a nismo donijeli jer postoji niz nelogičnosti koje se mogu sagledati u ovom trenutku. Dobro je da imamo digitalne ponude tržnice. Znate mi smo kao grad 2018. dobili za pametnu digitalizaciju baš po pitanju tržnice. Ja se sjećam da sam pojedinim institucijama predlagao takve neke mjere i onda su me svi sa skepsom promatrali, a imamo sada isto problem sa distribucijom tih proizvoda. Pa pozivam s ove pozornice da pokušate urazumit Hrvatsku poštu da kreira posebne pakete za distribuciju poljoprivrednih proizvoda i da ti paketi nemaju da građani ne moraju plaćati naknade kao na sve neke druge robe. Neka iskoristimo lanac distribucije koji trenutno imamo i koji je u vlasništvu RH, to je Hrvatska pošta. Ja bih zaista volio vidjeti set mjera u smanjenju trenutno PDV-a na repromaterijale sa postojeće stope 13% na 5% za sadnice, za sjeme, za gnojivo, za pesticide i druge agrokemijske proizvode, možda će to državu nešto koštati što se tiče smanjena PDV-a ali proizvođačima će biti jeftinije i moći će opstati. Ja se s vama apsolutno slažem po pitanju donošenja strateških dokumenata, ali sada mi trebamo donijeti dokumente doslovno za spas tog jadnog poljoprivrednika, poljoprivrednika koji ne stoji u kući u karanteni, poljoprivrednika koji se znoji na svom polju, poljoprivrednika koji mene zove kao gradonačelnika zove deset puta dnevno sa strahom da neće prodati te poljoprivredne proizvode i ako kiksa jednu još sezonu uopće neće obrađivat njivu i kao takvo moramo promatrati ovaj program i donositi mjere upravo za te ljude da bi opstali na tom području, ostali na tom području. Što se tiče proizvođačkih organizacija, hitno idite u izmjenu Zakona o proizvođačkim organizacijama. Mi danas imamo trgovačke lance koji pozivaju OPG-ove da će otkupiti proizvode, ali što se zapravo tu radi, oni otkupljivaju proizvode putem nekih sestrinskih firmi, putem nekih trgovačkih društava koji otkupljivaju pošto po to, uzmi ili ostavi proizvode od OPG-ova i onda kao takve plasiraju u neke veće trgovačke lance zato što po postojećem zakonu teško se OPG-ovi ujedinjavanju. I normalno da bi trebali iz nacionalnih sredstava osigurati određena sredstva baš prema tim proizvođačkim organizacijama da ih potaknemo u ovom sada krucijalnom bitnom trenutku. Kažem, svaki tjedan i svaka dva tjedna koja se kasni to je manje vremena za spas hrvatske poljoprivrede. Što se tiče distribucijskih centara, pa nije valjda da smo država koja ne može 300 milijuna ili 400 milijuna osigurati da se izgradi desetak distribucijskih centara na regionalnim razinama. Možda to u suštini ekonomski gledano ne bi bilo isplativo, ali sada je vrijeme preživljavanja i bojim se da bez toga će doći do apsolutnog kolapsa malog poljoprivrednika. Distribucija je svima problem, imamo trenutno autocestu, ja sam jučer vozio iz Vrgorca u Zagreb ja mislim da nisam vidio deset automobila na autocesti, pa oslobodimo bar plaćanja cestarine OPG-ove u smislu njihove distribucije, ali ne samo njihove distribucije nego i radne snage koja dolazi do njih, a ne nalazi se na području tog grada ili te općine, a plaćaju normalno taj trošak kroz učešće u samu cestarinu. I kad govorimo o trošku rada, pažljivo sam promatrao što radi Njemačka, što radi Austrija, što radi Francuska po pitanju radne snage u poljoprivredi. Oni su otvorili svoje vlastite portale gdje pozivaju ljude kojim država sufinancira sada kao što i mi sufinanciramo recimo poduzetnicima ugostiteljima gdje jedan konobar sad dobiva ne znam 3.500,00 – 4.000,00 kn i normalno da stoji kući i on se neće javit na poziv poljoprivrednika koji mu nudi još dodatnu volontersku neku naknadu na tu plaću. I što stvaramo mi u ovoj državi, koji paradoksni sistem? Znači da 20, 30, 40 konobara stoji kući sa 4.000,00 kn sufinanciran iz državnog proračuna, a oni jadni poljoprivrednik se bori i ne zna kako će doć do radne snage da uopće može obrat i plasirat po bilo kakvoj cijeni svoje proizvode. Molim vas poduzmite nešto doslovno u slijedećih 15 dana inače prve kulture koje se budu brale doživit će apsolutni kolaps, počevši od jagode, pa svih, svih dalje. Zaista, ako ne dogodi se do jednog suštinskog zaokreta prema poljoprivredi strah me zaista da će naš ruralni prostor RH ostati prazan. Kriza će nestat i prestat, ali kad jednon neki mali poljoprivrednik prestane obrađivat svoju njivu, zapamtite da je slijedeće godine sigurno ili nakon dvi godine sigurno neće ponovo se vratit na nju i normalno d će iselit iz tog područja. Hvala.
Evo sad će mala intervencija, a nakon male intervencije, kolegica Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a, izvolite. Izvolite kolegice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Pred jedno 2-3 mjeseca raspravljali bi u nekom drugom prostoru i raspravljali bi vjerojatno kad je riječ o vašim zakonima i o nekim drugim zakonima. No, sad raspravljamo u doba korone. To je nekakav mali virusić koji je nastao tamo negdje u Kini, činilo nam se da je tamo jako daleko, onda je došao i poharao svijet i postao neman protiv kojeg se borimo na različite načine. g. Trump je mislio da kad taj virusić prođe ocean da će se preplašiti toga što je eto on na čelu SAD i reć tamo ne idem, a na kraju će ispasti da će najveću tragediju očito u ljudskim životima platiti baš SAD. Koronavirus, rezultat toga će biti da ćemo se morati naučiti drugačije živjeti i morat ćemo se i naučiti drugačije odnositi prema gospodarstvu pojedinih država. Već sad živimo drugačije. Mi smo zemlja koja je zemlja Mediterana, mi se volimo rukovat, volimo se grlit, volimo se kad dugo nekog nismo vidjeli, ljubit, mi to više ne činimo. Mi ćemo se, vodimo računa o tome, mi to više ne činimo čak u okviru vlastite obitlji kad nam neko eventualno dođe, imamo distancu. Iz ovog trebamo, ne samo da smo se u ponašanju promijenili i vodimo računa, mi iz ovog trebamo izvući i neke pouke. Poljoprivreda je tema ove zemlje. Poljoprivreda je tema o kojoj svi raspravljamo i raspravljali su i neki bivši sazivi sabora, a raspravljat će i neki drugi. Meni se čini da je došlo vrijeme i zato sam namjerno postavila pitanje resornoj ministrici i teme strategije, čini mi se da je došlo, da je došlo vrijeme neki da nas je ova korona naučila da trebamo imati neku drugu strategiju i nekakve druge stvari. Pri tom mislim na neke, dakle vezano uz strateška opredjeljenja vezano uz poljoprivredu, ali vezano i uz neka postupanja. Sad kad je doba koronom smo se ipak svi u zakonima koje imamo malo podsjetili da su nam zakoni prekruti, da nam zakoni nisu dovoljno fleksibilni, da bi mogli malo biti ne samo maćeha našim građanima nego da bi im mogli izaći i na ruku našim građanima, pa ove izmjene koja je iz oblasti poljoprivrede je nešto što možda nam i nije trebala korona da to tako probamo promislit. Možda smo samo trebali promisliti u kojim okvirima se krećemo. Ja često znam uspoređivati RH sa '68.. Zašto '68.? Mi imamo karte RH iz zraka na veljaču '68.g. i to je jako zgodno uspoređivati sa današnjim kartama. Dakle, sa, danas imate dronove, snimate i kad vidite '68.g. je zemlja bila poljoprivredno obrađena. Kad gledate današnje karte, na puno tih poljoprivrednih oranica koje su tad bile obrađene po onim, po onim poljskim putevima su bili putevi i uz gradove je urbanizirano, a strašno puno zemljišta je obraslo prvo u šikarama, različitim dakle, nisko bilje, pa onda i visoko razdoblje, visoke, visoko dakle, visokostablašice, stvari nisu stare ni 10, ni 20.g., stvari su starije puno više. Da ne kažem da kad se je neko odlučio ne živjeti tamo gdje je mogao i ne živjeti od poljoprivrede, odlučio se u doba industrijalizacije otić u gradove i lošije živjet u gradovima nego što bi živio tamo, dakle stvari nisu od jučer. Ja mislim da nas je ova korona podsjetila da smo mi bili jedna dobra zemlja koja je imala dobru poljoprivredu sukladno vremenu u kojem je bila. Podsjetila nas je na ulogu i važnost države, podsjetila nas je na ulogu i važnost strategije i odnosa prema poljoprivredi odnosa ne samo prema poljoprivredi nego odnose i prema stočarstvu jer nakon što smo prošli Domovinski rat i svatko od nas je barem od nas starijih je mislio da je u svom radnom vijeku je ajde prošao je Domovinski rat pa iza toga neće biti još nekih takvih stvari koje će posljedice biti korone tek ćemo vidjeti. Iza Domovinskog rata nam je veliki problem bio što nismo bili povezani u smislu infrastrukture, pa su nam dalekovodi ostali negdje drugdje, pa smo nismo mogli doći do struje zato što je infrastruktura išla negdje drugdje. Posljedice korone između ostalog će biti da se vratimo i da razmislimo o tome da na turizmu ne možemo samo opstati ali da imamo komparativnu prednost koja govori o tome da možemo razvijati poljoprivredu i sve one industrije koje su vezane uz poljoprivredu. Mi sad to vidimo u malom mjerilu, vidimo da ne rade tržnice, vidimo da se opskrbljujemo u onim trgovina koje rade i u koje dolaze poljoprivredni proizvodi iz izvoza koliko dolaze, a zapravo svi smo svjesni toga da je neusporedivo bolje putem interneta da ti dođe na kućni prag iz nekog OPG-a ili iz više OPG-a jer imaš osjećaj da pomažeš nekom, imaš osjećaj da pomažeš nekom tko živi u istim uvjetima u tvojoj zemlji i kroz tih 100 ili 200 kuna što mu platiš znaš da će on to moći dalje napraviti. Kad naručiš ne znam 2 kg meda od nekog da si pomogao nekom koji taj dan je zaradio neke novce i može ići dalje. O tome trebamo razmišljati. Da mi sami možemo kroz svoje svakodnevno djelovanje pomagati. Ali ono što bi morali razmisliti, ja sam sigurna da je ovo trenutak u kojem je, znate što kažu kompjuteraši kad vam je na kompjuteru vam onako sve nešto vam je loše, isključi, pričekaj i uključi ponovo. Ja mislim da trebamo napraviti dobru analizu i sve ono što smo po putu loše radili, isključiti i probati napraviti bolje i drugačije. Za to će nam trebati jedna dobra strategija poljoprivrede. Strategija u kojem Hrvatska ne smije u svemu onom što može imati ovisiti o uvozu i ovisiti o nekom drugom. Ova kriza koja sad traje relativno kratko, ne traje ona godinama, ona traje relativno kratko je pokazala razmjere štete koju smo napravili u određenim granama svojim ne djelovanjem. Iz jednostavnog razloga jer vam poljoprivreda može biti pokretač puno toga. Ona je pokretač i određene prehrambene industrije, ona je pokretač i svega drugoga. Nama će iz ove krize trebati ozbiljni pokretači. Ti ozbiljni pokretači ne može biti samo turizam na što smo se oslonili pa se je vidjelo, vidjet ćemo opće što će biti ovo ljeto i kako će biti. Daj Bože da sve zajedno prođe i da ovisimo o autoturizmu, ali ono što trebamo voditi računa da slika Hrvatske kad ju slikate sad možete dronom, pogledajte koliko je to prostora koje je poljoprivredno neobrađeno. Hrvatska, dakle najkonzervativnijom metodom ima 5% izgrađenog površine, tih 5% izgrađene površine je sve ono što je izgrađeno, ne samo pod zgradama, nego pod cestama i pod svim ostalima, a ima 50% šuma koje su nastale zato što je i šuma preuzela određene poljoprivredne površine. Dajte da ono što je poljoprivredno stavimo u funkciju, dajte da na temelju toga dalje razvijamo. To je smisao koji moramo izvući iz ove korone, to je smisao gdje mi moramo pokazati da iza toga nećemo sve zaboraviti i živjeti do nekog, do nekog novog trenutka nego zaista voditi računa da nas se ovakvi trenutci više ne ponove odnosno da ih možemo koliko toliko kontrolirat. Pogledajte, dakle Hrvatska je u smislu zdravstva ocjenjena da se najbolje nosi sa korona virusom i bolji od nas je Japan, iza toga je Hrvatska. To vam je tradicija Škole javnog zdravstva „Dr. Andrija Štampar“, to nismo uspjeli uništiti. Ove druge stvari smo uspjeli uništiti. Zato poruka koja treba biti s ove govornice, mi ćemo ove zakone koji naravno uvijek pomažu podržati i dobro je da podržimo, ali poruka koja treba biti uvijek trebamo misliti o danu poslije. Taj dan poslije će doći, za taj dan poslije moramo biti spremni sa nizom mjera koje ćemo kvalitetno upotrijebiti i iskoristiti za razvoj poljoprivrede. Poljoprivreda nije naša mana ona je komparativna prednost na koju smo zaboravili i politikantski uvijek na tome raspravljali. Hvala.
Hvala i vama, molim malu intervenciju, a nakon intervencije, kolega Bulj i kolega Dobrović će podijeliti nastup i izlaganje u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Prvi je kolega Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice ove mjere nisu dovoljne. Mi ćemo podržati, ali u poljoprivredi je poznata. Uvozni lobiji su napravili, to su sve politike dozvolile, hrvatske politike da uvozne lobiji rasture hrvatskog seljaka, hrvatsko selo i hrvatsku poljoprivredu. Hrvatska uvozi priko 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, nikad se više nije dalo novaca za poticaje, a nikad manje se nije proizvodilo. Čak smo se znali i rugati sa pozicija vlasti sa hrvatskim seljakom pa smo znali potpisivati sporazume sa Kinom da ćemo i u Kinu izvoziti mlijeko i mliječne proizvode. Ali je isto tako činjenica da ova je kriza pokazala i razobličila sve loše politike koje su vođene prema hrvatskom selu i hrvatskom seljaku. Bez bogata sela, bez bogatog hrvatskog seljaka nema bogate države i to je bila logika štetočina unutar ministarstava koji su desetljećima uništavali hrvatsko selo, ispraznili Slavoniju, ispraznili Dalmatinsku zagoru, Liku, Gorski kotar. Hrvatska zemlja je, doslovno 2/3 su prazne, imamo 800.000 hektara neobrađenoga zemljišta, imamo zakon ministrice koji smo donijeli prije 2 godine, a od toga nije podijeljeno doslovno vrlo malo, niti 1% 11.000 hektara od 400.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta. Dao sam vam prijedlog vama ministrice u proceduru, vi ga slobodno prepišite, zaustavite to Kozaračko kolo od lokalnih čelnika do župana koji moraju davati suglasnost do ministarstva do svak svakoga štišće i drži ko u Kozaračkom kolu i nikom ne popušta, a ispašta hrvatski seljak. Ja ću vam zapljeskati i dati potporu. Zaorimo hrvatske oranice, dajte zemlju hrvatskom seljaku, dvije trećine Hrvatske su prazne. Nije više vrijeme kada se možemo igrati strategija, nije vrijeme kada možemo imati zatvorene tržnice da hrvatski seljak mora zaoravati, da mora pilati voćke. Maloprije me zove čovjek iz Vrgorca ne zna šta će sa jagodama oni će ih imati 500 tona. Otvorite tržnice, zaorimo njive i privatni i mi naše njive. Kada sam vidio moju ne samo u Slavoniji nego u mojoj Dalmaciji 200.000 hektara je neobrađenoga zemljišta. Zasučimo rukava, uzorimo njive, uključimo lokalnu samoupravu, kupimo sadni materijal sada je vrijeme sadnje i posadimo u zemlju u zaorimo. Zemlja je sloboda. Srljali smo kao guske u magli Stjepan Radić je govorio to predsjednik HSS-a. Ministrice, bit ću na vašoj strani, probudite se iz sna, podijelite zemljište hrvatskom seljaku odmah, danas, a ne da uvozimo tri milijarde eura štetne hrane. Dao sam vam zakon da zabranite prodaju poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim, fizičkim osobama, ako Mađari ne prodaju ne moramo ni mi Hrvati nemamo nikakvu onda obavezu jer Europa nije jednakopravna prema svima nama. Zemlja je bogatstvo, 800.000 hektara poljoprivrednog zemljišta, čistog, ekološkog očuvanog je pod korovom. Znate koje je to bogatstvo, ogromno bogatstvo. Otvorite tržnice, pomozite seljaku, zorimo njive, čelnici lokalne samouprave otkupite sav repromaterijal od krumpira do svega što ima, dajte podijelite seljaku koji želi raditi, uključite mehanizaciju svojih lokalnih tvrtki. Zaorimo zemlju to je ključna poruka ministrice, dajte je seljaku napokon. Zašto radi ministarstvo non stop za uvozne lobije? Još na kraju bi samo rekao prije kolege Slavena Dobrovića da me žalosti kada me čovjek zove iz Sinjskog polja u 21.stoljeću da nemaju navodnjavanja, da imaju neki priručni kanali gdje neće da puštaju vodu. Na kraju bi samo poželio ministrici da napokon podijeli hrvatskom seljaku poljoprivredno zemljište da se zaore i da kupujemo domaće, isključivo i samo hrvatske proizvode. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Još jednom pozdravljam ministricu. Dakle, što bi poljoprivreda trebala biti za jednu samostalnu i suverenu zemlju? Definitivno resor od strategijske važnosti jer je hrana temeljni resurs, dakle uz vodu, zrak i ustvari je preduvjet opstanka. Tako je to u svako doba, a ovo prividno obilje u kojem živimo ili barem smo živjeli, ne bi smjelo pomutiti tu istinu, pogotovo u očima i viziji ljudi koji vode našu državu jer u krizno doba kako je upravo počelo činjenica da smo nedostatni po pitanju hrane, postaje i temeljno sigurnosno pitanje. U krizi ovo slobodno tržište koje je gotovo svetinja znamo da ne funkcionira, pada u vodu čim zaškripi oko namirivanja potreba onih koji nama prodaju tu robu jer pitanje odnosno odnos ponude i potražnje je sjajan samo regulirajući odnos na tržištu koje ima vrlo nezgodne efekte kada neke robe nestaje ili je nema uopće. Prema službenom državnom izvješću znamo da su podaci o samodostatnosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda vrlo loši, dakle meso, mlijeko, povrće i voće su oko polovice ili ispod polovice samodostatnosti. Samo žitarice i uljarice se proizvode iznad potreba, naravno izvoze kao viškovi, sirovine, a prerađevine uvozimo tako da npr. uljarice imamo 270% samodostatnosti dok ulje kao prehrambeni proizvod 60%. Kruna porazne statistike je vanjskotrgovinska bilanca po pitanju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, već je to više puta ovdje naglašeno, dakle milijardu i 200 milijuna eura je razlika minusa, to je uvoz ne pokriven s izvozom. I očito se ovdje radi o dugogodišnjim problemima u resorima koji unatoč lošim trendovima godinama krivo bivaju adresirani, ulaganja se povećavaju, proizvodnja raste. Recimo troškovi javnih službi u poljoprivredi su razdoblju od 2004. do 2017. narasli 4 puta, a znamo da je proizvodnja opala. Dakle, svega ovdje ima, neracionalnosti, rastrošnosti, pogodovanja, sukoba interesa, klijentelizma itd. I šta mi u odnosu na ovo stanje koje su današnje intervencije? Imamo zakon krizni koji naravno treba adresirati novonastala, novonastala pitanja. Imamo tri članka koja se praktički odnose isključivo na pitanja plaćanja određenih dugova i obveza. Suštinskih, naravno to treba podržati i mi smo to i podržali. Međutim, to je u redu samo ako slijede neke suštinske mjere one koje bi mogle u kratko vrijeme promijeniti katastrofalno stanje sa, sa samodostatnošću poljoprivrednih proizvoda. Šta je sa poljoprivrednim zemljištem? Zar ga ne bi bilo potrebno hitno staviti u funkciju? Treba li načiniti reviziju zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta, inzistiranje je na proizvodnji? Podijelite neiskorištenu zemlju odmah i to bez naknade ionako ovima koji je godinama drže bez prave proizvodnje opet odgađate ili smanjujete obveze. Jeste li detektirali posebno ugrožene točke, stočarstvo, mljekarstvo? Imaju li stočari prednosti kod zakupa državnog zemljišta ili zemlju dobivaju uvoznici životinja i bez prave proizvodnje ubiru poticaje? Zašto se hitno ne uvedu poticaji za ostavljanje svakog ženskog teleta na gospodarstvu? Kanite li uhvatiti se revizije politike poticaja i vezati je uz proizvodnju, a ne površine? Olakšajte poljoprivrednicima život i smanjite neizvjesnost odmah, isplatite im poticaje u kratkom roku i u cijelosti. Prati li inspekcija iznenadne i ničim opravdane skokove u cijeni repromaterijala i rezervnih dijelova, nedostatak sustavnog nadzora i ovdje omogućuje spekulativne skokove cijena, spriječite to. Puno je mogućih mjera za ova krizna vremena. Kod nas je sve [[Upadica: Hvala]] i sukno i škare i mislim da možemo napraviti puno više ako se uhvatimo sustavnih promjena na, u resoru. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Šta miriše ova govornica. Poštovani dopredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Pitanje je svih pitanja je hoćemo li sutra imati što jesti, to je ono pitanje koje ljudi postavljaju oduvijek. To je ključno pitanje jer čovjek oduvijek je njegova primarna djelatnost bila potraga za hranom, pa zato i djelatnosti dijelimo na primarne, sekundarne i tercijarne. U ove primarne djelatnosti spadaju upravo poljoprivreda, stočarstvo, ratarstvo, bilo kakva, znači ili ekstenzivni ili intenzivni uzgoj stoke, sve to spada u primarne djelatnosti. RH je nažalost odavno zaboravila što je primarno, što sekundarno, što tercijarno, pa smo mi zapravo sve prebacili u kvartarno, pa smo ljude počeli zapošljavat isključivo tamo gdje ih plaća država, u kvartarni sektor. Znači, pod ingerencijom odnosno ono što se plaća iz državnog proračuna i to je veliki problem. A onda smo rekli u jednom trenutku mi smo zemlja slobodnog tržišta, okrenuli smo se tržištu i rekli mi smo dio EU, jednog globalnog svijeta i mi ćemo lijepo funkcionirati isključivo kroz tu zajedničku jednu asocijaciju država i zaboravili smo vlastitu proizvodnju. Sve ono što nam nedostaje kupit ćemo, a o svome nećemo skrbiti. Ma nije sve tako crno, al ima puno, puno crnih rupa. Zapravo ja ću reći mene je iznenadio podatak da imamo viškova proizvoda poljoprivrednih. Evo npr. kod mlijeka imamo veliki problem, kolko smo rekli, milijun litara, sad to je, mislim mjesečna bila brojka koja je izašla, pa evo ga, ministrica, evo možda kasnije ćete obrazložiti da se ne radi o viškovima. Dakle, negdje imamo višak, negdje imamo manjak, ali imamo, imamo jedan problem veliki, a to je što danas onaj koji proizvede poljoprivredni proizvod u RH nema ga gdje plasirati. Hrvatski suverenisti su prvi istaknuli problem zatvaranja tržnica u RH, prvi smo istaknuli. Evo, sad ne bi htio reć jel to bilo prije 15 dana, al ajmo reći prije 15-tak dana smo o tome govorili, čim su nas kontaktirali uzgajivači poljoprivrednih proizvoda Grada Zagreba, koji su ostali šokirani, zelena tržnica je zatvorena, a hladnjača radi. Znam da ministrica vodi računa o ovome, ali ipak još uvijek nije tržnica otvorena. Evo sad čitam upravo „Večernji list“ je objavio da je ministar Božinović najavio, možda već sutra, odluku o otvaranju tržnica. Znači 15-tak dana ili već koliko, 20 dana imamo zatvorene tržnice i sad će se nakon 20 dana tržnice otvoriti, ali znači da je to bila kriva odluka. Ja znam da će se otvorit tržnice jer to je jedino logično jer transmisija virusa je puno vjerojatnija u zatvorenim prostorima, u trgovačkim centrima ili u onim zatvorenim objektima u samim tržnicama, nego što je transmisija moguća na otvorenome, pa je i sam ministar preporučio izađite van i malo prošetajte, otiđite na zrak, ali držite socijalnu distancu. Pa se te tržnice mogu organizirati da bude 3, 4, 5 metara razmaka između štandova, između prodavača i kupaca i to bi moglo funkcionirati odnosno funkcionirat će. Tako da danas bez obzira što se uložio trud da se, da ovi veliki trgovački lanci otkupljuju hrvatske proizvode ipak, ono što je stvarno činjenica, stvarno je činjenica bez obzira na trud i ministarstva, da je velika većina proizvoda ipak uvozna, šleperi dolaze u konvojima, idu u hladnjaču i ti proizvodi idu u trgovačke centre jer je u trgovačkim centrima puno jednostavnije kupiti sve odjednom od jednog dobavljača nego tražiti sada negdje neke male dobavljače kad njima zapravo trebaju stotine tona, a to je trebalo se sve odrađivati na zelenoj tržnici gdje su postojali nakupci koji su to okrupnjavali i plasirali dalje prema trgovačkim lancima. Dakle, evo ako je to istina i ako će se stvarno tržnice nakon evo 20-tak dana zatvaranja, otvoriti, ja pozdravljam tu mjeru, a ako nije istina, ako se evo ga i ministrica i ministar Božinović itd., odluči ipak prolongirat ovu mjeru smatram da to nije dobro. Omogućimo svim proizvođačima hrvatskih poljoprivrednih proizvoda da na najsigurniji mogući način prodaju svoje proizvode, a najsigurnije je na tržnici, na otvorenom naravno uz nekakve mjere socijalne distance. Ja bi ovdje čisto dao jedan komentar koji je jasan svaki grad, svaka lokalna samouprava ima stotine i stotine desetke komunalnih redara koji sada uglavnom ne rade ništa, uglavnom su kući, dobijaju eto lokalne samouprave im daju novac, pa pošaljite te ljude neka stoje na tržnicama, neka prave red, neka prave red neka kontroliraju i siguran sam da će to funkcionirati. Još jednu stvar da ne zaboravim, isti je problem i sa ribolovom odnosno sa ribarnicama. Ribarnice su zatvoreni objekti na tržnicama, ali oni ne rade. Ne rade osim ako nisu danas proradile, znači do jučer radile nisu, konkretno Šibenik, Zadar, Split ne rade, jel u Zagrebu radila, ja mislim da nije radila i ono što se događa sada, ljudi se snalaze. Evo, konkretno u Šibeniku, ne samo u Šibeniku nego u svim priobalnim gradovima, ljudi znaju gdje će doći koča, pa se onda okupi 50 ljudi, pa kupuju ribu i onda su u socijalnom kontaktu tijesnome i onda policija rastjeruje ljude. Umjesto da se ljudima omogući da se kupuje riba na jedan uobičajen način na ribarnici i mislim da je to najjednostavnije i najbolje. Dakle, sve jasno o čemu se radi, situacija takva da trebamo se čuvati virusa, ali ajmo onda ipak pokušati da gospodarstvo koliko toliko funkcionira, jel ne funkcionira sada uopće ili gotovo uopće ne funkcionira i otvoriti ovo. Samo moram još jednu malu digresijicu, ako mogu raditi, a nisam protiv toga, gradilišta, pa zgrade se zgrade, znači građevina radi, ako mogu raditi trgovački centri npr. koji prodaju građevinski materijal, sad niti jedno ime ne kažem, nisam ni protiv toga, e onda smatram da može raditi i tržnica. Sad ću napraviti jednu malu poveznicu koja nije vezana uz ovaj zakon, ali reći ću da ako od nas ovdje u ovoj prostoriji može biti skoro 40 sa jednom socijalnom distancom, smatram da se takva mjera mogla uvesti na primjerima svete mise i da se moglo omogućiti i, ovo je i poruka i biskupima, a i Vladi da se na ovaj način sa 2-3 metra udaljenosti mogu održavati i svete mise, nije tema zakona, znači može se kad se hoće.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Križanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice, kolegice i kolege, Zakon o poljoprivredni krovni je zakon poljoprivredne proizvodnje svake zemlje. On bi trebao proizaći iz smjernica zajedničke politike EU, a glavni akt za njegovu izradu je Nacionalna strategija poljoprivrede i ruralnog razvoja. S obzirom da u strategiji poljoprivrede i ruralnog razvoja govorimo godinama, a još uvijek je nemamo, ali evo na, pohvaljujem ministricu ona je sad u izradi, apeliram na ministarstvo da se ona čim prije izradi, da o njoj kao cjelovitom dokumentu možemo ovdje raspraviti u Hrvatskom saboru, onoj našoj zgradi i donijeti ju. Naime, znamo da stočarstvo čini 38% poljoprivredne proizvodnje, a za poljoprivredu volimo reći da je strateška grana gospodarstva. Sigurno je da bi u toj strategiji trebalo obraditi potrebe i količine bilance određenih poljoprivrednih proizvoda kao i regulatorne mehanizme u situacijama koje drastično skaču od normalnog kao što je ova sada. Kao i smjer u kojem se želimo kretati. Naravno da to tako rade zemlje u okruženju tzv. regulatornim tijelima interveniraju u datom momentu, ali i pametne zemlje vode brigu o samodostatnosti osnovnih poljoprivrednih proizvoda. To bi nam trebao biti argument u pregovorima za zajedničku poljoprivrednu politiku od 2021. – 2027., ali i imperativ za spašavanje poljoprivrede u ovoj nikad viđenoj krizi. Tako primjerice upravo zbog zaštite svoje poljoprivredne proizvodnje, susjedne zemlje Srbija koje nisu članice EU donose …/nerazumljivo/… svinjskog i junećeg mesa da im se ne poremeti tržište kad ga imaju previše, druge pak članice EU, Austrija to rješava neslužbeno tjednom regulacijom tržišta i potreba za uvozom od strane njihove agencije koja prati tržište. Tko nam to sada u ovoj situaciji, u krizi brani? Nitko. Stočarska proizvodnja je posebno osjetljiva, ona ima dodanu vrijednost i nju treba posebno njegovati jer je ona multiplikator puta 5 od nje živi i ratar i prehrambena industrija i klaoničari i prijevoznici i graditeljstvo, ali je ona nažalost sve slabija. Nivelaciju rješavanja ovakvih anomalija unutar sektora u jednoj zemlji trebalo bi predvidjeti i rješavati već narečena strategija poljoprivredne proizvodnje, a ne da nam se događa da iz jedne godine u godine sijemo pšenicu, s druge kukuruz ili slično, ovisno o tome kakav je cijena. Uz strategiju izuzetno je važno osigurati nacionalna sredstva za povlačenje pune omotnice sredstava iz EU za programsko razdoblje 2021. – 2027., bez toga Zakon o poljoprivredi, a i ove izmjene zakona neće zaživjeti. Naročito pak veliki doprinos i pomoć ovom sektoru bilo je donošenje Zakona o PDV-u, kojim se znatno olakšalo poslovanje poljoprivrednicima zbog međustope od 13%. Naravno zalagao sam se i za manje, za veće smanjenje kao što ima to naše okruženje time bi krajnjem proizvođaču, potrošaču proizvod bio dostupniji, a proizvođačima osigurana likvidnost. Još je veći doprinos likvidnosti poljoprivredne proizvodnje ova najnovija odluka o plaćanju PDV-a po naplaćenoj fakturi. To je bilo do sada. Međutim, sada se nalazimo u ratnom stanju sa korona virusom i sada više ništa nije isto. Malim poljoprivrednicima zatvorene su tržnice kao što smo već čuli, a ukupnom stočarskom poljoprivrednom sektoru drastično je poremećeno tržište. Ne samo unutarnje intertrade, je intertrade i EU, ali pogotovo mislim na EU. Težim prekograničnim protokom dobara otvara se put špekulantima i velikim igračima, trgovačkim lancima i velikim klaoničarima da love u mutnom i tiskaju i to se događa zadnjih 3 tjedna, ministrica da znate događa se da cijena poljoprivrednih i stočarskih proizvoda se tiskaju dolje, čak nema niti u zadnje vrijeme se ne kupuje stoka. Događa se da na policama trgovačkih centara se nalazi strana roba iz zaraženih područja, a kvalitetni hrvatski proizvodi ostali su u plastenicima i staklenicima zbog poremećenog tržišta, a posebno tu mislim na povrćarstvo i cvjećarstvo. Ništa bolja situacija nije niti u stočarstvu gdje je i onako otežana situacija prodaja krupne stoke zbog poremećaja na istočnim tržištima za male proizvođače je ovo otežano kretanja dodatno uzrokovalo s plasmanom stoke. Zato se događa da već davno prije smrznuta roga izvana ulazi u RH dok naša stoji u stajama ne prodana pri čemu mislim na stoku. Također piletine iz Mađarske pod imenom „Koko“, domaće pile GMO free ulazi u RH i time zauzima mjesto na polici i ruši domaću peradarsku proizvodnju, a da to pile niti je domaće, niti je GMO, a još se koristi brend „Koko“, tu sam dobio prijavu pogledajte svi, dakle mi imamo „Koku“ koja proizvodi domaće pile koje GMO free, a tu se iz Mađarske prodaje nama GMO free u Hrvatskoj. Jedna od daljnjih mjera zaštite domaće proizvodnje i obrane od korona virusa trebalo bi biti po meni ministrice karantena od 14 dana za uvozne proizvode, tako bi se povećala potražnja za domaćom robom i mi bi svoj problem elegantno riješili. Bude li trebalo uvesti interventni otkup napravimo i to, tko nam brani tako rade svi drugi. Nakon 14 dana svježe uvozno meso više neće biti svježe, kupovat ćemo domaće. Siguran sam da će neke mjere iz ovog seta, primjerice Zakon o javnoj nabavi kod koje prednosti imaju domaći proizvodi snažno pomaže domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji. Ali ne samo da tu treba biti naputak nego treba biti naredba svima policiji, vojsci, bolnicama svim državnim ustanovama, ali i svim onim ugostiteljima kojima smo skinuli PDV da sada u ovoj krizi kupuju isključivo domaću hranu na svojim tenderima. Također je izuzetno važna i brza i potpuna isplata svih poticaja kao i mjera ruralnog razvoja za koja treba maksimalno hitno olakšati isplatu sredstava zbog likvidnosti u poljoprivrednom sektoru. Kada govorimo o Zakonu o poljoprivredi njime se određuje poljoprivreda kao strateška grana gospodarstva u RH. Nadalje, podjela mjera poljoprivredne politike na mjere tzv. Prvog stupa izravna plaćanja i drugog stupa ruralnog razvoja. Propisuje se obveza upisa u upisnik poljoprivrednika za izravne potpore u koje spadaju potpore za iznimno osjetljive sektore u poljoprivredi. Do sada su to bili maslinovo ulje, duhan, mliječne krave i rasplodne krmače. Želim reći da se dobro pomaže sektoru maslinovog ulja i duhana, nešto slabije sektoru mliječnih krava dok se potpore za rasplodne krmače od pretprošle godine do tada je ona bila 530 kuna, sada svode na Deminimis potpore koje nešto znače malim proizvođačima, a srednjim i velikim ništa. Sve pametne zemlje to rješavaju na način da nešto javno, nešto skriveno subvencioniraju krmaču sa 300 eura po krmači i to sam govorio za ovom govornicom već nekoliko puta i onda mi Hrvati subvencioniramo bogatom irskom seljaku svaku krmaču za remont godišnje. Snažno potiču izgradnju reprocentara to nam je prilika sada u ovom momentu da pametnom politikom ulaganja u reprocentre vrlo brzo već za godinu dana dignemo proizvodnju na duplo. Subvencionirati proizvodnju 40.000 krmača i mi sljedeće godine već imamo milijun odojaka, to je duplo više nego sada. Dobro je što smo počeli koristiti od prošle godine mjere za dobrobit životinja i to je nešto što treba pohvaliti jer to nismo radili dugo. Vezano uz novonastalu situaciju pandemije korona virusa Ministarstvo poljoprivrede donijeli su već drugi set mjera za ublažavanja posljedica pandemije i pomoć gospodarstvu pa tako i poljoprivredi. O nekim mjerama sam već ranije govorio. Ministarstvo poljoprivrede u okviru svojih nadležnosti provodi dodatne napore za nesmetano funkcioniranje poljoprivredne stočarske proizvodnje jer je ono od presudne važnosti za prehranu nacije. Napominjem da se sada više nego ikad potvrđuje ona moja nebrojeno puta izgovorena rečenica da jedino poljoprivreda ne može biti na tržištu nego je ona strateška grana gospodarstva i da je samodostatnost i sigurnost domaće poljoprivredne proizvodnje strateški interes RH. Zato pozdravljam i ove izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi koje će klub HDZ-a podržati. Zahvaljujem i Vladi premijera Plenkovića i resornoj ministrici na urgentnom donošenju mjera koje će olakšati stanovništvu ovu tešku epidemiju korona virusom, ali itekako pomoći gospodarstvu i hrvatskoj poljoprivredi u prevladavanju ekonomske krize koja će biti sigurna za našega života nezapamćena. Ministrice, ratno je stanje, ratno je stanje svi ćemo stati iza vas u donošenju svih, ali svih urgentnih najrigoroznijih mogućih mjera da spasite domaću poljoprivredu. Sada je prilika osigurati hrvatskom stanovništvu da jede zdravu domaću hranu, ali i zaštiti našu poljoprivrednu proizvodnju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Alen Prelec. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Evo kako je kolega Križanić završio tako ću ja ustvari počet. Klub SDP-a će biti za ovaj zakon i mislim da u ovim teškim vremenima trebamo glave skupa i podržati sve ono što smatramo da će biti bolje, bolje za hrvatske građane, bolje za poljoprivredu. A sada da li će biti bolje za poljoprivredu? Činjenica da očito nam treba kriza da bi se osvijestili, ja to kažem iz vlastitog iskustva, a živim evo u blizini Zagreba, ali je ja bih rekao seoska sredina i vidim da ljudi su se evo sada ovih ja bih rekao tri tjedna koliko stvarno imamo nekako smanjeno kretanje da su ljudi krenuli obrađivati zemlju više nego ikad do sada. Ja bih pitao dal nam je trebalo stvarno kriza da bi se malo osvijestili, da bi se pokrenuli, da li je to strah da neće moći kupiti nešto u trgovačkim centrima ili na placu ili je to strah zato da će plaćati skuplje proizvode, ne znam, ali nadam se da će nas ovo sve skupa potaknuti da malo više se okrenemo poljoprivredi, zemlji onoj koju imamo, ona koja je u velikoj, velikom broju neobrađena. A kad govorimo o neobrađenoj zemlji onda je stvarno ima i previše. Ja ću reć većinom je to privatnih vlasnika, ali ima i državne zemlje koja je neobrađena. Volio bi kad evo i poslije ove krize, rekli da je dobro došla jer se u poljoprivredni nešto pokrenulo jer smo počeli brinuti o domaćoj proizvodnji, o tome da su se ljudi primili poljoprivrede, barem u okućnici i u blizini, e pa o tom po tom. Vidjet ćemo da li je to tako. Ali volio bi kad bi i stvarnom poljoprivredniku koji živi od toga bilo malo bolje i malo lakše. A ja ću sad pročitati ili citirati premijera i ministra Marića koji su govorili ovako, veli, nositeljima javnih nabava preporučit će se pak da u okviru svojih javnih nabava prednost daju domaćim poljoprivrednim proizvođačima, pogotovo u sektorima zdravstva, vojske i policije. To je jedno od ekstremno jakih protekcionističkih mjera kojim se štiti domaća poljoprivredna proizvodnja koji je posebno u intervjuu „Nove TV“ branio ministar financija Zdravko Marić, a govorio je o tome i premijer, ta mjera ne bi prošla bez packe Europske komisije u neka druga vremena, ali u doba korone vjerojatno ćemo dobiti zeleno svjetlo. A ja bi sad reko, dal nam stvarno treba korona da bi mi se pokrenuli? Da li ćemo dobit packe od Europske komisije, pa ak su samo packe ja odmah pristajem na packe da nam bude poljoprivreda bolja. Dal stvarno nam treba nevolja da bi stavili glave skupa i da bi nešto pokrenuli? Ovo nije kritika sadašnje ministrica, ovo nije kritika ni prošlog ministra, nego svih ministara do sada. Jel do sada za poljoprivredu nismo napravili puno, neću reći ništa, nismo napravili puno. Sa svakim novim ministrom imamo nove mjere, imamo novi polet, optimizam, a poljoprivredniku nije bolje. To možete pitat svakog poljoprivrednika koji živi od toga, uz ekstremne, ja bi reko uvjete, vremenske uvjete koje su nedaće, u kojim da stvaraju. A onda i ova politika gotovo da ništa značajno nije u zadnje vrijeme učinila za njih, od brige o poljoprivrednom zemljištu, o državnom poljoprivrednom zemljištu kojeg mijenjamo već 15 puta, 15-16 puta smo Zakon o poljoprivrednom zemljištu mijenjali, do svega onoga što je, evo ga, napravila hrvatska Vlada ili bilo koji ministar do sada. Nije dovoljno i moramo se pokrenut. Ja bi samo i spomenuo da evo u zadnjih 4-5.g. koliko je ove Vlade nismo značajno ništa napravili vezano uz poljoprivredu. Velim, ono što sam spomenuo već i bivši ministar Tolušić koji je govorio, donio je i novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, nismo nove hektare poljoprivrednog zemljišta stavili u funkciju. Nismo. Premijer se uvijek hvali kako imamo rast od 2,9%, BDP je 2,9% rasta. Znate koliko poljoprivreda doprinosi tome? -1%. Poljoprivreda ne doprinosi BDP-u nego je smanjuje. Žalosno je to da evo mi u 2019.g. kolko je bila zadnji statistički podaci, imamo sve manje proizvodnje svinjetine odnosno za domaće potrebe imamo svega 35% svinjetine proizvodimo, proizvodimo svega 30% teletine, mlijeka 50%, ministrice ćete mi zamjeriti ako sam možda malo pogriješio, nisam sigurno puno. Nažalost to se događa evo ovdje kod nas. A premijer kaže da ćemo ubuduće proizvoditi 60% za svoje potrebe. Ne znam kako. Kako ćemo od ovog skoka 35-40 eventualno 50% skočiti na 60%? Ja bi volio da su to riječi koje su ozbiljne, koje će se dogoditi, ali iskreno rečeno, u ovom svemu skupa nisam optimista. Nisam optimista i za mnoge neke druge stvari. Evo, da, premijer je rekao 60% poljoprivredne proizvodnje bi trebalo biti naručeno iz hrvatske proizvodnje i prerade, ali tih 60% mi čini se, kao i onih od bivšeg ministra Tolušića koji je rekao da ćemo mlijeko izvoziti u Kinu. Evo, to su, to su ovaj izjave koje bi ja reko u ovom trenutku su malo neozbiljne. Ono što treba hitno napraviti za poljoprivrednike, treba im omotnicu povećati na 100% potpore. Mi imamo danas 80% im pomažemo s time da i tih 80% kasni. To je nešto što je vapaj svakodnevno poljoprivrednika i dajem ovdje potporu, ne znam ko je od kolega govorio da jučer nije bilo poljoprivredne emisije, upravo o takvim stvarima bi sad trebalo još više govoriti. Pitat poljoprivrednike kako u ovim teškim vremenima im pomoći, kako u ovim teškim vremenima da proizvode dostatno za sve naše potrebe. Nažalost, ove godine vjerojatno nećemo od turizma imati ništa ili vrlo malo, pa je teško spojiti ovu plavu i zelenu RH, a možemo spojiti ovu plavu i plavu ili zelenu i zelenu da u našim opskrbnim centrima imamo hrvatske proizvode, a ne da prodajemo proizvode koji su iz uvoza. Kolega Križanić je bio malo duhovit, pa je rekao da ćemo malo ih ostaviti na granici. Pa vjerojatno ni Europska komisija to ne bi dozvolila, ali ajmo napraviti. Činjenica da Mađarska radi mnoge stvari, mnoge stvari koje Europskoj komisiji ne odgovara. Ali je, ali štiti svoje poljoprivrednike, štiti svoje gospodarstvo i štiti sve ono što u stvari Mađari rade, neka ih komisija kritizira. Ja bi odmah pristao da nas komisija kritizira, da nam daje packe, al da mi imamo svaki dan sve više i više poljoprivrednih proizvođača da svakodnevno imamo sve više i više onih kojima se to isplati, a nažalost to nije tako. Ja ću spomenuti sada i neke mjere koje SDP predlagao već prije mjesec, dva, to je bilo da se otvore tržnice, danas nismo otvorili tržnice i ovo malo što hrvatski proizvođač proizvede nema gdje plasirati. Veliki opskrbni centri uglavnom ne preferiraju hrvatskog proizvođača zato potrebno je tržnice otvoriti, jasno uz određene mjere opreza, ali hrvatski poljoprivrednik mora imati gdje plasirati svoje proizvode, a to nisu opskrbni centri. Dalje, smanjiti PDV na poljoprivredni repromaterijal na 5%, dalje, odmah osigurati normalnu dostupnost servisne mreže, naime mi se sada nalazimo u vrijeme sjetve. Ako naši poljoprivredni proizvođači ne mogu nabaviti svoje dijelove neće biti ništa od sjetve, to je sve hitno. Hitno uspostaviti u slučaju da ne možemo tržnice, hitno uspostaviti tzv. kratke opskrbne lance jer su tržnice u ovom trenutku zatvorene. Neke takve mjere su već neki i poduzeli, neki gradovi su produktivni, neki inovativni i stavljaju online tržnice. Ja sam bio na jednoj online tržnici da sada ne propagiram taj grad jednog mog kolege i to je ustvari jako dobro. Mislim da će se poljoprivrednici morati nać u situaciji da si sami pomognu ili ćemo im svi zajedno pomoći, ali ne zakonom ovaj koji je danas ovdje nego uz pravu strategiju hrvatske poljoprivrede uz razmišljanje da doista svakim danom imamo sve više i više poljoprivrednika. Moje mišljenje je da je hrana biznis budućnosti, ali pod ovim uvjetima ne. Pokrenimo se. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Lovrinović i poštovana zastupnica Sabolek. Najprije poštovani zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo ministrice. Posebno pozdravljam vas dragi građani. Stalno me pitate na facebooku zašto ja ovdje govorim kada nekoliko ljudi sjedi kao prvo ovdje su ograničenja, pa drugo pa niste vi mene izabrali da držim predavanje zastupnicima dragi građani, pa oni su ovdje samo da kada dođe odglasaju šta treba i odu kući. Ovdje sam došao zbog vas da kažem ono što vi mislite, a nemate priliku reć ili ne smijete. Ako igdje postoji mogućnost da Hrvatska uzleti, ako i u čemu postoji u ovoj situaciji zaraze korona virusa i prijeteće recesije to je poljoprivreda. Zašto? Jer se već za godinu dana, znači to je stvaranje BDP-a dodane vrijednosti brže nego u drugim segmentima, sektorima i tu se zaista može puno napraviti. Međutim, za to je potrebno pokrenuti sustav, prije svega financiranja, drugo, a ustvari na prvom mjestu prije financiranja garantiranja otkupa. Ja sam dijete sa sela, dragi građani, a i puno hodam po Hrvatskoj, evo sada privremeno boravim kod Sv. Ivana Zeline pa s ljudima tamo pričam, družim se ljudi mi svašta govore, vidim i tamo to je mali grad i tamo zatvorena tržnica. Pa ljudi jeste vi normalni? Puštate trgovačke centre da ljudi bauljaju tamo diraju rukama, prevrću povrće, voće koje je došlo iz najvećeg žarišta krize većinom iz Italije i tu nema problema. A tamo štandovi, tezge kako bi mogli reći, ko da je atomska pala nigdje nikoga, evo ovdje na Kvatriću čisti asfalt. I gurate ljude u trgovačke centre s maskama u zatvoreni prostor gdje su prilično idealni uvjeti za širenje, a otvorenom gdje treba zelena tržnica nema nigdje. Prije tri tjedna sam u Saboru to zaista prvi tražio, drago mi je da podržavaju sada skoro svi saborski zastupnici i dajte to sutra otvorite. Pa ne možete s jedne strane, kakav Zakon o poljoprivredi, kakva zalaganja, s jedne strane Zakon o poljoprivredi, s druge strane ne dajte im prodavat, tjerate ih na digitalno, znači da preko Interneta prodaju. Pa nemojte se igrat. Otkupite sve viškove poljoprivrednih proizvoda. Zašto? Dajte ljudima odmah isplatite što prodaju. Zašto? Da mogu posijati, obraditi poslije požet, to je prava politika. I ja sada maloprije slušam kad slušam gospodina kolegu Križanića koji je član HDZ-a vladajuće čisto se sažalim i mislim iz koje je stranke ovaj čovjek jadikuje, kuka, predlaže ko da ga niko ne sluša u njegovoj vlasti. Pa ja vas podržavam u ovim prijedlozima. Znate šta mi se sviđa kod vas? Kada ste rekli uvozne proizvode meso u karantenu 14 dana. Zašto? Onda se neće moći prodavati kao ovo naše svježe. Bravo kolega Križaniću, vidite meni nije problem jednog HDZ-ovca podržati ako ima pametan prijedlog. Ali budalaštine ne volim, idiote ne volim slušam razumijete koji ovdje kradu Bogu i narodu vrijeme. Jer ako je nekome stalo samo da mlati slamu ovdje onda treba zatvoriti ovu firmu odmah. Dakle, da se vratim, koje su mjere koje predlažu stručnjaci stranke Promijenimo Hrvatsku, prvo, zajamčiti otkup svega, međutim da biste zajamčili otkup trebati imati što? Skladišta, silose za žitarice, trebate imati hladnjače, trebate imati sušare. Evo u to ulažite, trebaju nam investicije ljudi to je važno. Drugo, financirajte, dajte povoljne uvjete za sjetvu, za žetvu, za sve ove uvjete koji su tu, otkupite sve što postoji sad. Pa nema bolje preventive zarazama za dizanje imuniteta jest zdrava domaća hrana, pa ja vidim ljudi moj susjed Štef jučer kopa gore vrt pravi, ljudi su počeli više proizvoditi. Ma ljudi ja vam govorim s ove govornice kao ekonomist, trebat će problem jest hrane, posebno zdrave hrane. Najbolje se štiti zdravlje i imunitet zdravom hranom, zdravim zrakom, zdravom vodom, vratimo se elementarnoj seoskoj logici koju ja uvijek cijenim. I da zaključim, bez velikih priča, mogao bih o tome puno pričat. Dakle, zajamčite otkup, otvorite zelene tržnice, dajte jeftine izvore, a ovo što samo prolongirate samo za otplatu to nisu posebne mjere, to može svak napravit. Prema tome, napravite državničke mjere i odluke. Hvala.
Sad će nastavit poštovana zastupnica Sabolek. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani ovih dana pozvani smo služiti susjedima tako što ćemo ostati kod kuće. Mnogo je stvari koje su izvan naše kontrole i još uvijek je nepoznato koliko i kako ćemo se suočavati s ovom krizom, ali možemo se usredotočiti i biti vjerni zadacima koji su pred nama. Za poljoprivrednike naš se poziv nije promijenio. Mi se zalažemo za to da se … /nerazumljivo/… dižemo kako bismo birali hranu o kojoj svi ovisimo. Međutim, to poljoprivrednici ne mogu trenutno učiniti sami. U danima, tjednima i mjesecima pred nama poljoprivreda će i dalje ovisiti o pristupu radne snage koja će joj pomoći u radu sa sadnjom, uzgojem, žetvom naših usjeva. Prazne police mogu biti zastrašujuće, ali prazna polja i staje mogu biti pogubne. Poljoprivredna politika HDZ SDP je pokazala se loša. Doveli ste Hrvatsku u situaciju da ovisimo o dolasku nekog broda iz Argentine ili Njemačke. Hrvatska mora prvenstveno lokalno proizvoditi i kupovati poljoprivredne proizvode. Vladine mjere ne uzimaju u obzir poljoprivrednike koji su u samoizolaciji. Tko će hraniti životinje, natapati i dohranjivati nasade, vršiti pripremu za sjetvu i obavljati sve druge poljoprivredne poslove dok je poljoprivrednik ili njegova obitelj u izolaciji? Već i onako pogođena poljoprivredna gospodarstva ne mogu si priuštiti da izgube 2 tjedna vremena ili više. Radi pomoći obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, nositeljima i članovima koji moraju boraviti u samoizolaciji pozivamo lokalne samouprave, općine i gradove da sudjeluju i organiziraju ljude koji će u ovom, u svom kraju zaposliti kroz javne radove te da tako osiguraju obavljanje poljoprivrednih poslova onima koji su u samoizolaciji. Kao mjere za ublažavanje krize tražimo i osiguranje brzih kreditnih linija s nultom kamatnom stopom i bespovratnih kredita kako bi se financirala proljetna sjetva. Te oslobađanje plaćanja zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta za 2020. godinu. Ovakva vremena trebala bi nas podsjetiti na važnost osiguranja sigurnosti hrane naše zemlje. Mnogi trgovci privremeno zatvaraju trgovine. Već je dramatičan utjecaj na sektor cvijeća i ukrasnih biljaka koji izravno i brzo osjećaju udarac zatvaranja svojih dućana. Također će utjecati na ostale sektore više ovisne o ponovnom pokretanju. Konzumiranje svježih proizvoda može patiti kao rezultat zatočenja jer obitelji rjeđe kupuju i svakodnevne rutine su uznemirene. Kao i svi molim se za kraj ove pandemije. Također vjerujem da će sjajne priče o služenju susjedima koji pomažu susjedima i zajednici koji rade zajedno pa čak i izdaleka na zaštiti jednih i drugih blistavo zasjati. Živi zid radi na tome. Na raspolaganju smo svima kojima je potrebna pomoć. Međutim, pitamo se da li je najgore još, da li najgore još uvijek dolazi. Hoće li se kriza Covid-19 razviti u potpunu ekonomsku krizu kao rezultat zatvaranja velikog broja gospodarskog sektora. Da stvar bude još gora, kroz izvoz ne postoji sigurnosni ventil jer kriza pogađa širom svijeta. Naprotiv, ta također će patiti izvoz. Stoga je predvidljivo da će poljoprivredna tržišta u određenoj mjeri nešto više od drugih pasti u krizu u deprimiranom gospodarskom okruženju. Trenutno nam glavni fokus mora biti na upravljanju i smanjivanju posljedica najstrašnije krize koja je zahvatila ovaj sektor. Pogođeni su lanci opskrbe, ali i djelatnici čije su sudbine i dalje neizvjesne. Također, zakasnili ste sa ponudom, citiram Ministarstvo poljoprivrede u roku od 30 dana stvoriti će aplikaciju koja će imati u funkciji digitalnu tržnicu. 30 dana vam je potrebno za stvaranje takve aplikacije u ovako teškim vremenima. Tražimo ispravljanje nepravde države prema poljoprivrednicima kroz ispunjavanje njihovih zagarantiranih prava, a to je isplata poticaja u punom iznosu najkasnije do 15. travnja. Jedino brigom i borbom za likvidnost svakog poljoprivrednog gospodarstva može se prebroditi kriza. Još jednom podsjećam, prazne police mogu biti zastrašujuće, ali prazna polja i staje bile bi pogubne. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGE i nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Žagar i Orepić. Najprije poštovani zastupnik Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora uvažena ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege, dvije samo uvodne stvari. Poljoprivredna proizvodnja je ozbiljna poduzetnička aktivnost i kad govorimo o poljoprivredi onda moramo imati na umu da je to jedan vrlo široki pojam koji obuhvaća mnoštvo sektora u kojima nisu sve stvari jednake, niti su problemi jednaki. To je ono što je bitno da razlikujemo kad govorimo o ovoj temi, a o poljoprivredi se može doista govoriti sa mnogih aspekata. Ono što je ključno, zajednička poljoprivredna politika, njeni osnovni ciljevi su osigurati dostupnu, zdravu, cjenovno prihvatljivu i sigurnu hranu. I druga stvar očuvanje ruralnih prostora i zato mi često za ovom govornicom govorimo o položaju seljaka, o selu jer to je ključ i opstanka upravo ruralnih prostora i na kraju krajeva RH koja ima mnoštvo, kao što smo vidjeli danas u raspravi, imamo 555 plus 1 jedinicu lokalne samouprave, mi možemo razmišljati o teritorijalnom preustroju, ali moramo razmišljati uvijek o opstanku tih prostora. U tom smislu ja mogu pozdraviti nastojanja ministarstva za povećanjem avansnih plaćanja, izravnih plaćanja krajem godine, koliko sam vidio na stranicama ministarstva i to je jako dobra mjera. Ono što također možemo pozdraviti, a tiče se ove tri izmjene zakona je svakako da omogući poljoprivrednicima duži rok povrata sredstava jer ako zapadnu u teškoće to će im biti potrebno. Međutim, postoje problemi koji su širi od ovoga, dakle riječ je o ozbiljnom poduzetništvu unutar poljoprivredne proizvodnje i onda si možemo postaviti pitanje, danas je to više puta rečeno, ne proizvodimo dovoljno, nikad veći poticaj manja proizvodnja. Pa čak mogu ovako zločesto reći pa možda EU upravo i daje nama novac da mi ne proizvodimo. 2018. godine 22.000 hektara zemlje je bilo pod ugarom. Dakle zemlja se odmarala, zato se dobivalo poticaj. Pa ispada da nam oni plaćaju da mi ne proizvodimo. Pa je li stvarno tome tako, to se mi moramo zapitati. Ja bi prije tražio krivnju našim zapravo strategijama, našim planovima, što trebamo napraviti, ne odnosi se samo na ministarstvo nego na ukupno čitav taj sektor poljoprivrede i svih onih koji u njemu utječu. Druga stvar koja je jako bitna za proizvodnju je poljoprivredno zemljište. Mi ćemo, ministrica je najavila da će uskoro doći ove izmjene zakona, iz ministarstva su dolazile oprečne tvrdnje kako je za stanje, zapravo za ne raspisivanje natječaja krive su županije, krive su općine. 2000. godine imali smo, općine su tada donosile programe, prvi programi, kasnije se 2011. uvodi agencija pa je bilo velikih kritika na rad agencije, nisu provedeni natječaji. Sad se ponovo vratilo, zadnjim izmjenama ili predzadnjim, više ne znam, bilo je često izmjena zakona na jedinice lokalne samouprave i sad dolaze optužbe iz ministarstva da jedinice lokalne samouprave nisu to odradile ili županije. To nisu dobre poruke, moramo se dogovoriti što ćemo napraviti. Trenutno jedinice lokalne samouprave pripremaju natječaje i za te natječaje, ministrice treba dokumentacija, trebamo pod hitno reći da li da općine krenu raspisivanje natječaja kad formiraju tehnološke cjeline jer će biti potrebno skupiti znatnu dokumentaciju, od FINA-e, Porezne uprave, agencije. Dakle hoće li to biti moći izvedivo u ovom stanju krize, ugroze od zdravlja ili da se ti natječaji još prolongiraju, ali ne znamo šta nosi iduća izmjena jer je bilo najave da će u idućoj izmjeni biti ukinuto ovo ograničenje količine hektara koje pojedini zakupnik može imati u posjedu. Dakle to su stvari bitne koje trebamo odgovoriti. I na kraju jer i kolega Orepić govori, na kraju trebamo razmišljati o poljoprivrednoj proizvodnji u budućnosti da hrana bude dostatna. Evo to su primjer, prije dvije godine u Đakovštini smo imali slučaj da je stoka hranjena svježim kukuruzom došlo do razbolijevanja stoke. Zašto? Jer se ne planiraju upravo od te zalihe, zalihe su bitne, pretpostavljam da su i naši silosi prazni, o tome treba razmišljati. Nemojte misliti, da netko ne optuži da se vraćamo nazad na plansku proizvodnju, ali svakako nije grijeh spomenuti da bi proizvodnja hrane u RH trebala biti planirana i da bi trebala ići na one kulture koje su potrebne za očuvanje hrane i zdravlja u RH. Kolega Orepić.
