Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Raspravit ćemo - Konačni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova u Europski Parlament iz Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 629 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakon primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar uprave, Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko. Ovim malim izmjenama zakona želimo napraviti tri stvari. Prvo je da se definira način koji se tiče imuniteta zastupnika u Europskom parlamentu, a drugi je da se određenom racionalizacijom broja članova izbornih tijela malo i smanji trošak izbora, konkretno da se pokuša u okviru već važeće odredbe o mogućnosti spajanja više općina i gradova na jedno biračko mjesto, da se, na jedno izborno povjerenstvo da se pokuša malo smanjiti trošak izbora i drugo je da se smanjenjem broja članova biračkih odbora, obzirom na stav Državnog izbornog povjerenstva da su prošli izbori pokazali, a moguće i s manjim brojem članova biračkih odbora, obzirom da se radi samo o jednoj listi, provesti izbore, da i to pokušamo dakle napraviti. Prijedlog je da idemo po hitnom postupku obzirom na skorije izbore za Europski parlament. Podsjećam također na dobru praksu Venecijanske komisije da bi se izmjene trebale od izmjena drugih odredbi, ne bi trebalo biti u roku od godine dana prije izbora, tako da ne mijenjamo ono što se tiče samog izbornog sustava koji se na prošlim izborima pokazao kao više-manje korektan. Građani su glasali i za liste i za kandidate na listama. O eventualnim, o amandmanima koje smo primili koji će biti izneseni u raspravi, nakon rasprave ćemo se očitovati do glasanja. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Hrvatskih laburista govorit će poštovani Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ministre. Ja se ispričavam, ovo posljednje o amandmanima nije bilo razgovijetno. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo posljednje o amandmanima nisam mogao naprosto čuti jer ste izgovorili dosta potiho pa ću obrazložiti naša dva amandmana koje je podnio klub Hrvatskih laburista jer smatram da oni mogu bitno utjecati na popravak ovog zakona. Dakle doista se radi o sitnim intervencijama u zakon. Glavno obrazloženje intervencija oko izbornih povjerenstva i biračkih odbora je namjera da se troškovi provođenja i izbora smanje za nekih 13 milijuna kuna. Vlada je predložila odredbu po kojem bi općinska odnosno gradska izborna povjerenstva bila formirana za najmanje 10 biračkih mjesta. Ako sam dobro pogledao za provođenje ovih izbora u Hrvatskoj imamo 577 izbornih povjerenstava. Jednu situaciju koja je posljedica teritorijalnog ustroja da neka izborna povjerenstva nadziru rad dvaju biračkih odbora jer su dva biračka mjesta u općini ili u gradu, dok ovo Izborno povjerenstvo u gradu Zagrebu ima 604 biračka mjesta, odnosno 604 biračka odbora. A sva izborna povjerenstva imaju 3 člana i 3 zamjenika, dakle 6 ravnopravnih članova što se tiče rada i odlučivanja. Smatramo da ova brojka od najmanje 10 biračkih odbora bi trebala biti povećana na 20 s izuzetkom biračkih mjesta na otocima gdje doista postoji opravdanje da ta brojka bude i manja zbog komunikacije povezanosti i fizičke dostupnosti biračkim odborima izbornom povjerenstvu. Iako je i do sada zakon predviđao mogućnost da Državno izborno povjerenstvo ne mora imenovati izborna povjerenstva za svaku općinu i za svaki grad, to se u praksi nikad nije dogodilo. Državno izborno povjerenstvo imenovalo je za svaku općinu bez obzira na broj biračkih mjesta izborno povjerenstvo kao i za svaki grad. U obrazloženju prijedloga zakona kad su izborna povjerenstva u pitanju, Vlada nije dala detaljne argumente uštede kao što je to napravljeno kod biračkih odbora i došlo se do izračuna 13 milijuna i 200 tisuća kuna, ako se ne varam. Mislim da bi ovakvim prihvaćanjem našeg amandmana bile učinjene isto značajne uštede u državnom proračunu u provođenju ovih izbora. Kada su pak u pitanju birački odbori po sadašnjem zakonu oni imaju pet članova računajući predsjednika i zamjenika i pet zamjenika, dakle radi se o deset ljudi za svako biračko mjesto. Ovaj zakon predviđa da se s deset njihov broj smanji na šest. Mi smatramo da ne treba na ovim izborima intervenirati u broj i sastav biračkih odbora i to iz nekoliko razloga. Ne tako davno izborne procese u Hrvatskoj promatrale su izaslanstva OESS-a, nevladinih udruga prvenstveno GONG-a. policijske stranke su imale veliki broj svojih promatrača posebno na izbornim mjestima, na biračkim mjestima jer nam je svima valjda svjesno jasno da mogućnost manipulacija i utjecaja na rezultate izbora je prvenstveno ali ne samo, ali prvenstveno na biračkom mjestu. Kako je razvoj demokracije i političke kulture ali i zakonodavna rješenja napredovao tako su prestajale potrebe da pravovaljanost izbornih procesa nadzire i OESS pa i nevladine udruge su sve manje prisutne na biračkim mjestima, a rješenjem da u biračkom odboru su ravnopravno ili ravnomjerno zastupljene parlamentarne stranke s istim brojem vladajućih ili oporbenih, a to pravilo se primjenjuje i na nivou lokalne i regionalne samouprave kada su u pitanju lokalni i regionalni izbori, došlo se do norme i strukture biračkih odbora na koje nitko ozbiljne nije imao primjedbe i time pružio solidno jamstvo i mogućnost nadziranja pravovaljanost izbornih postupaka na samom biračkom mjestu. I nakon ovakvog modela kada smo ga uveli, ne samo za europske izbore nego i parlamentarne, lokalne, regionalne i predsjedničke broj prigovora nezadovoljstva i sumnji na pravovaljanost procesa je radikalno pao. Ako imamo pozitivna iskustva, ako je takvo rješenje do sada pružalo solidno jamstvo i odagnalo veliki broj sporova, tužbi, žalbi, pritužbi nije dobro mijenjati i uvoditi ponovno točku mogućih sumnji. Iako i sada ima prigovora na ta da na biračkim mjestima moguće je vršiti manipulacije s rezultatima izbora, prvenstveno poništavanjem glasačkih listića konkurentskih listi ili kandidata koje majstori koji su za to školovani izuzetno dobro mogao odraditi na samom biračkom mjestu posebice u trenutku zatvaranja biračkog mjesta i pristupanju procesu brojenja glasova sa strukturom biračkih odbora od 10 članova i ravnomjernu zastupljenost oporbe i vladajućih na biračkim mjestima, ta sumnja, ta mogućnost tih manipulacija svedena je na minimum. I zbog toga je naš drugi amandman da se odredba članka 36.stvaka 2.iz postojećeg zakona ne mijenja i ne dira. To su argumenti naših dvaju amandmana biti su iznijeti i na matičnom odboru kada se o tome raspravljalo i mislim da bi prihvaćanjem ovih amandmana od strane Vlade bio napravljen kompromis u rješenju popravka i u cilju uštede ali i davanja solidnog jamstva da nećemo izazvati nove sumnje u rezultate izbora na biračkim mjestima.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Peđa Grbin.
Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Pred nama se doista nalazi jedna mala ali u određenim segmentima izmjena Zakona o izboru članova u Europski parlament iz RH koja će po mišljenju nas iz Kluba zastupnika SDP-a dodano unaprijediti funkcionalnost samog zakona, a donijeti će i značajne uštede državnom proračunu RH. Prva predviđena promjena ovim zakonom odnosi se na postupak odnosno za podnošenje zahtjeva za ukidanje imuniteta članovima Europskog parlamenta. Iako je sadržaj tog imuniteta kao i postupak ukidanja imuniteta u samom Europskom parlamentu uređen pravilima koja su identična za sve države članice EU, postupak podnošenja zahtjeva za ukidanje imuniteta prepušten je nacionalnim zakonodavstvima da ga urede za svaku državu onako kako ta država smatra potrebnim. U konkretnom slučaju poslovnikom o radu Europskog parlamenta predviđeno je da je svaka država dužna odrediti nacionalno tijelo koje će Europskom parlamentu smjeti upućivati takve zahtjeve. U različitim državama članicama ovaj je problem riješen na različite načine. Neke države članice nisu odredile to tijelo te primjenjuju svoje poslovnike odnosno svoja pravila za ukidanje imuniteta za zastupnike u nacionalnim parlamentima, neke su države članice odredile primjerice ministra pravosuđa ili nacionalni parlament kao ovlaštena tijela za podnošenje zahtjeva dok se Hrvatska priklonila onim državama članicama koje su za podnositelja zahtjeva odredile nacionalne sudove odnosno državna odvjetništva. Smatramo da će se na ovakav način postići kvalitetan učinak odnosno osigurat ćemo da se u postupku ukidanja imuniteta i podnošenja tog zahtjeva za članove Europskog parlamenta izbjegne, maksimalno izbjegne petljanje politike i da se cijeli postupak prepusti neovisnim tijelima osim naravno onog konačnog gdje Europski parlament mora sam odlučiti o ukidanju imuniteta za svoje članove. Određene razlike u odnosu na ukidanje imuniteta za zastupnike u Hrvatskom saboru postoje iz razloga što je u Hrvatskom saboru moguće da zahtjev za ukidanje imuniteta podnosi privatni tužitelj odnosno oštećenik kao tužitelj. Takva odredba nije moguća u odnosu na ukidanje imuniteta za članove Europskog parlamenta iz razloga što je Poslovnikom predviđeno da to mora biti nacionalno tijelo. S obzirom da se ovdje radi kod oštećenika i privatnog tužitelja o privatnim osobama a ne nacionalnom tijelu bilo je usvojeno mišljenje da će se oni obratiti sudu pred kojim se vodi postupak i onda će taj sud uputiti Europskom parlamentu zahtjev za ukidanje imuniteta. Druga odredba, odnosno drug dvije odredbe ali možemo ih smatrati cjelinom koje su uređene ovim zakonom su odredbe koje se odnose na uštede i na poboljšanje funkcioniranja tijela koje provode izbore. Doista a o tome je i uvaženi kolega Lesar govorio, doista je, pa možemo čak reći i neprimjereno da na europskim izborima gdje za razliku od lokalnih izbora biračka izborna povjerenstva ne moraju zaprimati liste, ne moraju voditi računa o kandidatima nego defacto predstavljaju samo jednog posrednika između biračkog odbora i županijskog odnosno državnog izbornog povjerenstva. Doista je neprimjereno da imate situaciju da dva susjedna biračka povjerenstva kao što je kod nas u Istri imaju jedno 46 biračkih mjesta i biračkih odbora koje nadziru i vode a prvo sljedeće ih ima dva. Naknada za rad za oba ta izborna povjerenstva je ista. S obzirom da je zakonom bilo prepušteno Državnom izbornom povjerenstvu da iskoristi mogućnost koja je dana i da objedini i smanji broj tih izbornih povjerenstava a da Državno izborno povjerenstvo to nije upotrijebio mislim da je obveza Hrvatskog sabora da u tom slučaju na neki način da nalog Državnom izbornom povjerenstvu kako će raditi a naravno posljedično da se ostvare uštede i u Državnom proračunu Republike Hrvatske. Ista je takva situacija i sa smanjenjem broja članova biračkih odbora gdje smatramo da će se ovom promjenom kao i kod izbornih povjerenstava i dalje osigurati legitimnost i zakonitost i funkcionalnost rada izbornih tijela a da se pri tome osigura i značajna ušteda u državnom proračunu. Međutim, s obzirom na amandmane koje su kolege iz Hrvatskih laburista podnijeli a koji svakako u određenom dijelu imaju smisla i na želju da se ovaj zakon usvoji sa najvećim mogućim konsenzusom evo ja ću i ovim putem u ime Kluba zastupnika SDP-a zamoliti ministra da te amandmane još jednom razmotri. I u svakom slučaju ovaj zakon treba podržati. Hvala vam lijepa.
Imamo repliku. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Grbin, slažem se s vama s konstatacijom koju ste rekli da će usprkos smanjenja članova izbornih odbora se sačuvati i osigurati legitimnost. Međutim, koristim ovu priliku da kažem da bi bilo vrlo važno i od ministra i od nas saborskih zastupnika da govorimo kada govorimo svaki puta o EU izborima, o važnosti izlaska na europske izbore. Da je to važno, poglavito, zato je važno tko nas zastupa da se ne bi dogodilo ono u Europskom parlamentu što se dogodilo neki dan kada je 298 zastupnika u EU parlamentu odbilo zajamčiti muškarcima i ženama istu plaću za isti posao. Jedan skandal koji se dogodio, koji je gurnuo žene u zapećak i treba naglasiti da su euro pučani odbili da žene budu ravnopravne sa muškarcima.
Odgovor na repliku Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vukšiću što je istaknuo ovaj primjer jer je notorna činjenica da su i članovi Europskog parlamenta iz redova SDP-a i iz redova Hrvatskih laburista podržale ovaj, čak ne zakon, ovo jedno izvješće koje je ukazivalo na neravnopravnost koja postoji. Ali ono što je još tužnije od toga da je 5 članova Europskog parlamenta iz jedne druge hrvatske stranke koji su prošlu subotu uredno dijelili ruže, koji su prošlu subotu zagovarali ravnopravnost među spolovima moglo svojim glasovima promijeniti odluku Europsko parlamenta. Bilo je potrebno da 5 članova Europskog parlamenta glasuje drugačije nego što su glasovali i ovo pa reći ćemo tako povijesno izvješće bilo bi usvojeno. Međutim, zastupnici iz te jedne hrvatske stranke nisu imali hrabrosti uzeti pa na neki način i sudbinu Europe u svoje ruke i podržati to izvješće. Ali evo, tako je, u subotu dijelimo ruže a onda kada u utorak treba nešto konkretno poduzeti onda nas nema. Hvala.
Za klub Nezavisnih zastupnika prijavili su se kolege Grubišić i Kajin. Koji će govoriti? … [[Upadica se ne čuje.]] Grubišić i Kajin. Evo govoriti će kolega Kajin.
Potpredsjedniče, gospodo zastupnici, ministre. Da, doista samo dvije, tri rečenice, bez namjere da duljim. Dobro, ajde ovaj zakonski prijedlog je manje-više u redu. Manji troškovi znače neku uštedu, to je negdje oko 13 milijuna kuna. Hrvatska je ovdje vidimo jedna izborna jedinica, bira se 11 zastupnika. Međutim, netko je spominjao da, gospodin Lesar malo prije, promatrač. Ono što bi trebalo zabraniti ne znam na koji način, da promatrači nazivaju ljude i osnovna funkcija promatrača je dizati birače, a ne nadgledati izbore što bi trebala biti njihova izvorna funkcija. Znači ako je netko kršitelj izborne procedure onda tvrdim da su to promatrači i to je otprilike pravilo koje funkcionira manje-više diljem Republike Hrvatske. Ono što bi isto tako trebalo učiniti, doduše to reguliraju drugi zakoni, sprovesti jednu veću kontrolu trošenja izbornog novca. Fimi media je ovdje bila jedna, male Fimi medie su puno suptilnije od ove velike. Zašto, jer kod ove velike se radilo bahato, naivno, bila je prva u nizu, da, a ove male koje slijede su daleko bezobzirnije i bešćutnije. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, gospodine predsjedniče.
Pa dajte se držite teme.
Šta ste nervozni? … [[Upadica se ne razumije.]] O šumama ćemo kasnije razgovarati. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] I o golfovima, ne o šumama i gorama nego o šumama i golfovima, ali o tome malo kasnije.
Kolega Kajin, ajmo na temu.
I drugo, da, maloprije je govorio, doista nema potrebe govoriti ništa u ovom zakonu o ukidanju imuniteta. Dobro, želim vjerovati da nitko tko je "nešto zgriješio" neće iz Hrvatske samo tako pobjeći bez odgovornosti. Da, vidimo da će jednostavno tu inicijativu pokretati hrvatski sudovi, nije baš identično kao što je u slučaju nas zastupnika ili ministara, ali želim vjerovati da će Europska unija ili taj njihov parlament biti na podjednak način benevolentan kao i Sabor kada je riječ o ukidanju imuniteta. A o tome kad govorimo tko će koga, gdje, na kojim listama zastupati, o tome nekom drugom prilikom.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Iako je ovo kratko izlaganje gospodina Kajina… … /Buka u dvorani./… Pa ja sam repliku digao.
Javili ste se prvo za repliku, ajde izvolite.
Ljudi moji šta je ovo jutros. Dakle gospodin Kajin je izrekao jednu rečenicu da promatrači dižu birače. Ne znam kako ih dižu, ali to što je negativno prilikom izbora bilo kojih, za Europski parlament, za Hrvatski sabor ili na lokalnim, da promatrači dižu birače i da je to nešto što je negativno na biračkim mjestima. To nije točno. Sami ponekad i članovi biračkog odbora dakle imaju svoje mobitele i dojave i broje birače i javljaju svojim strankama tko da iziđe. Promatrači to ne rade, promatrači zaista isključivo promatraju sami tijek izbora pa su dužni i kod zatvaranja birališta ostati kod brojenja glasova. Prema tome, to je jedna uloga, jedna funkcija koja je zapravo preuzeta i od GONG-a i od nekih drugih udruga, organizacija nevladinih u svezi regularnosti izbora. Ja ne bih tako oštro kao vi gospodine Kajin nastupao prema promatračima na izborima. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Damir Kajin, izvolite.
Pa svi smo ovdje dugo u politici, znamo kako to zapravo u Hrvatskoj funkcionira. Kada bi to funkcioniralo kod nas kao što funkcionira u Francuskoj, Austriji, Njemačkoj ili Lihtenštajnu onda bi to bila druga pjesma, ali promatračima je ovdje u ovoj zemlji jedina zadaća da dižu birače. Točno po spiskovima zna se tko je izašao, nazivaju se u onim stankama ili pauzama, dižu se ljudi i normalno na taj način netko će reći da politička grupacija koja je prisutnija može učinkovitije djelovati na dovlačenje svoga članstva na birališta, ali će netko drugi primijetiti da to nije ništa drugo nego jedna manipulacija koja traje prilikom održavanja svih izbornih ciklusa u Republici Hrvatskoj.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ne samo da se dojavljuju članstvu putem promatrača pa i samih članova biračkih odbora jer vidimo i sami da je prema sastavu biračkih odbora to zapravo i stranačko tijelo, uz predsjednika koji navodno nije član niti jedne stranke. Tako barem piše u zakonu. No to što oni dojavljuju i to dvaput dnevno dakle o tijeku i dinamici odvijanja izbora pa o onima koji nisu izišli pa se nazivaju telefon itd., to je stvar tehnike koja se prakticira u Hrvatskoj već 22, 23 godine. Ono što mene posebno smeta, iako još nisam krenuo na pravu temu, je to što su kod nas još uvijek dakle kutije koje se koriste na biračkim mjestima, kartonske, papirnate i što nemaju zidove, stijenke prozirne kao u drugim državama, pa čak i u onima koji su po nekim kriterijima ili standarda i ispod Republike Hrvatske, nisu ni članice Europske unije. Afričke države imaju nekakve plastificirane, prozirne kutije pa kada se ubacuje listić onda se vidi je li to samo jedan listić ili više listića itd. Kod nas još uvijek imamo da ne kažem austrougarski jedan sustav koji još uvijek preferira gotovo na svim biračkim mjestima kartonske kutije koje sklapaju navodno ujutro u 6 sati pred članovima biračkog odbora, tko dođe, tko ne dođe i kaže se da nema ništa, a onda se pošalju članovi biračkog odbora da potpišu onu izjavu da su bili članovi za 300 kuna, oni svi tamo polete, a predsjednik ostane sam na biračkom mjestu i onda on radi to što voli, što želi i za koga navija. Ali evo danas je kod nas na klupama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske. Dakle sukladno sa rokovima koji su potrebni, dakle do godinu dana od sprovođenja samih izbora kako reče gospodin Bauk itd., da se donese ovaj zakon koji je zapravo jedan tehnički kojim se pokušava smanjiti cijena izbora za Europski parlament za nekih 13 milijuna i 200 000 kuna. Kada se govori o izborima za Europski parlament onda moramo znati da je lani kada su provođeni prvi izbori za 12 članova Europskog parlamenta bilo prijedloga poglavito od strane HDSSB-a da se ti izbori zbog, dakle pristupa biralištima većeg broja ljudi negoli što je to bilo, a bilo je samo, izlaznost je bila 20%. 20 ili 21% je bila izlaznost za izbore članova Europskog parlamenta lani. I onda koja je to slika samih izbora i rezultata tih izbora kada je samo petina biračkog tijela izišla na izbore. Je li to realna i objektivna slika? Nije. To je petina biračkog tijela je izišla na izbore. Predlagali smo da se ti izbori i vrlo žestoko pledirali odvijaju isti dan kada su i izbori za lokalnu samoupravu na kojima je odaziv bio oko 40 ili još nešto, kako gdje, prosječno preko 40%. Time bismo da smo to lani proveli, a na biračkom mjestu imali 2 odvojena mjesta, 2 odvojena dakle birališta dobili sasvim sigurno objektivniju sliku biračkog tijela i njihovih želja, a u svezi izbora članova za Europski parlament. Na žalost tada je premijer rekao da je demokracija skupa, da demokracija nema cijenu i da se trebaju provesti izbori za Europski parlament odvojeno od izbora za lokalnu i regionalnu samoupravu, upravo je tako rečeno. Evo sada se vidi da demokracija ima cijenu, da smanjujemo broj ljudi u biračkom odboru sa 10 na 6 i to uz obrazloženje da je postupak glasovanja i da kažem očitavanja samog glasovanja jednostavniji negoli na primjer za, a nije točno. Nije točno da je jednostavnije, obrazloženje nije suvislo jer imamo preferencijski broj glasova koji je vrlo teško utvrditi, ne utvrditi lako ga je utvrditi. Ali povećava, dakle složenost, kompliciranost samih brojanja glasova jer imate preferencijske glasove. Koliko će biti lista na tim izborima za Europski parlament? Koliko osoba će biti dakle na tim listama gdje možete birati kao za izvršnu vlast u smislu, za izvršne funkcije dakle predsjednika Republike ili pak za župane, gradonačelnike ili načelnike općina. Dakle, poimenično možete birati i to je vrlo složen posao. I mi sada smanjujemo broj članova u biračkom odboru jer je to vrlo jednostavno kao glasanje sa tim obrazloženjem sa 10 ljudi na 6 ljudi. Ja osobno nemam ništa protiv ni HDSSB za uštede, hvala bogu. Kad bismo tako štedjeli na svemu, a rekao je premijer Milanović da je demokracija skupa, da demokracija nema cijenu. A ako odaziv bude ponovo 20% ma ne treba ni tih 6, pa mislim tako ispada po riječima samog ministra jer to je vrlo jednostavno glasovanje, a nije jednostavno, nije uopće jednostavno. Ni brojanje glasova nije jednostavno, preferencijski glasovi na svakoj listi nisu jednostavni, utvrditi broj nevažećih listića koji, jer ljudi još uvijek nisu spoznali kako se to glasa za Europski parlament. Lani je bilo 20, 21% izlaznost, a ove godine teško je predvidjeti. Ali ako bude ista onda je to zaista jedan uzorak koji nije objektivan, iz kojeg se objektivno ne može zaključiti samo mišljenje cijelog biračkog tijela. Daj Bože da bude to dvostruko veći broj, ali teško je za očekivati. Dakle tih 13 milijuna i 200 000 kuna može se još povećati ukoliko bismo usvojili i evo i dobar prijedlog. Mislim suglasan sam s time da biračko povjerenstvo, odnosno povjerenstvo se promijeni na taj način da za 20 biračkih odbora bude jedno povjerenstvo. Dakle, ostavivši ovih 6 u biračkom odboru, a povećavajući broj odbora koji bi pripadali, dakle jednom povjerenstvu imali bismo još dodatnih ušteda. Ako je već o uštedama riječ, a je. U svezi samog imuniteta ili ukidanja imuniteta zastupnicima u Europskom parlamentu. Ovdje je da kažem jedan prijedlog da su to ovlaštena tijela za podnošenje zahtjeva za ukidanje imuniteta da budu nadležni sud i Državno odvjetništvo kao što je to i u slučaju ukidanja imuniteta zastupnicima u Hrvatskom saboru što je zapravo i jedini zapravo mogući način kod nas u državi da se nekom predloži ukidanje ili skidanje imuniteta. S obzirom da je klub već Laburista predložio ovaj amandman broj jedan njihov da se za 20 biračkih odbora formira jedno povjerenstvo uz ovu, dakle uz ostavljanje članka 3. sa šest dakle članova, a ne sa deset. Jer budimo iskreni pa priznajmo 6 ljudi u biračkom odboru može obaviti taj posao brojanja i preferencijskih glasova. Pa na kraju krajeva oni primaju i naknadu zato da tamo paze, sjede 12 sati od 7 ujutro do 19 navečer i da nakon toga savjesno obave to brojanje, a naknada za to od 300 kuna koje se primaju jasno da, mislim da dovoljno dobro pokriva taj neradni inače dan. To je nedjelja obično jel' kada se provode kod nas izbori, da bi se izbrojili i njih 6 kojih ostaje nakon ovoga prijedloga. Dakle, da se izbroje te i preferencijske i stranačke liste i sve ono što ide uz izbore za Europski parlament. Dakle, ukoliko ostane 6 u biračkom odboru zbog štednje o kojoj govorimo i ako je to složen posao brojanja i ukoliko se za 20 biračkih odbora formira jedno povjerenstvo kao što su to predložili klub laburista onda će klub HDSSB-a biti za ovaj zakonski prijedlog koji je više tehnički, uređivanje dakle biračkih odbora i povjerenstava negoli što nešto novoga donosi u Hrvatskoj praksi biranja izbora i sastava povjerenstava i sastava biračkih odbora. To da sastavi biračkih odbora ostaju u omjeru kako je to sukladno stranačkom sastavu tekućeg saziva ovog 7. saziva Hrvatskoga sabora dakle može se i na 6 ljudi koji su u biračkom odboru. Pa kada se to uzme da npr. grad Slavonski Brod ima 52 biračka mjesta puta 6 to je 312 ljudi, može se odrediti i srazmjeran stranački sastav tih biračkih odbora. Jasno je da neke manje stranke neće imati u svim biračkim odborima svog čovjeka ali imat će srazmjerno broju svojih zastupnika u Hrvatskom saboru. Mislim što je jedna da kažem objektivna i prihvatljiva činjenica. Evo, to je stav kluba HDSSB-a u svezi ovoga zakonskog prijedloga. Mislim da bi ovo mogli nazvati nekakvim master planom izbora za Europski parlament pošto evo spajamo možda i 20 biračkih odbora za jedno povjerenstvo kao što spajamo bolnice u Hrvatskoj od njih 67 master planom će se to svesti na 21, 22. Tako i ovdje master planom ovih da kažem izbora članova u Europski parlament i biračkih odbora spajamo u povjerenstva koja će obuhvatiti, zahvatiti ako se usvoji, a vidimo da je SDP spreman na to, dakle 20 biračkih odbora da potpada pod nadležnost jednoga povjerenstva. Eto, ovaj vaš master plan će biti od kluba HDSSB-a prihvaćen. Hvala lijepo.
Prelazimo na replike. Prvi je poštovani Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Grubišić vi ste u uvodu svoje rasprave ukazali na jedan problem koji se događa ne samo na izborima za Europarlament koji su bili lani prvi puta, nego na svim izborima. Govorili ste o glasačkim kutijama. Mogu vam reći kao voditelj izaslanstva OESS-ova u Parlamentarnoj skupštini bio sam na mnogim izborima promatrač pa recimo zemlje Turkmenistan, Tadžikistan, Gruzija, Azerbajdžan, Srbija, Crna Gora koje mi smatramo puno nedemokratičnijim te zemlje kao što ste vi govorili imaju prozirne kutije i to je uvjet za transparentno odvijanje izbora. Mislim ni u jednoj zemlji u kojoj sam bio nema kutije kao što imamo mi, zatvorene, koje se ne vide i kojima je moguća manipulacija. Mi smo i sam tehnički izbor na izbornim mjestima najrigidniji. I mislim da bi trebalo promijeniti tu praksu. Ovo je prilika za ove izbore da se to napravi i da oni koji o tome odlučuju čuju naš glas. Jer onaj prvi listić kad se ubaci, kad se vidi da je kutija prazna i cjelodnevno ono što ste vi rekli vidi se kad se ubace 3, 4 listića skupa u prozirnim kutijama, u ovim našim kutijama se ne vidi ništa. I mislim da to nije slučajno.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, to je samo jedan od uvjeta. Dakle, te prozirne kutije, staklene ili pak plastične, ne znam od čega su, su jedan od uvjeta poštenih, pravednih, dakle pravednog izbornog procesa toga dana. Dakle, ja sam imao jednoga prijatelja koji je rekao ja kao predsjednik biračkog odbora pošaljem ostale članove da potpišu za onih 300 kn, a dok oni odu tamo ja ubacim 100 listića u kutiju koju je formirao prije toga. I onda ti više ubacuj cijeli dan koliko god hoćeš. Ta stranka za koju je on ubacio 100 listića će imati sasvim sigurno prednost. A tko bude glasao za drugu stranku imat će omjer koji nije odgovarajući. I on to radi, on je to radio uredno za svoje. Ja ga nisam prijavljivao, nisam ja tužibaba ali znam kako je radio. Dakle, to je nešto što o tome da se napravi zbrka u 6, 7 sati kada nahrupe ljudi pa se onda ubacuju dodatno po 10 listića jedan da ubaci već spremljenih u džepu. To je druga stvar. Dakle, ima niz manipulacija, ali ako su staklene kutije onda se te manipulacije ne mogu raditi. Nažalost, u Hrvatskoj nikome ne pada na pamet promijeniti taj tehnički detalj koji nije ni skup. Da, one su trajne, mogu za sve izbore poslužiti jel'.
Nova replika, Damir Kajin.
Pa dobro, ja osobno podržavam što je mogući manji broj ljudi u tom povjerenstvu iako možda tu to otvara još veći broj manipulacija. Međutim, ja se želim osvrnuti na onaj dio kad ste govorili gospodine zastupniče da demokracija ima cijenu. Demokracija je imala cijenu i ona će imati cijenu. Jedan izborni ciklus u Hrvatskoj košta cca ili koštao je 47 milijuna kuna. To je ekvivalent recimo i onome referendumu. Bilo da je riječ o lokalnim izborima, bilo da je riječ o parlamentarnim, bilo da je riječ o predsjedničkim. Točno, moglo se pred godinu dana spojiti euro izbore i ove lokalne izbore. Ovaj puta vidimo da će ti izbori koštati negdje oko 13 milijuna kuna manje no što su koštali lani. Odaziv će vjerojatno i ovaj puta biti negdje oko 22% kao što ste spomenuli, a onda si postavlja čovjek pitanje zašto 22%? Očigledno ljude europski izbori ne zanimaju kao što ih zanimaju izbori gdje se stvarno odlučuje a to je upravo ovdje bilo da je riječ na lokalnoj razini ili parlamentarnoj razini. Međutim, možda bi se moglo razmisliti u Hrvatskoj nešto drugo, da Hrvatska uvede obvezatno glasuje kao što recimo to poznaje jedna Australija, možda će se premijer ili njegova delegacija vratiti sa ovakvim iskustvom. Ali još nešto, obvezatno glasanje u Europi poznaju najrazvijenije zemlje EU pa i neke koje to nisu, bilo da je riječ o Belgiji, bilo da je riječ o Nizozemskoj, bilo da je riječ o Danskoj a ako se ne varam taj princip poznaju i neke Skandinavske zemlje. Jednom riječju ljudima se šalje poruka, odite glasajte, nemojte se nakon toga buniti, nemojte ne činjenjem sudjelovati u izbornom inženjeringu. To je zapravo bit jer time veliki dobivaju puno više a manji ostaju ponekad i bez svega.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, slažem se ja s vama u potpunosti da bi ova odredba o obveznom izlasku na izbore osim onih koji su, koji nisu u mogućnosti zbog bolesti teške itd., glasovati i otići na glasovanje ali i zato ima lijeka da se dođe doma, kao što se ide doma, pa se onda to onima kojima se ide tako da zapravo glasuju za onoga kome će član biračkog odbora doći i sugerirati da glasuje. Dakle, od Australije do Belgije, Nizozemske gdje je obavezno glasovanje, zašto ne bi bila i Hrvatska u toj skupini visoko razvijenih zemalja koje imaju obvezno glasovanje. No kada već o tome govorimo onda sjetite se referenduma za ulazak u EU koji nije bio ni zakonski ni dan danas nije reguliran kada je dopušteno da npr. ako izađe pet ljudi na referendum, ukupno pet dakle bez ograničenja o ukupnom izlasku, bez tih limita a tri glasaju za, dva protiv, ode Hrvatska u EU ili pak obrnuto, ne bi otišla ako su tri protiv. Dakle, te namještaljke i te igre oko svih ovih zakona u svezi izbora referenduma imaju i svoju podlogu političku pa o tome možemo razgovarati ali ovaj puta je samo ovaj zakon u pitanju.
Sad ćemo čuti što svome Klubu zamjera Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Da ne ostane u zraku, naime kolega Grubišiću, rekli ste na svojoj raspravi da je premijer rekao da demokracija nema cijenu, vidljivo je bilo prošlih godina da je demokracija imala sve veću cijenu i da je proračun rastao iz godine u godinu. No ono što je nama definitivno u Klubu HDSSB-a važno, važne su sustavne mjere i sustavna racionalizacija. To je ono što ovaj rebalans proračuna ne nudi jel da nudi onda sigurno da bi došlo do smanjivanja ministarstava, do smanjivanja agencija, do smanjivanja broja službenih automobila, do smanjivanja i objedinjavanja broja županija, jedinica lokalne, regionalne uprave. To je ono što se trenutno ne nudi. Prema tome demokracija ima u Hrvatskoj sve veću cijenu a nažalost prihodi su sve manji. Prema tome, treba doći do sustavnih mjera a ne parcijalnih mjera kao što je ova, iako ćemo i ovu podržati ali potrebne su sustavne mjere.
Evo i još odgovora na ovu repliku, Bore Grubišića.
Kolega Bubalo, nažalost kao da su se neki udružili. Jučer smo govorili o doprinosima, kao da su se neki udružili u doprinosima kako uništiti resurse bogatstva, gospodarstvo Hrvatske države. To je nevjerojatno šta se sve radi. I gdje god zakopate, u bilo koje ministarstvo, u bilo koje javno poduzeće, u Hrvatsku željeznicu, u HEP, svuda, svuda se rade štetne radnje. Vi ste neke nabrojili. Ovi automobili da ne spominjemo, gume za automobile i ne znam ni ja što sve ne, radi se tako da zapravo jednostavno ne pomičemo se s mjesta. Ti doprinosi takvih velikih menadžera u javnim poduzećima koji imaju ili pak HNB imamo kao jedno štetočinsko ponašanje za ovu državu koja, čiji narod je zaista u jednom rekao bih ne gotovo nego potpuno dužničkom ropstvu kada vidimo da se uvodi i privatni stečaj itd, predstečajne nagodbe za osobe koje su dužne milijarde a ima ih oko 300 tisuća, kada imamo 400 tisuća nezaposlenih zaista je neprimjereno ponašanje.