Hvala. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Orepić.
Poštovani predsjedavajući, uvažena ministrice s kolegom. Govorimo o izmjenama Zakona o poljoprivredi po člancima 144., 145. i 146. Prvo par stvari koje su nevezane za ovo direktno, znači koristim priliku u koliko dođete u situaciju opraštati ili odgađati plaćanje najma državnog zemljišta, želim vam skrenut pozornost da ima čitav niz ljudi koji nisu politički izabrani, da imaju državno zemljište i koji plaćaju svoj najam privatnicima po 300% većoj cijeni. Tim istim poljoprivrednicima, sad se već postavljaju i ultimatumi, ovo vam govorim informaciju s terena i vlasnici zemljišta ih zbog ove situacije ucjenjuju, traže naplatu zakupnine unaprijed mimo ugovora, naplatu većeg iznosa u mesu koje se potom ilegalno prodaje mesnicama. Ovo su činjenice. Nadalje, napominjem vam da su već sad mnogi poljoprivredni dućani podigli u nebo cijene sredstava za zaštitu bilja jer ono zbog ograničenja kretanja i tako dalje. Katastrofa. Idemo na temu. Slušajući neke kolege i kolegice ispred sebe da ne znam o čemu se radi došlo mi je zaplačem, jednostavno za plakat o čemu mi pričamo. Znači govorimo, otvaramo mogućnost da se vrate novci, da se odgodi vraćanje novaca onim ljudima koji nisu trebali ni dobit te novce jer su pogriješili u nekakvom postupku dobivanja tih novaca. Nenormalno. Znači mi otvaramo u ovoj kriznoj situaciji, mi idemo pogodovat, odnosno otvaramo mogućnost da ministrica može oprostiti, odnosno odgoditi to na tri godine. Ja se nadam da nećete, ali to je jedina mogućnost jer ovdje obavezu vraćanja novca imaju samo oni koji su pogriješili po nekoj osnovi i primili taj novac. Strašno. I tu tendenciju se primjećuje i u ovoj godini. Znači imamo informaciju da i u ovoj godini u kojoj su se neosnovano natjecali, da tako kažem za poticajna sredstva koji nisu imali osnove. Agencija je izdala rješenje da moraju vraćat, odnosno tek će sad izdati, je li i da će se i njima čak omogućiti i isplata tih sredstava pa će im se odgoditi na tri godine. Strašno. Nemojte to dozvolit ministrice, ukoliko tome idete to je zabrinjavajuće, to je jednostavno alarmantna situacija. Ponovit ću, u ovom trenutku mi sa ovim izmjenama, dopunama zakona omogućavamo odgodu vraćanja obaveza plaćanja kazne onim ljudima koji te novce uopće nisu trebali dobit. To je uglavnom stranačka vojska, nemojte mi se zamjerit, al to je tako i to je zabrinjavajuće i ne smijemo to dozvolit. Znači jednostavno, u svakom segmentu, govorio sam i po prošlom zakonu, odvajamo se od biti, odvajamo se od suštine i pokušavamo prikriti nekakve stvari i koristiti ovu situaciju da bi sanirali neke eventualne štete. Napominjem, čitav niz poticaja su ostvarili ljudi koji nisu imali pravo na te poticaje. I tog smo svjesni, a svjesni smo i činjenice Pa svjesni smo i činjenice, ja mislim da to nemamo primjera nigdje na svijetu da ljudi zaoravaju žito. Zaoravaju žito zato što im se ne isplati žeti i onda oni zaoravaju jer im se isplati samo primati poticaje. Nevjerojatno. Ne mogu ovi zakoni proći, ova mogućnost se ne smije dopustiti. Ove zakonske izmjene se ne smiju dopustiti. Nema razloga ministrica, niti predsjednik Vlade, niti bilo tko odgoditi vraćanje novaca od onih koji te novce nisu trebali ni primiti. A ove izmjene i dopune koje su predložene odnose se samo na to, ako griješim ja se ispričavam i vama i svakome. Znači, ne može se ovo uopće, ja ne znam kome je palo ovo napamet da se ovaj da se predlaže. Molim vas ima ona i nemojte vi pasti u tu situaciju ima ona, da li oni koji primaju novce i pišu zakone. Krajnje je vrijeme da počnemo otvoreno govoriti da kažemo da na ovaj način dajemo mogućnosti lopovima i onim lopovima koji su omogućili tim lopovima da uzmu poticajna sredstva, a nisu imali osnove za to. I odgađamo na 3 godine, a pazite EU kaže uredba ono što je nenaplatljivo u roku 4 godine smatra se nenaplatljivi. Da li je to svjesno izbjegavanje obaveze, da li je to svjesno dovođenje tih ljudi da nakon 4 godine im se i otpište to, da ne moraju ni vratiti taj novac koji su ukrali? Ukrali ljudima koji časno rade, koji obrađuju zemlju, kojima država kasni sa plaćanjem poticaja itd., itd. Molim vas uozbiljimo se poštujmo zakon RH i nažalost i ovaj naš saborski odbor je ovo podržao. Umjesto da pozovu DORH da vide tko je odobrio te naknade. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je HSS i Demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege evo nekoliko riječi o zakonu, o dopunama Zakona o poljoprivredi s konačnim prijedlog zakona u ime Kluba HSS-a i Demokrata. Pa, prije svega treba reći da je ovaj zakon dio mjera Vlade RH kojim se želim pomoć ukupnom gospodarstvu, pa i poljoprivrednicima u RH. I u prvom setu mjera prije 2, 3 tjedna je bilo nekih 6, 7 zakona iz područja Ministarstva poljoprivrede koji su se mijenjali i tada sam rekao, a i sad ću ponoviti da je to puno premalo ako se stvarno želi pomoći hrvatskom seljaku i hrvatskoj poljoprivredi. I nije dobro da ove mjere koje su predložene, a koje za mala i srednja obiteljska gospodarstva iznose oko 52,5 miliona kuna i 2,5 miliona kuna za interventni otkup mlijeka u odnosu na ukupnih 60 milijardi koliko će se izdvojiti za potpore u gospodarstvu i građanima u RH zbog ove krize. Naravno da je tu još i 3 milijarde i 100 tisuća za izravna plaćanja itd., ali, ali zašto ste ministrice pristali da se Ministarstvu poljoprivrede umanji proračun 5%. Treba u kriznim vremenima donositi odluke na vrijeme i biti hrabar i vjerujem da bi svi kolege ovdje zajedno sa mnom vas podržali i podržat će vas ako tražimo kako ste najavili u 3 setu još dodatnih mjera i još sredstava za potpore poljoprivredi jer ovo sigurno nije dosta. To znate i vi i to ste i sami rekli da se očekuje još razrada, praćenje i izdvajanje sredstava, ali stalno kasnimo, stalno bit će, bit će, bit će. Mislim da je krajnje vrijeme da stvarno ako nam je stalo do poljoprivrede, do proizvodnje hrane u RH, ako se stvarno držimo toga da je poljoprivreda strateška grana u gospodarstvu RH, ako je to pitanje i nacionalne sigurnosti što je mnogo kolega ovdje danas reklo, pitanje samodostatnosti u proizvodnji hrane, onda sigurno moramo ozbiljnije pristupiti na koji način upravljati hrvatskom poljoprivrednom i s koliko sredstava ići u potpore poljoprivredi. Vidimo da iz Europska komisija kroz provedbe zajedničke poljoprivredne politike, doživljava poljoprivredu kao važnu, jednu od najvažnijih gospodarskih grana i nigdje u Europi poloprivreda nije čisto ono ekonomski, ulaz, izlaz, razlika jel ima, plus ili minus, nego upravo se gleda ovaj i drugi ciljevi, a to je samodostatnost u proizvodnji hrane, gledaju se očuvanje okoliša, očuvanje ruralnog prostora, ostanku života na tim ruralnim područjima, to je sve skupa poljoprivreda. I mi u Hrvatskoj konačno se moramo okrenuti poljoprivredi i proizvodnji hrane na drugačiji način. Od toga da konačno stavimo svo poljoprivredno zemljište u funkciju poljoprivredne proizvodnje, mi to još uvijek nismo. Još uvijek imamo previše neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, još uvijek nismo našli model šta je to javno vodno dobro, šta je to u okviru Hrvatskih šuma, a u naravi je poljoprivredno zemljište. Zašto to sad izdvajati iz ukupnog fonda poljoprivrednog zemljišta, micati iz programa raspolaganja jedinica lokalne samouprave i na taj način usporiti proces raspisivanja javnog natječaja za zakupe i koncesiju poljoprivrednog zemljišta, a to ste napravili. Dvije godine se kasnilo sa donošenjem zakona, sad je prošlo skoro 1,5 godinu a da je svega koliko, 40-tak općina i gradova raspisalo odnosno najavilo raspisivanje natječaja. Za svega 10 natječaja ste izdali suglasnost. To je rezultat 4 godine upravljanja zemljišnim resursima. Također je veliko pitanje ako želite stvarno riješiti samodostatnosti i sigurnost kad je u pitanju hrana, šta je sa robnim rezervama? Zašto je to bilo u zatvorenom dijelu sastanka Vlade? Koliko mi stvarno u okviru 500 tisuća, 500 miliona kuna imamo hrane? Koliko je pšenice, šećera, brašna i ostalih proizvoda? Jel ih imamo samo na papiru ili ih imamo i u stvarnosti? I da li će se reagirati na tržištu obzirom da vidimo da su cijene pojedinih proizvoda počele rasti? I ono što sam predlagao i prošli put i ponovit ću, prilika je da se sad kad je sjetva pred nama za robne rezerve ugovori proizvodnja poljoprivrednih proizvoda na hrvatskim njivama kod hrvatskih seljaka. A ne da se to kupuje na tržištu pa onda dobijemo, ne znam ja od koga robe u robnim zalihama. A potrošen novac poreznih obveznika iz RH. I treba, da bilancirati poljoprivrednu proizvodnju, vidjeti što su to potrebe hrvatskog stanovništva i na koji način organizirati tu proizvodnju. Nigdje ona nije ono čisto plus, minus, razlika, je li ima plusa ili nema. Svagdje se to gleda šire. Pa treba i Hrvatska gledati to šire jer je to sada nacionalni interes i pitanje sigurnosti jer već sam spomenuo na primjeru zabrane izvoza iz Njemačke, medicinske opreme, one koje je ministrica njihova procijenila da treba njemačkom zdravstvu. To se sutra može dogoditi i sa bilo kojom poljoprivrednom kulturom iz našeg okruženja koju uvozimo iz Italije, Španjolske, Francuske, pa evo, čitam čl. u Agroklubu, da je veliki problem oko uvoza goveđeg i junećeg mesa iz Argentine. I baš dragom i je da je to tako, ali što smo mi napravili da dignemo proizvodnju u Hrvatskoj? To je ključno pitanje i slažem se s kolegom Križanićem, pa mi moramo nekakve mjere uvesti, zdravstvene zaštite, fitosanitarne i sl. i druge modele, zaustaviti uvozne robe na granici dok se ne proda i ne utrži domaći proizvod. Prvo dići domaću proizvodnju, a onda naći modele da se oteža uvoz poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj, pogotovo one upitne kvalitete koja je bila više mjeseci u hladnjačama. I tu služe evo, i robne zalihe, tu služe i ove državne mjere kroz politike ulaza roba u Hrvatsku. Ono što također, treba omogućiti našim poljoprivrednim proizvođačima da organiziraju proizvodnju. I njima treba moratorij na kredite koje imaju, godinu dana, Grace bez kamata. To im probajte ministrice, s ministrom financija i s bankama dogovoriti. To je nužno za njih. I ne samo to, nego u sljedećih 5 godina osigurati im obrtna sredstva putem HBOR-a, ili kamo li sreće da smo poslušali neke koji su zagovarali osnivanje agrobanke koja bi bila kvalitetniji servis našim poljoprivrednim proizvođačima jer očito da oni kod komercijalnih banaka teško nailaze na partnerstvo. Uglavnom su ono partneri trećeg ili četvrtog reda, pogotovo mali OPG-ovi. I svakako da uz taj dio treba njima osigurati obrtna sredstva jer oni su dosad uglavnom bili naslonjeni na velike otkupljivače koji su im davali repromaterijal do žetve, po cijenama koje su bile 20, 30% veće, a u otkupu njihovih proizvoda su ih tiskali s cijenom dole i onda im još nisu godinu dana plaćali. Pa evo, i dan danas, dobio sam informaciju, da ima proizvođača krastavaca koji još nisu dobili za robu koju su isporučili prošle godine. A imamo Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi, imamo rokove plaćanja i upravo me sad strah ovoga što sad naravno, potencijalno zainteresirani naše trgovačke kuće za otkup od naših OPG-ova, pa što mislite da su oni sad stvarno zainteresirani? Ne, nego su im otežani lanci dobave iz europskih zemalja, zato su sad orijentirani i prisiljeni ići kod malih proizvođača u Hrvatskoj. Ali opet ostaje opasnost po kojoj cijeni i koji rokovi plaćanja. I zato bi bilo bolje da država upravo ovo što ste sad napravili, da ste dali naputak javnim ustanovama da otkupe poljoprivredne proizvode, da ih uvrste u sustav javne nabave do 60%. Ne naputak nego naredbu. To bi trebalo biti, naredba, da li smijete ili ne smijete, ali pod cijenu i packe od EU komisije, mislim da bi na taj način spasili naše proizvođače. Jer što će sad proizvođači cvijeća? Nemaju kud prodati. Milijun kuna ovih potpora, to im nije za 6 plastenika ugrijati. Što će proizvođači vina, nisu prodali ni butelje? Što će proizvođači junećeg mesa, evo iz Dalmacije su, svaki dan dobivaju otkaze narudžbi, a imali su dugogodišnju suradnju? A imamo već problem sa izvozom izvan Hrvatske prema istočnim tržištima upravo zbog ovih problema oko koronavirusa. Morate pod hitno organizirati otkup tog junećeg mesa jer ga ima, na tržištu, ima kod naših OPG-a, i u Kobašu, oko Đakova i oko Vinkovaca. Također je istaknut problem propusnica, vaučera, sezonci, dajte malo manje administriranja. Pomozite tim malim OPG-ovima, da se lakše tu snađu. Mislim da bi tu ona savjetodavna služba koju ste ukinuli puno više pomogla da je ostala u onakvom obliku i da je bila više u kontaktu sa poljoprivrednim proizvođačima nego što su pretvoreni u administrativce. Nažalost ovih dana imamo i problem da mnoga neobrađena poljoprivredna zemljišta [[Upadica Reiner: Hvala.]] su se međusobno davale u zakup… Isteklo mi vrijeme.
Hvala lijepo [[Upadica: Evo, završna poruka da očekujem od vas, ministrice…]] Hvala [[Upadica: Agresivniji nastup i da ćete imati našu podršku ako izborite više sredstava za poljoprivredu. Hvala.]] Sljedeći klub zastupnika bit će ona HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana ministrice, kolegice i kolege. Zanimljivo je, ali tema poljoprivrede uvijek izazove jako dobre rasprave, ali to sve onda završi ovdje i nakon toga opet ju zaboravimo. U vrijeme krize, naravno, onda se opet sjetimo hrane jer bez hrane nitko ne može. I ovih dana, kao što svi već govore, imamo stvarno situaciju da možemo neke stvari napraviti lakše, s manje birokratiziranja nego inače jer smo u izvanrednim određenim okolnostima zbog krize koja je tu. I ja stvarno mislim da mi možemo ovu krizu iskoristiti, posebno u sektoru proizvodnje hrane na jedan dobar način i da mnoge stvari koje su rađene krivo svih ovih 30 godina, možemo početi popravljati i pokretat u onom pravcu kao je trebalo ići. Naravno da mnoge nećemo moći vratiti, naravna stvar da su mnogi odustali da je poljoprivredna proizvodnja došla u situaciju da je bilo masovno odustajanje od nje, ne samo iz razloga nerentabilnosti nego i sasvim drugačijeg načina života, posebno mlađih ljudi, moramo i tu biti otvoreni i jasni jer mnogi mladi ljudi od vrlih gazda koji su imali domaćinstva su završili neke škole, neke fakultete i otišli su raditi neke druge poslove. Nisu nastavili obiteljski posao, ima i toga. Ali sigurno da uvijek će se pojaviti neki novi koji će se početi baviti ovakvim poslom. Svi danas govorimo i ovih dana govorimo o tržnicama, o malim proizvođačima, o OPG-ima i to je uvijek zanimljiva tema naravno ima vrlo široku publiku. Pa često puta to i nije baš onako realno kako bi trebalo biti. Ja cijelo vrijeme ponavljam da mali ne mogu opstati ukoliko im se ne pomogne u organizaciji proizvodnje, nakon toga otkupu i plasmanu. Moramo u poljoprivredi pomiriti i one velike i one male. Nadograditi sa prehrambeno-prerađivačkom industrijom. Danas na početku ove sjednice spominjao sam već najveću prehrambeno-prerađivačku industriju Podravku, u kojoj država ima 25 i koliko više posto zajedno s fondovima i preko 52 navodno da mirovinski ovi fondovi već imaju ne mirovinski nego ovi naši. Dakle, ovdje su izgovarane razne riječi naredimo, naložimo, tražimo, da bez takvih stvari nećemo ništa postići. Moramo jednostavno tamo barem gdje država ima suvlasniče i vlasničke udjele iskoristiti taj vlasnički udio i tražiti od menadžmenta koji je postavljen da stvari postavi sasvim drugačije. Da se pokrenu procesi koji su davno zakinuti. Isto kao što moramo pozvati lokalne i regionalne zajednice da se organiziraju i da počnu raditi posao koji bi im trebao biti prioritet, prvenstveno županije, prvenstveno županije. Dakle, one su te koje mogu svoj potpuni smisao pronaći upravo u organizaciji poljoprivrednih proizvođača, u organizaciji proizvodnje na malim gospodarstvima, u organizaciji otkupa, u organizaciji plasmana. Jer ništa nama neće značiti ovakovi zakoni, ali mi ćemo naravno kao klub podržati ovaj prijedlog zakon jer smatramo da je on u ovom trenutku i te kako važan i bitan jer ljudi neće moći potrošiti nešto što su planirali zbog situacije u kojoj smo se našli. I bilo bi stvarno suludo da se od ljudi traži da moraju vraćati novac zato što nisu bili u mogućnosti taj novac potrošiti za program za koji su planirali, za koji su dobili te novce. Ali ako ne osnujemo institute koji će okupljati, organizirati i ne napravimo zakonske okvire po kojima će se omogućiti osigurati da se ti proizvodi plasiraju kao što sam rekao neki dan u restorane i hotele koji imaju smanjen PDV. Zašto ne bi uvjet za to smanjenje PDV-a bio da moraju imati na svojim meniima 60%, govorim 60 može biti neki drugi broj, 60% hrvatskih domaćih proizvoda. Ako već slažemo neku vagu pa tu možemo to napraviti, imamo tu mogućnost, ali neće opet ti mali proizvođači svaki pojedinačno sklopiti ugovor s nekim hotelom, s nekim jakim restoranskim lancom jer nemaju oni dovoljne potencijale proizvodnje da bi mogli sami. Znači opet to netko treba okupiti, organizirati i onda plasirat. I to treba gledati regionalno, nije Hrvatska ista u svakom dijelu kao što nije ista i u zemljišno potrebnim površinama za proizvodnju tako nije ista u proizvodima koje mogu proizvesti ljudi. U tom dijelu se treba napraviti značajan iskorak i onda će se ljudi i pronalazit u tome, pojavit će se i mladi ljudi koji će počinjati, ima tih primjera u Hrvatskoj, vratit će se prodaja na tržnicama. Kad prođe kriza vratit će se i sajmovi gdje je masa malih proizvođača prodavala svoje proizvode. Ali to za oni, ljude za oni nešto manji broj ljudi koji od toga imaju neku možda svoju i dopunsku nekakvu zaradu, ali mora se pronaći generalno rješenje. Pa ja ovako znam u šali reći da moja 4-godišnja unučica Tilia već zna o poljoprivredi koliko o tome razgovaramo, svi o tome govorimo ali se ne pokreće. Ja bih također zamolio ministricu kad je ovdje da se vidi mogućnost, znam da radite na tome i razgovarali smo al neka to bude i poruka našim poljoprivrednim proizvođačima čiji projekti su koji su prošli na određenim mjerama da se vidi i čeka se taj terenski izvid. Sada je problem na teren ljudi ne idu zbog korona krize, ne mogu ljudi dobiti isplate, ne mogu riješiti dalje imaju planove svoje dolaze u problematične situacije. Ok, vjerojatno će oni moći prolongirati otplate kredita ili napraviti si nekakve pomake, ali možda maksimalno se napregnuti da se makar naprave nekakvi da velim pismeni upiti, da se poslika što se treba poslikat pa da se naknadno provjeri da li su ljudi dali pravu informaciju da se možda izbjegne taj terenski izvid, taj problem izlaganja ljudi i da se ljudima mogu isplaćivati sredstva za programe koji su im odobreni. I ja vjerujem da ćemo iz ove krize izaći pametniji. Mislim da smo dobro zviznuli u zid s nosom, sada je samo stvar da nam se oči dobro otvore i da nam se malo protrese glava pa da onda iz toga nešto kvalitetno i korisno ispadne van. U tome svi dajemo potporu i vama ministrice, ministarstvu i Vladi na čelu naravno sa premijerom Plenkovićem. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je trebao biti poštovani zastupnik Pernar. Nema ga, pa će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnikom. Ja ću podržati ove interventnu mjeru koja se ovdje predlaže. Moram reći da me malo šokirao kolega Orepić jer nisam tako razumjela ono što piše u zakonu, ali koliko sam razumjela zapravo se radi o tome da se odgodi odnosno olakša mogućnost otplate ljudima koji nisu bili u stanju zbog posebnih okolnosti realizirati programe. Ako sam u krivu, ispravite me, ali tako sam razumjela. Ako je tako čini mi se da je to logično pod ovim okolnostima. Ali zapravo sam htjela iskoristiti priliku da kažem nekoliko drugih stvari. Ja razumijem kolege koji u ovim okolnostima pokušavaju pronaći zaobilazne, ja bih rekla ne sasvim legalne načine kako da se smanji uvoz, a usmjeri potrošače na svim razinama da se okrenu hrvatskim proizvodima. Ali mislim da tim, moja preporuka bi bila bez obzira na sve da ne pribjegavate takvim mjerama. Dakle, ovo je možda jedna dobra situacija da se osmisli novi koncept pa da se i progura novi koncept koji pod uvjetno rečeno mirnodopskim uvjetima bi možda naišao na puno više otpora raznoraznih lobija nego što bi to bio slučaj sada. Dakle, mislim da nije dobar put da se pokušava na bilo koji način zaobići bilo pravila, bilo zakon, bilo obveze koje su preuzete da treba imati uzimat u obzir i potrošače, ljude koji kupuju te proizvode i kojima puno znači da mogu doći do domaćih proizvoda, ali i do proizvoda koji si mogu priuštiti, dakle koji si tržišno imaju novaca da kupe na tržištu imaju pravo tražiti da im se omoguće proizvodi pod cijenama, ako postoje po cijenama koji su njima dohvatljive da tako kažem. Dakle, mislim da nije dobra ideja da se na bilo koji način pokušavaju prevarit pravila koja smo preuzeli i po kojima se trebamo ponašat, nego je vjerojatno pravi put da se naši proizvodi, domaći proizvodi učine konkurentnima i dostupnima i to je reformirajući pravila i reformirajući zakonodavstvo koje momentalno na snazi sigurno moguće. A ova kao i svaka kriza koja je uvijek i prilika što zvuči kao floskula ali u ovoj situaciji nije floskula. U jednom području u kojem su lobiji jaki i često ih je vrlo teško nadvladat u krizi će biti možda nešto tiši, će biti možda nešto slabiji i reformom zakonodavstva i reformom pravila ih se može nadvladati. Prema tome, mislim da je ovo prilika, ne da pokušamo prevarit nego da pokušamo uspostaviti takve okvire i takav model razvoja i potpore poljoprivredi koji će naše proizvode učiniti dostupnima odnosno konkurentnima na tržištu našim građanima. A oni će ih sigurno čak i ako su istih cijena ili približnih cijena puno rađe kupovati nego uvezene i kupuju uvezene samo onda kada su oni dramatično jeftiniji ili kad naših nema. Sada se pokazuje, često se govori da je poljoprivreda, doduše i za mnoge druge grane je strateška djelatnost. To često ljudi kažu ne znaju točno ni šta to znači ili misle da to znači da je važna. To se sada pokazuje da znači da je to djelatnost bez koje ne možemo preživjet i zato je u krizi i zato je tako značajna. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Pusić, mislim da je ova kriza zapravo razotkrila koliko je naša poljoprivreda na koljenima i koliko je poljoprivredna proizvodnja godinama zapostavljena ili krivo vođena. No vraćamo se uvijek na ovaj osnovni problem, a to je plasman na tržište i dovoljna količina proizvoda za isti koji bi trebali naši proizvođači imati da bi bili konkurentni. Bojim se da tu država nije napravila puno, a potiče takva okrupnjivanja ali imamo svijetlih primjera. Primjerice u Čakovcu je organizirana zelena tržnica po principu da svi lokalni proizvođači šalju svoje proizvode na jedno pretovarno mjesto, što je na tržnici, dakle tržnica to logistički servisira, ljudi šalju narudžbe istoj tržnici koja te onda proizvode dostavlja na adrese. Evo to je recimo jedan način na koji jedinice lokalne samouprave doskočila ovom problemu koji država sa burzama poljoprivrednih proizvoda ne može riješiti evo već 30 godina.
Odgovor poštovane zastupnice Pusić.
Hvala lijepa. Ja se slažem s vama, to ima nekoliko lokalnih dobrih primjera, Istra je također jedan dobar primjer recimo. Istarski vinari pred jedno 20 godina su u plastičnim kanisterima nosili svoja vina okolo, većinu se nije dalo niti popit. Danas je to vrhunski proizvod koji apsolutno je uspješan na tržištu. Što su bile strategije? Obrazovanje, dugoročni najam poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu onom što je lokalna samouprava mogla, dakle općina gradova i županija u ovom slučaju i organizacijska pomoć u plasmanu. Vjerojatno je to nešto što bi mogli i nacionalno pokušat.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, lijepo ste rekli da je kriza pokazala koliko je poljoprivreda i proizvodnja hrane važna i da je zato i strateška. I dobro ste naglasili da treba poljoprivredu i našu poljoprivredne proizvode učiniti konkurentnijim, ali i dostupnu i priuštivu kupcu. Naša poljoprivreda se može učiniti konkurentnom, ali drugim politikama i nizom mjera koje bi sada trebalo razrađivati, ali sigurno da treba smanjiti troškove na ulazu, da treba riješiti rascjepkanost poljoprivrednog zemljišta, da treba riješiti pitanje PDV-a koji je u okruženju na poljoprivredne proizvode puno niži i da treba sigurno osigurati kanale distribucije tih poljoprivrednih proizvoda, a onda mi zatvorimo tržnice za one naša mala OPG ne mogu plasirati svoj proizvod. Evo to su modeli koji nisu dobri i iz kojih treba učit. Hvala.
U potpunosti se slažem s vama. Ja bih još samo dodala obrazovanje, treba omogućiti mladim ljudima sa sela da se obrazuju upravo u agronomiji, dakle u onim disciplinama koje im pomažu u poljoprivredi. I s druge strane treba malo počet koristiti i slušati znanstvenike koji se bave poljoprivredom kao znanošću.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala. Uvažena kolegice Pusić. Dakle, strateško promišljanje. Evo jedan primjer, mi smo izgradili niz energana na bio masu i na području Slavonije, vlasnik je stranac, on je direktno sa kooperantima dogovarao isporuku mase i redovito plaćao i onda se sada u igru uključuje kooperant koji je istu tu biomasu preuzeo od poljoprivrednika i nije im platio. To su znatni iznosi. Događa se prvo da nismo strateški promišljali jer ta površina gdje je biomasa nije za hranu i druga stvar, nije tržište regulirano zakonskim okvirima da se isporučena roba mora platiti. I sada ako tim poljoprivrednicima želite pomoć, ako se oni obrate za pomoć da nije plaćeno onda kažu odgovor je takvo je tržište, to su ugovorne obveze oni se moraju međusobno sami dogovoriti. Ali se takve stvari ne smiju dogovarat ako je poljoprivredno zemljište od strateškog interesa za RH onda ne može biomasa koja je zauzela mjesto hrani biti neplaćena. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Pusić. .
Ponovno potpuno se slažem, to nije tržište nego je lopovluk.
Hvala lijepo. Sljedeći će pojedinačno raspravljati je poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo ja bih se nastavio ono što sam govorio u ime kluba, a u biti zaključno evo slušao sam vas pozorno kolege, svi dajemo afirmativne prijedloge i svi smo konstatirali da je ova korona kriza pokazala stanje hrvatske poljoprivrede, da Hrvatska nije samoodrživa, a ima sve uvjete ima poljoprivredno zemljište kao ključ razvoja poljoprivrede je poljoprivredno zemljište i svi resursi koje imamo od mogućnosti stočne proizvodnje, od krša do ravne Slavonije. Činjenica da te potencijale nismo koristili i ja mislim da ova globalna priča na koju smo se pozivali da će to tako trajati, da nama selo i seljak ne triba, da ti ljudi koji su naši seljacima … poljoprivredna gospodarstva su strateški ciljano iseljeni i sada nam triba jasno i glasno reći poljoprivredna revolucija, možda prejaka riječ, ali je činjenice da 800.000 hektara poljoprivrednog zemljišta je pod korovom onda moramo govoriti o poljoprivrednoj revoluciji. Svi šabloni, zakonski okviri, sve norme padaju ovdje pod noge, jednostavno krive politike su dovele do toga da mi uzmemo tri milijarde eura to je dovoljno, preko 3 milijarde prehrambenih proizvoda, da repromaterijal za državnu tvrtku koja proizvodi hrvatske brendove kao što je Podravka na primjer, uvozimo repromaterijal, mrkvu, papriku, ostale povrtlarske proizvode poljoprivredne uvozimo iz Mađarske. Da tijesto uvozimo smrznuto i to u visini od milijardu kuna, tijesta, a Hrvatska ravna Slavonija je neuzorana. Znači mi u ovome trenutku imamo jednu ključnu strategiju, uvažena ministrice, ja ću stvarno, to sam i rekao u ime kluba, ja ću vas podržati. Ministarstvo poljoprivrede vlasnik je državnog, državne vlasti, ministarstvo poljoprivrede daje program raspisivanja, znači programa lokalnim samoupravama dodjele zemljišta. Tu županija mora davati svoju suglasnost, župan, pa opet ministarstvo. Izbacite županije, one su problem. Molim vas, to je politički delegirano. A oni lokalni čelnici, koji ne žele napraviti, uvažena ministrice, da podijeli se poljoprivredno zemljište iz političkih razloga ili bilo kojih drugih, pa mi ćemo vam dati ovlast da se podijeli onima koji orati, saditi i kopati poljoprivredno zemljište. Pozivam i sve nas, ja dolazim s područja tako s tih područja gdje se živjelo od poljoprivrede. Pa ja sam svako jutro dok sam išao u školu nosio mliko. Ljudima, dijelio mliko u bocama. Prodavao sam na peškarijama ili tržnicama i tako su živjele obitelji, svaki sa svojim tim zemljištem živio i prehranjivao se. Netko teže, netko lakše. Ali je činjenica da se radilo. Sad odjednom selo je mrtvo, seljak je mrtav. Mi moramo revoluciju, mi ne možemo sada pričati o nekakvim velikim strategijama jer strategija globalizacije, što se tiče samoodrživosti je propala. Nikoga neće brigati za nama ako se produži bilo koja kriza. Ova kriza, zdravstvena kriza je pokazala koliko smo ranjivi. I koliko smo nespremni, koliko smo politiku, poglavito štetočine unutar ministarstava koje su pogodovale uvoznim lobijima. Uništile hrvatskog seljaka i hrvatsko selo. Ja sam rekao u ime kluba da moramo zaorati Hrvatsku. Zaorati je i to treba biti revolucionaran poziv od ministrice, Vlade, ne smijemo sanjati zimski san. Ja znam da su ove mjere date u najboljoj vjeri, ali to nije dovoljno. Mi pričamo sad o strategijama. Pa koliko je se strategija napisalo, ja mislim da bi trebalo sve državne zgrade koje imamo za staviti, para dalo, novca uložilo u nje, a nisu ostvarive. U ovome trenutku je vrlo jednostavno. Od lokalne samouprave do ministarstava, do nas koji imamo privatno zemljište, moramo početi orati oranice. Imamo spaljene 2/3 Hrvatske, pod korovom. Kao da i nespremni smo. Ako mi želimo sada razgovarati i filozofirati o zakonskim okvirima, suverenost je samoodrživost. Poljoprivredno zemljište je ključ ovdje priče. Pa ne možemo, mi smo ugasili sve OPG-ove, proizvođače mlijeka. Vrlo malo ih je ostalo. U Hrvatskoj, nema više čobana. Nema više ovaca, nema više koza. Nema, vrlo malo, otiđite, pogledajte od Like dolje prema spuštajte se, da, to je činjenica [[Upadica Reiner: Hvala. Hvala lijepo.]] pastira vrlo malo. Da, da, smiješno je kada napadaju ovdje [[Upadica Reiner: Hvala.]] kao čobani, pastir, [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] činjenice, nema. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Dobrovića. Izvolite. Ostanite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Bulj. Spomenuli ste da je vrijeme strategija možda prošlo ili nema vremena za njih. Svakako ja vidim što ste vi govorili, dakle niste vi čovjek koji je protiv strategije i strateškog promišljanja, međutim, sadašnji trenutak je onaj gdje treba ići zdravim razumom. Jasno je svakome da Hrvatska danas u pogledu poljoprivrede stoji katastrofalno. Dakle toliki manjak u samodostatnosti nije dopustiv za jednu slobodnu samostanu i suverenu zemlju. Dakle poput jedne obitelji mi danas moramo biti skupa i vidjeti što i kako i naravno da je to danas itekako moguće u ovoj zemlji. Međutim, jesmo li mi spremni oduprijeti se klijenteli koja ipak ne ide tim putem?
[[Upadica Bulj: Da, složio bih se da.]] Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Složio bih se i na početku sam rekao ministrici da ću joj dati apsolutnu potporu, samo da se počne orati hrvatske oranice, ali klijentela i uvozni lobiji koji su ugušili, znači doslovno pomeli su hrvatsko selo, spaljena je zemlja, 2/3 Hrvatske su prazne, mislim da rješenja ima. Vrijeme dugoročnih strateških dokumenata su dobri, ali je to prošlo. U ovome trenutku mi moramo danas djelovati. Mi danas, evo danas je vrijeme kada se sadni materijal može upotrijebiti, vrijeme gdje se može orati, saditi, vrijeme je sadnje. Sad se triba uključiti, sav sadni materijal u RH tko god želi saditi, triba mi ga se dodijeliti, samo da se obrađuje, zaoru hrvatske njive koje su pod korovom. I to je suverenost. Vrijeme globalizacije, što su se pozivali na ovo, za ono, na druge države je prošlo. Ovo nas treba otrizniti i vratiti se suverenoj proizvodnji i samodostatnosti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Bulj, uvažena ministrice. Pa evo ja se isto slažem sa većinom stvari koje ste rekli, trebamo tu jednu suradnju i državnoga nivoa, posebno naravno i lokalnoga nivoa. S tog aspekta isto jedan poziv da se lokalna samouprava u ovom trenutku kad će isto podnijeti jedan veliki financijski teret ove krize, da se kroz državu također, nađu nekakvi instrumenti koji će njoj pomoći jer ona jedino ima kapacitete da također, da ovdje jedan veliki prilog. Da, donijeli smo puno strategija, nažalost puno je i toga što nije bilo realizirano u tim strategijama. Ovo je jedan lijepi, onako idealistički poziv, uzorimo hrvatske njive, ali moramo krenuti od nekakvih temelja. Činjenica jest da mi još uvijek nemamo sređene zemljišne knjige, da imamo masu stvari, da imamo puno ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosa koji su neriješeni. Imate ljude koji bi ulagali u poljoprivrednu, međutim, [[Upadica Reiner: Hvala.]] nemate neki temelj napravljen. Moramo tu [[Upadica Reiner: Odgovor.]] od tuda krenuti. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Suglasan sam s vama, ovo što ste rekli da su nesređene vlasništva nad poljoprivrednim zemljište, poglavito privatna vlasništva, dolazim iz tih krajeva gdje je točno takvo stanje, gdje su usitnjene čestice, ali vlasništva nisu riješena, ali to je tribalo već biti riješeno. Mi sada kasnimo, ne danas, ne sutra, ne jučer ali u ovim okolnostima gdje je državnog zemljišta, samo državnog, 400.000 hektara neobrađenoga. Donijeli smo zakone, dvadeset puta smo zakone mijenjali o poljoprivrednom zemljištu i nije u dvije godine, otkada je donesen ovaj novi Zakon, 11.000 hektara je podijeljeno od 400.000 hektara. Ja pozivam ministricu, a vjerujem da ćete i vi, bez obzira što ste i vi iz druge stranke od ministrice i ja, da ćemo je podržati ako nađe brzi i hitni model podjele hrvatskom seljaku poljoprivredno zemljište i to odmah reagirati, ja ću vam, podržati ću vas. Zaustavite lokalne šerife i župane da koče razvoj Republike Hrvatske. Te županije su uzrok propadanja Republike Hrvatske. Ukinite ih više.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Mačković. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog Sabora, uvažena gospođo ministrice, zastupnice i zastupnici. Većina današnjih govornika istaknula je da je poljoprivreda osnovna grana gospodarstva, a moram reći da je to tako bilo, kako mi kažemo, i od pamtivijeka. Dolazim sa sela, i uvijek se govorilo da se iz štale gradila kuća. Dakle, tada su se poljoprivrednici radili i gradili i od svoje zemlje i od svoje stoke koju su imali, pravili su kuću, školovali su djecu, plaćali su porez. Danas, uz sve potpore koje poljoprivrednici primaju većina ljudi na selu kaže, ništa se ne isplati raditi, ništa nije isplativo, zemljište ostaje neobrađeno, što se dogodilo. Mislim da smo se mi svi promijenili i da se svi moramo ponovno pokrenuti, odnosno resetirati. Mi danas govorimo o prijedlogu Zakona, o dopuni Zakona o poljoprivredi i moram reći da Zakon o poljoprivredi, kao što je poznato i nastupio na snagu 01.01.2019. i ove izmjene o kojima mi razgovaramo danas i o kojima trebamo razgovarati idu za tim da se izvrše određene intervencije u spomenutom Zakonu, a vezano uz epidemiju koja je uzrokovana virusom odnosno uz epidemiju COVID-19. Također, moram reći da u okviru mjere koje Vlada Republike Hrvatske provodi s ciljem pomoći građanima i gospodarstvu, usmjerenih na očuvanje likvidnosti i ranih mjesta, a s ciljem umanjivanja negativnog utjecaja vezano je uz utjecaj bolesti COVID-19, predlažu se dakle, ove dopune Zakona o poljoprivredi. Osnovni cilj predloženih dopuna Zakona je propisivanje mogućnosti Ministarstvu poljoprivrede, da u slučaju više sile i izvanrednih okolnosti kako je definirano Uredbom Europske unije, može donijeti posebnu odluku o odgodi roka za povrat sredstava, odnosno predvidjeti ovlaštenje Ministarstvu za donošenje posebne odluke u načinu i provođenju postupaka povrata sredstava u slučaju nemogućnosti naplate duga. Isto tako, u slučaju plaćanja duga na rate i odgode povrata duga, potrebno je osigurati mogućnost korisnika da podnese zahtjev Agenciji za plaćanje radi plaćanja duga na rate s osnova mjera poljoprivrede politike i nakon isteka roka za povrat sredstava određenih odlukom o povratu sredstava pod uvjetom da zadnja rata ima dospijeće najkasnije tri godine od roka povrata duga propisanog Odlukom o povratu duga. Moram reći i pohvaliti ministricu i Ministarstvo i Vladu vezano uz najavu donošenja strategije razvoja. Također, moramo reći htjeli to ili ne htjeli, da je Ministarstvo i Vlada donijeli čitavi niz mjera pomoći poljoprivredi i poljoprivrednicima. Koliko god htjeli priznati, mislim da poljoprivrednici i poljoprivreda nije koristila takav čitav niz mjera vezanih uz potpore koristeći sredstva Europske unije, a također iznalazeći mogućnost i dodjele nacionalnih sredstava koji su na raspolaganju. Hvala vam lijepa.
Slijedeća rasprava pojedinačna biti će poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle ova kriza, pandemija otkrila je svu zapravo nespremnost hrvatske poljoprivrede da se nosi sa ovakvim izazovom, otkrila je svo krivo ulaganje i strateško nepromišljanje u poljoprivredi zadnjih 30 godina, to nas je dovelo tu gdje jesmo. I možemo sada pričati o problemima, o onima koje smo trebali prevazeći, o okrupljivanju, o logistici itd., itd. međutim sada je prekasno za priču o tome, sada se trebamo fokusirati na one mjere koje možemo provesti sad kako bi i poljoprivrednicima, proizvođačima, ali i krajnjim korisnicima, potrošačima, omogućili i jeftin proizvod ali i poljoprivrednicima opstanak. Međutim, ja bih se fokusirao malo više na jednu drugu sferu privrede koja spada i u Ministarstvo poljoprivrede, a to je šumarstvo iako se ono ne spominje direktno u ovom Zakonu. Iskoristio bih svoje vrijeme da kažem nekoliko riječi o tome, budući da neće biti prilike. Naime, u mjerama za spas gospodarstva se nigdje nije spomenula drvna industrija, koja je izuzetno važna grana gospodarstva jer 90% svoje proizvodnje zapravo plasira u izvoz. U drvnoj industriji je zaposleno oko 40.000 radnika. U Hrvatskim šumama, tvrtki koja gospodari našim šumskim gospodarstvom, oko 8.500. zajedno 48 odnosno zaokružimo 50.000 ljudi. Međutim, zajedno s kooperantima Hrvatskih šuma i kooperantima drvne industrije koja direktno ovisi o šumarskom ili drvnom sektoru taj se broj penje na 100.000 zaposlenih. Dakle, radi se o 90.000 obitelji koje direktno ovise o šumarskom i drvnom sektoru odnosno ako to pomnožimo sa 4, recimo u nekoj prosječnoj obitelji, dolazimo do podatka da oko 400 tisuća stanovnika ili 10% ovisi o upravo ovoj grani naše industrije. Prema sadašnjim mjerama, drvni sektor ima odgodu plaćanja sirovine 60 dana. Početkom izbijanja krize tražili su dodatnu odgodu i dobili su dodatnih 40 dana, dakle ukupno 100 dana, međutim, u razgovoru sa mnogih proizvođačima oni navode da to nije dovoljno, a iz razloga što su njihovi kupci diljem Europe i svijeta zaustavili proizvodnju, što zbog pandemije, a što zbog blokiranosti transportnih ruta. Došlo je do povećanja zalihe sirovine u Hrvatskim šumama i Šume su zaustavile proizvodnju drvne sirovine, što je upravo ono što nisu smjele napraviti. Zašto? Zato što se u ovom trenutku, je period kada se sječe kvalitetna sirovina i kada se akumuliraju bitna sredstva za ostatak godine. Proizvodni ciklus u drvnoj industriji traje od 5 do 6 mjeseci, a u šumarstvu, šumarstvo ovisi o jako bitnim faktoru, odnosno o biološkom i u periodu od 15.4. do 15.6. je zabranjena sječa, to je tzv. početak vegetacije. Nakon toga ulazimo u ljetno razdoblje kada se sječe daleko nekvalitetnija drvna masa od ove koja se sada trebala sjeći, ako drvna industrija nema zalihe kvalitetne sirovine, da je pomiješa sa ovom manje kvalitetnom, pitanje je kako će prebroditi sve ovo. Hrvatske šume moraju odmah započeti proizvodnju, a drvna industrija treba omogućiti odgodu plaćanja 150 do 180 dana ovisno o tome koliko će kriza trajati. Ako se to ne napravi dogodit će se sljedeće. Zalihe koje sada postoje će se dovesti, pardon, će se odvesti dijelu drvne industrije koja ima još neka sredstva. Dočekat ćemo 15.6. kada je ponovno dozvoljena sječa bez zaliha i započeti sječu. Da bi drvna industrija uopće došla do prvih količina drvne sirovine treba proći 25 do 30 dana. Nakon toga, kamionima se vozi u pilanu, proreže se i ide dalje u sušare. To je dodatnih 5, 6 mjeseci koliko traju ciklusi i tek tada se može ići dalje u tvornice namještaja u RH i dalje. Trenutno drvna industrija ne može isporučivati gotovu sirovinu nikome. Jedino što se može ovdje napraviti jest da se spasi ovih 100 tisuća radnih mjesta je da se nastavi proizvodnja i isporuka sirovina drvne industrije uz odgodu plaćanja, kako sam rekao, od 150 do 180 dana, ovisno o trajanju krize. U suprotnom, bojim se da će doći do kraha drvne industrije u kojoj će se možda izvući mali jer su fleksibilniji, ali veliki nikako. Hrvatske šume će dati razna obrazloženja zašto ne mogu dati veću odgodu plaćanja, a stvarni razlog je što su potrošile sve moguće zalihe koje su imale netransparentnim trošenjem te krcanjem administracije. Naime, kolegice i kolege, prvi put u povijesti, Hrvatske šume imaju više neproizvodnih nego proizvodnih radnika sa odnosom 55:45%. 2017. g. bilo je 7 tisuća zaposlenih, sada je 8 tisuća i po, mahom u neproizvodnom sektoru. Pa da sam zločest, rekao bih zbog uhljebljivanja smo jednu tvrtku koja je izuzetno zdrava doveli u ovakvu poziciju. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice sa suradnikom. Kolegice i kolege. Još samo nekoliko kratkih napomena, a vezano je za zakon i izmjene zakona o kojima danas raspravljamo. Naime, ono što karakterizira poljoprivrednu proizvodnju u RH, a nije RH tu izuzetak, to je inače u mnogim zemljama EU, to je prije svega starost nositelja OPG-ova. Mali broj mladih ljudi koji su nosioci poljoprivrednih gospodarstava. Nešto se tu izmjenama Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu nastojalo promijeniti, ali zato će trebati nešto više vremena čini mi se. Druga stvar je velika rascjepkanost poljoprivrednog zemljišta u RH. Mala prosječna veličina pojedine čestice pa je sad prilikom raspisivanja natječaja, prilikom formiranja tehnoloških cjelina, jedinice lokalne samouprave to imaju značajne probleme, to su, traže pomoć stručnjaka i koriste različite aplikacije da bi u tome uspjeli, zbog toga je i važno da ministarstvo čim prije omogući ili da kažemo pomogne jedinicama lokalne samouprave sa preporukama da li da krenu u raspisivanje natječaja kako bi svi oni koji se žele natjecati mogli pribaviti dokumentaciju. Dokumentacija je opsežna i u ovom trenutku ugroze vjerojatno je to teško izvedivo. Ono što je ključno za proizvodnju, poljoprivrednu proizvodnju u RH je to ako pogledamo izvještaj Državnog zavoda za statistiku, onda možemo vidjeti da oko 20 tisuća ljudi u RH direktno živi od poljoprivrede. Dakle oni plaćaju poreze na temelju poljoprivredne proizvodnje. Ako to podijelimo sa, ako ugrubo podijelimo sa brojem hektara, onda možemo vidjeti da na 50 hektara imamo 1 zaposlenog čovjeka. To nije dobro. E sad, pitanje je, u zadnjih 10-tak godina u području mehanizacije i uvjeta poljoprivredne proizvodnje je napravljen značajan napredak. Dakle poljoprivrednici su kroz kapitalna ulaganja nabavili dosta poljoprivredne mehanizacije i negdje u Europi nije to ni čudo da, tamo je zapravo prosjek isto takav da u poljoprivredi vrlo mali broj ljudi živi i radi od poljoprivrede. Ali RH, pitanje sad ono što smo danas tu postavili, može li RH sebi priuštiti takav luksuz ili moramo ići strategijom na radno intenzivnu proizvodnju u kojoj će se zaposliti puno ljudi, posebno evo, ako netko spominje da nam je u budućnosti ugrožen turizam ili neke druge proizvodne djelatnosti, pa bi možda upravo poljoprivreda bila ta u kojoj bi mogli zaposliti značajan broj ljudi, na to vezati, naravno prerađivačku industriju, za prerađivačku industriju potrebni su opet infrastrukturni projekti poput hladnjača. I evo, koristim priliku da, ovaj put ću pohvaliti taj projekt iako mi u startu nije bilo najjasnije što se želi s njim postići. Naime, malo sam bio zatečen pa sam čak rekao bez zle namjere, rekao sam bolje da se taj novac uložio na, za pokretanje 200 štala u, na području Virovitičko-podravske županije. Vi ste ministrice bili na otvaranju toga projekta u Virovitičko-podravskoj županiji, riječ je o Centru za istraživanje mlijeka. 36,6 milijuna kuna mislim da je investicija. Ako mi u investiciju, ja ću ovako, pozdraviti sad, ali ako investicija ne bude, ako taj Centar ne bude zaživio na taj način da, da svi oni koji su ušli u investicije, vidimo da su mnoge te mljekare sad napuštene, to su one bile farme muznih krava sa 54 grla, mislim, neke od njih nisu uspjele, a upravo ovi centri trebaju pomoći da se one revitaliziraju, da se vrate stoka na to, krave na ta područja, da proizvodimo mlijeko. Ili da kažem to ovako, nije dovoljno samo određene projekte progurati, pa poslije ih ne pratiti. I ne pratiti one koji trebaju koristiti te .../nerazumljivo/... i tu trebamo napraviti značajne iskorake da bi se i poljoprivredno zemljište stavilo u funkciju, da bi što više ljudi živjelo i radilo na poljoprivredi i da bi mogla, na kraju krajeva, onda i proizvoditi dovoljno hrane, posebno evo, to se prikazuje u ovim kriznim vremenima. A podršku za ovaj, ja isto smatram, iako smo kolega Orepić i ja u istom klubu, ne slažemo se oko ovoga, mislim da nije dobro da kažem, pogodio ono što je htio poručiti. Ove mjere su nužne jer upravo neće se moći ostvariti tim tempom ovi projekti koji su predviđeni pa zbog toga je potrebno produljiti ove rokove. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike pa možete ostati, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, vi ste u svom izlaganju u jednom trenutku se okrenuli prema ministrici i otprilike pitali sebe i nju vezano uz opsežnu dokumentaciju koju je trebalo prikupiti, pa da li da ljudi krenu prikupljati i sve ostalo. Meni se čini da je ovo doba koronavirusa nekoliko tema otvorilo. Pokazalo se da možemo funkcionirati i na pojednostavljenim postupcima, na nešto slabije, odnosno manjoj dokumentaciji i čini mi se, da između ostalog, kao što neke druge stvari bi trebali naučiti, da bi tu trebali obratiti pažnju. Stvari će funkcionirati i odradit će se i ako neće biti potrebno ovolika hrpa dokumentacije, ako će biti potrebni nekakvi jednostavniji postupci i sve ostalo i čini mi se da ... [[Govornik se ne razumije.]] iz ovog bi trebalo biti između ostalog, i to. Odjedanput su propusnice krenule funkcionirati na e-Građanima što u startu nije bilo moguće. Pokazalo se da je sve moguće [[Upadica Reiner: Hvala.]] stoga bi u tom smislu trebala ići daljnja izmjena zakona. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala uvažena kolegice Mrak-Taritaš. Evo i mislim da je u mjerama ministarstva se to vidi isto da, kad govorimo o avansnom plaćanju, a koliko sam ja shvatio da će se prvo provesti samo administrativna provjera dokumentacije, da bi se omogućilo kasnije provjera na terenu. To su recimo neke od mogućnosti da se stvari ubrzaju. Naravno da je onda upravo, stvari se uvijek mogu ubrzati i prilikom natječaja i prilikom dodjeljivanja zemlje, ali je jako bitna onda kontrola. Kontrola mora biti jasna i kontrola mora biti pravovremena, da ne bude zlouporaba, a stvari se sigurno mogu na taj način ubrzati.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Kolega, dakle osim same digitalizacije, ovo sve što ste spominjali zapravo su, ja bih to nazvao, grijesi iz prošlosti. Dakle sve su to posljedice koje vučemo zbog lošeg i kratkoročnih i politika nepostojanja strategije, itd. Mislim da nas je sad ova kriza, a kriza kažu da uvijek i mogućnost, a ne samo kriza, dakle ne smo ugroza, nam je pokazala kako moramo ozbiljno reorganizirati ovaj sektor kako se ozbiljno i dugoročno moraju sagledavati naši ciljevi poljoprivredni i strateški i koliko moramo bez obzira tko bio na vlasti, dakle usmjeravati svu energiju, sav novac ka tim ciljevima koje zajednički sami odredimo. To ne znači naravno niti velike koalicije niti jednoumlje jer ćemo se razlikovati vjerojatno u metodama kojima želimo postići cilj, ali je krajnje vrijeme da si zadamo ciljeve, ne samo u poljoprivredi nego i općenito govoreći.
Poštovani zastupnik Žagar.
Slažem se kolega Hajduković. U zadnje vrijeme, evo sad posebno i vezano za ovu krizu, skroz se spominje zaduženje, opasnost zaduženja. Nije problem zaduženje, problem je za što se zaduženje, novac koristi. Kad govorite o strategiji, jako je bitan i novac. Uzmite samo primjer izmjere poljoprivrednog zemljišta. Model trećina županija, trećina država, trećina općina i gradovi je bio jako dobar, međutim, kad pogledamo uspješnost, koliko smo toga odradili je vrlo mali postotak. Ja bi predložio sad ministrici, ma zadužimo se ako treba i kod stranih izvora financiranja, samo da napravimo izmjeru u RH. Što prije, pa neka taj novac, taj novac neće biti uzaludno potrošen jer ako napravimo pravilnu izmjeru, ako konačno definiramo što u RH imamo, s čime raspolažemo, lakše ćemo provoditi onda i natječaj, lakše ćemo onda i znati koliko zemljišta zapravo je u funkciji.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Slavena Dobrovića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam još jedanput ministricu i naravno sve vas kolegice i kolege saborske zastupnike. Definitivno bi ova kriza, rekli smo već da podržavamo dakle ove mjere iako smatramo da je ovo tek jedan početak i da će uslijediti cijeli, možemo ih nazivati setom, mislim da tako govorite, prvi, drugi, treći set i da će ih biti više. Dakle, set mjera koji će od ove krize ustvari načiniti priliku jer mi u poljoprivredi doista trebamo "reset", da se poslužim sa tuđicom ovdje, dakle ponovno postavljanje dakle postavki jer ove postavke kakve danas imamo kakve se koriste i kakve reguliraju odnose u poljoprivredi su definitivno loše, što možemo vidjeti i iz statistika. Inače, poljoprivreda je resor koji fantastično, sjajno osigurava izvrstan odnos između čovjeka i okoline, okoliša. Dakle, to je resor kojim se oplođuje zemlja, u kojem se stvara prihod i koji ustvari stvara razlog da ljudi na zemlji ostaju. I ajmo pogledati tih milijardu i 200 milijuna EUR-a nepokrivenog uvoza, dakle sa izvozom, u stvari taj uvoz je i, i 2-3 veći, to je sve prostor u kojem mi možemo djelovati i osigurati nove uvjete o kojima će domaći proizvođači moći doći na tržište. U redu, tržište slobodno moramo osigurati, ne smiju se dirati u te postavke. Međutim, definitivno sigurno postoje alati koji će omogućiti da lokalno ima prednost, da lokalno ima prednost, da kvalitetno ima prednost i da ljudi koji krenu u proizvodnju jer evo razgovarao sam ovaj vikend sa jednim poljoprivrednim proizvođačem, stočarom, a i ratarom iz Slavonije i on kaže evo ja sad mogu krenuti i uzgojiti stotinu svinja do ove jeseni. Međutim, ja moram znati da me tržište odnosno sustav bolje rečeno, neće prevariti. To znači da ću ja naći put do tržišta jer smatram da je moj proizvod je sigurno dobar i konkurentan ako ću imati prilike pristupiti. Ajmo osigurati te uvjete da domaći proizvođači mogu nadomjestiti ovaj manjak i evo nama samodostatnosti, evo nama najmanje 40 000 radnih mjesta za te, prvih ovih milijardu i nešto i to će biti doista jedna, jedna, jedan preporod hrvatskog sela koji je nužno potreban. Taj preporod će biti jako dobar i po pitanju gospodarstva naravno, to je ujedno i gospodarska djelatnost, ne samo sigurnost i opstojnost ljudi, a ujedno će značiti jako puno po pitanju demografije jer nama je demografski problem ključan, mi gubimo stanovništvo i ako se sada desi, dogodi jedan egzodus novi sa tih naših polja, ako ljudi doista budu u situaciji da svoje proizvode moraju baciti, onda to sigurno stvara jedno, jedan osjećaj očaja, beznađa koji će onda se usaditi u sadašnje generacije i, i, i ja ne znam, onda možemo gledati kome, kako, kome predati tu zemlju odnosno ko će staviti ključ u bravu. Stoga ja smatram da trebamo imati u stvari krizno upravljanje, dakle ovim resorom i evo očekujemo sa velikim iščekivanjem niz mjera. Vi ovdje imate i komoru, imate razne udruge, dakle poljoprivreda u RH je na jednom visokom stupnju i stručnosti i znanosti udruživanja i to se naravno može poboljšati i definitivno RH može iz ove krize izaći bitno jača na, za neka nova vremena. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je trebala biti poštovanog zastupnika, a tu je poštovani zastupnik Maras, nisam ga samo vidio od ovaj ekrana. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. g. Dobroviću, vaše pitanje je u biti da li je moguće ovo iskoristit da sutra imamo kvalitetniju poljoprivredu i da napravimo nešto što uvijek pričamo, a nikako da napravimo, a to je da u RH proizvodimo hrane toliko da zadovoljimo svoje potrebe i da je moguće još i izvozimo. I ja mislim također da je ovo prilika da se na taj način krene, ali naravno da je vrlo bitno da se i Vlada na taj način postavi i odredi i da u ovom trenutku kada naši poljoprivrednici proizvoditi mogu jedna od rijetkih možda industrija koja eventualno može kvalitetno raditi i ima veliku potražnju za svojim proizvodima da im se izađe u susret i da im se pomogne, ne samo sa isplatom poticaja za one najmanje, to je dobro, ali treba osmisliti sada šta ćemo narednih mjeseci, u šta ćemo ulagati kako bi industrija nakon krize krenula zdravim putem. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Dobrović.