Možda će nas iz guma za automobile i predstečajnih nagodba na temu vratiti replika Ante Babića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vjerujem da hoće. Kolega Grubišiću, vi ste u svojoj raspravi govorili više o tehničkim detaljima, o kutijama, panoima, biračkim, preferencijalnom glasu ali ste i rekli da demokracija ima svoju cijenu, ali ona ima i svoje zakonitosti, volio bih, bilo bi mi drago da ste spomenuli članak 45. Ustava RH koji kaže da svi državljani sa navršenih 18 godina imaju opće jednako biračko pravo u izborima za Hrvatski sabor pa tako i u izborima za Europski parlament. Zašto to govorim? Govorim zbog toga što je Hrvatska pa i cijeli svijet jedna izborna jedinica. Vi jako dobro znadete da naši ljudi izvan RH moraju koristiti onaj institut prethodne registracije kako bi uopće izašli na izbore što svakako nije dobro i što je jedna diskriminirajuća odluka odnosno jedan diskriminacijski institut. Sigurno je da se tu može govoriti o povećanju biračkih mjesta jer su ta mjesta isključivo u diplomatsko konzularnim predstavništvima a znadete i sami što to znači u velikim zemljama poput Argentine, Kanade, Amerike i Australije i to jednostavno nije dobro. Svjesni ste također toga a vezano je s time da su možda prije imali, država imala određene popise za likvidacije naših ljudi vani. Danas Zakonom o prebivalištu usudio bih se reći a to je tvorevina ovdje nazočnog ministra Bauka, mi imamo najmasovniju likvidaciju Hrvata u njihovoj povijesti Zakonom o prebivalištu. Znam što govorim jer znate da ti ljudi nemaju pravo na prebivalište u RH, a to isto nisu ostvarili u zemljama u kojima žive. Hvala.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Kolega Babić, vi niste bili konkretni, ali sam shvatio što ste htjeli reći. Dakle, jedna Argentina ima jedno Veleposlanstvo u Buenos Airesu i to je jedino mjesto glasovanja argentinskih Hrvata, a imaju pravo i po Ustavu i po zakonu glasovati u tom Buenos Airesu, a onaj tko živi na Patagoniji koja je tisućama kilometara daleko, pa neće putovati zbog glasovanja u Buenos Aires da glasuje. Tako isto u Republici, pardon u državi BiH imamo samo 4 mjesta gdje glasuju. Pa neće nitko iz nekakvog, a neću sada imenovati, ali nekakvoga Orašja ili ne znam sela Domaljevca ili ne znam i ja, Odžaka putovati u Tuzlu ili pak u Sarajevo ili u Bihač glasovati, ne da neće, ali koji je njegov cilj, interes da glasuje. Teško je očekivati. No ova Kukuriku koalicija je postavila takva pravila igre. Nadamo se da će netko drugi kada dođe u priliku da obnaša izvršnu vlast promijeniti te stvari. Osim toga, samo još sekundu, imam još 56 sekundi. Dakle, evo već sad smo mogli gospodine i ministru kažem, a i vama, predvidjeti situaciju koja će nagodinu biti, ako budu, ako ne budu prijevremeni, izbori za Hrvatski sabor, Parlamentarni izbori, a mjesec dana poslije toga će biti izbori za predsjednika Republike. Tu je dakle jedan datum, pa mogli smo odmah odrediti da to bude skupa kako bismo uštedjeli. Ako štedite, pa štedite i na tom primjeru. Zašto ne? Razmislite gospodine ministre o tome, a mislim da se Babić slaže. Hvala lijepo.
Klub HDZ-a, Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pred nama je zakon koji je na izgled vrlo jednostavan, ima svega de facto 3 članka jer 4. članak govori o tome kad stupa na snagu. Međutim on nosi u sebi puno zamki. Puno zamki koje se tiču nekih temeljnih ljudskih prava, koje se tiču demokracije, koje se tiču dobrih običaja u ovom Hrvatskom saboru pa ću početi od dobrih običaja u Hrvatskom saboru, a to je da se zakoni koji se odnose na određene izbore ne mijenjaju godinu dana prije tih izbora. Dakle, u godini izbora, dakle niti godinu dana prije tih izbora. To je bila dobra praksa Hrvatskog sabora u ovih 20 i nekoliko godina postojanja Hrvatskog sabora, dakle u 20, od 1990. do 2014., dakle 24 godine Hrvatskog sabora. Dakle, bila je dobra praksa da se u godini izbora ne mijenjaju zakoni koji se tiču tih izbora. Zašto ovo ističem? Zato što ako se već željelo uštedjeti 13,2 milijuna kuna kao što je rečeno ovdje od strane predlagatelja i napisano u ovom tekstu zakona, onda se to moglo možda i na drugačiji način. Na koji način? Pa evo jedan konkretan jedan način kako se moglo uštedjeti. Pa recimo moglo se umjesto 300 kuna koliko će se plaćati članovima iz biračkih odbora, moglo se taj iznos smanjiti na razinu dnevnice, dakle da se smanjilo na razinu dnevnice to bi bilo otprilike ušteda od 40%. Jednako onoj uštedi koja se pokušava kroz ovu izmjenu zakona napraviti. Ja mislim da nitko od članova biračkih odbora ne bi imali ništa protiv da mu se isplati jedna dnevnica kao što se isplaćuje svima ostalima koji su u državnim službama, itd. Dakle, umjesto 300 kuna imamo mogućnost, kao što i ovaj zakon kaže, kao što je govorio i prije da visinu naknade iz stavka 4 ovog članka, utvrđuje Državno izborno povjerenstvo. Državno izborno povjerenstvo je jednostavno moglo reći iznos koji se daje članovima biračkih odbora je visina jedne dnevnice koja je u RH upravo toliko. Dakle, 40% manja od ovog iznosa koji dobivaju članovi biračkih odbora. Postavlja se pitanje je li vladajuća koalicija očekuje da zapravo novim izborima bude najmanji odaziv jer je razlog tome upravo smanjenje članova biračkih odbora. Hoćemo li biti u situaciji da za nekoliko godina da se smanjuje taj broj na jednog ili dva člana kao što je to netko ovdje primjetio da se možda događa u nekim biračkim mjestima i doveo u pitanje članove, odnosno promatrače. Dakle, ja mislim da dolazimo u opasnost da proces koji bi trebao biti svečanost demokracije jer to izbori doista i jesu, trebali bi biti svečanost demokracije, da ga svodimo na administrativne mjere smanjivanja deficita državnog proračuna. To je naravno jako loše za demokraciju i demokratske … Dakle, to je jedno pitanje. Drugo pitanje koje se ovdje otvara, to je pitanje imuniteta koji se usklađuje naravno sa pravilima Europskog parlamenta i pitanje zahtjeva za ukidanjem imuniteta članova Europskog parlamenta koji mogu podnijeti nadležni sud, odnosno Državno odvjetništvo, a tiče se regulative koja je u Europskom parlamentu i koja jasno govori o tome, takav imunitet uživaju članovi Europskog parlamenta i tu zapravo, tu nema ništa spornoga, ali ovo pitanje koje je temeljno pitanje, pitanje dakle broja članova biračkih odbora, moglo se sasvim jasno na drugačiji način riješiti da ostane broj koji je i sada prisutan i da se smanji, dakle iznos na razinu jedne dnevnice. Također želimo govoriti ovdje o nekim temama koje su se otvorile u raspravi do sada, a tiču se ravnopravnosti hrvatskih državljana. To pitanje nažalost je danas više nego jasno da se Hrvate izvan Hrvatske dovelo u jedan neravnopravan položaj, već je u jednoj replici prije mog izlaganja, već je to i istaknuto. Naime, hrvatski državljani nažalost nisu jednaki kad se tiče prava na izbore, kad se tiče izbornih prava izvan RH. Jer doista činjenica da mogu glasovati samo u konzularnim predstavništvima RH izvan Hrvatske dovodi u pitanje to temeljno pravo njih kao državljana. I dovelo je u pitanje zato što činjenica da se moraju prije prijaviti da bi mogli pristupiti glasovanje stavlja ih u neravnopravan položaj. Najočitiji primjer i očito glavni razlog inzistiranja lijeve strane odnosno lijevih oporbenih stranaka da se upravo jedan takav članak koji je narativne prirode uključi u Ustav je zapravo vrsta ucjene koju su tada proveli, pokazalo je u praksi da su Hrvati izvan Hrvatske dakle hrvatski državljani koji su državljani kao i mi ovdje, kao i naši sugrađani u RH da su obespravljeni. Zamislite u BiH putovati 200km do biračkog mjesta, zamislite u uvjetima u kojima danas funkcionira BiH? jel to moguće i kako je to moguće? Zamislite ljude koji imaju 70, 80, 90 godina koji fizički ne mogu doći zbog svoje bolesti možda do biračkih mjesta, a znamo kako se to rješava u RH, tako što članovi biračkih odbora i nije slučajno da ih ima 10, što neki članovi biračkih odbora idu posjetiti osobu koja je bolesna i koja tada može ostvariti svoje pravo na način da članovi biračkih odbora dođu kod te osobe i da im omoguće glasovanje, tajno glasovanje jednako kao i svim ostalim biračima, kao svim ostalim državljanima RH. To pravo nemaju hrvatski državljani BiH. zašto? Pa zato vjerojatno što lijeva koalicija nije zadovoljna sa rezultatima tih izbora. Hoće li biti zadovoljna ako bude 100% kao što je recimo slučaj od prije par dana u Sjevernoj Koreji, hoćete li tada biti zadovoljni? Hoćete tada biti zadovoljni kada bude 100% i ako bude 100%? Ja se nadam da takvi procesi neće zaživjeti u RH premda ima nekih naznaka da bi neki željeli to ostvariti, nekih naznaka kao što je recimo gašenje stranaka. Ima i takvih naznaka. To vodi k tome, to vodi k 100%. Nešto suprotno od toga 100%, ja se slažem tu sa kolegom koji je govorio to u replici je obvezano glasovanje u državama koje imaju itekako razvijenu demokraciju. Spomenuta je Belgija što je točno, gdje postoji čak i novčana kazna za one koji ne izlaze na izbore i moraju donijeti doista pravo opravdanje svoga neizlaska na izbore da bi izbjegli tu novčanu kaznu. To je tako uređeno u Belgiji. Ili jedna Danska koju doista smatramo državom koja je vrlo uređena, koja je demokratska, koja ima vrlo visoke demokratske standarde, također ima obavezno glasovanje. No ovaj prijedlog koji je pred nama ide k tome da se smanjuje broj članova biračkih odbora jer se očekuje manji broj birača na biralištima. Ja mislim da su ova pitanja koja su temeljna pitanja za razvoj demokratskih standarda u RH i pitanja koja se trebaju rješavati. Pitanje biračkih mjesta za Hrvatske izvan Hrvatske se treba riješiti na drugi način, to je danas više nego jasno. Ne može ostaviti neravnopravnima druge hrvatske državljane. Pitanje uvođenja dopisnog glasovanja, zašto ne? Zašto ne njima omogućiti dopisno glasovanje, zašto ne omogućiti u Hrvatskoj dopisno glasovanje, zašto ne? Zašto ne dati ljudima pravo da biraju? Kome je u interesu da ljudi nemaju pravo birati, kome? Ja mislim da se vi pitate zašto vi onemogućujete hrvatskim državljanima izvan Hrvatske da ne ostvaruju svoje pravo glasa? Pa to je temeljno pravo u svim demokratskim državama. Hvala na dobacivanjima. Zahvaljujem se na dobacivanjima za mene i za naš klub vrlo ozbiljno pitanje. Naravno da će biti vrlo komplicirano kada se budu brojali preferencijalni glasovi i naravno da nije jednostavno tako cijeli proces pratiti i naravno da je bilo potrebno 10 članova biračkih odbora ako ništa drugo iz ovog razloga koje sam napomenuo, a to je odlazak članova biračkih odbora u posjet onim osobama koje ne mogu fizički doći na biračka mjesta koji žele ostvariti svoje pravo na glasovanje. Dakle ja mislim da je jasan naš prijedlog koji se može vjerujem da će biti prihvatljiv predstavniku Vlade. Ako se želi uštediti uštedite na način da se predloži DIP-u ili u razgovoru sa DIP-om da se predloži smanjenje iznosa za članove biračkih odbora, a ne da se smanji broj članova biračkih odbora. To će biti puno pravednije rješenje, puno više ljudi će sudjelovati u tom procesu. Ne mislim da je to neka zarada, nitko ne misli da je to neka zarada. Ali taj iznos dnevnice će biti sasvim dovoljan da bi ljudi koji odrade kvalitetno i moralno taj posao doista zaslužiti tu dnevnicu, a to nije obezvređujuće zato što svi ostali koji imaju pravo na dnevnicu znaju kolika je ta dnevnica. Da li su to profesori u školama, na fakultetima, jesu li to osobe koje su zaposlene u državnim i javnim poduzećima, dakle svi oni imaju taj isti iznos dnevnice koji predstavlja uštedu od 40%. Evo u ime kluba mogu reći da ukoliko bi se prihvatio ovakav način da se ne smanjuje broj biračkih odbora sa 10 na 6 nego da ostane isti ali sa smanjenjem iznosa od 300 kuna na iznos dnevnice što znači isto uštedu od 40% tada bi nam bile prihvatljive ove izmjene zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike kojih je 6. Prvo poštovani Jozo Radoš. Izvolite.
Kolega Matušiću, vi ste rekli kako je dobra praksa u Hrvatskoj u Saboru da se zakoni koji se tiču izbora ne mijenjaju godinu dana prije samih izbora. Što u pogledu ovog prijedlog zakona nije bitno i bazično nije istina. Nije točno. I da ta praksa traje 20 godina. To nije točno. '90.-ih godina smo u više navrata, gotovo redovito imali slučajeve da su izborni zakoni, izborne jedinice, dakle bitne odredbe biračkog prava koji bitno određuju proces izbora i utječu i na rezultate izbora mijenjane u zadnji čas. To se događalo '90.-ih godina, dakle vrlo grubi uplitaj vladajućih u postupak izbora. To je onda bilo regulirano Ustavom da se to ne čini. U međuvremenu je ta odredba izišla iz Ustava nadajući se da se to više događati neće u bitnome. Dakle, to nije točno što ste rekli. I drugo, kolega Matušiću to što ste rekli nije bitno zato što ova odredba, promjena zakona ni na koji način ne utječe na bitne stvari oko izbora. Dakle ne mijenja birački model, izborne jedinice, dakle ni na koji način ne može utjecati na same rezultate izbora. Prema tome, to može biti važno ali to nema važenje na utjecaj na birački proces i na rezultate izbora.
Odgovor na repliku Frano Matušić.
Pa kreneš prvo od ove druge teze kolega Radoš. Ako mislite da to nije bitno onda smanjite na jednog člana biračkog odbora, ako mislite da nije bitno smanjenje članova biračkih odbora. Smanjite na jednog člana pa ćemo vidjeti kakav će biti rezultat. Dakle bitno je, naravno da je bitno. Što se tiče '90.-ih godina, pa naravno riječ je, bilo je u godinama u kojima smo napravili tranziciju iz jedno totalitarnog, komunističkog zločinačkog režima u demokratsku državu koju je trebalo uređivati i to u ratnim uvjetima. Naravno da su se mijenjala prava i to je bilo logično. Ali nakon što su se pravila ustalila, dakle nakon 20-ak godina sasvim sigurno da nije bilo, nema potrebe da se u godini izbora mijenja zakon. I to su bila pravila koja su poštovana ako hoćete barem zadnjih 15-ak godina. To su pravila koja su se poštivala barem zadnjih 15-ak godina.
Druga replika, poštovana Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega, ovom prijedlogu zakona najviše zamjerate smanjenje broja članova biračkog odbora jer time mislite kako će biti oskrvnjavanja demokracija jer da su eto izbori festival demokracije. Da, to je govorio i Sanader o festivalu demokracije a onda je krenula autobusna demokracija, očito je kriza pa valjda nema za autobuse kod vas pa se sada brinete eto kako će smanjeni broj utjecati na rezultate izbora. Država daje obilato za političke stranke. I ja dam se zalagala za to da upravo se ove dnevnice ukinu i da se ne plaćaju onim promatračima koje pošalju političke stranke jer su političke stranke za to plaćene. Prema tome, očito kod vas je jagma i za ovim. Ono što ću vam također reći, koliko smo se mi, jer ste se vi sada i u svojoj replici a i uvodno u samoj raspravi dotaknuli i toga dakle kroz našu povijest, našu hrvatsku povijest, recentnu povijest što se sve događalo. Događale su se gadne stvari, kralo se na izborima, dovodili su se ljudi, listići su se palili. A još k toga, vi kažete, festival demokracije, da u zadnje vrijeme toga nema i hvala Bogu. Ali istina je i to da često nije bio to, ti izbori bilo kakvi nisu bili festival demokracije nego često uskrsnuće prije suda, onog zadnjeg suda jer su mnogi dolazili tamo vidjeti pokojne roditelje jer su i oni glasali.
Odgovor na repliku Frano Matušić.
Samo ne znam na koje izbore mislite kada ste govorili o krađi na izborima. Je li to mislite na zadnje parlamentarne izbore? Jer tu netko krao glasove? Na koje izbore, recite koje, recimo ja znam barem zadnjih ajmo reći od zadnjih 15 godina znam da su ti izbori bili i promatrani od strane OESS, od strane Vijeća Europe itd., naravno GONG-a, nevladinih organizacija koje su pratile izbore itd.. I ja se ne sjećam da je uopće dovedeno pitanje regularnost tih izbora. Ja ne znam gdje ste to vi vidjeli, jeste li to prijavili Državnom odvjetništvu, jesu li procesuirani, jesu li procesuirane te osobe, jesu li osuđene? To bi bilo vrlo interesantno čuti od vas, kolegice dajte to negdje na press konferenciji. Bilo bi dobro da na press konferenciji ovdje ili negdje drugdje to obavite te podatke kako bi hrvatska javnost dobila precizan i jasan uvid o tome tko je krao, gdje je krao, na kojim izborima, u kojim gradovima, na kojim biračkim mjestima. To bi bilo vrlo interesantno čuti. Dakle a što se tiče promatrača koje imenuju političke stranke oni i ne dobivaju nikakav novac. Promatrači ne dobivaju. Članovi biračkih odbora dobivaju prema ovom zakonu 300 kuna. Mi predlažemo da dobiju izlaz dnevnice. I sa tim će se uštedjeti dakle 40%. To je ono što mi predlažemo. Ja mislim da je to vrlo racionalan prijedlog u cijeloj ovoj situaciji.
Nova replika Tomislav Klarić.
Kolega Matušiću, slažem se s vama da nije dobro mijenjati zakone u godini prije izbora a naročito na ovakav način. A kao argument tomu dat ću i nedavnu promjenu Zakona o neposrednom izboru čelnika jedinica lokalnih samouprava. Po starom zakonu koji je bio dobar tijekom 4 godine mandata bile su 4 krize u čitavoj državi. Po novom zakonu koji je na isti ovakav način sličan donesen, već sad u ovom trenutku imamo preko 10-tak kriznih situacija, negdje oko 40-tak kriznih situacija, a ponovljenih izbora čini mi se 10-tak. Eto moja susjedna općina Čavle je već 4 mjeseca praktički na hladnom pogonu sa povjerenikom Vlade i pitam se koliko košta takva stagnacija, takav nerad u općini jer je nemoguće funkcionirati, samo zato što se išlo davat ovlasti predstavničkom tijelu koje je neposredno imenom i prezimenom birano, da neizglasavanjem proračuna može smjenjivat gradonačelnika, da se ponavljaju izbori. Eto jedan primjer ovakav kao vaš, ja ne vidim neke velike uštede u smanjenju članova biračkih odbora, pogotovo u ovom trenutku par mjeseci, praktički 2 mjeseca prije samih izbora, možda kroz smanjenje naknada ili bi se napravila isto takva ušteda, kvaliteta njihovog rada bi ostala ista. Hvala.
Evo kolega Matušiću možete odgovoriti kolegi Klariću koji se s vama slaže.
Pa evo i ja ću se složit s njim, slažem se s njim a pogotovo zato što smo upozoravali one koji su predlagali zakon da će doći do tih problema i da će zapravo u pojedinim jedinicama lokalne samouprave doći do blokade obnašanja tih dužnosti i funkcioniranja predstavničke vlasti ili izvršne vlasti dakle svejedno, jednoga i drugoga i imamo takve situacije danas nažalost u velikom broju, dosta velikom broju. Oni koji su predložili to morali su biti spremni na posljedice takvog zakona i slažem se s vama da smo imali ciklus od 4 lokalnih izbora koji su pokazali jednu stabilnost, u kojima su se znala vrlo jasno pravila koja su vrijedila za sve i doista ako je bilo potrebe neke manje konfekcijske izmjene napravit moglo ih se napraviti, ali grublje zadiranje u pojedina prava i miješanje nadležnosti izvršne i predstavničke vlasti zapravo dolazi do ove situacije o kojoj vi govorite. I naravno da je ovaj prijedlog o smanjenju iznosa za članove biračkih odbora puno konkretniji, bolji i jasnije kazuje o uštedi nego smanjivanje broja članova što dovodi u pitanje i regularnost izbora.
Replika, Damir Kajin.
Spominjali ste gospodine zastupniče između ostalog i gašenje stranaka. Normalno, ja mislim da nema nikoga normalnog koji bi bio za takvu opciju, ali ako bi se stranka pretvorila u zločinačku organizaciju, zašto ne i gasiti stranke ili takve stranke. Tko to može tražiti? To može tražiti predsjednik Republike, Sabor, Vlada, Vrhovni sud, DORH, gospodin Bauk koji obavlja registraciju stranaka, a normalno odluku donosi Ustavni sud. Puno smo se načitali komentara nakon ove presude i ja mislim da danas sam negdje pročitao jedan naslov koja nova Hrvatska. Nakon presude Hrvatska će biti bez Sanadera, a sve će ostalo manje-više ostati usuđujem se ja reći isto. Ali je isto tako činjenica da je gospodin Bajić učinio jedan ogroman iskorak i da je na neki način mijenjao Hrvatsku. Zašto će ostati manje-više sve isto, jer je naprosto sustav nemoćan, on ne može pratiti naprosto sve te male Fimi medie diljem Republike Hrvatske. Koncentrirao se na jednu ok, a koliko će duboko zagrepsti, to ćemo tek vidjeti. Međutim, ima tu još jedan mali detalj. Evo ja sam ga izgovorio pred nekoliko dana za saborskom govornicom kada je SDP zakasnio jedan dan predati revizijsko izvješće, a da nije uzeo niti jednu lipu, niti da se itko okoristio, niti da je stranka od toga profitira, kažnjen je znači SDP sa 5 milijuna kuna. HDZ-u je određena kazna isto tako od 5 milijuna kuna, pa jasno da morate vratiti onih 24 ili ne znam koliko milijuna kuna iako je jasno da je i to samo vrh Bože moj sante leda. Pa ne može se kroz takvu jednu formu očekivati da će vam netko jednostavno progledati kroz prste. U načelu smo svi protiv gašenja stranaka, ali ako bi se netko upustio u takve rabote zašto ne? O tome će odlučiti Ustavni sud.
Na repliku odgovara Frano Matušić.
Kolega Kajin, vrlo mi je zanimljiva vaša teza da nitko normalan ne može biti za gašenje stranaka. Drugo što ste govorili vezano za Fimi mediu i mnoge takve slične, pa mislim da smo mi ovdje upozoravali na jedan vjerojatno legalni instrument u kojem se moglo govoriti o milijardama, a to su predstečajne nagodbe. To je vjerojatno legalni instrument kojim netko uzima, odnosno ne plaća državi milijarde kuna. Oprošteno. Kojim kriterijima već smo to jasno zaključili, ne mi nego stručnjaci, stručnjaci sa sudova, stručnjaci sa pravnih fakulteta koje smo vrlo jasno rekli da se radi o jednom nevjerojatnom instrumentu koji apsolutno ima samo kao kriterij politički kriterij. Dakle u milijardama kuna. A što vi podrazumijevate pod zločine, da li ubojstva ljudi kad govorite o pretpostavkama za gašenje stranaka. Jel to možda podrazumijevate?
Replika, Šimo Đurđević.
Hvala lijepa. Kolega Matušić, ja jesam za uštedu ali nisam za ove kozmetičke promjene koje su ovdje predložene. Za uštedu jesam, ali taj novac da se upotrijebi u pametnije svrhe, da se Hrvatima u dijaspori omogući lakši dolazak, kraći dolazak do biračkog mjesta ili uvede dopisno glasovanje. I na kraju, ako hoćemo uštede a svi to želimo u ovim teškim i kriznim vremenima, zašto ne razmislimo, to se odnosi na vas kao predlagatelja, predlagače, zašto mislim stupanj demokracije iz godine u godinu u Hrvatskoj da raste i kad se tiče svih izbora bez obzira o kojoj razini se radi zašto da ne razmislimo da ovaj časni Dom bira predsjednika države. Tu bi bile značajne uštede u proračunu Republike Hrvatske. Hvala.
Morali bi promijeniti Ustav. Ali možda će vam to objasniti Frano Matušić.
Da, bilo bi potrebno promijeniti Ustav. Ali mi se čini da ovo temeljno pitanje hrvatskih državljana izvan Hrvatske i njihovog prava na glasovanje mora doći što hitnije na dnevni red Hrvatskog sabora, mora doći. To nije samo pitanje Hrvata u Bosni i Hercegovini, hrvatskih državljana koji žive u Bosni i Hercegovini. To je i pitanje hrvatskih državljana koji žive u Sjedinjenim Američkim Državama, to je pitanje i hrvatskih državljana koji žive u Njemačkoj, to je pitanje hrvatskih državljana koji se nalaze bilo gdje na zemaljskoj kugli od Australije, Novog Zelanda, dakle i do Bosne i Hercegovine koja nam je tu najbliža. I to pitanje se stvarno mora riješiti ukoliko želimo izjednačiti hrvatske građane i priznati im to ustavno pravo. Pa oni su građani kao i mi. Bi li se sad netko u ovom Saboru složio da se oduzima pravo hrvatskim građanima, hrvatskim državljanima koji žive recimo evo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji ili u Slavoniji ili bilo gdje u Istri, u Međimurju itd. Bi li to bilo prihvatljivo ovom Hrvatskom saboru da netko želi oduzeti pravo, a ovim se oduzelo pravo. To je konkretno, na žalost to je konkretno i to je rezultat onih promjena na kojima je inzistirao SDP. To je rezultat toga. Ljudi moji ako niste svjesni, pa pogledajte što se događa, pogledajte što se događa na tim izborima. Pa ljudi nisu u prilici ostvariti svoje temeljno ustavno pravo, temeljno ustavno pravo nisu u prilici ostvariti. Naravno da to pitanje mora čim prije doći na dnevni red Hrvatskog sabora. Ako želimo doista biti demokratska država koja priznaje jednaka prava svim državljanima. Ovdje se govori o Rezoluciji Europskog parlamenta. O rezoluciji Europskog parlamenta se na žalost pravo na pobačaj pokušava i pitanje rodnosti [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] pokušalo ubaciti u tu rezoluciju i zato se bilo protiv. Ne zato, ne zbog toga što smo mi protiv jednakosti muškaraca i žena, nego zato što se pravo na pobačaj i rodni aspekt pokušava ubaciti kroz tu rezoluciju na čemu su lijevi inzistirali i na svu sreću nije prošlo.
Hvala lijepa. Hajmo sa pobačaja na novu repliku, Mladen Marelić. Izvolite.
Hvala kolega. Kolega Matušić, vi kao i ostali ovih dana čujemo ovdje lekcije nam držite o našem ponašanju, o svemu tome kako se mi ponašamo, što radimo. Hajd se vratite sebi i pričajte malo o sebi i o tima stvarima. Pričamo danas o smanjivanju broja članova biračkih odbora. Hajmo pričat o tome i financiranja kampanja. Na terenu što se događa, kako se financira i da li je sve transparentno. Također pričali ste gdje je to veliki broj glasova skoro 100%. Da, imali ste ih 100%. Gdje nije bilo biračkih kontrola, članova biračkih odbora druge stranke to ste fino popunili i tamo je izlaznost 99%. To je to. A mi pričamo danas o članovima biračkih odbora za Europski parlament smanjujemo na šest. Pa mi od postavljanja Hrvatske države imamo stalno šest članova biračkih odbora za lokalne izbore i parlamentarne izbore. Mislim da mi ne ide da neku razliku pravimo od parlamentarnih do lokalnih izbora ili parlamentarnih i europskih, za europske izbore. Imamo isti broj. Ako to zadovoljava, pa mislim da će zadovoljavati i ove faktore ponašanja. Hvala.
Na repliku odgovara Frano Matušić.
Ne znam o kojim iskustvima govorite, vjerojatno vlastitim kad govorite o tim iskustvima i ne znam gdje je to bilo 100% izlazak i 100% rezultat. Ako je bio 100% izlazak i 100% rezultat, dakle ako je bilo 100% birača to ne znači da su glasovali za jednu stranku. Ja nisam nigdje čuo za takav primjer, nigdje. Čuo sam možda za postotke od 60 do 70% ali to je uobičajeno, to je normalno, 60 do 70% na lokalnim izborima u manjim sredinama je lokalno i očekivano. To je sasvim očekivan rezultat izbora. Na žalost, ove promjene koje vi sada uvodite dovest će do smanjenja. Zadnji put smo imali svega dvadesetak posto izlaska na izbore za Europski parlament. Ovim izmjenama ćete u konačnici dovesti do još većeg smanjenja. Prema tome, sasvim je jasno da ove izmjene nisu dobro procijenjene, da se moglo uštedjeti ako je to zapravo temeljna intencija, temeljna nakana predlagatelja da se smanji iznos i da su uštede milijuni kuna. Koliko je navedeno 13,2 milijuna kuna. To se moglo na drugačiji način kao što smo predložili dakle smanjenjem iznosa sa 300 kuna na iznos jedne dnevnice i to je ušteda od 40%.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDSS-a govorit će poštovani Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub zastupnika samostalne demokratske srpske stranke naravno podržava bolje uređenje i pojeftinjenje, dakle bolje uređenje izbornog postupka, a i pojeftinjenje izbornih troškova. Međutim, ono o čemu treba voditi računa kao što je već u nekim raspravama već istaknuto da li je to sasvim u skladu sa ustavnim odredbama. Dakle, osnovno pitanje gospodine ministre glasi da li se Ustavni zakon o provedbi Ustava i ovaj prijedlog zakona igdje sudaraju. Drugim riječima da li kao što je kolega Matušić istakao odredbe Ustavnog zakona o provedbi Ustava koje kažu da se izborno zakonodavstvo ne može mijenjati u godini prije održavanja izbora odnosi i na izbore za Europski parlament. Ili pak postoje neka izuzeća kakva su postojala 2011. godine kada se ignoriralo tu odredbu Ustavnog zakona o provedbi Ustava u vezi sa izmjenama i Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i Zakona o izborima za zastupnike u Hrvatski sabor kada su posrijedi izbori za zastupnike nacionalnih manjina. Kada je Ustavni sud stvorio pretpostavku da može djelovati protiv vlastitoga zakona, a to znači Ustavnog zakona o provedbi Ustava. Ja nemam zadnju riječ oko toga ali bismo voljeli čuti vaše očitovanje u vezi sa tim. Drugo, što se tiče pojeftinjenja i smanjenja broja članova odbora mi podržavamo pojeftinjenje, ali slažemo se da treba razmisliti oko toga da li je to jedini način da se pojeftini postupak time što će se smanjiti broj članova odbora. Što ako članovi odbora trebaju otići do starijih i nemoćnih osoba, do bolesnih i onih koji ne mogu doći do biračkih mjesta? Hoće li smanjenje članova biračkih odbora izazvati teškoće u radu odbora i hoće li onemogućiti članove odbora da dođu do ljudi kojima je potrebna njihova pomoć, odnosno njihov dolazak kako bi pred njima mogli obaviti glasanje? To je pitanje na koje bismo rado čuli vaš odgovor. Drugo pitanje u vezi sa smanjenjem jeste neće li se na ovaj način, i tu bismo htjeli čuti vaš odgovor, neće li se na ovaj način zapravo zadržati princip da sve stranke mogu dati, koje sudjeluju u stranačkom parlamentarnom saborskom životu, mogu dati svoje predstavnike u biračke odbore, a da taj princip smanjenja broja zapravo bude doveden djelomično u pitanje i da ta stvar zapravo taj kolač bude podijeljen samo između velikih stranaka ili većih stranaka a da manje stranke zapravo ostanu kratkih rukava u vezi sa tom vrstom podjele ili da eventualno dobiju mrvice koje će pasti sa stola dobrom voljom velikih političkih stranaka? A to znači eventualno njihovim potrebama za malim političkim strankama i njihovim članovima biračkih odbora. To bi svakako trebalo razjasniti. I trebalo bi otkloniti moguće opasnosti koje se s tim u vezi pojavljuju. Na nekim područjima najmanje 10 biračkih odbora neće biti dovoljno. Zbog većine pojedinih općina i zbog raštrkanosti pojedinih općina odnosno naselja unutar tih općina najmanje 10 biračkih odbora odnosno najmanje 10 biračkih mjesta će biti problem, posebno ako lokalni načelnici ili lokalne stranke ocijene da im je recimo 6 ili 7 ili 8 biračkih mjesta puno bolje nego 10. Jer znaju kako pojedine sredine glasuju i znaju da te sredine ne mogu recimo prevaliti recimo 15 ili 20 km do sljedećega biračkoga mjesta, odnosno njihovi birači. Tko će to nadzirati? Državno izborno povjerenstvo ili će to biti stvar slobodne volje općinskih vijeća, odnosno općinskih načelnika, gradonačelnika koji su i dosada krojili svoje statute u skladu sa vlastitim političkim procjenama što im je dobro? Da li im je dobro da imaju 15 vijećnika ili im je bolje da imaju 9 vijećnika u svojim općinskim vijećima? Ne što je bolje građanima, nego što je bolje njima za ishod. A ako se budu time rukovodili, a zašto se ne bi rukovodili ukoliko im je to u interesu, ukoliko im to donosi političku korist i osigurava im političku pobjedu, onda je pitanje da li se time može to manipulirati. Pa vas molimo da nam kažete na koji način i kako se misli izbjeći ta vrsta opasnosti koja je ozbiljna. Mi smo, ako mi sada dozvolite povodom ovoga zakona, dvije stvari. Dakle, nije mala stvar uštedjeti 13 milijuna i 500 tisuća ili već koliko na ovoj stavci i na ovome. Naravno da mislimo da treba štednja u svakom segmentu kada je posrijedi trošak države, kada je posrijedi trošak izbornih postupaka. Mi imamo pet izbornih ciklusa u Hrvatskoj. Imamo izbore za predsjednika Republike, imamo izbore za nacionalni parlament, imamo izbore za Europski parlament, imamo izbore za lokalnu samoupravu i imamo izbore za manjinska vijeća. Političke stranke koje u tome sudjeluju ili grupacije koje u tome sudjeluju doista imaju teške i velike i značajne troškove. Ima ih i država. I vrijeme je da razmislimo možemo li biti racionalniji u tom postupku. Ne samo na ovoj stavci nego i na načinima na koji se provode birački postupci i načinima biranja koje možemo imati. To bi po mojem mišljenju donijelo više rezultata s jedne strane, a s druge strane bi vjerojatno pospješilo i poboljšalo kvalitetu demokratskih procesa u samoj zemlji. Ali nešto što je mnogo značajnije od ove priče o ovoj vrsti ušteda ili ušteda na auto gumama kao što je ovdje počela priča ili kao što naši demokratski mediji hrane našu demokratsku javnost, a zaboravljaju elementarne činjenice kao što ih i mi povodom zakonodavstva u EU sudjelovanja našega u europskim institucijama zaboravljamo. Ma nije li mnogo važnije kolegice i kolege i gospodine ministre, nije li mnogo važnije pitanje koliko je novaca investirano u RH od vlasnica banaka ili telekomunikacijskih kompanija koje su zarađene u Hrvatskoj protekle godine. Koliko? Je li jedna kuna i u čemu? Je li naš posao ovdje da postavimo to pitanje i ne bi li veća korist bila za RH i za njezine građane kada bismo kao u slučaju INE postavili pitanje zašto nema ozbiljnih investicija kao što je bilo ugovorom definirano? Ne bi li smo mi mogli postaviti pitanje ovdje posebno u godinama ozbiljnih i teških štednji, posebno u okvirima nedostatka novaca za investicije, ne bismo li mogli postaviti pitanje, dobro, ako novac koji je zarađen na kreditima sa državom Hrvatskom i sa državljanima ili građanima RH se ne investira u RH nego odlazi preko granice, ne bismo li se mogli podsjetiti priče o devizama koje odlaze u Beograd a ne investiraju se u Hrvatsku. A gdje odlaze sada te revizije, gdje odlazi sada taj novac. Mnogo je veći i mnogo je značajniji od ovih bijednih 13 milijuna i od onih bijednih guma za aute koje kupuju naši dužnosnici ali mi o tome ne raspravljamo niti tu perspektivu uopće imamo niti govorimo o tome u kontekstu našega članstva u EU, a primarna pretpostavka članstva jeste jednakost, jeste pravednost. Da li će gospodine ministre, postavljam to vama kao članu Vlade, to nije vaš resor, ali jeste stvar Vladine politike, da li će ovo pojeftinjenje koje se postiže ovim prijedlogom zakona povećati cijenu rada u našoj zemlji i osigurati bolje zarade našim radnicima, neće, ne, nego ćemo ovdje dobiti Zakon o radu kojim će se srušiti dodatno cijena rada. Dobit ćemo prijedlog Zakona kojim ćemo dodatno srušiti plaće radnicima, a o tome se radi. To je smisao budućih, sadašnjih i budućih zastupnika u Europskom parlamentu da postavljaju tu vrstu pitanja i našega također ovdje. Jer sudbina naših ljudi ovdje, naših radnika ne kroji se samo više ovdje nego se kroji izvan naše zemlje i iz tog razloga mi se čini da su to prava pitanja, da su to prave uštede, da je to pitanje prave mjere ili prave ravnopravnosti a ne ovo što smo danas započeli. Iz tog razloga ukoliko gospodine ministre prije svega na ovih nekoliko prvih pitanja, na pitanju o usklađenosti sa Ustavnim zakonom o provedbi Ustava, na pitanje o posljedicama smanjenja broja članova biračkih odbora za dostupnost biračima koji su nemoćni, stari, bolesni i na pitanje koje su mogućnosti, odnosno moguće posljedice da predstavnici lokalnih vlasti smanjuju broj biračkih mjesta i na taj način utječu na mogući ishod glasanja odnosno na rezultate izbora ukoliko nam date odgovore koje ćemo smatrati prihvatljivim za nas, onda će Klub Samostalne demokratske srpske stranke prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prvo Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani kolega Pupovac, dobro je da ste i vi istakli značaj da dođe do dogovora o ovim eventualnim promjenama zakona jer će birači u Hrvatskoj 25. svibnja izaći i imati mogućnost izaći na izbore za članove Europskog parlamenta. Eventualni konsenzus u Hrvatskom saboru o ovom prijedlogu zakona u velikoj mjeri može utjecati i na izlaznost ljudi u Hrvatskoj na ove izbore i ako dogovorom postignemo cilj ušteda i smanjenja troškova izbornog procesa ali ne na račun transparentnosti na biračkom mjestu poslat ćemo i snažnu poruku građanima i građankama ove zemlje da nam je stalo da izbore pripremamo bez političkih sukoba, da šaljemo poruku poziva, zajedničkog poziva da ljudi u što većem broju izađu na ove izbore. I zbog toga smatram da i ponuđena naša dva amandmana jesu na tragu i želje predlagatelja da se smanje troškovi ali i naših obrambenih stavova da to ne ide na račun transparentnosti na biračkom mjestu. Postoji samo jedan problem, ovlast određivanja visine naknada i članovima izbornih povjerenstva i biračkih odbora je na državnom izbornom povjerenstvu. Dakle, o tome ne odlučuje ni Vlada ni Sabor i naš apel i Sabora Državnom izbornom povjerenstvu da zbog ukupnih štednja i napora, smanjenja troškova, doista te iznose smanji. Jedini način, službeni kako drugačije na te ljude apelirat da shvate o čemu govorimo i da idemo sa takvim načinom smanjenja i to je točka čini mi se oko koje ćemo se svi složiti.