Hvala lijepo. Da, slažem se. Naime, Vlada može sad napraviti jako puno, u stvari sve ovisi o tome u kojoj mjeri će se moći odmaknuti od klijentele. Dakle, klijentela je ta koja je se uvukla duboko u hrvatsko društvo i nije jednostavno se od toga othrvati. Dakle, nije to samo stvar uvoza, nije to samo stvar lošeg korištenja državnog zemljišta i rasporeda nepoštenog, nije to samo stvar loše konzumiranih i raspodijeljenih poticaja, tu ima svega. Međutim, današnja kriza je takva koja definitivno mislim omogućuje jer ja apsolutno vjerujem da ministrica nije dio te klijentele. Međutim, ona mora imati snagu da naprosto gurne one mjere koje će ić za, za općim interesom koji je često u kontradikciji sa klijentelističkim interesom.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala. Poštovani kolega Dobrović, koliko je potreba za domaćom ekološkom hranom možemo vidjeti mi koji volontiramo po Zagrebu i koji nosimo starijim osobama hranu. Ovaj, vrlo često te starije osobe ili osobe koje su u samoizolaciji kada mi dođemo kod njih i pitamo šta trebaju oni vrlo često naručuju domaću hranu, žele domaće jabuke, ekološku hranu. Međutim, mi dostavljači ne možemo to isporučiti nego moramo ići u šoping centre i tamo im kupovati hranu. Znači, potreba za domaćom hranom i ovim kriznim vremenima je dapače još i veća. I mislim da je bila duboka pogreška što se nisu otvorile, dakle tržnice i OPG-ovi jer je bilo potrebe uz naravno sigurnosne mjere, moglo se to srediti.
Poštovani zastupnik Dobrović.
Hvala lijepo. Tako je, dakle ekološka proizvodnja je još jedna šansa oko kojih ima poteškoća. Međutim, i tu se da stvari pojednostaviti. Prvo, naši građani se moraju naučiti da nije cijena jedini parametar kakvoće kvalitete robe jer vi vidite šta je skuplje, šta je jeftinije, pa ljudi kupuju. S druge strane je nered što se tiče ekoloških proizvoda. Neko tvrdi da je to ekološko, a to ni ne mora biti tako, tako da označavanje i kontrola kvalitete hrane je nešto što bi nama generalno u RH dalo velike prednosti u osvajanju novih tržišta, a prvo u branjenju vlastitog tržišta. Jer kvalitetnija hrana koja je manje opterećena kemikalijama ili je, koja je gotovo čista po pitanju, ima i takve, znači puno više po pitanju zdravstvene ispravnosti, praktički to postaje lijek, a ne hrana.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Dobrović, ne tako davno raspravljali smo u sabornici o klimatskim promjenama i raspravljali smo o Zelenom planu. Sad kad raspravljamo o poljoprivredi u kontekstu koronavirusa mislim da je dobra prilika, svaka neprilika može izroditi s nekakvom novom prilikom. Dobra je prilika malo pogledati taj set mjera koji je bio na razini EU, a riječ je bilo o Zelenom planu i riječ je bio o poljoprivredi i riječ je o tome bilo da svaka zemlja treba prepoznati koji je njen interes, koji su to njeni autohtoni proizvodi, kako to razvijati i sve ostalo. I u odnosu na to mi se čini da iz ove koronavirusa trebali bi izaći na način da nova strategija koja se radi i koja će se radit zaista uvažava i Zeleni plan, klimatske promjene i sve ono što je jer jedan od, koronavirus je zasigurno i jedna od posljedica i klimatskih promjena, ali mi kroz svoju poljoprivredu i kroz prilagodbu klimatskim promjenama i Zeleni plan možemo napravit ozbiljni iskorak.
Hvala. Poštovani zastupnik Dobrović.
Hvala lijepo. Je, imate pravo, dobro ste to pogodili odnosno kad se pogleda politika Zelenog plana i gdje je i kako poljoprivreda treba ići onda se može vrlo lako prepoznati da je upravo RH idealna zemlja za to, da to nisu ogromna prostranstva pod istom kulturom nego da je to, su miješane kulture, da su to lokalna proizvedena hrana, da one mogu bit i manje, da su to, i teži se manje upotrebi mineralnih gnojiva i, i kemiziranju, dakle proizvoda u svrhu zaštite, dakle, puno toga što se kod nas čini. Međutim, mi to ne znamo dovoljno dobro valorizirati, generalno dosta ljudi kupuje i prati šta i kako kupuje, idu na tržnice koje se nadamo će se vrlo brzo u RH sada unatoč ovome otvoriti. Ali neki ipak hrle u centre i kupuju jeftinije. Dakle, nije mu važno da li je to ciparski krumpir, ali za kunu, dvije će ga on kupiti ili ne znam šta, ali evo sve skupa ide u dobrom smjeru, samo mi trebamo ići tamo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Dobrović da nastavimo. Dakle, na pravom smo tragu. Zelena plaćanja, ekološka proizvodnja, pokazuje da ne mora bit deficit proizvodnje u RH ključan problem. Mi ne moramo imat velike količine, ali možemo imati cijenu za naš proizvod. Ako se ide u ekološku proizvodnju onda bi to trebala biti radno intenzivna proizvodnja i proizvodnja koja, koja je na cijeni, pa ćemo supstituirat sa onom hranom koju ćemo uvozit, naravno i nju treba kontrolirat, ali ćemo, ali će ova, ova proizvodnja bit konkurentna i moći ćemo prodat po cijeni koja je skupa. Ledena berba nažalost ove godine nije bilo. Zna se da je ledena berba itekako skuplja u odnosu na, na redovnu. Jer to su stvari koje treba onda znat proizvodit i znati marketinški predstavit i prodat europskim zemljama da bi na taj način i povećali konkurentnost proizvodnje, a onda na kraju krajeva zaradu, zaradu poljoprivrednika i omogućili većem broju ljudi da radi na, na poljoprivredi. Ovako ako idemo na masovnu proizvodnju, tu su, naravno da su onda nužna i umjetna gnojiva da bi povećali količinu proizvodnje, ali je onda to sasvim drugi smjer.
Hvala. Poštovani zastupnik Dobrović.
Tako je, mislim da je velika skrivena prednost postoji u udruživanju resora. Naime, vi kažete moramo koristit mineralna gnojiva, da, međutim, zašto ne bismo imali 300 000 tona komposta, njega možemo proizvest lokalno iz biorazgradivog otpada koji se generira upravo tamo gdje se troši hrana. Prema tome, povezivanje resora na način da se on konvertira u kompost koji se onda vraća, a znamo dobro da je to ekološki kompost, praktički čist i vraća nutrijente i organsku tvar, poboljšava svojstva tla u pogledu ne samo kvalitete poljoprivredne proizvodnje nego i zadržavanja blaga itd., i to se ne čini. Prema tome, ministrica ima razloga sastat se sa kolegom ministrom Ćorićem i dogovorit što hitniju izgradnju kompostišta kojim bi se takva jedna veza uspostavila. Ona ide u smjeru Zelenog plana. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, poštovani zastupnici, poštovana ministrice, ja ne znam puno o poljoprivredi, dakle ja sam dijete asfalta, moj jedini doticaj sa poljoprivredom je kad na televiziji gledam „Plodove zemlje“. Ali znam šta se događa na terenu i ovo iskustvo koje sada proživljavam kao volonter Crvenog križa i navijačkih skupina, znam da postoji velika potreba za domaćom hranom jer ljudi stvarno, dakle to naručuju. Mislim da je bila velika pogreška što se tržnice nisu prije, dakle otvorile. Jedan od razloga su bili sigurnosni razlozi zbog virusa, dakle to je glavni i dakle i zapravo jedini razlog, ali mislim da se uz volontere koji bi radili, dakle socijalnu distancu, kao što npr. evo Bad Blue Boysi volontiraju u svim pučkim kuhinjama, dakle i kada ti ovaj ljudi odlaze po ručak, dakle oni rade red, isto tako se moglo ovaj i u, na tržnicama organizirati. Evo, evo u mom kvartu u Španskom, dakle jednim pozivom ja bi mogo dobit 10 ljudi koji bi svaki dan tamo radili red i ovaj pazili, dakle na distancu i tako se moglo u svim tržnicama, dakle u Gradu Zagrebu raditi. Osim toga, mogli ste iskoristiti i ova raskršća. Ja ne znam, u mom kvartu Španskom tokom, dakle ljetnih ovaj vremena postoje na raskršćima štandovi koji su dislocirana, dakle od tržnica, gdje je npr. jedan čovjek prodaje lubenice, na 50 metara drugom raskršću čovjek prodaje mandarine. Mislim da se ta raskršća su se isto mogla iskoristiti za ovaj OPG-ove, da se tamo, dakle prodaju proizvodi ini sa ovaj naših polja. Konkretno evo u jednom kvartu može se 20 takvih raskršća iskoristiti i ne bi bilo gužve, ne bi bilo mogućnosti, dakle od zaraze. Dakle, ovi naši prijedlozi koje ćemo iznijeti i koje smo iznijeli su dobronamjerni, dakle oni dolaze s ljudi na terena, s terena, da ti ljudi žele ovaj domaću hranu. Veća je mogućnost, po meni, u zarazi u velikim šoping centrima iako ovaj i tamo se, dakle pazi na red, ali isto tako se moglo napraviti i na hrvatskim tržnicama jer ovaj, kažem uz, dakle red koji bi ljudi radili i pazili bi, mislim da bi se to moglo napraviti. Hvala lijepo.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Dobrovića, izvolite.
Poštovani kolega, spomenuli ste volontere u gradu koji i vi pripadate među njih, koji donose, opskrbljuju ljude koji su u potrebi sa namirnicama. Vrlo vjerojatno bi bilo moguće tu djelatnost odnosno to je jedna, jedno socijalno bogatstvo danas da se ljudi osjećaju voljni pomagati jer to u stvari čine ljudi zadovoljni i to je sjajna stvar. Međutim, postoje i zeleni gradski vrtovi i vjerojatno pojedini ljudi su nešto sadili ili bi htjeli posaditi. Vrlo vjerojatno bi se moglo organizirati i pomoć u to pogledu, što može imati evo još jednu dodanu vrijednost, dakle zemlja postoji, vode ima, dakle sunce sija i praktički se ne mora čak ni ići u trgovinu nego lokalno nešto napravit.
Hvala. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Poštovani kolega, upravo u mom kvartu, dakle Španskom, postoje ti vrtovi, dakle ljudi ovaj uzgajaju, dakle svoje povrće. Vrlo vjerojatno bi željeli, dakle da im to povrće ne propadne i vjerojatno bi mogli i donirati, dakle za te starije osobe. Dakle postoji, dakle u ovoj krizi jedna stvar, al da su ljudi stvarno pokazali jedno humano lice, da su se ujedinili u ovoj borbi i sigurno bi ovaj vaš prijedlog izazvao, dakle dobre reakcije.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege, zastupnici, poštovana ministrice. Evo, iskoristit ću ovu priliku da kažem nekoliko stvari. Apsolutno jedna od tih stvari je da ću, da ću podržati, to smo već danas svi rekli ovaj zakon jer mislim da je vrlo važno da stvari koje sad možemo napraviti radimo zajednički i da podržavamo aktivnosti kako bi RH što prije izašla iz, iz ove situacije i na neki način zajedničkim prijedlozima omogućimo da gospodarstvo može bolje funkcionirati poslije same krize. S tim više bi bilo dobro i da vladajuća stranka prihvati koji od prijedloga koji smo mi uputili. Sutra je rasprava, to je već loša poruka da se raspravlja nakon glasanja. Znači, defakto imamo jedan red zakona prvog reda i onda imate od opozicije dolaze zakoni drugog reda i njih ćemo glasat ko zna kad i ko zna gdje. To doslovce možemo tako onu pjesmu ovdje, ovdje ponoviti jer ne znamo da li ćemo se vratiti ponovo ovdje u Westin ili ćemo imati sjednicu u HS za dva tjedna. Tim više što smo danas imali situaciju i na Odboru za financije da je odbor podržao jedan zakon koji je opozicija predložila. Ja mislim da to nije loše da hrvatska javnost zna i da sa te stane omogućimo, omogućimo da se o tom zakonu sutra glasa. Ja vas molim g. potpredsjedniče da prenesete to predsjedniku HS da imamo pozitivno mišljenje odbora o odgodi otplate kredita za građane RH i ne bi bilo loše da se, da se to odglasa i da sutra to zajednički usvojimo i da pokažemo tu vrstu suradnje u situaciji kada, kada je kriza u RH. To bi recimo poslalo jednu kvalitetnu poruku i potpredsjednik Božinović je danas rekao na pres konferenciji stožera da će Vlada svaki konstruktivni prijedlog prihvatiti, sad mi nije jasno zbog čega ovaj o odgodi otplate kredita ne prihvaća kada je saborski odbor to prihvatio, kada je oporba to napisala, sutra to možemo raspraviti i možemo na kraju krajeva imati to sutra izglasano i omogućit građanima da ne drhte više oko toga da li će morati platiti rate kredita ili neće u narednoj, u narednoj godini. Znači, evo to je recimo jedan od mojih apela. Vezan je uz ovaj zakon i samim time što je ovo, to jedan od kriznih zakona koje usvajamo u HS, pa i taj zakon mislim da bi trebali prema njemu se tako postaviti. I to bi onda pokazali, g. Božinović bi pokazao da ne govori riječi na pres konferenciji u vjetar, da govori evo mi bi prihvatili oporbeni kvalitetan prijedlog, imaju ga na stolu, Odbor za financije HS ga je prihvatio i sa te strane nema nikakvog razloga da sutra o njemu tijeku dana ne raspravimo i onda ili da pokušamo do samog glasanja to raspravit i onda da glasanjem taj zakon potvrdimo i da hrvatskim građanima omogućimo tu situaciju da ne budu opterećeni sa kreditnim zaduženjima u vrijeme koronakrize. Ja vjerujem da će evo prenosim to i predstavnicima Kluba zastupnika HDZ-a da će taj moj apel ovdje uroditi plodom i da će HDZ shvatiti da nisu sami u problemu i da na kraju krajeva opozicija nakon što je 20 zakona i inicijativa podržala u HS mislim da zaslužuje makar ovu jednu koja građanima omogućuje trenutno olakšanje da se stavi na dnevni red i izglasa. Što se tiče konkretno poljoprivredne svašta smo govorili, ali ja evo još jednom ću ponovit želim da nakon ove krize pokušajmo i iskoristit krizu da se drukčije postavimo prema poljoprivredi. Milijardu EUR-a je godišnje deficit u uvozu u odnosu na izvoz hrane, to je preveliki iznos, to je nešto šta nije za Hrvatsku dobro. Volio bih da Ministarstvo poljoprivrede recimo podupre inicijative kao što sam rekao, još jednom ću ovdje istaknuti virtualni zagrebački plac koji je u nekoliko dana 25.000 korisnika okupio nakon što su placevi u Gradu Zagrebu zatvoreni i omogućeni da ljudi neposrednim kontaktom razmjenjuju robe odnosno poljoprivredne proizvode i to je nešto treba tako funkcionirati. Bilo bi dobro da je recimo Ministarstvo poljoprivrede stalo iza takvog projekta, ne samo u Zagrebu nego i u drugim hrvatskim gradovima. Tako da postoji puno prostora da zajednički unaprijedimo poljoprivredu i ja se nadam da će to tako i biti, a još jednom pozivam potpredsjednika Božinovića, premijera Plenkovića da pokažu da ovu krizu zajedno prolazimo [[Upadica: Hvala lijepo.]] i da prijedlozi koje opozicija daje ukoliko su već i predloženi i podržani od odbora u Hrvatskom saboru sutra mogu biti izglasani. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja završno će govoriti poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene gospođe saborske zastupnice, uvažena gospodo saborski zastupnici, ja vam najprije želim zahvaliti na ovoj konstruktivnoj raspravi, iznesenim prijedlozima i doista zajedničkoj brizi za napredak hrvatske poljoprivrede, na shvaćanju koliko je ona važna, to se osjeti i na tome sam iznimno kao resorna ministrica zahvalna. Ovdje smo započeli rasprave sa jednom tezom poljoprivreda u doba korone. Činjenica je da poljoprivreda doista u javnim raspravama dobija na važnosti, da dobiva svugdje, ali isto tako želim reći, što se tiče ovog Ministarstva poljoprivrede sad iako nas krizna situacija tjera na brže odluke, na neke interventne odluke koje naravno ne bismo u razdoblju bez izvanrednih okolnosti možda donosila, većina tih poteza će naići na odobravanje, neki na kritike, ja ovdje moram ponoviti u ime cijelog mog ministarstva, u ime cijele administracije koja sad radi konkretne strateške korake da izvanredne okolnosti u strateškom smislu na nas ne utječe da mi radimo brzo koliko god možemo bez obzira na te okolnosti i strategiju i novo programiranje i prijedloge izmjena proizvodno vezanih plaćanja i izmjene zakonske regulative koja može biti bolja, brža i jednostavnija za korisnike. To je znači naše načelo bez obzira na ovo i dosljedno ga provodimo. Što se tiče mjera ovdje je više puta ukazano da odgoda je dobra, ali da nije dovoljna, da je program potpore od 50 milijuna kuna nedovoljan i da Ministarstvo poljoprivrede treba učiniti više. Nemojmo zaboraviti da su sve velike horizontalne mjere Vlade u dva seta uključeni sektori poljoprivrede, ribarstva, šumarstva i drvoprerađivačke industrije, pri čemu poljoprivreda i ribarstvo s posebnim fondovima i s posebnim potporama dohotku ne mogu biti sufinancirani iz socijalnog fonda. Tako da nije istina da poljoprivreda i ribarstvo nemaju dovoljan, dovoljno potporu uvijek može biti bolje, ali ne treba javnost uvjeravati u netočno, u netočnu tvrdnju da ne postoje velike mjere poljoprivredu i ribarstvo. To što ovo Ministarstvo poljoprivrede nastoji i te kako doprinijeti tih velikim horizontalnim mjerama ne znači da su poljoprivrednici iz njih isključeni. Mjera od, program od 50 milijuna kuna za mikro i male proizvođače nije jedini, mi smo u prvom setu mjera najavili i nove mikro i male kredite otprilike alokacije u vrijednosti 130 milijuna kuna za obrtna sredstva i dodatne zahtjeve za fleksibilnosti u izravna plaćanja našim proizvođačima u vrijednosti najmanje 100 milijuna kuna, tako smo govorili, ako se odobri bit će više. Isto tako niz sektorskih potpora ribarstvu vrijednih ukupno možda ako se, uz odobrenje komisije u jednom dijelu, između 30 i 40 milijuna kuna, ali je prijedlog već izišao i uvažava hrvatske sugestije. Dakle, te potpore za ribarstvo će također biti 100 miliona kuna. Dakle, to što mi imamo 400 miliona kuna naših dodatnih potpora ne znači da nismo onim setovima od 30 odnosno od 60 kad se oba seta zbroje. Što se tiče zemljišta ovdje se mnogo govorilo danas i o zakonu i za zemljištu i svemu što se događalo ili nije događalo u posljednjih 20 do 30 godina. Znači, hrvatska Vlada je i ovo Ministarstvo poljoprivrede u proteklih nekoliko godina doista učinilo značajne iskorake i na korištenju potpora i na strukturnoj transformaciji korištenje mjera programa ruralnog razvoja i nadogradnjom zakonske regulative. Uvijek može biti brže i više. Zakon o zemljištu ide uz izmjene i dopune slijedom određenih prijedloga i sugestija i činjenica da ga je potrebno još više ubrzati, administrativno rasteretiti i riješiti neke dvojbe. Mi smo to započeli raditi prije ove krize i prijedlog prema povjerenstvu će ići koliko ja znam do kraja ovog tjedna jednako kao Zakon o poljoprivrednom zemljištu isto tako i Uredba o šumskom zemljištu i nastojat ćemo bolje, efikasnije odgovoriti na zahtjeve brže dodjele zemljišta. Ovdje je bila …/nerazumljivo/… tako samo jedna čini mi se tvrdnja od saborskog zastupnika gospodina Orepića vezano za današnji prijedlog izmjena Zakona o poljoprivredi kojim se treba omogućiti dodatne odgode i obročna otplata poljoprivrednicima za zahtjeve za povrat. Nema tu nikakvih prevara, nema tu uglavnom nikakvih lopova, to su hrvatski poljoprivrednici, greške se događaju …/nerazumljivo/… ja sam ih vidjela stotine, plakala sam zbog njih treba tako reći, plakala sam zbog nekih kojima nisam mogla pomoći jer su revizije utvrdile ovo ili ono, treba im sada pomoći i osigurati im likvidnost. Propusnice koje izdaje Ministarstvo poljoprivrede idu prilično uredno za sada. Svaki dan se istina pojavi neki problem, nastojimo ga u danu riješiti, dobro se surađujemo sa stožerom. Dosada je Ministarstvo poljoprivrede primilo oko 19.800 propusnica, a izdalo 16.000 propusnica. Neko se ovdje, nemojte mi zamjeriti, to spominjao i narugao s mogućnošću i najavama izvoza u Kinu. Nakon 24 dopisa koja smo 1.11. poslali kineskim vlastima za ovu problematiku to je veterinarski certifikat je pred ishođenjem tražimo i za neke druge vrste proizvoda. Ne sanjamo mi neke velike izvoze u Kinu, ali zadaća je ovog Ministarstva poljoprivrede otklanjati velike prepreke na svim tržištima, posebno na velikim, to nam može donositi samo dobro, to je u opisu našeg posla i mi ćemo to uredno i brzo raditi. Bilo je pitanje distributivnih centara, kao što znate u mandatu ministra Tolušića, bivšeg potpredsjednika i ministra Tolušića najavljen je akcijski plan za izgradnju nedostajućih skladišno distribucijskih centara, logističkih centara. Takav akacijski plan je svakako bio predložen za financiranje u okviru idućeg programskog razdoblja jer su sredstva za mjeru 4 iz kojeg je to trebalo financirati uglavnom potrošnja. Ukoliko dodatna sredstva sada do kraja godine dobijemo iz prijelazne odredbe počet ćemo i ranije. Znači trenutno je u tijeku dodatna tržišna analiza koja treba potvrditi i potražnju za takvim distribucijskim centrima, ne samo tehnički nedostataka kapaciteta u odnosu na proizvodnju i mi od toga ne odustajemo i idemo dalje korak po korak, nastojat ćemo biti brži. Ribarnice su započele s radom pod određenim uvjetima, što se tiče sveukupnog rada tržnice u dogovoru na Nacionalnim stožerom za civilnu zaštitu, pomalo se otpušta mehanizam zabrane dan po dan. Znamo da je to donijelo probleme našim poljoprivrednicima no presudile su slike koje su bile jedan vikend kada su tržnice bile otvorene. Svi znamo da nema namjeru ni ova Vlada ni Nacionalni stožer smanjiti dostupnost domaćih proizvoda i da je takva odluka bila teška, a otpušta se dan po dan. Šumarstvo, ovdje je bilo primjedaba vezano za mjere da ne postoje svima odgode plaćanja, to je naravno neistina. I šumarstvo i drvoprerađivačka industrija su kao stradale industrije su itekako obuhvaćene horizontalnim mjerama Vlade vrijednim desetke milijardi kuna, a Ministarstvo poljoprivrede nastojalo nadograditi i te mjere sa svojim dodatnim mjerama, pa je tako odgodilo izvršenje obveze po preuzetim potporama male vrijednosti za sektor drvoprerađivačke industrije i odgodilo plaćanja prema Hrvatskim šumama nastojeći u ovom trenutku ne narušavati likvidnost Hrvatskih šuma jer je i to potencijalno problem ako se naruši. Bude li trebalo i dalje reagirati pokušat ćemo. Sjetva se za sada kao što sam rekla odvija neometano, a hoće li doći do problema, nadam se da neće, evo vidjet ćemo. Strategija poljoprivrede, ovdje je neko spominjao niz strategija koje su se izrađivale, u ovom segmentu se nije strategija godinama pa ni desetljećima izrađivala, mi je radimo, nismo usporili ni trenutka bez obzira na ove interventne situacije. Strategija kao nekakav teoretski statički dokument svakako nije dobrodošla, nastojimo dat joj dinamičku notu i nastojimo da ima dobar provediv, dobar i efikasan akcijski plan koji će do kraja biti transformiran u budući nacionalni strateški plan za razvoj 2012.-2027. S konkretnim intervencijama, za sada ne kasnimo uopće. Spomenuli smo dobre primjere online platformi, web tržnice te poziv Ministarstvu poljoprivrede da se pridruži da da podršku takvim inicijativama. Nakon što sam najavila da ministarstvo uspostavlja online platformu za digitalnu prodaju javilo nam se pa ne znam, blizu 30 potencijalnih ponuditelja zainteresiranih stranaka s ponudom da preuzmemo već postojeće web platforme, razumijem te inicijative, neki su se od njih javljali prije, to su vrlo dobre privatne inicijative neke javne poput u gradu Zagrebu, ali dužnost Ministarstva poljoprivrede je bila u ovim trenucima pokušati uspostaviti nacionalnu platformu. Netko se narugao ovdje 30 dana u odluci, to je samo zbog opreznosti, znači prvi modul je već gotov mi to možemo pustiti sutra, ali razmišljamo o problemima koji će se pojaviti, razmišljamo o činjenici da se nacionalno Ministarstvo poljoprivrede ne smije dogoditi da reklamira recimo poljoprivredno gospodarstvo kao što se događa na nekim drugim platformama sa 20 vrsta proizvoda, a da je su u ARKOD-u samo dvije kulture. Mi moramo osigurati potpunu i točnu informaciju za hrvatske potrošače i mi sada tu digitalnu tržnicu trebamo povezati sa odlukom koju je Vlada donijela na posljednjoj sjednici i kojom se jasno upućuje sve javne naručitelje da dosljedno primjenu čl. 284. Zakona o javnoj nabavi koji se odnosi na primjenu kriterija o svježini i kratkoći transportne i kupovinu u kratkim lancima opskrbe što nama odgovara. Također ja moram reći da neki prijedlozi iako razumijem kako je do njih danas došlo jednostavno ne idu jedno s drugim. Nemojte mi zamjeriti, ali nekad su oni zajedno kao pojam drvenog željeza. Primjerice, izravna plaćanja dajemo punu omotnicu, a zabranimo uvoz, to ne može zato što su ta izravna plaćanja financirana većim dijelom iz EU i s tim u vezi želim reći da unatoč okolnostima je do sada za posljednju proizvodnu godinu isplaćeno 3 milijarde i 50 milijuna kuna od planiranih 3 milijarde 850 milijuna kuna od čega se nešto oko 3 odnosi na izravna plaćanja 121 milijun kuna na osjetljive sektore, a preostali dio do 3 milijarde 850 za IAKS mjere programa ruralnog razvoja. Sada je ostalo oko 800 milijuna, odluke smo počeli izdavati prije 15. Travnja, komunicirali smo 15. Travanja za mjeru 10 okolišne mjere onda ide ekološka koja je najveći dio u toj cijeloj priči i nakon toga dobrobit životinja. Na kraju izravnanja obično je rok do 30.6. mi ćemo se nastojat ubrzat, podnijeli smo niz zahtjeva Europskoj komisiji po uzoru na prve prihvaćene prijedloge povjerenika za ribarstvo i ja se nadam da će i povjerenik za poljoprivredu isto tako odgovoriti pozitivno na veći dio naših zahtjeva koji bi trebalo pomoći na značajan način hrvatskim poljoprivrednicima. Kao što sam rekla na početku intervenirat ćemo, donosit ćemo hitne odluke, ali nećemo odustati od strukturne transformacije hrvatske poljoprivrede. Sve drugo ne bi bilo fer ni prema hrvatskim poljoprivrednicima, ni prema hrvatskim potrošačima, a naše građane, građane RH pozivam da kupuju hrvatske proizvode u što većoj mjeri, manji transport, manje kilometara, veća svježina, manji rizik zdravstveni za građane. To je potvrdio i Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Hvala vam na svim prijedlozima.
Hvala i vama. Imate dvije replike, prvu repliku je tražio gospodin Maras.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, evo ja bi volio da nam kažete konkretno, zadnja 2, 3 tjedna i kojim mjerama povezali potrošače iz Hrvatske i poljoprivrednike koji primjerice nisu mogli raditi na placevima kada su oni zatvoreni. Znači koju je to konkretnu mjeru napravilo Ministarstvo poljoprivrede kako bi pomoglo poljoprivrednicima da prodaju svoje proizvode, a građanima da dođu do svježih proizvoda, voća i povrća, sira, suhomesnatih proizvoda itd. Ja ću vam reći primjerice zagrebački virtualni plac, ja sam danas rekao krivu informaciju on u ovom trenutku ima 43.000 grupa ima članova i dnevno se preko 150 objava razno raznih proizvoda, proizvođača gore objavljuje. Znači to je za mene konkretna pomoć i svaka čast onima koji su tu stranicu osnovali. Tu se vidi konkretna pomoć poljoprivrednicima i građanima. Šta je tog tipa napravilo Ministarstvo poljoprivrede? Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Dakle, kao što sam rekla Ministarstvo poljoprivrede je primilo 30-tak poziva na suradnju i nastojat ćemo sve te platforme ugraditi u našu nacionalnu platformu za koju smo se odlučili i za koju vjerujem da će biti odlična. Što smo konkretno napravili? Reagirali smo na pozive i poremećaje malih mljekara te omogućujemo mjerom te svojom mjerom omogućujemo da nestane otkup na nešto više od 350 farmi koje su bile ugrožene i da mali mljekari nastavi prerađivati, a istovremeno i da potrebiti u lancu opskrbe hrane, oni kojima doniraju posrednici budu opskrbljeni svježim hrvatskim proizvodom. Također smo primali niz obavijesti osobito iz sektora povrća i voća o potencijalnim viškovima i mi smo takve obavijesti itekako prosljeđivali trgovačkim lancima s kojima smo imali jedan sastanak i 3 pisma. Isto tako donijeli smo i odluku kojom javne naručitelje obvezujemo na kupnju svježih proizvoda u lancu opskrbe hranom. Eto to smo radili zadnjih 10-tak dana.
Se čuje mikrofon? Gospodin Bulj, druga replika, izvolite.
Hvala lijepo. Ministrice poljoprivredno zemljište rekli ste da radite novi zakon tj. izmjene zakona '21., '22. gdje nije podijeljeno 400.000 hektara poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, čistog, sačuvanog ali pod korovom. Činjenica ja sam dao prije 20 dana, upozoravao sam, evo vam pa vi to napravite jer ovaj način što je u Hrvatskoj to je ja sam rekao kozaračko kolo. Svak svakoga drži, nitko ne popušta. Od lokalnog čelnika, do župana, do vas u ministarstvu, a najvišu štetu ima znači seljak. Od 400.000 hektara u dvi godine od kad smo donili zakon samo je 11.000 hektara je dodijeljeno hrvatskom seljaku. Ja vas molim još jednom da hitno dodijelite tu zemlju, ako neće lokalni čelnici, županije odmah izbaciti iz toga procesa jer oni kontroliraju tako ovaj lokalnu samoupravu. Ovo je toliko neučinkovito, sramotno prema hrvatskom selu i državi da je to katastrofa.
Hvala gospodin Bulj, hvala lijepa. Gospođa ministrica imate mogućnost odgovoriti. Izvolite.
U Ministarstvo poljoprivrede je stiglo oko 450 programa za raspolaganje koje su izradile jedinice lokalne samouprave i u nekim slučajevima zbog kašnjenja jedinice područne samouprave. Dali smo nešto više od 240 suglasnosti, doista je mali broj natječaja objavljen, ali u ovakvim situacijama nakon što se pola godine su se donosili pravilnici, pa se radili programi, ishodila dokumentacija, sad naravno vjerojatno slijedi progresija natječaja pa nije bio ni jedan natječaj do 10. mjeseca, a sad ih je već bilo 50-tak od 10. mjeseca. Međutim, slažem se da je procedure potrebno ubrzati ne samo na ovom zakonu nego i na drugo, pojednostaviti, digitalizirati što se može i da tu imamo prostora. I kao što sam rekla prvi prijedlog prema povjerenstvu će ići do kraja ovog tjedna.
Hvala, hvala lijepa. Zaključujem raspravu, hvala lijepa, nema više replika i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 898. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Kako članak 4. konačnog prijedloga zakona ima povratno djelovanje o istom se očitovao Odbor za zakonodavstvo. Temeljem Članka 193. Poslovnika zaključkom ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje povratnih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ocjenjuje se da postoje posebno opravdani razlozi za povratno djelovanje odredbi članka 4. Konačnog prijedloga Zakona o poljoprivredi. Molim glasujmo. Tko je za ovakav zaključak? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Jedan je suzdržan. Znači 129 glasova za i 1 suzdržani. Utvrđujem da smo donijeli predloženi zaključak, pa sada prelazimo na glasovanje o samom zakonu. Što? Da, da. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Tko je suzdržan? Prebrojite suzdržane molim vas. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o dopunama Zakona o poljoprivredi, 121 za i 9 suzdržanih.
Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda, budući da sam došao ću se konzultirati, trenutak, hvala. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci to je prijedlog zakona zapravo konačni prijedlog zakona broj 829 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama to je broj 830 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, broj 843 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda se primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na konačni prijedlog zakona, znači na drugo čitanje, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je gospodin državni tajnik gospodin Zdravko Zrinušić koji će imati uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je i uvodno rečeno pred vama se nalaze ova tri zakonska prijedloga zakona sva 3 su bila na raspravi u prvom čitanju na 16. sjednici s time da je Zakon o HNB-u i Zakon o kreditnim institucijama sabor prihvatio 21. veljače, a ovaj potonji 28. veljače. Sva 3 konačna prijedloga zakona izrađeni su s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU i to u području vezano za provedbu mjera iz akcijskog plana RH za pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu EREM2 i bankovnoj uniji. Što se tiče akcijskog plana, on uključuje provedbu mjera u području daljnjeg jačanja supervizije bankovnog sustava odnosno dodatnog jačanja nadzora banaka uspostavom bliske suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom, potom razvojem makrobonitetnih, makrobonitetnog okvira za mjere usmjerene na korisnike kredita, te sanaciju banaka u okviru bankovne unije. Samo da podsjetim, kao što znate, bankovna unija nastala je kao odgovor EU na financijsku krizu još 2008.g. jer je postalo jasno da se problemi uzrokovani visokom povezanošću između javnih financija i bankarskog sektora mogu lako preliti preko nacionalnih granica, te uzrokovati probleme u drugim državama članicama EU. Dakle, cilj osnivanja i uspostave bankovne unije je smanjenje mogućnosti da se problemi u bilancama banaka negativno odražavaju na javne financije i obrnuto, što posljednično znači da troškove sanacije banaka ne bi više snosila država nego ponajprije vlasnici i vjerovnici, te jedinstveni sanacijski fond. Bankovna unija se u osnovi sastoji od 3 stupa, pa ću samo ako dopustite kratko samo podsjetiti. Znači, prvi stup je centralizirani sustav nadzora banaka i započeo je s radom 1. studenog 2014. i daje novi okvir za nadzor banaka u EU, čini ga Europska središnja banka i Nacionalna nadzorna tijela država članica i koja sudjeluju u nadzornome mehanizmu. Potom drugi stup, on je zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom „jedinstveni sanacijski mehanizam“, a nadopunjuje ovaj prvi stup i čini ga jedinstveni sanacijski odbor kao sanacijsko tijelo na razini EU. Potom „jedinstveni sanacijski fond“ kao zajednički sanacijski fond koji se financira sredstvima bankovnog sektora u EU, te „nacionalna sanacijska tijela“, a kao što znate kod nas su to HNB, HANFA i DAB. Što se tiče trećeg stupa, on je trebao zajednički sustav osiguranja depozita, no čini da će se u vezi pravila o postavljanju pravnih temelja između država članica i samog uvođenja trećeg stupa još duže vremena razgovarati obzirom da su pregovori gotovo nepomaknuti još od 2015.g.. Dakle, što se toga tiče, ovi zakoni koje danas imamo na dnevnom redu i ne tiču se trećeg stupa, ali želio bi samo naglasiti što se tiče pravila i postupaka koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH, one su regulirane važećim zakonom i dalje će ostati regulirane tim važećim zakonom, dakle Zakonom o osiguranju depozita iz 2015.g., a sustavom osiguranja depozita upravlja Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Što se tiče Konačnog prijedloga Zakona o HNB-u, nužno je bilo preispitati određeni dio ovih odredbi, pa tako u kontekstu suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom i prijedlogom zakona se uređuju i zadaci i nadležnosti HNB-a u okviru bliske suradnje, te zadaci i nadležnosti HNB-a u suradnji sa jedinstvenim sanacijskim odborom kao dijelom drugog stupa bankovne unije koji nadopunjuje, kao što sam maloprije rekao, jedinstveni sanacijski mehanizam. Ukratko, nastavno bi samo iznio osnovne novosti koje donosi prijedlog zakona koje smo i govorili prilikom prvog čitanja. Dakle, predviđa se da HNB primjenjuje smjernice Europske središnje banke umjesto međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja. Središnjim bankama koje nisu članice euro sustava dana je mogućnost da primjenjuju, dakle te smjernice uz nacionalnu valutu, dakle i prije uvođenja EUR-a, a to su dosada učinile Slovačka, Estonija i Latvija koje su kasnije uvele EUR-o, a trenutno to koriste i Poljska, i Švedska iako imaju još uvijek kao i RH nacionalnu valutu. Uvođenje smjernica posljednično utječe na potrebu izmjene relevantnih odredbi zakona koje se odnose na opće pričuve HNB-a i izračun dobiti odnosno gubitka HNB-a kao i na potrebu uvođenja kategorije revolizacijskih računa, te rezervacija za rizike. U tom smislu unutar kapitala formiraju se samo opće pričuve radi pokrića općih rizika poslovanja HNB-a, a sukladno smjernici Europske središnje banke … [[Govornik se ne razumije]] dobici po tečajnim razlikama i promijeni tržišnih cijena ne ulaze u izvještaj o računu dobiti i gubitka odnosno ne ulaze u izračun financijskog rezultata. Nadalje, mijenja se raspored dobiti i pokrivanja gubitka HNB-a, što je sada u omjeru korist državnog proračuna na način da se dobit HNB-a raspoređuje u omjeru 80:20 od 20% ide u opće pričuve HNB-a, a 80% raspoređuje se u korist državnog proračuna. U gubitak po ovome novome bi se i dalje najprije pokrivo iz općih pričuva, a ako gubitak, ako je veći od iznosa općih pričuva i ako prelazi visinu općih pričuva pokrivo bi se iz dobiti narednih godina naravno. U slučaju kad je ukupni kapital HNB-a umanjen za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja manji od temeljnog kapitala HNB-a potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigurat će se u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju. Nadalje, tu su odredbe u vezi kamatnih stopa. Sad se propisuje da HNB kada uzima sredstva i prima u depozit da ta kamata može biti negativna. Dosadašnji zadatak HNB-a koji je bio definiran kao pridonošenje stabilnosti i financijskog sustava u cjelini proširen je na način da se isti ostvaruje provođenjem makrobonitetne politike. Potom, tu je pitanje trezora. Po tom pitanju određeno je da su alokacije, građevine, građevine samog trezora i trezorskog poslovanja HNB-a važni za financijske, gospodarske i sigurnosne interese i obranu RH. Međunarodne pričuve se definiraju kao svi oblici imovine u stranoj valuti i plemenite kovine, uvode se sigurnosne provjere za određene funkcije, daje se ovlast HNB-u da vodi postupak za utvrđivanje povrede propisa za čiji je nadzor ili superviziju nadležna te da uz suglasnost jedinstvenog sanacijskog odbora donosi provedbene akte. Određene ovlasti koje smo imali u prvom čitanju savjeta narodne banke s tim u vezi su dodane kao i ovlasti guvernera ponajviše u dijelu i provedbi makrobonitetne politike i u smislu tome donošenje podzakonskih akata. Što se tiče prvog čitanja ovog konačnog prijedloga zakona napravljene su određene nomotehničke izmjene sukladno prihvaćenim prijedlozima i primjedbama Odbora za zakonodavstvo. Po tom u članku 15. kojim se mijenja članak 47. gdje se uređuje raspored dobiti i pokrivanje gubitka dopunjene su odredbe za slučaj kada se ukupni kapital HNB umanji za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja i kada bude manje od temeljnog kapitala i to na način da se potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigura u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju i pojašnjava se što čini ukupni kapital HNB-a odnosno u taj kapital ulazi temeljni kapital kao opće, kao opći kapital opće pričuve, revalizacijski računi i rezerve za financijske rizike. Što se tiče Zakona o kreditnim institucijama analogno onim normama koje smo imali u okviru ovoga prethodnoga tako i u dijelu rada kreditnih institucija, izmjene su rađene u vezi sa bliskom suradnjom, zatim makrobonitetne mjere usmjerene na korisnika kredita gdje smo kao i zadnji put smo naglasili da mogu se donositi mjere od strane narodne banke da se određuju najveći dozvoljeni omjeri vrijednosti instrumenata osiguranja odobrenog iznosa kredita kada ona to procijeni. Potom može određivati i limitirati i najveći dozvoljeni iznosa kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik kredita, najveći dozvoljeni omjer iznosa otplate obroka ili rate i dohotka, najdulje dozvoljeno trajanje kredita i zahtjevne veze za metodu obračuna otplate kredita. Dakle, povezano sa ovim makrobonitetnim aktivnostima koje je prethodno dorađeno odredbe Zakona o HNB-u. Potom, za razliku od dosadašnjeg ovaj načina rada kada je Hrvatska udruga banaka izračunavala, sada HNB na temelju podataka kojoj je dostave kreditnih institucija ovaj za regulatorne potrebe izračunava i objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog bankarskog sustava što je potrebno zbog važnosti tog, te referentne stope koja služi kao indeks za određivanje promjenjivog dijela promjenjive kamatne stope za potrošačke kredite, dakle sada je to u nadležnosti HNB-a. Razmjena informacija o vezama klijenata, ako se sjetite primjenom opće uredbe o zaštiti osobnih podataka tamo u svibnju 2018. postavljajući problem oko razmjene podataka vezano za zaštitu osobnih podataka sada se ovdje reguliraju odredbe da se taj odnosi ovaj il ta razmjena omogući unutar bankovnog sustava kako bi se bolje procjenjivale sposobnost klijenta i odrađivalo i upravljalo kreditnim rizikom. Što se tiče razlika u odnosu na prijedlog zakona radi povećanja učinkovitosti provedbe mjera na kreditnu instituciju u postupku povodom tužbe protiv rješenja HNB-a o nalaganju mjera rane intervencije, uvođenju posebne uprave, oduzimanju odobrenja za rad i/ili odluke o otvaranju postupka prisilne likvidacije, nadležni upravni sud ne može odlučiti da tužba ima odgodni učinak niti može izdati privremenu mjeru ko što je to bilo u nekim slučajevima kada je dolazilo do blokade rada sustava kada bi određena banka došla u takvu situaciju da ju je trebalo ili čak likvidirati da bi se onda određenim mjerama koje su sada u važećoj normi blokirao taj postupak i baš ovaj blokadom tog postupka moglo je se dovesti do toga da sama kreditna institucija i propadne zbog nepoduzimanja mjera odnosno da dođe do isplata osiguranih štednih uloga ako bi eventualno i to imalo za posljedicu. Ovime se to onemogućava, dakle mjere bi se ovaj poduzimale, a naravno da bi onaj koji je stranka u postupku imao pravo na ovaj tužbu prema sudu i kako završi ta tužba. U vezi prava stranke na izjašnjavanja temeljem preporuke Europske središnje banke istaknute u 4, točki 47 mišljenja od 25. ožujka ove godine izvršeno usklađenje odredbi sukladno normi o postupcima koje vodi Europska središnja banka za slučaj donošenja hitne nadzorne odluke u kojem slučaju se stranci daje mogućnost da se očituje u pisanom obliku o činjenicama, prigovorima i pravnoj osnovi ako su značajni za tu odluku. Nadalje, dopunjuju se odredbe kojima se uređuju odnosi između varijabilnog fiksnog dijela ukupnih primitaka pojedinih radnika, potom glede javnog objavljivanja informacija HNB-a dopunjena je odredba glede objave sankcija koji je u okviru bliske suradnje temelj upute Europske središnje banke izriče HNB. Donesena je prijelazna odredba prema kojoj će se svi postupci koji su započeti za vrijeme važenje dosadašnje norme završiti po toj dosadašnjoj normi i izvršene su nomotehničke dorade sukladno primjedbama i prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. I zaključno, što se tiče Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava predmet ovog zakona je dakle 2 stup bankovne unije odnosno zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom kao što sam maloprije rekao jedinstveni sanacijski mehanizam. Usko povezano sa ovim zakonom je i Zakon o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond koji je samo da podsjetim Hrvatski sabor donio 28. veljače 2020., a s obzirom da je taj sporazum imao karakter međunarodnoga ugovora, a i bilo je i prvo i drugo čitanje zajedno pa tako da nije sinkronizirano sad u smislu drugih čitanja ovih zakonskih normi. Važećim Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava uređuju se pravila, postupci i instrumenti za sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava, zatim ovlasti i zadaci sanacijskih nadležnih tijela te osnivanje, financiranje i korištenje sredstava sanacijskog fonda i upravljanje njime. Ovim konačnim prijedlogom zakona pobliže se uređuje provedba uredbe 806 iz 2014. Europskog parlamenta i vijeća o utvrđivanju jedinstvenoj, pravila jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju s ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja i sanaciju bankovne unije uspostavljen je jedinstveni sanacijski fond koji se popunjava tijekom razdoblja od 8.g. počevši od 2016. i trebao bi doseći ciljnu razinu od najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u svim državama članicama EU, taj iznos se procjenjuje na oko 60 milijardi EUR-a, trenutno je na popunjenosti oko 33 milijarde EUR-a i uz napomenu, kao što sam i uvodno rekao, dakle sanacijski fond se puni na teret banaka. Prijedlog ovim zakonom što se donosi od datuma uspostave bliske suradnje s Europskom središnjom bankom, RH postaje država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koji se osigurava centralizirani mehanizam za sanaciju svih kreditnih institucija s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama. Centralizirana ovlast za sanacijom unutar jedinstvenog sanacijskog mehanizma povjerava se jedinstvenom sanacijskom odboru i nacionalnim sanacijskim tijelima kao što je i maloprije bio u prethodnom zakonu tako je i ovdje, u ovom slučaju je to HNB, HANFA i DAB. Kada je riječ o kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje će jedinstveni sanacijski odbor postati izravno odgovoran odnosno nadležan. Odgovornost i ovlast za postupanje pri provedbi odluka dodijelit će se HNB-u prije donošenja same odluke o sanaciji, a Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka nakon donošenja odluke o sanaciji od strane jedinstvenog sanacijskog odbora. Pravo glasa na plenarnim izvršnim sjednicama jedinstvenog sanacijskog odbora imat će predstavnik HNB-a kad je riječ o pitanju iz ovlasti Državne agencije za sanaciju štednih uloga i banaka u skladu s podjelom ovlasti pri glasanju uzet će se u obzir naravno i mišljenje DAB-a. Prijedlogom zakona predviđa se obveza institucija na koje se primjenjuje uredba, na uplate doprinosa za jedinstveni sanacijski fond, a u sanacijski fond kojim upravlja DAB, a navedene doprinose DAB će prenijeti u jedinstveni sanacijski fond. Nadalje, za potrebe obračuna postignuća ciljane razine sanacijskog fonda obračunat će se iznos doprinosa na koji će se prenijeti jedinstveni sanacijski fond kao i novčana sredstva koja će se prenijeti iz sanacijskog fonda sukladno, maloprije spomenutom Zakonu o potvrđenju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa koji je za ovaj visoki dom usvojio prije nešto više od mjesec dana. Propisuje se obveza institucija i podružnica institucija iz trećih zemalja sa sjedištem u RH na uplatu naknade za podmirivanje administrativnih rashoda DAB-a. Što se tiče samih rashoda, još ću to ukratko, pa evo taman na vrijeme vjerujem, i konačnim prijedlogom zakona, dakle kao i u prethodnima, prihvaćene su primjedbe i prijedlozi Odbora za zakonodavstvo i ugrađene su u normu zakona. Zatim, unijete su izmjene kako bi se precizirale u slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje da institucija propada ili će vjerojatno propasti, te slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje uvjete za smanjenje vrijednosti ili pretvaranje instrumenata kapitala koje je izdao subjekt za koje je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor. Kod odredbi o prekršajima samih institucija, prekršajne odredbe su razdvojene u zasebne točke, te su usklađene sa odredbama normativnog dijela zakona, tako da se može lakše povezivati. I postupanja po preporuci i izvršenja odluke jedinstvenog sanacijskog odbora dodatno se precizira da se pri pokretanju postupaka odnosno prekršajnih postupaka od strane nadležnih tijela mora voditi računa naravno i o tim navedenim preporukama. Evo, toliko. Hvala vam lijepa.
Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio g. Bulj.
Uvaženi tajniče, narod zna da je vrijeme, svi znamo da je vrijeme krize korone, a vi gurate uporno EUR-o, uporno EUR-o i na taj način nikako ne more, ne možemo u biti doć do zaključka, ni do odgovora zbog čega do najrazvijenije ekonomije EU, Švedska, Danka, Češka, pa i Mađarska također ne žele EUR-o, vi uporno usklađujete sad, vratite taj zakon. Kad prođe ova kriza donesimo moratorij na kredite, godinu dana i na ovrhe i na taj način ćemo razgovarat, a kad prođe kriza onda ćemo razgovarat, provest ćemo referendum o EUR-u i o svemu onome što je HNB trebala radit i šta radi, a u biti sve protiv interesa građana RH, a znamo i u slučaju Agrokor što je se događalo oko mjenica i brojnih drugih situacija. Jedan, jedno pitanje, zbog čega najrazvijenije ekonomije EU ne žele uvesti EUR-o?
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa uvodno bih rekao da, s obzirom da, da smo ovih dana jasno svi u problemu epidemije koronavirusom i da nas sve to okuplja, kako zdravstveno tako i gospodarski, jasno da ovi zakonski propisi koje sada imamo u drugom čitanju mogu izgledati da su u drugome planu, ali u kontekstu same intencije u smislu bankovne unije i 3 stupa te iste unije ove norme ne znače nužno uvođenje EUR-a. Ovdje govorimo o sanaciji kreditnih institucija i podredno i kada dođe taj 3. stup u kontekstu osiguranja štednih uloga. Više puta smo razgovarali zašto neke ekonomije su se odlučile na uvođenje ili ne uvođenje EUR-a. Neke zemlje su ušle i '70.-tih godina prošlog stoljeća kada ni na i u primisli bilo uvođenje, ovaj ulazak u EU, barem nama ovaj kao državi. A kad već spominjete Švedsku, primjerice ona koristi ove ovaj smjernice Europske središnje banke zajedno s Poljacima, mada ima i svoju valutu. Dakle, to su različite strategije, ali nikada ni nećemo ući u EUR-o ako ne ispunimo kriterije. Bojim se da nakon ovih intervencija vezano za sadašnju krizu ćemo biti dalje od tog cilja.
Fala. Drugi amandman ima g. Škibola, repliku pardon. Ispričavam se.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Pa bilo bi dobro da imam amandman koji bi se sad ovako prihvatio, ali nije amandman nego replika. Mene interesira zašto se forsira sad ovaj ulazak u Eurozonu, pogotovo tijekom ove korona krize. Znači, npr. imamo Bugarsku koja je u sličnoj fazi kao mi, Bugarska još bolje zadovoljava kriterije nominalnih konvergecija nego Hrvatska, međutim Bugarska je upravo zbog korona virusa odgodila ulazak u ERM II tečajni mehanizam dok se na smiri sama pandemija. Znači, mene interesira iz kojih razloga je nama došao ovaj zakon sada ovdje u sabor umjesto da se fokusiramo na mjere koje se odnose na savladavanje ove pandemije? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, ne na amandman nego na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Kamo sreće da nam je glavna briga da li ćemo mi uvest ili nećemo EUR-o. Svi ovi zakonski prijedlozi koje sam sad spomenuo kao i ovaj prethodni vezan za potvrđivanje sporazuma za treći stup su krenuli puno prije nego, nego je došlo do ove pandemije i kao što vidite iz svih aktivnosti Vlade i ovog visokog doma da smo svi ovaj usmjerili svoje snage u tom smislu da sačuvamo zdravlje naših građana i da probamo osigurati dovoljno sredstava da vitaliziramo i održimo koliko toliko vitalnim gospodarstvo.
Hvala lijepa. Treći amandman, a ja se, nemojte još da vrijeme teče, ja se slažem da je bio prvi samo vjerojatno nije bio viđen zbog, zbog monitora, ispričavam se, ne pišem ja to, međutim gospodin Maras, evo sad je vrijeme.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman ćemo, možda neko kasnije uložiti, ali ja ću ovdje sada pitati kolegu i dati repliku. Ono što mene zanima, a vjerojatno zanima i sve građane RH kakav je stav Vlade RH po pitanju moratorija na rate kredita naših sugrađana. Znači znamo svi kakva je situacija gospodine državni tajniče, to je sigurno mjera koju ste trebali donijeti među prvima u RH kako bi građanima koji su ostali bez posla koji se sada snalaze ko zna kako da prežive omogućili godinu dana moratorija da uspiju na neki način doći na noge i ponovo početi raditi, na kraju krajeva moći vraćati te kredite. Zanima me zbog čega nema nikakve reakcije Vlade po tom pitanju i kada mislite to napraviti? Znači, zašto građani RH ne bi Uskrs dočekali mirniji nego što će sada s obzirom da nikakvog poteza od Vlade nisu vidjeli, a rate dolaze na naplatu. Hvala vam lijepo.
Gospodin Zrinušić, odgovor.
Hvala lijepo. Ja iz vašeg upita prije doživljavam ocjenu dosadašnjih mjera Vlade koju bi po meni možda trebao povratno izkomunicirati i netko drugi, a ne državni tajnik koji predstavlja 3 zakonska propisa koji nemaju baš izravne veze sa tim, ali dopustite da ipak kažem da vaš ne stoji sve kako ste ovaj možda dobili impresiju da Vlada ne poduzima ništa, naprotiv. Ako se pogleda sve ovo što je ovih dana i bilo izglasavnje na ovdje u ovom visokom domu, niz zakonskih normi koje vode u tome pravcu, a jedna od tih koraka će sigurno kao što je najavio i predsjednik Vlade i ministar financija kao potpredsjednik Vlade da slijedeći krug koji ide, ide u pravcu građana.
Hvala lijepa. Tražio je povredu Poslovnika gospodin Maras, pa mu moramo dati riječ.
Hvala vam lijepo. 238. je povrijeđen, ja nisam kolega državni tajniče rekao da Vlada ne radi ništa, ja sam danas ovdje rekao da ću podržati zakone koji su bili. I prošli tjedan smo također podržali određene zakone i predlažemo određene zakone. Moje pitanje vama je bilo zbog nema nikakve akcije na moratorij na rate kredita građana RH. Ja ne znam da li vi razumijete da mjesec prolazi, da ljudi su ostali bez posla, da dolaze rate na naplatu, da oni ne mogu čekati mjesec dana još da bi se Vlada dosjetila te akcije. To je ono što sam ja vama htio reći, mene zanima koji stav po vašem pitanju. Hvala lijepa.
Gospodine Maras, vi znate vi, prošlo je vrijeme, vi znate vrlo dobro da Članak 238. se ne odnosi na predlagatelja, vi vrlo dobro to znate. Predlagatelj vam nije odgovori na pitanje po vašoj prosudbi. To je tako, mislim ne možemo, ne možete ništa ni ja, ni vi ne možemo ništa. Možete kad slijedeći put nastupate možete to reći. Ali idemo dalje, kao što su rekli neki već prije. Gospodin Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi tajniče Zrinušiću, hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti od čega je 34 milijarde kuna višak likvidnosti, imaju 59 milijardi kuna kapitala sve su to stekle unazad nekih 15 godina kada su imale svega 10 milijardi kuna likvidnosti i nekih 15 milijardi kuna kapitala čini mi se. I sada nakon razgovora sa Vladom RH te banke su odlučile ponuditi ljudima moratorije, ali moratorije u kojima se obračunavaju kamate, one ugovorene kamate i koje će onda ljudi otplaćivati kada moratorij prestane djelovati. Pa vas ja pitam, hoće li Vlada RH još jednom sjesti s bankama za stol i pokušati ih uvjeriti da se te kamate ne smiju obračunavati, a ukoliko to banke ne poslušaju hoće li onda Vlada propisati da banke to moraju učiniti? Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Zrinušić.
Hvala lijepa. Kao što se sjećate kad je Vlada komunicirala za prvi krug 63 mjere među kojima je navela i ove koje sada navodite i prilikom razgovora sa poslovnim bankama nije se stvorila impresija da će postupati na način kako ste sada opisali u smislu da će pomicati ovaj ili odgađati ovaj rokove plaćanja kreditnih obveza nego da će to naći na način, izaći na način da se ti isti građani ne dovedu u još težu situaciju. I u tom smislu mislim da čak i svakodnevno se rade razni razgovori ne samo u smislu Vlade kao izvršne vlasti nego tu nam je svakako i hrvatska narodna kao vlast, kao monetarna vlast vrlo važna poluga u tim i razgovorima i dogovorima kako bi iznašli što bolja rješenja za naše građane.
Hvala. Sada je na redu gospodin Lovrinović.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče ne mogu se načuditi da u ovakvoj situaciji jedne snažne destabilizacije gospodarskog sustava prijetnje pandemije po zdravlje ne samo građana Hrvatske već šire ova Vlada čini sve kao da se ništa ne događa da bi što prije uvela euro u Hrvatskoj. Pa ne znam nijednog drugog premijera, predsjednika vlade bilo koje druge zemlje Mađarske, Češke, Poljske, Danske, Švedske ma oni sada brinu svoju brigu, afirmiraju svoje nacionalne valute spašavaju ekonomiju, a on je čak neki dan ovdje u Saboru rekao da mu je žao i da se tek sad vidi koliko je velika šteta za Hrvatsku da nismo članica eurozone, pa mislim naprosto nevjerojatno kao da živi Vlada u jednom drugom svemiru, kao da ste pali s Marsa. Nama trebaju kune, nama treba spašavati domaće gospodarstvo, prema tome dajte prestanite biti tvrdoglavi spustite se na zemlju, moramo naše probleme rješavat.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. A ne znam što reći nego da u datim okolnostima kada je velika percepcija i s punim pravom usmjerena na neke druge probleme koji su ne našom krivom kao krivnjom vlasti ili naroda došle i u RH, dakle u pitanju su iznimni problemi sa epidemijom korona virusa i sve ove aktivnosti koje Vlada poduzima mislim da dovoljno govore u tom pravcu da poduzima sve ono što je moguće u datom trenutku kako bi se napravili pravodobni koraci. Što se tiče i samoga eura, to ne znači da uspostava bliske suradnje i pristupanja bankovnoj uniji nužno znači nešto loše da se razmišlja o nekoj dugoročnoj perspektivi, a o tom po tom kada ćemo mi steći uvjete da uđemo u tečajni mehanizam i uvedemo euro.
Hvala lijepa. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Jedno pitanje. Danas smo vidjeli da je HNB u zadnja dva tjedna intervenirala sa 2,25 milijardi eura što je vrlo velik iznos od njihovih deviznih pričuva. Također vidimo informacije da je ministar financija najavio da će se zadužiti na domaćem tržištu. E sada je pitanje, budući da nam je likvidnost jako potrebna za Hrvatsku, a znamo da će devizni priljevi nažalost izostati ovog ljeta da ih je bilo 10 milijardi eura, da li imate kakve informacije da li će Vlada RH izaći na eurotržište jel izgleda da će nam euro trebati ne samo radi HNB-a nego i radi stabilizacije tečaja i da li imate o tome neku informaciju? Zašto? Zato što sav ovaj dio iznosa koji je HNB kreirao nažalost malo će doći do gospodarstva i to je sada problem. Mi imamo problem tečaja i likvidnosti i mislim da je možda sada može se prikupiti na eurotržištu novaca kako bi se domaća kuna oslobodila za hrvatske poduzetnike. Pa da li imate informaciju da li će … [[Govornik se ne razumije.]]
Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Evo kao donedavni ministar financija jako dobro znate da unutar naše kuće takve sve scenarij se radi tu užurbano sa svim simulacijama i pogledima gdje će se moći novac priskrbiti. Naravno u tom dijelu i ponavljam želimo aktivno uključiti HNB i u dijelu njene uloge vezano za devizne pričuve, pa bi narednih dana trebalo biti puno jasnije ti koraci koji su izvedivi.
Hvala. I na kraju gospodin Bilek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo prije svega pratimo u ovom dijelu pošto je ovo pandemija pa je zahvatilo ne samo Europu nego možemo reći cijeli svijet, pratim reakcije Vlada prije svega u Republici Češkoj i u Republici Slovačkoj odnos jer u Slovačkoj oni jesu u eurozoni, Češka nije u eurozoni njihove razlike pa onda s te strane jedno ajmo reć praktično pitanje. Šta mislite da li smo izgubili time odnosno koje bi bile prednosti da jesmo u eurozoni? I drugi dio, upravo na tragu ovog što je moj kolega prije mene rekao vezano za održavanje stanja stabilizacije tečaja kune, da li imamo koliko HNB mislim da se jako dobro hrvatska Vlada i Ministarstvo financija služi polugom HNB-a u očuvanju cijelog ovog sustava, koliko ima prostora odnosno da li po vašem mišljenju ima dovoljno prostora da tri do šest mjeseci možemo držati tečaj na ovoj razini? Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Dobar dio vašeg pitanja bi se prije svega odnosio možda na monetarnu vlast, ali uistinu iz njenih postupaka se vidi koliko su željeli utjecati na tečaj u smislu spuštanja obvezne pričuve bankama za 3%-tna boda, oslobađanje preko 10 milijardi kuna u financijske tokove kako bi se tečaj smanjio u smislu porasta tečaja eura u odnosu na kunu. U tom smislu za takve aktivnosti da smo recimo u eurozoni toga naravno ne bi bilo, međutim u nekim drugim monetarnim intervencijama koje sada imamo, imamo i određene prednosti u odnosu na situaciju kada bi bili u eurozoni. Dakle, kombinacijom svih tih mehanizama zavisno u kojoj ste situaciji zasigurno nije jednoznačno reći bolje je ovo, bolje je ono. Pa u nekakvoj doglednoj budućnosti koja ne mora kažem biti sutra, mi smo se odlučili kao narod da budemo članice EU i da ćemo uvesti euro. I u tom smislu danas i govorimo u kontekstu i ova tri zakona i ulaska u sustav bankovne unije.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama. Želi li uzeti riječ predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Marin Škibola koji će nastupati ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Evo danas u ovom razdoblju krize sa pandemijom nama u Hrvatski sabor dolaze izmjene i dopune zakona koji se odnose na implementacije eura u hrvatski monetarni sustav. To nije nikako dobro zato što uvođenje eura je jedan proces koji zahtijeva uključenost građana, uključenost struke i uključenost svih drugih relevantnih aktera kako bi se uopće krenulo u tom smjeru da se uvodi EUR-o. Prema tome, ove rasprave u HS o uvođenju EUR-a, a znamo da je velika kriza sa koronom i da su oči javnosti uperene u koronu je jako loše, jako loše da ste izabrali sad ovaj tajming za ove zakone. Ono što treba reći jest da mi bez referenduma uopće ne bi trebali raspravljati o ovim zakonima, pogotovo kada znamo da sve ankete, sve važne ankete, a jednu od važnih anketa je napravio i Eurobarometar, znači službene ankete EU kažu da su hrvatski građani protiv ulaska u Eurozonu. Znači, preko 50% hrvatskih građana jest trenutno protiv uvođenja EUR-a i samim time pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Očito hrvatsku Vladu nije to briga, znači ne interesira ih razmišljanje hrvatskih građana i tijekom ove korone se na neki način pokušava zapravo i taj interes javnosti koji bi bio prema uvođenju EUR-a od hrvatskih građana ovaj da budu upućeni što se događa, na neki način se izbjegava i opstruira. Bugarska i Rumunjska su u sličnim fazama kao i mi po pitanju pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Primjerice, Bugarska ima puno bolje zadovoljene kriterije nominalnih konvergencija nego što je to RH. Znači, Bugarska ima mnogo manji, višestruko manji javni dug nego što to ima RH, ima puno manji deficit i ima mnogo manje neke druge ovaj elemente koji znači zadovoljavaju kriterije nominalnih konvergencija. Prema tome, a na kraju krajeva bugarski premijer se ipak odlučio da će zastati sa pristupanjem i EREM2 tečajnom mehanizmu do 2021.g., znači do ne prođe prema njihovim procjenama ova kriza sa koronom. Jer treba biti svjestan da nakon ovog zdravstvenog problema sa koronom slijedi nam velika globalna ekonomska kriza. I postavlja se pitanje kako će se RH postaviti u toj globalnoj ekonomskoj krizi, kako će se postaviti sama Eurozona, znači članice Eurozone i mudro je pričekati, zašto forsirati uzlazak u Eurozonu kada ne znamo kako će se stvari odvijati, meni to jednostavno nije jasno i vidimo da i druge države se vode tim primjerom. Znači, Bugarska je zastala, čeka što će bit. To je jedna mudra suverena politika i nije mi jasno iz kojih razloga se to forsira, pogotovo kad su oči javnosti uperene u te zdravstvene, u zdravstvene probleme i danas bi mi trebali ovdje u saboru raspravljati o nekim mjerama financijskim, npr. koje HNB može napraviti, a ne o mjerama uvođenja EUR-a. Također jedna vijest koja isto nije u javnosti toliko prepoznata jest da Italija i Francuska zbog korona krize su tražile od ostalih država članica Eurozone izdavanje korona bonus. Znači, korona obveznica gdje bi sve države članice Eurozone na neki način uzele dio svog opsega u prebrođivanju ove krize koja će nastati nakon zdravstvenih, nakon zdravstvene krize, znači prebrođivanje ekonomske krize koja nastaje nakon ove zdravstvene krize. I tu, znači najviše to inicira Italija, ali i Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija se žestoko protive tom prijedlogu. I onda se isto postavlja pitanje solidarnosti, znači država članica EU. Jer mi možemo promatrati tu solidarnost kroz to što ćemo mi sad poslati 20 medicinskih djelatnika u neku drugu državu članicu i reć to je solidarnost. Jest, to je solidarnost, al to je minorna solidarnost. Znači, na ovakvim krucijalnim stvarima se gleda kolko je ta EU homogena. A EU nije homogena, nego uvelike heterogena jer vidimo da određene države članice Eurozone poput Njemačke i Nizozemske uopće ne žele pomoći Italiji, Francuskoj i nekim drugim državama poput Španjolske u prebrođivanju ekonomske krize na način da i one snose dio ekonomskih problema koje će te države članice imati. Treba reći da HNB jest intervenirala, ona intervenira najviše u tom održavanju stabilnosti tečaja, održavanju kune, ali nije intervenirala u kontekstu veće monetarne involviranosti, znači da krene, da krene sa tom primarom emisijom koja joj je na raspolaganju. Znači, ta primarna emisija, ona se zove ekonomskom terminologijom „ex nihilo“ stvaranje mogućnost, stvaranje novca, upravo je Amerika to napravila. Znači, Trump je preko svoje centralne banke federalnih rezerva istiskao određenu količinu novaca i proslijedio na račune građana i na račune srednjih i malih poduzeća. Zašto je to Trump napravio i zašto to neke druge države rade? Zato što su svjesne da je ovo period kada će biti potrebna velika državna potrošnja. Znači da je ovo period kada će država morati biti izdašna, jako izdašna u tom financijskom smislu, a za to je potreban novac. Kako nabavit taj novac? Ili zaduživanjem ili kreacijom. Neke države članice, ne samo EU nego i svijeta ovaj kreću sa tim putem tiskanja vlastite valute i na taj način pomoći ekonomiji. Moje mišljenje je da je to puno bolji smjer zato što mi ćemo se zadužiti za ogromne svote novaca, a te međunarodne financijske institucije, bankarske, privatne institucije kada se mi zadužimo one će, one će tražiti također nešto i za uzvrat. Uglavnom što traže međunarodne financijske institucije za uzvrat poput Međunarodnog monetarnog fonda, a to je prokušana u svim drugim, mnogim drugim državama jest traže deregulaciju, traže smanjivanje javnog sektora, znači otpuštanje, štednju, smanjivanje plaća znači te financijske institucije idu u tom smjeru da se sve privatizira, da država nema više nikakve ovlasti i onda se postavlja pitanje koja je uloga demokratski izabranih vlada na izborima kada se sva moć koncentrirala u te uske financijske centre. Znači, mi onda uopće ne trebamo imati izbore, možemo postavit tamo tehnokratsku vladu ko što je bila u Italiji, postavit ovoga Maria Montia i onda neka on, neka on voditi tu nama politiku, a ovo tu je sve jedan igrokaz koji u konačnici će završiti jako loše. HNB je smanjio obveznu rezervu s 12% na 9% znači otvorio se bankama taj potencijal, znači otvorio se kreditni potencijal znači imat će puno više kapitala sada i banke zaista neće osjetiti ovu krizu. Znači banke zasigurno neće osjetiti ovu krizu, nego one čekaju momenat da ova kriza sada prođe, znaju da će svi biti prisiljeni se zaduživati kod banaka i onda one stupaju na snagu. Prema tome, banke će imati najviše koristi i određene velike korporacije od ove korone i oni će sigurno i zasigurno iskoristiti ovu krizu kako bi ovaj akumulirali moć i kako bi zapravo tu moć centralizirali i to se i tim mjerama i radi. Znači, bankovna unija je upravo centralizacija moći, znači to je upravo centralizacija moći i svi oni drugi, ovaj sve one druge institucije financijske koje nisu u toj shemi bankovne unije ispadaju, ispadaju iz bilo kakve igre. Znači, mi bi trebali napokon osmisliti jedan model oporezivanja financijskih institucija jer financijske institucije moraju doprinijeti hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Vesna Pusić, koja će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, 3 zakona, HNB, kreditne institucije i sanacija kreditnih institucija i investicijskih društava. Sva 3 zakona ne treba se po mome mišljenju uopće sramit i opravdavat, sva 3 zakona idu u pravcu ubrzanog usklađivanja s pravilima europske monetarne unije i ubrzanom pripremom za uvođenje EUR-a. Kao što su mnogi rekli naravno ne znamo kakav će svijet biti nakon korona virusa, šta će se dogoditi, svašta se može dogoditi, ovo isto nitko nije mogao predvidjeti. Tako da će se konačna odluka o ulasku u europsku monetarnu uniju, trenutku ulaska, trenutku uvođenja EUR-a će se donijeti kad za to bude vrijeme, ali ovi zakoni su priprema za to. Ona nije počela danas, počela je djelomično naravno našim ulaskom i potpisivanjem pristupnog ugovora, ali je aktivno počela ako se sjećate ja ne znam više sad na pamet kad je točno to bilo ali mislim da ima godinu dana onom prezentacijom cijele strategije ulaska Hrvatske u europsku monetarnu uniju i uvođenjem EUR-a i od tada je na neki način to projekt koji realizira. Dakle, nije sad počeo i neće niti sada završiti. Drugim riječima činjenica da mi harmoniziramo zakonodavstvo što su učinile nota bene i mnoge države, naime ne mnoge jer ih nema mnogo, ali neke države EU koje nemaju EUR-o i nisu na kraju uvele EUR-o su harmonizirali svoje zakonodavstvo sa, u ovom području sa pravilima europske monetarne unije. Istina je da i moj je dojam, moram reći i razgovarajući u GLAS-u o tome naš dojam je da je jedan od razloga zašto se ubrzano, a vi ćete državni tajniče to možda moći i potvrditi ili opovrgnut. Jedan od razloga zašto se to tako ubrzano harmonizira je i hrvatski interes da dobije pristup garancijama i financijskim instrumentima Europske središnje banke i sanacijskom fondu, što će nam sve trebati, EUR-o će nam trebat pogotovo bez, u ovoj krizi i bez turističke sezone, ali i inače nakon što kriza prođe, a proći će i nakon što ljudi ne budu radili koliko ne budu, vidjet ćemo koliko će to trajat ali svakako svaki dan je dugo i opterećenje, ta vrsta pomoći i ta vrsta intervencije će na biti nasušno potrebna i ne vidim nikakvog razloga, prvo zašto bi se toga sramili i drugo da to radimo i da nam je to interes i drugo zašto bi sebi uskratili mogućnost da to iskoristimo. Dakle, da imamo pristup svim tim ajmo reći financijskim instrumentima koji stoje na raspolaganju u okviru europske monetarne unije. Ovo naravno nisu korona zakoni to je istina. Iako činjenica da nam sa harmonizacijom omogućavaju eventualno tješnju suradnju sa Europskom središnjom bankom nakon krize nam svakako može pomoći, ali u striktnom smislu ovo nisu korona zakoni i ovdje kao jednu fusnotu postavljam pitanje, mi nismo protiv ovih zakona, mi smo za te zakone, ali zašto nemamo i konkretne korona zakone ovdje koji bi trebali imati? Zbog toga mnogih stvari koje su ljudi ovdje govorili, ja neću u detalje sada oko toga ulaziti, ali iz onog što su kolege govorili vidi se da ni ovdje u Saboru sasvim jasno koja je situacija da li postoji moratorij na otplatu kredita, ne postoji, da li će se nakon toga moratorija plaćati kamate na te kredite dakle kako će to sve skupa izgledat i nama bi trebao da iz daljnjega jedan paket financijskih zakona koji bi bio usmjeren na korona krizu dakle na ovu situaciju. Ovo to nisu osim u ovom posrednom smislu koji sam navela na početku. Dakle, ovo nisu zakoni sa ograničenim trajanjem kao svi ostali koji se odnose na krizu, oni su trajni, donose dodatne nadležnosti, pravila i strukturu što se prilagođavanja HNB-a tiče suradnji sa Europskom središnjom bankom i sanacijskim fondovima i stavljaju Hrvatsku odnosno idu u pravcu stavljanja Hrvatske u tu specifičnu poziciju kandidata za ulazak u Europsku monetarnu uniju. Ono što je zapravo meni se čini donekle neobično je da se s jedne strane naglašava neovisnost HNB-a, naročito u čl. 4.to je nešto što inače postoji i zagarantirano je, međutim onda se posebno taksativno naglašava njena neovisnost u 12 konkretnih područja ili politika. S druge strane u istom zakonu se definiraju i članci koji prestaju važiti na dan uvođenja eura, ukupno 19 članaka bilo u potpunosti ili djelomično koji se na to odnose i to uključuje taj isti čl. 4.koji se sada proširuje, kojim se sada definira neovisnost HNB-a u 12 vrlo konkretnih područja ili politika. Taj članak prestaje važiti dakle sve te taksativno nabrojene neovisnosti prestaju važiti sa uvođenjem eura u RH, što se tiče neovisnosti HNB-a pa to otvara pitanje zašto se one sada sa jednim zakonom koji de facto priprema Hrvatsku za ulazak u monetarnu uniju zašto se sada tih 12 područja posebno naglašavaju vodi. Posebno se uređuju odnosi između HNB-a i Europske središnje banke gdje se definira ponašanje i položaj Hrvatske najbliže moguće onome što bi bio naš status da jesmo članica monetarne unije. Definira se ponašanje i sanacija kreditnih institucija i suradnja sa Europskim sanacijskim fondom, mislim da će biti to posebno važna tema. Definiraju se i prekršaji, pa da sada da ne ulazim u te detalje. Čitajući zakone, čitajući neke datume na koje se ovdje referira, dalo bi se zaključiti iako to nigdje moram reći, nigdje eksplicitno piše, ali dalo bi se zaključiti da je neki ciljani datum hrvatskog ulaska u Europsku monetarnu uniju, drugim riječima uvođenje eura 2024.-2025. tako iz ove regulative koja se ovdje predlaže proizlazi. Dakle, to je 4 do 5 godina od danas, gdje ćemo biti i kako će stvari izgledati 4 do 5 godina od danas je pitanje, to ne možemo u ovom času predvidjeti, ali ako je točno ono što iščitavam iz ovih prijedloga zakona da je to 2024.ili 2025.onda svakako ovo nije nešto što je neposredno pred nama, može se reći da je to dosta brzo, ali svakako nije nešto o čemu još nećemo imati prilike raspravljati i o čemu nećemo imati prilike još odlučivati. Budući da GLAS smatra da je ulazak Hrvatske u Europsku monetarnu uniju za 4 do 5 godina dobar cilj, mi ćemo podržati ove zakone. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Škibola se javio. Izvolite, replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Stanku? Svaki put pogriješim s vama.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba Nezavisne liste mladih jer smatram da mi danas ne bi trebali raspravljati o uvođenju eura, trebali bi raspravljati zapravo o mjerama koje će nadvladati ovu korona krizu kako u zdravstvenom tako i u ekonomskom smislu. Prema tome, koristiti ovu situaciju gdje su oči javnosti uperene u korona krizu za uvođenje eura je krajnje nemoralno i krajnje nekorektno prema hrvatskim građanima zato što Hrvatski građani u najvećem dijelu su protiv ulaska RH u Eurozonu i to pokazuju svi relevantni statistički podaci. Prema tome, koristiti sada ovaj distrakciju, znači koristiti kada javnost je fokusirana na neke druge probleme da se guraju zakoni za uvođenje EUR-a je jako loša poruka prema hrvatskoj javnosti, pogotovo kada znamo da države koje, znači države članice EU koje također se približavaju Eurozoni su odgodile taj put poput Bugarske, znači Bugarska je u istoj situaciji, međutim Bugarska je odgodila ulazak u EREM 2 tečajni mehanizam do 2021.g. zbog korona krize, a Plenković nas nastoji pod hitno ugurati u Eurozonu iako to nikako nije mudro, iako to nikako nije pozitivno i korisno za RH u ovom momentu zato što ćemo znači sav suverenitet predati u ruke Europske centralne banke, a vidimo da su trenutno centralne banke ključne za pobjeđivanje ove krize putem neovisne monetarne politike. Hvala.
Još jedna stanka pretpostavljam, jel da? Izvolite.
g. Potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku u trajanju od barem 5 minuta da se konzultiramo jer naprosto ne možemo shvatiti da u ovo doba kad ne znamo što će biti sutra jer imamo problema sa pandemijom virusa, kad se i druge zemlje tresu, prije svega Italija gdje koje je žarište, ali i druge zemlje čim prođe ova kriza ući će u recesiju tešku, ekonomsku krizu. Većinski vlasnici banaka u RH su talijanske banke i austrijske banke. Naprosto ne mogu doći sebi i poštovani građani da premijer, predsjednik naše Vlade toliko gura, inzistira na uvođenju EUR-a, dok sve druge Vlade i njihovo vodstvo sada stoje po strani, prate što se događa, ima za to, za to vremena. Nama sada trebaju kune. Nama treba sada naša središnja banka. A što želi predsjednik Vlade? Pa on želi prebaciti vidite odgovornost sa sebe na Brisel, na Frankfurt, na ovu instituciju, na onu instituciju. Pa ne vodi se tako država. On je neki dan ovdje rekao, molim vas, govori nam, vidite sad se vidi kolka je šteta da nismo članice Eurozone i da nismo uveli EUR-o. Zašto? Da prosimo tamo po, po Frankfurtu da nam daju milijardu, dvije, a ovdje iz svoje središnje banke, nama trebaju kune, možemo posuditi koliko treba. Nama ne treba ta sluganska politika. Mi želimo suverenu monetarnu politiku, ekonomsku politiku i da iskoristimo svoju središnju banku koju imamo. I sad izlazi na vidjelo ono što govorimo. Neki dan je evo engleska središnja banka, 200 milijardi funti će otkupiti državnih obveznica izravno. Pa ona je narodna, ona je središnja banka te države. Pozivam građani, ako ne bude ništa drugo, ništa drugo moguće, da na referendumu branimo našu kunu.
Hvala, vrijeme. Odobravam stanku do 18 sati i 16 minuta, tako da vi i g. Škibola se možete konzultirati [[Upadica iz klupe: I Bulj, i Bulj]] Ne, Bulj nije tražio. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo s radom. g. Miro Bulj nastupat će ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. RH u Eurozoni, zakoni koji su ovdje doneseni pred nas u trenutku kada kriza zbog korone drma cijeli svijet, a poglavito naše susjede, a poglavito gospodarsku situaciju, ekonomsku situaciju gdje ljudi, svi građani EU, pa tako i RH osjećaju nesigurnost i naravno vidimo da evo u vremenu kad RH predsjeda EU, ja ne znam, u zadnjih 10-15 dana je li iko uopće to spomenuo da RH predsjeda EU, što znači da su se sve članice povukle same sebi, vidimo slučaj u se svoje probleme rješavajući i naravno da će ovdje propitivati državnog tajnika ono što me kao saborskog zastupnika i zanima. Prije svega, vidim ovaj trenutak, kao što sam rekao, da su se sve članice povukle same sebi i gledaju svak svoje posle perući prste, nikako perući ruke jedno drugih gledajući svoje interese, gledamo, evo ovdje vidimo i slučaj u Italiji koji se događao, nije bilo neke solidarnosti od najjačih europskih država. Vidimo da brojni političari, poglavito u našoj susjednoj Italiji tolko zgražanje prema solidarnosti na koju se pozivaju EU, a RH predsjeda, vidim da skidaju zastave sa institucija, ureda od EU jer jednostavno tolko je nepovjerenje. I sada sa zakonom kojim se gura EUR-o u RH u vremenu ove krize po meni je minimalno, blago rečeno licemjerno i nekulturno uvaženi tajniče jer ne znam, ne znam zbog čega sad s ovim zakonima kad vidimo da su temelji države uljuljani, a temelji EU, a apsolutno uljuljani, doslovno ja ne znam postoji li išta više šta poveziva EU osim možda financijskih lobija i banaka koje žele ovladati i dalje sačuvati taj monopol. Moje ključno pitanje vama kao čovjeku iz ministarsta, zbog čega nisu druge države koje su značajno prije nas u EU, koje su značajno ekonomski i gospodarski naprednije od nas, kao npr. Švedska. Zbog čega Švedska nije uvela EUR-o? Zbog čega to nije napravila Danska? Mnogo bogatije države? Zbog čega nije Mađarska? Zbog čega nije Češka koja ima velik gospodarski rast? Ne vidim niti jedan razlog zbog čega sad pod krinkom u ovo vrijeme gospodarske krize, zdravstvene krize koja je prouzrokovala ovu gospodarsku krizu, kad prođe ova zdravstvena vidjet ćemo tek kolki će bit učinci ove krize, ja ne znam koji je razlog. Ja mislim da bi bilo najpoštenije da se ovo povuče, a u konačnici ko bi trebao odlučivati o ovome svemu, u konačnici o EUR-u, ulasku ovaj, u biti ovaj uvođenju EUR-a? Na kraju to bi tribo odlučiti narod. Ne more se svest, svesti na guvernera Vujčića, ne more se svesti sve na premijera i njihovu politiku. Njima tolki legitimitet nije dao ni narod, a ni ovaj parlament. Prema tome, ja mislim da u ovoj krizi tribamo rješavati probleme koje imamo, koje je u nadležnosti također i između ostaloga i Ministarstva financija na Vladi RH, to je moratorij na ovrhe i moratorij na kredite od znači, od godinu dana, ja mislim da je taj zakon trebao biti danas. Oporba je to, MOST nezavisnih lista je to predložio, SDP kao oporba također je to predložio. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega u ovome trenutku nisu ti zakoni ovdje na raspravi i da sutra o tome glasamo i da naši građani imaju mirniji vrijeme kada bude Uskrs. Evo ja se ispričavam, SDP i kolega Aleksić su preložili također, a i MOST je predložio ovaj Zakon o moratoriju na kredite i moratorij također triba dati na ovrhe. Znači, u ovome trenutku kad su banke likvidne, kada, kad su jeftino plasirale novac, meni stručnjaci govore u razgovoru s njima da je ovo razlika ogromna od krize koja je bila prije 2009. od ove sada. Onda nije bilo novca na tržištu, sada ima tj. da su banke likvidne. Prema tome, ja bi od vas ovdje zatražio da ovo kukavičje jaje koje podvaljujete vi kao Vlada RH zajedno sa guvernerom Vujčićem da povučete ovu točku dnevnog reda jel ovo je za puno širu raspravu, ovakve točke su za raspravu sa ljudima koji ovaj raspravu javnosti tj. javnu raspravu koja će trajati duže i naravno da u konačnici narod odluči o ovome referendumu. Ja ne znam zbog čega u RH kad je korona kriza sve je zatvoreno, sve je dozvoljeno osim domaćih tržnica. Dozvoljeno je evo vidimo sada i Zakon za uvođenje EUR-a priprema, dozvoljeno je teleoperaterima koji su strani da postavljaju bazne stanice, niko ih ne prekida, dok ljudima nije dozvoljeno tržnice, nije im dozvoljeno na 2m ići ni u crkvu već čak za Uskrs. Ali teleoperateri i vi koji ste lobisti stranih banaka, EUR-a uz pomoć HNB-a gurate sada ovo, a ljudi ne smidu u crkvu na 2m razlika il 5m razlika, nebitno, za Uskrs. Nesmidu na tržnice, ne smite otvorit, e al ovaj zakon je tolko hitan da ga provuči jel će nas spasit vizionar Vujčić i spasit će nas ovaj, ovaj, ovaj, uvođenje EUR-a u RH. Pa sad kad se države, evo mi predsjedamo, ponavljam evo, kad je u zadnji, predsjedamo EU, kad je u zadnjih 15 dana spomenuto da smo mi, predsjedamo EU? Niko, sve su se države zatvorile u sebe i gledaju svoja posla. Jedino vi … [[Govornik se ne razumije]] trk u briselske hodnike. Eto dat će vama kad vas vide dat će vam sve EUR-e šta imate, sve će vam dat gori, ne vodite brigu. Pogledajte Talijane koliko su se … nije smišno tajniče, dat će vam vriće eura ko u poljoprivredi šta nam nisu mogli, samo kao tržište im služimo. Prema tome, smatram da ovaj zakon povučete, ova kukavičja jaja koja nam gurate u krizi kad hrvatski narod je ispripadan, izbezumljen, kada se boji za svoje zdravlje, cijela nacija. Nemojte kukavičja jaja podvaljivati u ovo vrime, sada je evo, koliko je, 18:30, lipo izađite, lipo povučite ove zakone. Dajte Zakon o moratoriju na ovrhe, dajte zakon da se prekidaju ovrhe nad sve ovrhe, a poglavito evo sad vidim tu kolegu Škibolu, pade mi na pamet štedno kreditne zadruge Raiffeisen banaka koji neće mirno spavat u ovoj krizi. Njima ste vi davno napravili krizu, ne ponašaju se tako te štedno kreditne zadruge u svojim državama. Ne može to napravo Mađarskoj, a ni svojoj državi u Austriji jer su oni tamo kriminalci. Ne može se na taj način ponašat prema našim građanima. Kad im visi cila imovina koju su im stoljećima pradjedovi i didovi stvarali, oni će im oduzet imovinu, a nikad neće moć vratit taj kredit jer tako su nezakonito odrađeni ti krediti. HNB šuti. Oni guraju sad euro, spasit će vas. Umjesto da vi sa Hrvatskom bankom vidite načine i modele kako financirati sada ovaj sustav, uz ovaj novac koji ima HNB. Narodna, to je znači narodni novac od kupovine obaveznica do načina drugih financiranja i pomoći Vladi u ovim mjerama koji bi trebale biti puno oštrije. Zato još jednom, nikako mi nije jasno, niti mogu svatit, da u trenutku kada je cijela nacija, cijela Europa to jest, al cijela hrvatska nacija u strahu od zdravstvenih problema. U izolaciji, ljudi ne mogu iz općine u općinu, doslovno iz sela u selo, ljudi ne idu na radna mjesta. Vi gurate ovaj zakon kad ne mogu, rekao sam i to ću reć, ne mogu za Uskrs u crkvu bez obzira što će se držati mjera. Nek dva metra jedan od drugog, evo da ovako stanu ne smidu. Znači ne smimo ni to, ne smijemo na domaće tržnice isto da se držimo mjera. Gdje god se radi o domaćim stvarima, našim interesima, naših građana, to se ne može, ali može se gurnit ovo da se uvode euro. To vrlo kvalitetno radite. Kolko su vam dosada uplatili ovo od kada je kriza novaca predsjedamo EU. Pa pogledajte susjede Talijane koje poruke šalju čelnicima EU. Zastave skidaju, odu tamo skinu je, smotaju je i pa pa. I vi sad, pozivate se na tu i takvu EU koja je krhka sada. Nema Schengena, nema, svak svoju granicu je zatvorio. Ne možete vi sad normalno proć, kako ćete proć. I što će se događati ne znamo, al ovaj zakon je kukavičje jaje i ovo kukavičje jaje ne ubacujte u gnizdo u trenutku kada je narod u strahu, izbezumljen, u strahu i vi možete podvaljivati šta hoćete, a nećete. Bez obzira što ovo nije sad popularno govorit, vama se triba klanjat, vi koji ste nas uveli u ove sve probleme gdje Hrvatska nije samodostatna, sad se vama triba klanjat, vama triba pljeskat svaku večer s prozora. E nećete. Hvala.
Gospodine Ivan Lovrinović će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas, poštovani građani. Danas raspravljamo o prijedlogu zakona o kreditnim institucijama, o sanaciji kreditnih institucija u kontekstu formiranja bankovne unije, EU bankovne unije, ali i promjenama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Vidite, Hrvatska je već prije desetak godina ta stalna guranja prema EU koja su bila ključna objašnjenja za nas građane, bit će nam bolje na svakom području, bit će nam bolje u poljoprivredi, danas Hrvatska jedva proizvede pola onoga što je prije proizvodila. Bit će bolje u financijama, vidite 92% banaka prodano strancima, kamate su bile najviše u proteklih 10 godina, sanirali smo ih sa 50 milijardi kuna, nikoga tolko skupo nismo sanirali itd., itd. Poštovani građani, imamo li razloga vjerovati da će ulazak u Europsku bankovnu uniju Hrvatske, hoće li naš novac bit sigurniji u bankama u Hrvatskoj ili neće? E pa ja sam odustao od prijašnjeg koncepta izlaganja pa ću vam sad ispričati nešto da vidite što se stvarno valja tamo preko Alpa na sjeveru jer EU funkcionira, postoji podjela preko Alpa i ispod Alpa pri čemu ovi preko Alpa gledaju s visoka i smatraju nas dolje polu lijenima, lijenima, rasipnima itd., a oni dakle ono drugo. E sad, ajmo konkretno, vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne volimo šuplje priče, oprostite na ovom izrazu. Jesu li bili naši depoziti i štednja bili sigurniji u takvoj bankovnoj uniji? Evo vam primjer, najveći problem ne samo bankarskog sustava EU, euro zone, već čitave Europe pa vjerojatno i svijeta je Deutsche banka, Deutsche bank. A znate li zašto? Ona je noćna mora Angele Merkel, njemačke vlade, njemačkog parlamenta i naroda, ali i Europske središnje banke. Zašto? Jer je Deutsche bank i prije 2008., dakle prije petnaestak, dvadeset godina postala jedan od najvećih, praktično hedge fondova u svijetu. Ona je u jednom trenutku imala 76.000 milijardi dolara, ponavljam 76.000 milijardi dolara u financijskim derivatima, kako se to stručno kaže. To je poslije palo na 46, sad oko 30.000 milijardi i niko živ u Njemačkoj ne zna kako će spasiti tu banku i komerc banku, al daleko veći problem je Deutsche banka. Deutsche banka je tempirana bomba pod njemačkim gospodarstvom i državom, a time i Eurozonom. E sad, kad vi mene g. Plenkoviću i vaša Vlada uvjerite kako će se riješit ovaj problem sa Deutsche bankom i da će to bit dobro, ja ću onda podržati ovaj zakon. I drugo, dakle ovo je, damo dragi Bog zna kako će se riješiti problem sa Deutsche bakom. Vidite, ovdje sam došao u sabor dragi građani da govorim argumentima, stručno, da se ne ulagujem vama, već da se suočimo sa otvorenim problemom. Vi sami procijenite nakon ovoga što sam vam rekao hoće li, bi li naši depoziti i vaši bili sigurniji u Eurozoni, u toj EU bankovnoj uniji ili ne. Mi živimo u svijetu gdje su financijske institucije postali najopasniji dio ekonomije, svjetske ekonomije. Zašto? Jer se tamo smatra u neoliberalnoj doktrini da novac treba proizvodit novac, lex money make money i tome je došao dan da se to naplati, tome je došao kraj. Nažalost, puno će svijeta stradat, gospodarstava upravo zbog ovoga. Drugi primjer, Italija. Italija je najveći vlasnik hrvatskih banka, poslije toga Austrijanci. Talijanske banke u svojoj imovini imaju oko 700 milijardi EUR-a talijanskog duga, talijanskih državnih obveza, 700 milijardi od ukupno 2200 milijardi ukupnog javnog duga. Zamislite da se sutra počne tresti Italija, što će bit s njihovim bankama, pa prema tome oni su vlasnici najvećeg dijela hrvatskog bankarstva. Ljudi moji, vrijeme je za duboka promišljanja, ali na temelju argumenata, ne na temelju ideološkog pristupa, doskočica ili medijske propagande koja je ovih dana širi. I ono što me posebno kao čovjeka i zastupnika, građanina iznenađuje odnosno plaši jest da se ova kriza, koronakriza koristi, vidite kad su ljudi po kućama u strahu, da se ovdje kad niko ne misli, da se ovdje guraju neki zakoni da to što prije prođe i da se RH ubaci u brzi vlak prema Grčkoj. Svi vi koji zagovarate uvođenje EUR-a u ovakvoj situaciji, jeste li vi ljudi svjesni svojih želja? Čuvajte se svojih želja. Promislite dobro, nije riječ samo o vama, riječ je o našoj djeci, našoj budućnosti. Sada je vrijeme za kunu, za našu središnju banku i kad HNB mora pokazati da je hrvatska narodna i banka. Što je prije tjedan dana napravila Engleska središnja banka odnosno njihova Vlada? Oni su, oni će emitirat, emitirali su već, 200 milijardi državnih obveznica u funtama i kupit će ih izravno Bank of Finland. Vidite, neoliberalna doktrina sve je do sada plasirala i propovijeda da središnja banka mora bit potpuno neovisna od države i Ministarstva financija. Zašto? Jer tobože državu treba protjerati u stvari iz svih segmenata i ako država želi nek se zadužuje kod poslovnih banaka i nek za to plati ceh. Vidite, sjajno objašnjenje. Međutim, u ovakvim situacijama tjerati državu da se zadužuje kod poslovnih banaka skupo, ravno je samoubojstvu, izdaji jer se država u ovakvoj situaciji teškoj kakva je danas u EU i RH i drugdje, treba isključivo zaduživati kod svoje središnje banke. Svi oni koji danas, a čujem i ovdje, traže da se zadužuju u inozemstvu, pa to ljudi vi ste isti, pa vi ste ovdje nekih 15-20.g., pa vi ste naučili vladat na dug. HNB može odobrit kredita u kunama kolko god treba. Ako je riječ o devizama, imamo neto devizne rezerve od 17 milijardi EUR-a, nisu nam potrebni. Međutim, kao čovjek, pored toga što sam političar koji se 30.g. bavi međunarodnim financijama i monetarnom politikom i međunarodnom ekonomijom, sad je HNB ušla u fazu gdje će odlučivati gdje ne može postić dva cilja. Koji? Ne može više održavati stabilan devizni tečaj i ovako velike intervencije prema gospodarstvu. Jedan, ili jedan ili drugi. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku i naši ekonomski stručnjaci, mi se zalažemo da se promijeni prioritet ciljeva. Na prvom mjestu spašavanje proizvodnje i zaposlenosti. Na drugom, trećem, stabilnost cijena deviznog tečaja itd., itd. Zato pozivam na razum, pozivam Vladu da refinancira sve dugove opće države na domaćem tržištu. To kad sam došao u sabor prije 3.g. neki ste se smijali ovdje, sad će vam doći ceh. Da bismo mogli to napraviti pozivam Vladu, već sam tražio prije 3.g., ukinite deviznu valutnu klauzulu odnosno prevedite sve dugove, da li u obveznicama ili kreditima koje ste napravili u RH, a vezali uz neku valutu prevedite isključivo u kune. I dragi građani da vam postavim jedno pitanje, a i vama kolegice i kolege u saboru. Drma se svijet, drma se Eurozona koja može propasti, kao i ovaj projekt EUR-o, to je uvijek realna opasnost. Ako imate 1.000,00 EUR-a il 10.000,00 EUR-a i propadne EUR-o, kod koga ćete zamijeniti te EUR-e i tko će vam isplatiti protuvrijednost dragi moji kolegice i kolege. Jedno tehničko dječje pitanje, ali razmislite tko će vam zamijeniti? Hoćete možda ić u Njemačku? Hoće vam RH? To je novac nepostojeće države. Nema države, EU nije država. Prema tome, vrijeme je znalaca, odlučnih ljudi, državničkih poteza i uvedimo, branimo kunu, to je naša valuta iskoristimo [[Upadica: Vrijeme g. Lovrinović, fala]] našu središnju banku. Hvala.
Fala i vama. Idemo dalje, g. Goran Aleksić će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče Zrinušiću, drage građanke i građani RH. Pred nama su 3 Zakona o izmjenama i dopunama različitih zakona, jednog o HNB-u, druga dva o kreditnim institucijama i ja predlažem kao predstavnik stranke SNAGA amandman i na izmjene Zakona o HNB-a i na izmjene Zakona o kreditnim institucijama. Prije svega zbog toga što ne postoji direktna primjena kolektivne presude, pa su ljudi koji imaju pravo na temelju kolektivne presude ostvariti neka svoja prava prisiljeni sudski tražiti svoja prava, ti sudovi traju 4. 5. 6.g., neki će poumirati prije nego što dođu do svog novca, pa u skladu s time predlažem neke izmjene da se to malo ubrza. Ja ću najprije pročitati te izmjene točno kako ih predlažem, pa onda u Zakonu o izmjenama Zakona o HNB-u predlažem da se u čl. 89. doda podstavak. 10. koji glasi, a odnosi se na zadatke HNB-a, pa bi tako jedan od zadataka HNB-a bio da nalaže kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Isto tako u izmjenama Zakona o kreditnim institucijama u čl. 11. dodao bih si st. 4. koji bi analogno ovim izmjenama u Zakonu o HNB-u glasio, HNB nadležna je i obvezno naložiti kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Kolektivne presude su deklaratorne prirode, one kažu banke su ili neki drugi trgovci činili to i to i to, to nije bilo u redu, to je bilo nepošteno i zbog toga to ne vrijedi i na temelju toga što ne vrijedi ti trgovci sad moraju vratiti potrošačima novac koji su oni platili na temelju tih nekih nepoštenih ugovornih odredaba. I na temelju takve jedne deklaratorne presude potrošači imaju pravo zatražiti na sudovima svoj novac. Međutim, država smije, dapače morala bi i trebala bi ići dalje od toga, a da može ići i da treba ići dalje od toga govori Direktiva 93/13 u čl. 8. koji kaže kako bi osigurali najviši stupanj zaštite potrošača države članice mogu u području na koje se odnosi ova direktiva usvojiti ili zadržati najstrože odredbe spojive s ugovorom. Drugim riječima, one mogu ići iznad onoga što je propisano da se može ostvariti na način kolektivne zaštite, pa mogu onda na temelju kolektive pravomoćne presude utvrditi kako sustavno obeštetiti potrošače. Da je to tako meni osobno je potvrdila Europska komisija prošle godine u rujnu. Ja sam u svibnju tražio odgovor na pitanje može li RH na temelju kolektivne presude donijeti zakonom rješenje kojim bi se sustavno obeštetili svi potrošači na način da se naloži bankama da vrate nepošteno stečeni novac i Europska komisija mi je potvrdila da to RH može. Citiram dio odgovora Europske komisije koji glasi: Sud EU-a je osim toga potvrdio da u skladu sa čl. 8. Direktive 93/13, koji sam maloprije citirao, države članice mogu potrošačima omogućiti višu razinu zaštite od one koja je predviđena tom direktivom. Direktivom 93/13 stoga se ne sprječava države članice da u nacionalnom zakonodavstvu uvedu obvezu prema kojoj su trgovci obvezni vratiti potrošačima iznose primljene na temelju ugovornih odredaba koje se smatraju nepoštenima. Eto, u skladu s time predlažem izmjene u Zakonu o HNB-u i Zakonu o kreditnim institucijama, da HNB bude upravo to tijelo kao najstručnije u tome smislu da donese određenu obvezu u obliku neke odluke, bilo čega i naloži bankama da moraju postupiti po kolektivnoj presudi jer banke nisu postupile kao prvo po izvršnom dijelu kolektivne presude, a izvršni dio kolektivne presude vrlo jednostavno glasi u toč. 10. presude, banke se ne smiju niti tako, niti slično ubuduće ponašati, a banke se nakon što je presuda postala pravomoćna nisu prestale tako ponašati, nego su nastavile u svim kreditima u kojima nisu ugovorile parametre za promjenu kamatne stope i dalje primjenjivati nepoštenu kamatnu stopu, a u kreditima koji nisu konvertirani iz CHF-a u EUR-o i dalje su nastavile primjenjivati narasli tečaj CHF-a, a po kolektivnoj presudi one to ne smiju raditi. Stoga predlažem ove izmjene koje su vrlo jednostavne i koje bi konačno naložile HNB-u da se ponaša u skladu sa svojom ulogom s kojom se HNB do sad nikada nije ponašala, nažalost. Dalje, ono što mi možda nedostaje u Zakonu o kreditnim institucijama, ali nisam ništa predlagao jest obveza bankama, kreditnim institucijama da provedu moratorij na kreditne obveze nelikvidnih građana i nelikvidnih poduzeća u ovo krizno vrijeme na način da se moratorij provodi tako da se ne obračunavaju kamate, ugovorene kamate. Banke su na neki način poslušale Vladu RH koja je očigledno razgovarala s bankama o moratoriju i banke nude potrošačima moratorije, ali ti moratoriji su takvi da se obračunavaju ugovorene kamate i one dospijevaju nakon što moratorij prestane. Na taj način se povećavaju obveze građana koji su ionako u krizi. Apeliram na Ministarstvo financija i Vladu RH da ponovo razgovaraju s bankama, da ih nagovore milom da ponude moratorije bez obračuna kamata na 3+3 mjeseca. Ja sa SDP-om predlažem Zakon o moratoriju koji bi bio 12 mjeseci, ali evo neka vladina 3+3 mjeseca ukoliko kriza bude trajala i dalje neka to bude pola godine ukupno i da građani koji nisu likvidni mogu privremeno zaustaviti plaćanje svojih anuiteta bez obračuna ugovorenih kamata. Jer moratorij koji nude banke je uobičajeni moratorij, to nije ništa novo, to su banke i prije nudile ljudima koji dođu u krizu kad ih oni to zatraže. Dakle, to nije to. Druga stvar koju treba učiniti jeste omogućiti moratorij na leasinge, leasing kuće. Sada prijete ljudima oduzimanjem njihovih sredstava za rad, autobusa, šta ja znam, drugih sredstava prijevoznih koji su pod leasingom, ovi ne mogu voziti, ne mogu zarađivati, ne mogu otplaćivati leasing, ovi će mu oduzeti vozila i to treba spriječiti, spasimo te ljude koji se bave prijevozom. Znači, leasing je također jedan, jedan dio sustava koji se mora obuhvatiti moratorijem, isto tako bez plaćanja naknada i kamata. I konačno, ona zadnja stvar koju sam pročitao u „Jutarnjem listu“, u „Jutarnjem listu“ u petak navečer u 21 i 30 je objavljen članak u kojem se kaže da Vlada RH priprema prekid, zastoj ovrha pardon, na 3 mjeseca i u tom zastoju ovrha neće se naplaćivati zatezne kamate, dakle zastoj je i zateznih kamata i deblokirat će se građanima računa tako da će oni raspolagati punim iznosima svojih primanja i to je svakako jako dobra stvar ako se to tako dogodi. Ono što mi nedostaje u onome što sam pročitao jest što će biti s poduzećima koja sada svojim radnicima obustavljaju dio plaće zbog ovrha. Taj dio ne vidim da je riješen, da se priprema kao rješenje jer Zakon o ovrhama novčanih sredstava ne obuhvaća ovu situaciju gdje poduzeće obustavlja radniku dio plaće. Stoga apeliram na Vladu RH, a da to rješenje bude sveobuhvatno, da se svakako prekinu za, da se zaustave sve ovrhe, da se, da ne teku zatezne kamate i da se to odnosi i na ovrhe koje idu preko FINA-e i na ovrhe koje se rješavaju putem poslodavca na način da on obustavlja dio plaće i plaća ga, i plaća taj dio plaće vjerovniku. Nadam se da će to sve biti riješeno kao što je najavljeno, pozdravljam takav način pristupa rješavanju problemu. Hvala lijepo.
Fala i vama. Sada je na redu g. Boris Lalovac, koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas se pred nama nalazi objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, zatim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, te Zakon o sanaciji kreditnih institucija. Znači, sve bi to bilo u redu, SDP će ovakve zakone podržati i znači nema nikakvih problema, ovaj dio uskladbe sa EU. Međutim, otvara se danas temeljno pitanje, ovo što je i kolega Bulj i što smo danas to čuli, o opstanku EUR-a i Eurozone odnosno na načina koji se danas ponašaju. Iskreno, znači uz svu podršku koju dajemo ovisit će o tome kako će se zapravo Eurozona odnosno članice Eurozone odnosno cjelokupna Europska komisija ponašati prema RH. Mi, pred nama u narednom razdoblju sigurno će u državi trebati dosta europskih sredstava. Danas smo vidjeli da je HNB sa reagirao sa negdje 2,2 milijarde EUR-a u zadnja 3 tjedna, njihove devizne su rezerve oko 19 milijardi, to znači ako bi sa ovakvim tempom trošile devizne rezerve mi smo negdje za 3-4 mjeseca gotovi, što se tiče deviznih rezervi HNB-a. S druge strane nama očekujemo od ljeta smo svake godine dobivali 10 milijardi EUR-a priljeva, što je stabiliziralo, snažno stabiliziralo tečaj. Mi nećemo moći ostvarivati ovo ljeto ni upola tih iznosa. Svakako ovisi, ja sam nedavno govorio da likvidnost održavanja u sustavu da država treba izvršavati svoje obveze u roku čim prije jel može doći do boljih likvidnih sredstava, a isto tako drugim riječima ovisi i kakav će biti omjer EU proračuna prema našem hrvatskom nacionalnom proračunu. Tu će se zapravo vidjeti sva solidarnost EU. Ukoliko ovaj novac koji treba doći za EU, iz EU budžeta, za, iz socijalnog fonda za isplatu, to je ono što smo čitali u medijima negdje da je Europska komisija odobrila nekih 100 milijardi EUR-a, od toga je 1,1 milijarda EUR-a ide RH za isplatu ovih plaća, ovih 8,5 milijardi EUR-a, ako to budemo morali čekati do Nove Godine pitanje je kako hrvatska Vlada izdržati s takvim pritiskom. S druge strane potrebno je vidjeti, Europska komisija odnosno iz medija sam zapravo vidio da su rekli da će fleksibilizirati korištenje EU fondova, što znači čini mi se negdje RH još negdje oko milijardu EUR-a je ostalo, vidjet ćemo kad će ta dinamika sredstava doći u hrvatski proračun. Znači, ovdje se vidi solidarnost Europske komisije odnosno EU prema RH. Znači mi nećemo robovati s time da li treba EUR-o 2015., nama EUR-o treba danas u kontekstu stabilizacije tečaja. Ne EUR-o kao valuta, nama treba i zbog toga pristup Europskom tečajnom mehanizmu sada, njihovim instrumentima da možemo doći na tržište euro obveznica. Kolega Šuker vjerojatno će vam pričati kakvu krizu je proživljavao 2008.-2009.g. kada se nije moglo izaći na tržište, nije se moglo izaći na tržište. Danas imamo vjerojatno ne bi mogli izaći na dolarsko tržište kakva je situacija u Americi danas da nama našem proračunu treba novac pitanje je ne možete uć u Ameriku. Znači, uopće je pitanje kako bi tamo mogli pristupiti. Ministar Marić je maksimalno napravio što je mogao što se tiče kunske likvidnosti, tu je vrlo kvalitetno odrađeno sa HNB-om, otpušten je jedan dio rezerve i ministar Marić je zapravo stabilizirao ovaj dio kunski koji treba za financiranje hladnog pogona države. Postavlja se pitanje šta sa eurskim dijelom jel mi znamo da i brojne kompanije imaju obveze u EUR-ima, znači nemamo, nemamo priljeva od deviza, brojne tvrtke imaju zadužene su u EUR-ima i sve ove obveze koje dalje imamo za EUR-ima nama će biti pritisak, a jedine izvore koje mi možemo dobiti ako nema turizma su EU fondovi i EU. I ako mi ne možemo pristupiti, a znate kad se otvori, Europska komisija je rekla negdje oko 2000 milijardi da će pustiti, vrlo slično paketu kao što je napravila SAD, 2000 milijardi EUR-a da će biti na tržištu. Međutim, ako se tamo nađu, a ovo što je kolega govorio, Talijani i Španjolci kojima sigurno će posaugati da ne kažem u trenutak te EUR-e. Ako RH ne može pristupiti putem mehanizama Europskog stabilizacijskog mehanizma ne može biti na tržištu i odnosno i ako može biti, može biti sa ograničenim iznosom i sa vrlo skupom iznosima kapitala, iskreno nama EUR-o za 2025.g. ne treba, nama treba sada, nama sada treba pomoć EU i to je politička odluka. To je čisto politička odluka. Gledat papire, vidjet kakav će bit proračun 2020., 2021., 2022., totalno nebitno, totalno nebitno, kolki će nam bit javni dug, deficit, to uopće više nisu kriteriji, to uopće više nisu kriteriji da ulazimo vezano za ovaj dio. Nama treba njihova vrlo jasna poruka RH kao što imaju Slovenci. Slovenci su isto po političkoj odluci ušli u Eurozonu. Kako su Grci ušli? Isto po političkoj odluci, nije tamo gledano u ovome dijelu. Znači, vrlo je jasna odluka Europske komisije prema RH da, sad ćemo vam pomoć, imat ćete pristup mehanizmima, likvidnosno ćete biti radi EUR-a jel nama najgore što se može dogoditi da klizne tečaj, ne znam na 7,7-7,8 i da se sav teret krize ponovo prevali na hrvatske građane koji imaju ponovo stotine milijardi kuna u EUR-ima kredite, da nam se ne daj Bože dogodi novi franak. I onda imamo ogroman problem. Znači, vrlo jasna politička poruka da ako ćete nam pomoći sa tim određenim sredstvima. Nije lako danas izaći na europsko financijsko tržište, pogotovo kada imate tako značajne zemlje kojima treba toliko EUR-a, kojima toliko EUR-a treba. Pitanje je u budućnosti šta će se dogoditi sa talijanskim bankama. Mi znamo da je u nas, u hrvatskom tržištu preko 50% aktive talijanskih banaka, a vidimo šta se događa u Italiji. Niko ne može predvidjeti jel u Italiji pad 10%, 15 ili 20. Niko ne može predvidjeti kakav će biti utjecaj na talijanske banke odnosno na njihov utjecaj na banke u RH. Znači, to su ozbiljna sredstva i zato je pohvalna bila odluka HNB-a da zabrani isplate dobiti talijanskih banaka, austrijskih, prema njihovim maticama jel one bi to napravile u roku sekunde. Sav kapital što imaju prebacili bi majkama jel trebaju određenu pomoć i to je pohvalno. Tu pohvaljujem Vladu i HNB što su tu žurno reagirali, ali zato su reagirali jel tako su zapravo i Europska centralna banka im je dala. Međutim, bitno je novčane tijekove EUR-a do kraja godine vidjeti i radi naše platne bilance. Naš kolega Bulj često spominje devizne doznake koje su nam također stabilizirale našu platnu bilancu. Danas čujemo da će preko 50 možda i više, 60 000 hrvatskih građana jednostavno dobiti otkaze u EU i vratiti se u RH. Znači, šta je s deviznim priljevom? Jel vi znate da su nam platnu bilancu držale izvoz usluga odnosno turizam preko 10 milijardi EUR-a i ono što je reko kolega Bulj, stalno spominje, doznake. To je jedan dio i sad imamo zabranu i nemamo izvoza roba. Mi jednostavno nemamo izvoza roba, ne možemo doći do EUR-a, nema izvoza usluga, nema izvoza roba, nema deviznih doznaka. Međunarodne pričuve se već troše. I zbog toga je solidarnost EU prema RH kao članici koja nije mogla koristiti instrumente kada smo bili u krizi 2008.-2009. Nismo mogli koristiti. Zbog toga smo bili u krizi 6.g., zbog toga smo zadnji izašli iz krize jel nismo mogli izaći na europsko tržište kapitala, na svjetsko tržište kapitala, dolarsko nismo mogli izaći i prikupiti sredstva da bi mogli financirati domaću, domaću potrošnju i domaću likvidnost i ovo je test EU, ovo je test RH od povjerenja hrvatskih građana prema EU. I ukoliko se politički takav dogovor postigne da RH može imati miran likvidnosni i devizni priljev, sve ono što zapravo su druge članice koristile, sve što su druge članice koristile, otvorit će se i povjerenje RH prema EUR-u. Sve dok toga nema, da tamo se šuti, da se razno razne odigravaju razne igre da hrvatska javnost ne zna jel nas zapravo prihvaćaju il nas ne prihvaćaju, odredit će zapravo stav hrvatske javnosti prema ulasku u EUR-o. Sada nam treba pomoć, sad nam treba likvidnost, sad nam treba smanjit pritisak na proračun, sad nam treba stabilizirat tečaj, sad trebajmo djelovat. Dvije, poslije ovih mjera apsolutno bespredmetno uopće da raspravljamo o konceptu EUR-a, a ja se nadam, toplo se nadam da će se bez obzira na spore reakcije Europske komisije prema Italije, na loše reakcije za razliku od Amerike prema gospodarstvu, jel danas je izašla informacija da Europski investicijski fond daje 8 milijardi EUR-a malim i srednjim poduzećima. Pitanje je da li hrvatska poduzeća mogu pristupit Europskom investicijskom fondu. Znači, 8 milijardi EUR-a za 100 000 malih i srednjih poduzeća. Iako nismo u EUR-u trebaju pokazati političku poruku da hrvatska mala i srednja poduzeća politički da možemo sudjelovati u takvim programima u Europskoj investicijskoj banci. Znači, EU ima snažne poluge, samo moraju pokazati da je RH ravnopravna i da će nam taj dio instrumenata osigurati [[Upadica: Vrijeme]] Zahvaljujem.
Fala i vama. g. Ivan Šuker govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, pa slušajući ove današnje rasprave čovjek si postavlja pitanje da li smo mi svjesni situacije u kojoj se nalazimo i da li smo mi država i narod koji se drži onoga šta je potpisao. Dakle, pred nama se nalaze 3 zakonska prijedloga koja su takva kakva jesu i mi ih vrlo teško možemo izmijeniti zbog ovog i zbog onog, naprosto prilagođavamo se onome gdje su i ostali. Međutim, kolegice i kolege ja ću nastaviti ovdje, zapravo nastaviti ću se na raspravu kolege Lalovca. Da li smo mi svjesni u narednom razdoblju od mjesec i po, dva, tri, koliko je potrebno Hrvatskoj sredstava za financiranje svega ovoga što smo mi svi u Hrvatskog saboru podržali. Dakle, sve, sve političke opcije. Da li smo mi svjesni toga koliko je to novaca ako ovo sve potraje do 6, 7 mjeseca? Da li smo mi svjesni da financijske mogućnosti Hrvatske i hrvatskih banaka su ograničeni, da mi u ovom trenutku naprosto ne smijemo zatvoriti niti jedan mogući izvor prihoda. Ili da li smo mi svjesni do koje, do kojeg dana ako ovo bude ovako možemo održati tečaj kune ovakav kakav je. Ne daj Bože da se dogodi scenarij ni približno onakav koji je bio sa švicarcima da se dogodi sa kunom. Koliko bi porastao drug hrvatskih građana, koliko bi trebalo više kuna za dugove i kredite hrvatskih poduzeća i na kraju krajeva koliko bi trebalo više kuna za hrvatsku državu da reprogramira i da se zaduži vani. To su činjenice. A sad kolegice i kolege, koliko će Hrvatskoj državi trebati novaca za financirati sve ove mjere i one mjere koje predlažu neki drugi klubovi, jer gledajte prihodovna strana državnog proračuna je devastirana, jer ovih 500 ili 600 tisuća građana RH kojima će, njihovim poslodavcima će Vlada pomoći sa isplatom 4.000 kuna i u najvećem dijelu oslobađanja plaćanja mirovinskog i zdravstvenog doprinosa su u nekim proteklim razdobljima u prosjeku uplaćivali u državni proračun negdje oko 3.500 kuna. Pa kad to pomnožite sa 600.000 vidjet ćete koliko će vam novaca faliti na prihodovnoj strani. Međutim, rashodovna strana onoga što je trebalo biti uplaćeno na prihodovnu stranu se nije smanjila, dapače što se tiče zdravstva ona se povećala. Premijer je i ministar i resorni ministar su nekoliko puta naglasili da isplata mirovina ne dolazi u nikakvo pitanje, to je nešto što će naprosto biti. A sad gledajte ono ih čega se isplaćuju mirovine će se itekako smanjiti. Dakle, vi morate naći alternativu za financiranje toga. Alternativa je jedino da se zadužite ili da povučete ako vam budu dostupna, a između ostaloga i sa donošenjem ova 3 zakona daj Bože da mi od 1.7. uđemo ERM II mehanizam i da nam s tog osnova budu dostupna određena sredstva iz Europske središnje banke. Dakle, to je nešto o čemu mi naprosto u ovom trenutku moramo razmišljati. Moramo razmišljati da svaku kunu, svaki EUR-o koji možemo dobiti da si ne zatvorimo vrata, da dođemo do njega. Jer s jedne strane ćemo zbog smanjenog prihoda deviza i s ovog i s onog i onog ovoga izvora doći u poziciju da nećemo imati dovoljno sredstava za braniti, zapravo sredstava s kojima smo branili ovoga tečaj. S druge strane, sve ove mjere, gledajte kolegice i kolege svaku mjeru koju predložite da ćete nekome nešto dati ili ćete nekom nešto otpisati država preuzima na sebe, jer vi ćete to isfinancirati. Vi ne možete reći da u ovom trenutku zdravstvu koje je tako i tako bilo u problemima nisu potrebna silna sredstva jer je, i dodatni angažman zdravstvenog osoblja i dodatni angažman materijalno tehničkih sredstava uz ovu svu nesreću zadesio i potres u Gradu Zagrebu koji je devastirao mnoge zdravstvene ustanove, dakle to su sav sredstva koja trebamo naprosto nabaviti. I budite sigurni da i Vlada i ministar financija i guverner itekako pažljivo u ovom trenutku rade i planiraju da se ne zatvorimo niti jedno tržište gdje bi mogli doći do novaca. Jer najveći problem će biti, najveće će zlo biti ako država ne bude mogla na vrijeme plaćati svoje obveze, ako država postane generator nelikvidnosti onda teško si ga nama. U nekim razdobljima ja neću govoriti prije, jer mnogi ih vole uspoređivati, naprosto to su dvije stvari koje se ne mogu i teško ih je usporediti, ali upravo na tragu onoga što se događalo prije, mi ovo sve u ovom trenutku što je pozitivno ne smijemo pretvoriti u negativu. Jer svi ste ovdje u raspravama spominjali da su ove mjere teške 75 milijardi. Tih 75 milijardi nema u državnom proračunu. Jedan dio ćemo dobiti iz socijalnog paketa EU, daj Bože da nam bude odobren pristup i određenim sredstvima za pomoć gospodarstvu od Europske centralne banke, a sve ostalo je zaduživanje. E sad gledajte, centralna banka je otpustila 3 postotna poena obvezne pričuve poslovnim bankama i na takav način su poslovne banke došle negdje po prilici do nekakvih 11 milijardi kuna sredstava, nisu one sva sredstva plasirali prema državi, oni su jedan dio tih sredstava ostavili i za financiranje gospodarstva i za vlastitu likvidnost. Dakle, i kad govorimo o tim domaćim bankama mi ih naprosto ne možemo zanemariti u ovom trenutku kao jedan vrlo bitan faktor u financiranju, financijskoj stabilnosti RH. Međutim, isto tako tim bankama treba poslati jasnu poruku da oni itekako moraju u ovom trenutku voditi brigu i o hrvatskim građanima i o hrvatskim gospodarstvenicima koji su se našli u problemu, koji naprosto u ovom trenutku ne rade i ne mogu plaćati svoje kredite. Sad se postavlja pitanje, ako netko ne radi i ako netko ne privređuje od kud će uprihodovati one kamate koje bi trebao na naknadno platiti? E sad dolazimo do onoga što ja već mjesec, mjesec i pol dana iz ove govornice govorim i u pojedinačnoj raspravi u ime Kluba HDZ-a, a to je odgovornost. Odgovornost svih koji se nalaze u ovom procesu. I kad govorim o ova tri zakona donesli ih mi ili ne donesli ništa se tu promijenit neće, ali oće se promijenit u percepciji onih od kojih očekujemo pomoć od Hrvatske, da Hrvatska nije izvršila određene obveze, ako su one preduvjet da mi uđemo u ERM II mehanizam tamo 1.7., onda mi sa ERM II mehanizmom sebi otvaramo niz izvora sredstava o kojima sad nažalost u ovom trenutku ne možemo razmišljati jer nismo u euro zoni. I na takav način, ako razmišljamo i ako promišljamo onda ćemo se okanit praznih priča i onda će ovdje lamentirati ja bi ovako, ja bi onako. Međutim, ministar financija, predstojnik Vlade i resorni ministri ujutro kad dođu na posao znaju da moraju ovdje isplatiti ovolko, da moraju ovdje onoliko, da moraju isplatiti tamo toliko, a da prihoda u državnom proračunu nema jer mi ćemo tek nakon 15., 20.4. osjetiti što je ova korona, ali gospodarska donijela Hrvatskoj prije svega na proračunu će se to vidjeti, ali vi za sada niste primijetili da ijedna ciljana skupina koja prima sredstva iz proračuna, da li su to umirovljenici, da li je to hrvatskog zdravstvo, da li su to socijalne pomoći, pa i pomoći gospodarstvu osjetio da se nešto događa. Zašto? Zato što je Vlada iskoristila u prvoj ruki ove financijske, u prvom naletu ove financijske instrumente koje ima, međutim postavlja se pitanje kad za mjesec dana svi navale na to financijsko tržište u Europi, koliko će ono biti otvoreno Hrvatskoj i pod kojim uvjetima će se Hrvatska moći zaduživati. Pitanje da li ćemo moći doći do američkog tržišta i da li ćemo se tamo moći zadužiti. Dakle, kolegice i kolege i s tim ću zaključiti raspravu u ime Kluba HDZ-a, dakle mislim da nam je primarno u ovom trenutku da uz ove mjere koje smo jednoglasno podržali i to je dobra poruka svima, ali i poruka određenim financijskim institucijama da osiguramo izvor financiranja za sve ono što nas čeka nekoliko mjeseci. I nećemo se probuditi jedno jutro i naprosto korona krize neće biti, naprosto moramo osigurati ono vrijeme kad se život koliko toliko normalizira da hrvatsko gospodarstvo može startati sa dobrim predispozicijama financijskim jer vi ako nemate izvor financija onda ovoga ne možete dobro ni startati. I na kraju podnio sam jedan nomotehnički amandman, ja se iskreno nadam da će ga predlagatelj ovoga zakona prihvatiti i Klub HDZ-a zbog ovoga [[Upadica: Vrijeme.]] svega što sam rekao podržava ova 3 zakonska prijedloga.