Druga replika Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, vi ste spomenuli u jednom trenutku rečenicu ili riječi bijednih 13 milijuna kuna. ja ne bih rekao da je 13 milijuna kuna u krizi u kojoj je Hrvatska država bijedan iznos. To je dosta veliki iznos, ali u svakom slučaju ova vaša pitanja koja se odnose i na biračke odbore i na broj članova biračkih odbora i na sama Izborna povjerenstva, definitivno bi trebalo omogućiti građanima, po mojem mišljenju da na što bližem mjestu mogu izaći na izbore i glasati. A s druge strane, definitivno nije potreban toliki broj Izbornih povjerenstava jer stvarno mogu Izborna povjerenstva u pojedinim gradovima praktički odraditi posao i za okolne općine, možemo to tako pojednostavljeno reći. Tako da mislim da također ne bi narušilo sam proces izbora ako bi broj članova biračkih odbora bio 6, a ne 10 jer realno gledajući šestero ljudi može bez ikakvih problema obaviti taj posao, bez obzira što će male stranke sigurno biti manje zastupljene, morat ćemo u tom dijelu vjerojatno imati promatrače ili na neki drugi način rješavati svoje interese.
Odgovor na repliku, Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani kolega Hrg, naravno da ja ne mislim da je 13 i pol milijuna kuna bijedan novac u bilo kojim okolnostima, ali u usporedbi sa milijardama koje se godišnje prelijevaju iz naših financijskih institucija u financijske institucije drugih država koje mi puštamo kao da su normalan proces, to jeste bijednih 13 i pol milijardi. Ali ako vi želite se baviti time koliko će žena trebati roditi u Hrvatskoj da pri tome ne vodite računa o tome kako će ta djeca živjeti i kako današnja djeca žive, vi to možete kao što radite do sada. Ali moje pitanje jeste, sa čime ćemo mi hraniti našu djecu? A to je vrlo konkretno pitanje. S čime ćemo školovati našu djecu? Sa ovom vrstom pojeftinjenja, a ne vodeći brigu o tome gdje nam odlazi novac i koliko smo ravnopravni prema drugim zemljama, to sigurno nećemo postići. Inače ćemo doći u situaciju da ćemo se odnositi kao Zagreb što se odnosi i Centralna vlast prema Općinskim vlastima. Uzmi im sve pa im onda daj eventualno nešto natrag. Tako i nama, uzmu nam sve, a mi ćemo se baviti time da li imamo pravo na gume i da li mi možemo imati pravo na 6 ili na 10 članova biračkih odbora. Takvu priču što se mene tiče neću prihvatiti, niti moj klub.
Stajalište kluba HNS-a predstavit će Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa bilo je ovdje govora o glasovanju Hrvata izvan Hrvatske na izborima što nije neposredna tema ovoga zakona, bilo je govora o kupnji automobila, što također nije neposredna tema ovoga zakona pa bih ja, ako bih tako nastavio mogao postaviti temeljno pitanje svih izbora. Što sa onim izborima koji su dobiveni na nepošten način, protuzakonit način, temeljem kojih je stvorena parlamentarna većina, formirana Vlada koja onda donosi zakone ove zemlje i dovodi u pitanje legalnost i legitimnost svoga djelovanja? To je veliko pitanje koje bi trebalo postaviti kada se govori o izbornom zakonodavstvu, ali ja to pitanje neću postaviti, odnosno neću stavove o tome izreći zato što generalno smatram da bi trebalo voditi rasprave uvijek o meritumu, a ne uvijek o istim stvarima. Gotovo sve naše rasprave izgledaju potpuno jednake jer vrlo rijetko i na odborima, a pogotovo na … ne govorimo o meritumu stvari nego uvijek o aktualnim političkim pitanjima koja okupiraju javnost i to je razlog zašto neću otvarati ta pitanja. Ali kada se bude govorilo o izbornom sustavu generalno onda svakako i ta pitanja treba odgovoriti i izreći stavove, sudove, odgovoriti na ta pitanja dakle, a ne samo ih postaviti. U pogledu merituma ovoga zakona logično je da svaka zemlja odgovorna pokušava smanjiti sve troškove koje može jer nije ideja da država zapošljava svoje sugrađane pa i preko rada u Izbornim povjerenstvima, odnosno biračkim odborima, nego da im stvori uvjete da se zapošljavaju izvan onoga što financira država, prema tome štednja, racionalno upravljanje novcima poreznih obveznika je zadaća svake moderne i uređene države i ovaj prijedlog je logičan. On dolazi na neki način i od struke, naime ovo je prijedlog Državnog izbornog povjerenstva. Ako je Državno izborno povjerenstvo koje nema posebnih motiva niti užu nadležnost brige o proračunu RH dalo takav prijedlog, onda je zacijelo to doista moguće, ako je moguće, onda je to i potrebno učiniti. Dakle, nekih štetnih posljedica od ovoga zakona, prijedloga zakona ne bi trebalo očekivati. Ovdje se govorilo u tom kontekstu i o cijeni demokracije pa isto ću biti blag ocjenjujući te rasprave o cijeni demokracije, da se radi često puta o igri, neću ići dalje od toga pa ću navesti samo dva vrlo bliska primjera. Kada nismo spojili izbore za Europski parlament prošle godine i lokalne izbore, onda se stalno govorilo o tome kako se troši 70 milijuna kuna, to je tada bilo jako važno, to je bila glavna tema Europskih izbora, a onda oni koji su je postavljali su govorili na kraju, a zašto ne otvaramo prave teme, a upravo su oni nametnuli temu cijene izbora, odnosno koštanja izbora, da bi se nakon nekoliko mjeseci kada se radilo o referendumu koji je bio u skladu sa njihovim političkim gledištima u njihovom političkom interesu na neki način pitanje koštanja toga referenduma više nije bilo važno pitanje. To je ta igra, to je ta neprincipijelnost, ali kažem neću se zadržavati i na tom pitanju dalje od ovoga. Što se tiče ovoga prijedloga zakona budući da prijedlog zakona temeljna njegova izmjena dolazi od DIP-a očekujem da ono točno određuje optimum. Ovo nije političko pitanje, ne bi trebalo biti političko pitanje, to bi trebalo biti pitanje funkcionalnog balansa da li se sa tih 6 članova biračkih odbora i sa 10 biračkih odbora prema općinskom i gradskom izbornom povjerenstvu može dobro odvratiti posao iako se to tehnički može odraditi nema nikakovih političkih razloga se to ne čini. Tu se međutim otvara pitanje i drugih izbora. Naime, ovdje se govori o onim izborima na kojima se pojavljuje samo jedan birački glasački listić. To jesu ovi izbori, to su referendumi,međutim jedini izbori na kojima se zna pojaviti redovito dva, nekada tri, a nekada i četiri biračka glasačka listića to su lokalni odnosno regionalni izbori jer imate dva listića obavezno, dakle regionalnu i lokalnu razinu pa onda negdje imate i nižu razinu mjesnih odbora, a negdje imate i manjinske izbore. Tako da se tada mogu pojaviti i 4 biračka glasačka listića i te izbore bi doista vjerojatno bilo teško odraditi sa manjim brojem članova biračkog odbora i sa većim brojem biračkih odbora prema izbornoj komisiji grada ili općine. Ali ne vidim razloga zašto to ne bi bilo sa parlamentarnim izborima na kojima u većini slučajeva imate jedan listić, samo kada se radi o manjinskim izborima imate više listića, a oni nisu česti i to je puno lakše glasovanje. Teoretski se ovdje može dogoditi da ako imate u prosjeku 20a-ak lista za europske izbore i po 11 kandidata, 20 puta 11 to je 220, hvala Boro, uspio bi ja to nekako i sam. Dakle potencijalno imate 220 pozicija za brojanje, a kada imate parlamentarne izbore imate 40-ak lista recimo dvostruko više lista, imate samo 40-ak pozicija za brojanje, tako da ovo brojanje možda može biti zahtjevnije od brojanja u izborima za Hrvatski sabor jer tamo se samo ponegdje pojavljuje još dodatni listić za manjinske izbore. Pa bi trebalo razmisliti o promjeni radi daljnje racionalnosti, o promjeni toga pravila da nije bitno da li su dva ili jedan listić na izborima jel se ovdje doista samo jedan jedini listić nego koji je opseg posla rada biračkih odbora i izbornih povjerenstava općina i gradova odnosno svih ostalih viših izbornih povjerenstva. No to kao i odluku o tome da li će prihvatiti amandman kolega iz kluba Hrvatskih laburista treba prepustiti onima koji znaju, koji su bolje upućeni i u funkcionalnost i u tehnologiju toga procesa, a jednako tako i u prostornu raspoređenost biračkih odbora. Kolege Laburisti kažu da bi se taj njihov amandman koji predlaže da to bude 20 biračkih odbora pod jednim izbornim povjerenstvom općine i grada ne bi se ticao otoka, što je svakako uredu, ali postoje oni dijelovi Hrvatske u kojima to može biti problem. dakle rjeđe naseljeni dijelovi Hrvatske možda bi se tu u funkcioniranju i odrađivanju toga posla ako to bilo 20 po jednom izbornom povjerenstvu bila poteškoća, pa onda to pitanje, odluku o tome da li je to optimalno ili optimalno ovo što je Vlada predložila prepuštamo predstavniku Vlade odnosno Vladi RH. Smatramo da je ovo dobro, da neće ugroziti kvalitetu izbornog procesa, da će donijeti uštede, a to treba biti princip i u vremenima blagostanja, a ne samo u vremenima krize i to je razlog zašto je Klub zastupnika HNS-a podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio Frano Matušić.
Zahvaljujem. Kolega Radoš ja mislim da bi hrvatsku javnost interesiralo kada ste već otvorili i dotaknuli ste kao što ste to rekli u uvodnom dijelu vašeg obraćanja da bi hrvatsku javnost interesiralo dakle koji su to izbori bili neregularni i nezakoniti. Koje članove DIP-a za provedbu nezakonitih izbora, koje godine? koje članove biračkih odbora optužujete za nezakonite izbore? Koje članove izbornih povjerenstava optužujete? Pa ja mislim da to hrvatska javnost treba znati. Uz činjenicu da niti jedno međunarodno tijelo koje je pratilo izbore u Hrvatskoj nikad nije proglasilo neke od izbora neregularnim, nezakonitim. Niti jedna nevladina organizacija koja je pratila izbore od GONG-a pa dalje nije proglasila niti jedne rezultate izbora u Hrvatskoj nezakonitima, nelegalnima i da je došlo do krađe na tim izborima. Ako je bilo nepravilnosti, a bilo je nepravilnosti vjerojatno u svim izborima određenih nepravilnosti ali te nepravilnosti su bile uočene i izbori na pojedinim biračkim mjestima su bili ponovljeni i bilo je nadzirano od strane svih relevantnih tijela i nije bilo nezakonitih rezultata izbora. Recite nam, recite hrvatskoj javnosti koji su to rezultati izbora neregularni? Ako nećete hrvatskoj javnosti recite međunarodnoj javnosti. Po tome ste poznatiji ako nećete reći hrvatskoj javnosti. Druga stvar, govorili ste o referendumu, naravno da treba svaki referendum podržati koji dobije zakonski predviđene uvjete od strane građana, dakle podršku građana. Recite zašto kočite sada ovo pitanje referendumskom koji su građani postavili pred Hrvatski sabor? Evo recite hrvatskoj javnosti, recite onim građanima koji su sakupili dovoljan broj glasova da se provede to referendumsko pitanje da se hrvatska javnost očituje, recite zašto to kočite?
Vrijeme. Na repliku odgovara Jozo Radoš.
Najprije od kraja kolega Matušić, ništa ja ne kočim. A što se tiče ovih ostalih pitanja koja ste postavili nisam siguran da bi baš predstavnik HDZ-a trebao postavljati takva pitanja, čini mi se da to nije osobito pametno. Naime, nisam ja mislio na pojedinačne slučajeve biračkih odbora i izbornih povjerenstava. U zadnjih nekoliko godina u Hrvatskoj smo uglavnom, to je po mom mišljenju veliki doprinos i kvaliteta naše demokracije, nismo osporavali izbore makar su ti izbori neki bili aljkavo provedeni, ponajprije birački popisi. Pa u nekakvoj idealnoj situaciji sama činjenica da na biračkom popisu imate više građana nego što može birati bi bila dovoljna za diskvalifikaciju nekih izbora, ali to nije problem i nije bio razlog za osporavanje izbora i nije bio razlog za nepriznavanje legitimiteta i legaliteta izabrane vlasti što je velika stvar a moglo se defacto raditi i to. Nadam se da je to pitanje iza nas. Ja sam to pitanje kolega Matušiću postavio s obzirom na financiranje kampanja. Ako je neka vlast osvojena na novcu koji je pokrade, ta činjenica dovodi u pitanje legitimitet i legalnost te vlasti i sve što ta vlast čini i to je problem. To pitanje treba postaviti, o njemu razgovarati ali prijedlog ovoga zakona je vrlo uzak i zato sam rekao to pitanje treba postaviti kada se bude govorilo generalno o izbornom sustavu Republike Hrvatske.
Replika Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Radoš, ne znam na što ste mislili ali ja pretpostavljam da ste mislili na ove zadnje izbore koje je dobila kukuriku koalicija. Jer gospodine Radoš ne određuju samo svirači rezultate izbora, određuju tu i neki drugi igrači koji svojim radom i podešavanjem, nekim tajminzima itd., mogu bitno odrediti izborne rezultate i procese u državi itd.. Ali nije to predmet moje replike. Vi ste rekli, prigovorili ste nekim ljudima među kojima sam bio i ja. Što su tražili? Da se povežu izbori za Europski parlament i lokalni izbori. A što smo zahtijevali također da se prizna referendum, da se referendum i temi toj i toj održi. To što vi uspoređujete te dvije stvari, to je bahato do perverzije u demagoškom smislu, bahato do perverzije. A znate zašto? Zato što su se, vama je to jasno da su se lokalni i europski izbori, samo je tri tjedna dijelilo i ništa mi nismo bili ucijenjeni, mogli su se povezati. To je bilo samo pitanje tehnike i uštedjeti 70 milijuna. A vi ste osporavali referendum da se on ne smije održati a mi smo govorili da se mora održati. I te dvije teme, morate biti bahati do perverzije da to ovdje izložite sa govornice Hrvatskoga sabora.
Na repliku odgovara Jozo Radoš.
Kolega Marasoviću tri ste puta rekli "bahati do perverzije" a vi ste čini mi se zaboravni do demencije. Govorite o tome da ne priznajemo rezultate referenduma, pa o čemu govorite? Pa taj referendum je održan u skladu sa zakonom, sa Ustavom Republike Hrvatske i rezultati toga referenduma su dio Ustava Republike Hrvatske. U kom smislu [[Upadica STAZIĆ: Kolega Marasoviću, pa nemojte dobacivati.]] [[Govornici govore u glas ne razumije se.]] protiv toga referenduma. Što se tiče povezivanja izbora, tada smo smatrali i danas smatram da je jasno predočenje onoga što je rezultat, što je cilj nekih izbora, jasno prepoznavanje programa i ljudi koji će biti birani a to odvajanje izbora znači je važnije od tih 70 milijuna kuna i ja sam i sada na tom stajalištu. A kada se radi o kukuriku koaliciji i pjevačima, ne radi se o tome kolega Marasoviću. Radi se o tome da po svemu sudeći su neki izbori parlamentarni izbori u Republici Hrvatskoj i lokalni izbori osvajani sa ukradenim novcem. I ta činjenica dovodi u pitanje legitimnost i legalnost tijela koja su nastala na tim izborima a to nije kukuriku koalicija.
Nova replika Deneš Šoja.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Radoš vi ste spomenuli određene iznose vezano za ovu materijalnu stranu, odnosno financijsku, taj aspekt izbora koji na nivou države imaju cijenu od 40, 50 ili čak i do 70 milijuna kuna. Kada se taj iznos usporedi sa državnim proračunom onda je to možda i manji u relativnim relacijama ili kada se usporedi izbori na lokalnoj razini gdje izbor jednog zamjenika načelnika kojeg financira lokalna zajednica iz proračuna od 4,5 milijuna kuna koštaju preko 200 tisuća. Ta problematika svakako ima svoj financijski aspekt i drugi problem je aspekt sastava povjerenstva. Ali najveći apsurd je u tome, to upućujem, odnosno kažem i vama a posebno članu Vlade gospodinu ministru, apsurd je u tome da nagradu za izborno povjerenstvo posebno za vanjske članove jer po novom ima povjerenstvo pa ima i vanjskih sve u interesu demokracije predlaže Državno izborno povjerenstvo a visinu utvrđuje Vlada a plaća se iz proračuna lokalne samouprave. I to moram reći sasvim otvoreno za neke vanjske članove koji imaju u cijelom tom postupku samo zadatak ništa više ili simboličnih potpisati određeni zapisnik za 3600 ili 3800 kuna. Pa molim vas lijepo, to dole na terenu objasniti ljudima, onima koji režu vinograd mjesec dana za te novce to nije lako, a mi se ovdje svi zalažemo za radnike, za malog čovjeka itd. Taj momenat mislim da treba uzeti u obzir, isto kao i ovaj drugi aspekt sastava tih povjerenstava gdje lokalna samouprava gotovo nikakvih mogućnosti nema…
Hvala kolega Šoja, vrijeme je isteklo.
Da pravnici naši iz Baranje uglavnom učestvuju vrlo rijetko, a sve se to popunjava pravnicima…
Hvala lijepo. Sljedeća replika Boris Blažeković, izvolite.
Hvala lijep. Ništa, mislim da mi je već odgovoreno, naime htio sam pitat gospodina Radoša na što je on mislio, ali to pitanje je postavio kolega Matušić pa nema u ovom trenutku razloga da mu ja posebno postavljam to pitanje, a o tom ćemo vjerojatno malo više razgovarati kad dođe do pravomoćne presude. Hvala.
Hvala. I posljednja replika Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Radoš, vi ste govorili o nepravilnostima na koje su vam odgovorili replikama neki drugi, no treba razlikovati tzv. postizborni i prijeizborni inženjering. Dakle, u ono vrijeme kada prođu izbori onda postoji tzv. poslijeizborni inženjering u kojemu se novčana sredstva i neke druge stvari upotrebljavaju kako bi se sastavile koalicije Vlade. Dakle tu je ta kvaka o kojoj vi govorite. Slično npr. imamo situaciju, trenutno imamo situaciju Osijeku u kojoj je i vaša stranka i SDP i HDZ, svi u jednoj koaliciji a kontra HDSSB-a. Dakle to je poslijeizborni inženjering u kojemu i vaša stranka dobrano sudjeluje. Na koji način i kako? Pa podjelom mjesta u svim mogućim nadzornim i ostalim odborima koje ima Grad Osijek. Ono što sam vam posebno htio reći je to da ste vi dobro objasnili složenost i opseg poslova biračkog odbora prilikom prebrojavanja tzv. preferencijalnih glasova kod izbora za Europski parlament i rekli ste da je to relativno veliki broj kada imate 220 imena odrediti dakle preferencijalni broj glasova. A na kraju ste rekli i na početku da ćete prihvatiti ovaj zakon. Iako je složenost poslova vrlo velika, tako ste opisali, ali ćete pristat na smanjenje broja članova biračkog odbora sa 10 na 6 pa mi nije jasna ta logičnost, logika razmišljanja u svezi toga. … [[Upadica se ne razumije.]] Na kraju krajeva ste objasnili da bi zapravo bilo dobro da za sve izbore imamo 6 članova biračkih odbora, bilo koje vrste, do izbora za mjesne odbore, lokalnih izbora, za državu, predsjednika Republike itd. E sada tko je…
Hvala. Vrijeme.
Tko je mijenjao Zakon o broju članova biračkih odbora? Vaša koalicija…
Vrijeme kolega Grubišić. Imamo odgovor, kolega Radoš izvolite.
Kolega Grubišiću, riječ inženjering je vrlo kompleksna … što znači postizborni inženjering, ali ako mislite na slaganje vladajućih većina na razini države, županija i gradova to je normalan politički proces i tako funkcionira demokracija. To što netko to zove političkog trgovinom i tako zapravo o jednom sasvim neizbježnom procesu formiranja vlasti govori na negativan način to je drugo pitanje. Druga je stvar naravno ako ta politička trgovina uključuje nečasne, prljave, protuzakonite radnje, potkupljivanje itd., onda to je problem. Ovo prvo ne samo da nije problem nego je i jedini mogući način dolaska do vlasti koja bi trebala ispuniti ono što građani od vlasti očekuju. Jednako tako i preuzimanje odgovornosti za upravljanje. Nisam primijetio kolega Grubišiću da kada je HDSSB negdje na vlasti da pušta članovima HDZ-a, HNS-a i SDP-a da budu članovi raznih upravnih tijela. Ako je to vaš stav pa otvorite taj postupak, pa dajte članovima HDZ-a u Slavoniji, HNS-a, da budu članovi tih tijela. Dakle to isto radite, a prigovarate drugima što je potpuno nedosljedno. Što se tiče prijedloga, ja sam rekao da je to prijedlog DIP-a. Valjda DIP kolega Grubišiću koji vodi taj postupak, nadzire ga već godinama, bolje od vas ili mene zna da li je 6 optimalno ili je 10 optimalno. Ja imam povjerenja u prijedlog DIP-a, a ako je taj prijedlog loš onda će to valjda prosuditi predsjednik, član Vlade. I na kraju, nisam predlagao da se u lokalnim izborima smanjuje broj biračkih mjesta, broj članova biračkog odbora zato što je tu najveći posao, to nisam predlagao. Nisam predlagao nego nisam o tome govorio uopće.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Ingrid Antičević-Marinović, izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre i zamjeniče, kolegice i kolege. Ja podržavam ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske. Smatram da će upravo smanjeni broj članova ne samo da će on dovesti do uštede u proračunu, za proračun Republike Hrvatske što je nama naročito važno nego s druge strane da neće ni na koji način ometati ili ugroziti vjerodostojnost izbora. A oni su na mnoge načine bili do jednih, unazad nekoliko godina upitni, mnogi i prije svega način financiranja i ovo sada što se odvija pred našim sudovima, financiranje iz crne vreće gdje su se dakle obilato darivali birači na različite načine i to novcem onih koji nikada ne bi glasali za tu stranku. Međutim, ta vremena nadam se da su jednom za svagda iza nas. Ono također što je značajna novina, a to je da dosadašnji naš zakon nije imao regulirano pitanje ukidanja imuniteta članu Europskog parlamenta i da ovaj prijedlog zakona usklađuje se sa odredbom Poslovnika Europskog parlamenta. Mi smo odredili, ovdje je u prijedlogu, mislim da je to dobro rješenje da zahtjev za ukidanje imuniteta takvom članu može podnijeti nadležni sud, odnosno Državno odvjetništvo. Kad god se, s obzirom da se radi o hitnom, o prijedlogu zakona s prvim i drugim čitanjem, dakle s konačnim prijedlogom zakona dozvolite da nešto kažem i o tome što u biti ovaj prijedlog zakona kojim ćemo izaći na europske izbore znači za građane. I što uopće ti izbori znače za građane? Jer izbori i sloboda izbora nije da se netko opredjeljuje za ovog, onog, prvog, drugog ili trećeg nego zbog čega se za njih opredjeljuje. A to ljudima i dan danas kada je riječ o ovim izborima nije jasno i to mnogi žele prikriti počevši još sa razine Europske unije dominantne većine koja uopće ne govori o tome. I zato ja ću iskoristiti ovu priliku da kažem nešto o tome. I u kojem trenutku mi s obzirom što se događa trenutno u EU i što nam je ta većina konzervativna priredila i što i tko tome doprinosi da tomu bude tako iz Hrvatske. To hrvatskim građanima treba reći. Ovdje je danas već to bilo spomenuto, a to treba spominjati više puta da se to nikada više ne ponovi. Naime, da su hrvatske, da su europarlamentarke koje dolaze iz Hrvatske, doduše iz HDZ-a ali i to nije bitno, najbitnije, iz HSP-a glasale protiv Izvješća o ravnopravnosti muškaraca i žena kad su u pitanju njihove plaće. Pa zar to nije sramota? Dalje, u kojem trenutku se događaju također ovi izbori? U trenutku kad mnoge zemlje razmišljaju da uvedu kvote za useljenje i koga? Građana Europske unije, iz onih valjda zemalja koje su manje vrijedne. U onom trenutku kada nam također od strane konzervativaca prijeti da se ukine ili da dođe pod velikim pitanjem najveća tekovina najvećeg projekta Europske unije, a to je sloboda kretanja ljudi, ne samo roba i usluga jer zato može doći u Rumunjsku i Bugarsku svaka roba. Ali postavlja se pitanje također mnoge zemlje u Europskoj uniji razmišljaju o kvotama. Osim toga, ovi izbori su ja bih rekla i to je poruka građanima što za njih znače. Oni su povijesni. Što njima to donosi? Kaže mene se to ne tiče, mala je izlaznost, mnogima to odgovara. Oni su povijesni jer mogu preokrenuti odnos snaga i omogućiti europskim socijaldemokratima i ljevici da dođe na vlast i promijeni ovu ekonomsku politiku koja je od zemalja EU, od zemalja blagostanja, vidite oni se tomu smiju. Da se promijeni, dakle ekonomski model. Jer svi oni koji su doveli do toga, a doveli su upravo zahvaljujući vladavini europske desnice, konzervativaca koji su odbijali prijedloge europskih socijaldemokrata i ljevice da se obuzda financijsko tržište, da se regulira. Ekonomske posljedice doživljavaju svi, neki više, neki manje. To više nije, zbog takvog načina to više nije ona Europa kakvu znaju naši očevi, naši djedovi. Mnogi ovdje imaju roditelje koji su radili u Njemačkoj i čija su se djeca školovala i imali su dobar život ovdje zahvaljujući njihovom mukotrpnom radu. Na kraju krajeva, ne samo to, ne samo što se Europa podijelila na bogati sjever i na siromašni jug, na bogate regije i na siromašne regije što je uveliko doprinijelo i način takve jedne politike koja je upravo za ove južne zemlje namijenila da budu zemlje usluga, a da unište svoju industriju. I to su sada posljedice. To je ono što imaju u planu europski socijaldemokrati da reindustrijaliziraju Europu pogotovo jug Europe. Od tog bi imali koristi svi. To bi dovelo do snažnog zapošljavanja jer je i tamo veliki broj mladih nezaposlen, na sreću ne toliko koliko i u Hrvatskoj. Jer upravo siromašnije i manje zemlje osjetili su veći teret takve krize. I sada ono što je također najopasnije da upravo zbog takve ekonomske situacije kriza služi za ukidanje ili dovođenje u pitanja političkih sloboda koja nikada do sada nisu bila dovedena u pitanje. To se ponovo ponavljam vidjelo na ovom glasovanju oko izvješća. Nekad, prije nekoliko godina to se nije moglo dogoditi u Europskom parlamentu. Dakle, sad su opasnost i žene. Zašto bi one imale veću plaću? I one se prve otpuštaju pa i na razini Europske unije. Nadalje, mi smo se tamo zalagali i zalagat ćemo se za tzv. Robin Hood akt, akt poreza, Zakon poreza na transakcije. Na takav način bi se u europski budžet slilo od 80 do 200 bilijuna eura godišnje. Možete zamisliti kolika bi to bila jedna injekcija upravo za siromašnije zemlje, za reindustrijalizaciju, za ulaganje u investicije, u rast, nova zapošljavanja pa i otpis dugova siromašnim zemljama koje su upale u ovakvu situaciju bez svoje krivnje. Dakle, ovo je jedan trenutak koji je ozbiljan za Hrvatsku jer ksenofobija, diskriminacija različite vrste, dakle nešto što je bilo mrtvo u Europi ponovo diže glas. Dakle, i političke slobode su u pitanju. Zato donoseći ovaj prijedlog zakona s onim koji će izaći naši birači, oni trebaju biti upoznati i za koga i zašto se opredijeliti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice Antičević. Vi ste rekli, neke primjedbe ste dali na račun naših predstavnica u Europskom parlamentu, povezali ste to s nekim strankama u Hrvatskoj i vi ste temperamentna Dalmatinka, ja vam zato neću biti tako oštar u replici. U dopuštenim granicama prodajete maglu, a smatram da je ovo posljedica vaše neinformiranosti. Dakle, u tom pitanju gdje su naše predstavnice glasovale protiv bilo je ubačeno pitanje pobačaja. Pobačaj, pobačaj, pobačaj, ubojstvo djeteta pobačaj. To nije primarno političko pitanje mi svi to znamo, to je primarno svjetonazorsko pitanje. I tu ne pomaže muško, žensko, ljevica, desnica, ovo, ono. Ima država koje su liberalnije od Hrvatske, a konzervativnije su u pitanju pobačaja od Hrvatske. Učite se na primjeru Istre. HDZ tamo dobiva 1 od 14, a Istra je 45 glasala za onaj referendum o braku. Dakle, bilo je pitanje pobačaja i vi iz neznanja dezinformirate hrvatsku javnost zbog čega su naše predstavnice glasale kao što su glasale. I ja im na tome zahvaljujem. Jer ne smije se pitanje pobačaja brkati sa pitanjem ravnopravnosti žena u drugom smislu, zapošljavanja, plaća, kvota u političkim strankama. To su jedne stvari, pobačaj je nešto treće.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Antičević. Izvolite.
Koliko god se vi trudili objasniti to ljudima to nećete uspjeti. One su glasale protiv jednakosti muškaraca i žena i njihovih plaća. A pitanje pobačaja, vi ste bili 8 godina na vlasti, mi to imamo regulirano zakonima i to nije ovdje uopće bilo dovedeno u pitanje. O čemu vi sada govorite? I osim toga, kanite se upravo takve politike, neke muške politike koja će trenirati svoju snagu na ženskim tijelima. To neće biti poligon za vašu propalu politiku, niti će to ikada u Hrvatskoj biti.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, kolega Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče … [[Upadica se ne razumije.]] Budemo pustili prvo da kolegica. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika koji kaže: "Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave." Uz svu dobronamjernost nisam uspio razumjeti kakve veze ima glasovanje članova Europskog parlamenta sa brojem članova biračkih odbora koji su predmet ovog zakona i nadležnosti teritorijalne izbornih povjerenstava. Mislim da ste zbog toga trebali upozoriti kolegicu Antičević.
Hvala. Činjenica je da se puno puta raspravlja u ovoj sabornici da se proširi izmjene i zakona. Tada bi svi dosadašnji govornici trebali biti opomenuti jer su svi otišli u širinu. To je jedna praksa i radi tog razloga odgovaram vam da nije bilo povrede Poslovnika. S time, isto tako bih molio da budemo korektni prema kolegama i kolegicama kada raspravljaju da ne dobacujemo. A to isto vrijedi i za vas kolegice Antičević jer ovo nije lijepo što ste kazali sada. Kolega Mlakar da li ćete najaviti povredu Poslovnika u pisanoj formi? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, hvala vam. Velim ja vas pozivam, jer znate posljedično što proizlazi iz toga. Za riječ se javio ministar uprave. Izvolite ministre, završno.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem svim klubovima i svim zastupnicima na konstruktivnoj raspravi. Dakle, prvo da … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Mesić, sada ću vam izreći opomenu i molim vas nemojte više. Nije u redu da to radite. Budite korektni. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, smirimo se, pustimo ministra da odgovori. Ministre, izvolite.
Mogu li? Dakle, zahvaljujem najprije svima koji su sudjelovali u raspravi, svim klubovima i svim zastupnicima. Želio bih odgovoriti na sva pitanja koja se tiču ovog zakona koja su ovdje postavljena. Prvo, ovaj dio koji se tiče godinu dana do izbora, da odmah razriješimo. Dakle, radi se o kodeksu dobre prakse Venecijanske komisije koji govori o tome da
Ministre, samo trenutak molim vas. Kolega Borić, izričem vam opomenu i nemojte više. Ministre, izvolite.