Hvala, hvala lijepa gospodin Šuker. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. Gospodin Miro Bulj, ima ga, izvolite.
Hvala. Evo vidimo sada da su se otvorile vrlo konstruktivne rasprave, u biti realnost korona virusa ne samo po pitanju zdravstvenih problema koje imamo u RH i svih naših kapaciteta i resursa koji će, koji su sad u ovome trenutku uloženi u borbu, ulažu u borbu protiv tog zdravstvenog problema, otvorila su se ključna pitanja u biti koliki su to paketi sredstava, iznosi sredstava u ovome kratkome roku. Govorim o paketima 75 milijardi. Međutim činjenica je da u ovome trenutku kao nikada dosada svi šta su se pozivali ja sam bio kritičan i euroskeptik prema EU jer znam da jači uvijek tlači, da smo mi njima bitni za tržište, ali nikad kao sad Europske institucije, njihove banke, njihovi izvori financiranja, a mi predsjedamo EU u ovome trenutku, mi imamo čak i povjerenicu unutar ovaj EU, Europske komisije, prema tome mi kao oni koji predsjedamo očekujemo da se Hrvatskoj kao maloj državi, kao državi koja ima, znači koja ima potencijal za razvoj, a koja je u ovome trenutku će biti strašno, jel vidimo sad da ovaj korona virus je rekao kakvo nam je stanje u poljoprivredi, kakvo nam je stanje u gospodarstvu, u kojim smo problemima, kakvo je stanje na tržištu jel, da u ovome nikad nije bio veći trenutak to je i kolega Lalovac rekao, nikad veći trenutak za solidarnost EU. Ako EU i njena tijela u ovome trenutku budu se ponašali kao što se ponaša u ovome trenutku prema Italiji, a i kada bude …/nerazumljivo/… novac EU to će zasigurno dopasti puno veće, a mi ćemo, ja se nadam da nećemo ostati na zapečku, nama triba sad pomoć i sad nam triba novac, a ne tribaju nam ovi zakoni koji podvaljuje u ovom koji su podvaljeni u biti u ovome trenutku kad mi ne znamo što će biti s EU. Ja bi samo još jednom rekao da restrikcije tj. udari ne smidu biti na plaće koji podnose najveću ovu krizu u ovome trenutku, kolega Šuker je napravio usporednicu 2009. Kriza, 2008., '09., sve što je proizašlo iz nje, ali je to je i kolega Lalovac rekao, ali u ovome trenutku vrlo bitno je reći da ne smidu podnijeti krizu oni koji daju najviše u ovome trenutku od policajaca, njima treba dignuti plaću, vojnika, poglavito zdravstvenih djelatnika, rekli smo danas čistačice imaju puno manju plaću u domovima zdravlja, u bolnicama, puno manje koje sada također rizično rade i bore se na prvoj crti obrane, njima triba dignuti sad plaće. Ne možemo sad tim ljudima na njima štetu, ali triba krenuti od sebe, znači Vlada od sebe, a to je da vidimo napokon da naš ustroj nije funkcionalan. Ja nikada neću shvatiti zašto nama triba ovoliki broj županija. Nemojte shvatiti da ja mrzim županije, ne, ja dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije koja je najveća, ali logika županija mi nije jasna i kome taj nivo vlasti uopće više triba. Županije hitno ukinuti i kolega Šuker bi me mogao, evo i tajnik čisto da shvati, ako ukinemo županije, decentralizirani novac koji odlazi za zdravstvo, više ga ostaje u tome protočnom bojleru ima kamenca, decentraliziranih sredstava za zdravstvo ostaje u županija tko zna gdje, domovi zdravlja i zdravstvene usluge su u katastrofalnoj situaciji, katastrofalnoj poglavito u ruralnim područjima i ukidanjem županija imamo ogromne iznose novca koje možemo ulagati tamo gdje treba. Hrvatska nije tolika država da ima 20 i nešto županija. Ja znam da je ona bitna da kao glasačka mašinerija, kao infrastruktura, ali toliki novac trpat u županije kod 155 lokalnih samouprava, jedinica lokalne samouprave. Znači, mi moramo prije svega kao narod koji ima toliku površinu, kao narod koji je iseljen, maloprije je spomenu kolega Lalovac bitnu stvar ono što sam uvijek govorio, od doznaka ćemo imati sad manje uplata jer naši ljudi koji su vani neće imati prihode jer su dobili otkaz će se vraćati a neki su izgubili posao. Znači, turizam je u tko zna što će biti. Mi moramo jednostavno, mali smo narod, ne triba nam toliko županija, ukinimo županije to je već prvi potez gdje ćemo imati određena sredstva. Hvala lijepo.
Gospođa Grozdana Perić će sada imati svoju raspravu, izvolite.
Evo poštovane kolege, kolegice, već puno toga je rečeno ja bi samo uz ova 3 zakona napomenula da kad se krenulo kad je prvo čitanje bilo tada nije bilo niti blizu naznaka korona virusa, niti takvih mogućnosti, dakle tada je već RH koja je u samim pregovorima sa EU potpisala sporazum to je bilo nešto što je bilo u određenom vremenu uvjet da se pokrenu svi ovi mehanizmi. Prema tome, ovo je drugo čitanje dakle ne treba to vezivati sada sve treba, život treba stati nego dapače sve ono što si preuzeo kao ozbiljna država, ozbiljna Vlada, moraš i napraviti i u tom smjeru zaista regulativu uskladiti maksimalno prema onome što si i potpisao. Ja bi još jedanput ponovila da sve ovo što se u međuvremenu događa da je itekako se tiče svih nas. Ako se sjetite samo proračuna za 2020. onda ćete vidjeti da je recimo prihod od PDV-a tad planiran 55 milijardi kuna nešto više od 55 milijardi, da je oko 9,3 milijarde prihoda od poreza na dobit itd., i sve to sada iz ove perspektive kada gledamo itekako smo svjesni, a itekako je svjestan i potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade, što to znači i koliko će se manje prihoda ostvariti samo tim osnovama, gdje su tu carine, gdje su doprinosi i sve ostalo. Prema tome, itekako je važno na koji način namaknuti upravo taj nedostajući dio odnosno ono što već sada možemo očekivati za neostvarene prihode, a u isto vrijeme imamo jako puno problema i zahtjeva i mnoge se stranke nabacuju sa razno raznim mogućnostima i zahtjevima da se pomogne na svim razinama. I dapače i sama Vlada u svim ovim mjerama koje je u prvom krugu, pa u drugom ponudila kao rješenja itekako pažljivo mora razmišljati na koji način sve ono što je krenulo dobro u ove posljednje 3 godine, 3,5 godine da pokuša zadržati odnosno treba živjeti i sada, ali isto tako treba živjeti i nakon korona epidemije odnosno pandemije, a isto tako nitko nije mogao predvidjeti da će se uz to pojaviti i problem potresa što je nešto što na što apsolutno isto tako nismo mogli utjecati. Dakle, puno faktora koji su sada iz ove perspektive puno teže bilo, puno teže je sada rješavati sve ono u odnosu na planiranje koje si radio u prošloj godini kada tih parametara nije bilo. Prema tome, ovo, ova 3 zakona zapravo govore o ozbiljnosti Hrvatske koja želi ispuniti sve ono što je u svojim pregovorima ispregovarala na kraju krajeva. Isto tako želi ući u europsku odnosno monetarnu i bankarsku uniju i na kraju krajeva doći, ovo što su kolege prije mene govorili i do onih sredstava puno lakše u toj solidarnoj uniji koja će na taj način otvoriti i Hrvatskoj mogućnosti da sve ovo što ns je zadesilo ne kao jedinu državu, ali kao jednu od država, da puno lakše prebrodimo. Dakle, ovo nikako se ne smije vezivati sa slabošću Hrvatske koja u ovom momentu nešto se odriče nekih svojih prava, nego dapače svojom snagom i ozbiljnošću da zaista ispunjava svoje obveze.
Hvala. Gospodin Bulj ima repliku.
Pa kolegice vi ste u jednom trenutku rekli da se oporba i zastupnici razbacuju određenim mjerama, a ja mislim da je oporba konstruktivna, da je oporba prihvatila i ne slagajući se prvi paket mjera da su slabe tj. nismo ih podržali, mi smo ih znači glasali, amandmani nisu prihvaćeni, naknadno je Vlada donijela svoje mjere koje su istovjetne s onim što smo mi predlagali, tako da ne bih rekao da u ovome slučaju oporba bila u biti ona koja se razbacivala. Uloga je svih nas da predlažemo i tražimo najbolje alata i tako otvara se rasprava. Međutim, činjenica je kad vi govorite o EU, o monetarnoj politici EU, o našem euro zona ulasku, o našim obavezama iz ugovora o pred pristupanju EU, prije svega nama triba pomoć EU sad solidarna pomoć, ne sutra, tko zna šta će biti sutra, sad i odmah, financijska pomoć. Ako su oni solidarni, ako su korektni nek se ne zatvaraju samo u svoje granice velki i svoj, taj novac troše za se, za svoje potrebe, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a imaju ga, nama su potrebni novci i pomoć sad.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Vlada je itekako dobro odvagnula sve ono što su bile sugestije oporbe i dapače mislim da je vrlo kvalitetno i primijenjeno i da su napravili jako puno, a ja držim da je ova Vlada itekako ima ugleda i da će sa svim onim što je naš predsjednik radio do sada, da ćemo sigurno i da će se sigurno naći načina kako ta solidarnost će biti zapravo na djelu i nećemo biti ostavljeni na cjedilu.
Gospodin Šuker, druga replika.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, spomenuli ste u jednom svom dijelu rasprave i lokalnu samoupravu, dakle u Zakonu o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna, država se obvezala da će jedinicama lokalne samouprave na ime nedospjelih prihoda od poreza na dohodak i povrata poreza na dohodak dati beskamatnu pozajmicu da može to premostiti. Dakle, država je preuzela kao netko tko u ovom trenutku ima dobru, da tako kažem kreditnu sposobnost, može se zadužiti praktički po vrlo niskom kamatnoj stopi da pomogne svima. I ono što mi kao zastupnici naprosto moramo poslati poruku da ne smijemo zatvoriti put, pipu, srušit most ili bilo šta prema bilo kojem izvoru financiranja od EU do poslovnih banaka, da možemo doći do tih sredstava jer jedino na takav način ćemo sačuvati i zdravlje, a isto tako i sačuvati gospodarstvo.
Hvala, vrijeme. Odgovor, gospođa Perić.
Hvala. Kolega Šuker, da ne smije zaboraviti da svime ovim što se događa, dakle neisplatom plaća odnosno ne onolikih plaća koje se isplaćuju kada je, kada gospodarstvo normalno radi, da se smanjuju izravno i prihodi jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, a morate znati da je iz poreza na dohodak su u pravilu gradovi odnosno općine imaju najmanje 40% prihoda od poreza na dohodak, neke više, neke manje. Dakle, sada sa ovim mjerama gdje se spašava svaki čovjek, svako radno mjesto, ali se ne može nadomjestiti u tolikom iznosu koliko je netko ostvarivao, umjesto 4.000 ostvarivao je 7.000 ili više. Dakle, i to je jako važno da onda i te jedinice lokalne samouprave da funkcioniraju jer to je zapravo ono [[Upadica: Vrijeme.]] što treba svakom od nas.
Hvala lijepa. Sad je na redu gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. I na kraju gospodin državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić imat će završnu riječ u ime predlagatelja.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući. S obzirom na vrijeme koje već imamo i vaš cjelodnevni rad, želim vam zahvaliti na sudjelovanju u raspravi i svima onima koji su sudjelovali, a ovdje nisu nazočni i ujedno ako dopušta ovaj, ovo vrijeme da prihvatim u ime Vlade i amandman zastupnika Ivana Šukera koji je nomotehničke naravi u odnosu na članka 3. Zakona o HNB-u oznake P.Z. 829/3. Hvala lijepo još jedanput svima.
Hvala i vama, hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Želim vam ugodan ostatak večeri i vidimo se sutra ujutro u 9 i 30, oprostite svekolika publiko, sutra ujutro u 9 i 30 u Hotelu Westin će biti rasprava o amandmanima, stvarno o amandmanima ovaj put, da i onda će biti glasovanje. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u. Amandman je podnio zastupnik Ivan Lovrinović, zastupnik Goran Aleksić, zastupnik Ivan Šuker. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman zastupnika Ivana Šukera, te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. I sad prelazimo na amandman zastupnika Ivana Lovrinovića. To je amandman na čl. 3. Izvolite g. Zrinušić.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Proglašenje alokacija građevina trezora i trezorskog poslovanja HNB-a proglašena je da je od posebne važnosti za financijske, gospodarske i sigurnosne interese RH, te za obranu RH. A upravo predloženi zakonski članak predstavlja temelje za donošenje podzakonskih akata kojim bi se preciznije definirale sigurnosne, obrambene i druge mjere zaštite RH u svrhu sprječavanja nastanka situacija koje bi mogle prouzročiti štetu za gospodarske i financijske interese na državnoj razini, a povezane su s projektiranjem, izgradnjom i korištenjem trezorskih kapaciteta u procesu uvođenja EUR-a. Što se tiče sama transparentnosti oko provođenja postupka, htio bi samo ovo naglasiti, da izmjenama Zakona o državnoj reviziji, o Državnom uredu za reviziju od, iz 2019., Državni ured za reviziju ovlašten je pratiti i kontrolirati trošenje novca od strane HNB-a.
g. Lovrinović.
Uvaženi tajniče, žao mi je da nije prihvatila Vlada ovaj isto jedan amandman sa dobrom namjerom. Međutim, vi poštovani građani koji ovo slušate, vidite izgradnja trezora HNB-a proglašava se projektom od sigurnosnog značaja na razini obrane itd., itd. Pa kako sad funkcionira trezor HNB-a? Zar nije dovoljno velik? Međutim, o čemu se ovdje radi? Riječ je o tome da se želi izgraditi novi trezor koji će koštati nekoliko stotina, vjerojatno milijuna kuna, ali u čemu je kvaka ovdje dragi građani? Ako se on, ovaj projekt proglasi važnim od nacionalnog sigurnosnog značaja, čak i za obranu, onda vi ne znate da se na njega ne primjenjuje Zakon o javnoj nabavi, a u tom grmu leži zec. Prema tome, ovdje bi se išlo na izravnu pogodbu, a mi znamo onda kako to u RH ide. Dakle, prekinimo sa tom praksom. Nemojte prihvatiti, znači nemojte podržati poštovani zastupnici ovakav prijedlog zakona, usvojite ovaj moj amandman, ustvari ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku da spriječimo politički klijentelizam i korupciju koja proždire hrvatsko društvo i sve pore hrvatskog naroda. Zato je znači, nije namjera ovoga članka, pazite, u Zakonu o HNB-u da se unosi nešto o trezoru. Pa kakve to veze ima, to je čisti građevinski projekt kao i svaki drugi, on jest važan, ali primijenite, ja sam rekao okej nek ostane tako kako je, ali dodao sam jednu, nekoliko riječi, ali da za njega vrijedi kod izgradnje Zakon o javnoj nabavi. Vi ste to odbili i pokazali ste da ne želite se obračunavat sa korupcijom u RH.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Amandman br. 2. na čl. 10. istog zastupnika g. Lovrinovića, izvolite g. Zrinušić.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. HNB provodi zapošljavanje svojih zaposlenika temeljem natječaja, javnih natječaja. Takvu praksu, tako nam je potvrđeno iz HNB-a, imaju nazočno čitav niz godina u cilju transparentnosti te institucije u zapošljavanju. Sama HNB ostvaruje zapošljavanje u skladu s pozitivnim odredbama propisanog Zakona o radu i drugim relevantnim propisima koji reguliraju radno pravo, a praksa promoviranja zaposlenika sukladna je dobroj i održivoj praksi drugih središnjih banaka EU.
Hvala lijepa. g. Lovrinović, izvolite.
Nisam zadovoljan sa ovim obrazloženjem. I pogledajte, poštovani građani vama se ponovo obraćam. O čemu se ovdje radi? Nema institucije u RH u kojoj se osim vojske bira, biraju ljude na odgovorna mjesta, ovdje je riječ o izboru ljudi u HNB na odgovorna mjesta, da se oni imenuju. U svim firmama, javnim, privatnim postoji javni natječaj, interni ili eksterni vanjski. Oko 100-tinu funkcija važnih u HNB-u, na oko 100-tinu funkcija izravno ljude imenuje guverner HNB-a. To nema nigdje. Pozivam inspekciju rada, a posebno pozivam vas građani, jer ja više ne znam kome bi se obratio, jer ovo vidite svi se oglušuju, to je neviđeni klijentelizam. Znači, to je diskrecijska odluka, osobna odluka guvernera i pazite ako on imenuje 100 ljudi na ključna radna mjesta, bez unutrašnjeg natječaja, nema znači konkurencije među ljudima unutar HNB-a, a da ne govorim oni koji su kvalitetni koji dolaze izvana. Gospodine državni tajniče, javni natječaji se objavljuju samo za one koji se tek kao pomladak zapošljavaju u HNB-u, to ste zaboravili reći, ali izbor na odgovorne, ključne funkcije, diskrecijski. Prema tome, recite to javnosti jer će shvatiti i shvaćamo da nas onda obmanjuje ova Vlada. Poštovani građani, zato se vama obraćam, ovo je trenutak kada ćemo se dignuti ili ćemo propasti, ovo je trenutak kada ćemo HNB prisiliti da bude transparentna, da se, da zapošljava kako treba, da spašava hrvatsko gospodarstvo, hrvatski narod, inače u suprotnom propast će sve.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Ali nemojte otići jer imate još treći amandman na članak 11. Izvolite gospodine Zrinušić.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Naime, Zakon o zaštiti na radu kao opći propis sadrži i odredbe o zabrani korištenja sredstava ovisnosti u vrijeme rada, članak 58., o provjeri jel radnik pod utjecajem sredstava ovisnosti i privremenog udaljenja s rada, članak 59., te o zabrani provjere, članak 60. Prema tome, posebnim propisom kao općim propisom regulirana je ova materija.
Izvolite gospodine Lovrinović.
Poštovani građani, zašto sam podnio ovaj amandman? Riječ je o izmjeni Zakona o HNB-u, ali tražim s ovog mjesta za sve, za sva javna poduzeća koja su važna i na funkcije koje su važne ovdje se kaže da moraju proći sigurnosnu provjeru obavještajne službe. Vidjeli smo šta je bilo s Agrokorom, obavještajne službe se naknadno javile. Vidjeli smo šta je bilo sa državnim odvjetništvom, glavni državni odvjetnik je bio član tajnog društva. To ne piše ovdje precizno, a kada je riječ o HNB-u ona je jedna od javnih poduzeća, ajmo tako reći, ne klasična, ali u javnom sektoru. Zato sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku predložio da pored provjere obavještajne službe, znači sigurnosne provjere koja se tako zove, što je sigurnosna provjera, a znači nema onog isto drugog što je važno, znači provjere na opijate, narkotike. Tražim u svim javnim poduzećima da to napravite i to hitno. Znači pored toga, jesu li članovi tajnih društava, jesu li skloni konzumiranju opijata, narkotika itd., provedite to u svim javnim poduzećima moramo očistiti ovu državu.
Tražite glasovanje? Traži glasovanje. Slijedeći amandman na isti zakon je od gospodina uvaženog zastupnika Gorana Aleksića i to je na članak, amandman na članak 27. Izvolite gospodine Zrinušić.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Naime, donošenje pravomoćne kolektivne presude koja se odnosi na neku kreditnu instituciju ne presumira rješenje svakog pojedinačnog slučaja jer je to u ovlasti sudbene vlasti odnosno sudovi donose presudu za svaki pojedini predmet odnosno spor. Naime, prema Ustavu RH sudbenu vlast u RH obavljaju sudovi te je sudbena vlast samostalna i neovisna. Dodjeljivanje ovlasti u ovom slučaju ili narodnoj banci ili provedbi, a što se tiče Zakona o kreditnim institucijama isto tako narodnoj banci imalo bi za posljedice zadiranje HNB-a u veću, već postojeću sudsku nadležnost i utjecalo bi na neovisnost sudbene vlasti.
Hvala lijepa. Gospodine Aleksić, izvolite.
To što ste rekli jednostavno nije istina. Ne bi bilo nikakvog zadiranja u sudsku vlast, predsjednik Vrhovnog suda je više puta rekao na prigovore da nakon što je kolektivno presuđeno da građani imaju prvo dobiti svoj novac, on je rekao sud nema mač i sud nema novčanik sud ne može tu ništa učiniti. Sud je presudio da su banke nepošteno poslovale, ali sud vam ne može vratiti novac, to je on rekao javno. Može privatno, svatko mora privatno na sud, ali Direktiva 93/13 omogućuje da država to riješi sustavno. Tko drugi treba naložiti banka da vrate novac nego HNB koja upravo nadzire rad banaka. HNB uopće ne želi nadzirati rad banaka i uopće ne želi da se dogodi ono što je potrebno, a potrebno je da se ljudima vrati 20 milijardi kuna koje su im banke opljačkale. Zašto se Vlada rukama i nogama bori protiv toga da se ljudima vrati novac? Vlada RH pomaže bankama, pomaže pljačkašima da im taj novac ostane upravo time što ne čini ništa, a ima pravo na temelju Direktive 93/13 na temelju članka 8. Direktive, ima pravo sustavno riješiti taj problem, a i Europska komisija je meni osobno odgovorila da država to pravo ima. A tko će u državi drugi nego HNB naložiti bankama da vrate opljačkani novac hrvatskim građanima, dosada je vraćeno svega 0,1% svega što je opljačkano. Vraćeno je dosada oko 20 milijuna kuna od 20 milijardi kuna koliko su banke dužne građanima. Banke ima 44 milijarde kuna likvidnosti. Zašto Vlada RH ne želi da građani dobiju svoj novac? Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Fala lijepa.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid traži stanku od 5 minuta.
Pa kolega Lovrinović, samo malo vas molim. Pa zar nismo na početku, pozvao sam sve koji imate zahtjev za stanku da zatražite stanku kako ne bismo prekidali.
Dobro sam čuo, međutim, ne možemo od ovoga praviti gemišt, znate, ono su bile teme vezane za ove mjere, ovo je posebna tema.
Kolega Lovrinović, neću vam dozvoliti da radite ovo, imali ste prilike. Više puta sam ponovio, izvolite se vratiti na mjesto.
Čekajte, vi meni [[Upadica predsjednik: Da.]] po Poslovniku uskraćujete pravo da ja govorim?
Gledajte, mi ne radimo sada 100% po Poslovniku zbog izvanrednih mjera i ja sam vrlo fer i korektno u startu zatražio i zamolio sve koje imate zahtjev za stankom da to učinite. Ja ne znam zašto vi to niste učinili.
Mi ne moramo, čak i ne moramo imati 5 minuta, dozvolite mi da obrazložim svoju stanku i to je to.
Ne, neću vam dozvoliti jer sam vas pitao na početku, vi to niste napravili, ja to ne razumijem zašto to činite.
Vi to predsjedniče ne možete napraviti [[Upadica predsjednik: Mogu. Mogu.]] a hrvatski građani koji ovo gledaju [[Upadica predsjednik: Napravit ću to sada.]] neka vide kako se, koji je stupanj demokracije u ovom vremenu vi ionako težite diktaturi koju ste počeli provoditi.
Kolega Lovrinović. Izvolite, sjednite na mjesto, molim vas. Nikakva diktatura, ni ništa. Raspravljamo za razliku od mnogih parlamenata koji nemaju ovu razinu demokratičnosti u ovim vremenima, mi ju imamo, a vi se služite sada smicalicama kako biste istakli nešto što niste napravili kada je bio trenutak za to.
Ovdje nije riječ o smicalici nego o Poslovniku, prema tome, ja ću otići na svoje mjesto [[Upadica predsjednik: Izvolite.]] ali ovo što vi radite, to treba svakoga zabrinuti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, drugo čitanje, P.Z. br. 829. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Ivan Lovrinović, zastupnik Goran Aleksić i zastupnik Ivan Šuker. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman zastupnika Ivana Šukera te je on postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Izjašnjavanje o ostalim amandmanima proveli smo ranije na sjednici i sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj je prihvaća. Prvo je amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo, tko je za? Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Drugi je amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća pa vas molim da glasujemo. Tko je za? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 istog zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo, tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandman saborskog zastupnika Gorana Aleksića, Vlada ga ne prihvaća pa vas molim da glasujemo. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I onda idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Tko je za? Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, rezultat je 6 protiv, 8 suzdržanih i 116 za.
Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda, budući da sam došao ću se konzultirati, trenutak, hvala. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci to je prijedlog zakona zapravo konačni prijedlog zakona broj 829 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama to je broj 830 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, broj 843 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda se primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na konačni prijedlog zakona, znači na drugo čitanje, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je gospodin državni tajnik gospodin Zdravko Zrinušić koji će imati uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je i uvodno rečeno pred vama se nalaze ova tri zakonska prijedloga zakona sva 3 su bila na raspravi u prvom čitanju na 16. sjednici s time da je Zakon o HNB-u i Zakon o kreditnim institucijama sabor prihvatio 21. veljače, a ovaj potonji 28. veljače. Sva 3 konačna prijedloga zakona izrađeni su s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU i to u području vezano za provedbu mjera iz akcijskog plana RH za pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu EREM2 i bankovnoj uniji. Što se tiče akcijskog plana, on uključuje provedbu mjera u području daljnjeg jačanja supervizije bankovnog sustava odnosno dodatnog jačanja nadzora banaka uspostavom bliske suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom, potom razvojem makrobonitetnih, makrobonitetnog okvira za mjere usmjerene na korisnike kredita, te sanaciju banaka u okviru bankovne unije. Samo da podsjetim, kao što znate, bankovna unija nastala je kao odgovor EU na financijsku krizu još 2008.g. jer je postalo jasno da se problemi uzrokovani visokom povezanošću između javnih financija i bankarskog sektora mogu lako preliti preko nacionalnih granica, te uzrokovati probleme u drugim državama članicama EU. Dakle, cilj osnivanja i uspostave bankovne unije je smanjenje mogućnosti da se problemi u bilancama banaka negativno odražavaju na javne financije i obrnuto, što posljednično znači da troškove sanacije banaka ne bi više snosila država nego ponajprije vlasnici i vjerovnici, te jedinstveni sanacijski fond. Bankovna unija se u osnovi sastoji od 3 stupa, pa ću samo ako dopustite kratko samo podsjetiti. Znači, prvi stup je centralizirani sustav nadzora banaka i započeo je s radom 1. studenog 2014. i daje novi okvir za nadzor banaka u EU, čini ga Europska središnja banka i Nacionalna nadzorna tijela država članica i koja sudjeluju u nadzornome mehanizmu. Potom drugi stup, on je zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom „jedinstveni sanacijski mehanizam“, a nadopunjuje ovaj prvi stup i čini ga jedinstveni sanacijski odbor kao sanacijsko tijelo na razini EU. Potom „jedinstveni sanacijski fond“ kao zajednički sanacijski fond koji se financira sredstvima bankovnog sektora u EU, te „nacionalna sanacijska tijela“, a kao što znate kod nas su to HNB, HANFA i DAB. Što se tiče trećeg stupa, on je trebao zajednički sustav osiguranja depozita, no čini da će se u vezi pravila o postavljanju pravnih temelja između država članica i samog uvođenja trećeg stupa još duže vremena razgovarati obzirom da su pregovori gotovo nepomaknuti još od 2015.g.. Dakle, što se toga tiče, ovi zakoni koje danas imamo na dnevnom redu i ne tiču se trećeg stupa, ali želio bi samo naglasiti što se tiče pravila i postupaka koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH, one su regulirane važećim zakonom i dalje će ostati regulirane tim važećim zakonom, dakle Zakonom o osiguranju depozita iz 2015.g., a sustavom osiguranja depozita upravlja Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Što se tiče Konačnog prijedloga Zakona o HNB-u, nužno je bilo preispitati određeni dio ovih odredbi, pa tako u kontekstu suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom i prijedlogom zakona se uređuju i zadaci i nadležnosti HNB-a u okviru bliske suradnje, te zadaci i nadležnosti HNB-a u suradnji sa jedinstvenim sanacijskim odborom kao dijelom drugog stupa bankovne unije koji nadopunjuje, kao što sam maloprije rekao, jedinstveni sanacijski mehanizam. Ukratko, nastavno bi samo iznio osnovne novosti koje donosi prijedlog zakona koje smo i govorili prilikom prvog čitanja. Dakle, predviđa se da HNB primjenjuje smjernice Europske središnje banke umjesto međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja. Središnjim bankama koje nisu članice euro sustava dana je mogućnost da primjenjuju, dakle te smjernice uz nacionalnu valutu, dakle i prije uvođenja EUR-a, a to su dosada učinile Slovačka, Estonija i Latvija koje su kasnije uvele EUR-o, a trenutno to koriste i Poljska, i Švedska iako imaju još uvijek kao i RH nacionalnu valutu. Uvođenje smjernica posljednično utječe na potrebu izmjene relevantnih odredbi zakona koje se odnose na opće pričuve HNB-a i izračun dobiti odnosno gubitka HNB-a kao i na potrebu uvođenja kategorije revolizacijskih računa, te rezervacija za rizike. U tom smislu unutar kapitala formiraju se samo opće pričuve radi pokrića općih rizika poslovanja HNB-a, a sukladno smjernici Europske središnje banke … [[Govornik se ne razumije]] dobici po tečajnim razlikama i promijeni tržišnih cijena ne ulaze u izvještaj o računu dobiti i gubitka odnosno ne ulaze u izračun financijskog rezultata. Nadalje, mijenja se raspored dobiti i pokrivanja gubitka HNB-a, što je sada u omjeru korist državnog proračuna na način da se dobit HNB-a raspoređuje u omjeru 80:20 od 20% ide u opće pričuve HNB-a, a 80% raspoređuje se u korist državnog proračuna. U gubitak po ovome novome bi se i dalje najprije pokrivo iz općih pričuva, a ako gubitak, ako je veći od iznosa općih pričuva i ako prelazi visinu općih pričuva pokrivo bi se iz dobiti narednih godina naravno. U slučaju kad je ukupni kapital HNB-a umanjen za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja manji od temeljnog kapitala HNB-a potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigurat će se u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju. Nadalje, tu su odredbe u vezi kamatnih stopa. Sad se propisuje da HNB kada uzima sredstva i prima u depozit da ta kamata može biti negativna. Dosadašnji zadatak HNB-a koji je bio definiran kao pridonošenje stabilnosti i financijskog sustava u cjelini proširen je na način da se isti ostvaruje provođenjem makrobonitetne politike. Potom, tu je pitanje trezora. Po tom pitanju određeno je da su alokacije, građevine, građevine samog trezora i trezorskog poslovanja HNB-a važni za financijske, gospodarske i sigurnosne interese i obranu RH. Međunarodne pričuve se definiraju kao svi oblici imovine u stranoj valuti i plemenite kovine, uvode se sigurnosne provjere za određene funkcije, daje se ovlast HNB-u da vodi postupak za utvrđivanje povrede propisa za čiji je nadzor ili superviziju nadležna te da uz suglasnost jedinstvenog sanacijskog odbora donosi provedbene akte. Određene ovlasti koje smo imali u prvom čitanju savjeta narodne banke s tim u vezi su dodane kao i ovlasti guvernera ponajviše u dijelu i provedbi makrobonitetne politike i u smislu tome donošenje podzakonskih akata. Što se tiče prvog čitanja ovog konačnog prijedloga zakona napravljene su određene nomotehničke izmjene sukladno prihvaćenim prijedlozima i primjedbama Odbora za zakonodavstvo. Po tom u članku 15. kojim se mijenja članak 47. gdje se uređuje raspored dobiti i pokrivanje gubitka dopunjene su odredbe za slučaj kada se ukupni kapital HNB umanji za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja i kada bude manje od temeljnog kapitala i to na način da se potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigura u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju i pojašnjava se što čini ukupni kapital HNB-a odnosno u taj kapital ulazi temeljni kapital kao opće, kao opći kapital opće pričuve, revalizacijski računi i rezerve za financijske rizike. Što se tiče Zakona o kreditnim institucijama analogno onim normama koje smo imali u okviru ovoga prethodnoga tako i u dijelu rada kreditnih institucija, izmjene su rađene u vezi sa bliskom suradnjom, zatim makrobonitetne mjere usmjerene na korisnika kredita gdje smo kao i zadnji put smo naglasili da mogu se donositi mjere od strane narodne banke da se određuju najveći dozvoljeni omjeri vrijednosti instrumenata osiguranja odobrenog iznosa kredita kada ona to procijeni. Potom može određivati i limitirati i najveći dozvoljeni iznosa kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik kredita, najveći dozvoljeni omjer iznosa otplate obroka ili rate i dohotka, najdulje dozvoljeno trajanje kredita i zahtjevne veze za metodu obračuna otplate kredita. Dakle, povezano sa ovim makrobonitetnim aktivnostima koje je prethodno dorađeno odredbe Zakona o HNB-u. Potom, za razliku od dosadašnjeg ovaj načina rada kada je Hrvatska udruga banaka izračunavala, sada HNB na temelju podataka kojoj je dostave kreditnih institucija ovaj za regulatorne potrebe izračunava i objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog bankarskog sustava što je potrebno zbog važnosti tog, te referentne stope koja služi kao indeks za određivanje promjenjivog dijela promjenjive kamatne stope za potrošačke kredite, dakle sada je to u nadležnosti HNB-a. Razmjena informacija o vezama klijenata, ako se sjetite primjenom opće uredbe o zaštiti osobnih podataka tamo u svibnju 2018. postavljajući problem oko razmjene podataka vezano za zaštitu osobnih podataka sada se ovdje reguliraju odredbe da se taj odnosi ovaj il ta razmjena omogući unutar bankovnog sustava kako bi se bolje procjenjivale sposobnost klijenta i odrađivalo i upravljalo kreditnim rizikom. Što se tiče razlika u odnosu na prijedlog zakona radi povećanja učinkovitosti provedbe mjera na kreditnu instituciju u postupku povodom tužbe protiv rješenja HNB-a o nalaganju mjera rane intervencije, uvođenju posebne uprave, oduzimanju odobrenja za rad i/ili odluke o otvaranju postupka prisilne likvidacije, nadležni upravni sud ne može odlučiti da tužba ima odgodni učinak niti može izdati privremenu mjeru ko što je to bilo u nekim slučajevima kada je dolazilo do blokade rada sustava kada bi određena banka došla u takvu situaciju da ju je trebalo ili čak likvidirati da bi se onda određenim mjerama koje su sada u važećoj normi blokirao taj postupak i baš ovaj blokadom tog postupka moglo je se dovesti do toga da sama kreditna institucija i propadne zbog nepoduzimanja mjera odnosno da dođe do isplata osiguranih štednih uloga ako bi eventualno i to imalo za posljedicu. Ovime se to onemogućava, dakle mjere bi se ovaj poduzimale, a naravno da bi onaj koji je stranka u postupku imao pravo na ovaj tužbu prema sudu i kako završi ta tužba. U vezi prava stranke na izjašnjavanja temeljem preporuke Europske središnje banke istaknute u 4, točki 47 mišljenja od 25. ožujka ove godine izvršeno usklađenje odredbi sukladno normi o postupcima koje vodi Europska središnja banka za slučaj donošenja hitne nadzorne odluke u kojem slučaju se stranci daje mogućnost da se očituje u pisanom obliku o činjenicama, prigovorima i pravnoj osnovi ako su značajni za tu odluku. Nadalje, dopunjuju se odredbe kojima se uređuju odnosi između varijabilnog fiksnog dijela ukupnih primitaka pojedinih radnika, potom glede javnog objavljivanja informacija HNB-a dopunjena je odredba glede objave sankcija koji je u okviru bliske suradnje temelj upute Europske središnje banke izriče HNB. Donesena je prijelazna odredba prema kojoj će se svi postupci koji su započeti za vrijeme važenje dosadašnje norme završiti po toj dosadašnjoj normi i izvršene su nomotehničke dorade sukladno primjedbama i prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. I zaključno, što se tiče Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava predmet ovog zakona je dakle 2 stup bankovne unije odnosno zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom kao što sam maloprije rekao jedinstveni sanacijski mehanizam. Usko povezano sa ovim zakonom je i Zakon o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond koji je samo da podsjetim Hrvatski sabor donio 28. veljače 2020., a s obzirom da je taj sporazum imao karakter međunarodnoga ugovora, a i bilo je i prvo i drugo čitanje zajedno pa tako da nije sinkronizirano sad u smislu drugih čitanja ovih zakonskih normi. Važećim Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava uređuju se pravila, postupci i instrumenti za sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava, zatim ovlasti i zadaci sanacijskih nadležnih tijela te osnivanje, financiranje i korištenje sredstava sanacijskog fonda i upravljanje njime. Ovim konačnim prijedlogom zakona pobliže se uređuje provedba uredbe 806 iz 2014. Europskog parlamenta i vijeća o utvrđivanju jedinstvenoj, pravila jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju s ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja i sanaciju bankovne unije uspostavljen je jedinstveni sanacijski fond koji se popunjava tijekom razdoblja od 8.g. počevši od 2016. i trebao bi doseći ciljnu razinu od najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u svim državama članicama EU, taj iznos se procjenjuje na oko 60 milijardi EUR-a, trenutno je na popunjenosti oko 33 milijarde EUR-a i uz napomenu, kao što sam i uvodno rekao, dakle sanacijski fond se puni na teret banaka. Prijedlog ovim zakonom što se donosi od datuma uspostave bliske suradnje s Europskom središnjom bankom, RH postaje država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koji se osigurava centralizirani mehanizam za sanaciju svih kreditnih institucija s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama. Centralizirana ovlast za sanacijom unutar jedinstvenog sanacijskog mehanizma povjerava se jedinstvenom sanacijskom odboru i nacionalnim sanacijskim tijelima kao što je i maloprije bio u prethodnom zakonu tako je i ovdje, u ovom slučaju je to HNB, HANFA i DAB. Kada je riječ o kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje će jedinstveni sanacijski odbor postati izravno odgovoran odnosno nadležan. Odgovornost i ovlast za postupanje pri provedbi odluka dodijelit će se HNB-u prije donošenja same odluke o sanaciji, a Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka nakon donošenja odluke o sanaciji od strane jedinstvenog sanacijskog odbora. Pravo glasa na plenarnim izvršnim sjednicama jedinstvenog sanacijskog odbora imat će predstavnik HNB-a kad je riječ o pitanju iz ovlasti Državne agencije za sanaciju štednih uloga i banaka u skladu s podjelom ovlasti pri glasanju uzet će se u obzir naravno i mišljenje DAB-a. Prijedlogom zakona predviđa se obveza institucija na koje se primjenjuje uredba, na uplate doprinosa za jedinstveni sanacijski fond, a u sanacijski fond kojim upravlja DAB, a navedene doprinose DAB će prenijeti u jedinstveni sanacijski fond. Nadalje, za potrebe obračuna postignuća ciljane razine sanacijskog fonda obračunat će se iznos doprinosa na koji će se prenijeti jedinstveni sanacijski fond kao i novčana sredstva koja će se prenijeti iz sanacijskog fonda sukladno, maloprije spomenutom Zakonu o potvrđenju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa koji je za ovaj visoki dom usvojio prije nešto više od mjesec dana. Propisuje se obveza institucija i podružnica institucija iz trećih zemalja sa sjedištem u RH na uplatu naknade za podmirivanje administrativnih rashoda DAB-a. Što se tiče samih rashoda, još ću to ukratko, pa evo taman na vrijeme vjerujem, i konačnim prijedlogom zakona, dakle kao i u prethodnima, prihvaćene su primjedbe i prijedlozi Odbora za zakonodavstvo i ugrađene su u normu zakona. Zatim, unijete su izmjene kako bi se precizirale u slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje da institucija propada ili će vjerojatno propasti, te slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje uvjete za smanjenje vrijednosti ili pretvaranje instrumenata kapitala koje je izdao subjekt za koje je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor. Kod odredbi o prekršajima samih institucija, prekršajne odredbe su razdvojene u zasebne točke, te su usklađene sa odredbama normativnog dijela zakona, tako da se može lakše povezivati. I postupanja po preporuci i izvršenja odluke jedinstvenog sanacijskog odbora dodatno se precizira da se pri pokretanju postupaka odnosno prekršajnih postupaka od strane nadležnih tijela mora voditi računa naravno i o tim navedenim preporukama. Evo, toliko. Hvala vam lijepa.
Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio g. Bulj.
Uvaženi tajniče, narod zna da je vrijeme, svi znamo da je vrijeme krize korone, a vi gurate uporno EUR-o, uporno EUR-o i na taj način nikako ne more, ne možemo u biti doć do zaključka, ni do odgovora zbog čega do najrazvijenije ekonomije EU, Švedska, Danka, Češka, pa i Mađarska također ne žele EUR-o, vi uporno usklađujete sad, vratite taj zakon. Kad prođe ova kriza donesimo moratorij na kredite, godinu dana i na ovrhe i na taj način ćemo razgovarat, a kad prođe kriza onda ćemo razgovarat, provest ćemo referendum o EUR-u i o svemu onome što je HNB trebala radit i šta radi, a u biti sve protiv interesa građana RH, a znamo i u slučaju Agrokor što je se događalo oko mjenica i brojnih drugih situacija. Jedan, jedno pitanje, zbog čega najrazvijenije ekonomije EU ne žele uvesti EUR-o?
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa uvodno bih rekao da, s obzirom da, da smo ovih dana jasno svi u problemu epidemije koronavirusom i da nas sve to okuplja, kako zdravstveno tako i gospodarski, jasno da ovi zakonski propisi koje sada imamo u drugom čitanju mogu izgledati da su u drugome planu, ali u kontekstu same intencije u smislu bankovne unije i 3 stupa te iste unije ove norme ne znače nužno uvođenje EUR-a. Ovdje govorimo o sanaciji kreditnih institucija i podredno i kada dođe taj 3. stup u kontekstu osiguranja štednih uloga. Više puta smo razgovarali zašto neke ekonomije su se odlučile na uvođenje ili ne uvođenje EUR-a. Neke zemlje su ušle i '70.-tih godina prošlog stoljeća kada ni na i u primisli bilo uvođenje, ovaj ulazak u EU, barem nama ovaj kao državi. A kad već spominjete Švedsku, primjerice ona koristi ove ovaj smjernice Europske središnje banke zajedno s Poljacima, mada ima i svoju valutu. Dakle, to su različite strategije, ali nikada ni nećemo ući u EUR-o ako ne ispunimo kriterije. Bojim se da nakon ovih intervencija vezano za sadašnju krizu ćemo biti dalje od tog cilja.
Fala. Drugi amandman ima g. Škibola, repliku pardon. Ispričavam se.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Pa bilo bi dobro da imam amandman koji bi se sad ovako prihvatio, ali nije amandman nego replika. Mene interesira zašto se forsira sad ovaj ulazak u Eurozonu, pogotovo tijekom ove korona krize. Znači, npr. imamo Bugarsku koja je u sličnoj fazi kao mi, Bugarska još bolje zadovoljava kriterije nominalnih konvergecija nego Hrvatska, međutim Bugarska je upravo zbog korona virusa odgodila ulazak u ERM II tečajni mehanizam dok se na smiri sama pandemija. Znači, mene interesira iz kojih razloga je nama došao ovaj zakon sada ovdje u sabor umjesto da se fokusiramo na mjere koje se odnose na savladavanje ove pandemije? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, ne na amandman nego na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Kamo sreće da nam je glavna briga da li ćemo mi uvest ili nećemo EUR-o. Svi ovi zakonski prijedlozi koje sam sad spomenuo kao i ovaj prethodni vezan za potvrđivanje sporazuma za treći stup su krenuli puno prije nego, nego je došlo do ove pandemije i kao što vidite iz svih aktivnosti Vlade i ovog visokog doma da smo svi ovaj usmjerili svoje snage u tom smislu da sačuvamo zdravlje naših građana i da probamo osigurati dovoljno sredstava da vitaliziramo i održimo koliko toliko vitalnim gospodarstvo.
Hvala lijepa. Treći amandman, a ja se, nemojte još da vrijeme teče, ja se slažem da je bio prvi samo vjerojatno nije bio viđen zbog, zbog monitora, ispričavam se, ne pišem ja to, međutim gospodin Maras, evo sad je vrijeme.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman ćemo, možda neko kasnije uložiti, ali ja ću ovdje sada pitati kolegu i dati repliku. Ono što mene zanima, a vjerojatno zanima i sve građane RH kakav je stav Vlade RH po pitanju moratorija na rate kredita naših sugrađana. Znači znamo svi kakva je situacija gospodine državni tajniče, to je sigurno mjera koju ste trebali donijeti među prvima u RH kako bi građanima koji su ostali bez posla koji se sada snalaze ko zna kako da prežive omogućili godinu dana moratorija da uspiju na neki način doći na noge i ponovo početi raditi, na kraju krajeva moći vraćati te kredite. Zanima me zbog čega nema nikakve reakcije Vlade po tom pitanju i kada mislite to napraviti? Znači, zašto građani RH ne bi Uskrs dočekali mirniji nego što će sada s obzirom da nikakvog poteza od Vlade nisu vidjeli, a rate dolaze na naplatu. Hvala vam lijepo.
Gospodin Zrinušić, odgovor.
Hvala lijepo. Ja iz vašeg upita prije doživljavam ocjenu dosadašnjih mjera Vlade koju bi po meni možda trebao povratno izkomunicirati i netko drugi, a ne državni tajnik koji predstavlja 3 zakonska propisa koji nemaju baš izravne veze sa tim, ali dopustite da ipak kažem da vaš ne stoji sve kako ste ovaj možda dobili impresiju da Vlada ne poduzima ništa, naprotiv. Ako se pogleda sve ovo što je ovih dana i bilo izglasavnje na ovdje u ovom visokom domu, niz zakonskih normi koje vode u tome pravcu, a jedna od tih koraka će sigurno kao što je najavio i predsjednik Vlade i ministar financija kao potpredsjednik Vlade da slijedeći krug koji ide, ide u pravcu građana.
Hvala lijepa. Tražio je povredu Poslovnika gospodin Maras, pa mu moramo dati riječ.
Hvala vam lijepo. 238. je povrijeđen, ja nisam kolega državni tajniče rekao da Vlada ne radi ništa, ja sam danas ovdje rekao da ću podržati zakone koji su bili. I prošli tjedan smo također podržali određene zakone i predlažemo određene zakone. Moje pitanje vama je bilo zbog nema nikakve akcije na moratorij na rate kredita građana RH. Ja ne znam da li vi razumijete da mjesec prolazi, da ljudi su ostali bez posla, da dolaze rate na naplatu, da oni ne mogu čekati mjesec dana još da bi se Vlada dosjetila te akcije. To je ono što sam ja vama htio reći, mene zanima koji stav po vašem pitanju. Hvala lijepa.
Gospodine Maras, vi znate vi, prošlo je vrijeme, vi znate vrlo dobro da Članak 238. se ne odnosi na predlagatelja, vi vrlo dobro to znate. Predlagatelj vam nije odgovori na pitanje po vašoj prosudbi. To je tako, mislim ne možemo, ne možete ništa ni ja, ni vi ne možemo ništa. Možete kad slijedeći put nastupate možete to reći. Ali idemo dalje, kao što su rekli neki već prije. Gospodin Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi tajniče Zrinušiću, hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti od čega je 34 milijarde kuna višak likvidnosti, imaju 59 milijardi kuna kapitala sve su to stekle unazad nekih 15 godina kada su imale svega 10 milijardi kuna likvidnosti i nekih 15 milijardi kuna kapitala čini mi se. I sada nakon razgovora sa Vladom RH te banke su odlučile ponuditi ljudima moratorije, ali moratorije u kojima se obračunavaju kamate, one ugovorene kamate i koje će onda ljudi otplaćivati kada moratorij prestane djelovati. Pa vas ja pitam, hoće li Vlada RH još jednom sjesti s bankama za stol i pokušati ih uvjeriti da se te kamate ne smiju obračunavati, a ukoliko to banke ne poslušaju hoće li onda Vlada propisati da banke to moraju učiniti? Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Zrinušić.
Hvala lijepa. Kao što se sjećate kad je Vlada komunicirala za prvi krug 63 mjere među kojima je navela i ove koje sada navodite i prilikom razgovora sa poslovnim bankama nije se stvorila impresija da će postupati na način kako ste sada opisali u smislu da će pomicati ovaj ili odgađati ovaj rokove plaćanja kreditnih obveza nego da će to naći na način, izaći na način da se ti isti građani ne dovedu u još težu situaciju. I u tom smislu mislim da čak i svakodnevno se rade razni razgovori ne samo u smislu Vlade kao izvršne vlasti nego tu nam je svakako i hrvatska narodna kao vlast, kao monetarna vlast vrlo važna poluga u tim i razgovorima i dogovorima kako bi iznašli što bolja rješenja za naše građane.
Hvala. Sada je na redu gospodin Lovrinović.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče ne mogu se načuditi da u ovakvoj situaciji jedne snažne destabilizacije gospodarskog sustava prijetnje pandemije po zdravlje ne samo građana Hrvatske već šire ova Vlada čini sve kao da se ništa ne događa da bi što prije uvela euro u Hrvatskoj. Pa ne znam nijednog drugog premijera, predsjednika vlade bilo koje druge zemlje Mađarske, Češke, Poljske, Danske, Švedske ma oni sada brinu svoju brigu, afirmiraju svoje nacionalne valute spašavaju ekonomiju, a on je čak neki dan ovdje u Saboru rekao da mu je žao i da se tek sad vidi koliko je velika šteta za Hrvatsku da nismo članica eurozone, pa mislim naprosto nevjerojatno kao da živi Vlada u jednom drugom svemiru, kao da ste pali s Marsa. Nama trebaju kune, nama treba spašavati domaće gospodarstvo, prema tome dajte prestanite biti tvrdoglavi spustite se na zemlju, moramo naše probleme rješavat.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. A ne znam što reći nego da u datim okolnostima kada je velika percepcija i s punim pravom usmjerena na neke druge probleme koji su ne našom krivom kao krivnjom vlasti ili naroda došle i u RH, dakle u pitanju su iznimni problemi sa epidemijom korona virusa i sve ove aktivnosti koje Vlada poduzima mislim da dovoljno govore u tom pravcu da poduzima sve ono što je moguće u datom trenutku kako bi se napravili pravodobni koraci. Što se tiče i samoga eura, to ne znači da uspostava bliske suradnje i pristupanja bankovnoj uniji nužno znači nešto loše da se razmišlja o nekoj dugoročnoj perspektivi, a o tom po tom kada ćemo mi steći uvjete da uđemo u tečajni mehanizam i uvedemo euro.
Hvala lijepa. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Jedno pitanje. Danas smo vidjeli da je HNB u zadnja dva tjedna intervenirala sa 2,25 milijardi eura što je vrlo velik iznos od njihovih deviznih pričuva. Također vidimo informacije da je ministar financija najavio da će se zadužiti na domaćem tržištu. E sada je pitanje, budući da nam je likvidnost jako potrebna za Hrvatsku, a znamo da će devizni priljevi nažalost izostati ovog ljeta da ih je bilo 10 milijardi eura, da li imate kakve informacije da li će Vlada RH izaći na eurotržište jel izgleda da će nam euro trebati ne samo radi HNB-a nego i radi stabilizacije tečaja i da li imate o tome neku informaciju? Zašto? Zato što sav ovaj dio iznosa koji je HNB kreirao nažalost malo će doći do gospodarstva i to je sada problem. Mi imamo problem tečaja i likvidnosti i mislim da je možda sada može se prikupiti na eurotržištu novaca kako bi se domaća kuna oslobodila za hrvatske poduzetnike. Pa da li imate informaciju da li će … [[Govornik se ne razumije.]]
Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Evo kao donedavni ministar financija jako dobro znate da unutar naše kuće takve sve scenarij se radi tu užurbano sa svim simulacijama i pogledima gdje će se moći novac priskrbiti. Naravno u tom dijelu i ponavljam želimo aktivno uključiti HNB i u dijelu njene uloge vezano za devizne pričuve, pa bi narednih dana trebalo biti puno jasnije ti koraci koji su izvedivi.