Znači, koji daje preporuku koje stvari ne bi trebale biti podložne promjenama u manje od godinu dana do izbora aktom koji je veći, odnosno koji bi onda u tom slučaju trebao biti više razine nego što je običan zakon. I to je ova priča o godini dana. E sada, što se tiče konkretno ovog zakona prošle godine u veljači Hrvatski sabor je jednoglasno usvojio izmjene Zakona o izborima za Europski parlament što je bilo dva mjeseca prije izbora. Dakle, 2013. godine Hrvatski sabor je jednoglasno usvojio izmjene zakona koje se tiču izbora za Europski parlament koji su se održali dva mjeseca nakon toga. Dakle, ovaj dio godine dana do izbora nije sporan. Sad možemo na sadržaj. Prvo tiče se članka 2. koji govori o izbornim povjerenstvima ukratko. Dakle, skoro pola izbornih povjerenstava općinskih i nešto gradskih pokriva manje od 5 biračkih mjesta. U sadašnjem prijedlogu zakona, odnosno u sadašnjem zakonu stoji odredba da Državno izborno povjerenstvo može imenovati u istom sastavu izborna povjerenstva za više gradova ili općina ali to na prošlim izborima nije napravljeno. Sada je pitanje Sabora hoće li na neki način dati uputu koja naravno u izmjeni zakona tako i napisana Državnom izbornom povjerenstvu koje kriterije da se vodi kada to bude radilo na način da se ipak smanji broj izbornih povjerenstava jer nema potrebe da u nekoliko susjednih općina koja neka ima jedno, neka ima dva, neka ima tri biračka mjesta, imamo tri biračka odbora i jedno izborno povjerenstvo odnosno ukupno 6 biračkih odbora i tri izborna povjerenstva a s druge strane u gradu Zagrebu imamo preko 600 biračkih mjesta. … [[Upadica se ne čuje.]]
Kolege molim vas, suzdržite se komentara.
Znači da imamo preko, ja se ispričavam ali malo me dekoncentriraju pa ću ponoviti rečenicu, znači da imamo preko skoro polovice izbornih gradova i općina koji imaju ispod 5 biračkih mjesta i da za razliku možda od lokalnih izbora na Europskim izborima doista postoji opravdan razlog da se ne imenuje u svakoj općini i gradu Izborno povjerenstvo nego da se to ograniči na to da jedno izborno povjerenstvo može pokrivati najmanje deset biračkih mjesta uz ovaj prijedlog Laburista koji se tiču otoka koji iz fizičkih razloga bi bilo nezgodno da to bude drugačije. Eto to je što se tiče izbornih povjerenstava. Dakle, lokalni čelnici, lokalne vlasti nemaju nikakav utjecaj na imenovanje odnosno određivanje biračkih mjesta, određivanje izbornih povjerenstva već je to sve u nadležnosti državnog izbornog povjerenstva. Na prva dva članka Zakona i nije bilo dakle primjedbi što znači da zaključujem da ako prva članka postoji konsenzusi da ne bi narušili ovo pravilo o kojem je i gospodin Matušić govorio bez obzira da li je ta praksa 20 godina ili 10 godina, nije bitno. Dakle, nama je želja da se izborni sustavi i izborne stvari u ovome bitnome djelu donose konsenzusom. E sada ostaje pitanje smanjenje broja članova biračkih odbora. To ima svoje pozitivne i negativne strane. I doista se može karikirati neka onda imamo jednog člana biračkog odbora dva ili kontra argument nek ih bude onda 20 pa da se onda proporcionalno to smanji. Dakle, uvijek postoji taj argument. Ovaj prijedlog smanjenja s 10 na 6 je prijedlog državnog izbornog povjerenstva. Dakle, mi kao Vlada smo dobili prijedlog Državnog izbornog povjerenstva u sklopu i priprema za izbore i priprema za donošenje izmjena i dopuna državnog proračuna i mislim da je dobro da ga raspravimo u Hrvatskom saboru jer se tiče ne samo stranaka koje čine vladajuću većinu nego se tiče svih i dobro bi bilo da bilo koja, sa bilo koje strane kad dolazi takav prijedlog da se tako raspravi. Doduše ovo bi bila dobra raspravu prvom čitanju, doista, onda bi mogli malo detaljnije još razmotriti prijedloge ali ćemo do glasanja još jednom sa DIP-om se konzultirati oko toga jer je ovlast donošenja iznosa za pojedinog člana biračkog odbora u nadležnosti Državnog izbornog povjerenstva, imamo tehnički amandman jednog kluba zastupnika i ukoliko je to dogovor stranaka i suglasnost Državnog izbornog povjerenstva onda ćemo apsolutno ostati u ovome djelu dobre parlamentarne prakse i vjerujem da će to biti jedan korak naprijed u nekakvoj politički korektnosti ili međusobnom razumijevanju izbornih sustava. Ono što ipak neće utjecati na rezultat izbora je to da se izbori odvijaju na biračkom mjestu. Odredba o broju članova koji moraju biti na biračkom mjestu nije smanjena, nije promijenjena. Dakle, tu neće biti problema. I on je manji nego ukupan broj članova biračkog odbora. Sad je pitanje je li to tehnički dobro da to bude i o tome ćemo još raspraviti i donijeti, dakle pokušati na naj, kao što je rekao predstavnik Kluba SDp-a na najveći, uz najveći mogući broj glasova jer su takve izmjene, jer je tako i prvi Zakon o izborima za Europski parlament donesen i njegove izmjene mjesec dana prije izbora i izmjene koje su bile kao posljedica dakle jedne direktive krajem prošle godine. Prema tome, nema doista nikakvog razloga da se baca na bilo koji način sumnja u regularnost izbora tim više što je većina izbora u zadnjih nekoliko godina što se tiče provedbe na biračkim mjestima ocjenjena dakle došli smo do neke razine gdje nije bilo ni velikog broja prigovora niti nekih problema, da sad ne ulazimo u druge rasprave. Bile su dotaknute još dvije stvari. Jedna je a to ima veze s ovim zakonom, dakle ne izlazim izvan teme jer se provodi na biračkim mjestima, dakle biračka mjesta u inozemstvu ukratko, one su određena ustavnim odredbama. Kako su se donosile te ustavne odredbe vjerojatno znate i vi i mi, to je bilo 2010. godine. E ja bih vas podsjetio da na dnevnom redu Hrvatskog sabora se nalazi prijedlog izmjena Ustava. Prema tome i biračka mjesta i dopisno glasanje i bilo šta što se tiče glasanja Hrvata izvan Hrvatske može biti obuhvaćeno ustavnim promjenama i kako bude regulirano tako ćemo staviti u zakone, nemam vam šta drugo reći. to sam govorio u ime Vlade kada sam u prvom čitanju predstavljao Zakon o registru birača, u drugom čitanju predstavljao Zakon o registru birača i kada sam, vjerovali ili ne, predstavljao Zakon o životnom partnerstvu jer mi je jedan od zastupnika u replici rekao da ima još ljudi koji su diskriminirani misleći na njih. Prema tome ta vrata su otvorena, ja ne mogu drugačije se izraziti da to prestane biti tema. Dakle ono što je u Ustavu je tri zastupnika, ali to ne utječe na izlazak birača na izbore. Biračka mjesta utječe na izlazak birača na izbore, ali ne utječu na rezultat od ova tri zastupnika, prema tome nije problem da se i oko toga povede rasprava, ta priča je uvijek otvorena. E sada, što se tiče prethodne registracije, što je rekao gospodin Babić, ja mogu samo o brojevima govoriti. Referendum o ulasku u EU 2012. godine bez prethodne registracije na biračka mjesta u inozemstvu, ova smanjena, izašlo 14 tisuća birača. Izbori za Europski parlament i neki drugi izbori koji su se u međuvremenu održali po istim biračkim, dakle sa prethodnom registracijom, izašlo 13 tisuća birača, 14, 13, dakle nije utjecalo to na broj, prethodna registracija, nego je utjecalo smanjenje broja biračkih mjesta i to treba jasno reći. Što se tiče što je zastupnik, mislim Klarić da je to rekao, broja kriznih situacija u lokalnoj samoupravi, njih je bilo daleko više od 4 u smislu, u mandatu 2009.-2013. i ako pod krizom podrazumijevamo neslaganje većine u vijeću sa gradonačelnikom, onda je bolje da se to što prije riješi na ovim izborima. Pa ja mislim da više košta to da se oni svađaju 4 godine nego da se jednom to pokuša. I ovaj primjer koji ste naveli je gradonačelnik isprovocirao izbore jer nije predložio, povukao proračun. Dakle, vi ste nastupali s pozicije načelnika i takve su se rasprave vodile, dakle za vrijeme donošenja tog zakona, ali samo u 7 slučajeva je došlo do toga i te općine i gradovi će imati priliku riješiti svoje političke probleme na novim izborima i normalno funkcionirati do kraja mandata, a ne se četiri godine svađati i jedni druge tužakati svim mogućim tijelima zbog isključivo političkog problema. Eto, zato mislim da je taj, ovakav sustav bolji, a vidjet ćemo da li će sljedeće godine to eskalirati u puno veći broj izbora, o tom potom, to ćemo kada bude. Eto, zahvaljujem. Samo da se, dakle Vlada će razmotriti pristigle amandmane i u želji donese zakon sa najvećim brojem glasova, po mogućnosti jednoglasno, razmotriti i primjedbe koje su iznesene u raspravi. Hvala.
Hvala ministre. Prelazimo na replike, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi ministre Bauk, sasvim sigurno da nitko ne sumnja u dobre namjere i zakona, međutim ovo je jedna prilika da se postavi jedno možda pitanje vam. Izbori za Euro parlament, odlično su prihvaćene otvorene liste, to se prije, pokazali ste skepsu lani kako će na te otvorene liste reagirati građani i vidjeli smo da su se građani vrlo dobro snašli naročito na vašoj Kukuriku listi, vidjeli su koliko su neki ljudi koji su itekako imaju ugleda, to su građani znali honorirati, to je prije svega Tonino Picula i ostali kandidati. Pa sad pitam da li u obećanju Kukuriku koalicije predizborno je bilo i reforma izbornog zakonodavstva, odnosno novo izborno zakonodavstvo. Mislite li za Parlamentarne izbore predložiti zakon koji bi omogućio otvorene liste? Mislim da bi građani, da građani znaju za koga glasuju i druga stvar je da se onemogući stranačkim šefovima manipulacija. Pa evo.
Hvala. Odgovor, ministar.
Dakle, najprije što se tiče moje skepse oko otvorenih lista, mislim da nije bila skepsa u smislu uvođenja tog instituta, nego u smislu toga da li će rezultat sa otvorenim listama i bez otvorenih lista u imenima zastupnika biti jednak i ta skepsa se pokazala, ne skepsa nego pitanje se pokazalo opravdanih jer bili bi izabrani isti na ovaj ili onaj način. Imena zastupnika bi bila jednaka, svih 12, malo bi drugačiji bio redoslijed, ali nije toliko. Što se tiče izbornog zakonodavstva, mogu reći ono što sam ponovio za govornicom. Dakle sve ono što se može konsenzusom donijeti, a tiče se izbornog zakonodavstva u ovom bitnom dijelu pa tako i otvorene liste se može donijeti, ali dakle vladajuća koalicija ili sad kako da se izrazim, barem u ime svoje stranke, neće inzistirati na promjenama jer su se izbori dakle događali i dobili su oni koji su imali najviše glasova i po ovom Izbornom zakonu, on ima svojih dobrih strana u smislu da odgovara otprilike stranački sastav broju glasova, a i personalni sastav Parlamenta zbog izbornih jedinica odgovara regionalnom sastavu u većem dijelu Hrvatske, prema tome to je dobro. Ono što bi se trebalo možda korigirati su izborne jedinice, ako se može oko toga postići konsenzus, dobro, ako ne, nećemo uzeti na sebe rizik da nas se optuži za … odnosno za prekrajanje izbornih jedinica kako nama odgovara. Eto, to da kažem. I što se tiče otvorenih lista, ja mislim da bi one bile dobre, bolje na lokalnim izborima za početak, dakle, međutim onda bi morali malo korigirati recimo izbore u velikim gradovima da bude više izbornih okruga, staviti na jedan listić 30 lista sa 51 kandidat, to je vrlo, vrlo, vrlo teško, primjerice u gradu Zagrebu, tako da u tom smislu se može razmišljati, ali bez velikog političkog konsenzusa, u to mi nećemo ulaziti, barem ne u skoro vrijeme.
Hvala ministre. Sljedeća replika, Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, čini mi se da postoji dobra volja i pretpostavka i mogućnost za dogovor oko ovog prijedloga o kojem sam govorio u ime kluba, a tiče se, ne smanjenja broja članova, nego smanjena iznosa za članove biračkih odbora. Mislim da bi to bilo puno racionalnije iz mnogih razloga. Rekli ste da postoji jedan tehnički amandman jedne stranke, mislim da bi bilo dobro da nakon ove rasprave zapravo Vlada sama podnese amandman na takav način jer obuhvatit ćete opet veći broj ljudi koji će sudjelovati, iznos uštede će biti jednak možda čak i veći. Ako idemo na dnevnicu danas je ona 150 kuna pa smo govorili o uštedi od 40% može taj iznos biti na 180, 170 … već prema izračunu očigledno ste dobili nalog koliki iznos uštediti. Slažemo se sa uštedama ali ne na ovaj način nego da iskoristimo ovu mogućnost koja postoji da se smanji iznos, naknada članova biračkog odbora. Druga stvar, rekli ste da nemate što reći, ja mislim da imate što reći po pitanju biračkih mjesta. Pozvali ste nas na dogovor oko promjena Ustava, vi ste nas pozvali ali predsjednik Vlade nije, nije pozvan HDZ na dogovor i na konzultacije i na razgovor da se doista jednim širokim konsenzusom bez HDZ-a to neće biti široki konsenzus i ne može biti. Dakle niste nas pozvali da se dogovorimo oko tih promjena. Ali vi morate odgovoriti jeste li vi za te promjene da se omogući ravnopravnost hrvatskih državljana izvan Hrvatske? Jeste li vi osobno za ravnopravnost hrvatskih državljana i za mogućnost da hrvatski državljani izvan Hrvatske glasuju jednako kao i u Hrvatskoj, da im se omogući biračka mjesta koja su im dostupna kako bi ostvarili svoje pravo na glas? I to ne samo u pitanju izbora za hrvatski Parlament nego po pitanju izbora za hrvatskog predsjednika i za sve ostalo. Dakle imate vi tu što reći.
Hvala. Odgovor, ministre izvolite.
Prilikom jedne raspravu u Hrvatskom saboru za govornicom sam rekao da što se tiče izbora za Hrvatski sabor nemamo uopće jednako biračko pravo nego da imamo tri biračka prava. A to je jedno je za građane koji glasaju na općim listama, drugo je za pripadnike nacionalnih manjina i treće za državljane RH koji nemaju prebivalište u RH. Prema tome kada govorimo o ravnopravnosti u tom dijelu u matematičkom dijelu ona ni sada nije postignuta. I sve to što je ima nekakve duboke društvene i političke ili društveno-političke razloge zašto je to tako. I rasprava o tim razlozima je uvijek ustvari rasprava o ustavnim promjenama. I rasprava o pravima pojedinih skupina je uvijek u tom smislu osjetljiva i dobro je da se vodi ne zbog nekog konkretnog razloga nego zbog želje da na sustavan način nešto bolje napravimo. Mi u prijedlogu ustavnih promjena koje su sada na dnevnom redu imamo recimo pravo zaštite manjina i određenih ljudskih prava, za što opet ja vjerujem da i vi jeste, imamo prijedlog za nezastarijevanje određenih zločina za što vjerujem da jeste, imamo prijedlog mogućnosti uvođenja regija za što neki od vas jesu, a neki nisu to ne znam, ali vjerojatno ima tako u svim strankama i prema tome na isti način se može postaviti ova pitanja koja ste rekli. Koliko je meni poznato u radnoj skupni odnosno u odboru koji je to radio su bili predstavnici svih stranaka, ne znam dali je takav prijedlog bio iznesen i ne znam u kojoj fazi je bio formuliran ali činjenica da još nema 101 glas za promjenu Ustava uvijek postoji mogućnost da se i dalje razgovara. Prema tome, to je dobro da se razgovara i da se dođe do najboljih rješenja, a ja sam nekoliko puta rekao da to može biti tema i što se tiče tehničkog dijela ograničio sam se na dio u kojima su građani RH koji nemaju, ispričavam se zbog prekoračenja vremena, prebivalište u RH u posebnom biračkom statusu u odnosu na građane koji imaju prebivalište u RH, a to su izbori za Hrvatski sabor. A za ove druge vrste izbora tu imamo određenu dilemu koju možda u razgovoru možemo riješiti, a možda ja vas uvjerim u moje stavove. Hvala.
Davorin Mlakar, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre vi ste već znatno prošili temu o kojoj bismo mi danas trebali razgovarati ali kao što vidite postoji dobra parlamentarna praksa predsjedavajućeg koji će to sve dozvoliti. Ja moram priznati da još nikad nisam čuo za matematičku ravnopravnost, to mi je novum ali sam zadovoljan da sam i to naučio. Međutim, mi danas kada ste pokrenuli pitanje biračkog prava govorimo o ustavom zagarantiranim pravima i slobodama u kojima nema matematičke ravnopravnosti, ima samo garancije ljudskih prava i sloboda koje štiti hrvatski Ustav. I o tome smo mi govorili, sada nas pozivate na promjene Ustava, nezastarijevanje kaznenih djela, a mi se vraćamo na našu temu, a naša tema su izmjene zakona u rekao bih dva mjeseca pred održavanje novog kruga izbora za Europski parlament. I bez obzira na ono što ste govorili vi i vaša stranka, ne mogu govoriti osobno vi ali vaša stranka sigurno, a i većina u Parlamentu se uvijek zalagala da se poštuje pravilo da se u godini u kojoj se održavaju izbori kalendarskoj godini, zadnjih 365 dana prije održavanja izbora izborna pravila ne smiju mijenjati. To je do nedavno bio dostignuti standard. Vi danas pozivate na konsenzus kojim je navodno donesen i zadnje izmjene ovog zakona, nećete imati konsenzusa sa naše strane za ovakva rješenja jer držimo da ste se mogli i ranije probuditi pa ove promjene prirediti ranije. I samo na kraju, DIP je velik dio svoga posla kvalitetno godinama obavljalo, trebali ste onda koristiti dobru praksu i njihova iskustva pa njihove prijedloge usvojiti, ne im nametati rješenja oko recimo pokrivanja područja od strane izbornih povjerenstva. I ja se ispričavam da sam prekoračio vrijeme, ne dozvoljava mi kratkoća da vam sve objasnim, ali ovo što ste predložili dva mjeseca pred izbore dovoljno razlog da se s ovakvim ne složimo …
Hvala. Shvatili smo. Ministre izvolite.
se tiče vašeg stava ja vas pozivam da se uskladite sa predstavnikom Kluba HDZ-a koji je govorio o ovom zakonu to je jedino što mogu reći. A što se tiče matematičke ravnopravnosti, matematička ravnopravnost se može između ostalog iščitati u izvješću Ustavnog suda koji je prigovorio, odnosno upozorio Hrvatski sabor još davnih dana na nejednakost u broju birača u pojedinoj izbornoj jedinici. Dakle to je, ja sam vrlo jasno rekao o čemu se radi kada sam mislio na to a to je da svaki glas u jednakoj mjeri utječe na raspodjelu mandata i zato postoji čitava teorija izbornih sustava koja o tome govori. Što se tiče tajminga dakle ovo je inicirano od strane Državnog izbornog povjerenstva tu gdje je članak 3. Što se tiče članka 2. on je već sada u Zakonu o izborima za Europski parlament kao mogućnost a ovdje se ta mogućnost malo, recimo to tako stavlja više kao obaveza na tragu rješenja koji je u sadašnjem zakonu što su podržali svi koji sudjeluju u izbornom procesu. Međutim, da ne bi širili raspravu ja sam se u svom uvodnom, završnom izlaganju dotaknuo svega što su zastupnici rekli. Između ostalog najviše zastupnici HDZ-a, odgovorio sam na sva pitanja pa ako njih nije predsjedavajući prekinuo kada su postavljali ta pitanja zašto bi mene prekinuo kada im na to odgovaram da svi imamo jednako, evo zahvaljujem gospodine Klariću što potvrđujete. Prema tome, evo to je ono što mogu reći, mislim da je predsjedavajući vrlo korektno vodio raspravu i gospodin Stazić i gospodin Batinić da nema razloga da se njima prigovara na tome. Zahvaljujem.
Hvala ministre. I posljednja replika Tomislav Klarić. Izvolite.
Pa gospodine ministre kada ste se dotaknuli moje replike dane gospodinu Matušiću vi se dobro sjećate vjerojatno prezentacije toga zakona u Malinskoj kada ste radili. Upravo tada u govoru svom sam vam rekao da to ne radite jer će se dogoditi upravo ovo što se sada u ovom trenutku događa. I kada ste spomenuli tog načelnika koji nije dao proračun upravo s tim zakonom dali ste im alat. Jer više od taštine bilo kojeg gradonačelnika, načelnika, bilo kojeg vijećnika u tom općinskom ili gradskom vijeću vrijedi taj grad ili općina ili ti građani toga grada ili te općine. Ovo što se sada ovim zakonom omogućilo, omogućilo se gubljenje vremena što je neprocjenjivo i vrijedi više od bilo kakvih izbora. Jer nakon 6 mjeseci, nakon konstituiranja sjednica vijeća izazvati krizu ne predlažući proračun tom gradu ili toj općini godinu dana izgubljeno je u nepovrat i ništa se u tom gradu ili općini ne može raditi pogotovo u ovoj situaciji. To je tek početak jer su još tri godine mandata. Kako će proći ovi izbori, da li će se nešto promijeniti, to ćemo tek vidjeti. I koliko to košta. I zato podržavam sve one koji su govorili u izbornoj godini na ovakav način po hitnom postupku mijenjati Izborni zakon nije dobro jer iskustva nam to govore. Ja najbolje znam što znači kriza jer u mom gradu si bile non-stop krize, ponovljeni izbori. Četiri godine taj grad je stagnirao, ništa se u njemu nije radilo. Prošlim zakonom, neposredno izborom gradonačelnika i načelnika, formiranjem gradskih vijeća gdje se nije moglo rušiti jedne ili druge, osim jednog ili drugog, nije bilo moguće na ovakav način izazivati krize. Ovo se tek sada otvaraju vrata a koliko koštaju sami ponovljeni izbori i nije toliko bitno koliko košta izgubljeno vrijeme.
Hvala. Odgovor ministre, izvolite.
Ne slažem se u dvije teme. Prvo to nije tema Izbornog zakona nego Zakona o lokalnoj samoupravi, dakle Zakon o lokalnoj samoupravi se može mijenjati cijelo vrijeme, to nije Izborni zakon. Zakon o lokalnim izborima nije ništa promijenio, proporcionalni sustav i neposredni izbor gradonačelnika. Tako da tu nije bilo izmjena tog dijela u zadnjoj godini. Što se tiče sustava, dakle taj ili bilo koji drugi načelnik koji ste spomenuli do sada je mogao ne predložiti proračun a da on ostane načelnik a da vijeće ide na izbore. To smo imali. A sada mora i on riskirati, on je odlučio građanima reći, ljudi moji ja sa ovima ne mogu jer su loši, ja sam dobar a ovi drugi su mogli, ne, ne, ovi drugi su mogli donijeti odluku o privremenom financiranju i tako izvršiti pritisak na njega za sljedeća tri mjeseca, … [[Govornik se ne razumije.]] sudjelovati u političkoj raspravi. A tko će pobijediti u političkoj utakmici i normalno ili manje normalno voditi općinu sljedeće tri godine će odlučiti građani. Nema drugoga, dakle građani su glavni arbitar u nekoj lokalnoj samoupravi koga će izabrati da ih vodi. I tako će ih na jednom dijelu poticati na dogovore jer u mnogim gradovima i općinama gdje smo imali krizne situacije prije gdje se izborima i nije puno promijenilo ipak je ovakav sustav natjerao političke aktere na dogovor i imamo manje izbora nego šta smo ih imali prije. Da li će tako biti sve četiri godine mandata vidjeti ćemo a ja mislim da je ovo bolje nego šta je bilo. I uvijek se ostavlja pitanje, uvijek se ostavlja mogućnost dakle tamo gdje ljudi ne mogu funkcionirati neka građani odluče tko je u pravu.
Ministar je samo odgovarao na repliku kolege Klarića. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Prelazimo na – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 620; Predlagateljica Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je ministar Tihomir Jakovina i pomoćnik ministra. Ministre uvodno, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege saborski zastupnici. Predloženim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o šumama u prvom redu je namjera resornog ministarstva bilo ubrzavanje administrativnog postupka raspolaganja zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske u svrhu privlačenja novih investitora sa kvalitetnim investicijskim projektima što bi impliciralo povećanu gospodarsku aktivnost i nova zapošljavanja. Stoga se istim uređuje zapravo prvenstveno pitanje koje reguliraju izdvajanje šume i/ili šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske i šume gospodarskog područja i to na način da se izdvajaju … gospodarskog područja Republike Hrvatske danom stupanja na snagu Prostornog plana kojim su uključene u građevinsko područje. Također zbog zaštite površine šuma i šumskog zemljišta ističemo da je razina zaštite u odnosu na dosadašnje zakonsko rješenje povećana na način da se prostorni plan kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište može donijeti samo uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva što do sada nije bilo propisano, obzirom da je mišljenje bilo neobvezujuće. Jednako tako ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o šumama omogućava se izgradnja kampova i golf igrališta koja su prostornim planom, naglašavam koji su prostornim planom predviđeni na šume i šumskom zemljištu pri čemu omogućavamo izgradnju nužno potrebnih sadržaja za podizanje razine turističke ponude i u svrhu privlačenja novih investitora. Pri tome treba naglasiti da pri tome iste površine ne uključuju se u građevinsko područje i ostaju u šumsko-gospodarskom području Republike Hrvatske i to kroz institut prava gradnje i proglašavanjem šuma posebne namjene, znači bez promjene prava vlasništva zemlje koja je temeljni resurs Republike Hrvatske. Obzirom na iskazanu pozornost u samoj pripremi ovog zakona vezano i za kampove i za golf igrališta ističem da ovim zakonskim aktom na neki način pokazujemo zapravo zorno pravilo kako bi trebalo upravljati i raspolagati značajnim površinama zemljišta u Republici Hrvatskoj, kako u vlasništvu same DVRH tako i sa zemljištem u vlasništvu drugih osoba i to iz razloga što ovaj model jasno ističe: upravljati, ne prodavati. Institut prava gradnje omogućava da se ne proda pravo i ne daje pravo vlasništva, a da se pri tome omogući privođenje svrsi koja je u ovom trenutku potrebna za turizam. Naime, iskazana pozornost je nešto vrlo dobro jer govori o našoj brizi za opće dobro, ali ne može se reći da nam podizanje turističke konkurentnosti i ponude nisu potrebni kroz ove sadržaje. Što se tiče same problematike kampova, 20-tak godina nažalost problematika kampova nije bila regulirana i trenutno imamo listu od 30-tak kampova koji se nalaze unutar zona prostornih planova predviđenih za tu namjenu, a ne mogu se kvalitetno razvijati i graditi zato što su zapravo na šumskom zemljištu. Treća stvar koju smo regulirali i koju smo predložili ovim zakonskim rješenjem je usklađenje sa Zakonom o savjetodavnoj službi kojim je osnovana savjetodavna služba, između ostalog i za unapređenje i gospodarenje šuma i šumama privatnih šumoposjednika. Objedinjava se savjetodavna djelatnost u području nadležnosti Ministarstva poljoprivrede i dobila se veća operativna učinkovitost kako Poljoprivredne savjetodavne službe tako i Šumarske savjetodavne službe koja je bila do sada u sastavu Hrvatskih šuma, a sa važnom zadaćom i naglaskom na važnu ulogu koju će isti imati u korištenju sredstava Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Četvrta stvar koju smo predložili ovim zakonskim izmjenama je omogućavanje korištenja pojedinih šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske, tijelima državne uprave, a pojedinima se može i gospodariti u svrhu znanstveno-istraživačkog rada i znanstveno-nastavnih djelatnosti i to se odnosi samo na pravne osobe sa statusom javne ustanove čiji je osnivač Republika Hrvatska i njihove znanstveno-nastavne sastavnice. Nadalje, prijedlogom ovog zakona uređuje se pitanje korištenja sredstava za naknadu i korištenje općekorisnih nefunkcije šuma tako da se ta sredstva uplaćuju na poseban račun te bi se shodno tome podzakonskim aktima utvrdili uvjeti i način korištenja tih sredstava čime bi postupak trošenja sredstava i nadzor nad provedbom istih bio još transparentniji. To su strogo sredstva za naknade za općekorisnu funkciju šuma. To su strogo namjenska sredstva po kojima se odrađuje cijela paleta ulaganja od bilo obnove šuma do razminiranja. Do sada je bio prihod Hrvatskih šuma. Smatramo da na ovaj način ćemo još kvalitetnije urediti i omogućiti veći broj projekata da se realizira iz tih sredstava. I završno, završna izmjena odnosno vidite tu u ovome zakonskom prijedlogu, sve šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koja su odlukama Vlade Republike Hrvatske određene kao zemljište na kojima se može osnovati služnost radi … nasada. Izdvajaju se iz šumo-gospodarskih područja Republike Hrvatske i njima se nastavlja raspolagati prema posebnom propisu koji uređuje raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske. Zbog svega navedenog te važnosti šuma i šumskog zemljišta kao dobra od interesa za Republike Hrvatsku, kao i zbog stjecanja uvjeta za nova investicijska ulaganja i stvaranje novih dodanih vrijednosti, u svrhu jačanja investicijskog duha i predstavljanja Republike Hrvatske kao zemlje pogodne za nova ulaganja, potrebno je izvršiti predložene izmjene i dopune zakona. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Imamo prijavljene replike. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, pažljivo sam slušao vaše obrazloženje. Ono mi je ponešto različito od onoga što SDP zastupa od 2009. godine u pitanju jednog drugog zakona, Zakona o golfu, a vi kažete da se ovaj zakon donosi i radi toga znači da se proširi i na golf igrališta ili na kampove. To je nova kategorija unutar tog šumskog područja ili zemljišta. Što je rekao SDP tada? Nevjerojatno je da je strateški interes Hrvatske izgradnja golf igrališta, a ne radnici. Donošenje takvih zakona najgori je oblik korupcije jer se njime legalizira pljačka. Onda sljedeća izjava. Sada je na djelu otimačina onoga što je Hrvatskoj preostalo, zemljišta kao njezinog najvrjednijeg resursa. Pa onda dalje, zakon stvara nove tajkune. Zakon o golfu donesen je u Hrvatskom saboru samo iz jednog razloga, kako bi se stranka na vlasti mogla odužiti svojim donatorima i zaštitnicima. To su riječi SDP-a iz 2009. godine. Onda krajem 2013. vi i premijer kažete nema privatizacije šume, voda i poljoprivrednog zemljišta. Danas ovdje kažete uvodno ubrzava se postupak raspolaganja šumama u svrhu poticanja investicija, gospodarskog rasta i zapošljavanja. Vjerodostojnost vam je očito na velikoj razini kao i ovaj postupak, a vi ste nadležni i za vode da ljudima u poplavljenim područjima šaljete i danas naknade za slivne vode. Pa to je sramota! Svi oni koji su izgubili imovinu, koji su u ovim poplavama nastradali dnevno im šaljete naknadu za slivne vode. To je vjerodostojnost s kojom vi dolazite u ovaj Dom. Stoga vas pitam koji je SDP pravi ovaj iz 2009. ili ovaj iz 2013.? U stvari koji je krivi? Onaj iz 2009. ili ovaj danas? Jer o istoj temi razgovarati na ovako različit način to može očito samo SDP.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko. Mislim da sam to i u uvodnom izlaganju naznačio pravo gradnje. Uređujemo sustav, neotuđujemo zemljište, ne izdvajamo zemljište, ne dajemo zemljište u vlasništvo za razliku od načina kako se raspolagalo prije i kakvi je bio prijedlog i tog vašeg zakona.
Sljedeća replika Vesna Škare Ožbolt, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, definitivno ovaj zakon bi trebao ovako kako ste ga vi predočili počeli, a početi privlačiti investicije, trebalo bi se početi otvarati golf igrališta, trebali bi se otvarati kampovi. Međutim, kada bolje se iščita ovaj zakon mislim da se to neće dogoditi a evo zašto. Vi danas već imate u Državnom uredu za upravljanje imovinom jedno tridesetak zahtjeva za osnivanje kampova po cijeloj Hrvatskoj, dakle u obalnom dijelu. Imate i bolnih zahtjeva za osnivanje golf igrališta. Postoje prostorni planovi koji su već usvojeni upravo za takve projekte, međutim ništa se ne događa. Zakon koji sada se donosi po hitnom postupku isto tako neće promijeniti upravo te sve investicije koje su danas na čekanju. Neće promijeniti iz razloga što ste u prijelazne i završne odredbe stavili da svi postupci koji su započeti, ali se dovršavaju po starom zakonu nakon što se ovaj zakon usvoji. Prema tome, vi ste u ovoj godini sve investicije koje bezuspješno se pokušavaju realizirati stavili i dalje na čekanje. I to je loša stvar ovog zakona. Nema neke velike razlike u gospodarenju šumom i šumskim zemljištem kada je riječ o izvlaštenju. Dakle, imali ste prije služnost, sada imate pravo građenja. Za investitore to nema nekog posebnog značaja i posebne razlike. Ali jedna je činjenica ovdje izuzetno bitna. To je da ova zemlja je postala blamaža za investicije. Od tolikih silnih izmjena praktički se ništa ne događa, upravo a ovo je konkretan primjer da praktički predlažete neka nova rješenja koja su u stvari polu stara rješenja, a ništa se bitno neće dogoditi jer ćete sve staviti na čekanje do kraja ove godine.
Vrijeme. Hvala. Izvolite ministre, odgovor.
Poštovana zastupnice, ni jedan zakon se ne može retroaktivno primjenjivati pa ni ova izmjena i dopuna Zakona o šumama što ne znači da podnositelji zahtjeva po starom zakonu ne mogu odustati od tog zahtjeva i onda ponovno podnijeti po novom zahtjevu pogotovo zato što je u prostorno-planskoj dokumentaciji jedinica lokalne samouprave usvojeno i naznačeno da su to zone za kampove ili za druge sadržaje. To je jedan od modaliteta. I koristim priliku i velika isprika svima vama da nisam na početku napomenuo s obzirom na mišljenje i zahtjeve iskazane od odbora prihvaćamo i suglasni smo da ovaj zakon da bi ga učinili što boljim uz vašu pomoć u raspravu idemo u dva čitanja. Zahvaljujem.
Hvala ministre. To bi bilo potrebno. Sljedeća replika Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Šume i šumsko zemljište koje je prema članku 52. Ustava je područje od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku ima njezinu osobitu zaštitu. Ovim zakonom gubi bilo kakvu zaštitu. Dakle, šume i šumsko zemljište ovim zakonom gube bilo kakvu zaštitu i moguće je i označavaju prodaju i privatizaciju Hrvatskih šuma. To vam je potpuno jasno iz članka 37. stavka 1. gdje se prostornim planom utvrđuje mogućnost gradnje bilo kakvih objekata i utvrđivanja bilo koje namjene u šumama i šumskom zemljištu. I nakon toga Državni ured za upravljanje državnom imovinom raspolaže tom imovinom sukladno Zakonu o raspolaganju državnom imovinom. Prema tome, ovaj zakon šume ne štiti što je dosadašnjim zakonom itekako bilo utvrđeno s jedne strane. I s druge strane na šumama i šumskom zemljištu omogućava bilo kakvu namjenu za gradnju bilo kojih objekata. To je ono što je ovim zakonom omogućeno. I nakon toga kada se utvrdi takva namjena šume mogu ovim zakonom ići u prodaju što je važećim zakonom bilo itekako ograničeno, točno utvrđenim protokolima i točno utvrđenim protokolima i točno utvrđenim postupcima i rokovima i točno utvrđenim postupkom utvrđivanja javnog interesa. Ovim se zakonom sve to briše, omogućava prodaja hrvatskih šuma, odnosno šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske po vrlo jednostavnom postupku. Vaš odgovor gospodinu Boriću da i ono što ste uvodno rekli kako sada se uvodi izričito mišljenje ministra nadležnog za poslove šumarstva ne stoji iz razloga što se prostorni planovi u Republici Hrvatskoj donose prema Zakonu o prostornom zemljištu. I u tom zakonu nema nikakvih odredaba koji govore o izričitom mišljenju u ovom slučaju ministra poljoprivrede i šumarstva.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prostornim planom RH će se definirati suradnja između Ministarstva graditeljstva i Ministarstva poljoprivrede. Sva ona šumska područja, sve one šume koje će biti zaštićene kao šume od gospodarskog interesa i kao područje koje se nalazi pod šumama. Govorimo o prostornim planovima jedinica lokalne samouprave i županije koje su prošle vrlo široku i vrlo dugu raspravu i cijelu proceduru u samom donošenju. I u tom dijelu omogućavamo izdvajanje ali samo, još ću jednom napomenuti, uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva. … [[Upadica se ne razumije.]] Komentirati ovu priču o prodaji Hrvatskih šuma i zemljišta uopće ne treba zato što smo se točno odredili i prema poljoprivrednom zemljištu i prema vodama i prema šumama i u nijednom segmentu ova izmjena zakona to ne derogira. Dajemo mogućnost prava gradnje, možemo i analizirati sve ono što je u prethodnom razdoblju dato i izdvojeno od šumskog zemljišta baš po pitanju golfa. Pa je dato u vlasništvo. Zna se tko je potpisivao ta rješenja. Na ovaj način više hrvatsko zemljište, da li poljoprivredno da li šumsko se ne daje u vlasništvo nego samo s pravom gradnje koje je kontrolirano. Hvala.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, bez obzira što ste sada izjavili a mi smo na odborima tražili da barem ide u drugo čitanje ovaj zakon i dalje se stječe dojam kako se ova Vlada jako, jako potrudila da pomogne nekom od golf posebnih investitora. Zanima nas koji su to investitori, zbog čega nije nijedna druga namjena osim golfa i kampa nabrojena? Ja zaista ne znam zašto bismo mi u ovom Hrvatskom saboru uopće digli ruku i podržali ovakav jedan zakon? Gospodine ministre, ima 19 lokacija za golf igrališta i nijedna od tih 90, pardon 90 lokacija, niti na jednoj od tih 90 lokacija nije izgrađeno golf igralište. Zanima me zašto u ovim izmjenama i dopunama zakona sad se striktno navodi golf igralište? Za koga je ono namijenjeno? Ili će to biti zaista vaše diskreciono pravo da vi dajete pozitivno mišljenje za šumsko zemljište koje će gdje i koji će biti vaš neki ne znam dužnik ili neki donator stranke koji će dobiti pravo evo da izgradi tu golf igralište. To me zanima sad. Hvala.
Hvala [[Upadica: Opomena.]] Onda je i kolegica Sumrak zaslužila opomenu ako ćemo raditi. Odgovor ministre, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Još ću jednom napomenuti osnova za bilo kakvo izdvajanje su prostorni planovi jedinica lokalne samouprave. Stručna nadležna tijela će, ministarstva, uprave šumarstva dati svoje pozitivno mišljenje prilikom izrade tih prostornih planova ili odbiti. Napominjem stotine i stotine hektara koji su izdvojeni iz šumsko-gospodarskih osnova i date u vlasništvo bez ikakvih kriterija na ovaj način kroz institut prava gradnje točno određujemo i uređujemo sektor, gospodarenje šumskim zemljištem.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, kolegica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ga, u vašoj odličnoj političkoj praksi vi ste povrijedili članak Poslovnika 238. Meni ste pokušali uputiti opomenu ne znam temeljem čega. Ja lijepo molim, obzirom da ovo sve ulazi u fonogram, da mi kažete zbog čega sam ja zaslužila opomenu, a ne kolegice i kolege sa ove strane koji su ometali dok sam ja postavljala jedno legitimno i legalno pitanje ministru predstavniku Vlade? Što je tako vas uzrujalo sve zajedno ovdje? Ne znam [[Upadica Bačić: Članak 217.]] I 217. članak.
Mene osobno nije ništa uzrujalo. Evo dat ću vam tumačenje. To je ispalo da sam ja povrijedio Poslovnik. Povrede Poslovnika nije bilo. Da sam vam dao opomenu tada bi mogli. Ja sam samo iskomentirao kada ste inzistirali na opomeni. Naime, pretpostavljam da su kolegice i kolege sa lijeve strane digli glas kad ste spomenuli u zadnjoj rečenici koliko se sjećam kazali ste ili vaših nekih sponzora. To je pomalo zvučalo uvredljivo. I to je bio razlog, tolerantno vodim sjednicu, i to je bio razlog da vas opomenem. Ali nisam vam dao opomenu. Apeliram da budemo korektni u raspravi. Ministre odgovor ste dali. Sljedeća replika Vladimir Novak. Izvolite.
Hvala lijepa, Mladen Novak.
Pardon, Mladen Novak.
Da, da u redu je. Pa za razliku od prethodnih replika moja se ne odnosi na golf igrališta nego na vaše uvodno izlaganje ali i na ovaj materijal koji smo dobili u kojem između ostalog stoji u svrhu privlačenja novih investitora s kvalitetnijim investicijskim projektima što bi impliciralo povećanu gospodarsku aktivnost i nova zapošljavanja. Ja vas pitam ministre, a što sa postojećim zapošljavanjem? Tvrtka … [[Govornik se ne razumije.]] iz Gornje Jelenske, općina Popovača, obratila se pismeno vama, obratila se pismeno premijeru ne znam na još par ministarstava, njima je uskraćena sirovina, odnosno njihova godišnja potreba za različitim vrstama šumskih asortimana iznosi 18 tisuća kubičnih metara. Međutim, imaju temeljem toga potpisane ugovore međunarodne ugovore s obzirom da ta tvrtka izvozi 32% svojih proizvoda. I to su finalni proizvodi, znači nije riječ o polu-proizvodima. Što s takvim tvrtkama? Zbog čega omogućavate Hrvatskim šumama da jednostavno 68 zaposlenih tjeraju praktički na Burzu rada? Jer nema, temeljem čega će oni ostvariti ono što su ugovorili? Imate znači postojeće poslovne subjekte koji već imaju zaposlene, stvarate prostor za nove investitore, a što sa postojećim? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Napravit ću analizu samoga zahtjeva, niste mi rekli samo što je to finale proizvoda koji izvoze i koji je nivo finale same. Trenutačno što se tiče zahtjeva drugo… kod sektora koji je jedan od svijetlih ili boljih sektora vezano za podatke, ostvarene rezultate svoga poslovanja, govorim o gotovo 300 milijuna suficita u cijelom sektoru. Govorimo o gotovo milijardu dolara izvoza koji imamo. trenutno su zahtjevi prema Hrvatskim šumama tri puta veći od onoga što je tad godišnje koji možemo sjeći. Ako govorimo samo o više metrici, sječe se milijun i 200 kubika, trenutno je zahtjeva za 2 milijuna i 900 kubika. Napravljene su striktni kriteriji po kojima se određuje fiksni postotak za svakog poslovnog subjekta na osnovu svojih rezultata potrebe i stupnja finale, preostali dio na javnim dražbama svi oni mogu ostvariti. Nema više povlaštenog položaja za određene drvoprerađivače i da na intervenciju ministra ili nekoga drugoga dobivaju količine ili preko količina koji im trebaju. Točno uređen sustav na koji način se dodjeljuje … i uvijek postoji onaj dio koji se još može aplicirati odnosno dobiti preko licitacije.
Hvala ministre. Da li izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? Kolega Franjo Lucić izvolite.
[[Upadica Batinić: Kolega Lucić, matični, vi ste, koji je matični odbor?]] Poljoprivreda. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Evo dakle izvješće o raspravi samoga prijedloga rekao bi da je Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora razmotrio na sjednici, 30 svojoj sjednici koja je održana 27. veljače 2014. godine. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama sa konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada RH aktom od 13. veljače 2014. godine. Navedeni prijedlog zakona odbor je razmotrio sukladno odredbi članka 99. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U raspravi su sudjelovali predstavnici Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne tehnologije iz Zelene akcije a koji su Odboru za poljoprivredu uputili pisana stajališta, stajališta na tekst prijedloga zakona. Uvodno obrazloženje iznijela je i zamjenica ministra poljoprivrede, predstavnica predlagatelja i naglasila kako će se ovim zakonom, zakonskim prijedlogom ubrzati postupak raspolaganja šumama u vlasništvu RH što će nužno značiti pojačanu gospodarsku aktivnost. Osim toga zakon se usklađuje sa Zakon o savjetodavnoj službi i stvara se podloga za korištenje sredstava Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. U raspravi je naglašena važnost omogućavanja izdvajanja šuma i šumskih zemljišta u vlasništvu RH iz šumsko gospodarskog područja kako bi jedinice lokalne samouprave u skladu sa prostornim planovima iste mogli uključiti u građevinsko područje i tako olakšati investiranje u nove projekte i gospodarsku aktivnost. Nadalje, osnivanjem prava građenja bez promjene vlasništva omogućila bi se izgradnja golf igrališta, kampova kao i stavljanje u funkciju već izgrađenih kampova. Predstavnica Zelene akcije upozorila je kako predlagatelj nije poštovao proceduru propisanu Zakonom o zaštiti okoliša na NN 80/2013. godinu a kojom se u postupku izrade Zakona i provedbom propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš određen minimalni rok od 30 dana za zavjetovanje za zainteresiranom javnošću. Naglasila je kako je bilo potrebno ostvariti period za javnu raspravu a neprihvatljivim smatraju i upućivanje prijedloga zakona izmjenama i dopuna Zakona o šumama u hitnu saborsku proceduru što ću na kraju također o tome isto nešto reći. Upozorila je kako odredbe prijedloga zakona u djelu koji se odnose na gradnju golf igrališta stavljaju jednu grupu investitora u povoljniji položaj u odnosu na ostale. U raspravi je ukazano na probleme koji su nastali prenošenjem prava i obveza sa društvenog na državno vlasništvo te još uvijek neriješene slučajeve upisa trgovačkih društava. Hrvatske šume kao dioničko društvo, kao pravnog slijednika na parkove, trgove, groblja i druge površine, članovi odbora podsjetili su na donošenje vjerodostojnog tumačenja članka 44. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama a to su NN 18/2013. te nužnost njegove primjene u praksi kako bi jedinice lokalne i područne samouprave konzumirale prava nad površinama i objektima koji su u praksi upravljaju. Također zatražena su objašnjenja vezana za neobraslo šumsko zemljište i zemljište koje je obraslo početnim ili degradacijskim razvojnim stadijima šumskih sastojina a koji su djelom šumskog gospodarskog područja RH. Ova zemljišta pogodna su za poljoprivrednu proizvodnju što je posebno interesantno za obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Predstavnik predlagatelja istaknuo je kako je raspolaganje ovim zemljištem regulirano Zakonom o poljoprivrednom zemljištu. Također iznesena su različita mišljenja obzirom na dosadašnju i buduću transparentnost prikupljanja i načina korištenja sredstava iz naknade za korištenje općeg korisnik funkcija šuma kao i nadzor nad provedbom. Predstavnica predlagatelja istaknula je kako dosadašnjim načinom prikupljanja i raspodjele naknade za OKFŠ sredstva nisu korištena u šumama, šumoposjednika te kako će se upravo izdvajanjem ovih sredstava na poseban račun omogućiti transparentnost u raspodjeli sredstava. Predstavnica Hrvatske komore inžinjera šumarstva i drvne tehnologije naglasila kako bi uzimajući u obzir opseg izmjena i dopuna ovoga prijedloga zakona bilo učinkovitije donošenje novog Zakona o šumama. Naglasila je također nužnost definiranja rokova u izradi strateških dokumenata vezanih uz šumarstvo, drvnu tehnologiju i drvnu industriju. Upozorila je na potrebu pri izradi provedbenih akata, usmjeravanja sredstava OKFŠ-a na šume šumoposjednika kako bi se ovim šumama moglo učinkovito gospodariti. Osobito se to odnosi na šume u priobalnom području, a direktna je povezanost u mogućnošću apliciranja i korištenja sredstava EU. U raspravi je obzirom na opseg predloženih izmjena kompletnost zakona i različita mišljenja, iznese prijedlog da se rasprava o ovom prijedlogu zakona provede u dva čitanja, no taj prijedlog većinom je glasova odbijen. I nakon provedbe rasprave odbor je većinom glasova, 6 za i 4 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zakon o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Kolega Zdravko Ronko, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, pomoćniče, kolegice i kolege. Ja ću biti kratak. Na 29. sjednici održanoj 26. veljače ove godine Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora razmotrio je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, naravno s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupka, prvo i drugo čitanje kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom izlaganju istaknuto je kako se ovim prijedlogom regulira izdvajanje šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu RH iz šumskog gospodarskog područja na način da se šume i šumska područja koja se prostornim planom proglase građevinskim područjem izdvajaju iz šumskog gospodarskog područja RH kad taj prostorni plan kojim se šume i šumsko zemljište uključe u građevinsko područje, dakle kada taj prostorni plan stupi na snagu. Svoje primjedbe točno iznijela je i predstavnica Zelene akcije, a u raspravi koja je uslijedila upozoreno je na nejasnoće i nedoumice oko s jedne strane zaštite šuma i šumskog zemljišta, a s druge pak strane na gospodarski interes RH na toliko potrebne investicije i gradnju objekata. Iskazana je i ocjena da se predloženim izmjenama i dopunama Zakona o šumama poboljšava sam tekst zakona, ali da bi pri tome trebalo uzeti u obzir i odredbe Zakona o zaštiti prirode, ali isto tako i odredbe Uredbe o ekološkoj mreži kada je u pitanju zaštita šumskog eko sustava i to na način kako je uređeno za zaštićene dijelove prirode u Zakonu o zaštiti prirode, a sukladno direktivama EU o zaštiti i očuvanju ekološke mreže Natura 2000. godine. Također se sugerira da se postupak donošenja rješenja o odobrenju šumskog gospodarskog plana za pojedinu šumu, zaštitnu šumu ili šumu s posebnom namjenom uredi na način da i nadležno tijelo Ministarstva zaštite okoliša izdaje prethodnu suglasnost. I evo, to je u najkraćim crtama, a nakon provedene rasprave, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučilo je većinom glasova, 7 za i 1 protiv, predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I kolega Branko Bačić, zaštita okoliša. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 40. sjednici održanoj 26. veljače ove godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH, aktom od 13. veljače 2014. godine. Uz prijedlog da se sukladno članku 204. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku, Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi zakon kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja ukratko je prezentirao predloženi zakon s naglaskom na pitanje izdvajanja šume ili šumskog zemljišta u vlasništvo RH iz šumskog gospodarskog područja te uvjete izgradnje golf igrališta i kampova. Odbor je od Zelene akcije te Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne industrije primio pisane primjedbe, prijedloge i mišljenja na tekst predloženog zakona. Sjednici je nazočila predstavnica Zelene akcije te istaknula kako za predloženi zakon nije proveden postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, što je u suprotnosti sa odredbama Zakona o zaštiti okoliša koji propisuje minimalan rok od 30 dana za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona i provedbenih propisa koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Neprihvatljivim je ocijenjena i upućivanje ovog zakona u hitnu proceduru čime je dodatno smanjena prilika za sudjelovanje javnosti. Stajalište je da je na neprovođenje javne rasprave nadležno ministarstvo prekršilo kodeks savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona drugih propisa i akata. Upozoreno je da će primjena predloženog zakona i Zakona o strateškim investicijskim projektima, a sve u cilju jačanja investicijskog duha dovesti u pitanje očuvanje … šuma i šumskog zemljišta. Zelena akcija između ostalih primjedbi predlaže brisanje u potpunosti članka 51., 51.a, 55., 57.a iz teksta predloženog zakona. U raspravi koja je potom uslijedila član odbora iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika, a koji je ujedno i član Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne tehnologije ukratko je prezentirao odboru dostavljeno mišljenje i komore. Stajalište je da je u cilju sustavnog reguliranja problematike šuma i šumskog zemljišta umjesto predloženih izmjena i dopuna bilo prihvatljivije rješenje predlaganje novog Zakona o šumama. U svezi izrade ključnih strateških dokumenata Nacionalne strategije šumarstva i drvne tehnologije, Nacionalnog programa šumarstva, te Nacionalnog programa drvne industrije neprihvatljivim je ocijenjeno što predloženi zakon ne definira rokove njihova donošenja. Istaknuta je primjedba na odredbu članka 12.kojom se predlaže brisanje stavka 2.u članku 29.važećeg zakona. naglašeno je kako se ovakvom odredbom ukida obveza pravne osobe koja koristi šumu i šumsko zemljište ili upravlja šumom i šumskim zemljištem u vlasništvu RH primjerice javne ustanove nacionalnih parkova da osigura sredstva za provedbu aktivnosti iz programa mjera za upravljanje ili korištenje povjerenih šuma. Stajalište da je navedeno u suprotnosti s odredbama Zakona o zaštiti prirode koji je u članku 140.propisuje obvezu uprava zaštićenih područja da donesu program zaštite šuma koji sadrži mjere njihove zaštite. Otvorenim pitanjem ostaje i tretman područja nakon njegova izdvajanja iz šumskog gospodarskog područja ukoliko se u periodu nekoliko godina nakon njegova izdvajanja investicija ne realizira. U nastavku rasprave posebice je neprimjernim ocijenjeno što se omogućuje da se odlukom ministra zaobiđe postojeća procedura utvrđivanja interesa RH. Izraženo je stajalište da bi ovaj zakonski prijedlog zbog svih prethodno navedenih razloga trebalo povući iz procedure donošenja. Međutim s druge strane istaknut je prijedlog da se rasprava o predloženom zakonu provede u dva čitanja. Tijekom rasprave neprihvatljivim su ocijenjene predložene izmjene i dopune kojima se uređuje mogućnost gradnje golf igrališta i kampa koji su prostornim planom predviđeni na šumi i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje i ostaje u šumskom gospodarskom području RH, a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Ukazano je na upitnost takvog definiranja prostora budući je prostor kampa nužno opremljen infrastrukturom te samim time u suštini predstavlja građevinsko zemljište. Nadalje su sa stajališta proklamiranih ciljeva zaštita šuma i šumskog zemljišta još upitnijim ocijenjene odredbe ovoga zakona, primjerice odredba članka 25.kojima se predviđa da se u šumama i na šumskom zemljištu mogu utvrđivati građevinska područja za bilo koju namjenu. Uočeno je da je u članku 15.predloženog zakona uveden institut izričitog pozitivnog mišljenja Ministarstva poljoprivrede kao uvjeta za donošenje prostornog plana kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište. Upozoreno je da važeći Zakon o prostornom uređenju koji definira postupak izrade i donošenje prostornih planova ne poznaje navedeni termin. Temeljem provedene rasprave u kojoj je upozoreno na nedorečenost te dvojbenost niza odredbi kao i potrebu nomotehničke te sadržajne dorade predloženog zakona, predloženo je da odbor donese zaključak kojim bi se Vladi RH predložilo da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama povuče iz procedure. Navedeni prijedlog zaključka nije podržan budući da je 5 članova glasovalo za, a 6 članova protiv. Nakon toga je odbor jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka, o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama s Konačnim prijedlogom zakona provest će se rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi o prijedlogu zakona na sjednici Hrvatskog sabora i njegovih radnih tijela uputit će se predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Zoran Vasić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministra, poštovani pomoćniče, kolegice i kolege. Za uvod želim istaknuti da važnost ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama i rasprave u njemu leži u činjenici da je ukupna površina šuma i šumskog zemljišta u RH oko 2 milijuna 700 tisuća hektara što je oko 47% kopnene površine države. Od toga je oko 2 milijuna i 100 tisuća hektara ili 78% u vlasništvu RH dok je oko 580 tisuća hektara u vlasništvu privatnih šumoposjednika odnosno 20 do 23%. Isto tako treba s ponosom napomenuti da je RH jedna od rijetkih europskih zemalja čije šume imaju pretežno prirodnu strukturu na što je značajan utjecaj imala preko 150 godišnja tradicija šumarske struke i znanosti. Gledajući pak strukturu obraslih površina na području RH 54% su sjemenjače, dakle sastojne visokog uzgojnog oblika i visokokvalitetne, 22% su panjače, 21% degradirane sastojne gdje spadaju šikare, šibljaci, makije i garizi te 3% kulture. Ako govorimo o ukupnoj drvnoj zalihi ona iznosi oko 400 milijuna kubika. Predloženim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o šumama koji je pred nama uređuju se između ostalog pitanja koja reguliraju izdvajanje šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu RH iz šumsko-gospodarskog područja. Naime, šume i šumska zemljišta koja se prostornim planom proglase građevinskim područjem izdvajaju se iz šumsko-gospodarskog područja RH danom stupanja na snagu prostornog plana kojem su uključene u građevinsko područje. Novost u odnosu na prethodni zakon je činjenica da se prostorni plan kojim se planira proširenje područja građevinskog područja na šume i šumsko zemljište može donijeti kao što smo čuli samo uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva. To je prema riječima predlagatelja jamstvo da se nekakvi nerazumni zahtjevi po pitanju proširenja građevinskih područja na šume i šumska zemljišta kod izrade lokalnih prostornih planova neće moći provesti. Također se uređuje i mogućnost gradnje golf igrališta i kampa koji su prostornim planom predviđeni na šume i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje i ostaje u šumsko-gospodarskom području RH, a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Ovaj način zakonskog uređenja izgradnje golf igrališta ili kampa na šumi i šumskom zemljištu je u ovom trenutku najbolji model jer je njome osigurana zaštita šume i šumskog zemljišta uz mogućnost ostvarivanja svrhe predviđene prostornim planom i realizacije investicijskih projekata. Takvu šumu i šumsko zemljište ministarstvo proglašava šumom s posebnom namjenom u svrhu izgradnje golf igrališta i kampa a na temelju odobrenog programa za gospodarenje šumama sa posebnom namjenom. Kolega Borić je spomenuo da je već postojao zakon koji se ticao golfa, konkretno Zakon o igralištima za golf donesen 2008. godine koji je kratko bio na snazi do 2011. godine kada je prestao važiti, to je dakle kratak zakon od 16 članaka. Koji je u prvom članku govori da izgradnja golf igrališta od posebno je interesa za Republiku Hrvatsku uključivo i izdvajanje šuma i šumskog zemljišta iz šumsko gospodarske osnove za izgradnju kvalitetne mediteranske i europske golf destinacije. Napominjem da je to velika razlika u odnosu na predložene izmjene gdje bi to područje dakle za golf igralište ostalo u šumsko gospodarskom području Republike Hrvatske. No međutim, treba reći kada govorimo o golf, o mogućnostima izgradnje golf igrališta u Republici Hrvatskoj da još iz 1995. godine i 1999. godine je Vlada donijela dva dokumenta, konkretno od '95. godine Ministarstvo turizma izradilo je elaborat pod nazivom "Golf kao element razvojne strategije hrvatskog turizma". Odnosno '99. godine Vlada Republike Hrvatske usvojila program razvitka golfa kao elementa razvojne strategije hrvatskog turizma. Dakle već tada smo se na neki način opredjeljivali za razvoj golf turizma. Međutim, dopustite mi da iznesem nekoliko podataka iz strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine koja je usvojena u ravnju mjesecu prošle godine a tiče se na golf igrališta. Naime, golf je danas globalno popularan s procijenjenih oko 60 milijuna igrača i 32 tisuće igrališta na svijetu a Hrvatska trenutno raspolaže sa samo 4 golf igrališta sa 18 rupa i dva igrališta sa 9 rupa. Slovenija pak ima 14 golf igrališta. Zbog toga Hrvatska trenutačno ne postoji na karti turističke golf ponude usprkos tome što je to danas a i ubuduće će biti jedan od najznačajnijih tržišnih segmenata mediteranske turističke potražnje poglavito u razdobljima izvan glavne turističke sezone. Golf igrališta mogu značajno doprinijeti razvoju turističke ponude jer će Hrvatska izgradnjom prvih golf igrališta dobiti novi turistički proizvod koji će dodatno ojačati konkurentnost njenog turizma. Ponudom golf igrališta naime moći ćemo prvi put privući i one turiste koji posjećuju samo golf destinacije a kao što je poznato oni iznad prosječne kupovne moći i putuju tijekom čitave godine. Golf se naime može igrati čitavu godinu na obali Sredozemlja pa tako i u svim primorskim destinacijama Hrvatske. Statistike govore da se u posljednjih 20 godina broj golf igrališta u Europi udvostručio a broj igrača utrostručio. Hrvatska trenutno ima 0,32 golf terena na milijun dolazaka turista a u zemljama Europske unije prosjek je 6 golf igrališta na … [[Govornik se ne razumije.]] dolazaka turista. Odnosno prema podacima europske golf asocijacije iz 2012. godine susjedna nam i konkurentne zemlje u pogledu turizma raspolažu sljedećim brojem golf igrališta: Italija 278, Španjolska 352, Turska s njih 20, Cipar s 10, Austrija sa 151 igralištem. Dakle, Hrvatska po ovom pitanju dosta kaska za ostalim mediteranskim zemljama pa ukoliko želimo biti konkurentni i po pitanju golfa moramo što prije poraditi na tim rješenjima. Iduća stavka koja se definira ovim izmjenama i dopunama zakona je uloga šumarske savjetodavne službe kao što smo čuli. Oko 23% je privatnih šuma u Republici Hrvatskoj. I dakle ovim izmjenama i dopunama zakona bi se šumarski sektor u okviru savjetodavne službe bi obavljao savjetodavnu djelatnost u šumama i za šume odnosno privatne šumoposjednike. Ovo je izuzetno važno jer privatnim šumama gospodari blizu 600 tisuća vlasnika na oko milijun i pol parcela. Ovako rascjepkani šumski posjed prosječe je veličine samo 0,76 hektara i u privatnim šumama je procijenjena drvna masa tek oko 80 metara kubnih po hektaru, nažalost s trendom pada zalihe. Treba podsjetiti da je Zakonom o izmjenama Zakona o šumama iz 2010. godine ukinuta šumarska savjetodavna služba te je njezine djelatnike preuzelo trgovačko društvo Hrvatske šume i to u okviru mjera gospodarskog oporavka Vlade. Prema ovom prijedlogu zakona sada dakle koji je pred nama zaokruživanjem svih savjetodavnih djelatnosti u području nadležnosti Ministarstva poljoprivrede postigla bi se sinergija u radu i veća operativna učinkovitost potrebna za nadolazeće zadaće s naglaskom važne uloge u korištenju sredstava iz programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. gdje bi naši privatni šumoposjednici kroz niz mjera mogli povlačiti sredstva. Isto tako ovim izmjenama zakona će se omogućiti da se pojedinim šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu Republike Hrvatske mogu koristiti i tijela državne uprave dok se pojedinima može gospodariti u svrhu znanstveno-istraživačkog rada i znanstveno-nastavne djelatnosti. Ovim zakonom, Izmjenama i dopunama Zakona o šumama sredstva za naknadu i korištenje opće korisnih funkcija šuma bi se uplaćivala na poseban račun te bi shodno time ministar podzakonskim aktom utvrdio uvjete i način korištenja tih sredstava. Dosadašnjim zakonom ta sredstva su bila uplaćivana na račun trgovačkog društva Hrvatske šume. Treba reći da u nekoliko navrata je smanjivan taj postotak za izdvajanje on je trenutno 0,0265% dakle za opće korisne funkcije šuma. A kada govorimo o ukupnom iznosu prikupljenih sredstava treba na ime toga, na ime OKFŠ 2007. godine je to bilo oko 419 milijuna kuna, 2008. 436 da bi 2011. spalo na 385 odnosno 2012. 276 milijuna kuna. Budući privatnih šuma, ponovo govorim ima oko 23%, ako znamo da bi proporcionalno ili pravedno se to dijelilo, ako oduzmemo 5% prihoda koji ide vatrogasnoj zajednici to ispada da bi u ovom trenutku privatne šume odnosno šumoposjednici trebali gledajući na 2012. dobivati oko 50 miljuna kuna. Trenutna situacija je takva da se godišnje za šume i šumoposjednika izdvaja tek oko 33 milijuna kuna. I u mnogim europskim zemljama je veliki udio privatnih šuma u ukupnoj površini pod šumama a istovremeno ti šumoposjednici ostvaruju prihode i mnogi od njih žive od gospodarenja svojim privatnim šumama. Upravo su sredstva iz Fonda za OKFŠ namijenjena i za uređenje stanja u privatnim šumama. Ovako stanje se svakako treba promijeniti i pozdravljam ovu inicijativu ministarstva da se da veća važnost na šumoposjednike i kroz novi rad Šumarske savjetodavne službe, ali i kroz korištenje sredstava od OKFŠ-a. Napominjem to stoga jer je trenutno stanje u privatnim šumama uglavnom takvo da se siječe bez reda, uglavnom se vade vrjednije vrste drveća, prvenstveno voćkarice, iskorištavaju se samo najvrjedniji drvni sortimenti, a ostala drvna masa se ne koristi i često puta propada u šumi. Isto tako prijedlogom ovog zakona sve šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koja su odlukama Vlade Republike Hrvatske određena kao zemljišta na kojima se može osnovati služnost radi podizanja višegodišnjih nasada izdvajaju se iz šumsko-gospodarskog područja Republike Hrvatske i u nadležnosti su agencije za poljoprivredno zemljišta. Radi se o ukupno 10 odluka koje su Vlade Republike Hrvatske donijele u razdoblju od 2004.-2013. godine i samo u 2013. godini Vlada Republike Hrvatske je donijela odluku da se na ukupnoj površni od gotovo 985 hektara može osnovati služnost radi podizanja višegodišnjih nasada, najviše na području Uprave šuma podružnice Split 736 hektara, Uprave šuma Koprivnica 124, Buzet 87 hektara i ostalima, a radi se naime o podizanju novih vinograda, voćnjaka i maslinika. Da bi bili točni i vjerodostojni do kraja i da se ne bi stekao dojam da se površine pod šumama svake godine smanjuju ili da bi se mogle smanjivati, pa i primjenom ovog zakona, treba reći da samo tvrtka Hrvatske šume godišnje pošumi površina koje nisu obrasle šumskom vegetacijom i to recimo 2011. godine 488 hektara, 2012. 774 hektara i prošle 2013. 1147 hektara, odnosno da otkupe privatnih šuma radi okrupnjavanja svog posjeda odnosno svojih površina 2011. godine 16 hektara, 2012. godine 76 hektara i evo 2013., odnosno za 2013. se očekuje potpisivanje ugovora za 330 hektara. To je pokazatelj da se šumarska struka u Republici Hrvatskoj odgovorno ponaša spram prirodnih resursa i bogatstvu koje im je dano na upravljanje. A kolegice i kolege, smatram da šume i šumska zemljišta u Republici Hrvatskoj treba štititi i čuvati prirodnost i mješovitost naših sastojina po čemu smo kao što sam i prije rekao, u vrhu europskih zemalja. Međutim, smatram da je bitan suživot i kompromis između zaštite i razvoja, između zaštite okoliša i razvoja gospodarstva i niti jedan segment tu ne treba prevladati. Da je to moguće napraviti dokazano je i prije 10-tak godina prilikom izgradnje autoceste Zagreb-Split. Da bi se kvalitetnom cestovnom prometnicom, jednom od najljepših u Europi povezao hrvatski sjever i jug bilo je potrebno iskrčiti i posjeći oko 1600 hektar šuma, odnosno u građevinsko zemljište pretvoriti toliko hektara šuma i šumskog zemljišta. I usprkos tome nije se smanjila površina pod šumama u Republici Hrvatskoj, dapače i povećala se za nekoliko postotaka, a podsjetit ću još jedanput da su Hrvatske šume u 2013. godini pošumile i okrupnile oko 1500 hektara novih šuma i šumskog zemljišta. Smatram da su sve to jamstva da će se prema šumama i šumskom zemljištu i ubuduće odgovorno odnositi i čuvati ih, ali i razvijati to prirodno bogatstvo. I slijedom svega rečenog, Klub zastupnika SDP-a podržat će donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Vasić, govorili ste o golfu ali ja ću o tome malo više u svojoj pojedinačnoj raspravi. Samo ću vas podsjetiti i zato sam uvodno i pitao ministra zašto SDP misli jedno danas, a drugo je mislio 2009. Izjava potpredsjednika Sabora gospodina Stazića 2009., sada je na djelu otimačima onoga što je Hrvatskoj preostalo, zemljišta kao njezina najvrjednijeg resursa. To je tada rečeno kad je donošen taj zakon. Ja ne vidim velike razlike ni danas, bez obzira što vi pričate o vlasništvu, služnosti itd., ali o tome ću ja pojedinačno više govoriti. Mene nešto drugo brine, brine me i strah me ove ovlasti ministra da on određuje na 90 mogućih lokacija golf igrališta svojom odlukom što će se izdvojiti iz šumsko gospodarske osnove ili ne. Zašto, jer iskustva nam govore nešto drugo. Evo ovih dana slučaj sa tri hrvatske šećerane gdje je ministar isto imao ovlast da svojom odlukom preraspodijeli kvote i desilo se ono o čemu svi govore, moguća šteta za ovu državu koja se mjeri u stotinama milijuna kuna. Ja da sam ministar ne bi si nikad uzeo takvu ovlast. Pa dajte to podijelite na nekakve ljude, nekakve komisije, povjerenstva. Nemojte dozvolit ministru koji je pokazao da na jednom malom broju tri šećerane može nastati takva šteta, moguća šteta. A zamislite na 90 lokacija i na tisuće hektara šumskog zemljišta, da ministar sam odlučuje kome će on dozvolit da gradi golf igralište ili ne. Pa to će se onda štete mjeriti u milijardama. Ja da sam ministar to ne bih napravio, pa i vi u SDP-u o tome razmislite, nemojte mu dozvolit to. Dajte to podijelite na nekakva povjerenstva ili na nešto jer će doći do moguće zlouporabe, moguće. Pa ne može ministar biti Bog na šumskom zemljištu, ne može, kao ni na poljoprivrednom i tih stvari bi se trebalo čuvati. Evo samo sam htio biti konstruktivan.
Hvala. Odgovor, kolega Vasić.
Zahvaljujem kolega Borić. Pa dakle spomenuo sam taj zakon iz 2008. godine Zakon o igralištima za golf. Dakle tu je, ponavljam opet, u 1. članku stavljeno da se ovaj zakon donosi, odnosno predlaže se izgradnja golf igrališta, da je to od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. I tada je upravo u obrazloženju i stajalo da se to donosi zbog toga, stavlja se da kažem na tu razinu iz razloga što na potencijalnom području gdje bi se gradio određeni golf teren, ako postoji više vlasnika, ako oni ne bi htjeli prodati to svoje zemljište ili ako bi tražili neprihvatljivo visoke cijene, u takvim slučajevima nekretninu bi izvlastili i stoga je potrebno prethodno utvrditi da je gradnja golf igrališta od interesa za Republiku Hrvatsku. Dakle to je stajalo u tom zakonu. Ponavljam… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, pa iz nekog razloga ste vi ga i donijeli i ukinuli 2011. godine, odnosno naglasit ću ponovno da prijedlogom ovog zakona to zemljište na kojem bi se izgradilo golf igralište bi ostalo u šumsko gospodarskom području Republike Hrvatske.
Tomislav Klarić, replika. Izvolite.