Hvala. I na kraju gospodin Bilek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo prije svega pratimo u ovom dijelu pošto je ovo pandemija pa je zahvatilo ne samo Europu nego možemo reći cijeli svijet, pratim reakcije Vlada prije svega u Republici Češkoj i u Republici Slovačkoj odnos jer u Slovačkoj oni jesu u eurozoni, Češka nije u eurozoni njihove razlike pa onda s te strane jedno ajmo reć praktično pitanje. Šta mislite da li smo izgubili time odnosno koje bi bile prednosti da jesmo u eurozoni? I drugi dio, upravo na tragu ovog što je moj kolega prije mene rekao vezano za održavanje stanja stabilizacije tečaja kune, da li imamo koliko HNB mislim da se jako dobro hrvatska Vlada i Ministarstvo financija služi polugom HNB-a u očuvanju cijelog ovog sustava, koliko ima prostora odnosno da li po vašem mišljenju ima dovoljno prostora da tri do šest mjeseci možemo držati tečaj na ovoj razini? Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Dobar dio vašeg pitanja bi se prije svega odnosio možda na monetarnu vlast, ali uistinu iz njenih postupaka se vidi koliko su željeli utjecati na tečaj u smislu spuštanja obvezne pričuve bankama za 3%-tna boda, oslobađanje preko 10 milijardi kuna u financijske tokove kako bi se tečaj smanjio u smislu porasta tečaja eura u odnosu na kunu. U tom smislu za takve aktivnosti da smo recimo u eurozoni toga naravno ne bi bilo, međutim u nekim drugim monetarnim intervencijama koje sada imamo, imamo i određene prednosti u odnosu na situaciju kada bi bili u eurozoni. Dakle, kombinacijom svih tih mehanizama zavisno u kojoj ste situaciji zasigurno nije jednoznačno reći bolje je ovo, bolje je ono. Pa u nekakvoj doglednoj budućnosti koja ne mora kažem biti sutra, mi smo se odlučili kao narod da budemo članice EU i da ćemo uvesti euro. I u tom smislu danas i govorimo u kontekstu i ova tri zakona i ulaska u sustav bankovne unije.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama. Želi li uzeti riječ predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Marin Škibola koji će nastupati ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Evo danas u ovom razdoblju krize sa pandemijom nama u Hrvatski sabor dolaze izmjene i dopune zakona koji se odnose na implementacije eura u hrvatski monetarni sustav. To nije nikako dobro zato što uvođenje eura je jedan proces koji zahtijeva uključenost građana, uključenost struke i uključenost svih drugih relevantnih aktera kako bi se uopće krenulo u tom smjeru da se uvodi EUR-o. Prema tome, ove rasprave u HS o uvođenju EUR-a, a znamo da je velika kriza sa koronom i da su oči javnosti uperene u koronu je jako loše, jako loše da ste izabrali sad ovaj tajming za ove zakone. Ono što treba reći jest da mi bez referenduma uopće ne bi trebali raspravljati o ovim zakonima, pogotovo kada znamo da sve ankete, sve važne ankete, a jednu od važnih anketa je napravio i Eurobarometar, znači službene ankete EU kažu da su hrvatski građani protiv ulaska u Eurozonu. Znači, preko 50% hrvatskih građana jest trenutno protiv uvođenja EUR-a i samim time pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Očito hrvatsku Vladu nije to briga, znači ne interesira ih razmišljanje hrvatskih građana i tijekom ove korone se na neki način pokušava zapravo i taj interes javnosti koji bi bio prema uvođenju EUR-a od hrvatskih građana ovaj da budu upućeni što se događa, na neki način se izbjegava i opstruira. Bugarska i Rumunjska su u sličnim fazama kao i mi po pitanju pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Primjerice, Bugarska ima puno bolje zadovoljene kriterije nominalnih konvergencija nego što je to RH. Znači, Bugarska ima mnogo manji, višestruko manji javni dug nego što to ima RH, ima puno manji deficit i ima mnogo manje neke druge ovaj elemente koji znači zadovoljavaju kriterije nominalnih konvergencija. Prema tome, a na kraju krajeva bugarski premijer se ipak odlučio da će zastati sa pristupanjem i EREM2 tečajnom mehanizmu do 2021.g., znači do ne prođe prema njihovim procjenama ova kriza sa koronom. Jer treba biti svjestan da nakon ovog zdravstvenog problema sa koronom slijedi nam velika globalna ekonomska kriza. I postavlja se pitanje kako će se RH postaviti u toj globalnoj ekonomskoj krizi, kako će se postaviti sama Eurozona, znači članice Eurozone i mudro je pričekati, zašto forsirati uzlazak u Eurozonu kada ne znamo kako će se stvari odvijati, meni to jednostavno nije jasno i vidimo da i druge države se vode tim primjerom. Znači, Bugarska je zastala, čeka što će bit. To je jedna mudra suverena politika i nije mi jasno iz kojih razloga se to forsira, pogotovo kad su oči javnosti uperene u te zdravstvene, u zdravstvene probleme i danas bi mi trebali ovdje u saboru raspravljati o nekim mjerama financijskim, npr. koje HNB može napraviti, a ne o mjerama uvođenja EUR-a. Također jedna vijest koja isto nije u javnosti toliko prepoznata jest da Italija i Francuska zbog korona krize su tražile od ostalih država članica Eurozone izdavanje korona bonus. Znači, korona obveznica gdje bi sve države članice Eurozone na neki način uzele dio svog opsega u prebrođivanju ove krize koja će nastati nakon zdravstvenih, nakon zdravstvene krize, znači prebrođivanje ekonomske krize koja nastaje nakon ove zdravstvene krize. I tu, znači najviše to inicira Italija, ali i Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija se žestoko protive tom prijedlogu. I onda se isto postavlja pitanje solidarnosti, znači država članica EU. Jer mi možemo promatrati tu solidarnost kroz to što ćemo mi sad poslati 20 medicinskih djelatnika u neku drugu državu članicu i reć to je solidarnost. Jest, to je solidarnost, al to je minorna solidarnost. Znači, na ovakvim krucijalnim stvarima se gleda kolko je ta EU homogena. A EU nije homogena, nego uvelike heterogena jer vidimo da određene države članice Eurozone poput Njemačke i Nizozemske uopće ne žele pomoći Italiji, Francuskoj i nekim drugim državama poput Španjolske u prebrođivanju ekonomske krize na način da i one snose dio ekonomskih problema koje će te države članice imati. Treba reći da HNB jest intervenirala, ona intervenira najviše u tom održavanju stabilnosti tečaja, održavanju kune, ali nije intervenirala u kontekstu veće monetarne involviranosti, znači da krene, da krene sa tom primarom emisijom koja joj je na raspolaganju. Znači, ta primarna emisija, ona se zove ekonomskom terminologijom „ex nihilo“ stvaranje mogućnost, stvaranje novca, upravo je Amerika to napravila. Znači, Trump je preko svoje centralne banke federalnih rezerva istiskao određenu količinu novaca i proslijedio na račune građana i na račune srednjih i malih poduzeća. Zašto je to Trump napravio i zašto to neke druge države rade? Zato što su svjesne da je ovo period kada će biti potrebna velika državna potrošnja. Znači da je ovo period kada će država morati biti izdašna, jako izdašna u tom financijskom smislu, a za to je potreban novac. Kako nabavit taj novac? Ili zaduživanjem ili kreacijom. Neke države članice, ne samo EU nego i svijeta ovaj kreću sa tim putem tiskanja vlastite valute i na taj način pomoći ekonomiji. Moje mišljenje je da je to puno bolji smjer zato što mi ćemo se zadužiti za ogromne svote novaca, a te međunarodne financijske institucije, bankarske, privatne institucije kada se mi zadužimo one će, one će tražiti također nešto i za uzvrat. Uglavnom što traže međunarodne financijske institucije za uzvrat poput Međunarodnog monetarnog fonda, a to je prokušana u svim drugim, mnogim drugim državama jest traže deregulaciju, traže smanjivanje javnog sektora, znači otpuštanje, štednju, smanjivanje plaća znači te financijske institucije idu u tom smjeru da se sve privatizira, da država nema više nikakve ovlasti i onda se postavlja pitanje koja je uloga demokratski izabranih vlada na izborima kada se sva moć koncentrirala u te uske financijske centre. Znači, mi onda uopće ne trebamo imati izbore, možemo postavit tamo tehnokratsku vladu ko što je bila u Italiji, postavit ovoga Maria Montia i onda neka on, neka on voditi tu nama politiku, a ovo tu je sve jedan igrokaz koji u konačnici će završiti jako loše. HNB je smanjio obveznu rezervu s 12% na 9% znači otvorio se bankama taj potencijal, znači otvorio se kreditni potencijal znači imat će puno više kapitala sada i banke zaista neće osjetiti ovu krizu. Znači banke zasigurno neće osjetiti ovu krizu, nego one čekaju momenat da ova kriza sada prođe, znaju da će svi biti prisiljeni se zaduživati kod banaka i onda one stupaju na snagu. Prema tome, banke će imati najviše koristi i određene velike korporacije od ove korone i oni će sigurno i zasigurno iskoristiti ovu krizu kako bi ovaj akumulirali moć i kako bi zapravo tu moć centralizirali i to se i tim mjerama i radi. Znači, bankovna unija je upravo centralizacija moći, znači to je upravo centralizacija moći i svi oni drugi, ovaj sve one druge institucije financijske koje nisu u toj shemi bankovne unije ispadaju, ispadaju iz bilo kakve igre. Znači, mi bi trebali napokon osmisliti jedan model oporezivanja financijskih institucija jer financijske institucije moraju doprinijeti hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Vesna Pusić, koja će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, 3 zakona, HNB, kreditne institucije i sanacija kreditnih institucija i investicijskih društava. Sva 3 zakona ne treba se po mome mišljenju uopće sramit i opravdavat, sva 3 zakona idu u pravcu ubrzanog usklađivanja s pravilima europske monetarne unije i ubrzanom pripremom za uvođenje EUR-a. Kao što su mnogi rekli naravno ne znamo kakav će svijet biti nakon korona virusa, šta će se dogoditi, svašta se može dogoditi, ovo isto nitko nije mogao predvidjeti. Tako da će se konačna odluka o ulasku u europsku monetarnu uniju, trenutku ulaska, trenutku uvođenja EUR-a će se donijeti kad za to bude vrijeme, ali ovi zakoni su priprema za to. Ona nije počela danas, počela je djelomično naravno našim ulaskom i potpisivanjem pristupnog ugovora, ali je aktivno počela ako se sjećate ja ne znam više sad na pamet kad je točno to bilo ali mislim da ima godinu dana onom prezentacijom cijele strategije ulaska Hrvatske u europsku monetarnu uniju i uvođenjem EUR-a i od tada je na neki način to projekt koji realizira. Dakle, nije sad počeo i neće niti sada završiti. Drugim riječima činjenica da mi harmoniziramo zakonodavstvo što su učinile nota bene i mnoge države, naime ne mnoge jer ih nema mnogo, ali neke države EU koje nemaju EUR-o i nisu na kraju uvele EUR-o su harmonizirali svoje zakonodavstvo sa, u ovom području sa pravilima europske monetarne unije. Istina je da i moj je dojam, moram reći i razgovarajući u GLAS-u o tome naš dojam je da je jedan od razloga zašto se ubrzano, a vi ćete državni tajniče to možda moći i potvrditi ili opovrgnut. Jedan od razloga zašto se to tako ubrzano harmonizira je i hrvatski interes da dobije pristup garancijama i financijskim instrumentima Europske središnje banke i sanacijskom fondu, što će nam sve trebati, EUR-o će nam trebat pogotovo bez, u ovoj krizi i bez turističke sezone, ali i inače nakon što kriza prođe, a proći će i nakon što ljudi ne budu radili koliko ne budu, vidjet ćemo koliko će to trajat ali svakako svaki dan je dugo i opterećenje, ta vrsta pomoći i ta vrsta intervencije će na biti nasušno potrebna i ne vidim nikakvog razloga, prvo zašto bi se toga sramili i drugo da to radimo i da nam je to interes i drugo zašto bi sebi uskratili mogućnost da to iskoristimo. Dakle, da imamo pristup svim tim ajmo reći financijskim instrumentima koji stoje na raspolaganju u okviru europske monetarne unije. Ovo naravno nisu korona zakoni to je istina. Iako činjenica da nam sa harmonizacijom omogućavaju eventualno tješnju suradnju sa Europskom središnjom bankom nakon krize nam svakako može pomoći, ali u striktnom smislu ovo nisu korona zakoni i ovdje kao jednu fusnotu postavljam pitanje, mi nismo protiv ovih zakona, mi smo za te zakone, ali zašto nemamo i konkretne korona zakone ovdje koji bi trebali imati? Zbog toga mnogih stvari koje su ljudi ovdje govorili, ja neću u detalje sada oko toga ulaziti, ali iz onog što su kolege govorili vidi se da ni ovdje u Saboru sasvim jasno koja je situacija da li postoji moratorij na otplatu kredita, ne postoji, da li će se nakon toga moratorija plaćati kamate na te kredite dakle kako će to sve skupa izgledat i nama bi trebao da iz daljnjega jedan paket financijskih zakona koji bi bio usmjeren na korona krizu dakle na ovu situaciju. Ovo to nisu osim u ovom posrednom smislu koji sam navela na početku. Dakle, ovo nisu zakoni sa ograničenim trajanjem kao svi ostali koji se odnose na krizu, oni su trajni, donose dodatne nadležnosti, pravila i strukturu što se prilagođavanja HNB-a tiče suradnji sa Europskom središnjom bankom i sanacijskim fondovima i stavljaju Hrvatsku odnosno idu u pravcu stavljanja Hrvatske u tu specifičnu poziciju kandidata za ulazak u Europsku monetarnu uniju. Ono što je zapravo meni se čini donekle neobično je da se s jedne strane naglašava neovisnost HNB-a, naročito u čl. 4.to je nešto što inače postoji i zagarantirano je, međutim onda se posebno taksativno naglašava njena neovisnost u 12 konkretnih područja ili politika. S druge strane u istom zakonu se definiraju i članci koji prestaju važiti na dan uvođenja eura, ukupno 19 članaka bilo u potpunosti ili djelomično koji se na to odnose i to uključuje taj isti čl. 4.koji se sada proširuje, kojim se sada definira neovisnost HNB-a u 12 vrlo konkretnih područja ili politika. Taj članak prestaje važiti dakle sve te taksativno nabrojene neovisnosti prestaju važiti sa uvođenjem eura u RH, što se tiče neovisnosti HNB-a pa to otvara pitanje zašto se one sada sa jednim zakonom koji de facto priprema Hrvatsku za ulazak u monetarnu uniju zašto se sada tih 12 područja posebno naglašavaju vodi. Posebno se uređuju odnosi između HNB-a i Europske središnje banke gdje se definira ponašanje i položaj Hrvatske najbliže moguće onome što bi bio naš status da jesmo članica monetarne unije. Definira se ponašanje i sanacija kreditnih institucija i suradnja sa Europskim sanacijskim fondom, mislim da će biti to posebno važna tema. Definiraju se i prekršaji, pa da sada da ne ulazim u te detalje. Čitajući zakone, čitajući neke datume na koje se ovdje referira, dalo bi se zaključiti iako to nigdje moram reći, nigdje eksplicitno piše, ali dalo bi se zaključiti da je neki ciljani datum hrvatskog ulaska u Europsku monetarnu uniju, drugim riječima uvođenje eura 2024.-2025. tako iz ove regulative koja se ovdje predlaže proizlazi. Dakle, to je 4 do 5 godina od danas, gdje ćemo biti i kako će stvari izgledati 4 do 5 godina od danas je pitanje, to ne možemo u ovom času predvidjeti, ali ako je točno ono što iščitavam iz ovih prijedloga zakona da je to 2024.ili 2025.onda svakako ovo nije nešto što je neposredno pred nama, može se reći da je to dosta brzo, ali svakako nije nešto o čemu još nećemo imati prilike raspravljati i o čemu nećemo imati prilike još odlučivati. Budući da GLAS smatra da je ulazak Hrvatske u Europsku monetarnu uniju za 4 do 5 godina dobar cilj, mi ćemo podržati ove zakone. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Škibola se javio. Izvolite, replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Stanku? Svaki put pogriješim s vama.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba Nezavisne liste mladih jer smatram da mi danas ne bi trebali raspravljati o uvođenju eura, trebali bi raspravljati zapravo o mjerama koje će nadvladati ovu korona krizu kako u zdravstvenom tako i u ekonomskom smislu. Prema tome, koristiti ovu situaciju gdje su oči javnosti uperene u korona krizu za uvođenje eura je krajnje nemoralno i krajnje nekorektno prema hrvatskim građanima zato što Hrvatski građani u najvećem dijelu su protiv ulaska RH u Eurozonu i to pokazuju svi relevantni statistički podaci. Prema tome, koristiti sada ovaj distrakciju, znači koristiti kada javnost je fokusirana na neke druge probleme da se guraju zakoni za uvođenje EUR-a je jako loša poruka prema hrvatskoj javnosti, pogotovo kada znamo da države koje, znači države članice EU koje također se približavaju Eurozoni su odgodile taj put poput Bugarske, znači Bugarska je u istoj situaciji, međutim Bugarska je odgodila ulazak u EREM 2 tečajni mehanizam do 2021.g. zbog korona krize, a Plenković nas nastoji pod hitno ugurati u Eurozonu iako to nikako nije mudro, iako to nikako nije pozitivno i korisno za RH u ovom momentu zato što ćemo znači sav suverenitet predati u ruke Europske centralne banke, a vidimo da su trenutno centralne banke ključne za pobjeđivanje ove krize putem neovisne monetarne politike. Hvala.
Još jedna stanka pretpostavljam, jel da? Izvolite.
g. Potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku u trajanju od barem 5 minuta da se konzultiramo jer naprosto ne možemo shvatiti da u ovo doba kad ne znamo što će biti sutra jer imamo problema sa pandemijom virusa, kad se i druge zemlje tresu, prije svega Italija gdje koje je žarište, ali i druge zemlje čim prođe ova kriza ući će u recesiju tešku, ekonomsku krizu. Većinski vlasnici banaka u RH su talijanske banke i austrijske banke. Naprosto ne mogu doći sebi i poštovani građani da premijer, predsjednik naše Vlade toliko gura, inzistira na uvođenju EUR-a, dok sve druge Vlade i njihovo vodstvo sada stoje po strani, prate što se događa, ima za to, za to vremena. Nama sada trebaju kune. Nama treba sada naša središnja banka. A što želi predsjednik Vlade? Pa on želi prebaciti vidite odgovornost sa sebe na Brisel, na Frankfurt, na ovu instituciju, na onu instituciju. Pa ne vodi se tako država. On je neki dan ovdje rekao, molim vas, govori nam, vidite sad se vidi kolka je šteta da nismo članice Eurozone i da nismo uveli EUR-o. Zašto? Da prosimo tamo po, po Frankfurtu da nam daju milijardu, dvije, a ovdje iz svoje središnje banke, nama trebaju kune, možemo posuditi koliko treba. Nama ne treba ta sluganska politika. Mi želimo suverenu monetarnu politiku, ekonomsku politiku i da iskoristimo svoju središnju banku koju imamo. I sad izlazi na vidjelo ono što govorimo. Neki dan je evo engleska središnja banka, 200 milijardi funti će otkupiti državnih obveznica izravno. Pa ona je narodna, ona je središnja banka te države. Pozivam građani, ako ne bude ništa drugo, ništa drugo moguće, da na referendumu branimo našu kunu.
Hvala, vrijeme. Odobravam stanku do 18 sati i 16 minuta, tako da vi i g. Škibola se možete konzultirati [[Upadica iz klupe: I Bulj, i Bulj]] Ne, Bulj nije tražio. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo s radom. g. Miro Bulj nastupat će ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. RH u Eurozoni, zakoni koji su ovdje doneseni pred nas u trenutku kada kriza zbog korone drma cijeli svijet, a poglavito naše susjede, a poglavito gospodarsku situaciju, ekonomsku situaciju gdje ljudi, svi građani EU, pa tako i RH osjećaju nesigurnost i naravno vidimo da evo u vremenu kad RH predsjeda EU, ja ne znam, u zadnjih 10-15 dana je li iko uopće to spomenuo da RH predsjeda EU, što znači da su se sve članice povukle same sebi, vidimo slučaj u se svoje probleme rješavajući i naravno da će ovdje propitivati državnog tajnika ono što me kao saborskog zastupnika i zanima. Prije svega, vidim ovaj trenutak, kao što sam rekao, da su se sve članice povukle same sebi i gledaju svak svoje posle perući prste, nikako perući ruke jedno drugih gledajući svoje interese, gledamo, evo ovdje vidimo i slučaj u Italiji koji se događao, nije bilo neke solidarnosti od najjačih europskih država. Vidimo da brojni političari, poglavito u našoj susjednoj Italiji tolko zgražanje prema solidarnosti na koju se pozivaju EU, a RH predsjeda, vidim da skidaju zastave sa institucija, ureda od EU jer jednostavno tolko je nepovjerenje. I sada sa zakonom kojim se gura EUR-o u RH u vremenu ove krize po meni je minimalno, blago rečeno licemjerno i nekulturno uvaženi tajniče jer ne znam, ne znam zbog čega sad s ovim zakonima kad vidimo da su temelji države uljuljani, a temelji EU, a apsolutno uljuljani, doslovno ja ne znam postoji li išta više šta poveziva EU osim možda financijskih lobija i banaka koje žele ovladati i dalje sačuvati taj monopol. Moje ključno pitanje vama kao čovjeku iz ministarsta, zbog čega nisu druge države koje su značajno prije nas u EU, koje su značajno ekonomski i gospodarski naprednije od nas, kao npr. Švedska. Zbog čega Švedska nije uvela EUR-o? Zbog čega to nije napravila Danska? Mnogo bogatije države? Zbog čega nije Mađarska? Zbog čega nije Češka koja ima velik gospodarski rast? Ne vidim niti jedan razlog zbog čega sad pod krinkom u ovo vrijeme gospodarske krize, zdravstvene krize koja je prouzrokovala ovu gospodarsku krizu, kad prođe ova zdravstvena vidjet ćemo tek kolki će bit učinci ove krize, ja ne znam koji je razlog. Ja mislim da bi bilo najpoštenije da se ovo povuče, a u konačnici ko bi trebao odlučivati o ovome svemu, u konačnici o EUR-u, ulasku ovaj, u biti ovaj uvođenju EUR-a? Na kraju to bi tribo odlučiti narod. Ne more se svest, svesti na guvernera Vujčića, ne more se svesti sve na premijera i njihovu politiku. Njima tolki legitimitet nije dao ni narod, a ni ovaj parlament. Prema tome, ja mislim da u ovoj krizi tribamo rješavati probleme koje imamo, koje je u nadležnosti također i između ostaloga i Ministarstva financija na Vladi RH, to je moratorij na ovrhe i moratorij na kredite od znači, od godinu dana, ja mislim da je taj zakon trebao biti danas. Oporba je to, MOST nezavisnih lista je to predložio, SDP kao oporba također je to predložio. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega u ovome trenutku nisu ti zakoni ovdje na raspravi i da sutra o tome glasamo i da naši građani imaju mirniji vrijeme kada bude Uskrs. Evo ja se ispričavam, SDP i kolega Aleksić su preložili također, a i MOST je predložio ovaj Zakon o moratoriju na kredite i moratorij također triba dati na ovrhe. Znači, u ovome trenutku kad su banke likvidne, kada, kad su jeftino plasirale novac, meni stručnjaci govore u razgovoru s njima da je ovo razlika ogromna od krize koja je bila prije 2009. od ove sada. Onda nije bilo novca na tržištu, sada ima tj. da su banke likvidne. Prema tome, ja bi od vas ovdje zatražio da ovo kukavičje jaje koje podvaljujete vi kao Vlada RH zajedno sa guvernerom Vujčićem da povučete ovu točku dnevnog reda jel ovo je za puno širu raspravu, ovakve točke su za raspravu sa ljudima koji ovaj raspravu javnosti tj. javnu raspravu koja će trajati duže i naravno da u konačnici narod odluči o ovome referendumu. Ja ne znam zbog čega u RH kad je korona kriza sve je zatvoreno, sve je dozvoljeno osim domaćih tržnica. Dozvoljeno je evo vidimo sada i Zakon za uvođenje EUR-a priprema, dozvoljeno je teleoperaterima koji su strani da postavljaju bazne stanice, niko ih ne prekida, dok ljudima nije dozvoljeno tržnice, nije im dozvoljeno na 2m ići ni u crkvu već čak za Uskrs. Ali teleoperateri i vi koji ste lobisti stranih banaka, EUR-a uz pomoć HNB-a gurate sada ovo, a ljudi ne smidu u crkvu na 2m razlika il 5m razlika, nebitno, za Uskrs. Nesmidu na tržnice, ne smite otvorit, e al ovaj zakon je tolko hitan da ga provuči jel će nas spasit vizionar Vujčić i spasit će nas ovaj, ovaj, ovaj, uvođenje EUR-a u RH. Pa sad kad se države, evo mi predsjedamo, ponavljam evo, kad je u zadnji, predsjedamo EU, kad je u zadnjih 15 dana spomenuto da smo mi, predsjedamo EU? Niko, sve su se države zatvorile u sebe i gledaju svoja posla. Jedino vi … [[Govornik se ne razumije]] trk u briselske hodnike. Eto dat će vama kad vas vide dat će vam sve EUR-e šta imate, sve će vam dat gori, ne vodite brigu. Pogledajte Talijane koliko su se … nije smišno tajniče, dat će vam vriće eura ko u poljoprivredi šta nam nisu mogli, samo kao tržište im služimo. Prema tome, smatram da ovaj zakon povučete, ova kukavičja jaja koja nam gurate u krizi kad hrvatski narod je ispripadan, izbezumljen, kada se boji za svoje zdravlje, cijela nacija. Nemojte kukavičja jaja podvaljivati u ovo vrime, sada je evo, koliko je, 18:30, lipo izađite, lipo povučite ove zakone. Dajte Zakon o moratoriju na ovrhe, dajte zakon da se prekidaju ovrhe nad sve ovrhe, a poglavito evo sad vidim tu kolegu Škibolu, pade mi na pamet štedno kreditne zadruge Raiffeisen banaka koji neće mirno spavat u ovoj krizi. Njima ste vi davno napravili krizu, ne ponašaju se tako te štedno kreditne zadruge u svojim državama. Ne može to napravo Mađarskoj, a ni svojoj državi u Austriji jer su oni tamo kriminalci. Ne može se na taj način ponašat prema našim građanima. Kad im visi cila imovina koju su im stoljećima pradjedovi i didovi stvarali, oni će im oduzet imovinu, a nikad neće moć vratit taj kredit jer tako su nezakonito odrađeni ti krediti. HNB šuti. Oni guraju sad euro, spasit će vas. Umjesto da vi sa Hrvatskom bankom vidite načine i modele kako financirati sada ovaj sustav, uz ovaj novac koji ima HNB. Narodna, to je znači narodni novac od kupovine obaveznica do načina drugih financiranja i pomoći Vladi u ovim mjerama koji bi trebale biti puno oštrije. Zato još jednom, nikako mi nije jasno, niti mogu svatit, da u trenutku kada je cijela nacija, cijela Europa to jest, al cijela hrvatska nacija u strahu od zdravstvenih problema. U izolaciji, ljudi ne mogu iz općine u općinu, doslovno iz sela u selo, ljudi ne idu na radna mjesta. Vi gurate ovaj zakon kad ne mogu, rekao sam i to ću reć, ne mogu za Uskrs u crkvu bez obzira što će se držati mjera. Nek dva metra jedan od drugog, evo da ovako stanu ne smidu. Znači ne smimo ni to, ne smijemo na domaće tržnice isto da se držimo mjera. Gdje god se radi o domaćim stvarima, našim interesima, naših građana, to se ne može, ali može se gurnit ovo da se uvode euro. To vrlo kvalitetno radite. Kolko su vam dosada uplatili ovo od kada je kriza novaca predsjedamo EU. Pa pogledajte susjede Talijane koje poruke šalju čelnicima EU. Zastave skidaju, odu tamo skinu je, smotaju je i pa pa. I vi sad, pozivate se na tu i takvu EU koja je krhka sada. Nema Schengena, nema, svak svoju granicu je zatvorio. Ne možete vi sad normalno proć, kako ćete proć. I što će se događati ne znamo, al ovaj zakon je kukavičje jaje i ovo kukavičje jaje ne ubacujte u gnizdo u trenutku kada je narod u strahu, izbezumljen, u strahu i vi možete podvaljivati šta hoćete, a nećete. Bez obzira što ovo nije sad popularno govorit, vama se triba klanjat, vi koji ste nas uveli u ove sve probleme gdje Hrvatska nije samodostatna, sad se vama triba klanjat, vama triba pljeskat svaku večer s prozora. E nećete. Hvala.
Gospodine Ivan Lovrinović će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas, poštovani građani. Danas raspravljamo o prijedlogu zakona o kreditnim institucijama, o sanaciji kreditnih institucija u kontekstu formiranja bankovne unije, EU bankovne unije, ali i promjenama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Vidite, Hrvatska je već prije desetak godina ta stalna guranja prema EU koja su bila ključna objašnjenja za nas građane, bit će nam bolje na svakom području, bit će nam bolje u poljoprivredi, danas Hrvatska jedva proizvede pola onoga što je prije proizvodila. Bit će bolje u financijama, vidite 92% banaka prodano strancima, kamate su bile najviše u proteklih 10 godina, sanirali smo ih sa 50 milijardi kuna, nikoga tolko skupo nismo sanirali itd., itd. Poštovani građani, imamo li razloga vjerovati da će ulazak u Europsku bankovnu uniju Hrvatske, hoće li naš novac bit sigurniji u bankama u Hrvatskoj ili neće? E pa ja sam odustao od prijašnjeg koncepta izlaganja pa ću vam sad ispričati nešto da vidite što se stvarno valja tamo preko Alpa na sjeveru jer EU funkcionira, postoji podjela preko Alpa i ispod Alpa pri čemu ovi preko Alpa gledaju s visoka i smatraju nas dolje polu lijenima, lijenima, rasipnima itd., a oni dakle ono drugo. E sad, ajmo konkretno, vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne volimo šuplje priče, oprostite na ovom izrazu. Jesu li bili naši depoziti i štednja bili sigurniji u takvoj bankovnoj uniji? Evo vam primjer, najveći problem ne samo bankarskog sustava EU, euro zone, već čitave Europe pa vjerojatno i svijeta je Deutsche banka, Deutsche bank. A znate li zašto? Ona je noćna mora Angele Merkel, njemačke vlade, njemačkog parlamenta i naroda, ali i Europske središnje banke. Zašto? Jer je Deutsche bank i prije 2008., dakle prije petnaestak, dvadeset godina postala jedan od najvećih, praktično hedge fondova u svijetu. Ona je u jednom trenutku imala 76.000 milijardi dolara, ponavljam 76.000 milijardi dolara u financijskim derivatima, kako se to stručno kaže. To je poslije palo na 46, sad oko 30.000 milijardi i niko živ u Njemačkoj ne zna kako će spasiti tu banku i komerc banku, al daleko veći problem je Deutsche banka. Deutsche banka je tempirana bomba pod njemačkim gospodarstvom i državom, a time i Eurozonom. E sad, kad vi mene g. Plenkoviću i vaša Vlada uvjerite kako će se riješit ovaj problem sa Deutsche bankom i da će to bit dobro, ja ću onda podržati ovaj zakon. I drugo, dakle ovo je, damo dragi Bog zna kako će se riješiti problem sa Deutsche bakom. Vidite, ovdje sam došao u sabor dragi građani da govorim argumentima, stručno, da se ne ulagujem vama, već da se suočimo sa otvorenim problemom. Vi sami procijenite nakon ovoga što sam vam rekao hoće li, bi li naši depoziti i vaši bili sigurniji u Eurozoni, u toj EU bankovnoj uniji ili ne. Mi živimo u svijetu gdje su financijske institucije postali najopasniji dio ekonomije, svjetske ekonomije. Zašto? Jer se tamo smatra u neoliberalnoj doktrini da novac treba proizvodit novac, lex money make money i tome je došao dan da se to naplati, tome je došao kraj. Nažalost, puno će svijeta stradat, gospodarstava upravo zbog ovoga. Drugi primjer, Italija. Italija je najveći vlasnik hrvatskih banka, poslije toga Austrijanci. Talijanske banke u svojoj imovini imaju oko 700 milijardi EUR-a talijanskog duga, talijanskih državnih obveza, 700 milijardi od ukupno 2200 milijardi ukupnog javnog duga. Zamislite da se sutra počne tresti Italija, što će bit s njihovim bankama, pa prema tome oni su vlasnici najvećeg dijela hrvatskog bankarstva. Ljudi moji, vrijeme je za duboka promišljanja, ali na temelju argumenata, ne na temelju ideološkog pristupa, doskočica ili medijske propagande koja je ovih dana širi. I ono što me posebno kao čovjeka i zastupnika, građanina iznenađuje odnosno plaši jest da se ova kriza, koronakriza koristi, vidite kad su ljudi po kućama u strahu, da se ovdje kad niko ne misli, da se ovdje guraju neki zakoni da to što prije prođe i da se RH ubaci u brzi vlak prema Grčkoj. Svi vi koji zagovarate uvođenje EUR-a u ovakvoj situaciji, jeste li vi ljudi svjesni svojih želja? Čuvajte se svojih želja. Promislite dobro, nije riječ samo o vama, riječ je o našoj djeci, našoj budućnosti. Sada je vrijeme za kunu, za našu središnju banku i kad HNB mora pokazati da je hrvatska narodna i banka. Što je prije tjedan dana napravila Engleska središnja banka odnosno njihova Vlada? Oni su, oni će emitirat, emitirali su već, 200 milijardi državnih obveznica u funtama i kupit će ih izravno Bank of Finland. Vidite, neoliberalna doktrina sve je do sada plasirala i propovijeda da središnja banka mora bit potpuno neovisna od države i Ministarstva financija. Zašto? Jer tobože državu treba protjerati u stvari iz svih segmenata i ako država želi nek se zadužuje kod poslovnih banaka i nek za to plati ceh. Vidite, sjajno objašnjenje. Međutim, u ovakvim situacijama tjerati državu da se zadužuje kod poslovnih banaka skupo, ravno je samoubojstvu, izdaji jer se država u ovakvoj situaciji teškoj kakva je danas u EU i RH i drugdje, treba isključivo zaduživati kod svoje središnje banke. Svi oni koji danas, a čujem i ovdje, traže da se zadužuju u inozemstvu, pa to ljudi vi ste isti, pa vi ste ovdje nekih 15-20.g., pa vi ste naučili vladat na dug. HNB može odobrit kredita u kunama kolko god treba. Ako je riječ o devizama, imamo neto devizne rezerve od 17 milijardi EUR-a, nisu nam potrebni. Međutim, kao čovjek, pored toga što sam političar koji se 30.g. bavi međunarodnim financijama i monetarnom politikom i međunarodnom ekonomijom, sad je HNB ušla u fazu gdje će odlučivati gdje ne može postić dva cilja. Koji? Ne može više održavati stabilan devizni tečaj i ovako velike intervencije prema gospodarstvu. Jedan, ili jedan ili drugi. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku i naši ekonomski stručnjaci, mi se zalažemo da se promijeni prioritet ciljeva. Na prvom mjestu spašavanje proizvodnje i zaposlenosti. Na drugom, trećem, stabilnost cijena deviznog tečaja itd., itd. Zato pozivam na razum, pozivam Vladu da refinancira sve dugove opće države na domaćem tržištu. To kad sam došao u sabor prije 3.g. neki ste se smijali ovdje, sad će vam doći ceh. Da bismo mogli to napraviti pozivam Vladu, već sam tražio prije 3.g., ukinite deviznu valutnu klauzulu odnosno prevedite sve dugove, da li u obveznicama ili kreditima koje ste napravili u RH, a vezali uz neku valutu prevedite isključivo u kune. I dragi građani da vam postavim jedno pitanje, a i vama kolegice i kolege u saboru. Drma se svijet, drma se Eurozona koja može propasti, kao i ovaj projekt EUR-o, to je uvijek realna opasnost. Ako imate 1.000,00 EUR-a il 10.000,00 EUR-a i propadne EUR-o, kod koga ćete zamijeniti te EUR-e i tko će vam isplatiti protuvrijednost dragi moji kolegice i kolege. Jedno tehničko dječje pitanje, ali razmislite tko će vam zamijeniti? Hoćete možda ić u Njemačku? Hoće vam RH? To je novac nepostojeće države. Nema države, EU nije država. Prema tome, vrijeme je znalaca, odlučnih ljudi, državničkih poteza i uvedimo, branimo kunu, to je naša valuta iskoristimo [[Upadica: Vrijeme g. Lovrinović, fala]] našu središnju banku. Hvala.
Fala i vama. Idemo dalje, g. Goran Aleksić će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče Zrinušiću, drage građanke i građani RH. Pred nama su 3 Zakona o izmjenama i dopunama različitih zakona, jednog o HNB-u, druga dva o kreditnim institucijama i ja predlažem kao predstavnik stranke SNAGA amandman i na izmjene Zakona o HNB-a i na izmjene Zakona o kreditnim institucijama. Prije svega zbog toga što ne postoji direktna primjena kolektivne presude, pa su ljudi koji imaju pravo na temelju kolektivne presude ostvariti neka svoja prava prisiljeni sudski tražiti svoja prava, ti sudovi traju 4. 5. 6.g., neki će poumirati prije nego što dođu do svog novca, pa u skladu s time predlažem neke izmjene da se to malo ubrza. Ja ću najprije pročitati te izmjene točno kako ih predlažem, pa onda u Zakonu o izmjenama Zakona o HNB-u predlažem da se u čl. 89. doda podstavak. 10. koji glasi, a odnosi se na zadatke HNB-a, pa bi tako jedan od zadataka HNB-a bio da nalaže kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Isto tako u izmjenama Zakona o kreditnim institucijama u čl. 11. dodao bih si st. 4. koji bi analogno ovim izmjenama u Zakonu o HNB-u glasio, HNB nadležna je i obvezno naložiti kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Kolektivne presude su deklaratorne prirode, one kažu banke su ili neki drugi trgovci činili to i to i to, to nije bilo u redu, to je bilo nepošteno i zbog toga to ne vrijedi i na temelju toga što ne vrijedi ti trgovci sad moraju vratiti potrošačima novac koji su oni platili na temelju tih nekih nepoštenih ugovornih odredaba. I na temelju takve jedne deklaratorne presude potrošači imaju pravo zatražiti na sudovima svoj novac. Međutim, država smije, dapače morala bi i trebala bi ići dalje od toga, a da može ići i da treba ići dalje od toga govori Direktiva 93/13 u čl. 8. koji kaže kako bi osigurali najviši stupanj zaštite potrošača države članice mogu u području na koje se odnosi ova direktiva usvojiti ili zadržati najstrože odredbe spojive s ugovorom. Drugim riječima, one mogu ići iznad onoga što je propisano da se može ostvariti na način kolektivne zaštite, pa mogu onda na temelju kolektive pravomoćne presude utvrditi kako sustavno obeštetiti potrošače. Da je to tako meni osobno je potvrdila Europska komisija prošle godine u rujnu. Ja sam u svibnju tražio odgovor na pitanje može li RH na temelju kolektivne presude donijeti zakonom rješenje kojim bi se sustavno obeštetili svi potrošači na način da se naloži bankama da vrate nepošteno stečeni novac i Europska komisija mi je potvrdila da to RH može. Citiram dio odgovora Europske komisije koji glasi: Sud EU-a je osim toga potvrdio da u skladu sa čl. 8. Direktive 93/13, koji sam maloprije citirao, države članice mogu potrošačima omogućiti višu razinu zaštite od one koja je predviđena tom direktivom. Direktivom 93/13 stoga se ne sprječava države članice da u nacionalnom zakonodavstvu uvedu obvezu prema kojoj su trgovci obvezni vratiti potrošačima iznose primljene na temelju ugovornih odredaba koje se smatraju nepoštenima. Eto, u skladu s time predlažem izmjene u Zakonu o HNB-u i Zakonu o kreditnim institucijama, da HNB bude upravo to tijelo kao najstručnije u tome smislu da donese određenu obvezu u obliku neke odluke, bilo čega i naloži bankama da moraju postupiti po kolektivnoj presudi jer banke nisu postupile kao prvo po izvršnom dijelu kolektivne presude, a izvršni dio kolektivne presude vrlo jednostavno glasi u toč. 10. presude, banke se ne smiju niti tako, niti slično ubuduće ponašati, a banke se nakon što je presuda postala pravomoćna nisu prestale tako ponašati, nego su nastavile u svim kreditima u kojima nisu ugovorile parametre za promjenu kamatne stope i dalje primjenjivati nepoštenu kamatnu stopu, a u kreditima koji nisu konvertirani iz CHF-a u EUR-o i dalje su nastavile primjenjivati narasli tečaj CHF-a, a po kolektivnoj presudi one to ne smiju raditi. Stoga predlažem ove izmjene koje su vrlo jednostavne i koje bi konačno naložile HNB-u da se ponaša u skladu sa svojom ulogom s kojom se HNB do sad nikada nije ponašala, nažalost. Dalje, ono što mi možda nedostaje u Zakonu o kreditnim institucijama, ali nisam ništa predlagao jest obveza bankama, kreditnim institucijama da provedu moratorij na kreditne obveze nelikvidnih građana i nelikvidnih poduzeća u ovo krizno vrijeme na način da se moratorij provodi tako da se ne obračunavaju kamate, ugovorene kamate. Banke su na neki način poslušale Vladu RH koja je očigledno razgovarala s bankama o moratoriju i banke nude potrošačima moratorije, ali ti moratoriji su takvi da se obračunavaju ugovorene kamate i one dospijevaju nakon što moratorij prestane. Na taj način se povećavaju obveze građana koji su ionako u krizi. Apeliram na Ministarstvo financija i Vladu RH da ponovo razgovaraju s bankama, da ih nagovore milom da ponude moratorije bez obračuna kamata na 3+3 mjeseca. Ja sa SDP-om predlažem Zakon o moratoriju koji bi bio 12 mjeseci, ali evo neka vladina 3+3 mjeseca ukoliko kriza bude trajala i dalje neka to bude pola godine ukupno i da građani koji nisu likvidni mogu privremeno zaustaviti plaćanje svojih anuiteta bez obračuna ugovorenih kamata. Jer moratorij koji nude banke je uobičajeni moratorij, to nije ništa novo, to su banke i prije nudile ljudima koji dođu u krizu kad ih oni to zatraže. Dakle, to nije to. Druga stvar koju treba učiniti jeste omogućiti moratorij na leasinge, leasing kuće. Sada prijete ljudima oduzimanjem njihovih sredstava za rad, autobusa, šta ja znam, drugih sredstava prijevoznih koji su pod leasingom, ovi ne mogu voziti, ne mogu zarađivati, ne mogu otplaćivati leasing, ovi će mu oduzeti vozila i to treba spriječiti, spasimo te ljude koji se bave prijevozom. Znači, leasing je također jedan, jedan dio sustava koji se mora obuhvatiti moratorijem, isto tako bez plaćanja naknada i kamata. I konačno, ona zadnja stvar koju sam pročitao u „Jutarnjem listu“, u „Jutarnjem listu“ u petak navečer u 21 i 30 je objavljen članak u kojem se kaže da Vlada RH priprema prekid, zastoj ovrha pardon, na 3 mjeseca i u tom zastoju ovrha neće se naplaćivati zatezne kamate, dakle zastoj je i zateznih kamata i deblokirat će se građanima računa tako da će oni raspolagati punim iznosima svojih primanja i to je svakako jako dobra stvar ako se to tako dogodi. Ono što mi nedostaje u onome što sam pročitao jest što će biti s poduzećima koja sada svojim radnicima obustavljaju dio plaće zbog ovrha. Taj dio ne vidim da je riješen, da se priprema kao rješenje jer Zakon o ovrhama novčanih sredstava ne obuhvaća ovu situaciju gdje poduzeće obustavlja radniku dio plaće. Stoga apeliram na Vladu RH, a da to rješenje bude sveobuhvatno, da se svakako prekinu za, da se zaustave sve ovrhe, da se, da ne teku zatezne kamate i da se to odnosi i na ovrhe koje idu preko FINA-e i na ovrhe koje se rješavaju putem poslodavca na način da on obustavlja dio plaće i plaća ga, i plaća taj dio plaće vjerovniku. Nadam se da će to sve biti riješeno kao što je najavljeno, pozdravljam takav način pristupa rješavanju problemu. Hvala lijepo.
Fala i vama. Sada je na redu g. Boris Lalovac, koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas se pred nama nalazi objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, zatim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, te Zakon o sanaciji kreditnih institucija. Znači, sve bi to bilo u redu, SDP će ovakve zakone podržati i znači nema nikakvih problema, ovaj dio uskladbe sa EU. Međutim, otvara se danas temeljno pitanje, ovo što je i kolega Bulj i što smo danas to čuli, o opstanku EUR-a i Eurozone odnosno na načina koji se danas ponašaju. Iskreno, znači uz svu podršku koju dajemo ovisit će o tome kako će se zapravo Eurozona odnosno članice Eurozone odnosno cjelokupna Europska komisija ponašati prema RH. Mi, pred nama u narednom razdoblju sigurno će u državi trebati dosta europskih sredstava. Danas smo vidjeli da je HNB sa reagirao sa negdje 2,2 milijarde EUR-a u zadnja 3 tjedna, njihove devizne su rezerve oko 19 milijardi, to znači ako bi sa ovakvim tempom trošile devizne rezerve mi smo negdje za 3-4 mjeseca gotovi, što se tiče deviznih rezervi HNB-a. S druge strane nama očekujemo od ljeta smo svake godine dobivali 10 milijardi EUR-a priljeva, što je stabiliziralo, snažno stabiliziralo tečaj. Mi nećemo moći ostvarivati ovo ljeto ni upola tih iznosa. Svakako ovisi, ja sam nedavno govorio da likvidnost održavanja u sustavu da država treba izvršavati svoje obveze u roku čim prije jel može doći do boljih likvidnih sredstava, a isto tako drugim riječima ovisi i kakav će biti omjer EU proračuna prema našem hrvatskom nacionalnom proračunu. Tu će se zapravo vidjeti sva solidarnost EU. Ukoliko ovaj novac koji treba doći za EU, iz EU budžeta, za, iz socijalnog fonda za isplatu, to je ono što smo čitali u medijima negdje da je Europska komisija odobrila nekih 100 milijardi EUR-a, od toga je 1,1 milijarda EUR-a ide RH za isplatu ovih plaća, ovih 8,5 milijardi EUR-a, ako to budemo morali čekati do Nove Godine pitanje je kako hrvatska Vlada izdržati s takvim pritiskom. S druge strane potrebno je vidjeti, Europska komisija odnosno iz medija sam zapravo vidio da su rekli da će fleksibilizirati korištenje EU fondova, što znači čini mi se negdje RH još negdje oko milijardu EUR-a je ostalo, vidjet ćemo kad će ta dinamika sredstava doći u hrvatski proračun. Znači, ovdje se vidi solidarnost Europske komisije odnosno EU prema RH. Znači mi nećemo robovati s time da li treba EUR-o 2015., nama EUR-o treba danas u kontekstu stabilizacije tečaja. Ne EUR-o kao valuta, nama treba i zbog toga pristup Europskom tečajnom mehanizmu sada, njihovim instrumentima da možemo doći na tržište euro obveznica. Kolega Šuker vjerojatno će vam pričati kakvu krizu je proživljavao 2008.-2009.g. kada se nije moglo izaći na tržište, nije se moglo izaći na tržište. Danas imamo vjerojatno ne bi mogli izaći na dolarsko tržište kakva je situacija u Americi danas da nama našem proračunu treba novac pitanje je ne možete uć u Ameriku. Znači, uopće je pitanje kako bi tamo mogli pristupiti. Ministar Marić je maksimalno napravio što je mogao što se tiče kunske likvidnosti, tu je vrlo kvalitetno odrađeno sa HNB-om, otpušten je jedan dio rezerve i ministar Marić je zapravo stabilizirao ovaj dio kunski koji treba za financiranje hladnog pogona države. Postavlja se pitanje šta sa eurskim dijelom jel mi znamo da i brojne kompanije imaju obveze u EUR-ima, znači nemamo, nemamo priljeva od deviza, brojne tvrtke imaju zadužene su u EUR-ima i sve ove obveze koje dalje imamo za EUR-ima nama će biti pritisak, a jedine izvore koje mi možemo dobiti ako nema turizma su EU fondovi i EU. I ako mi ne možemo pristupiti, a znate kad se otvori, Europska komisija je rekla negdje oko 2000 milijardi da će pustiti, vrlo slično paketu kao što je napravila SAD, 2000 milijardi EUR-a da će biti na tržištu. Međutim, ako se tamo nađu, a ovo što je kolega govorio, Talijani i Španjolci kojima sigurno će posaugati da ne kažem u trenutak te EUR-e. Ako RH ne može pristupiti putem mehanizama Europskog stabilizacijskog mehanizma ne može biti na tržištu i odnosno i ako može biti, može biti sa ograničenim iznosom i sa vrlo skupom iznosima kapitala, iskreno nama EUR-o za 2025.g. ne treba, nama treba sada, nama sada treba pomoć EU i to je politička odluka. To je čisto politička odluka. Gledat papire, vidjet kakav će bit proračun 2020., 2021., 2022., totalno nebitno, totalno nebitno, kolki će nam bit javni dug, deficit, to uopće više nisu kriteriji, to uopće više nisu kriteriji da ulazimo vezano za ovaj dio. Nama treba njihova vrlo jasna poruka RH kao što imaju Slovenci. Slovenci su isto po političkoj odluci ušli u Eurozonu. Kako su Grci ušli? Isto po političkoj odluci, nije tamo gledano u ovome dijelu. Znači, vrlo je jasna odluka Europske komisije prema RH da, sad ćemo vam pomoć, imat ćete pristup mehanizmima, likvidnosno ćete biti radi EUR-a jel nama najgore što se može dogoditi da klizne tečaj, ne znam na 7,7-7,8 i da se sav teret krize ponovo prevali na hrvatske građane koji imaju ponovo stotine milijardi kuna u EUR-ima kredite, da nam se ne daj Bože dogodi novi franak. I onda imamo ogroman problem. Znači, vrlo jasna politička poruka da ako ćete nam pomoći sa tim određenim sredstvima. Nije lako danas izaći na europsko financijsko tržište, pogotovo kada imate tako značajne zemlje kojima treba toliko EUR-a, kojima toliko EUR-a treba. Pitanje je u budućnosti šta će se dogoditi sa talijanskim bankama. Mi znamo da je u nas, u hrvatskom tržištu preko 50% aktive talijanskih banaka, a vidimo šta se događa u Italiji. Niko ne može predvidjeti jel u Italiji pad 10%, 15 ili 20. Niko ne može predvidjeti kakav će biti utjecaj na talijanske banke odnosno na njihov utjecaj na banke u RH. Znači, to su ozbiljna sredstva i zato je pohvalna bila odluka HNB-a da zabrani isplate dobiti talijanskih banaka, austrijskih, prema njihovim maticama jel one bi to napravile u roku sekunde. Sav kapital što imaju prebacili bi majkama jel trebaju određenu pomoć i to je pohvalno. Tu pohvaljujem Vladu i HNB što su tu žurno reagirali, ali zato su reagirali jel tako su zapravo i Europska centralna banka im je dala. Međutim, bitno je novčane tijekove EUR-a do kraja godine vidjeti i radi naše platne bilance. Naš kolega Bulj često spominje devizne doznake koje su nam također stabilizirale našu platnu bilancu. Danas čujemo da će preko 50 možda i više, 60 000 hrvatskih građana jednostavno dobiti otkaze u EU i vratiti se u RH. Znači, šta je s deviznim priljevom? Jel vi znate da su nam platnu bilancu držale izvoz usluga odnosno turizam preko 10 milijardi EUR-a i ono što je reko kolega Bulj, stalno spominje, doznake. To je jedan dio i sad imamo zabranu i nemamo izvoza roba. Mi jednostavno nemamo izvoza roba, ne možemo doći do EUR-a, nema izvoza usluga, nema izvoza roba, nema deviznih doznaka. Međunarodne pričuve se već troše. I zbog toga je solidarnost EU prema RH kao članici koja nije mogla koristiti instrumente kada smo bili u krizi 2008.-2009. Nismo mogli koristiti. Zbog toga smo bili u krizi 6.g., zbog toga smo zadnji izašli iz krize jel nismo mogli izaći na europsko tržište kapitala, na svjetsko tržište kapitala, dolarsko nismo mogli izaći i prikupiti sredstva da bi mogli financirati domaću, domaću potrošnju i domaću likvidnost i ovo je test EU, ovo je test RH od povjerenja hrvatskih građana prema EU. I ukoliko se politički takav dogovor postigne da RH može imati miran likvidnosni i devizni priljev, sve ono što zapravo su druge članice koristile, sve što su druge članice koristile, otvorit će se i povjerenje RH prema EUR-u. Sve dok toga nema, da tamo se šuti, da se razno razne odigravaju razne igre da hrvatska javnost ne zna jel nas zapravo prihvaćaju il nas ne prihvaćaju, odredit će zapravo stav hrvatske javnosti prema ulasku u EUR-o. Sada nam treba pomoć, sad nam treba likvidnost, sad nam treba smanjit pritisak na proračun, sad nam treba stabilizirat tečaj, sad trebajmo djelovat. Dvije, poslije ovih mjera apsolutno bespredmetno uopće da raspravljamo o konceptu EUR-a, a ja se nadam, toplo se nadam da će se bez obzira na spore reakcije Europske komisije prema Italije, na loše reakcije za razliku od Amerike prema gospodarstvu, jel danas je izašla informacija da Europski investicijski fond daje 8 milijardi EUR-a malim i srednjim poduzećima. Pitanje je da li hrvatska poduzeća mogu pristupit Europskom investicijskom fondu. Znači, 8 milijardi EUR-a za 100 000 malih i srednjih poduzeća. Iako nismo u EUR-u trebaju pokazati političku poruku da hrvatska mala i srednja poduzeća politički da možemo sudjelovati u takvim programima u Europskoj investicijskoj banci. Znači, EU ima snažne poluge, samo moraju pokazati da je RH ravnopravna i da će nam taj dio instrumenata osigurati [[Upadica: Vrijeme]] Zahvaljujem.
Fala i vama. g. Ivan Šuker govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, pa slušajući ove današnje rasprave čovjek si postavlja pitanje da li smo mi svjesni situacije u kojoj se nalazimo i da li smo mi država i narod koji se drži onoga šta je potpisao. Dakle, pred nama se nalaze 3 zakonska prijedloga koja su takva kakva jesu i mi ih vrlo teško možemo izmijeniti zbog ovog i zbog onog, naprosto prilagođavamo se onome gdje su i ostali. Međutim, kolegice i kolege ja ću nastaviti ovdje, zapravo nastaviti ću se na raspravu kolege Lalovca. Da li smo mi svjesni u narednom razdoblju od mjesec i po, dva, tri, koliko je potrebno Hrvatskoj sredstava za financiranje svega ovoga što smo mi svi u Hrvatskog saboru podržali. Dakle, sve, sve političke opcije. Da li smo mi svjesni toga koliko je to novaca ako ovo sve potraje do 6, 7 mjeseca? Da li smo mi svjesni da financijske mogućnosti Hrvatske i hrvatskih banaka su ograničeni, da mi u ovom trenutku naprosto ne smijemo zatvoriti niti jedan mogući izvor prihoda. Ili da li smo mi svjesni do koje, do kojeg dana ako ovo bude ovako možemo održati tečaj kune ovakav kakav je. Ne daj Bože da se dogodi scenarij ni približno onakav koji je bio sa švicarcima da se dogodi sa kunom. Koliko bi porastao drug hrvatskih građana, koliko bi trebalo više kuna za dugove i kredite hrvatskih poduzeća i na kraju krajeva koliko bi trebalo više kuna za hrvatsku državu da reprogramira i da se zaduži vani. To su činjenice. A sad kolegice i kolege, koliko će Hrvatskoj državi trebati novaca za financirati sve ove mjere i one mjere koje predlažu neki drugi klubovi, jer gledajte prihodovna strana državnog proračuna je devastirana, jer ovih 500 ili 600 tisuća građana RH kojima će, njihovim poslodavcima će Vlada pomoći sa isplatom 4.000 kuna i u najvećem dijelu oslobađanja plaćanja mirovinskog i zdravstvenog doprinosa su u nekim proteklim razdobljima u prosjeku uplaćivali u državni proračun negdje oko 3.500 kuna. Pa kad to pomnožite sa 600.000 vidjet ćete koliko će vam novaca faliti na prihodovnoj strani. Međutim, rashodovna strana onoga što je trebalo biti uplaćeno na prihodovnu stranu se nije smanjila, dapače što se tiče zdravstva ona se povećala. Premijer je i ministar i resorni ministar su nekoliko puta naglasili da isplata mirovina ne dolazi u nikakvo pitanje, to je nešto što će naprosto biti. A sad gledajte ono ih čega se isplaćuju mirovine će se itekako smanjiti. Dakle, vi morate naći alternativu za financiranje toga. Alternativa je jedino da se zadužite ili da povučete ako vam budu dostupna, a između ostaloga i sa donošenjem ova 3 zakona daj Bože da mi od 1.7. uđemo ERM II mehanizam i da nam s tog osnova budu dostupna određena sredstva iz Europske središnje banke. Dakle, to je nešto o čemu mi naprosto u ovom trenutku moramo razmišljati. Moramo razmišljati da svaku kunu, svaki EUR-o koji možemo dobiti da si ne zatvorimo vrata, da dođemo do njega. Jer s jedne strane ćemo zbog smanjenog prihoda deviza i s ovog i s onog i onog ovoga izvora doći u poziciju da nećemo imati dovoljno sredstava za braniti, zapravo sredstava s kojima smo branili ovoga tečaj. S druge strane, sve ove mjere, gledajte kolegice i kolege svaku mjeru koju predložite da ćete nekome nešto dati ili ćete nekom nešto otpisati država preuzima na sebe, jer vi ćete to isfinancirati. Vi ne možete reći da u ovom trenutku zdravstvu koje je tako i tako bilo u problemima nisu potrebna silna sredstva jer je, i dodatni angažman zdravstvenog osoblja i dodatni angažman materijalno tehničkih sredstava uz ovu svu nesreću zadesio i potres u Gradu Zagrebu koji je devastirao mnoge zdravstvene ustanove, dakle to su sav sredstva koja trebamo naprosto nabaviti. I budite sigurni da i Vlada i ministar financija i guverner itekako pažljivo u ovom trenutku rade i planiraju da se ne zatvorimo niti jedno tržište gdje bi mogli doći do novaca. Jer najveći problem će biti, najveće će zlo biti ako država ne bude mogla na vrijeme plaćati svoje obveze, ako država postane generator nelikvidnosti onda teško si ga nama. U nekim razdobljima ja neću govoriti prije, jer mnogi ih vole uspoređivati, naprosto to su dvije stvari koje se ne mogu i teško ih je usporediti, ali upravo na tragu onoga što se događalo prije, mi ovo sve u ovom trenutku što je pozitivno ne smijemo pretvoriti u negativu. Jer svi ste ovdje u raspravama spominjali da su ove mjere teške 75 milijardi. Tih 75 milijardi nema u državnom proračunu. Jedan dio ćemo dobiti iz socijalnog paketa EU, daj Bože da nam bude odobren pristup i određenim sredstvima za pomoć gospodarstvu od Europske centralne banke, a sve ostalo je zaduživanje. E sad gledajte, centralna banka je otpustila 3 postotna poena obvezne pričuve poslovnim bankama i na takav način su poslovne banke došle negdje po prilici do nekakvih 11 milijardi kuna sredstava, nisu one sva sredstva plasirali prema državi, oni su jedan dio tih sredstava ostavili i za financiranje gospodarstva i za vlastitu likvidnost. Dakle, i kad govorimo o tim domaćim bankama mi ih naprosto ne možemo zanemariti u ovom trenutku kao jedan vrlo bitan faktor u financiranju, financijskoj stabilnosti RH. Međutim, isto tako tim bankama treba poslati jasnu poruku da oni itekako moraju u ovom trenutku voditi brigu i o hrvatskim građanima i o hrvatskim gospodarstvenicima koji su se našli u problemu, koji naprosto u ovom trenutku ne rade i ne mogu plaćati svoje kredite. Sad se postavlja pitanje, ako netko ne radi i ako netko ne privređuje od kud će uprihodovati one kamate koje bi trebao na naknadno platiti? E sad dolazimo do onoga što ja već mjesec, mjesec i pol dana iz ove govornice govorim i u pojedinačnoj raspravi u ime Kluba HDZ-a, a to je odgovornost. Odgovornost svih koji se nalaze u ovom procesu. I kad govorim o ova tri zakona donesli ih mi ili ne donesli ništa se tu promijenit neće, ali oće se promijenit u percepciji onih od kojih očekujemo pomoć od Hrvatske, da Hrvatska nije izvršila određene obveze, ako su one preduvjet da mi uđemo u ERM II mehanizam tamo 1.7., onda mi sa ERM II mehanizmom sebi otvaramo niz izvora sredstava o kojima sad nažalost u ovom trenutku ne možemo razmišljati jer nismo u euro zoni. I na takav način, ako razmišljamo i ako promišljamo onda ćemo se okanit praznih priča i onda će ovdje lamentirati ja bi ovako, ja bi onako. Međutim, ministar financija, predstojnik Vlade i resorni ministri ujutro kad dođu na posao znaju da moraju ovdje isplatiti ovolko, da moraju ovdje onoliko, da moraju isplatiti tamo toliko, a da prihoda u državnom proračunu nema jer mi ćemo tek nakon 15., 20.4. osjetiti što je ova korona, ali gospodarska donijela Hrvatskoj prije svega na proračunu će se to vidjeti, ali vi za sada niste primijetili da ijedna ciljana skupina koja prima sredstva iz proračuna, da li su to umirovljenici, da li je to hrvatskog zdravstvo, da li su to socijalne pomoći, pa i pomoći gospodarstvu osjetio da se nešto događa. Zašto? Zato što je Vlada iskoristila u prvoj ruki ove financijske, u prvom naletu ove financijske instrumente koje ima, međutim postavlja se pitanje kad za mjesec dana svi navale na to financijsko tržište u Europi, koliko će ono biti otvoreno Hrvatskoj i pod kojim uvjetima će se Hrvatska moći zaduživati. Pitanje da li ćemo moći doći do američkog tržišta i da li ćemo se tamo moći zadužiti. Dakle, kolegice i kolege i s tim ću zaključiti raspravu u ime Kluba HDZ-a, dakle mislim da nam je primarno u ovom trenutku da uz ove mjere koje smo jednoglasno podržali i to je dobra poruka svima, ali i poruka određenim financijskim institucijama da osiguramo izvor financiranja za sve ono što nas čeka nekoliko mjeseci. I nećemo se probuditi jedno jutro i naprosto korona krize neće biti, naprosto moramo osigurati ono vrijeme kad se život koliko toliko normalizira da hrvatsko gospodarstvo može startati sa dobrim predispozicijama financijskim jer vi ako nemate izvor financija onda ovoga ne možete dobro ni startati. I na kraju podnio sam jedan nomotehnički amandman, ja se iskreno nadam da će ga predlagatelj ovoga zakona prihvatiti i Klub HDZ-a zbog ovoga [[Upadica: Vrijeme.]] svega što sam rekao podržava ova 3 zakonska prijedloga.