Kolega Vasiću, rekli ste vi i ministar, a i u obrazloženju zakona da proširenje samo uz izričito dopuštenje ministarstva. Ako je nešto u Republici Hrvatskoj uznapredovalo svih ovih godina to je prostorno planiranje. Sve jedinice lokalnih samouprava svaka na svom području morale su, imale su rokove donijeti prostorne planove, definirat namjenu tog prostora što žele i što na tom prostoru treba napraviti i svi smo to odradili i to je sve koštalo. I ako je nešto transparentnije od toga ja mislim da u ovoj državi nema. Jer suglasnost za bilo koji prostorni plan ide se prethodna rasprava, javna rasprava, mora dat županija, ministarstvo. Nedavno smo donijeli i novi Zakon o prostornom uređenju i graditeljstvu. I čemu ovdje pisati uopće golf igrališta ili kampovi o nekakvom šumskom zemljištu ako nije definirano prostornim planom. Prostorni plan jedinica lokalne samouprave, države mora definirati te prostore. Što se tiče drugih stvari sve jedinice lokalne samouprave i ja imam tih ogromnih negativnih iskustava u tom dijelu koji se odnosi na šumsko zemljište gdje smo izgubili mjesece i dane da bi izbacili šumsko gospodarske osnove. Neki prostor unutar obuhvata poslovnih zona koje su bile namijenjene investitorima i onda morali plaćati skidanje šumsko-gospodarske osnove ogromnim iznosima. Jer po šumsko-gospodarskoj osnovi su boniteti bili obračunati kroz čitav niz period godina tako da smo za makije plaćali na desetke milijuna kuna da bi dobili to zemljište i stavili u nekakvu gospodarsku funkciju. Čitava država je prostorno isplanirana. Ja se bojim da ne bude upravo onako kako mi je rečeno kad sam raspravljao o Zakonu o strateškim investicijama. Neće investitor kamo ćemo mi nego kako on hoće. Pa ovdje smo mi Sabor, ovdje je zakon da se upravo takve spriječi da dolaze ovamo k nama manipulirati pa će raditi negdje gdje se oni sjete. Imamo prostorne planove, držimo se njih. I onda nam ovakvi zakoni nisu ni potrebni.
Hvala. Odgovor, kolega Vasić.
Zahvaljujem kolega Klarić. Dakle, meni je šumarstvo struka i ako netko želi braniti šume i struku to sam sigurno ja. Dakle, ovu odredbu u prijedlogu zakona da će uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva se moći izdvojiti šuma ili šumsko zemljište ja smatram kao samo jedan dodatni osigurač i nadam se da neće biti zlouporabe. Ako bude zlouporabe onda je to, dopustite, onda je to tema nekog drugog zakona. Međutim, samo ću vam reći još nešto. Dakle, u pripremi ove rasprave sam pogledao i Zakon o prostornom uređenju koji je na snazi i u članku 44. kaže sljedeće: "Izvan građevinskog područja može se planirati izgradnja pa nabraja i u točki 8. stoji kampova, golf igrališta i drugih sportsko-rekreacijskih igrališta na otvorenom sa pratećim zgradama." A u članku 94. je definirano na koji način se provodi javna rasprava, odnosno na koji način svi oni koji se boje, dakle… … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Evo ja opet kažem, ako bude zlouporabe borimo se zajedno protiv nje. Hvala.
Hvala. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vasić u svom ste izlaganju u ime kluba dosta vremena posvetili golfu, odnosno igralištu za golf. Stekao bi se dojam da ovim zakonom mi uređujemo golf igrališta u Republici Hrvatskoj, odnosno da je ovo Zakon o golf igralištima. Golf igrališta i golf je u ovom zakonu važno pitanje, ali nije presudno, nije prvorazredno. Prvorazredno pitanje ovog zakona s čime se mi u klubu ne slažemo je činjenica da se člankom 25. ovog zakona omogućuje da se na prostoru šuma i šumskog zemljišta u Republici Hrvatskoj može planirati bilo koja namjena bilo kakvog objekta. Može biti i termoelektrana i ciglana i cementara, vapnara itd. Dakle, bilo koji objekt za kojeg postoji interes pojedinog investitora u Republici Hrvatskoj može se planirati na šumama i šumskom zemljištu što je prema Ustavu i zakonu lex speciallis Zakona o šumama do sada bilo nemoguće, nemoguće. Postojale su bitne zadrške, ograničenja i odredbe koje su to limitirale. Na ovaj način kada prostornim planom uz suglasnost ministra što ne obvezuje resornu ministricu u ovom slučaju gospođu Taritaš da donosi prostorni plan može se bilo koja namjena planirati na šumama. A onda što nakon toga slijedi? Državni ured za upravljanje državnom imovinom šume i šumsko zemljište može prodavati. Mi ovim zakonom i to je temeljna poruka ovog zakona. Golf je važan, ali kažem ovo je drugorazredno pitanje. Prvenstveno pitanje u zakonu je to da ovim zakonom mi omogućavamo jednostavnu prodaju šuma i šumskog zemljišta u Republici Hrvatskoj koja je sada bila bitno određena Zakonom o izvlaštenju gdje bi bilo uključeno Ministarstvo pravosuđa, Hrvatski sabor putem dva svoja matična odbora. Toga više nema. I mi ovim, ovo je poruka ovog zakona prodajemo šume i šumsko zemljište. A vi sada kada govorite o golfu stavljate golf u prvu razinu pitanja ovog zakona što je bitna ali nije presudna jer prostor predviđen za golf [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Evo završit ću gospodine potpredsjedniče. Prostor za golf i kamp ovim zakonom ostaje i dalje u vlasništvu Republike Hrvatske i ostaje u šumsko-gospodarskoj osnovi. I on kud i kamo pravi manju štetu od ovoga što sam vam rekao, a to je prodaja šuma i šumskog zemljišta koji se ovim zakonom propisuje.
Hvala. Shvatili smo kolega Bačić. Završite. Kolega Vasić, izvolite.
Zahvaljujem. Ma kolega Bačiću mislim da su sve odredbe ovog zakona bitne. Krenut ću od one zadnje. Dakle i izdvajanje šuma i šumskog zemljišta za podizanje novih višegodišnjih nasada je sigurno bitno. Dakle, od 2004. godine su Vlade donosile na osnovu uredbe su donosile odluke da se to zemljište izdvaja. Zbog čega? Da našim poljoprivrednicima pomognu da podižu površine na tim zemljištima. Dakle, ovim sad prijedlogom zakona dajemo im mogućnost da koriste sve ono što poljoprivrednici mogu koristiti, dakle od povlačenja sredstava, poticaja i ostalo a na šumskom zemljištu koje sad više to neće bit. E sad, ja se slažem s vama i opet naglašavam, dakle meni je ovo struka i ja šume volim i branim i branit ću. Ja ne vjerujem i ne iščitavam iz ovog prijedloga zakona bilo što što bi bilo sporno. Ponavljam, ako bi bilo što sporno prvi bi se digao na sve četiri i bio bi protiv toga. Međutim, mislim da zaboravljamo činjenicu oko donošenja prostornog plana. Dakle, da bi se nešto gradilo mora proći prostorni plan, odnosno mora se uvrstiti u prostorni plan koji mora biti izglasan. Dakle, vi možda bolje od mene znate proceduru donošenja prostornih planova. Ako postoji netko, grupacija tko god smatra i osporava nešto u postupku javne rasprave i donošenja prostornog plana će reći svoje a onda je na kraju ministar koji evo sad imamo prijedlog i drugog odbora možda će se ta nadležnost do drugog čitanja proširiti na Ministarstvo zaštite okoliša. Evo, ako je to dobar prijedlog neka prođe. Ali, nemojmo a priori govoriti da će biti nešto negativno. U sve se kreće sa pozitivnom namjerom.
Hvala. Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Klarić je vrlo jasno pojasnio ono što sam ja primijetio i htio istaći tako da ne bih, ali ima dosta toga za reći tako da ću možda u jednom drugom smjeru razmišljati. Naime, bilo je lijepo vas slušati kad ste govorili u onom uvodnom dijelu kolike su naše površine, koliko je to naše nacionalno blago. Bilo je isto tako lijepo slušati kad ste govorili o šumarskoj struci koja ima tako bogatu tradiciju i sami ste pripadnik i razumijem vašu poziciju kao pripadniku te struke vam je teško braniti nebranjivo, a znate zašto? Zato što se šumarska struka nije uvažavala, zato što šumarska struka je rekla da treba novi zakon napraviti itd. I čemu žurba? Ne uvažava se ni zelena akcija koja brine o okolišu, koja govori o okolišu i imamo u europskim okvirima relativno dobro očuvan okoliš koji trebamo itekako dalje o njemu brinuti. A drugu stvar koju vas želim upozoriti, pa tu su i međunarodne obveze RH prema Kyoto sporazumu, prema NATURA 2000. i nepoštivanje za sobom nosi određene posljedice. Da li i to treba posebno naglašavati? Itekako je važno u ovim okolnostima kada nemamo i vidimo svaki dan curi na drugom mjestu. A treća stvar, onda govorite e vidiš fino mogućnost je povlačenja sredstava iz europskih ruralnog razvoja. Pa vidimo kako ide sa tim ruralnim razvojem, gdje smo i kako to ide, gotovo ne ide. A da li je potrebno reći da ne postoji Nacionalni šumarski program glede izrade ovih mjera. To je ono što ja znam. Vi možda znate više ali bojim se da ste u teškoj poziciji jer ne možete braniti nebranjivo. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Vasić.
Zahvaljujem. Kolega Milinković pa da smatram da branim nebranjivo onda to sigurno ne bih branio jer teško da bih sam mogao to napraviti. Pa ja ću se zapravo osvrnuti na ovo što ste rekli o povlačenju sredstava iz programa ruralnog razvoja. Nisam ovdje dakle da budem odvjetnik niti ministra, ali budući kao pročelnik Upravnog odjela za poljoprivredu, šumarstvo i vodno gospodarstvo u Sisačko-moslavačkoj županiji sudjelujem u razgovorima i edukacijama o tome onda ću samo reći da, a s druge strane kao šumarski stručnjak, da sam izuzetno zadovoljan što će šumoposjednici u RH prvi puta moći biti u mogućnosti povući značajna sredstva za svoj rad, za unapređenje svog rada, za unapređenje stanja u svojim šumama upravo iz tog programa. A rekao sam ne želim biti odvjetnik ali nažalost nas u ovom slučaju, dakle kao državu, poljoprivrednike pa i šumoposjednike je možda okrznula ta stvar što je uredba u Europskoj komisiji donesena tek krajem 12. mjeseca pa program sam nije mogao biti ni donesen. Upravo su u tijeku koliko ja znam neformalne konzultacije, ali ono što je bitno i što je tema zakona iza ovoga da ministarstvo i za to ima rješenje. Dakle, idu izmjene Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju gdje za razdoblje do kraja ove godine se iz ruralnog razvoja vade mjere, odnosno moći će naši poljoprivrednici kandidirati za one mjere koje nisu još, odnosno za razliku od onoga što nije usuglašeno, a za mjere koje su moguće po postojećim zakonima.
Zahvaljujem. Imamo vremena još za jednu repliku, Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega meni je žao što su upravo vama dali da branite ovaj zakon obzirom da vam je to struka pa znam koliko vam je teška situacija, mogu samo zamisliti koliko vam je teško braniti. Reći da ovaj zakon će štititi šume i šumska zemljišta je jednako kao da ste rekli da je danas nedjelja. On će štititi samo one koji budu htjeli investirati na najatraktivnijim šumskim lokacijama. Dakle, neće štititi šume nego one koji budu htjeli nešto graditi na najatraktivnijim lokacijama. I činjenica je da je ovo uvod u privatizaciju šuma na jedan vrlo neobičan način. Činjenica je da će ostati izvan dakle konkretno člankom 51. gdje se predlaže da će šume i šumska zemljišta na kojima je prostornim planom planirana gradnja golf igrališta ili kampa neće se uključivati u građevinsko područje i ostaju u šumsko-gospodarskom području zapravo je paradoksalna. Zašto? Zato što ne uključivanjem u građevinsko područje vi ćete dakle omogućiti gradnju, građenje ćete omogućiti svejedno na golf igralištu. Golf igralište podrazumijeva gradnju ne samo infrastrukture golfske nego podrazumijeva i drugu infrastrukturu – hotele, vile. Evo ja ću vam dati samo jedan primjer iz Dubrovnika. Na tom golf igralištu je u planu 250 vila, da ne govorim o površinama koje su u pitanju. Vi znate koliko je sad, sad je novim zakonom predviđeno 4% itd. Dakle, riječ je o tome da neće biti zaštite šume, ne može se govoriti o nikakvoj zaštiti šuma. Riječ je vjerojatno u budućnosti ako se ovo ostvari o upropaštavanju lokacija. Zašto prostorni planovi koji su na snazi, zašto se ne govori o tome da se realiziraju postojeći prostorni planovi koji predviđaju gradnju golf igrališta ako vam je stalo danas? Prije par godina vam nije bilo stalo za izgradnju golf igrališta. Vidimo danas da vam je izuzetno stalo. Ali zašto se ne realiziraju postojeći prostorni planovi tamo gdje su predviđena golf igrališta? Idemo o tome razgovarati.
Hvala. Odgovor, kolega Vasić. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Matušiću. Pa gledajte odgovor na ovo vaše zadnje potpitanje zašto se ne realiziraju postojeći prostorni planovi, to su nekakvi prostorni planovi očito iz vašeg vremena onda. Dakle, očito dok ste vi odnosno vaša opcija je vodila ovu državu donijeli takve zakone koji su kočili investicije. Dakle, koji je drugi odgovor na to pitanje. Dalje što vam želim reći, gledajte, meni ni najmanje nije problem niti govoriti u ovom zakonu niti o bilo kojem drugom zakonu. Dakle, sve što sam govorio, iza toga stojim i smatram da Hrvatskoj kao turističkoj zemlji svakako nedostaje veći broj golf igrališta. Jer ako jedna Austrija ima 151 golf igralište, govorimo da je to štetno za šume, govorimo da je štetno za okoliš. Pa gledajte Republika Austrija je zemlja sa najvećim udjelom ekološke poljoprivrede s obzirom na ukupnu površinu, 20% od ukupnih poljoprivrednih površina su pod ekološkom proizvodnjom u Austriji. Pa na koji način to može ići zajedno. Očito su oni našli načina kako to ide zajedno samo mi ne znamo. I čuli smo i od ministra da je jedan od razloga zašto idemo u ove izmjene i dopune zakona zbog toga da se privuku određene investicije. Pa jel nam treba bolji podatak ili argument da je za jedno radno mjesto ili za 250 ukupno radnih mjesta koje jedan trgovački lanac raspisao natječaj za ta radna mjesta nadomak Zagreba koji se sada gradi, se javilo 18 tisuća kandidata odnosno molbi. Na koji način ćemo između ostalog pomoći ljudima da rade i otvarati nova radna mjesta. A sve ovo podsjetit ću još jedanput, ako se izdvaja iz šumsko-gospodarskog područja, ako postaje građevinsko područje odnosno zemljište, prostorni plan je garancija, druga garancija je ministar odnosno ministarstvo. A ako govorimo o golf igralištima to se ne izdvaja iz šumsko-gospodarskog područja nego ostaje.
Hvala. Sada ćemo zastati sa radom. Sa replikama ćemo nastaviti u 15,00 sati.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Repliku ima kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vasić, ja sam sigurna da vi kao šumar oko struke ćete se zaista zalagati za opstojnost naših šuma u Hrvatskoj. No međutim ovaj prijedlog zakona kao što je rekao ministar i uvažio je konačno da ide u dva čitanja, to je u redu, ali je on toliko, ja bih rekla kompromitirajući. Vi ste rekli, ako dođe do toga da se zloupotrebe dešavaju, a što je očigledno da se mogu u ovom zakonu raditi, da ćete se boriti skupa s nama protiv toga. U našem narodu, kolega Vasić ima jedna izreka, a kaže "Prošla baba s kolačima". Jako dobro znate kada se nešto uništi, pogotovo kada se uništi šuma jedna, da jako puno godina mora proći da bi se ona obnovila. Osim toga ja sam očekivala da ćete vi obzirom da ste šumarske struke na neki način upozoriti i ministarstva, ali i Vladu da je konačno došao dan da dobijemo i novi Zakon o šumarstvu jer ovo je već 8. izmjena ovog Zakona o šumarstvu od 2005. godine i obećano je prije nego što ste došli na vlast vi, ne vi osobno, da ćemo dobiti novi zakon i trebao je ići novi zakon i evo ga 2013. je taj dan trebao biti, ali evo 2014., novog zakona nema. Pa mislim da se neke stvari novim Zakonom o šumarstvu bi se mogle puno bolje riješiti, naravno ako isto tako će taj zakon ići u dva čitanja, a ne po hitnom postupku, a da je došao trenutak da zaista se počnemo baviti pravim stvarima, a ne, među ljudima u Hrvatskoj se stiče dojam da se ovdje pogoduje nekome, da se zaista pogoduje nekome tko želi svoju šapicu…
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Zoran Vasić.
Uvažena kolegice Sumrak, ja zaista ne znam kome se to pogoduje. Ako vi znate kome se… … [[Upadica se ne čuje.]] Stiče se dojam. Mislim ako taj dojam imate, onda recite pa … [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Zgrebec: Uključite mikrofon.]] Dakle, recite pa da čujemo ili i mi ostali ili da to čuju oni koji to trebaju znati. Ako govorimo o izdvajanju šuma i šumskog zemljišta ili šumskog gospodarskog područja, dakle naglasit ću to u zakonu stoji, ali vidim da se to izvrće, ako se želi proglasiti građevinskim područjem, oni se izdvajaju iz šumskog gospodarskog područja RH danom stupanja na snagu prostornog plana kojim su uključena u građevinsko područje. Upravo to stoji u zakonu. Dakle prostorni plan je taj koji ne donosi Ministarstvo poljoprivrede, prostorni plan je taj koji se donosi na lokalnoj regionalnoj razini, dakle svi mogu biti uključeni u raspravu i u donošenje u konačnici tog prostornog plana. Nakon toga, ako u prostornom planu se unese, ako se ucrta da određeno područje ide za građevinsko onda je nakon toga još dodatno jamstvo ministarstva. Zahvaljujem.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Kolega Vasiću, drago mi je čuti da netko onako sa ponosom priča o svojoj struci i kao takvog vas poznam i cijenim vašu stručnost i angažman po tom pitanju, ali vi ste u svojoj raspravi spomenuli da je uglavnom najveća potražnja za najkvalitetnijim sortimentima. Sad s obzirom da ste bili prisutni, barem mi se čini da jeste kada sam imao repliku ministru, govorimo o tvrtci Košćal koja je iz Gornje Jelenske iz Popovače, a to je naša županija jel obojica smo iz Sisačko-moslavačke županije i vi ste tamo upravo pročelnik, što ste i sami maloprije rekli. Ta tvrtka koristi sortiment niže kvalitete i evo, dopis koji su oni uputili između ostalog i županiji, ja vjerujem da ste vi kao pročelnik upravo dobili taj dopis, da je ta tvrtka bila čistač šuma, kupovala je sortiment koji nitko nije želio kupiti. E sad ja postavljam pitanje, zbog čega onda se na neki način praktički uništava ta firma? Znate, neću biti zločest pa reći da li je ovo možda način da se od njih traži nešto što nije predviđeno nijednim zakonskim aktom, nekim pravilnikom, ali budi sumnju u to. A s druge strane čisto, s obzirom da ste čovjek iz struke, da vas upozorim na cijene glavnih šumskih proizvoda Hrvatskih šuma d.o.o., odnosno na tu dopunu, iz cjenika su izostavljeni proizvođači paleta i briketa, dok recimo neki drugi poput peleta ili drvenog ugljena su uključeni u to. Zar ne smatrate kao čovjek od struke da to ipak ukazuje na neku nelogičnost, nepravilnost prema njima? Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Zoran Vasić.
Cijenjeni kolega Novak, prije svega krivo ste shvatili moju frazu o najkvalitetnijim sortimentima, dakle radilo se o sjeći u privatnim šumama, nažalost takav je slučaj da ljudi privatne šume ili tehnike i drva iz privatne šume prodaju na taj način da žele čim prije dobiti novce, privatnik koji kupuje uzima samo onaj najkvalitetniji, odnosno onaj prvi trupac, a ovo ostavlja u šumi. U tom kontekstu sam govorio o najkvalitetnijim sortimentima. Kada govorite o tvrtki Košćal, znam s čime se bavi, znam tvrtku, nekoliko puta sam i bio u posjeti, znam gospodina Košćala, vlasnika i znam s kojim se i problemima susreće, ali i koliko kvalitetno radi. Što se tiče nadležnosti županija, županija nema nadležnost za šume niti za rješavanje tih njegovih problema, ali evo ja se nadam da upravo i ovim vašim izlaganjem danas, vidim da ste i ministru dodatnu dokumentaciju donijeli da će se iznaći dodatni načini za još drvne mase koja je njemu potrebna da svoju proizvodnju širi jel zaista radi se o uzornom proizvođaču koji zapošljava velik broj radnika na području grada Popovače.
Damir Kajin, replika.
Evo HDZ cijelo vrijeme napada ministra poljoprivrede, a ministar poljoprivrede kada je riječ o ovom zakonu nije niti kriv niti dužan. Zašto ovaj zakon? istra ima 22 lokacije namijenjenih golfu. Predlagač ovog zakona formalno je ministar poljoprivrede ali zapravo iza toga zakona stoji Ministarstvo turizma. Od te 22 lokacije 3 lokacije su u dolini rijeke Mirne. I sada mi u Istri inače znamo biti krajnje inovativni kada je riječ o postupanju sa šumama, sa takvim administrativnim ja bih rekao formama koje nas sprečavaju u našim naumima. Kako znamo biti inovativni? Vrlo jednostavno, zapalimo šumu, podmetnemo požar i urbaniziramo si sve ono što nam treba. I sada gdje je problem kako ja iščitavam ovaj zakon, Motovunska šuma, drugdje vi po Istri možete bez problema paliti ali ne možete paliti u Motovunskoj šumi. Tamo su nalazišta tartufa i tome slično. Znači u toj Motovunskoj šumi predviđene su tri lokacije za golf. Jedna je Motovun, jedna je Vižinada i još jedna je ispod Završja. E i sada ono što mene isto kao Istrijana inače uvijek fascinira kada podmeću pojedinci te požare ili kada se dogodi taj požar. Taj požar uvijek gori točno po okvirima parcele da ne bi onaj drugi imao neke koristi od onoga što vi zapravo radite. A ne jedanput se dogodilo da su vatrogasci kao što to i očekujemo od njih izašli na teren, ugasili taj požar, spriječili da to dalje gore ili da to dalje jednostavno čini štetu pa su onda naprosto bili prozvani čemu li takva revnost?
I sada kolega Kajin sada u ime Kluba nezavisnih zastupnika.
Poštovana potpredsjednice. Da i taj požar uvijek po granicama parcela gori to čovjek ne može vjerovati. Tri metra čak pusti, tako da ne bi onaj drugi slučajno imao korist od ovoga što je ovaj napravio. No, ajde idemo sada redom. Ovo je za mene definitivno Zakon o golfu, ovo je de facto preslika onog legendarnog Zakona o golfu koji je bio tako žestoko doduše tada napadan sa druge strane kao što se ovaj zakon napada sa ove desne strane. Međutim, prije toga samo jednu rečenicu, što se zbiva u turističkoj zajednici, zašto se smjenjuje šefica turističke zajednice i neću više to miješati sa ovim Zakonom o šumama. E sada kada govorimo o ovom zakonu trebao bih se prisjetiti što sam govorio kod Zakona o golfu, a znate da sam bio protiv. Da li sada mogu govoriti drugačije? Mogu ali neću. Hrvatskoj sigurno da trebaju investicije, Hrvatskoj trebaju sve vrste investicija, Hrvatska vapi za tim investicijama i ovdje sam baš uzeo i neke podatke koje između ostalog govori kada govorimo o tim investicijama da de facto od 1999.one su prošle godine bile na najnižim granama. Ali neću govoriti sada o tim podacima. Ali od tuda bi tu nekako trebalo poći. I svaka investicija je dobrodošla pa je dobrodošla i u golf, ali gospodo pošteno. Rekoh, da malo prije sam rekao da smo mi u Istri inače specijalisti za ove formalnosti pogotovo za proglašavanje šuma građevinskim područjem, kada ne ide drugačije, kada vas zakonodavac koči e onda tu se u pravilu pojave ti prije spomenuti piromani. Lijepo se sve zapali, potom se sve prenamijeni. I to recimo potvrđuju slučajevi niz maslinika u Istri. Ok netko će reći bolje da imamo maslinike nego da imamo šume, ali na isti način se recimo pogodovalo bivšem šefu HGK u Medulinu ili u Puli svejedno. A gdje je problem? Znači zapalite i nakon toga urbanizirate, preprodajte onda možete i graditi. I ne treba biti jako inventivan treba se samo ja bih rekao ugledati na te najbolje primjere i onda recimo tim pristupom pristupiti kada je riječ, normalno šalim se o šumama. Razlika između ovog zakona i onog Zakona o golfu je sljedeće, ovdje se govori o pravu građenja. To pravo može biti na 30, 40, 99 godina. tamo je bila riječ o eksproprijaciji, normalno može se eksproprirati isključivo samo jedino privatno zemljište. Državno zemljište ne možete eksproprirati. Kod eksproprijacije kakva god bila "pravična naknada" vi tu naknadu morate platiti vlasniku parcele ili predmetne nekretnine, šume ili poljoprivrednom zemljištu posve svejedno, dok kod prava građenja tu su neki drugi principi. No ovdje vidimo da će se de facto iz šumsko gospodarske osnove izdvajati šume u vlasništvu države i na to je stavljen naglasak ali na isti način, jasno to mogu činiti i privatne osobe. Zašto bi privatne osobe bile u goroj poziciji od države. Moj je dojam, ali zato ne krivim Ministarstvo poljoprivrede da se ovaj zakon piše za određene osobe. Koje osobe? Tko je od golfera bacio oko na šume? Tko ih zastupa u Hrvatskoj, možete i sami zaključiti. Prema tome, rekoh malo prije. U Istri imamo negdje 20-ak mjesta koje su dobile pod navodnicima golf markice. Koliko ih je sagrađeno u zadnjih 2 godine? Svega jedna. Nije problem, još jedanput ću reći golf, problem su mešetari. Problem je ona perfidna apartmanizacija koja može ići u sve to ali ni toga više jednostavno nema, jednostavno ništa se ne gradi. A kada bi netko išao kupovati zemljište za golf i sami znate da to realno ne bi mogao platiti pa je to druga forma kako da se bez kune naknade može potaknuti određena investicija. Još jedanput ću reći da se ovaj zakon, to je moj sud piše za neke određene osobe. Ne bi bio ni prvi ni zadnji put kada bi se neki zakon u ovoj zemlji pisao za određene naprosto osobe. Kada smo kod tog golfa, isto to želim reći ja osobno mislim da se pretjeruje. Sada se traži čak u Istri da Europska unija onim sredstvima koje će nam jednoga dana dostaviti i doznačiti financira golf terene na primjeru u Poreču. Jednostavno mislim da bi gospoda treba stati na loptu, izgubili smo 15 možda 20 tisuća radnih mjesta u industriji od '90.-te do danas a mi se naprosto okrećemo isključivo jedino ja bih rekao sada ovome golfu. Ovdje vidimo u ovome zakonu na strani 2. citiram da odredbama postojećeg zakona tim šumama je jedino moglo gospodariti trgovačko društvo Hrvatske šume d.o.o a iznimno i koristiti tijela državne uprave i pravne osobe čiji je osnivač Republika Hrvatska, također bi se u šumama, šumoposjednika omogućilo licenciranim osobama izvođenje svih radova. Ovako bi se na terenu izbjeglo posredovanje Hrvatskih šuma d.o.o. što bi u znatnome olakšalo gospodarenje i korištenje navedenim šumama i šumskih zemljišta a Hrvatska komora inženjera, šumarstva i drvne tehnologije vršila bi svoju ulogu i zadaću zbog koje je osnovana. Gotov citat. Znači sve se na neki način radi ili bolje rečeno predlaže da se zaobiđe ja bih rekao autoritet države i autoritet Hrvatskih šuma. Hrvatske šume, ja se slažem, one su trome, one su vjerojatno inertne kao svako državno poduzeće. Ali isto tako sam uvjeren da u hrvatskim šumama nitko se neće bolje brinuti od te hrvatske institucije. Što je poruka između ostalog recimo ovog zakona? Gdje god u Hrvatskoj netko pomisli napraviti golf teren to može učiniti. Tvornicu ne možete učiniti, to ne dolazi u obzir, golf da. Jednu farmu vi ne možete pokrenuti ali golf nema problema, možete. Jednu štalu za 20 ili 30 junaca vi ne možete otvoriti gdje želite ili postaviti ali golf bez problema možete i da ne nabrajam sada dalje. E sada umjesto da se vratimo onome što nas je othranilo, što nas je stvorilo, po čemu se prepoznajemo mi eto razmišljamo o golfu, O.K, i to je gospodarska neka aktivnost, zašto ne ali u svemu treba naprosto imati mjeru. Još jedanput ću reći, ja nisam protiv golfa, neka se grade ali sam isto tako protiv toga da se zakoni pišu za bilo koje osobe. Ja još jedanput kažem, moj je dojam da se ovaj zakon piše za one tri pod navodnicima "golf markice" u dolini Motovunske šume. Nitko do sada nije došao do ideje da se golf može raditi baš svugdje, netko je došao ne znam u nekim županijama i ja pretpostavljam da je netko naprosto došao kod predsjednika Hrvatskog golf saveza, kod nekog ministra recimo turizma i rekao hoću golf u toj i toj šumi jer drugačije do toga ne mogu doći. I netko je odlučio, O.K, nema nikakvog problema, nećeš se ti gombati sa seljacima, nećeš se ti gombati sa turističkim društvima ili ne znam kime, evo sada ćeš doći u priliku da radiš ono što si zamislio. E sada si čovjek postavlja pitanje da li će se moći samo pozeleniti ta površina ili će se ovdje moći graditi i apartmani. Koliko tih apartmana, O.K, netko će reći sve će to odlučivati lokalna samouprava, sve je to meni zapravo jasno ali ipak treba biti krajnje obazriv. I zato u najmanju ruku dobro je da ovaj zakon ide u dva čitanja, a možda i u tri čitanja a između toga da nam netko podastre kartu Hrvatske gdje su smještene sve te markice za gradnju golf terena počev od Istre, preko Primorsko-goranske županije dolje do Dubrovačke, šta ja znam Krapinsko-zagorske itd., itd… Ja se slažem da se država maksimalno debirokratizira ali sam protiv da se zakoni pišu za bilo koju pojedinačnu osobnu, a imam dojam da iza ovog zakona već sada, ne Ministarstvo poljoprivrede, ono to ni ne zna, ni ne vidi ali da jedno drugo ministarstvo i neki drugi pojedinci koji imaju utjecaj na te ministre znaju što naprosto predlaže i kako mogu ispod stola doći i ostvariti neki od svojih vlastitih interesa. I zato u najmanju ruku je dobro da ovaj Zakon ide u dva čitanja.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Kajin, ja i vi smo se dosta puta sučelili u ovom Visokom domu po pitanju šuma. Vi ste uvijek pozivali ajmo u šumu, a ja sam rekao izađite iz šume. Ali cijenim vašu brigu za motovunsku šumu naravno, ja imam repašku šumu na koju sam izuzetno ponosan i polovina moje općine je pokrivena šumom. Pa to je nešto predivno i uistinu bilo kakvo nerazumno postupanje bi napravilo tragediju. Ali javio sam se zato što ste rekli da su investicije dobrodošle, investicije su dobrodošle. Ja bih rekao da ste zaboravili reći još kvalitetne investicije i zasigurno to bi za sobom povuklo i gospodarski rast i nova radna mjesta i sve što tome ide, što je neophodno potrebno. Ali bih želio reći jedno vrlo važno pitanje kod tih investicija, poglavito kod šuma recimo na što je potrebno upozoriti. Što će se dogoditi nakon izdvajanja iz šumskog gospodarskog područja ako nakon nekoliko godina investicija propadne gospodine ministre. Investicija propadne nakon nekoliko godina i ne realizira se. Što će bit sa tim područjem? Ako se iskrči…
Kajinu, Kajinu, ne ministru.
Ne, ali primjer, ministar je tu pa može čuti, mislim da je dobro da čuje i šira javnost, a Kajin je shvatio moju poruku, dakle da iziđe iz šume jednostavno. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Dragi kolega zastupniče, sve ono što vi i ja uživamo, sve ono što mi ovdje u ovome Saboru uživamo na neki način omogućili su nam oni koji su po vama izišli iz šuma godine '45. i baš ta generacija, smijali se vi ili ne, svidjelo vam se to ili ne, stvorila je i ovu turističku osnovu od koje mi danas živimo, stvorila je infrastrukturu od koje živimo, industrijalizirala je zemlju, industriju koju smo mi nakon toga uništili, da ne govorimo o tome da je elektrificirala zemlju i da ne nabrajam dalje. Prema tome, malo više pijeteta prema onoj generaciji koja je ušla u šumu, izišla u šumu, a omogućila nam upravo ovo što mi danas uživamo.
Ante Sanader, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin, vi ste rekli da tko će bolje gospodariti šumama nego Hrvatske šume i slažem se apsolutno, sa svim najvrjednijim šumama apsolutno najbolje gospodare Hrvatske šume. Ali vi znate kakvo je stanje u Dalmaciji, da su tamo Hrvatske šume vlasnici kamenjara, krša, gdje kad zbrojite sve skupa ne bi bilo 10 metara drva. I zašto, ja znam da vi nemate povjerenja u lokalnu samoupravu i da vi često gradonačelnike, načelnike i župane nisu vam od povjerenja, ali mislim da bi bilo najnormalnije kad sam rekao u području definiranja prostorni plan i ako je prostorni plan nešto definirao za određenu namjenu koja je na korist jedinicama lokalne samouprave, a nisu vrijedne šume, da bi to onda trebali gospodariti jedinice lokalne samouprave. Kod nas je u našem kamenjaru takva procedura za izdvojit nešto iz šumsko gospodarske … isto kao i za najvrjedniju slavonsku šumu. I zato se ne bih složio s vama kad vi kažete tko će bolje gospodariti nego Hrvatske šume, a sami ste rekli da državu treba debirokratizirati. Pa prepustimo onima koji su u jedinicama lokalne, regionalne samouprave mogućnost da na svom području upravljaju s tim. Jer ne možete mi reći da neki gradonačelnik, načelnik ili župan kad postane ministar onda postane pametan i onda on to može radit, ali dok je gradonačelnik, načelnik ili župan onda on to ne može radit jer to ne zna. Znači tek kad dođe na državnu funkciju onda postane pametan. Pa dajmo povjerenje malo lokalnoj upravi i za ona područja gdje nisu vrijedne šume, dajmo mogućnost da tamo upravlja lokalna samouprava.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Kad sam ja rekao da nemam povjerenje u lokalnu samoupravu? Pa imam maksimalno povjerenje. Istina je, nemam u neke pojedince koji nešto kupe za 20 000 maraka pa si urbaniziraju pa onda to prodaju za 1 milijun maraka ili eura. Nemam povjerenje recimo u one koji će si kupiti pod navodnicima neku stanciju za 20 000 maraka, a sada je prodaje za milijun i pol ili više eura. Nemam povjerenje ni u one koji kupuju od te istarske sirotinje za jedan bijeli, jedan crni, neko brdo pa onda prodaju u raznim kombinacijama ta ista brda za tri ili više milijuna eura. I konačno, ja se slažem sa vama, Hrvatske šume vlasnici su sličnog zemljišta i u Istri kao i recimo dole u vašoj Dalmaciji i slažem se da negdje na marginama tih šuma ima mjesta i za golf terene i za sve drugo. Međutim, isto tako krenimo mi oko svega toga pošteno i ne bih ja dao baš takvu slobodu nekim pojedincima koje sam upoznao na primjerima koje sam maloprije pokušao objasniti.