Hvala, hvala lijepa gospodin Šuker. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. Gospodin Miro Bulj, ima ga, izvolite.
Hvala. Evo vidimo sada da su se otvorile vrlo konstruktivne rasprave, u biti realnost korona virusa ne samo po pitanju zdravstvenih problema koje imamo u RH i svih naših kapaciteta i resursa koji će, koji su sad u ovome trenutku uloženi u borbu, ulažu u borbu protiv tog zdravstvenog problema, otvorila su se ključna pitanja u biti koliki su to paketi sredstava, iznosi sredstava u ovome kratkome roku. Govorim o paketima 75 milijardi. Međutim činjenica je da u ovome trenutku kao nikada dosada svi šta su se pozivali ja sam bio kritičan i euroskeptik prema EU jer znam da jači uvijek tlači, da smo mi njima bitni za tržište, ali nikad kao sad Europske institucije, njihove banke, njihovi izvori financiranja, a mi predsjedamo EU u ovome trenutku, mi imamo čak i povjerenicu unutar ovaj EU, Europske komisije, prema tome mi kao oni koji predsjedamo očekujemo da se Hrvatskoj kao maloj državi, kao državi koja ima, znači koja ima potencijal za razvoj, a koja je u ovome trenutku će biti strašno, jel vidimo sad da ovaj korona virus je rekao kakvo nam je stanje u poljoprivredi, kakvo nam je stanje u gospodarstvu, u kojim smo problemima, kakvo je stanje na tržištu jel, da u ovome nikad nije bio veći trenutak to je i kolega Lalovac rekao, nikad veći trenutak za solidarnost EU. Ako EU i njena tijela u ovome trenutku budu se ponašali kao što se ponaša u ovome trenutku prema Italiji, a i kada bude …/nerazumljivo/… novac EU to će zasigurno dopasti puno veće, a mi ćemo, ja se nadam da nećemo ostati na zapečku, nama triba sad pomoć i sad nam triba novac, a ne tribaju nam ovi zakoni koji podvaljuje u ovom koji su podvaljeni u biti u ovome trenutku kad mi ne znamo što će biti s EU. Ja bi samo još jednom rekao da restrikcije tj. udari ne smidu biti na plaće koji podnose najveću ovu krizu u ovome trenutku, kolega Šuker je napravio usporednicu 2009. Kriza, 2008., '09., sve što je proizašlo iz nje, ali je to je i kolega Lalovac rekao, ali u ovome trenutku vrlo bitno je reći da ne smidu podnijeti krizu oni koji daju najviše u ovome trenutku od policajaca, njima treba dignuti plaću, vojnika, poglavito zdravstvenih djelatnika, rekli smo danas čistačice imaju puno manju plaću u domovima zdravlja, u bolnicama, puno manje koje sada također rizično rade i bore se na prvoj crti obrane, njima triba dignuti sad plaće. Ne možemo sad tim ljudima na njima štetu, ali triba krenuti od sebe, znači Vlada od sebe, a to je da vidimo napokon da naš ustroj nije funkcionalan. Ja nikada neću shvatiti zašto nama triba ovoliki broj županija. Nemojte shvatiti da ja mrzim županije, ne, ja dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije koja je najveća, ali logika županija mi nije jasna i kome taj nivo vlasti uopće više triba. Županije hitno ukinuti i kolega Šuker bi me mogao, evo i tajnik čisto da shvati, ako ukinemo županije, decentralizirani novac koji odlazi za zdravstvo, više ga ostaje u tome protočnom bojleru ima kamenca, decentraliziranih sredstava za zdravstvo ostaje u županija tko zna gdje, domovi zdravlja i zdravstvene usluge su u katastrofalnoj situaciji, katastrofalnoj poglavito u ruralnim područjima i ukidanjem županija imamo ogromne iznose novca koje možemo ulagati tamo gdje treba. Hrvatska nije tolika država da ima 20 i nešto županija. Ja znam da je ona bitna da kao glasačka mašinerija, kao infrastruktura, ali toliki novac trpat u županije kod 155 lokalnih samouprava, jedinica lokalne samouprave. Znači, mi moramo prije svega kao narod koji ima toliku površinu, kao narod koji je iseljen, maloprije je spomenu kolega Lalovac bitnu stvar ono što sam uvijek govorio, od doznaka ćemo imati sad manje uplata jer naši ljudi koji su vani neće imati prihode jer su dobili otkaz će se vraćati a neki su izgubili posao. Znači, turizam je u tko zna što će biti. Mi moramo jednostavno, mali smo narod, ne triba nam toliko županija, ukinimo županije to je već prvi potez gdje ćemo imati određena sredstva. Hvala lijepo.
Gospođa Grozdana Perić će sada imati svoju raspravu, izvolite.
Evo poštovane kolege, kolegice, već puno toga je rečeno ja bi samo uz ova 3 zakona napomenula da kad se krenulo kad je prvo čitanje bilo tada nije bilo niti blizu naznaka korona virusa, niti takvih mogućnosti, dakle tada je već RH koja je u samim pregovorima sa EU potpisala sporazum to je bilo nešto što je bilo u određenom vremenu uvjet da se pokrenu svi ovi mehanizmi. Prema tome, ovo je drugo čitanje dakle ne treba to vezivati sada sve treba, život treba stati nego dapače sve ono što si preuzeo kao ozbiljna država, ozbiljna Vlada, moraš i napraviti i u tom smjeru zaista regulativu uskladiti maksimalno prema onome što si i potpisao. Ja bi još jedanput ponovila da sve ovo što se u međuvremenu događa da je itekako se tiče svih nas. Ako se sjetite samo proračuna za 2020. onda ćete vidjeti da je recimo prihod od PDV-a tad planiran 55 milijardi kuna nešto više od 55 milijardi, da je oko 9,3 milijarde prihoda od poreza na dobit itd., i sve to sada iz ove perspektive kada gledamo itekako smo svjesni, a itekako je svjestan i potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade, što to znači i koliko će se manje prihoda ostvariti samo tim osnovama, gdje su tu carine, gdje su doprinosi i sve ostalo. Prema tome, itekako je važno na koji način namaknuti upravo taj nedostajući dio odnosno ono što već sada možemo očekivati za neostvarene prihode, a u isto vrijeme imamo jako puno problema i zahtjeva i mnoge se stranke nabacuju sa razno raznim mogućnostima i zahtjevima da se pomogne na svim razinama. I dapače i sama Vlada u svim ovim mjerama koje je u prvom krugu, pa u drugom ponudila kao rješenja itekako pažljivo mora razmišljati na koji način sve ono što je krenulo dobro u ove posljednje 3 godine, 3,5 godine da pokuša zadržati odnosno treba živjeti i sada, ali isto tako treba živjeti i nakon korona epidemije odnosno pandemije, a isto tako nitko nije mogao predvidjeti da će se uz to pojaviti i problem potresa što je nešto što na što apsolutno isto tako nismo mogli utjecati. Dakle, puno faktora koji su sada iz ove perspektive puno teže bilo, puno teže je sada rješavati sve ono u odnosu na planiranje koje si radio u prošloj godini kada tih parametara nije bilo. Prema tome, ovo, ova 3 zakona zapravo govore o ozbiljnosti Hrvatske koja želi ispuniti sve ono što je u svojim pregovorima ispregovarala na kraju krajeva. Isto tako želi ući u europsku odnosno monetarnu i bankarsku uniju i na kraju krajeva doći, ovo što su kolege prije mene govorili i do onih sredstava puno lakše u toj solidarnoj uniji koja će na taj način otvoriti i Hrvatskoj mogućnosti da sve ovo što ns je zadesilo ne kao jedinu državu, ali kao jednu od država, da puno lakše prebrodimo. Dakle, ovo nikako se ne smije vezivati sa slabošću Hrvatske koja u ovom momentu nešto se odriče nekih svojih prava, nego dapače svojom snagom i ozbiljnošću da zaista ispunjava svoje obveze.
Hvala. Gospodin Bulj ima repliku.
Pa kolegice vi ste u jednom trenutku rekli da se oporba i zastupnici razbacuju određenim mjerama, a ja mislim da je oporba konstruktivna, da je oporba prihvatila i ne slagajući se prvi paket mjera da su slabe tj. nismo ih podržali, mi smo ih znači glasali, amandmani nisu prihvaćeni, naknadno je Vlada donijela svoje mjere koje su istovjetne s onim što smo mi predlagali, tako da ne bih rekao da u ovome slučaju oporba bila u biti ona koja se razbacivala. Uloga je svih nas da predlažemo i tražimo najbolje alata i tako otvara se rasprava. Međutim, činjenica je kad vi govorite o EU, o monetarnoj politici EU, o našem euro zona ulasku, o našim obavezama iz ugovora o pred pristupanju EU, prije svega nama triba pomoć EU sad solidarna pomoć, ne sutra, tko zna šta će biti sutra, sad i odmah, financijska pomoć. Ako su oni solidarni, ako su korektni nek se ne zatvaraju samo u svoje granice velki i svoj, taj novac troše za se, za svoje potrebe, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a imaju ga, nama su potrebni novci i pomoć sad.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Vlada je itekako dobro odvagnula sve ono što su bile sugestije oporbe i dapače mislim da je vrlo kvalitetno i primijenjeno i da su napravili jako puno, a ja držim da je ova Vlada itekako ima ugleda i da će sa svim onim što je naš predsjednik radio do sada, da ćemo sigurno i da će se sigurno naći načina kako ta solidarnost će biti zapravo na djelu i nećemo biti ostavljeni na cjedilu.
Gospodin Šuker, druga replika.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, spomenuli ste u jednom svom dijelu rasprave i lokalnu samoupravu, dakle u Zakonu o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna, država se obvezala da će jedinicama lokalne samouprave na ime nedospjelih prihoda od poreza na dohodak i povrata poreza na dohodak dati beskamatnu pozajmicu da može to premostiti. Dakle, država je preuzela kao netko tko u ovom trenutku ima dobru, da tako kažem kreditnu sposobnost, može se zadužiti praktički po vrlo niskom kamatnoj stopi da pomogne svima. I ono što mi kao zastupnici naprosto moramo poslati poruku da ne smijemo zatvoriti put, pipu, srušit most ili bilo šta prema bilo kojem izvoru financiranja od EU do poslovnih banaka, da možemo doći do tih sredstava jer jedino na takav način ćemo sačuvati i zdravlje, a isto tako i sačuvati gospodarstvo.
Hvala, vrijeme. Odgovor, gospođa Perić.
Hvala. Kolega Šuker, da ne smije zaboraviti da svime ovim što se događa, dakle neisplatom plaća odnosno ne onolikih plaća koje se isplaćuju kada je, kada gospodarstvo normalno radi, da se smanjuju izravno i prihodi jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, a morate znati da je iz poreza na dohodak su u pravilu gradovi odnosno općine imaju najmanje 40% prihoda od poreza na dohodak, neke više, neke manje. Dakle, sada sa ovim mjerama gdje se spašava svaki čovjek, svako radno mjesto, ali se ne može nadomjestiti u tolikom iznosu koliko je netko ostvarivao, umjesto 4.000 ostvarivao je 7.000 ili više. Dakle, i to je jako važno da onda i te jedinice lokalne samouprave da funkcioniraju jer to je zapravo ono [[Upadica: Vrijeme.]] što treba svakom od nas.
Hvala lijepa. Sad je na redu gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. I na kraju gospodin državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić imat će završnu riječ u ime predlagatelja.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući. S obzirom na vrijeme koje već imamo i vaš cjelodnevni rad, želim vam zahvaliti na sudjelovanju u raspravi i svima onima koji su sudjelovali, a ovdje nisu nazočni i ujedno ako dopušta ovaj, ovo vrijeme da prihvatim u ime Vlade i amandman zastupnika Ivana Šukera koji je nomotehničke naravi u odnosu na članka 3. Zakona o HNB-u oznake P.Z. 829/3. Hvala lijepo još jedanput svima.
Hvala i vama, hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Želim vam ugodan ostatak večeri i vidimo se sutra ujutro u 9 i 30, oprostite svekolika publiko, sutra ujutro u 9 i 30 u Hotelu Westin će biti rasprava o amandmanima, stvarno o amandmanima ovaj put, da i onda će biti glasovanje. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA. Sad prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu, samo je jedan amandman, g. Aleksić ostanite tamo. Predlagatelj je Vlada, znači Konačni prijedlog zakona, pardon, o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena, amandman je podnio zastupnik Goran Aleksić. To je amandman na čl. 4., izvolite g. Zrinušić.
Hvala lijepa. Amandman je sličnog sadržaja kao i prethodni, stoga se iz istih razloga ne prihvaća. Radi informiranja javnosti, dopustite da samo ponovim da je ovdje riječ o kolektivnim, pravomoćnim kolektivnim presudama koje ne presumiraju rješenje svakog pojedinog slučaja koji će poslije odvijati u sudskom postupku. Prema tome, navodi oko toga da Vlada ne želi nešto, ne stoje, a riječ je i sud nema mač, posjetio bih da ne postupanje po presudama suda je kazneno djelo.
g. Aleksić, izvolite.
Da, kazneno djelo. Kažete da je kazneno djelo i onda ne prihvaćate amandman kojim bi se naložilo bankama da vrate novac putem HNB-a koja bi im to naložila. Ako je to kazneno djelo, zašto onda ne progonite banke ako je to kazneno djelo? Zašto onda dopuštate bankama da drže građanski novac u svojim rukama? Pa to vama nije kazneno djelo. Vi kažete da je, a u stvari vam nije kazneno djelo. Zašto? Pred javnošću govorite jedno, a radite drugo. Mislite jedno, govorite drugo, radite treće. Dakle, Vlada RH ne želi da se građanima vrati njihov novac. Da Vlada RH to želi, Vlada RH bi učinila sve što je u njezinoj moći da omogući da se sustavno riješi taj problem. Građani su na sudovima već 4-5.g., tužili su banke i moraju čekati 4-5.g. da dobiju svoj novac. Trenutno je na sudovima 30 000 tužbi protiv banaka, a ti procesi traju od 4 do 5.g., a možda će trajati i dulje. Zašto Vlada RH rukama i nogama odbija sve moje prijedloge do sad da se sustavno riješi taj problem? Zašto Vlada RH ne želi naložiti HNB-u da HNB na temelju presude naloži bankama kako da postupaju? Postoji izvršni dio presude. To vi isto ne primjećujete. Izvršni dio presude kaže u toč. 10., banke se ne smiju niti tako, niti slično ubuduće ponašati. Banke nisu nakon pravomoćne presude da su kamate nepoštene prestale primjenjivati nepoštene kamate, a morale su jer presuda tako glasi. Tu nema presumiranja, to je jasno. Banke nisu nakon presude da je valuta CHF ništetna prestale koristiti valutu CHF u kreditima koji nisu konvertirani, a presuda im nalaže da moraju prestati i vi kažete da je to kazneno djelo, pa onda ih gonite, imate inspekciju, gonite te banke. Tražim glasanje.
Hvala. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, drugo čitanje, P.Z. broj 830. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Goran Aleksić. Izjašnjavanje smo proveli na sjednici, a sada ćemo glasovati o tom amandmanu, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama. Rezultat je slijedeći 115 za, 11 suzdržanih i 4 glasa protiv.
Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda, budući da sam došao ću se konzultirati, trenutak, hvala. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci to je prijedlog zakona zapravo konačni prijedlog zakona broj 829 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama to je broj 830 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, broj 843 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda se primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na konačni prijedlog zakona, znači na drugo čitanje, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je gospodin državni tajnik gospodin Zdravko Zrinušić koji će imati uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je i uvodno rečeno pred vama se nalaze ova tri zakonska prijedloga zakona sva 3 su bila na raspravi u prvom čitanju na 16. sjednici s time da je Zakon o HNB-u i Zakon o kreditnim institucijama sabor prihvatio 21. veljače, a ovaj potonji 28. veljače. Sva 3 konačna prijedloga zakona izrađeni su s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU i to u području vezano za provedbu mjera iz akcijskog plana RH za pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu EREM2 i bankovnoj uniji. Što se tiče akcijskog plana, on uključuje provedbu mjera u području daljnjeg jačanja supervizije bankovnog sustava odnosno dodatnog jačanja nadzora banaka uspostavom bliske suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom, potom razvojem makrobonitetnih, makrobonitetnog okvira za mjere usmjerene na korisnike kredita, te sanaciju banaka u okviru bankovne unije. Samo da podsjetim, kao što znate, bankovna unija nastala je kao odgovor EU na financijsku krizu još 2008.g. jer je postalo jasno da se problemi uzrokovani visokom povezanošću između javnih financija i bankarskog sektora mogu lako preliti preko nacionalnih granica, te uzrokovati probleme u drugim državama članicama EU. Dakle, cilj osnivanja i uspostave bankovne unije je smanjenje mogućnosti da se problemi u bilancama banaka negativno odražavaju na javne financije i obrnuto, što posljednično znači da troškove sanacije banaka ne bi više snosila država nego ponajprije vlasnici i vjerovnici, te jedinstveni sanacijski fond. Bankovna unija se u osnovi sastoji od 3 stupa, pa ću samo ako dopustite kratko samo podsjetiti. Znači, prvi stup je centralizirani sustav nadzora banaka i započeo je s radom 1. studenog 2014. i daje novi okvir za nadzor banaka u EU, čini ga Europska središnja banka i Nacionalna nadzorna tijela država članica i koja sudjeluju u nadzornome mehanizmu. Potom drugi stup, on je zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom „jedinstveni sanacijski mehanizam“, a nadopunjuje ovaj prvi stup i čini ga jedinstveni sanacijski odbor kao sanacijsko tijelo na razini EU. Potom „jedinstveni sanacijski fond“ kao zajednički sanacijski fond koji se financira sredstvima bankovnog sektora u EU, te „nacionalna sanacijska tijela“, a kao što znate kod nas su to HNB, HANFA i DAB. Što se tiče trećeg stupa, on je trebao zajednički sustav osiguranja depozita, no čini da će se u vezi pravila o postavljanju pravnih temelja između država članica i samog uvođenja trećeg stupa još duže vremena razgovarati obzirom da su pregovori gotovo nepomaknuti još od 2015.g.. Dakle, što se toga tiče, ovi zakoni koje danas imamo na dnevnom redu i ne tiču se trećeg stupa, ali želio bi samo naglasiti što se tiče pravila i postupaka koji se odnose na osnivanje, funkcioniranje, upravljanje i financiranje sustava osiguranja depozita u RH, one su regulirane važećim zakonom i dalje će ostati regulirane tim važećim zakonom, dakle Zakonom o osiguranju depozita iz 2015.g., a sustavom osiguranja depozita upravlja Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Što se tiče Konačnog prijedloga Zakona o HNB-u, nužno je bilo preispitati određeni dio ovih odredbi, pa tako u kontekstu suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom i prijedlogom zakona se uređuju i zadaci i nadležnosti HNB-a u okviru bliske suradnje, te zadaci i nadležnosti HNB-a u suradnji sa jedinstvenim sanacijskim odborom kao dijelom drugog stupa bankovne unije koji nadopunjuje, kao što sam maloprije rekao, jedinstveni sanacijski mehanizam. Ukratko, nastavno bi samo iznio osnovne novosti koje donosi prijedlog zakona koje smo i govorili prilikom prvog čitanja. Dakle, predviđa se da HNB primjenjuje smjernice Europske središnje banke umjesto međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja. Središnjim bankama koje nisu članice euro sustava dana je mogućnost da primjenjuju, dakle te smjernice uz nacionalnu valutu, dakle i prije uvođenja EUR-a, a to su dosada učinile Slovačka, Estonija i Latvija koje su kasnije uvele EUR-o, a trenutno to koriste i Poljska, i Švedska iako imaju još uvijek kao i RH nacionalnu valutu. Uvođenje smjernica posljednično utječe na potrebu izmjene relevantnih odredbi zakona koje se odnose na opće pričuve HNB-a i izračun dobiti odnosno gubitka HNB-a kao i na potrebu uvođenja kategorije revolizacijskih računa, te rezervacija za rizike. U tom smislu unutar kapitala formiraju se samo opće pričuve radi pokrića općih rizika poslovanja HNB-a, a sukladno smjernici Europske središnje banke … [[Govornik se ne razumije]] dobici po tečajnim razlikama i promijeni tržišnih cijena ne ulaze u izvještaj o računu dobiti i gubitka odnosno ne ulaze u izračun financijskog rezultata. Nadalje, mijenja se raspored dobiti i pokrivanja gubitka HNB-a, što je sada u omjeru korist državnog proračuna na način da se dobit HNB-a raspoređuje u omjeru 80:20 od 20% ide u opće pričuve HNB-a, a 80% raspoređuje se u korist državnog proračuna. U gubitak po ovome novome bi se i dalje najprije pokrivo iz općih pričuva, a ako gubitak, ako je veći od iznosa općih pričuva i ako prelazi visinu općih pričuva pokrivo bi se iz dobiti narednih godina naravno. U slučaju kad je ukupni kapital HNB-a umanjen za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja manji od temeljnog kapitala HNB-a potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigurat će se u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju. Nadalje, tu su odredbe u vezi kamatnih stopa. Sad se propisuje da HNB kada uzima sredstva i prima u depozit da ta kamata može biti negativna. Dosadašnji zadatak HNB-a koji je bio definiran kao pridonošenje stabilnosti i financijskog sustava u cjelini proširen je na način da se isti ostvaruje provođenjem makrobonitetne politike. Potom, tu je pitanje trezora. Po tom pitanju određeno je da su alokacije, građevine, građevine samog trezora i trezorskog poslovanja HNB-a važni za financijske, gospodarske i sigurnosne interese i obranu RH. Međunarodne pričuve se definiraju kao svi oblici imovine u stranoj valuti i plemenite kovine, uvode se sigurnosne provjere za određene funkcije, daje se ovlast HNB-u da vodi postupak za utvrđivanje povrede propisa za čiji je nadzor ili superviziju nadležna te da uz suglasnost jedinstvenog sanacijskog odbora donosi provedbene akte. Određene ovlasti koje smo imali u prvom čitanju savjeta narodne banke s tim u vezi su dodane kao i ovlasti guvernera ponajviše u dijelu i provedbi makrobonitetne politike i u smislu tome donošenje podzakonskih akata. Što se tiče prvog čitanja ovog konačnog prijedloga zakona napravljene su određene nomotehničke izmjene sukladno prihvaćenim prijedlozima i primjedbama Odbora za zakonodavstvo. Po tom u članku 15. kojim se mijenja članak 47. gdje se uređuje raspored dobiti i pokrivanje gubitka dopunjene su odredbe za slučaj kada se ukupni kapital HNB umanji za gubitke iz prethodnih godina tijekom dužeg vremenskog razdoblja i kada bude manje od temeljnog kapitala i to na način da se potrebni iznos do visine temeljnog kapitala osigura u državnom proračunu u narednom srednjoročnom razdoblju i pojašnjava se što čini ukupni kapital HNB-a odnosno u taj kapital ulazi temeljni kapital kao opće, kao opći kapital opće pričuve, revalizacijski računi i rezerve za financijske rizike. Što se tiče Zakona o kreditnim institucijama analogno onim normama koje smo imali u okviru ovoga prethodnoga tako i u dijelu rada kreditnih institucija, izmjene su rađene u vezi sa bliskom suradnjom, zatim makrobonitetne mjere usmjerene na korisnika kredita gdje smo kao i zadnji put smo naglasili da mogu se donositi mjere od strane narodne banke da se određuju najveći dozvoljeni omjeri vrijednosti instrumenata osiguranja odobrenog iznosa kredita kada ona to procijeni. Potom može određivati i limitirati i najveći dozvoljeni iznosa kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik kredita, najveći dozvoljeni omjer iznosa otplate obroka ili rate i dohotka, najdulje dozvoljeno trajanje kredita i zahtjevne veze za metodu obračuna otplate kredita. Dakle, povezano sa ovim makrobonitetnim aktivnostima koje je prethodno dorađeno odredbe Zakona o HNB-u. Potom, za razliku od dosadašnjeg ovaj načina rada kada je Hrvatska udruga banaka izračunavala, sada HNB na temelju podataka kojoj je dostave kreditnih institucija ovaj za regulatorne potrebe izračunava i objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog bankarskog sustava što je potrebno zbog važnosti tog, te referentne stope koja služi kao indeks za određivanje promjenjivog dijela promjenjive kamatne stope za potrošačke kredite, dakle sada je to u nadležnosti HNB-a. Razmjena informacija o vezama klijenata, ako se sjetite primjenom opće uredbe o zaštiti osobnih podataka tamo u svibnju 2018. postavljajući problem oko razmjene podataka vezano za zaštitu osobnih podataka sada se ovdje reguliraju odredbe da se taj odnosi ovaj il ta razmjena omogući unutar bankovnog sustava kako bi se bolje procjenjivale sposobnost klijenta i odrađivalo i upravljalo kreditnim rizikom. Što se tiče razlika u odnosu na prijedlog zakona radi povećanja učinkovitosti provedbe mjera na kreditnu instituciju u postupku povodom tužbe protiv rješenja HNB-a o nalaganju mjera rane intervencije, uvođenju posebne uprave, oduzimanju odobrenja za rad i/ili odluke o otvaranju postupka prisilne likvidacije, nadležni upravni sud ne može odlučiti da tužba ima odgodni učinak niti može izdati privremenu mjeru ko što je to bilo u nekim slučajevima kada je dolazilo do blokade rada sustava kada bi određena banka došla u takvu situaciju da ju je trebalo ili čak likvidirati da bi se onda određenim mjerama koje su sada u važećoj normi blokirao taj postupak i baš ovaj blokadom tog postupka moglo je se dovesti do toga da sama kreditna institucija i propadne zbog nepoduzimanja mjera odnosno da dođe do isplata osiguranih štednih uloga ako bi eventualno i to imalo za posljedicu. Ovime se to onemogućava, dakle mjere bi se ovaj poduzimale, a naravno da bi onaj koji je stranka u postupku imao pravo na ovaj tužbu prema sudu i kako završi ta tužba. U vezi prava stranke na izjašnjavanja temeljem preporuke Europske središnje banke istaknute u 4, točki 47 mišljenja od 25. ožujka ove godine izvršeno usklađenje odredbi sukladno normi o postupcima koje vodi Europska središnja banka za slučaj donošenja hitne nadzorne odluke u kojem slučaju se stranci daje mogućnost da se očituje u pisanom obliku o činjenicama, prigovorima i pravnoj osnovi ako su značajni za tu odluku. Nadalje, dopunjuju se odredbe kojima se uređuju odnosi između varijabilnog fiksnog dijela ukupnih primitaka pojedinih radnika, potom glede javnog objavljivanja informacija HNB-a dopunjena je odredba glede objave sankcija koji je u okviru bliske suradnje temelj upute Europske središnje banke izriče HNB. Donesena je prijelazna odredba prema kojoj će se svi postupci koji su započeti za vrijeme važenje dosadašnje norme završiti po toj dosadašnjoj normi i izvršene su nomotehničke dorade sukladno primjedbama i prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. I zaključno, što se tiče Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava predmet ovog zakona je dakle 2 stup bankovne unije odnosno zajednički sustav sanacije banaka pod nazivom kao što sam maloprije rekao jedinstveni sanacijski mehanizam. Usko povezano sa ovim zakonom je i Zakon o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond koji je samo da podsjetim Hrvatski sabor donio 28. veljače 2020., a s obzirom da je taj sporazum imao karakter međunarodnoga ugovora, a i bilo je i prvo i drugo čitanje zajedno pa tako da nije sinkronizirano sad u smislu drugih čitanja ovih zakonskih normi. Važećim Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava uređuju se pravila, postupci i instrumenti za sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava, zatim ovlasti i zadaci sanacijskih nadležnih tijela te osnivanje, financiranje i korištenje sredstava sanacijskog fonda i upravljanje njime. Ovim konačnim prijedlogom zakona pobliže se uređuje provedba uredbe 806 iz 2014. Europskog parlamenta i vijeća o utvrđivanju jedinstvenoj, pravila jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju s ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja i sanaciju bankovne unije uspostavljen je jedinstveni sanacijski fond koji se popunjava tijekom razdoblja od 8.g. počevši od 2016. i trebao bi doseći ciljnu razinu od najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem za rad u svim državama članicama EU, taj iznos se procjenjuje na oko 60 milijardi EUR-a, trenutno je na popunjenosti oko 33 milijarde EUR-a i uz napomenu, kao što sam i uvodno rekao, dakle sanacijski fond se puni na teret banaka. Prijedlog ovim zakonom što se donosi od datuma uspostave bliske suradnje s Europskom središnjom bankom, RH postaje država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koji se osigurava centralizirani mehanizam za sanaciju svih kreditnih institucija s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama. Centralizirana ovlast za sanacijom unutar jedinstvenog sanacijskog mehanizma povjerava se jedinstvenom sanacijskom odboru i nacionalnim sanacijskim tijelima kao što je i maloprije bio u prethodnom zakonu tako je i ovdje, u ovom slučaju je to HNB, HANFA i DAB. Kada je riječ o kreditnim institucijama i grupama kreditnih institucija za koje će jedinstveni sanacijski odbor postati izravno odgovoran odnosno nadležan. Odgovornost i ovlast za postupanje pri provedbi odluka dodijelit će se HNB-u prije donošenja same odluke o sanaciji, a Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka nakon donošenja odluke o sanaciji od strane jedinstvenog sanacijskog odbora. Pravo glasa na plenarnim izvršnim sjednicama jedinstvenog sanacijskog odbora imat će predstavnik HNB-a kad je riječ o pitanju iz ovlasti Državne agencije za sanaciju štednih uloga i banaka u skladu s podjelom ovlasti pri glasanju uzet će se u obzir naravno i mišljenje DAB-a. Prijedlogom zakona predviđa se obveza institucija na koje se primjenjuje uredba, na uplate doprinosa za jedinstveni sanacijski fond, a u sanacijski fond kojim upravlja DAB, a navedene doprinose DAB će prenijeti u jedinstveni sanacijski fond. Nadalje, za potrebe obračuna postignuća ciljane razine sanacijskog fonda obračunat će se iznos doprinosa na koji će se prenijeti jedinstveni sanacijski fond kao i novčana sredstva koja će se prenijeti iz sanacijskog fonda sukladno, maloprije spomenutom Zakonu o potvrđenju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa koji je za ovaj visoki dom usvojio prije nešto više od mjesec dana. Propisuje se obveza institucija i podružnica institucija iz trećih zemalja sa sjedištem u RH na uplatu naknade za podmirivanje administrativnih rashoda DAB-a. Što se tiče samih rashoda, još ću to ukratko, pa evo taman na vrijeme vjerujem, i konačnim prijedlogom zakona, dakle kao i u prethodnima, prihvaćene su primjedbe i prijedlozi Odbora za zakonodavstvo i ugrađene su u normu zakona. Zatim, unijete su izmjene kako bi se precizirale u slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje da institucija propada ili će vjerojatno propasti, te slučaju kojima HNB kao nadležno tijelo utvrđuje uvjete za smanjenje vrijednosti ili pretvaranje instrumenata kapitala koje je izdao subjekt za koje je izravno odgovoran jedinstveni sanacijski odbor. Kod odredbi o prekršajima samih institucija, prekršajne odredbe su razdvojene u zasebne točke, te su usklađene sa odredbama normativnog dijela zakona, tako da se može lakše povezivati. I postupanja po preporuci i izvršenja odluke jedinstvenog sanacijskog odbora dodatno se precizira da se pri pokretanju postupaka odnosno prekršajnih postupaka od strane nadležnih tijela mora voditi računa naravno i o tim navedenim preporukama. Evo, toliko. Hvala vam lijepa.
Imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio g. Bulj.
Uvaženi tajniče, narod zna da je vrijeme, svi znamo da je vrijeme krize korone, a vi gurate uporno EUR-o, uporno EUR-o i na taj način nikako ne more, ne možemo u biti doć do zaključka, ni do odgovora zbog čega do najrazvijenije ekonomije EU, Švedska, Danka, Češka, pa i Mađarska također ne žele EUR-o, vi uporno usklađujete sad, vratite taj zakon. Kad prođe ova kriza donesimo moratorij na kredite, godinu dana i na ovrhe i na taj način ćemo razgovarat, a kad prođe kriza onda ćemo razgovarat, provest ćemo referendum o EUR-u i o svemu onome što je HNB trebala radit i šta radi, a u biti sve protiv interesa građana RH, a znamo i u slučaju Agrokor što je se događalo oko mjenica i brojnih drugih situacija. Jedan, jedno pitanje, zbog čega najrazvijenije ekonomije EU ne žele uvesti EUR-o?
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa uvodno bih rekao da, s obzirom da, da smo ovih dana jasno svi u problemu epidemije koronavirusom i da nas sve to okuplja, kako zdravstveno tako i gospodarski, jasno da ovi zakonski propisi koje sada imamo u drugom čitanju mogu izgledati da su u drugome planu, ali u kontekstu same intencije u smislu bankovne unije i 3 stupa te iste unije ove norme ne znače nužno uvođenje EUR-a. Ovdje govorimo o sanaciji kreditnih institucija i podredno i kada dođe taj 3. stup u kontekstu osiguranja štednih uloga. Više puta smo razgovarali zašto neke ekonomije su se odlučile na uvođenje ili ne uvođenje EUR-a. Neke zemlje su ušle i '70.-tih godina prošlog stoljeća kada ni na i u primisli bilo uvođenje, ovaj ulazak u EU, barem nama ovaj kao državi. A kad već spominjete Švedsku, primjerice ona koristi ove ovaj smjernice Europske središnje banke zajedno s Poljacima, mada ima i svoju valutu. Dakle, to su različite strategije, ali nikada ni nećemo ući u EUR-o ako ne ispunimo kriterije. Bojim se da nakon ovih intervencija vezano za sadašnju krizu ćemo biti dalje od tog cilja.
Fala. Drugi amandman ima g. Škibola, repliku pardon. Ispričavam se.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Pa bilo bi dobro da imam amandman koji bi se sad ovako prihvatio, ali nije amandman nego replika. Mene interesira zašto se forsira sad ovaj ulazak u Eurozonu, pogotovo tijekom ove korona krize. Znači, npr. imamo Bugarsku koja je u sličnoj fazi kao mi, Bugarska još bolje zadovoljava kriterije nominalnih konvergecija nego Hrvatska, međutim Bugarska je upravo zbog korona virusa odgodila ulazak u ERM II tečajni mehanizam dok se na smiri sama pandemija. Znači, mene interesira iz kojih razloga je nama došao ovaj zakon sada ovdje u sabor umjesto da se fokusiramo na mjere koje se odnose na savladavanje ove pandemije? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, ne na amandman nego na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Kamo sreće da nam je glavna briga da li ćemo mi uvest ili nećemo EUR-o. Svi ovi zakonski prijedlozi koje sam sad spomenuo kao i ovaj prethodni vezan za potvrđivanje sporazuma za treći stup su krenuli puno prije nego, nego je došlo do ove pandemije i kao što vidite iz svih aktivnosti Vlade i ovog visokog doma da smo svi ovaj usmjerili svoje snage u tom smislu da sačuvamo zdravlje naših građana i da probamo osigurati dovoljno sredstava da vitaliziramo i održimo koliko toliko vitalnim gospodarstvo.
Hvala lijepa. Treći amandman, a ja se, nemojte još da vrijeme teče, ja se slažem da je bio prvi samo vjerojatno nije bio viđen zbog, zbog monitora, ispričavam se, ne pišem ja to, međutim gospodin Maras, evo sad je vrijeme.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman ćemo, možda neko kasnije uložiti, ali ja ću ovdje sada pitati kolegu i dati repliku. Ono što mene zanima, a vjerojatno zanima i sve građane RH kakav je stav Vlade RH po pitanju moratorija na rate kredita naših sugrađana. Znači znamo svi kakva je situacija gospodine državni tajniče, to je sigurno mjera koju ste trebali donijeti među prvima u RH kako bi građanima koji su ostali bez posla koji se sada snalaze ko zna kako da prežive omogućili godinu dana moratorija da uspiju na neki način doći na noge i ponovo početi raditi, na kraju krajeva moći vraćati te kredite. Zanima me zbog čega nema nikakve reakcije Vlade po tom pitanju i kada mislite to napraviti? Znači, zašto građani RH ne bi Uskrs dočekali mirniji nego što će sada s obzirom da nikakvog poteza od Vlade nisu vidjeli, a rate dolaze na naplatu. Hvala vam lijepo.
Gospodin Zrinušić, odgovor.
Hvala lijepo. Ja iz vašeg upita prije doživljavam ocjenu dosadašnjih mjera Vlade koju bi po meni možda trebao povratno izkomunicirati i netko drugi, a ne državni tajnik koji predstavlja 3 zakonska propisa koji nemaju baš izravne veze sa tim, ali dopustite da ipak kažem da vaš ne stoji sve kako ste ovaj možda dobili impresiju da Vlada ne poduzima ništa, naprotiv. Ako se pogleda sve ovo što je ovih dana i bilo izglasavnje na ovdje u ovom visokom domu, niz zakonskih normi koje vode u tome pravcu, a jedna od tih koraka će sigurno kao što je najavio i predsjednik Vlade i ministar financija kao potpredsjednik Vlade da slijedeći krug koji ide, ide u pravcu građana.
Hvala lijepa. Tražio je povredu Poslovnika gospodin Maras, pa mu moramo dati riječ.
Hvala vam lijepo. 238. je povrijeđen, ja nisam kolega državni tajniče rekao da Vlada ne radi ništa, ja sam danas ovdje rekao da ću podržati zakone koji su bili. I prošli tjedan smo također podržali određene zakone i predlažemo određene zakone. Moje pitanje vama je bilo zbog nema nikakve akcije na moratorij na rate kredita građana RH. Ja ne znam da li vi razumijete da mjesec prolazi, da ljudi su ostali bez posla, da dolaze rate na naplatu, da oni ne mogu čekati mjesec dana još da bi se Vlada dosjetila te akcije. To je ono što sam ja vama htio reći, mene zanima koji stav po vašem pitanju. Hvala lijepa.
Gospodine Maras, vi znate vi, prošlo je vrijeme, vi znate vrlo dobro da Članak 238. se ne odnosi na predlagatelja, vi vrlo dobro to znate. Predlagatelj vam nije odgovori na pitanje po vašoj prosudbi. To je tako, mislim ne možemo, ne možete ništa ni ja, ni vi ne možemo ništa. Možete kad slijedeći put nastupate možete to reći. Ali idemo dalje, kao što su rekli neki već prije. Gospodin Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi tajniče Zrinušiću, hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti od čega je 34 milijarde kuna višak likvidnosti, imaju 59 milijardi kuna kapitala sve su to stekle unazad nekih 15 godina kada su imale svega 10 milijardi kuna likvidnosti i nekih 15 milijardi kuna kapitala čini mi se. I sada nakon razgovora sa Vladom RH te banke su odlučile ponuditi ljudima moratorije, ali moratorije u kojima se obračunavaju kamate, one ugovorene kamate i koje će onda ljudi otplaćivati kada moratorij prestane djelovati. Pa vas ja pitam, hoće li Vlada RH još jednom sjesti s bankama za stol i pokušati ih uvjeriti da se te kamate ne smiju obračunavati, a ukoliko to banke ne poslušaju hoće li onda Vlada propisati da banke to moraju učiniti? Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Zrinušić.
Hvala lijepa. Kao što se sjećate kad je Vlada komunicirala za prvi krug 63 mjere među kojima je navela i ove koje sada navodite i prilikom razgovora sa poslovnim bankama nije se stvorila impresija da će postupati na način kako ste sada opisali u smislu da će pomicati ovaj ili odgađati ovaj rokove plaćanja kreditnih obveza nego da će to naći na način, izaći na način da se ti isti građani ne dovedu u još težu situaciju. I u tom smislu mislim da čak i svakodnevno se rade razni razgovori ne samo u smislu Vlade kao izvršne vlasti nego tu nam je svakako i hrvatska narodna kao vlast, kao monetarna vlast vrlo važna poluga u tim i razgovorima i dogovorima kako bi iznašli što bolja rješenja za naše građane.
Hvala. Sada je na redu gospodin Lovrinović.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče ne mogu se načuditi da u ovakvoj situaciji jedne snažne destabilizacije gospodarskog sustava prijetnje pandemije po zdravlje ne samo građana Hrvatske već šire ova Vlada čini sve kao da se ništa ne događa da bi što prije uvela euro u Hrvatskoj. Pa ne znam nijednog drugog premijera, predsjednika vlade bilo koje druge zemlje Mađarske, Češke, Poljske, Danske, Švedske ma oni sada brinu svoju brigu, afirmiraju svoje nacionalne valute spašavaju ekonomiju, a on je čak neki dan ovdje u Saboru rekao da mu je žao i da se tek sad vidi koliko je velika šteta za Hrvatsku da nismo članica eurozone, pa mislim naprosto nevjerojatno kao da živi Vlada u jednom drugom svemiru, kao da ste pali s Marsa. Nama trebaju kune, nama treba spašavati domaće gospodarstvo, prema tome dajte prestanite biti tvrdoglavi spustite se na zemlju, moramo naše probleme rješavat.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. A ne znam što reći nego da u datim okolnostima kada je velika percepcija i s punim pravom usmjerena na neke druge probleme koji su ne našom krivom kao krivnjom vlasti ili naroda došle i u RH, dakle u pitanju su iznimni problemi sa epidemijom korona virusa i sve ove aktivnosti koje Vlada poduzima mislim da dovoljno govore u tom pravcu da poduzima sve ono što je moguće u datom trenutku kako bi se napravili pravodobni koraci. Što se tiče i samoga eura, to ne znači da uspostava bliske suradnje i pristupanja bankovnoj uniji nužno znači nešto loše da se razmišlja o nekoj dugoročnoj perspektivi, a o tom po tom kada ćemo mi steći uvjete da uđemo u tečajni mehanizam i uvedemo euro.
Hvala lijepa. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Jedno pitanje. Danas smo vidjeli da je HNB u zadnja dva tjedna intervenirala sa 2,25 milijardi eura što je vrlo velik iznos od njihovih deviznih pričuva. Također vidimo informacije da je ministar financija najavio da će se zadužiti na domaćem tržištu. E sada je pitanje, budući da nam je likvidnost jako potrebna za Hrvatsku, a znamo da će devizni priljevi nažalost izostati ovog ljeta da ih je bilo 10 milijardi eura, da li imate kakve informacije da li će Vlada RH izaći na eurotržište jel izgleda da će nam euro trebati ne samo radi HNB-a nego i radi stabilizacije tečaja i da li imate o tome neku informaciju? Zašto? Zato što sav ovaj dio iznosa koji je HNB kreirao nažalost malo će doći do gospodarstva i to je sada problem. Mi imamo problem tečaja i likvidnosti i mislim da je možda sada može se prikupiti na eurotržištu novaca kako bi se domaća kuna oslobodila za hrvatske poduzetnike. Pa da li imate informaciju da li će … [[Govornik se ne razumije.]]
Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Evo kao donedavni ministar financija jako dobro znate da unutar naše kuće takve sve scenarij se radi tu užurbano sa svim simulacijama i pogledima gdje će se moći novac priskrbiti. Naravno u tom dijelu i ponavljam želimo aktivno uključiti HNB i u dijelu njene uloge vezano za devizne pričuve, pa bi narednih dana trebalo biti puno jasnije ti koraci koji su izvedivi.
Hvala. I na kraju gospodin Bilek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo prije svega pratimo u ovom dijelu pošto je ovo pandemija pa je zahvatilo ne samo Europu nego možemo reći cijeli svijet, pratim reakcije Vlada prije svega u Republici Češkoj i u Republici Slovačkoj odnos jer u Slovačkoj oni jesu u eurozoni, Češka nije u eurozoni njihove razlike pa onda s te strane jedno ajmo reć praktično pitanje. Šta mislite da li smo izgubili time odnosno koje bi bile prednosti da jesmo u eurozoni? I drugi dio, upravo na tragu ovog što je moj kolega prije mene rekao vezano za održavanje stanja stabilizacije tečaja kune, da li imamo koliko HNB mislim da se jako dobro hrvatska Vlada i Ministarstvo financija služi polugom HNB-a u očuvanju cijelog ovog sustava, koliko ima prostora odnosno da li po vašem mišljenju ima dovoljno prostora da tri do šest mjeseci možemo držati tečaj na ovoj razini? Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zrinušić odgovor.
Hvala lijepa. Dobar dio vašeg pitanja bi se prije svega odnosio možda na monetarnu vlast, ali uistinu iz njenih postupaka se vidi koliko su željeli utjecati na tečaj u smislu spuštanja obvezne pričuve bankama za 3%-tna boda, oslobađanje preko 10 milijardi kuna u financijske tokove kako bi se tečaj smanjio u smislu porasta tečaja eura u odnosu na kunu. U tom smislu za takve aktivnosti da smo recimo u eurozoni toga naravno ne bi bilo, međutim u nekim drugim monetarnim intervencijama koje sada imamo, imamo i određene prednosti u odnosu na situaciju kada bi bili u eurozoni. Dakle, kombinacijom svih tih mehanizama zavisno u kojoj ste situaciji zasigurno nije jednoznačno reći bolje je ovo, bolje je ono. Pa u nekakvoj doglednoj budućnosti koja ne mora kažem biti sutra, mi smo se odlučili kao narod da budemo članice EU i da ćemo uvesti euro. I u tom smislu danas i govorimo u kontekstu i ova tri zakona i ulaska u sustav bankovne unije.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama. Želi li uzeti riječ predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Marin Škibola koji će nastupati ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Evo danas u ovom razdoblju krize sa pandemijom nama u Hrvatski sabor dolaze izmjene i dopune zakona koji se odnose na implementacije eura u hrvatski monetarni sustav. To nije nikako dobro zato što uvođenje eura je jedan proces koji zahtijeva uključenost građana, uključenost struke i uključenost svih drugih relevantnih aktera kako bi se uopće krenulo u tom smjeru da se uvodi EUR-o. Prema tome, ove rasprave u HS o uvođenju EUR-a, a znamo da je velika kriza sa koronom i da su oči javnosti uperene u koronu je jako loše, jako loše da ste izabrali sad ovaj tajming za ove zakone. Ono što treba reći jest da mi bez referenduma uopće ne bi trebali raspravljati o ovim zakonima, pogotovo kada znamo da sve ankete, sve važne ankete, a jednu od važnih anketa je napravio i Eurobarometar, znači službene ankete EU kažu da su hrvatski građani protiv ulaska u Eurozonu. Znači, preko 50% hrvatskih građana jest trenutno protiv uvođenja EUR-a i samim time pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Očito hrvatsku Vladu nije to briga, znači ne interesira ih razmišljanje hrvatskih građana i tijekom ove korone se na neki način pokušava zapravo i taj interes javnosti koji bi bio prema uvođenju EUR-a od hrvatskih građana ovaj da budu upućeni što se događa, na neki način se izbjegava i opstruira. Bugarska i Rumunjska su u sličnim fazama kao i mi po pitanju pristupa i EREM2 tečajnom mehanizmu. Primjerice, Bugarska ima puno bolje zadovoljene kriterije nominalnih konvergencija nego što je to RH. Znači, Bugarska ima mnogo manji, višestruko manji javni dug nego što to ima RH, ima puno manji deficit i ima mnogo manje neke druge ovaj elemente koji znači zadovoljavaju kriterije nominalnih konvergencija. Prema tome, a na kraju krajeva bugarski premijer se ipak odlučio da će zastati sa pristupanjem i EREM2 tečajnom mehanizmu do 2021.g., znači do ne prođe prema njihovim procjenama ova kriza sa koronom. Jer treba biti svjestan da nakon ovog zdravstvenog problema sa koronom slijedi nam velika globalna ekonomska kriza. I postavlja se pitanje kako će se RH postaviti u toj globalnoj ekonomskoj krizi, kako će se postaviti sama Eurozona, znači članice Eurozone i mudro je pričekati, zašto forsirati uzlazak u Eurozonu kada ne znamo kako će se stvari odvijati, meni to jednostavno nije jasno i vidimo da i druge države se vode tim primjerom. Znači, Bugarska je zastala, čeka što će bit. To je jedna mudra suverena politika i nije mi jasno iz kojih razloga se to forsira, pogotovo kad su oči javnosti uperene u te zdravstvene, u zdravstvene probleme i danas bi mi trebali ovdje u saboru raspravljati o nekim mjerama financijskim, npr. koje HNB može napraviti, a ne o mjerama uvođenja EUR-a. Također jedna vijest koja isto nije u javnosti toliko prepoznata jest da Italija i Francuska zbog korona krize su tražile od ostalih država članica Eurozone izdavanje korona bonus. Znači, korona obveznica gdje bi sve države članice Eurozone na neki način uzele dio svog opsega u prebrođivanju ove krize koja će nastati nakon zdravstvenih, nakon zdravstvene krize, znači prebrođivanje ekonomske krize koja nastaje nakon ove zdravstvene krize. I tu, znači najviše to inicira Italija, ali i Njemačka, Nizozemska, Finska i Austrija se žestoko protive tom prijedlogu. I onda se isto postavlja pitanje solidarnosti, znači država članica EU. Jer mi možemo promatrati tu solidarnost kroz to što ćemo mi sad poslati 20 medicinskih djelatnika u neku drugu državu članicu i reć to je solidarnost. Jest, to je solidarnost, al to je minorna solidarnost. Znači, na ovakvim krucijalnim stvarima se gleda kolko je ta EU homogena. A EU nije homogena, nego uvelike heterogena jer vidimo da određene države članice Eurozone poput Njemačke i Nizozemske uopće ne žele pomoći Italiji, Francuskoj i nekim drugim državama poput Španjolske u prebrođivanju ekonomske krize na način da i one snose dio ekonomskih problema koje će te države članice imati. Treba reći da HNB jest intervenirala, ona intervenira najviše u tom održavanju stabilnosti tečaja, održavanju kune, ali nije intervenirala u kontekstu veće monetarne involviranosti, znači da krene, da krene sa tom primarom emisijom koja joj je na raspolaganju. Znači, ta primarna emisija, ona se zove ekonomskom terminologijom „ex nihilo“ stvaranje mogućnost, stvaranje novca, upravo je Amerika to napravila. Znači, Trump je preko svoje centralne banke federalnih rezerva istiskao određenu količinu novaca i proslijedio na račune građana i na račune srednjih i malih poduzeća. Zašto je to Trump napravio i zašto to neke druge države rade? Zato što su svjesne da je ovo period kada će biti potrebna velika državna potrošnja. Znači da je ovo period kada će država morati biti izdašna, jako izdašna u tom financijskom smislu, a za to je potreban novac. Kako nabavit taj novac? Ili zaduživanjem ili kreacijom. Neke države članice, ne samo EU nego i svijeta ovaj kreću sa tim putem tiskanja vlastite valute i na taj način pomoći ekonomiji. Moje mišljenje je da je to puno bolji smjer zato što mi ćemo se zadužiti za ogromne svote novaca, a te međunarodne financijske institucije, bankarske, privatne institucije kada se mi zadužimo one će, one će tražiti također nešto i za uzvrat. Uglavnom što traže međunarodne financijske institucije za uzvrat poput Međunarodnog monetarnog fonda, a to je prokušana u svim drugim, mnogim drugim državama jest traže deregulaciju, traže smanjivanje javnog sektora, znači otpuštanje, štednju, smanjivanje plaća znači te financijske institucije idu u tom smjeru da se sve privatizira, da država nema više nikakve ovlasti i onda se postavlja pitanje koja je uloga demokratski izabranih vlada na izborima kada se sva moć koncentrirala u te uske financijske centre. Znači, mi onda uopće ne trebamo imati izbore, možemo postavit tamo tehnokratsku vladu ko što je bila u Italiji, postavit ovoga Maria Montia i onda neka on, neka on voditi tu nama politiku, a ovo tu je sve jedan igrokaz koji u konačnici će završiti jako loše. HNB je smanjio obveznu rezervu s 12% na 9% znači otvorio se bankama taj potencijal, znači otvorio se kreditni potencijal znači imat će puno više kapitala sada i banke zaista neće osjetiti ovu krizu. Znači banke zasigurno neće osjetiti ovu krizu, nego one čekaju momenat da ova kriza sada prođe, znaju da će svi biti prisiljeni se zaduživati kod banaka i onda one stupaju na snagu. Prema tome, banke će imati najviše koristi i određene velike korporacije od ove korone i oni će sigurno i zasigurno iskoristiti ovu krizu kako bi ovaj akumulirali moć i kako bi zapravo tu moć centralizirali i to se i tim mjerama i radi. Znači, bankovna unija je upravo centralizacija moći, znači to je upravo centralizacija moći i svi oni drugi, ovaj sve one druge institucije financijske koje nisu u toj shemi bankovne unije ispadaju, ispadaju iz bilo kakve igre. Znači, mi bi trebali napokon osmisliti jedan model oporezivanja financijskih institucija jer financijske institucije moraju doprinijeti hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Vesna Pusić, koja će govoriti ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, 3 zakona, HNB, kreditne institucije i sanacija kreditnih institucija i investicijskih društava. Sva 3 zakona ne treba se po mome mišljenju uopće sramit i opravdavat, sva 3 zakona idu u pravcu ubrzanog usklađivanja s pravilima europske monetarne unije i ubrzanom pripremom za uvođenje EUR-a. Kao što su mnogi rekli naravno ne znamo kakav će svijet biti nakon korona virusa, šta će se dogoditi, svašta se može dogoditi, ovo isto nitko nije mogao predvidjeti. Tako da će se konačna odluka o ulasku u europsku monetarnu uniju, trenutku ulaska, trenutku uvođenja EUR-a će se donijeti kad za to bude vrijeme, ali ovi zakoni su priprema za to. Ona nije počela danas, počela je djelomično naravno našim ulaskom i potpisivanjem pristupnog ugovora, ali je aktivno počela ako se sjećate ja ne znam više sad na pamet kad je točno to bilo ali mislim da ima godinu dana onom prezentacijom cijele strategije ulaska Hrvatske u europsku monetarnu uniju i uvođenjem EUR-a i od tada je na neki način to projekt koji realizira. Dakle, nije sad počeo i neće niti sada završiti. Drugim riječima činjenica da mi harmoniziramo zakonodavstvo što su učinile nota bene i mnoge države, naime ne mnoge jer ih nema mnogo, ali neke države EU koje nemaju EUR-o i nisu na kraju uvele EUR-o su harmonizirali svoje zakonodavstvo sa, u ovom području sa pravilima europske monetarne unije. Istina je da i moj je dojam, moram reći i razgovarajući u GLAS-u o tome naš dojam je da je jedan od razloga zašto se ubrzano, a vi ćete državni tajniče to možda moći i potvrditi ili opovrgnut. Jedan od razloga zašto se to tako ubrzano harmonizira je i hrvatski interes da dobije pristup garancijama i financijskim instrumentima Europske središnje banke i sanacijskom fondu, što će nam sve trebati, EUR-o će nam trebat pogotovo bez, u ovoj krizi i bez turističke sezone, ali i inače nakon što kriza prođe, a proći će i nakon što ljudi ne budu radili koliko ne budu, vidjet ćemo koliko će to trajat ali svakako svaki dan je dugo i opterećenje, ta vrsta pomoći i ta vrsta intervencije će na biti nasušno potrebna i ne vidim nikakvog razloga, prvo zašto bi se toga sramili i drugo da to radimo i da nam je to interes i drugo zašto bi sebi uskratili mogućnost da to iskoristimo. Dakle, da imamo pristup svim tim ajmo reći financijskim instrumentima koji stoje na raspolaganju u okviru europske monetarne unije. Ovo naravno nisu korona zakoni to je istina. Iako činjenica da nam sa harmonizacijom omogućavaju eventualno tješnju suradnju sa Europskom središnjom bankom nakon krize nam svakako može pomoći, ali u striktnom smislu ovo nisu korona zakoni i ovdje kao jednu fusnotu postavljam pitanje, mi nismo protiv ovih zakona, mi smo za te zakone, ali zašto nemamo i konkretne korona zakone ovdje koji bi trebali imati? Zbog toga mnogih stvari koje su ljudi ovdje govorili, ja neću u detalje sada oko toga ulaziti, ali iz onog što su kolege govorili vidi se da ni ovdje u Saboru sasvim jasno koja je situacija da li postoji moratorij na otplatu kredita, ne postoji, da li će se nakon toga moratorija plaćati kamate na te kredite dakle kako će to sve skupa izgledat i nama bi trebao da iz daljnjega jedan paket financijskih zakona koji bi bio usmjeren na korona krizu dakle na ovu situaciju. Ovo to nisu osim u ovom posrednom smislu koji sam navela na početku. Dakle, ovo nisu zakoni sa ograničenim trajanjem kao svi ostali koji se odnose na krizu, oni su trajni, donose dodatne nadležnosti, pravila i strukturu što se prilagođavanja HNB-a tiče suradnji sa Europskom središnjom bankom i sanacijskim fondovima i stavljaju Hrvatsku odnosno idu u pravcu stavljanja Hrvatske u tu specifičnu poziciju kandidata za ulazak u Europsku monetarnu uniju. Ono što je zapravo meni se čini donekle neobično je da se s jedne strane naglašava neovisnost HNB-a, naročito u čl. 4.to je nešto što inače postoji i zagarantirano je, međutim onda se posebno taksativno naglašava njena neovisnost u 12 konkretnih područja ili politika. S druge strane u istom zakonu se definiraju i članci koji prestaju važiti na dan uvođenja eura, ukupno 19 članaka bilo u potpunosti ili djelomično koji se na to odnose i to uključuje taj isti čl. 4.koji se sada proširuje, kojim se sada definira neovisnost HNB-a u 12 vrlo konkretnih područja ili politika. Taj članak prestaje važiti dakle sve te taksativno nabrojene neovisnosti prestaju važiti sa uvođenjem eura u RH, što se tiče neovisnosti HNB-a pa to otvara pitanje zašto se one sada sa jednim zakonom koji de facto priprema Hrvatsku za ulazak u monetarnu uniju zašto se sada tih 12 područja posebno naglašavaju vodi. Posebno se uređuju odnosi između HNB-a i Europske središnje banke gdje se definira ponašanje i položaj Hrvatske najbliže moguće onome što bi bio naš status da jesmo članica monetarne unije. Definira se ponašanje i sanacija kreditnih institucija i suradnja sa Europskim sanacijskim fondom, mislim da će biti to posebno važna tema. Definiraju se i prekršaji, pa da sada da ne ulazim u te detalje. Čitajući zakone, čitajući neke datume na koje se ovdje referira, dalo bi se zaključiti iako to nigdje moram reći, nigdje eksplicitno piše, ali dalo bi se zaključiti da je neki ciljani datum hrvatskog ulaska u Europsku monetarnu uniju, drugim riječima uvođenje eura 2024.-2025. tako iz ove regulative koja se ovdje predlaže proizlazi. Dakle, to je 4 do 5 godina od danas, gdje ćemo biti i kako će stvari izgledati 4 do 5 godina od danas je pitanje, to ne možemo u ovom času predvidjeti, ali ako je točno ono što iščitavam iz ovih prijedloga zakona da je to 2024.ili 2025.onda svakako ovo nije nešto što je neposredno pred nama, može se reći da je to dosta brzo, ali svakako nije nešto o čemu još nećemo imati prilike raspravljati i o čemu nećemo imati prilike još odlučivati. Budući da GLAS smatra da je ulazak Hrvatske u Europsku monetarnu uniju za 4 do 5 godina dobar cilj, mi ćemo podržati ove zakone. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Škibola se javio. Izvolite, replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Stanku? Svaki put pogriješim s vama.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba Nezavisne liste mladih jer smatram da mi danas ne bi trebali raspravljati o uvođenju eura, trebali bi raspravljati zapravo o mjerama koje će nadvladati ovu korona krizu kako u zdravstvenom tako i u ekonomskom smislu. Prema tome, koristiti ovu situaciju gdje su oči javnosti uperene u korona krizu za uvođenje eura je krajnje nemoralno i krajnje nekorektno prema hrvatskim građanima zato što Hrvatski građani u najvećem dijelu su protiv ulaska RH u Eurozonu i to pokazuju svi relevantni statistički podaci. Prema tome, koristiti sada ovaj distrakciju, znači koristiti kada javnost je fokusirana na neke druge probleme da se guraju zakoni za uvođenje EUR-a je jako loša poruka prema hrvatskoj javnosti, pogotovo kada znamo da države koje, znači države članice EU koje također se približavaju Eurozoni su odgodile taj put poput Bugarske, znači Bugarska je u istoj situaciji, međutim Bugarska je odgodila ulazak u EREM 2 tečajni mehanizam do 2021.g. zbog korona krize, a Plenković nas nastoji pod hitno ugurati u Eurozonu iako to nikako nije mudro, iako to nikako nije pozitivno i korisno za RH u ovom momentu zato što ćemo znači sav suverenitet predati u ruke Europske centralne banke, a vidimo da su trenutno centralne banke ključne za pobjeđivanje ove krize putem neovisne monetarne politike. Hvala.