U ime kluba SDSS-a kolega Mile Horvat. … /Buka u dvorani./… Nemojte se dovikivati.
Kolegice i kolege, gospodine ministre sa svojim suradnikom, zamjenikom. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama. Vi ste u svom uvodu rekli, a i u obrazloženju ste rekli osnovne razloge zbog čega se donose ove izmjene zakona. Dakle prvo to je prije svega da se regulira što brže, jednostavnije i efektnije ako bi tako rekao, to je za očekivati valjda, onda izdvajanje šuma i šumskog zemljišta. To je određivanje nadležnosti da u tom slučaju to izdvojeno šumsko zemljište će onda biti na upravljanju i raspolaganju tijelu državne uprave koje odredi Vlada Republike Hrvatske. To je vjerojatno DUDI ako sam ja to dobro shvatio i to je isto stvar za komentiranje da li DUDI može se pored svega onoga što smo raspravljali već bavit se još i ovim, ali dobro. Razlog je i mogućnost gradnje golf igrališta i kampova i naravno sve vezano za potrebu ubrzanih postupaka i stvaranja atmosfere i nekakve investicijske klime kako bi došli novi investitori na taj način itd., itd. I sve bi to vjerojatno bilo dobro, sve mi to možemo potpisati kao dobre i korisne namjere. Međutim, o ovom svemu treba prethodno nešto reći. Ja ću pokušati reći nekoliko stvari, neko viđenje samog šumarstva. Dakle, dobro je što ovo nije hitni postupak i dobro je što ide u dva čitanja. To smo već svi rekli, to smo rekli i na koordinaciji. Osim toga, između dva čitanja treba biti najmanje 30 dana. To je nekakav zakonski minimum koji za ovakvu vrstu zakona to su na neki način sistemski zakoni. Za izmjene ovakvih vrsta zakona je potrebno odrediti najmanje 30 dana javne rasprave kako bi se to dalo na javni uvid i kako bi javnost rekla svoje mišljenje, kako bi neke relevantne institucije rekle svoje mišljenje o ovim izmjenama i tek onda bi mi onda išli u drugo čitanje, odnosno u korekciju ovog prvog čitanja. Mislim da ovdje nije ni kod izrade ovih izmjena i zakona nije, ne postoji dakle, ne vidim nigdje mišljenje Ministarstva zaštite prirode o cijeloj ovoj stvari što mislim da je vrlo bitna stvar. To je element bez kog se ne može pravilno sagledati cijela ova naša rasprava. Rečeno je da je 8 izmjena bilo Zakona o šumama. To je samo po sebi sasma dovoljan razlog da se donese jedan novi, cjeloviti Zakon o šumama. Međutim, kada bi se pristupilo raspravi o izmjenama, odnosno donošenju novog Zakona o šumama tad bi mi imali prilike nešto reći, neko svoje viđenje reći o samom gospodarenju šumama, o samom šumarstvu kao gospodarskoj grani i dati neke svoje sugestije. Tad bi mi vjerojatno i otvorili pitanje ovo što se ovdje govori Hrvatske šume jesu neosporno intelektualno kapacitirani da rade najbolje taj posao. Ali pitanje je da li, dakle da ne otvaram raspravu samo teza, pitanje je da li su Hrvatske šume jedini gospodarski subjekt koji može relevantno gospodariti sa šumskim fondom u ovoj državi. Na kraju imamo i neke druge, pojavljuju se već neki drugi, neke druge tvrtke koje su vrlo dobro kapacitirani da rade taj posao i da vode brigu o šumarskom, o šumskom fondu u Republici Hrvatskoj. Ja isto tako mogu reći da postoji u radu te tvrtke koja ima ekskluzivitet na gospodarenje ovim velikim nacionalnim dobrom. Postoje određena ponašanja koja mogu reći da su neki recidivi prošlosti. Imamo neke pojave gdje upravitelji šumarija se ponašaju kao da su mali grofovi, rade svoju privatnu zemlju sa mehanizacijom, šumarija da pritom nikom ne odgovaraju, nikom ne polažu račun itd. I to je tema koja je raspravu. Prema tome, tu nije idealna situacija kako je mi sad želimo prikazati kad govorimo o upravljanju i gospodarenju šumskim fondom. Otvorena je bila priča i odnos trgovačkog društva prema pilanarima. Dakle, mi govorimo o investiranju, govorimo o potrebi, stvarat ćemo, otvaramo prostor za nova investiranja. A ovdje gdje imamo već stvorene kapacitete treba ih doinvestirati, treba im pomoći. Mi ih gušimo. Govorim konkretno o odnosu Hrvatskih šuma prema malim pilanarima. Imamo niz pritužbi, način kako se raspoređuje kvota, odnosno koliko im se godišnje dodjeljuje robe da bi te pilane mogle raditi. Vi imate krajeve gdje su pilane jedini izvor egzistencije, gdje se oko te pilane zapošljava 20, 30 ljudi. Oni hrane 20, 30 porodica i sad im smanjujemo kvotu robe koju, s kojom trebaju raditi samo zato što se matematički ne uklapaju u formulu koju su projicirale Hrvatske šume. I zbog te matematičke projekcije vi gasite dvije pilane, puštate 50 ljudi na biro. Ti ljudi odu na biro, dolaze na teret države, dolaze na teret poreznih obveznika, a govorimo o želji da u ovoj sferi, odnosno ovoj grani, u šumarstvu otvorimo nove kapacitete i nova investiranja. Nije dobro ukoliko se u toj stvari Hrvatske šume ponašaju na način da preferiraju samo velike preradbene kapacitete. Treba voditi računa osim matematike i o nekakvoj socijalnoj komponenti koja znači život u nekoj maloj sredini. A mi je sa ovakvim načinom dovodimo u pitanje. Isto bi tako mogli govoriti i o odnosu Hrvatskih šuma prema biomasi. Koja je strategija korištenja biomase danas? Ja znam nekoliko slučajeva da zbog negativnog odnosa Hrvatskih šuma prema biomasi, prema obezbeđivanju sirovine su neki investitori otišli. Konkretno iz Baranje su otišli investitori koji su imali ideju da investiraju 6 milijuna eura u jedan pogon prije šest godina, jer nisu našli sagovornika u Hrvatskim šumama oko elementarne stvari, nekakve garancije za korištenje biomase. I onda čujemo da biomasa ide u nekakvom sirovom stanju ide u Mađarsku se izvozi. Dakle, to su za mene stvari o kojima treba razgovarati kada bi otvorili pitanje novog Zakona o šumama i kad bi razgovarali o šumarstvu. Osim toga, ja nisam primetio da je, da koji puta do sad, da smo imali prilike u mandatima našima razgovarati o efektima korištenja tog velikog nacionalnog bogatstva. Dakle, nikad nismo imali prilike vidjeti izvještaj, financijski izvještaj tvrtke koja raspolaže sa najvećim nacionalnim bogatstvom u Republici Hrvatskoj. I naravno da, vraćam se sad na glavni razlog zbog čega su ove izmjene donešene. Naravno da podržavamo te motive da se otvori ovakvim jednim zahvatima na imovini šuma, odnosno nad šumama i šumskim zemljištima da se omogući investicijsko ulaganje. Ali se ne mogu oteti dojmu da se iza svega ovoga ipak krije namjera da se na mala vrata provuku tzv. investicije u golf igrališta i kampove. Mi nemamo ništa protiv golf igrališta, ja sam čak zagovornik toga. Bio bih vrlo zadovoljan kada bi jedan investitor došao sa idejom od 8 ili 12 ili 16 rupa u Baranji rekao napravit ćemo tamo golf igralište, vrlo bih bio zadovoljan. Ali ono što je ovdje upitnik meni jeste činjenica da se sjećam prošlog mandata kada smo reagirali na istu stvar koju je tadašnja pozicija htjela da uradi kroz Zakon o zemljištu. Tad smo svi demonstrativno izašli i rekli smo da je Zakon o golfu takav predložen za nas neprihvatljiv. Odjedanput je ista stvar, odjedanput je slična stvar prihvatljiva ali ćemo je upakovati u neku drugu priču. To je stvar koja je meni ovdje prilično nejasna iako u osnovi podržavam ideju da se trebaju graditi golf igrališta. Naravno da kampovi na Jadranskom moru treba da imaju svoju formu, naravno da se mora znati tko je vlasnik, tko gospodari time, naravno da se mora vidjeti i određena investicijska, nekakvi investicijski planovi kako će se oni proširiti. I naravno da mi trebamo biti vodeća zemlja na Mediteranu po pitanju tih kampova. Ali se vraćam na ono prvo pitanje zašto je to tad bila loša stvar, a danas je to dobra stvar? Ovdje ima po meni tri članka koja su za raspravu i dva članka koja su vrlo dobro rješenje. Članak 5. u točki 3. se kaže između ostaloga da šume namijenjene znanstvenim istraživanjima nastale u potrebi obrane RH i dodaje se izgradnji golf igrališta i kampa te je … [[Govornik se ne razumije.]] propisima. Dakle, dodali smo toj definiciji izgradnja golf igrališta i kampove. Ono što po meni nije prihvatljivo jeste to što smo u definiciju stavili u prioritete države smo stavili izgradnju po ovoj definiciji stavili smo u prioritete izgradnju golf igrališta i kampova. Stavili smo tu stvar u istu ravan prioriteta kao i šume namijenjene znanstvenim istraživanjima kao i šume koje su potrebne za obranu RH. Nismo li time favorizirali jednu branšu koja će se baviti izgradnjom golf igrališta u odnosu na ostale građevinske poduzetnike koji se ne bave time? Nismo li time na neki način doveli u pitanje i neke ustavne postulate jednakosti. I ne vidim razloga zašto bi u stavku 3. trebalo izjednačiti i golf igrališta i šume za potrebu obrane RH. Također, isto slažem se sa kolegom Borićem članak 10. da je ministar imao ovdje poseban ekskluzivitet da rješenjem pojedinu šumu proglašava zaštitnom šumom ili šumom od posebne namjene. Mislim da nije potrebno ministru takva vrsta ekskluziviteta da bi u to trebali uključiti još neke segmente u društvu. U članku 15. u šumi i šumskom zemljištu može se graditi samo šumska infrastruktura, građevine koje su planirane prostornim planovima i građevine za potrebe obrane te spomenici kojima se obilježavaju mjesta masovnih grobnica žrtava rata itd. Rekli smo samo to pa onda dodajemo još i sve zgrade koje će biti predviđene prostornim planovima. Nismo li na taj način preširoko postavili cijelu priču? Ovdje smo rekli da ćemo se vezati za nekakve stvari koje se zovu kampovi ili golf igrališta, a u ovom članku 15. mogućnost gradnje unutar šuma proširujemo na sve što je netko prostornim planom zamislio i prostornim planom sebi zacrtao. U ključnom članku 57.a vidimo da je cijela priča oko golfova smještena u članak 57., cijela problematika je smještena u članak 57. Mislimo da to treba riješiti posebnim zakonskim tekstom ako već idemo u tu stvar. A što je još apsurdnije, ugovorom, samo jednim dvostranim ugovorom o pravu građenja se može regulirati odnos gradnje golf igrališta unutar šumskog zemljišta. To je još jedna apsurdnija situacija. I naravno imamo i stavak 5. koji kaže da će postupak i mjerila za osnivanje prava građenja Vlada propisati uredbom. Ja mislim da je to dovoljno elemenata da se cijela problematika gradnje golf igrališta ako smo se već fokusirali na tu stvar da se uredi posebnim zakonskim tekstom i sve ovo konkretnije i jače objasni. Dobro je članak 32. koji regulira OKFŠ – opće korisne funkcije šume, dobro je što će to biti izdvojeno sad iz direktnog korištenja. Dakle, nije više adresat samo Hrvatske šume. Pretpostavljam da će to biti otvoren poseban račun u ministarstvu iako to ovdje u zakonu nije vidljivo. Navodi se u obrazloženju da će to biti OKFŠ će se voditi na posebnom računu ministarstva ili naslova nekakvoga ali ne vidim, to se iz ovog zakona ne vidi. Mislim da bi trebalo to jasnije uraditi, odnosno definirati. I naravno da je dobro što je savjetodavna služba ponovno izdvojena iz trgovačkog društva i što je ponovno postala služba, javna ustanova sa javnim ovlastima. Nije bilo logike da službu sa javnim ovlastima stavljamo unutar trgovačkog društva koje se zove kako se zove. Dakle, nebitno je kako se zove, ali je pokušaj da se vrati to u trgovačko društvo bilo kontra sve pravne logike i svake druge logike. Iskustvo je pokazalo da to treba izdvojiti. Mislim da je to ministarstvo dobro prepoznalo i to dobro uradilo. Naravno da će struka pratiti privatne šumoposjednike, kontrolirati. Njih nema malo 30% ukupnog šumskog fonda je u privatnom vlasništvu. To je činjenicu koju ne treba podcijeniti [[Upadica Zgrebec: Kolega privedite kraju.]] Potrebno je samo osigurati da [[Upadica Zgrebec: Imate 10 replika pa ćete nastaviti.]] Da bi ta služba funkcionirala samo dovoljno sredstava, materijalnih sredstava da bi ona na terenu mogla raditi. Slažemo se da ovaj tekst ide u drugo čitanje.
Hvala lijepa. Tomislav Klarić.
Evo kolega Horvat vi ste u čitavom svom izlaganju upravo navodili sve nas na ono što je već rečeno da bi ovakav jedan zakon trebao jednu širu javnu raspravu ne po hitnom postupku. Čini mi se da je ministar rekao da bi tako nešto i bilo moguće. Spomenuli ste i DUDI ali nismo svi zajedno spomenuli i tri zakona koji su prethodili ovom zakonu. Evo malo prije je kolega iz SDP-a spomenuo i pročitao citat iz Zakona o prostornom planiranju. Praktički kroz sve te zakone se provlači taj nesretni golf. U Zakonu o prostornom planiranju koji nam je ovdje iako je rasprava bila takva, iako je ugovoreno, ukazivano na to, oni su si stavili to u ovlast di je golf posebno naznačen. U ovom zakonu opet se naznačuje posebno golf. Javio sam se za repliku da argumentiram zbog čega je potrebna šira rasprava, jedan kompletno novi zakon koji je vezan i za Hrvatske šume i čitav taj dio. Imamo i zakon koji je izbačen šumska, brdsko-planinski zakon, jedinice upravo na tim prostorima izgubile su značajne prihode. Sad se mijenja i onaj postotak povrata od dobiti sa 5 čini mi se na 3% je prijedlog. Još više se uništavaju te jedinice lokalne samouprave a upravo na tom području su takva zemljišta i takve šume o kojima ovdje govorimo. Tu u tom djelu treba govoriti o onom savjetodavnoj službi i privatnim šumo posjednicima i o katastru i o gruntovnici koja neka zemljišta koja su sad u stvarnosti šume, a u knjigama su zavedene kao pašnjaci, livade i ovo gdje je dozvoljena sječa praktički hameticom. Tako da ima čitav niz nedorečenosti, slažem se sa vama. Vaša rasprava je išla toliko široko u tom smjeru, vjerojatno zbog toga je toliko replika jer ova problematika zahtjeva jedan potpuno novi zakon i potpuno novi pristup cijeloj problematici.
Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega što ste shvatili odnosno prihvatili moj način razmišljanja. Dakle, ja definitivno mislim da se problematika upravljanja gospodarenja šumama treba raspraviti ispočetka. Ima zato argumenata. Naravno da će biti … kontra. To je dozvoljeno. Svatko će reći svoje mišljenje ali onda u svemu tome se treba u svakom slučaju voditi idejom da je decentralizacija svega, dakle da je decentralizacija nešto što je budućnosti izlaska iz ove situacije u kojoj se društvo nalazi. U tom kontekstu trebat će vjerojatno razgovarati i onda kad se bude razgovaralo o novoj organizaciji šumarstva. Vezano za DUDI ja stvarno mislim ako smo prije dva mjeseca razgovarali o onome što DUDI treba da uradi u smislu raspolaganja državnom imovinom, ovaj posao koji mu još dodatno stavljamo na teret pitanje je kako ti ljudi to sve skupa mogu kvalitetno uraditi, koliko će to koštati i sve to skupa otvara pitanja koja se ne vide iz ovoga prijedloga.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Horvat, spominjali ste u svom izlaganju mogućnost građenja na šumskom zemljištu, pa ste se i vi vezali na članak 15. stavak 1. izmjena i dopuna zakona. Meni je neprihvatljivo da Zakon o šumama koji bi trebao biti zakon lex specialise koji bi trebao štititi šume i šumsko zemljište u svom članku u jednom stavku kaže da se u šumi i na šumskom zemljištu može graditi samo građevine koje su planirane prostornim planovima. Ja ne znam da se u Hrvatskoj na bilo kojoj vrsti zemljišta pa ni na građevinskom zemljištu ne može graditi građevina nego samo one koje su planirane prostornim planom. Prema tome, kakvo je to gospodine ministre ograničenje za šume i za šumsko zemljište kad se tamo može graditi kaže samo građevine koje su određene prostornim planom. Pa jasno da se druge i ne mogu. Ali to nije nikakvo ograničenje jer mi niti jednim drugim odredbama ne propisujemo da se, da tamo ne možemo planirati objekte bilo koje druge namjene, dakle sve ono što možemo planirati u građevinskom zemljištu, u poduzetničkim zonama, u turističkim zonama, u rekreacijskim zonama možemo temeljem ovakve odredbe članka, odnosno ministarstvo je omogućili da lokalna samouprava predlažući svoje prostorne planove, objekte bilo koje namjene predvidi i u Hrvatskoj, i na Hrvatskim i na prostoru šuma i šumsko zemljište. I ja mislim da to, takva je odredba za mene neprihvatljiva jer onda ovakva odredba, ovakav članak doista ne treba jer on ništa ne ograničava.
Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Pa otprilike ste rekli i suštinu onoga što sam ja htio da ukažem. Trebalo bi se u članak 15 doraditi. Dakle, nomotehnički ovo treba drugačije urediti. Ja pretpostavljam šta je namjera bila predlagatelja ali ovako kako ga iščitavam striktno je to što ste vi rekli i ovu stvar bi trebalo u svakom slučaju mijenjati.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Horvat, ja ću se osvrnut na onaj dio gdje ste govorili o nepravednoj podjeli kvota za razne vrste drvne mase ili drvnih proizvoda, biomase pardon. Ja sam ovdje već ja mislim 4 ili 5 puta govorio u jednoj tvrtci iz Gorskog Kotara, iz grada Čabra jer mi je poznat problem a ta je tvrtka 2012. bila i 2013. predstavljena i u javnosti kao jedan primjer, pozitivan primjer gdje je vlasnik upravljanje preveo na jednu zakladu i samo nerazumijevanje države, nerazumijevanje ministarstva a prije svega javnog poduzeća, tj. d.o.o. Hrvatskih šuma je prouzročilo to da je ta firma danas gotovo pred gašenjem. Stotinjak ljudi je otpušteno jer su male pilane koje su dobivale nekoliko tisuća kubika najedanput dobivale 50 tisuća kubika određenih masa, a onaj koji je stvarala gotovi finalni proizvod kao što je Finvest oni su došli na rub da budu jednostavno u razmišljanju da i oni postanu samo pilana. Ako je to strategija i ako se na taj način može očuvati radna mjesta praksa i život nam pokazuje da to nije tako. Pogotovo u jednom Gorskom Kotaru gdje danas čitam 180 milijuna eura su samo štete od ove elementarne nepogode na dijelu šuma i to je nešto što će se sanirati desetljeće, ako ne i više i baš zbog toga mi nije jasno da se država kojoj se vlasnik obraća i moli za pomoć, pa i u dijelu gdje su nastale dubioze između Hrvatskih šuma i te firme, da se nađe načina da se iz toga izađe. Ne, rađe se pristaje na to da stotinu ljudi u jednom malom gradu od 3 i pol tisuće stanovnika ostane bez posla. Znate li što to znači za jedan grad Čabar, koji je sav u šumi?
Odgovor na repliku Mile Horvat [[Upadica: To je poruka koja nije dobra za ovakvo društvo.]] Kolega Borić.
Zahvaljujem se. Kolega Boriću, ja nisam rekao niti pretpostavljam u primislima da se kod te raspodjele kvote netko manipulirao od strane nadležnih ljudi u Hrvatskim šumama, sačuvaj Bože. Mislim da imaju svoja pravila, ali hoću da kažem da ta pravila su nešto što se ukuca na kompjuteru i oni su matematika, oni su ulazi i ako vi te ulaze ne ispunjavate onda u gomili zatvorite dvije pilane i pustite 50 ljudi na biro, a prije toga su 20 godina radile i 20 godina su neke, 50 porodica živjeli od toga. Dakle, ponavljam ja ne pretpostavljam niti ne insinuiram da se nešto loše radi, da se zloupotrebljava, da se nekom pogoduje, ali govorim činjenicu da zbog nekih kriterija koji su postavljeni kako su postavljeni život na to izaziva zatvaranje radnih mjesta. Jedna Austrija, Švicarska, Njemačka počiva na takvim malim pogonima do 20 ljudi. To je osnova gospodarstva u tim zemljama, a mi se dobrim dijelom trudimo da takve male ugušimo, a preferiramo neke velike i dajemo im po 100 hiljada kubika robe godišnje kako bi zaposlili, ne znam, 100 radnika, a ovaj sa 50 radnika je mali proizvođač i tog ćemo ugasiti, a ove ćemo preferirati. Ja samo to hoću da kažem jer to su jednostavno kukanja ljudi sa terena da nakon 20 godina zbog takve matematičke raspodjele sirovine, oni trebaju cijelu svoju životnu imovinu pustiti niz vodu, odnosno ugasiti, kreditno su prezaduženi, banke će im uzeti imovinu, a ovih 20 ljudi idu na teret poreznih obveznika, odnosno na biro.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa dosta toga je rečeno u replikama što sam i ja primjetio, ali želim svakako reći da gdje ste govorilo o rokovima, kolega Horvat, da ih treba poštivati, onih 30 dana i da treba uvažavati struku o kojoj je bilo itekako pohvalno govoreno, i o tradiciji i o znanju naše struke, a struka je vrlo jasno sebi odredila novi zakon, tako su rekli. Druga stvar, što se tiče i zaštite okoliša i tu je struka se izjasnila da treba poštivati mjere i preuzete obveze, međunarodne, to je onaj … protokol Natura 2000. i iz toga proizlaze kaznene odredbe jer se radi o smanjivanju površine šume. To je jedna stvar. Druga stvar što se tiče ove bio mase, pa se sjećamo prije nekoliko godina, posljednjih godina koliki je to bio boom, koliko je to bila potencijal takvih investicija i sada se događa ovo što se događa što je uistinu nikako nije prihvatljivo. To ste pojasnili. Ali mislim da treba još malo reći nešto o savjetodavnoj službi, o čemu ste i vi govorili da je dobro da je izišla, dakle iz Hrvatskih šuma, ali jednu stvar koja mi nije jasna, koju je dobro ovdje spomenuti. Kaže, nema troška za državni proračun, a ja bih htio pitati, a što je sa novozaposlenima iz Hrvatskih šuma koji prelaze u savjetodavnu službu, koji se financiraju iz proračuna? Da li je to usuglašeno sa Ministarstvom financija? To je pitanje koje mene zanima.
Oni su već prešli. Boris Kovačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine zastupniče, upravo kada ste govorili o raspodjeli ovih kvota pa i o zaštiti vlasnika, odnosno i zaposlenika u malim pilanama i kako to nije dobro da se one na ovaj način destimuliraju, ja upravo vidim i iščitavam iz prijedloga predlagača ovog zakona da se ide prema stimulaciji i što veće proizvodnje. Naime, male pilane, naravno ružno je sada reći zatvaranje 20-ak radnih mjesta, a ja se pitam zašto ne idemo prema stvaranju i klastera i gotovog proizvoda? Jer ta mala pilana u pravilu proizvodi poluproizvode. Spomenuli ste, ne znam, da na tome počiva Austrija, itd., ali pri tome niste rekli, ne znam, na primjeru njihove jedne savezne države, npr. Štajerske gdje je razvijen kompletni klaster, ne samo drvne industrije gdje je uključena i proizvodnja, uvoz, prerada, metalno prerađivačka industrija, proizvodnja ne znam čega sve ne, ništa se ne baca, jel tako i još se to sve skupa izvozi. Ja se za to zalažem. I oni su tu uspjeli gdje imaju, ako se ne varam 20-ak % državnih šuma, 80% privatnih. Kod nas je obrnut taj podatak. Žao mi je, to me još boljelo kada sam radio u DIN-u Novoselec kad je …, a to je ona prvoklasna … rezana građa išla van, a mi smo od Talijana kupovali piljevinu, krasno oblikovanu i dan danas, ne znam koja kuća nema tog namještaja. Dakle, ja se za to zalažem i iščitavam da ovaj predlagač ide prema tome da se na taj način uredi i naše tržište jer opet pustiti kroz decentralizaciju, za što sam također, molim lijepo, ali onda znate da će prvi propasti ovi mali. Prvi će propasti ovi mali, ako se baš otvori do kraja tržište. A svi smo za to.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega, pa jesam ja u svakom slučaju kao i vi za stvaranje klastera i tako nekako iz višeg oblika zajedničkog udruživanja, dijeljenja zajedničkog rizika, profita tržišta i sve je to stvar koja je dobra, sve je to stvar vjerojatno budućnosti, međutim mi danas živimo u ovom realnom svijetu koji kaže da su se, toliko se plinara zatvorilo, toliko je ljudi na koncu tog zatvaranja otišlo na biro i opteretilo proračun, a mi sada u rebalansu muku mučimo gdje ćemo naći dodatna sredstva za neke stvari umjesto da kažemo, ajmo otvoriti još 20 mjesta pa rasteretiti proračun. To je moja logika. Klasteri su nešto što će doći samo po sebi što će se ljudi organizirati ukoliko nađe zajednički interes, ali ja hoću kazati da veliki sistemi koji koriste nacionalno bogatstvo koje se zove Hrvatske šume ne mogu cijelu stvar promatrati direktno kroz matematiku, isključivo kroz matematiku u određenim sredinama oni moraju biti u funkciji socijalne komponente. Iako će to spasiti dvije pilane i 50 radnih mjesta koji jedini rade tamo onda trebaju te Hrvatske šume da se odreknu jednog dijela svog ekstra profita negdje dalje da sačuvaju ovih 50 radnih mjesta onda ćemo mi ovdje njima aplaudirati.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Hvala poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega dovođenje u bilo kakvu vezu ili čak napominjanje ovog zakona i Zakona o igralištima za golf velika je i neusporediva nepravda u odnosu na same predlagatelje, a i na sam sadržaj zakona koji je bio na snazi igralištima za golf i ovog prijedloga zakona. Vidite i u obrazloženju a to proizlazi iz pojedinih odredbi kako se zaista žele sačuvati šume i šumsko zemljište, ali jednako tako u ograničenim uvjetima i kontrolirano omogućiti gospodarska aktivnost. A pošto je 2008.godina bila davno i bila daleko onda ću vas podsjetiti odnosno ne toliko samo radi vas nego radi svih nas ovdje članak 1.već je govorio "izgradnja igrališta za golf od posebnog je interesa za RH uključivo izdvajanje šume i šumskog zemljišta i šumsko-gospodarstvene osnove za izgradnju kvalitetne mediteranske i europske destinacije. Ne smije biti manje od 85 hektara". Vlasnik koji hoće zaokružiti svoju cjelinu, a to je da ima pravo preko blizu 30 hektara tražiti i dužni su mu kaže samo na njegov zahtjev, dovoljan je samo bi zahtjev da mu vlast, da mu vlada, da mu jedinice lokalne samouprave ili privatni vlasnik mora predati u posjed to zemljište. Isto tako ovo izvlaštenje kako je bilo zamišljeno Zakonom o golfu išlo je po posebnim odredbama o izvlaštenju. To je bila njihova rabota. I zato mi se čini kolega da se ovdje svi dobro možemo složiti oko toga da HDZ kada vidi neku opasnost u predloženom zakonu da se on može eventualno zloupotrijebiti onda ja mislim da itekako njih treba koristiti jer oni su majstori u tome i ja mislim ministre da ćete ih saslušati da saslušate njihove te prijedloge kako se zakon može zloupotrijebiti i kako bi našli odgovor na to.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolegice Ingrid Antičević. Dakle bili smo učesnici i onih događaja kada smo rekli da i onaj koncept prijedloga Zakona o golfu nije bio primjeren tadašnjem vremenu ni potrebama društva pa smo rekli to nećemo prihvatiti, nećemo ići još u to jer je to prerano itd. i izašli smo … To znamo da se desilo. Ali mi sada nije jasno zbog čega je predlagatelj ušao u ove zahvate i onda kao racio legis kao suštinu zakona stavio golf. Mogli ste proći i bez toga da ga tako eksplicitno navedete ovdje u odredbi i da završimo cijelu ovu priču izmjena Zakona o šumama i završena stvar i ne bi bilo danas ove rasprave i sa ovakvim tonom niti sa ovom temom golfa. Ponavljam opet nisam protiv golfa, protiv golf igrališta, dao Bog kada bi tako jedan ozbiljan projekat došao kod mene u Baranju, ali danas smo mogli izbjeći ovu raspravu da smo zakonski tekst odnosno izmjene koncipirali na drugačiji način i cijelu raspravu usmjerili u drugom pravcu. Jer ovdje ima stvari o kojima se trebalo razgovarati a nismo razgovarali. I u šumarstvu ima stvari o kojima se treba razgovarali a nismo razgovarali, mi smo se fokusirali na ta famozna golf igrališta. E zato mislim da mi to baš nekako ne odgovara.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Horvat, vlada u kojoj je i vaša stranka bila koalicijski partner, govorim o vladi od sredine 2009.do kraja 2011.je donijela odluku o prestanku važenja Zakona o golfu jer smo tada konstatirali da zakon nije ispunio svrhu i cilj, da je otvoreno niz prijepora u javnosti i ono što je najvažnije da postojeći zakoni tada, a tako i sada ne onemogućavaju izgradnju golf teren, dakle da nije postojala nijedna zapreka. Konstatirali smo također da tijekom toga vremena dok je važio taj zakon koliko se sjećam nije napravljeno nijedno veliko značajno golf igralište u RH, nitko nije dvojio da je to iznimno važniji u Strategiji razvoja turizma, dakle da to Hrvatskoj treba svakako naravno pod svim uvjetima ekološkim i ostalim ali da taj zakon ništa osobito dobra nije donio Hrvatskoj i zato smo donijeli odluku da taj zakon prestaje važiti. Zato meni nije jasno zašto Vlada danas sebi otvara da tako kažem bokove ovom raspravom koja se svodi samo na te prijepore kada je jedanput ta priča već zatvorena. Dakle ne treba stvarati probleme gdje ih ne treba stvarati jer problema je itekako preko glave.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Horvat dobro ste naglasili zaista, pred nama je danas trebao biti Zakon o šumama i mi bismo danas trebali razgovarati o zaštiti šuma, trebali bismo razgovarati o zaštiti šuma na kršu, o područjima Mediterana, submediterana o gospodarenju i zaštiti, trebali smo razgovarati o drvnoj industriji, a mi danas imamo prijedlog ovog zakona i zaista ste dobro rekli, a i prijepodne smo ministre rekli da je u središtu toga golf. Zašto? Spomenuli ste OKFŠ ono što mene zaista žalosti da je na odboru vaša zamjenica rekla kako se i prije ta naknada za OKFŠ koristila netransparentno. To zaista nije točno. Ta naknada za OKFŠ dva puta je smanjena u bivšoj Vladi, znači i sada jednaputa u ovoj Vladi. I stalno se govorilo o toj naknadi kao o parafiskalnom nametu. I zaista kada smo prvi puta smanjivali, drugi puta smanjivali tu naknadu razmišljalo se o tome da će ona na neki način pomoći zapošljavanju, rasteretiti velike firme. Međutim, dešavalo se upravo suprotno da su npr. ne znam, ja ću ga sada izreći T-COM bio je oslobođen velikih sredstava ali istodobno je otpustio nekakvih 3 tisuće ranika. A taj OKFŠ do sada ministre, ne znam koliko ste vi upoznati, ne znam tko vas savjetuje, ne znam, evo zaista ne znam i zaista transparentno troše, zaista je na razminiravanje, trošenje na protupožarne aktivnosti, izgradnje puteva, na podizanje novih šuma, sanacija požarišta, pa i na zaštitu ovih šuma na kršu i u području mediterana i submediterana. Da toga nije bilo pa sve bi to išlo iz proračuna.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolegice Sumrak. Dakle, OKFŠ je jedna vrlo ozbiljna financijska kategorija, jedan ozbiljan financijski prihod. Ja ne mislim da se sa OKFŠ-om manipuliralo, struka je vrlo ozbiljno vodila računa da se ta sredstva vrate struci, da se uzme od šume i da se vrati šumi, ja mislim da je to vrlo ozbiljno se do sada radilo. I neopravdano se svojevremeno u raspravama govorilo da je to parafiskalni namet koji se treba ukinuti. Kada bi se to ukinulo onda se dovodi u pitanje u jednom dijelu i postulati šumarstva. Prema tome nitko ne govori o OKFŠ-u kao parafiskalnom nametu koji ne treba da se naplaćuje. I dobro je što je, ali sad nakon nekakvih iskustava je dobro što će to biti na računu institucija, na računu države i što će to onda, znači propisati će, pretpostavljam ministar pravilnik kako će se koristiti sredstva OKFŠ-a, kako će se povlačiti i kojom će se dokumentacijom to potvrđivati iako je to već u praksi metodologija koja je poznata. Dakle OKFŠ je stvar koju su u šumama koristili racionalno i u skladu sa zakonom.
Krešimir Bubalo, replika.
hvala lijepo. Kolega Horvat znam da ste radili u Hrvatskim šumama i da dobro znate problematiku Hrvatskih šuma, no evidentno je da smo 8 puta mijenjali zakon, kako smo koji puta mijenjali zakon tako je manje ljudi živjelo od šuma. 1990. u prerađivačkim kapacitetima radilo je 35 tisuća ljudi, danas radi 10 tisuća ljudi a radi se o preradi drveta. Svaka izmjena zakonskog rješenja išla je u pravcu da se što manje ljudi zapošljava u preradi, izvozili smo sirovinu. Ovaj prijedlog zakona i to vam želim replicirati nije usmjeren samo na pitanje golfa jer te rabote sa golfom mogu se provesti i kroz Zakon o strateškim investicijama. Jer ako je u pitanju golf igralište, ono je velika investicija. A ako je golf vježbalište kao što imate jedno u Baranji onda je to manje investicija. No, evidentno je da drvne zalihe imamo 400 milijuna metara kubnih, da je godišnji prirast 10,5 milijuna a sječe se godišnje, etat je 6,6 milijuna. Prema tome ima dovoljno prostora kako bi se upravo naše proizvođače zadovoljilo samo jednim drugim i pametnijim gospodarenjem u Hrvatskim šumama i pokušaju nuđenja upravo te drvne mase našim igračima, našim proizvođačima koji bi zapošljavali i zadržavali postojeće i zapošljavali nove ljude. Prema tome, ovaj fokus nije samo na golf igrališta, ja mislim da se krije nešto još drugo jer golf igrališta, to su velike investicije mogu se provesti i kroz onu rabotu koja se zove Zakon o strateškim investicijama.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega Bubalo. Dakle da se ne ponavljamo, mislimo da je ovim zakonom, dakle ovim pokušajem i prijedlogom izmjena Zakona o šumama trebalo da se šire obuhvati problematika šumarstva. Nažalost je tekst kakav je pred nama, mi ćemo vjerojatno glasati o ovim stvarima. Za nadati je da će se u buduće, da će predlagatelj imati jednu ozbiljnu inicijativu da se stavi na stol ozbiljna rasprava o samim šumama i gospodarenju šumama. Vi ste ovdje iznijeli vrlo ozbiljne podatke o kapacitetima Hrvatskih šuma, odnosno šumskog fonda Republike Hrvatske. Ja ne znam da li su oni aktualni ali u svakom slučaju su to podaci koji kažu da se radi o vrlo velikom prirodnom i društvenom bogatstvu ove države i treba s tim bogatstvom raditi sa posebnom pažnjom.