Još jedna stanka pretpostavljam, jel da? Izvolite.
g. Potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku u trajanju od barem 5 minuta da se konzultiramo jer naprosto ne možemo shvatiti da u ovo doba kad ne znamo što će biti sutra jer imamo problema sa pandemijom virusa, kad se i druge zemlje tresu, prije svega Italija gdje koje je žarište, ali i druge zemlje čim prođe ova kriza ući će u recesiju tešku, ekonomsku krizu. Većinski vlasnici banaka u RH su talijanske banke i austrijske banke. Naprosto ne mogu doći sebi i poštovani građani da premijer, predsjednik naše Vlade toliko gura, inzistira na uvođenju EUR-a, dok sve druge Vlade i njihovo vodstvo sada stoje po strani, prate što se događa, ima za to, za to vremena. Nama sada trebaju kune. Nama treba sada naša središnja banka. A što želi predsjednik Vlade? Pa on želi prebaciti vidite odgovornost sa sebe na Brisel, na Frankfurt, na ovu instituciju, na onu instituciju. Pa ne vodi se tako država. On je neki dan ovdje rekao, molim vas, govori nam, vidite sad se vidi kolka je šteta da nismo članice Eurozone i da nismo uveli EUR-o. Zašto? Da prosimo tamo po, po Frankfurtu da nam daju milijardu, dvije, a ovdje iz svoje središnje banke, nama trebaju kune, možemo posuditi koliko treba. Nama ne treba ta sluganska politika. Mi želimo suverenu monetarnu politiku, ekonomsku politiku i da iskoristimo svoju središnju banku koju imamo. I sad izlazi na vidjelo ono što govorimo. Neki dan je evo engleska središnja banka, 200 milijardi funti će otkupiti državnih obveznica izravno. Pa ona je narodna, ona je središnja banka te države. Pozivam građani, ako ne bude ništa drugo, ništa drugo moguće, da na referendumu branimo našu kunu.
Hvala, vrijeme. Odobravam stanku do 18 sati i 16 minuta, tako da vi i g. Škibola se možete konzultirati [[Upadica iz klupe: I Bulj, i Bulj]] Ne, Bulj nije tražio. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo s radom. g. Miro Bulj nastupat će ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. RH u Eurozoni, zakoni koji su ovdje doneseni pred nas u trenutku kada kriza zbog korone drma cijeli svijet, a poglavito naše susjede, a poglavito gospodarsku situaciju, ekonomsku situaciju gdje ljudi, svi građani EU, pa tako i RH osjećaju nesigurnost i naravno vidimo da evo u vremenu kad RH predsjeda EU, ja ne znam, u zadnjih 10-15 dana je li iko uopće to spomenuo da RH predsjeda EU, što znači da su se sve članice povukle same sebi, vidimo slučaj u se svoje probleme rješavajući i naravno da će ovdje propitivati državnog tajnika ono što me kao saborskog zastupnika i zanima. Prije svega, vidim ovaj trenutak, kao što sam rekao, da su se sve članice povukle same sebi i gledaju svak svoje posle perući prste, nikako perući ruke jedno drugih gledajući svoje interese, gledamo, evo ovdje vidimo i slučaj u Italiji koji se događao, nije bilo neke solidarnosti od najjačih europskih država. Vidimo da brojni političari, poglavito u našoj susjednoj Italiji tolko zgražanje prema solidarnosti na koju se pozivaju EU, a RH predsjeda, vidim da skidaju zastave sa institucija, ureda od EU jer jednostavno tolko je nepovjerenje. I sada sa zakonom kojim se gura EUR-o u RH u vremenu ove krize po meni je minimalno, blago rečeno licemjerno i nekulturno uvaženi tajniče jer ne znam, ne znam zbog čega sad s ovim zakonima kad vidimo da su temelji države uljuljani, a temelji EU, a apsolutno uljuljani, doslovno ja ne znam postoji li išta više šta poveziva EU osim možda financijskih lobija i banaka koje žele ovladati i dalje sačuvati taj monopol. Moje ključno pitanje vama kao čovjeku iz ministarsta, zbog čega nisu druge države koje su značajno prije nas u EU, koje su značajno ekonomski i gospodarski naprednije od nas, kao npr. Švedska. Zbog čega Švedska nije uvela EUR-o? Zbog čega to nije napravila Danska? Mnogo bogatije države? Zbog čega nije Mađarska? Zbog čega nije Češka koja ima velik gospodarski rast? Ne vidim niti jedan razlog zbog čega sad pod krinkom u ovo vrijeme gospodarske krize, zdravstvene krize koja je prouzrokovala ovu gospodarsku krizu, kad prođe ova zdravstvena vidjet ćemo tek kolki će bit učinci ove krize, ja ne znam koji je razlog. Ja mislim da bi bilo najpoštenije da se ovo povuče, a u konačnici ko bi trebao odlučivati o ovome svemu, u konačnici o EUR-u, ulasku ovaj, u biti ovaj uvođenju EUR-a? Na kraju to bi tribo odlučiti narod. Ne more se svest, svesti na guvernera Vujčića, ne more se svesti sve na premijera i njihovu politiku. Njima tolki legitimitet nije dao ni narod, a ni ovaj parlament. Prema tome, ja mislim da u ovoj krizi tribamo rješavati probleme koje imamo, koje je u nadležnosti također i između ostaloga i Ministarstva financija na Vladi RH, to je moratorij na ovrhe i moratorij na kredite od znači, od godinu dana, ja mislim da je taj zakon trebao biti danas. Oporba je to, MOST nezavisnih lista je to predložio, SDP kao oporba također je to predložio. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega u ovome trenutku nisu ti zakoni ovdje na raspravi i da sutra o tome glasamo i da naši građani imaju mirniji vrijeme kada bude Uskrs. Evo ja se ispričavam, SDP i kolega Aleksić su preložili također, a i MOST je predložio ovaj Zakon o moratoriju na kredite i moratorij također triba dati na ovrhe. Znači, u ovome trenutku kad su banke likvidne, kada, kad su jeftino plasirale novac, meni stručnjaci govore u razgovoru s njima da je ovo razlika ogromna od krize koja je bila prije 2009. od ove sada. Onda nije bilo novca na tržištu, sada ima tj. da su banke likvidne. Prema tome, ja bi od vas ovdje zatražio da ovo kukavičje jaje koje podvaljujete vi kao Vlada RH zajedno sa guvernerom Vujčićem da povučete ovu točku dnevnog reda jel ovo je za puno širu raspravu, ovakve točke su za raspravu sa ljudima koji ovaj raspravu javnosti tj. javnu raspravu koja će trajati duže i naravno da u konačnici narod odluči o ovome referendumu. Ja ne znam zbog čega u RH kad je korona kriza sve je zatvoreno, sve je dozvoljeno osim domaćih tržnica. Dozvoljeno je evo vidimo sada i Zakon za uvođenje EUR-a priprema, dozvoljeno je teleoperaterima koji su strani da postavljaju bazne stanice, niko ih ne prekida, dok ljudima nije dozvoljeno tržnice, nije im dozvoljeno na 2m ići ni u crkvu već čak za Uskrs. Ali teleoperateri i vi koji ste lobisti stranih banaka, EUR-a uz pomoć HNB-a gurate sada ovo, a ljudi ne smidu u crkvu na 2m razlika il 5m razlika, nebitno, za Uskrs. Nesmidu na tržnice, ne smite otvorit, e al ovaj zakon je tolko hitan da ga provuči jel će nas spasit vizionar Vujčić i spasit će nas ovaj, ovaj, ovaj, uvođenje EUR-a u RH. Pa sad kad se države, evo mi predsjedamo, ponavljam evo, kad je u zadnji, predsjedamo EU, kad je u zadnjih 15 dana spomenuto da smo mi, predsjedamo EU? Niko, sve su se države zatvorile u sebe i gledaju svoja posla. Jedino vi … [[Govornik se ne razumije]] trk u briselske hodnike. Eto dat će vama kad vas vide dat će vam sve EUR-e šta imate, sve će vam dat gori, ne vodite brigu. Pogledajte Talijane koliko su se … nije smišno tajniče, dat će vam vriće eura ko u poljoprivredi šta nam nisu mogli, samo kao tržište im služimo. Prema tome, smatram da ovaj zakon povučete, ova kukavičja jaja koja nam gurate u krizi kad hrvatski narod je ispripadan, izbezumljen, kada se boji za svoje zdravlje, cijela nacija. Nemojte kukavičja jaja podvaljivati u ovo vrime, sada je evo, koliko je, 18:30, lipo izađite, lipo povučite ove zakone. Dajte Zakon o moratoriju na ovrhe, dajte zakon da se prekidaju ovrhe nad sve ovrhe, a poglavito evo sad vidim tu kolegu Škibolu, pade mi na pamet štedno kreditne zadruge Raiffeisen banaka koji neće mirno spavat u ovoj krizi. Njima ste vi davno napravili krizu, ne ponašaju se tako te štedno kreditne zadruge u svojim državama. Ne može to napravo Mađarskoj, a ni svojoj državi u Austriji jer su oni tamo kriminalci. Ne može se na taj način ponašat prema našim građanima. Kad im visi cila imovina koju su im stoljećima pradjedovi i didovi stvarali, oni će im oduzet imovinu, a nikad neće moć vratit taj kredit jer tako su nezakonito odrađeni ti krediti. HNB šuti. Oni guraju sad euro, spasit će vas. Umjesto da vi sa Hrvatskom bankom vidite načine i modele kako financirati sada ovaj sustav, uz ovaj novac koji ima HNB. Narodna, to je znači narodni novac od kupovine obaveznica do načina drugih financiranja i pomoći Vladi u ovim mjerama koji bi trebale biti puno oštrije. Zato još jednom, nikako mi nije jasno, niti mogu svatit, da u trenutku kada je cijela nacija, cijela Europa to jest, al cijela hrvatska nacija u strahu od zdravstvenih problema. U izolaciji, ljudi ne mogu iz općine u općinu, doslovno iz sela u selo, ljudi ne idu na radna mjesta. Vi gurate ovaj zakon kad ne mogu, rekao sam i to ću reć, ne mogu za Uskrs u crkvu bez obzira što će se držati mjera. Nek dva metra jedan od drugog, evo da ovako stanu ne smidu. Znači ne smimo ni to, ne smijemo na domaće tržnice isto da se držimo mjera. Gdje god se radi o domaćim stvarima, našim interesima, naših građana, to se ne može, ali može se gurnit ovo da se uvode euro. To vrlo kvalitetno radite. Kolko su vam dosada uplatili ovo od kada je kriza novaca predsjedamo EU. Pa pogledajte susjede Talijane koje poruke šalju čelnicima EU. Zastave skidaju, odu tamo skinu je, smotaju je i pa pa. I vi sad, pozivate se na tu i takvu EU koja je krhka sada. Nema Schengena, nema, svak svoju granicu je zatvorio. Ne možete vi sad normalno proć, kako ćete proć. I što će se događati ne znamo, al ovaj zakon je kukavičje jaje i ovo kukavičje jaje ne ubacujte u gnizdo u trenutku kada je narod u strahu, izbezumljen, u strahu i vi možete podvaljivati šta hoćete, a nećete. Bez obzira što ovo nije sad popularno govorit, vama se triba klanjat, vi koji ste nas uveli u ove sve probleme gdje Hrvatska nije samodostatna, sad se vama triba klanjat, vama triba pljeskat svaku večer s prozora. E nećete. Hvala.
Gospodine Ivan Lovrinović će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas, poštovani građani. Danas raspravljamo o prijedlogu zakona o kreditnim institucijama, o sanaciji kreditnih institucija u kontekstu formiranja bankovne unije, EU bankovne unije, ali i promjenama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Vidite, Hrvatska je već prije desetak godina ta stalna guranja prema EU koja su bila ključna objašnjenja za nas građane, bit će nam bolje na svakom području, bit će nam bolje u poljoprivredi, danas Hrvatska jedva proizvede pola onoga što je prije proizvodila. Bit će bolje u financijama, vidite 92% banaka prodano strancima, kamate su bile najviše u proteklih 10 godina, sanirali smo ih sa 50 milijardi kuna, nikoga tolko skupo nismo sanirali itd., itd. Poštovani građani, imamo li razloga vjerovati da će ulazak u Europsku bankovnu uniju Hrvatske, hoće li naš novac bit sigurniji u bankama u Hrvatskoj ili neće? E pa ja sam odustao od prijašnjeg koncepta izlaganja pa ću vam sad ispričati nešto da vidite što se stvarno valja tamo preko Alpa na sjeveru jer EU funkcionira, postoji podjela preko Alpa i ispod Alpa pri čemu ovi preko Alpa gledaju s visoka i smatraju nas dolje polu lijenima, lijenima, rasipnima itd., a oni dakle ono drugo. E sad, ajmo konkretno, vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne volimo šuplje priče, oprostite na ovom izrazu. Jesu li bili naši depoziti i štednja bili sigurniji u takvoj bankovnoj uniji? Evo vam primjer, najveći problem ne samo bankarskog sustava EU, euro zone, već čitave Europe pa vjerojatno i svijeta je Deutsche banka, Deutsche bank. A znate li zašto? Ona je noćna mora Angele Merkel, njemačke vlade, njemačkog parlamenta i naroda, ali i Europske središnje banke. Zašto? Jer je Deutsche bank i prije 2008., dakle prije petnaestak, dvadeset godina postala jedan od najvećih, praktično hedge fondova u svijetu. Ona je u jednom trenutku imala 76.000 milijardi dolara, ponavljam 76.000 milijardi dolara u financijskim derivatima, kako se to stručno kaže. To je poslije palo na 46, sad oko 30.000 milijardi i niko živ u Njemačkoj ne zna kako će spasiti tu banku i komerc banku, al daleko veći problem je Deutsche banka. Deutsche banka je tempirana bomba pod njemačkim gospodarstvom i državom, a time i Eurozonom. E sad, kad vi mene g. Plenkoviću i vaša Vlada uvjerite kako će se riješit ovaj problem sa Deutsche bankom i da će to bit dobro, ja ću onda podržati ovaj zakon. I drugo, dakle ovo je, damo dragi Bog zna kako će se riješiti problem sa Deutsche bakom. Vidite, ovdje sam došao u sabor dragi građani da govorim argumentima, stručno, da se ne ulagujem vama, već da se suočimo sa otvorenim problemom. Vi sami procijenite nakon ovoga što sam vam rekao hoće li, bi li naši depoziti i vaši bili sigurniji u Eurozoni, u toj EU bankovnoj uniji ili ne. Mi živimo u svijetu gdje su financijske institucije postali najopasniji dio ekonomije, svjetske ekonomije. Zašto? Jer se tamo smatra u neoliberalnoj doktrini da novac treba proizvodit novac, lex money make money i tome je došao dan da se to naplati, tome je došao kraj. Nažalost, puno će svijeta stradat, gospodarstava upravo zbog ovoga. Drugi primjer, Italija. Italija je najveći vlasnik hrvatskih banka, poslije toga Austrijanci. Talijanske banke u svojoj imovini imaju oko 700 milijardi EUR-a talijanskog duga, talijanskih državnih obveza, 700 milijardi od ukupno 2200 milijardi ukupnog javnog duga. Zamislite da se sutra počne tresti Italija, što će bit s njihovim bankama, pa prema tome oni su vlasnici najvećeg dijela hrvatskog bankarstva. Ljudi moji, vrijeme je za duboka promišljanja, ali na temelju argumenata, ne na temelju ideološkog pristupa, doskočica ili medijske propagande koja je ovih dana širi. I ono što me posebno kao čovjeka i zastupnika, građanina iznenađuje odnosno plaši jest da se ova kriza, koronakriza koristi, vidite kad su ljudi po kućama u strahu, da se ovdje kad niko ne misli, da se ovdje guraju neki zakoni da to što prije prođe i da se RH ubaci u brzi vlak prema Grčkoj. Svi vi koji zagovarate uvođenje EUR-a u ovakvoj situaciji, jeste li vi ljudi svjesni svojih želja? Čuvajte se svojih želja. Promislite dobro, nije riječ samo o vama, riječ je o našoj djeci, našoj budućnosti. Sada je vrijeme za kunu, za našu središnju banku i kad HNB mora pokazati da je hrvatska narodna i banka. Što je prije tjedan dana napravila Engleska središnja banka odnosno njihova Vlada? Oni su, oni će emitirat, emitirali su već, 200 milijardi državnih obveznica u funtama i kupit će ih izravno Bank of Finland. Vidite, neoliberalna doktrina sve je do sada plasirala i propovijeda da središnja banka mora bit potpuno neovisna od države i Ministarstva financija. Zašto? Jer tobože državu treba protjerati u stvari iz svih segmenata i ako država želi nek se zadužuje kod poslovnih banaka i nek za to plati ceh. Vidite, sjajno objašnjenje. Međutim, u ovakvim situacijama tjerati državu da se zadužuje kod poslovnih banaka skupo, ravno je samoubojstvu, izdaji jer se država u ovakvoj situaciji teškoj kakva je danas u EU i RH i drugdje, treba isključivo zaduživati kod svoje središnje banke. Svi oni koji danas, a čujem i ovdje, traže da se zadužuju u inozemstvu, pa to ljudi vi ste isti, pa vi ste ovdje nekih 15-20.g., pa vi ste naučili vladat na dug. HNB može odobrit kredita u kunama kolko god treba. Ako je riječ o devizama, imamo neto devizne rezerve od 17 milijardi EUR-a, nisu nam potrebni. Međutim, kao čovjek, pored toga što sam političar koji se 30.g. bavi međunarodnim financijama i monetarnom politikom i međunarodnom ekonomijom, sad je HNB ušla u fazu gdje će odlučivati gdje ne može postić dva cilja. Koji? Ne može više održavati stabilan devizni tečaj i ovako velike intervencije prema gospodarstvu. Jedan, ili jedan ili drugi. Mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku i naši ekonomski stručnjaci, mi se zalažemo da se promijeni prioritet ciljeva. Na prvom mjestu spašavanje proizvodnje i zaposlenosti. Na drugom, trećem, stabilnost cijena deviznog tečaja itd., itd. Zato pozivam na razum, pozivam Vladu da refinancira sve dugove opće države na domaćem tržištu. To kad sam došao u sabor prije 3.g. neki ste se smijali ovdje, sad će vam doći ceh. Da bismo mogli to napraviti pozivam Vladu, već sam tražio prije 3.g., ukinite deviznu valutnu klauzulu odnosno prevedite sve dugove, da li u obveznicama ili kreditima koje ste napravili u RH, a vezali uz neku valutu prevedite isključivo u kune. I dragi građani da vam postavim jedno pitanje, a i vama kolegice i kolege u saboru. Drma se svijet, drma se Eurozona koja može propasti, kao i ovaj projekt EUR-o, to je uvijek realna opasnost. Ako imate 1.000,00 EUR-a il 10.000,00 EUR-a i propadne EUR-o, kod koga ćete zamijeniti te EUR-e i tko će vam isplatiti protuvrijednost dragi moji kolegice i kolege. Jedno tehničko dječje pitanje, ali razmislite tko će vam zamijeniti? Hoćete možda ić u Njemačku? Hoće vam RH? To je novac nepostojeće države. Nema države, EU nije država. Prema tome, vrijeme je znalaca, odlučnih ljudi, državničkih poteza i uvedimo, branimo kunu, to je naša valuta iskoristimo [[Upadica: Vrijeme g. Lovrinović, fala]] našu središnju banku. Hvala.
Fala i vama. Idemo dalje, g. Goran Aleksić će govoriti ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče Zrinušiću, drage građanke i građani RH. Pred nama su 3 Zakona o izmjenama i dopunama različitih zakona, jednog o HNB-u, druga dva o kreditnim institucijama i ja predlažem kao predstavnik stranke SNAGA amandman i na izmjene Zakona o HNB-a i na izmjene Zakona o kreditnim institucijama. Prije svega zbog toga što ne postoji direktna primjena kolektivne presude, pa su ljudi koji imaju pravo na temelju kolektivne presude ostvariti neka svoja prava prisiljeni sudski tražiti svoja prava, ti sudovi traju 4. 5. 6.g., neki će poumirati prije nego što dođu do svog novca, pa u skladu s time predlažem neke izmjene da se to malo ubrza. Ja ću najprije pročitati te izmjene točno kako ih predlažem, pa onda u Zakonu o izmjenama Zakona o HNB-u predlažem da se u čl. 89. doda podstavak. 10. koji glasi, a odnosi se na zadatke HNB-a, pa bi tako jedan od zadataka HNB-a bio da nalaže kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Isto tako u izmjenama Zakona o kreditnim institucijama u čl. 11. dodao bih si st. 4. koji bi analogno ovim izmjenama u Zakonu o HNB-u glasio, HNB nadležna je i obvezno naložiti kreditnim institucijama postupanje u skladu s pravomoćnom kolektivnom presudom koja se odnosi na konkretnu kreditnu instituciju ako je kolektivnom presudom utvrđeno da je kreditna institucija oštetila potrošače primjenom nepoštenih ugovornih odredaba. Kolektivne presude su deklaratorne prirode, one kažu banke su ili neki drugi trgovci činili to i to i to, to nije bilo u redu, to je bilo nepošteno i zbog toga to ne vrijedi i na temelju toga što ne vrijedi ti trgovci sad moraju vratiti potrošačima novac koji su oni platili na temelju tih nekih nepoštenih ugovornih odredaba. I na temelju takve jedne deklaratorne presude potrošači imaju pravo zatražiti na sudovima svoj novac. Međutim, država smije, dapače morala bi i trebala bi ići dalje od toga, a da može ići i da treba ići dalje od toga govori Direktiva 93/13 u čl. 8. koji kaže kako bi osigurali najviši stupanj zaštite potrošača države članice mogu u području na koje se odnosi ova direktiva usvojiti ili zadržati najstrože odredbe spojive s ugovorom. Drugim riječima, one mogu ići iznad onoga što je propisano da se može ostvariti na način kolektivne zaštite, pa mogu onda na temelju kolektive pravomoćne presude utvrditi kako sustavno obeštetiti potrošače. Da je to tako meni osobno je potvrdila Europska komisija prošle godine u rujnu. Ja sam u svibnju tražio odgovor na pitanje može li RH na temelju kolektivne presude donijeti zakonom rješenje kojim bi se sustavno obeštetili svi potrošači na način da se naloži bankama da vrate nepošteno stečeni novac i Europska komisija mi je potvrdila da to RH može. Citiram dio odgovora Europske komisije koji glasi: Sud EU-a je osim toga potvrdio da u skladu sa čl. 8. Direktive 93/13, koji sam maloprije citirao, države članice mogu potrošačima omogućiti višu razinu zaštite od one koja je predviđena tom direktivom. Direktivom 93/13 stoga se ne sprječava države članice da u nacionalnom zakonodavstvu uvedu obvezu prema kojoj su trgovci obvezni vratiti potrošačima iznose primljene na temelju ugovornih odredaba koje se smatraju nepoštenima. Eto, u skladu s time predlažem izmjene u Zakonu o HNB-u i Zakonu o kreditnim institucijama, da HNB bude upravo to tijelo kao najstručnije u tome smislu da donese određenu obvezu u obliku neke odluke, bilo čega i naloži bankama da moraju postupiti po kolektivnoj presudi jer banke nisu postupile kao prvo po izvršnom dijelu kolektivne presude, a izvršni dio kolektivne presude vrlo jednostavno glasi u toč. 10. presude, banke se ne smiju niti tako, niti slično ubuduće ponašati, a banke se nakon što je presuda postala pravomoćna nisu prestale tako ponašati, nego su nastavile u svim kreditima u kojima nisu ugovorile parametre za promjenu kamatne stope i dalje primjenjivati nepoštenu kamatnu stopu, a u kreditima koji nisu konvertirani iz CHF-a u EUR-o i dalje su nastavile primjenjivati narasli tečaj CHF-a, a po kolektivnoj presudi one to ne smiju raditi. Stoga predlažem ove izmjene koje su vrlo jednostavne i koje bi konačno naložile HNB-u da se ponaša u skladu sa svojom ulogom s kojom se HNB do sad nikada nije ponašala, nažalost. Dalje, ono što mi možda nedostaje u Zakonu o kreditnim institucijama, ali nisam ništa predlagao jest obveza bankama, kreditnim institucijama da provedu moratorij na kreditne obveze nelikvidnih građana i nelikvidnih poduzeća u ovo krizno vrijeme na način da se moratorij provodi tako da se ne obračunavaju kamate, ugovorene kamate. Banke su na neki način poslušale Vladu RH koja je očigledno razgovarala s bankama o moratoriju i banke nude potrošačima moratorije, ali ti moratoriji su takvi da se obračunavaju ugovorene kamate i one dospijevaju nakon što moratorij prestane. Na taj način se povećavaju obveze građana koji su ionako u krizi. Apeliram na Ministarstvo financija i Vladu RH da ponovo razgovaraju s bankama, da ih nagovore milom da ponude moratorije bez obračuna kamata na 3+3 mjeseca. Ja sa SDP-om predlažem Zakon o moratoriju koji bi bio 12 mjeseci, ali evo neka vladina 3+3 mjeseca ukoliko kriza bude trajala i dalje neka to bude pola godine ukupno i da građani koji nisu likvidni mogu privremeno zaustaviti plaćanje svojih anuiteta bez obračuna ugovorenih kamata. Jer moratorij koji nude banke je uobičajeni moratorij, to nije ništa novo, to su banke i prije nudile ljudima koji dođu u krizu kad ih oni to zatraže. Dakle, to nije to. Druga stvar koju treba učiniti jeste omogućiti moratorij na leasinge, leasing kuće. Sada prijete ljudima oduzimanjem njihovih sredstava za rad, autobusa, šta ja znam, drugih sredstava prijevoznih koji su pod leasingom, ovi ne mogu voziti, ne mogu zarađivati, ne mogu otplaćivati leasing, ovi će mu oduzeti vozila i to treba spriječiti, spasimo te ljude koji se bave prijevozom. Znači, leasing je također jedan, jedan dio sustava koji se mora obuhvatiti moratorijem, isto tako bez plaćanja naknada i kamata. I konačno, ona zadnja stvar koju sam pročitao u „Jutarnjem listu“, u „Jutarnjem listu“ u petak navečer u 21 i 30 je objavljen članak u kojem se kaže da Vlada RH priprema prekid, zastoj ovrha pardon, na 3 mjeseca i u tom zastoju ovrha neće se naplaćivati zatezne kamate, dakle zastoj je i zateznih kamata i deblokirat će se građanima računa tako da će oni raspolagati punim iznosima svojih primanja i to je svakako jako dobra stvar ako se to tako dogodi. Ono što mi nedostaje u onome što sam pročitao jest što će biti s poduzećima koja sada svojim radnicima obustavljaju dio plaće zbog ovrha. Taj dio ne vidim da je riješen, da se priprema kao rješenje jer Zakon o ovrhama novčanih sredstava ne obuhvaća ovu situaciju gdje poduzeće obustavlja radniku dio plaće. Stoga apeliram na Vladu RH, a da to rješenje bude sveobuhvatno, da se svakako prekinu za, da se zaustave sve ovrhe, da se, da ne teku zatezne kamate i da se to odnosi i na ovrhe koje idu preko FINA-e i na ovrhe koje se rješavaju putem poslodavca na način da on obustavlja dio plaće i plaća ga, i plaća taj dio plaće vjerovniku. Nadam se da će to sve biti riješeno kao što je najavljeno, pozdravljam takav način pristupa rješavanju problemu. Hvala lijepo.
Fala i vama. Sada je na redu g. Boris Lalovac, koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas se pred nama nalazi objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, zatim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, te Zakon o sanaciji kreditnih institucija. Znači, sve bi to bilo u redu, SDP će ovakve zakone podržati i znači nema nikakvih problema, ovaj dio uskladbe sa EU. Međutim, otvara se danas temeljno pitanje, ovo što je i kolega Bulj i što smo danas to čuli, o opstanku EUR-a i Eurozone odnosno na načina koji se danas ponašaju. Iskreno, znači uz svu podršku koju dajemo ovisit će o tome kako će se zapravo Eurozona odnosno članice Eurozone odnosno cjelokupna Europska komisija ponašati prema RH. Mi, pred nama u narednom razdoblju sigurno će u državi trebati dosta europskih sredstava. Danas smo vidjeli da je HNB sa reagirao sa negdje 2,2 milijarde EUR-a u zadnja 3 tjedna, njihove devizne su rezerve oko 19 milijardi, to znači ako bi sa ovakvim tempom trošile devizne rezerve mi smo negdje za 3-4 mjeseca gotovi, što se tiče deviznih rezervi HNB-a. S druge strane nama očekujemo od ljeta smo svake godine dobivali 10 milijardi EUR-a priljeva, što je stabiliziralo, snažno stabiliziralo tečaj. Mi nećemo moći ostvarivati ovo ljeto ni upola tih iznosa. Svakako ovisi, ja sam nedavno govorio da likvidnost održavanja u sustavu da država treba izvršavati svoje obveze u roku čim prije jel može doći do boljih likvidnih sredstava, a isto tako drugim riječima ovisi i kakav će biti omjer EU proračuna prema našem hrvatskom nacionalnom proračunu. Tu će se zapravo vidjeti sva solidarnost EU. Ukoliko ovaj novac koji treba doći za EU, iz EU budžeta, za, iz socijalnog fonda za isplatu, to je ono što smo čitali u medijima negdje da je Europska komisija odobrila nekih 100 milijardi EUR-a, od toga je 1,1 milijarda EUR-a ide RH za isplatu ovih plaća, ovih 8,5 milijardi EUR-a, ako to budemo morali čekati do Nove Godine pitanje je kako hrvatska Vlada izdržati s takvim pritiskom. S druge strane potrebno je vidjeti, Europska komisija odnosno iz medija sam zapravo vidio da su rekli da će fleksibilizirati korištenje EU fondova, što znači čini mi se negdje RH još negdje oko milijardu EUR-a je ostalo, vidjet ćemo kad će ta dinamika sredstava doći u hrvatski proračun. Znači, ovdje se vidi solidarnost Europske komisije odnosno EU prema RH. Znači mi nećemo robovati s time da li treba EUR-o 2015., nama EUR-o treba danas u kontekstu stabilizacije tečaja. Ne EUR-o kao valuta, nama treba i zbog toga pristup Europskom tečajnom mehanizmu sada, njihovim instrumentima da možemo doći na tržište euro obveznica. Kolega Šuker vjerojatno će vam pričati kakvu krizu je proživljavao 2008.-2009.g. kada se nije moglo izaći na tržište, nije se moglo izaći na tržište. Danas imamo vjerojatno ne bi mogli izaći na dolarsko tržište kakva je situacija u Americi danas da nama našem proračunu treba novac pitanje je ne možete uć u Ameriku. Znači, uopće je pitanje kako bi tamo mogli pristupiti. Ministar Marić je maksimalno napravio što je mogao što se tiče kunske likvidnosti, tu je vrlo kvalitetno odrađeno sa HNB-om, otpušten je jedan dio rezerve i ministar Marić je zapravo stabilizirao ovaj dio kunski koji treba za financiranje hladnog pogona države. Postavlja se pitanje šta sa eurskim dijelom jel mi znamo da i brojne kompanije imaju obveze u EUR-ima, znači nemamo, nemamo priljeva od deviza, brojne tvrtke imaju zadužene su u EUR-ima i sve ove obveze koje dalje imamo za EUR-ima nama će biti pritisak, a jedine izvore koje mi možemo dobiti ako nema turizma su EU fondovi i EU. I ako mi ne možemo pristupiti, a znate kad se otvori, Europska komisija je rekla negdje oko 2000 milijardi da će pustiti, vrlo slično paketu kao što je napravila SAD, 2000 milijardi EUR-a da će biti na tržištu. Međutim, ako se tamo nađu, a ovo što je kolega govorio, Talijani i Španjolci kojima sigurno će posaugati da ne kažem u trenutak te EUR-e. Ako RH ne može pristupiti putem mehanizama Europskog stabilizacijskog mehanizma ne može biti na tržištu i odnosno i ako može biti, može biti sa ograničenim iznosom i sa vrlo skupom iznosima kapitala, iskreno nama EUR-o za 2025.g. ne treba, nama treba sada, nama sada treba pomoć EU i to je politička odluka. To je čisto politička odluka. Gledat papire, vidjet kakav će bit proračun 2020., 2021., 2022., totalno nebitno, totalno nebitno, kolki će nam bit javni dug, deficit, to uopće više nisu kriteriji, to uopće više nisu kriteriji da ulazimo vezano za ovaj dio. Nama treba njihova vrlo jasna poruka RH kao što imaju Slovenci. Slovenci su isto po političkoj odluci ušli u Eurozonu. Kako su Grci ušli? Isto po političkoj odluci, nije tamo gledano u ovome dijelu. Znači, vrlo je jasna odluka Europske komisije prema RH da, sad ćemo vam pomoć, imat ćete pristup mehanizmima, likvidnosno ćete biti radi EUR-a jel nama najgore što se može dogoditi da klizne tečaj, ne znam na 7,7-7,8 i da se sav teret krize ponovo prevali na hrvatske građane koji imaju ponovo stotine milijardi kuna u EUR-ima kredite, da nam se ne daj Bože dogodi novi franak. I onda imamo ogroman problem. Znači, vrlo jasna politička poruka da ako ćete nam pomoći sa tim određenim sredstvima. Nije lako danas izaći na europsko financijsko tržište, pogotovo kada imate tako značajne zemlje kojima treba toliko EUR-a, kojima toliko EUR-a treba. Pitanje je u budućnosti šta će se dogoditi sa talijanskim bankama. Mi znamo da je u nas, u hrvatskom tržištu preko 50% aktive talijanskih banaka, a vidimo šta se događa u Italiji. Niko ne može predvidjeti jel u Italiji pad 10%, 15 ili 20. Niko ne može predvidjeti kakav će biti utjecaj na talijanske banke odnosno na njihov utjecaj na banke u RH. Znači, to su ozbiljna sredstva i zato je pohvalna bila odluka HNB-a da zabrani isplate dobiti talijanskih banaka, austrijskih, prema njihovim maticama jel one bi to napravile u roku sekunde. Sav kapital što imaju prebacili bi majkama jel trebaju određenu pomoć i to je pohvalno. Tu pohvaljujem Vladu i HNB što su tu žurno reagirali, ali zato su reagirali jel tako su zapravo i Europska centralna banka im je dala. Međutim, bitno je novčane tijekove EUR-a do kraja godine vidjeti i radi naše platne bilance. Naš kolega Bulj često spominje devizne doznake koje su nam također stabilizirale našu platnu bilancu. Danas čujemo da će preko 50 možda i više, 60 000 hrvatskih građana jednostavno dobiti otkaze u EU i vratiti se u RH. Znači, šta je s deviznim priljevom? Jel vi znate da su nam platnu bilancu držale izvoz usluga odnosno turizam preko 10 milijardi EUR-a i ono što je reko kolega Bulj, stalno spominje, doznake. To je jedan dio i sad imamo zabranu i nemamo izvoza roba. Mi jednostavno nemamo izvoza roba, ne možemo doći do EUR-a, nema izvoza usluga, nema izvoza roba, nema deviznih doznaka. Međunarodne pričuve se već troše. I zbog toga je solidarnost EU prema RH kao članici koja nije mogla koristiti instrumente kada smo bili u krizi 2008.-2009. Nismo mogli koristiti. Zbog toga smo bili u krizi 6.g., zbog toga smo zadnji izašli iz krize jel nismo mogli izaći na europsko tržište kapitala, na svjetsko tržište kapitala, dolarsko nismo mogli izaći i prikupiti sredstva da bi mogli financirati domaću, domaću potrošnju i domaću likvidnost i ovo je test EU, ovo je test RH od povjerenja hrvatskih građana prema EU. I ukoliko se politički takav dogovor postigne da RH može imati miran likvidnosni i devizni priljev, sve ono što zapravo su druge članice koristile, sve što su druge članice koristile, otvorit će se i povjerenje RH prema EUR-u. Sve dok toga nema, da tamo se šuti, da se razno razne odigravaju razne igre da hrvatska javnost ne zna jel nas zapravo prihvaćaju il nas ne prihvaćaju, odredit će zapravo stav hrvatske javnosti prema ulasku u EUR-o. Sada nam treba pomoć, sad nam treba likvidnost, sad nam treba smanjit pritisak na proračun, sad nam treba stabilizirat tečaj, sad trebajmo djelovat. Dvije, poslije ovih mjera apsolutno bespredmetno uopće da raspravljamo o konceptu EUR-a, a ja se nadam, toplo se nadam da će se bez obzira na spore reakcije Europske komisije prema Italije, na loše reakcije za razliku od Amerike prema gospodarstvu, jel danas je izašla informacija da Europski investicijski fond daje 8 milijardi EUR-a malim i srednjim poduzećima. Pitanje je da li hrvatska poduzeća mogu pristupit Europskom investicijskom fondu. Znači, 8 milijardi EUR-a za 100 000 malih i srednjih poduzeća. Iako nismo u EUR-u trebaju pokazati političku poruku da hrvatska mala i srednja poduzeća politički da možemo sudjelovati u takvim programima u Europskoj investicijskoj banci. Znači, EU ima snažne poluge, samo moraju pokazati da je RH ravnopravna i da će nam taj dio instrumenata osigurati [[Upadica: Vrijeme]] Zahvaljujem.
Fala i vama. g. Ivan Šuker govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, pa slušajući ove današnje rasprave čovjek si postavlja pitanje da li smo mi svjesni situacije u kojoj se nalazimo i da li smo mi država i narod koji se drži onoga šta je potpisao. Dakle, pred nama se nalaze 3 zakonska prijedloga koja su takva kakva jesu i mi ih vrlo teško možemo izmijeniti zbog ovog i zbog onog, naprosto prilagođavamo se onome gdje su i ostali. Međutim, kolegice i kolege ja ću nastaviti ovdje, zapravo nastaviti ću se na raspravu kolege Lalovca. Da li smo mi svjesni u narednom razdoblju od mjesec i po, dva, tri, koliko je potrebno Hrvatskoj sredstava za financiranje svega ovoga što smo mi svi u Hrvatskog saboru podržali. Dakle, sve, sve političke opcije. Da li smo mi svjesni toga koliko je to novaca ako ovo sve potraje do 6, 7 mjeseca? Da li smo mi svjesni da financijske mogućnosti Hrvatske i hrvatskih banaka su ograničeni, da mi u ovom trenutku naprosto ne smijemo zatvoriti niti jedan mogući izvor prihoda. Ili da li smo mi svjesni do koje, do kojeg dana ako ovo bude ovako možemo održati tečaj kune ovakav kakav je. Ne daj Bože da se dogodi scenarij ni približno onakav koji je bio sa švicarcima da se dogodi sa kunom. Koliko bi porastao drug hrvatskih građana, koliko bi trebalo više kuna za dugove i kredite hrvatskih poduzeća i na kraju krajeva koliko bi trebalo više kuna za hrvatsku državu da reprogramira i da se zaduži vani. To su činjenice. A sad kolegice i kolege, koliko će Hrvatskoj državi trebati novaca za financirati sve ove mjere i one mjere koje predlažu neki drugi klubovi, jer gledajte prihodovna strana državnog proračuna je devastirana, jer ovih 500 ili 600 tisuća građana RH kojima će, njihovim poslodavcima će Vlada pomoći sa isplatom 4.000 kuna i u najvećem dijelu oslobađanja plaćanja mirovinskog i zdravstvenog doprinosa su u nekim proteklim razdobljima u prosjeku uplaćivali u državni proračun negdje oko 3.500 kuna. Pa kad to pomnožite sa 600.000 vidjet ćete koliko će vam novaca faliti na prihodovnoj strani. Međutim, rashodovna strana onoga što je trebalo biti uplaćeno na prihodovnu stranu se nije smanjila, dapače što se tiče zdravstva ona se povećala. Premijer je i ministar i resorni ministar su nekoliko puta naglasili da isplata mirovina ne dolazi u nikakvo pitanje, to je nešto što će naprosto biti. A sad gledajte ono ih čega se isplaćuju mirovine će se itekako smanjiti. Dakle, vi morate naći alternativu za financiranje toga. Alternativa je jedino da se zadužite ili da povučete ako vam budu dostupna, a između ostaloga i sa donošenjem ova 3 zakona daj Bože da mi od 1.7. uđemo ERM II mehanizam i da nam s tog osnova budu dostupna određena sredstva iz Europske središnje banke. Dakle, to je nešto o čemu mi naprosto u ovom trenutku moramo razmišljati. Moramo razmišljati da svaku kunu, svaki EUR-o koji možemo dobiti da si ne zatvorimo vrata, da dođemo do njega. Jer s jedne strane ćemo zbog smanjenog prihoda deviza i s ovog i s onog i onog ovoga izvora doći u poziciju da nećemo imati dovoljno sredstava za braniti, zapravo sredstava s kojima smo branili ovoga tečaj. S druge strane, sve ove mjere, gledajte kolegice i kolege svaku mjeru koju predložite da ćete nekome nešto dati ili ćete nekom nešto otpisati država preuzima na sebe, jer vi ćete to isfinancirati. Vi ne možete reći da u ovom trenutku zdravstvu koje je tako i tako bilo u problemima nisu potrebna silna sredstva jer je, i dodatni angažman zdravstvenog osoblja i dodatni angažman materijalno tehničkih sredstava uz ovu svu nesreću zadesio i potres u Gradu Zagrebu koji je devastirao mnoge zdravstvene ustanove, dakle to su sav sredstva koja trebamo naprosto nabaviti. I budite sigurni da i Vlada i ministar financija i guverner itekako pažljivo u ovom trenutku rade i planiraju da se ne zatvorimo niti jedno tržište gdje bi mogli doći do novaca. Jer najveći problem će biti, najveće će zlo biti ako država ne bude mogla na vrijeme plaćati svoje obveze, ako država postane generator nelikvidnosti onda teško si ga nama. U nekim razdobljima ja neću govoriti prije, jer mnogi ih vole uspoređivati, naprosto to su dvije stvari koje se ne mogu i teško ih je usporediti, ali upravo na tragu onoga što se događalo prije, mi ovo sve u ovom trenutku što je pozitivno ne smijemo pretvoriti u negativu. Jer svi ste ovdje u raspravama spominjali da su ove mjere teške 75 milijardi. Tih 75 milijardi nema u državnom proračunu. Jedan dio ćemo dobiti iz socijalnog paketa EU, daj Bože da nam bude odobren pristup i određenim sredstvima za pomoć gospodarstvu od Europske centralne banke, a sve ostalo je zaduživanje. E sad gledajte, centralna banka je otpustila 3 postotna poena obvezne pričuve poslovnim bankama i na takav način su poslovne banke došle negdje po prilici do nekakvih 11 milijardi kuna sredstava, nisu one sva sredstva plasirali prema državi, oni su jedan dio tih sredstava ostavili i za financiranje gospodarstva i za vlastitu likvidnost. Dakle, i kad govorimo o tim domaćim bankama mi ih naprosto ne možemo zanemariti u ovom trenutku kao jedan vrlo bitan faktor u financiranju, financijskoj stabilnosti RH. Međutim, isto tako tim bankama treba poslati jasnu poruku da oni itekako moraju u ovom trenutku voditi brigu i o hrvatskim građanima i o hrvatskim gospodarstvenicima koji su se našli u problemu, koji naprosto u ovom trenutku ne rade i ne mogu plaćati svoje kredite. Sad se postavlja pitanje, ako netko ne radi i ako netko ne privređuje od kud će uprihodovati one kamate koje bi trebao na naknadno platiti? E sad dolazimo do onoga što ja već mjesec, mjesec i pol dana iz ove govornice govorim i u pojedinačnoj raspravi u ime Kluba HDZ-a, a to je odgovornost. Odgovornost svih koji se nalaze u ovom procesu. I kad govorim o ova tri zakona donesli ih mi ili ne donesli ništa se tu promijenit neće, ali oće se promijenit u percepciji onih od kojih očekujemo pomoć od Hrvatske, da Hrvatska nije izvršila određene obveze, ako su one preduvjet da mi uđemo u ERM II mehanizam tamo 1.7., onda mi sa ERM II mehanizmom sebi otvaramo niz izvora sredstava o kojima sad nažalost u ovom trenutku ne možemo razmišljati jer nismo u euro zoni. I na takav način, ako razmišljamo i ako promišljamo onda ćemo se okanit praznih priča i onda će ovdje lamentirati ja bi ovako, ja bi onako. Međutim, ministar financija, predstojnik Vlade i resorni ministri ujutro kad dođu na posao znaju da moraju ovdje isplatiti ovolko, da moraju ovdje onoliko, da moraju isplatiti tamo toliko, a da prihoda u državnom proračunu nema jer mi ćemo tek nakon 15., 20.4. osjetiti što je ova korona, ali gospodarska donijela Hrvatskoj prije svega na proračunu će se to vidjeti, ali vi za sada niste primijetili da ijedna ciljana skupina koja prima sredstva iz proračuna, da li su to umirovljenici, da li je to hrvatskog zdravstvo, da li su to socijalne pomoći, pa i pomoći gospodarstvu osjetio da se nešto događa. Zašto? Zato što je Vlada iskoristila u prvoj ruki ove financijske, u prvom naletu ove financijske instrumente koje ima, međutim postavlja se pitanje kad za mjesec dana svi navale na to financijsko tržište u Europi, koliko će ono biti otvoreno Hrvatskoj i pod kojim uvjetima će se Hrvatska moći zaduživati. Pitanje da li ćemo moći doći do američkog tržišta i da li ćemo se tamo moći zadužiti. Dakle, kolegice i kolege i s tim ću zaključiti raspravu u ime Kluba HDZ-a, dakle mislim da nam je primarno u ovom trenutku da uz ove mjere koje smo jednoglasno podržali i to je dobra poruka svima, ali i poruka određenim financijskim institucijama da osiguramo izvor financiranja za sve ono što nas čeka nekoliko mjeseci. I nećemo se probuditi jedno jutro i naprosto korona krize neće biti, naprosto moramo osigurati ono vrijeme kad se život koliko toliko normalizira da hrvatsko gospodarstvo može startati sa dobrim predispozicijama financijskim jer vi ako nemate izvor financija onda ovoga ne možete dobro ni startati. I na kraju podnio sam jedan nomotehnički amandman, ja se iskreno nadam da će ga predlagatelj ovoga zakona prihvatiti i Klub HDZ-a zbog ovoga [[Upadica: Vrijeme.]] svega što sam rekao podržava ova 3 zakonska prijedloga.
Hvala, hvala lijepa gospodin Šuker. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. Gospodin Miro Bulj, ima ga, izvolite.
Hvala. Evo vidimo sada da su se otvorile vrlo konstruktivne rasprave, u biti realnost korona virusa ne samo po pitanju zdravstvenih problema koje imamo u RH i svih naših kapaciteta i resursa koji će, koji su sad u ovome trenutku uloženi u borbu, ulažu u borbu protiv tog zdravstvenog problema, otvorila su se ključna pitanja u biti koliki su to paketi sredstava, iznosi sredstava u ovome kratkome roku. Govorim o paketima 75 milijardi. Međutim činjenica je da u ovome trenutku kao nikada dosada svi šta su se pozivali ja sam bio kritičan i euroskeptik prema EU jer znam da jači uvijek tlači, da smo mi njima bitni za tržište, ali nikad kao sad Europske institucije, njihove banke, njihovi izvori financiranja, a mi predsjedamo EU u ovome trenutku, mi imamo čak i povjerenicu unutar ovaj EU, Europske komisije, prema tome mi kao oni koji predsjedamo očekujemo da se Hrvatskoj kao maloj državi, kao državi koja ima, znači koja ima potencijal za razvoj, a koja je u ovome trenutku će biti strašno, jel vidimo sad da ovaj korona virus je rekao kakvo nam je stanje u poljoprivredi, kakvo nam je stanje u gospodarstvu, u kojim smo problemima, kakvo je stanje na tržištu jel, da u ovome nikad nije bio veći trenutak to je i kolega Lalovac rekao, nikad veći trenutak za solidarnost EU. Ako EU i njena tijela u ovome trenutku budu se ponašali kao što se ponaša u ovome trenutku prema Italiji, a i kada bude …/nerazumljivo/… novac EU to će zasigurno dopasti puno veće, a mi ćemo, ja se nadam da nećemo ostati na zapečku, nama triba sad pomoć i sad nam triba novac, a ne tribaju nam ovi zakoni koji podvaljuje u ovom koji su podvaljeni u biti u ovome trenutku kad mi ne znamo što će biti s EU. Ja bi samo još jednom rekao da restrikcije tj. udari ne smidu biti na plaće koji podnose najveću ovu krizu u ovome trenutku, kolega Šuker je napravio usporednicu 2009. Kriza, 2008., '09., sve što je proizašlo iz nje, ali je to je i kolega Lalovac rekao, ali u ovome trenutku vrlo bitno je reći da ne smidu podnijeti krizu oni koji daju najviše u ovome trenutku od policajaca, njima treba dignuti plaću, vojnika, poglavito zdravstvenih djelatnika, rekli smo danas čistačice imaju puno manju plaću u domovima zdravlja, u bolnicama, puno manje koje sada također rizično rade i bore se na prvoj crti obrane, njima triba dignuti sad plaće. Ne možemo sad tim ljudima na njima štetu, ali triba krenuti od sebe, znači Vlada od sebe, a to je da vidimo napokon da naš ustroj nije funkcionalan. Ja nikada neću shvatiti zašto nama triba ovoliki broj županija. Nemojte shvatiti da ja mrzim županije, ne, ja dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije koja je najveća, ali logika županija mi nije jasna i kome taj nivo vlasti uopće više triba. Županije hitno ukinuti i kolega Šuker bi me mogao, evo i tajnik čisto da shvati, ako ukinemo županije, decentralizirani novac koji odlazi za zdravstvo, više ga ostaje u tome protočnom bojleru ima kamenca, decentraliziranih sredstava za zdravstvo ostaje u županija tko zna gdje, domovi zdravlja i zdravstvene usluge su u katastrofalnoj situaciji, katastrofalnoj poglavito u ruralnim područjima i ukidanjem županija imamo ogromne iznose novca koje možemo ulagati tamo gdje treba. Hrvatska nije tolika država da ima 20 i nešto županija. Ja znam da je ona bitna da kao glasačka mašinerija, kao infrastruktura, ali toliki novac trpat u županije kod 155 lokalnih samouprava, jedinica lokalne samouprave. Znači, mi moramo prije svega kao narod koji ima toliku površinu, kao narod koji je iseljen, maloprije je spomenu kolega Lalovac bitnu stvar ono što sam uvijek govorio, od doznaka ćemo imati sad manje uplata jer naši ljudi koji su vani neće imati prihode jer su dobili otkaz će se vraćati a neki su izgubili posao. Znači, turizam je u tko zna što će biti. Mi moramo jednostavno, mali smo narod, ne triba nam toliko županija, ukinimo županije to je već prvi potez gdje ćemo imati određena sredstva. Hvala lijepo.
Gospođa Grozdana Perić će sada imati svoju raspravu, izvolite.
Evo poštovane kolege, kolegice, već puno toga je rečeno ja bi samo uz ova 3 zakona napomenula da kad se krenulo kad je prvo čitanje bilo tada nije bilo niti blizu naznaka korona virusa, niti takvih mogućnosti, dakle tada je već RH koja je u samim pregovorima sa EU potpisala sporazum to je bilo nešto što je bilo u određenom vremenu uvjet da se pokrenu svi ovi mehanizmi. Prema tome, ovo je drugo čitanje dakle ne treba to vezivati sada sve treba, život treba stati nego dapače sve ono što si preuzeo kao ozbiljna država, ozbiljna Vlada, moraš i napraviti i u tom smjeru zaista regulativu uskladiti maksimalno prema onome što si i potpisao. Ja bi još jedanput ponovila da sve ovo što se u međuvremenu događa da je itekako se tiče svih nas. Ako se sjetite samo proračuna za 2020. onda ćete vidjeti da je recimo prihod od PDV-a tad planiran 55 milijardi kuna nešto više od 55 milijardi, da je oko 9,3 milijarde prihoda od poreza na dobit itd., i sve to sada iz ove perspektive kada gledamo itekako smo svjesni, a itekako je svjestan i potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade, što to znači i koliko će se manje prihoda ostvariti samo tim osnovama, gdje su tu carine, gdje su doprinosi i sve ostalo. Prema tome, itekako je važno na koji način namaknuti upravo taj nedostajući dio odnosno ono što već sada možemo očekivati za neostvarene prihode, a u isto vrijeme imamo jako puno problema i zahtjeva i mnoge se stranke nabacuju sa razno raznim mogućnostima i zahtjevima da se pomogne na svim razinama. I dapače i sama Vlada u svim ovim mjerama koje je u prvom krugu, pa u drugom ponudila kao rješenja itekako pažljivo mora razmišljati na koji način sve ono što je krenulo dobro u ove posljednje 3 godine, 3,5 godine da pokuša zadržati odnosno treba živjeti i sada, ali isto tako treba živjeti i nakon korona epidemije odnosno pandemije, a isto tako nitko nije mogao predvidjeti da će se uz to pojaviti i problem potresa što je nešto što na što apsolutno isto tako nismo mogli utjecati. Dakle, puno faktora koji su sada iz ove perspektive puno teže bilo, puno teže je sada rješavati sve ono u odnosu na planiranje koje si radio u prošloj godini kada tih parametara nije bilo. Prema tome, ovo, ova 3 zakona zapravo govore o ozbiljnosti Hrvatske koja želi ispuniti sve ono što je u svojim pregovorima ispregovarala na kraju krajeva. Isto tako želi ući u europsku odnosno monetarnu i bankarsku uniju i na kraju krajeva doći, ovo što su kolege prije mene govorili i do onih sredstava puno lakše u toj solidarnoj uniji koja će na taj način otvoriti i Hrvatskoj mogućnosti da sve ovo što ns je zadesilo ne kao jedinu državu, ali kao jednu od država, da puno lakše prebrodimo. Dakle, ovo nikako se ne smije vezivati sa slabošću Hrvatske koja u ovom momentu nešto se odriče nekih svojih prava, nego dapače svojom snagom i ozbiljnošću da zaista ispunjava svoje obveze.
Hvala. Gospodin Bulj ima repliku.
Pa kolegice vi ste u jednom trenutku rekli da se oporba i zastupnici razbacuju određenim mjerama, a ja mislim da je oporba konstruktivna, da je oporba prihvatila i ne slagajući se prvi paket mjera da su slabe tj. nismo ih podržali, mi smo ih znači glasali, amandmani nisu prihvaćeni, naknadno je Vlada donijela svoje mjere koje su istovjetne s onim što smo mi predlagali, tako da ne bih rekao da u ovome slučaju oporba bila u biti ona koja se razbacivala. Uloga je svih nas da predlažemo i tražimo najbolje alata i tako otvara se rasprava. Međutim, činjenica je kad vi govorite o EU, o monetarnoj politici EU, o našem euro zona ulasku, o našim obavezama iz ugovora o pred pristupanju EU, prije svega nama triba pomoć EU sad solidarna pomoć, ne sutra, tko zna šta će biti sutra, sad i odmah, financijska pomoć. Ako su oni solidarni, ako su korektni nek se ne zatvaraju samo u svoje granice velki i svoj, taj novac troše za se, za svoje potrebe, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a imaju ga, nama su potrebni novci i pomoć sad.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Vlada je itekako dobro odvagnula sve ono što su bile sugestije oporbe i dapače mislim da je vrlo kvalitetno i primijenjeno i da su napravili jako puno, a ja držim da je ova Vlada itekako ima ugleda i da će sa svim onim što je naš predsjednik radio do sada, da ćemo sigurno i da će se sigurno naći načina kako ta solidarnost će biti zapravo na djelu i nećemo biti ostavljeni na cjedilu.
Gospodin Šuker, druga replika.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, spomenuli ste u jednom svom dijelu rasprave i lokalnu samoupravu, dakle u Zakonu o izmjeni Zakona o izvršavanju državnog proračuna, država se obvezala da će jedinicama lokalne samouprave na ime nedospjelih prihoda od poreza na dohodak i povrata poreza na dohodak dati beskamatnu pozajmicu da može to premostiti. Dakle, država je preuzela kao netko tko u ovom trenutku ima dobru, da tako kažem kreditnu sposobnost, može se zadužiti praktički po vrlo niskom kamatnoj stopi da pomogne svima. I ono što mi kao zastupnici naprosto moramo poslati poruku da ne smijemo zatvoriti put, pipu, srušit most ili bilo šta prema bilo kojem izvoru financiranja od EU do poslovnih banaka, da možemo doći do tih sredstava jer jedino na takav način ćemo sačuvati i zdravlje, a isto tako i sačuvati gospodarstvo.
Hvala, vrijeme. Odgovor, gospođa Perić.
Hvala. Kolega Šuker, da ne smije zaboraviti da svime ovim što se događa, dakle neisplatom plaća odnosno ne onolikih plaća koje se isplaćuju kada je, kada gospodarstvo normalno radi, da se smanjuju izravno i prihodi jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave, a morate znati da je iz poreza na dohodak su u pravilu gradovi odnosno općine imaju najmanje 40% prihoda od poreza na dohodak, neke više, neke manje. Dakle, sada sa ovim mjerama gdje se spašava svaki čovjek, svako radno mjesto, ali se ne može nadomjestiti u tolikom iznosu koliko je netko ostvarivao, umjesto 4.000 ostvarivao je 7.000 ili više. Dakle, i to je jako važno da onda i te jedinice lokalne samouprave da funkcioniraju jer to je zapravo ono [[Upadica: Vrijeme.]] što treba svakom od nas.
Hvala lijepa. Sad je na redu gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. I na kraju gospodin državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić imat će završnu riječ u ime predlagatelja.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući. S obzirom na vrijeme koje već imamo i vaš cjelodnevni rad, želim vam zahvaliti na sudjelovanju u raspravi i svima onima koji su sudjelovali, a ovdje nisu nazočni i ujedno ako dopušta ovaj, ovo vrijeme da prihvatim u ime Vlade i amandman zastupnika Ivana Šukera koji je nomotehničke naravi u odnosu na članka 3. Zakona o HNB-u oznake P.Z. 829/3. Hvala lijepo još jedanput svima.
Hvala i vama, hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Želim vam ugodan ostatak večeri i vidimo se sutra ujutro u 9 i 30, oprostite svekolika publiko, sutra ujutro u 9 i 30 u Hotelu Westin će biti rasprava o amandmanima, stvarno o amandmanima ovaj put, da i onda će biti glasovanje. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, drugo čitanje, P.Z. broj 843. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, 120 za, 4 suzdržana i 6 protiv.