Nenad Pleše replika.
Zahvaljujem uvažena potpredsjednice. Kolega Horvat, u svojoj raspravi spomenuli ste otpuštanje zaposlenih iz pilana zbog nedostatne sirovine za pilanje i kako moramo pomoći sredinama, malim sredinama u njihovom životu. Sve je to točno, sve je to istina jer mali pilinari dobivaju sve manje sirovina. A isto tako točna je konstatacija a koju ste se vi upitali u jednoj raspravi o lošem gospodarenju Hrvatskih šuma je činjenica ta da se sve više krcaju kamioni sa stranim tablicama i da se sirovina izvozi i u Italiju, u Austriju, Sloveniju. Normalno bi bilo kada bi se prvo podmirile sve potrebe naših pilinara, naših gospodarstvenika a onda da se viškovi ponude na javnim i međunarodnim i javnim licitacijama.
I Ante Sanader, replika.
Hvala gospođo predsjednice. Kolega Horvat, nisam razumio ovu vašu primjedbu na članak 15., rekli ste ovu primjedbu sve što je predviđeno prostornim planom. Vi znate da su prostorni planovi svi moraju ići na odobrenje u Ministarstvo graditeljstva i da ništa ne može proći. Ne znam što bi to moglo biti u tom području opasno osim da se gradi neka opasna industrija, neka kemijska industrija koja može biti štetna za neku šumu u susjedstvu. Ali sve ono što je predviđeno prostornim planom, što jedinice lokalne samouprave ili regionalne planiraju to je uvijek usklađeno sa ministarstvom i ne bi tu trebalo biti nekakvih problema i ne vidim zašto bi se protivili tom da ono što je prostornim planom predviđeno da to i ne uđe u ta. Mi se protivim tome da naš krš, kamenjar, gdje su naše gospodarske zone, npr. zona Dugopolje. Tamo ste prolazili, to je isto bilo šumsko područje, a nije bilo niti jednog stabla na tom području. Možda bi bilo nešto, par smreka na cijelom području, ali to je isto šumsko područje i područje koje mi trebamo zatražit suglasnost za izdvojiti šumsko gospodarske osnove. To je to što nema logike. Logično bi bilo da se šume, ja nisam stručnjak za šume, ali bi bilo logično da se šume klasificiraju pa one nekvalitetne ili ovaj … ili nešto što je u Dalmaciji kamenjar da to ne može bit šumsko područje, da mi tamo ne trebamo tražit neka posebna odobrenja jer bi se to odmah moglo dati jedinicama lokalne samouprave na raspolaganje. Evo šumari se bune, ok nek se bune, ali tamo ja ne vidim nikakvu korist od tih par … što su vam u nekom kamenjaru pa da mi sad trebamo posebne dozvole tražit, posebne suglasnosti da bi tamo napravili nešto što treba jedinici lokalne samouprave.
U ime predlagatelja ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Štovane kolegice i kolege. Pomno slušam raspravu i replike i zbilja sam odlučio da se neću javljat do kraja, ali s obzirom da se dosta netočnih informacija cijelo vrijeme ponavlja u raspravi iz replike u repliku, koristit ću priliku ovu da sad reagiram pa da možda za sve ove dalje nemamo nesporazuma ili krivih interpretacija. Složit ću se s vama da su prostorni planovi jedinica lokalne samouprave izuzetno važni i zato me i čudi reakcija vas kolega koji ste načelnici, gradonačelnici i što nalazite zamjerke u ovom tekstu izmjena i dopuna zakona, jer upravo prostorni plan koji vi donosite kao jedinica lokalne samouprave stavljamo kao mjerilo da li se nešto što je šuma ili šumsko zemljište izdvaja ili ne izdvaja. Razlika je u tome što više ministarstvo ne daje prethodno mišljenje, a onda nakon par mjeseci ili godinu dana kad vam je već usvojen ili više prostorni plan, daje suglasnost odnosno ne izdaje suglasnost za izdvajanje. Ovoga trenutka kada dolazi prostorni plan u ministarstvo na mišljenje ne odlučuje ministar Jakovina o tome nego stručne službe ministarstva, Uprava za šumarstvo, šalje u Hrvatske šume. U Hrvatskim šumama imamo 1350 diplomiranih inžinjera, magistara, doktora koji daju svoje stručno mišljenje da li je nešto šuma, šumsko zemljište, da je sukladno šumsko gospodarskim planovima na osnovu kojih se može izdvojiti ili ne može, vraća u ministarstvo kolege u upravi koji su isto stručnjaci pišu mišljenje, prolazi sve levele koji trebaju do potpisa do samoga ministra. Osim toga, da ste malo bolje kolege pogledali ovaj zakon i tu u članku 10. koji se odnosi na članak 25. kaže da ministarstvo rješenjem o odobrenju šumogospodarskog plana pojedinu šumu može proglasiti zaštitnom ili šumom posebne namjene. Znači ne nekim posebnim pravom ministra koji će biti iznad vašeg prostornog plana. Ovo je samo skidanje jednog ili dva koraka koji su onemogućavali da u vašim gospodarskim zonama koje ste predvidjeli ili u vašim prostornim planovima ako je to sport, rekreacija, turizam, kampovi, možete imati realizaciju investicije, ali ne u posebno vrijednim gospodarskim šumama. Na to nećete dobit pozitivnu suglasnost ako ima prostora u prostornim planovima na drugim lokalitetima da se to napravi. Na ovaj način eliminiramo ono što je bilo loše i neprovedivo i usko grlo za investicije u postojećem zakonu. Ni riječi nisam čuo o kampovima. 20 godina kampovi su mrtvi u ovoj državi, nelegalni. Pravo gradnje. I za golf igrališta i za kampove dajemo pravo gradnje, opet na osnovu planova kako se nešto izdvaja. Mislim da je bilo pitanje tko će gospodariti. Navedeno je da i dalje gospodare Hrvatske šume sa šumom koja je i predmet izdvajanja po vašim prostornim planovima. Mislim da je bilo par primjedbi vezano na nestručnost, odnosno nekonzultaciju struke, odnosno pozivanje imena nekih pojedinaca koji su imali zajedno sa ekološkim udrugama primjedbe, Povjerenstvu za izradu ovog zakona. Osim kolega stručnih ili visoko stručnih kolega iz samog ministarstva sudjelovale su i Hrvatske šume i Hrvatski šumarski institut i Hrvatska komora inžinjera šumarstva i drvne industrije i Hrvatsko šumarsko društvo i Šumarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu i predstavnici Hrvatskih šuma i predstavnici Hrvatskog saveza udruge privatnih šumovlasnika. Ja ne znam tko može bolje predstavljati struku, znanost i institucije od ovih ljudi koji su radili na ovim izmjenama i dopunama zakona. Nije pisao sam ministar Jakovina. Pratio sam izradu cijeloga zakona, bio brifiran od svojih kolega, učestvovao ali ovo su ljudi koji su pisali ovaj zakon. Što se tiče šumarstva najjača moguća struka, sve institucije uključene unutra. Mjesecima se radilo na ovome, međuresorno konzultacije po svim ministarstvima, … DORH i ostale institucije koje su bile. Još jedna važna napomena, spominjete novi zakon, da novi Zakon o šumama će ići ali trenutno je u raspravi u vrlo visokom stupnju na nivou vijeća, nova strategija EU za šume. Bit će donesena najvjerojatnije do kraja 2014. godine. Mi sad već krećemo i radimo pripreme za novi zakon, ali je trebalo otkloniti i radit na ovih pet stvari koje su usko grlo i koje će pomoći prije svega vama jedinicama lokalne samouprave da lakše stavite svoje gospodarske zone i svoje projekte u funkciju. A druga stvar, da riješimo i ovo što smo između ostalog rješavali savjetodavnu službu, OKFŠ i gospodarenje šumskih zemljištem koje je u naravi poljoprivredno zemljište, ako je dat odlukama Vlade i prijašnjih Vlada za podizanje višegodišnjih nasada. To je bila intencija da ovim izmjenama i dopunama zakona na period od godinu ili godinu i pol do donošenja novog zakona kojeg će opet radit se u velikoj javnoj raspravi, široki krug ljudi koji će radit na njemu, ga donesemo. Hvala.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Hvala. Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre, zaista ja ne znam da li je netko nas obmanuo na odboru ili vas obmanjuje. Što se tiče široke javne rasprave, ona činjenica nije bila, a između ostalog tu ste nabrojili inženjere, odnosno Komoru inžinjera šumarstva i drvne tehnologije, a oni prema njihovom ne mišljenju nego njihovoj izjavi apsolutno nisu bili pozvani na ovu raspravu. Ja sam upravo na odboru pitala tko je bio u tom povjerenstvu. Neodređeno se na to odgovorilo, spominjali su se profesori sa Šumarskog fakulteta, dekani itd. Međutim gospodine ministre, moje pitanje vama je jednako tako. Uzmimo da evo vi ste nama sad sve objasnili kako će bit jako transparentno i ne moramo se ničega bojati, ali ovaj Zakon zaista nije ni transparentan, a niti nije dorečen. Jer evo recite mi na primjer što se događa ako neki investitor, neki koji bi trebao graditi golf igralište dobije, daklem to i počne to rušiti, stabla, sve, sve sve. Međutim on propada. I ne znam što će se onda desiti. I onda on ne može privesti naravno niti ovo zemljište namjeni, nigdje apsolutno nigdje ne stoji. Ili to ne znam evo nije važno. Ali ono što je isto tako, malo se raspitajte kod svog pomoćnika zaista Hrvatska komora inženjera šumarstva i drvne tehnologije nije bila konzultirana o ovom zakonu.
Odgovor na repliku, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovana kolegice nisam rekao da smo proveli široku javnu raspravu. Rekao sam kod izrade novoga zakona da ćemo ga raditi na najširi mogući participativan način za sve one koji će biti uključeni uz prezentacije i na javnim tribinama i na svemu ostalome. Ovdje sam govorio o ljudima koji su radili i bili članovi povjerenstva. Da li je dekan Šumarskog fakulteta, ravnateljica Šumarskog instituta, predsjednik Šumarskog saveza udruga, Šumarskog društva i ostalog. Nije bilo gospodina vašeg stranačkog kolege Felaka i nekih drugih koji su bili u upravi Hrvatskih šuma prije. I oni su ti koji brifiraju vas o tome kako nije bilo struka unutra. Ja vam garantiram da je od dekana na dalje najstručniji ljudi su bili u izradi ovoga zakona. Kada govorite da li neka investicija može propasti da može, pa to je u realnom sektoru se dešava, dešava se u gospodarskim zonama diljem države. Ali da li to trebamo posebno predvidjeti u zakonu, iako da malo bolje pogledate članak 25. vidjeli bi u stavku 4. da smo čak dobrim dijelom i tu mogućnost predvidjeli. Kad govorimo o sjeći šume za golf igrališta ili za kampove, mislim da sam vrlo jasno rekao da se rade samo nužno potrebni zahvati u prostoru za koji se mora izraditi plan, a na osnovu toga plana se dobiva status šume od posebne namjene, odnosno mogućnost samog izdvajanja i davanja na pravo gradnje za te stvari koje su navedene ne za hotele, ne za apartmanizaciju, ne za 300 i nešto hektara koje su na način, a vi dobro znate kako su podijeljene za golf igrališta prije nego što sam ja vodio ministarstvo na prilično netransparentan način. Hvala.
Povreda Poslovnika Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažena potpredsjednice. Gospodin ministar je naravno povrijedio Poslovnik, a povrijedio ga je u članku 238. i 217. kada je počeo bezrazložno nabrajati imena nekih osoba iz navodno Hrvatskih šuma za koje ja nisam nikad u životu čula. Ako gospodin ministar misli da nama trebaju instrukcije e on se vara. Mi dovoljno možemo problematiku neku samu proučiti, potpuno je neprimjereno da jedan ministar ničim izazvan nabrajate imena za koja ja nikad u životu nisam čula, a njihovo ime se ovdje sada vrti. Što su vam ti ljudi krivi? A što se tiče isto tako dozvolite još samo jednu rečenicu. Uvredljivo je kad govorite da mi jako dobro znamo odnosno ja za nekakvu dodjelu 300 i nešto, nečeg, hektara, ne znam čega zemljišta za nešto. Gospodine ministre jako loše se vi vadite iz ove neobrane situacije u kojoj ste se sa prijedlogom ovog zakona našli.
Nije povrijeđen članak 238. jer on govori što tijekom iznošena rasprave ne smije činiti zastupnik. Zastupnik, rekli ste 238. Nije povrijeđen Poslovnik. Ministar je nabrajao tko je sudjelovao u … … [[Upadica Sumrak, ne čuje se.]] Kolegice nemojte sa mnom sada polemizirati. Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa hvala vam gospodine ministre što ste nas poučili kako to se donose prostorni planovi. Prostorni planovi su doneseni, znamo kako i na koji način uz poštivanje svih normi. Dakle, tu nema govora i oni su doneseni. U slučaju da se ide na izmjene, ciljane izmjene, jer tako to znate da traje. To ima svoj rok i da treba tu isto tako mišljenje ja sam toga svjestan, ali meni konkretno ne treba. Jer mi imamo šume pola i mi nećemo na taj način, vjerojatno znate onda gdje će ići na nekakve ciljane izmjene itd. Ali druga stvar koju želim isto tako reći. Pa dobro je i nužno je poštivati struku o čemu je kolega Vasić govorio. Struka je jasno rekla. Zbog opsega promjena svega da vrlo, da se zalaže zato, za izradu novoga zakona i u tom dijelu. Pa dobro je uvažavati mišljenje i ovih zelenih udruga koje se zalažu za zaštitu okoliša. Itekako je to važno. Pa okoliš imamo očuvan u europskim okvirima itekako kvalitetno i dobro i u tom dijelu zasigurno je dobra svaka inicijativa koja će sačuvati taj okoliš. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani kolega zastupniče. Da, kod svake nove promjene prostorno-planske dokumentacije idete sa zahtjevom i počinje procedura izmjene i dopune prostornoga plana. Više ih nema ciljanih doduše ili točkastih izmjene, nego cijela procedura. I da, kod takvih stvari će ministarstvo dati obvezujuće mišljenje na to da li se dira šuma ili ne za određenu namjenu. Kada govorite o struci a ujedno koristim priliku i odgovoriti poštovanoj kolegici Sumrak. Ja sam samo napomenuo ime kolege na kojeg ste se vi pozivali kao struka. Da li još jednom da kažem da gospodin profesor Milan Oršanić koji je dekan Šumarskog fakulteta nije predstavnik struke. Da li da govorimo o doktorici Dijani Vuletić koja je ravnateljica Šumarskog instituta, koja je radila na ovom zakonu nisu predstavnici struke. Da li gospođa Silvija Zec koja predstavlja Hrvatsku komoru inženjera šumarstva i drvne industrije nije struka. Mislim mogu vam nabrojati sve u povjerenstvu, ljude koji su stručni i koji rade i koji su radili na ovom zakonu zajedno sa mojim kolegama iz ministarstva. Pojedinačno vjerojatno ćete naći barem između ovih 1350 koji rade u Hrvatskim šumama barem 1000 imena koji nisu bili u povjerenstvu. Ne mogu biti svi u povjerenstvu. Bili su oni koji su najstručniji i koji su najkvalitetniji, koji su nam pomogli napraviti dobar prijedlog zakona. Uz vašu pomoć kroz dva čitanja napraviti ćemo ga još boljim. Hvala.
A u čemu je sad povreda Poslovnika kolegice Sumrak?
Uvažena potpredsjednice zbog toga što uporno ministar iskrivljuje pravu istinu o onome što je govorio. I tu je povreda, i vrijeđa mene, ali vrijeđa i ljude one koje je spomenuo kad je govorio da su mene instruirali. A ove koje ste sada nabrojili to su preuvaženi ljudi da biste ih vi uopće spominjali u ovom kontekstu. I može biti vam neugodno ministre da iskrivljujete istinu tu. A ja ću vam sad donijeti fonogram.
Kolegice, meni se obraćajte jer ste digli pločicu povrede Poslovnika.
Evo oprostite zaista, ali smeta me ta
Oprostite, najprije vičete iz klupe. Vičete da ministar laže kad govori tko je sudjelovao u izradi prijedloga. … [[Upadica se ne razumije.]] Kako ne? Vikali ste mi, tu meni. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa sad i vi vičete. Molim vas, dajte malo smirite tenzije. U ime kluba HSU-a … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Čekajte kolegice da se smire da možete u mirnoj atmosferi. Kolegica Marija Ilić u ime Kluba zastupnika HSU-a. Kolega Šuker, izađite s kolegicom Sobol van pa raspravite što imate.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovani ministre sa suradnikom. Naime, ja ću svoju diskusiju započeti navodom iz Zakona o šumama. Dakle, šume i šumska zemljišta dobra su od interesa za RH te imaju njezinu osobitu zaštitu. Dakle, to je navod iz Zakona o šumama kao što je svima dobro znano. Ja bih preoblikovala tu rečenicu i dodala šume i šumska zemljišta su nacionalno blago, javno dobro isto kao i vode za koje RH mora imati posebnu zaštitu i skrb neovisno o kojoj Vladi aktualnoj je riječ. To dobro služi na korist naravno svih državljana RH i taj se nacionalni interes ne bi smio narušiti sumnjom da se kroz zakon može naštetiti očuvanju tog nacionalnog dobra. Dakle, uništenjem, prodajom, raznoraznim neutemeljenim koncesijama i šuma i voda, ovaj put je riječ o šumama, možemo se vrlo lako pretvoriti u ogoljeli narod bez igdje ičega, jedino što možemo postati je nečija kolonija. Šume su blago za koje se mora imati strateški dobro razrađene dugoročne planove i programe gospodarenja jer one naravno ne nastaju u tijeku jednog mjeseca ili godine već desetljećima kako bi služile svojoj svrsi. Jedno su se razdoblje nekontrolirano iskorištavale, rušile, a da se pri tome nije vodila briga ono što je najvažnije za obnavljanje. Očiti dokaz su slavonski hrastovi iz Slavonije iz koje dolazim koji su se desetljećima eksploatirali i iskorištavali dakle, a bez dugoročnog plana obnavljanja. Višegodišnji nemar i nebriga odgovornih odrazila se na šume ali i stvaranje profita za cjelokupno društvo. Dakako da je najveći i najvažniji profit čovjekov život pa onda svaki drugi, a šume su izvor zdravlja i bogatstva i glavni čimbenik zaštite životne sredine. Šume su i značajan nositelj gospodarskog razvoja zemlje. Zakon o šumama je temeljni akt iz područja šumarstva kojim se uređuje korištenje i raspolaganje šumama i šumskim zemljištem kao prirodnim bogatstvom a s ciljem održavanja biološke raznolikosti te osiguranja gospodarenja na načelima gospodarske održivosti, socijalne odgovornosti i ekološke prihvatljivosti. Stoga je predlagatelj ovog zakonskog prijedloga morao pri svakoj predloženoj odredbi voditi brigu o tome da se radi o nacionalnom dobru i sukladno tome radi izrade što kvalitetnijeg prijedloga uključiti svu zainteresiranu javnost, državne institucije, nevladin sektor, predstavnike drvne industrije, Šumarskog fakulteta, privatne šumoposjednike pa čak ako treba i inozemne stručnjake kao iskusne savjetodavce. A izostale su i rasprave unutar samih klubova i snimanja situacije na terenu. Barem ja nisam s tim upoznata. Ovako nam je ostalo reagirati ono što bi se reklo iskonski, a to je borba za svaki listić i svako drvo u našim šumama. S dužnom je pozornošću morao biti razrađen i plan gospodarenja šumama i imperativno intenziviranje njihove obnove kako bi postale gospodarski profitabilne a opet ostale pluća države. U našoj Slavoniji i Baranji itekako ima šumskog zemljišta koje još uvijek nije dostupno za obnavljanje i pošumljivanje jer na njima čeka zlo zvano mina. Bržim rješavanjem te nadasve nehumane pošasti koja vreba još na dosta velikom području u Hrvatskoj a u pitanju je šumsko zemljište moći će se obnoviti pošumljavanje. Zakon bi jednostavno morao sadržavati obvezu novog pošumljavanja na mjestima gdje šuma više nema, gdje su iskrčene i na kojima raste šipražje. U članku 3. postojećeg zakona taksativno se navodi da su šume specifično prirodno bogatstvo s opće korisnim funkcijama i zahtijevaju poseban način upravljanja i gospodarenja. Zato ovako ishitrenim donošenjem zakon se jednostavno ne može temeljiti i kvalitetno razraditi, ne može se uključiti struka za koju sam sigurna da nije dovoljno konzultirana a imala bih itekako mnogo toga savjetovati i predložiti, temeljem naravno iskustva kako bi se to naše nacionalno blago sačuvalo od svake malverzacije ali i oplemenilo. Možemo se samo nadati da se pri izuzimanju šume ili djela šume i šumskog zemljišta u neke druge svrhe kao npr. izgradnja kampa ili golf igrališta s pozicije gospodarstva nego iz socijalno odgovorno da se promatralo i ono što je vrlo važno ekološki je prihvatljivo. Da je struka a ne politika imala glavnu riječ pod pretpostavkom da ide u pravcu kako često volimo reći šireg društvenog interesa. Naravno kao i u svemu i ovdje postoje dvije strane, dvije grupacije različitih stavova i mišljenja. S jedne strane oni jako zainteresirani za dobit, oni koji mogu financijski ući u taj posao vrijedan na desetke milijuna kuna i s druge strane zagovornici očuvanja zemlje koji zasigurno neće olako podržati takav zakon jer se s pravom boje zlouporabe nadležnih ma tko to oni bili, oni koji neće moći ili htjeti koristiti mehanizme sprečavanja zloporabe ovlasti i malverzacija jer smo svi opterećeni korupcijskom poviješću pomalo već i paranoični. No više od korupcije i malverzacije je strah od trajnog opustošenja naših šuma. Držimo da je koncesija bolje rješenje, da takav način ne oduzima državi njeno nacionalno dobro, da ga se samo koristi a da se može ulaganjima pa i sredstvima EU fondova financirati upravo ono, ono čime se može zaštiti i očuvati biljni i životinjski svijet u našim šumama te pospješiti zapošljavanje naravno uz strogo poštivanje propisa. Izmjene unose dosta novina za koje se nadam da se neće zloupotrijebiti ili zlouporabiti kao što su investicije od posebnog državnog interesa. Naime, nije rečeno, barem nisam zamijetila vjerojatno zbog kratkoće vremena koje nam je na raspolaganju bilo što će se događati ako neki kamp a to je već bilo pitanje postavljeno, kamp ili golf igralište propadne i ode u stečaj. Nisam primijetila i nisam sigurna vraća li se nazad ta šuma posebne namjene pod gospodarenje kao gospodarska šuma. Za veća promišljanja u izmjenama trebalo bi više vremena. Imam osjećaj kao da su investitori tu i da samo čekaju da mi promijenimo zakon pa da se počnu graditi i golf igrališta. Smatramo iznimno opasnim izgradnju golf igrališta i ponovno stavljati kao interes RH, što više stavlja ga se čak i iznad Ustava RH budući da isti spominje šume kao interes RH koji uživa njenu osobitu zaštitu dok igrališta za golf, to nisu niti su ikada i bila. Ovakvom izmjenom spomenutog članka ponovo se favorizira jedna djelatnost kao i izdvojene investitore u igrališta za golf te prateći sadržaja koja uz njih idu, što sve ostale projekte i investitore stavlja u nepovoljan položaj. Isto tako ovakav članak smatramo i svojevrsnim nastavkom Zakona o igralištima za golf koji je podsjetimo ukinut 2011. godine a sasvim sigurno ne bez razloga. U članku 1. treba točno definirati pojam šumoposjednika definicijom ili posjednik šume može biti i vlasnik i posjednik. Ovaj termin treba uskladiti s pojmovima Zakona o vlasništvu, vlasnik, posjednik jer imamo situaciju gdje vlasnik šume posjed ustupa drugoj pravnoj ili fizičkoj osobi. Također treba ovaj pojam dopuniti terminom veliki šumo posjednik ili slično, veliki šumo posjednik jest pravna ili fizička osoba koja gospodari šumom većom od 500 ha. Ovim člankom bi trebalo utvrditi kategoriju šumoposjednika kojima je šuma vraćena u postupku povrata oduzete imovine. Člankom 14. predlaže se brisanje stavka 4. važećeg članka 31. zakona. Time ostaje nedorečeno izdavanje popratnih dokumenata za drvo posjećeno izvan šumskih površina i šumoposjednika. Tu se mislilo na drvo i živica ili površine koja se u katastru vode kao oranice ili livade a u naravi su djelom ili cijele obrasle šumom, a u privatnom su vlasništvu. Nadalje, iz ovog slijedi i što s takvim površinama koje su u naravi šuma a u katastru oranica, močvara i slično, a što promjenom kulture? Zakon bi trebao propisati da se po automatizmu ono što je nedvojbeno u naravi šuma mora prenamijeniti po sili zakona jer teško da je mali šumo posjednik zainteresiran postupiti po stavku 5. članka 3. postojećeg zakona. To je ujedno i izvor manipulacija. Člankom 15. mijenja se članak 37. stavak 1. i predloženu izmjenu smatramo jednostavnim ozakonjenjem poduzetničkih zona u šumama i na šumskom zemljištu. Ovakva izmjena jednostavno stvara idealnu podlogu za daljnju prenamjenu šuma i šumskih zemljišta u građevinska. Upravo je nevjerojatno da će biti moguće jednim aktom, dakle prostornim planom dopustiti gradnju bilo kakvih građevina u šumi i šumskom zemljištu. Stoga predlažemo brisati riječ građevine koje su planirane prostornim planiranjem. Nadalje, u članku 23.predlaže se brisanje stavka 5.koji utvrđuje da šumoposjednici izdvajaju 2,5% od prihoda od prodaje u proračun lokalne samouprave radi održavanja šumskih prometnica. Postojeća odredba bi se mogla primjenjivati na male šumoposjednike, ali za velike šumoposjednike bi trebala važiti odredba o održavanju cesta kao i za trgovačka društva. U protivnom dolazi do propadanja i devastiranja šumskih cesta jer će povratom šuma veliki šumoposjednicima biti vraćen i veliki dio šumskih cesta koje lokalne samouprave jednostavno tehnički neće moći održavati. Ova odredba se može odnositi samo na male šumoposljednike no za velike treba utvrditi obvezu da izdvajaju dio prihoda za održavanje cesta. Smatramo kako je članke 25., 26., 27. i 28.potrebno razmotriti pa u prijedlogu zakona jer je neprihvatljivo vrijedne šume i šumska zemljišta prenamijeniti u građevinske parcele. Također držimo da se kombinacijom ovih odredbi prijedloga zakona i Zakona o strateškim investicijskim projektima vrijedne šume i šumska zemljišta jednostavno poklanjaju investitorima te otvaraju vrata nekontroliranoj izgradnji i betonizaciji prirodnih resursa u ovom slučaju šume. I da netko ne kaže, nismo i nisam protiv izgradnje golf igrališta i da ne kaže da šume ne smiju biti prepreka za ljude i razvoj gospodarstva moguća izgradnja golf igrališta i kampova prijedlogom zakona se morala i treba se predvidjeti samo na onom području koje b odobrili stalno, stručno tijelo sastavljeno od predstavnika nadležnih ministarstava, da ih ne nabrajam znate koja, Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda, šumarskih fakulteta, a nadasve struke i ekologa. I dopustite mi da vam na kraju citiram moto davne 1965.na obilježavanju 200.obljetnice Šumarije Krasno koja glasi: "Nema ništa ljepše no stablo na stijeni i golet kada se šumom zazeleni". Hvala lijepo.
Stjepan MIlinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Ilić suglasan sam sa gotovo svim što ste rekli s tim da želim podvući možda onaj momenat gdje ste naglašavali važnost i značaj pošumljavanja. Pošumljavanje je itekako važno, ali je dobro u kontekstu s ovim povezati. Naime, ako se šuma posiječe, iskrči i sada se tu neko sjeti da bi napravio neko igralište,nema više pluća ono o čemu ste vi govorili, nema disanja, dolazi do zaduhe. Ali drugu stvar koju je potrebno ponovo naglasiti, ako slučajno ta investicija koju se kaže na velika zvona propadne, šta ostane? Šikara. Pa šta će onda hoće se to ponovo uvesti u gospodarenje šumama? Pa onda ajmo reći da se ponovo pošumljava. Koliko vremena treba tome hrastu da on ponovo izraste i da bude ono na što smo ponosni i u Slavoniji i kod mene u Repaškoj šumi na hrast lužnjak. Jedinu stvar koju nisam suglasan gdje ste rekli da bi ako je potrebno angažirati i strane savjetnike i stručnjake. Jučer smo čuli kod master plana da baš i nije to toliko dobro oni prvo koštaju jer nema novca, a kolega je rekao da itekako imamo struku koja zna i koja ima dugogodišnju tradiciju. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, drago mi je da se slažete i da imamo negdje jednake stavove, valjda će to biti i napredak za bolje sutra. Nisam mislila podcijeniti struku našu, ja imam jako puno povjerenja u njih i znam da su znalci, no nije na odmet ljudi sa dugom tradicijom sa velikim kapacitetima šumskog prostora i šumama dakako da bi dobro došli da negdje nešto i posavjetuju i da nas upute u neke poslove.
Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Kolegice Ilić vi ste u svojoj raspravi rekli pokušat ću vas citirati da izdvajanje šuma iz šumskog zemljišta za gradnju golf terena i kampova mora biti odgovorno. Ja ne znam jeli riječ bila o lapsusu ili o elementarnom nerazumijevanju ali je činjenica da po ovom zakonskom prijedlogu nema izdvajanja šuma iz šumskog zemljišta za gradnju golf terena i kampova. Dakle šume i šumska zemljišta na kojima će se graditi golf tereni i kampovi morati će se prvenstveno proglasiti šumom odnosno šumskim zemljištem za posebnu namjenu ili s posebnom namjenom, a najvažnije je da će ostati u šumsko-gospodarskom području RH. dakle investitor će dobiti samo pravo građenja, a vlasništvo je i dalje državno.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice sa vašim se izlaganje u potpunosti slažem. Htjela bih dodati još samo nešto, zaista dobro ste govorili koliko su te šume važne i zbog čega su važne. I ne treba biti nikakav aktivista ni zelene akcije ni nekih drugih zelenih udruga a da bismo shvatili važnost upravu tu važnost šuma. Pa ono što bih htjela reći organizirano šumarstvo u Hrvatskoj ima tradiciju od 300 godina, od 1507.godine je počelo, u zakoniku se javlja od Marije Terezije. Ono što je još važno jest to da mi u Hrvatskoj imamo 95% naših šuma su prirodne šume. Ono što je još važno, 2001. godine dobili smo FSC, dakle certifikat, to je međunarodno i časno priznanje da se našim šumama gospodari na način da im se sačuva njihova izvornost. Ono što je najvažnije za to su se brinule generacije šumara. Upravo i generacije šumara i generacije i ovih profesora i to su i današnjih dekana i profesora bivših dekana, prodekana, svih šumara i šumarija i zato smo tu gdje jesmo. I zato imamo takve šume. I zato treba struku pohvaliti. I zato ne možemo se baratati imenima ljudi koji su stručni i koristiti ih u neka zavaravanja. Ono što oni kažu ja zaista poštujem. Ja zaista poštujem i mislim da šume treba sačuvati. I da ne može biti nikakav golf teren koji može imati najmanje 18 rupa u većem interesu nego očuvanje šume. Drugo su kampovi koji su već tamo, koji se vode da su na šumskom zemljištu a u naravi apsolutno nisu nikakva šuma, to je sasvim jedan drugi postupak.
Hvala lijepa. Kolegica Marija Ilić, odgovor na repliku.
Poštovana zastupnice, moje izlaganje je i išlo u tom smjeru a vjerujem i svih nas ovdje da se šume trebaju očuvati i sačuvati za buduće generacije jer one znače život. Ali nisam ja nikakva imena spominjala… … [[Upadica se ne čuje.]]
Ma kolegice Sumrak, pa nemojte stalno vikati iz klupe.
Dakle, sa imenima nisam baratala, ali naravno moje kažem izlaganje je bilo isključivo u interesu zaštite šuma. I ništa zlonamjerno što sam i nešto rekla nije bilo zlonamjerno da bi išlo na štetu ni ovog zakona ni prijedloga zakona o izmjenama i dopunama. Evo, toliko, hvala.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista, kolega Nenad Pleše.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Koliko je vas u zadnjih mjesec i pol dana proputovalo kroz Gorski Kotar i uočilo kataklizmu nevrijeme koje je prouzročila ledena kiša u tom kraju. Šteta na šumama u tome kraju iznosi 242 milijuna kuna ili 32 milijuna eura. Ukupna inače šteta je procijenjena na 180 milijuna eura. Uništeno je 30 hektara šumske površine a trebati će posjeći milijun i 158 metara kubične drvne mase. Šume i vode osnovni su preduvjet života i opstanka u tom kraju. Šuma ima u izobilju, ne vidi se od drva šuma a raste u dvorištu, međutim, domaći prerađivači teško dolaze do mase potrebne za izradu drvnih asortimenata. Prednost, umjesto da imaju prednost ispred ostalih, trupce se tovari na kamione uglavnom stranih registarskih pločica i izvozi se u Italiju, Austriju, Njemačku. Prihod od šumskog doprinosa u području brdsko-planinskog je svega 5%. Svi znamo da je taj Zakon o brdsko-planinskom području sada na izdisaju i da sa 1. siječnjem 2015. on prestaje važiti. To znači ujedno da će se i šumski doprinos umjesto 5% biti svega 3,5%. Toliko će ti krajevi ubuduće imati od šumskog doprinosa. Zato sam poslao amandman i tražim vašu podršku da se podigne šumski doprinos sa 3,5% na 5% i na 15% za područja od posebne državne skrbi i za brdsko planinska područja. 12,3 milijuna kuna je dobit uprave šuma Delnice. Da ta dobit ostaje u Gorskom Kotaru moglo bi se otvorili najmanje 100 radnih mjesta, 100 familija, jedan iz tih familija bi se mogao zaposliti i kakva bi to bila dobit i za njih i za Gorski Kotar i za Republiku Hrvatsku. Međutim, od te dobiti u Gorskom Kotaru neće ostati gotovo ništa. Nekada je tim područjem gospodarilo Šumsko gospodarstvo Delnice sa 12 šumarija, 2 radne jedinice, … [[Govornik se ne razumije.]] upravom transportnim poduzećem koje je brojalo 80 kamiona. Danas od toga nema ništa, ostalo je nekakvih 700-tinjak zaposlenih a tendencija da se taj broj i smanji. Što donosi novi Zakon o šumama? Koliko će on štete prouzrokovati kada se trebao donijeti po hitnom postupku? No, raduje me činjenica da će danas ipak i rekao je ministar da će ići u dva čitanja. Ovaj zakon gospodari 47% kopnenom površinom Republike Hrvatske. I taj zakon je jako bitan i važan. A Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama ili Zakon o ukidanju šuma utvrđuje se prvenstveno pitanja koja reguliraju izdvajanje šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske i šumskog gospodarskog područja. Članak 15., članak 17. postojećeg zakona se mijenja i glasi: "U šumi na šumskom zemljištu može se graditi samo šumska infrastruktura, građevine koje su planirane prostornim planovima, građevine za potrebe obrane te spomenici kojima se obilježava mjesta masovnih grobnica žrtava rata.". U stavku 4. kaže, citiram: "Iznimno od stavka 3. ovog članka, prostorni plan kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište može se donijeti samo i izrazito uz pozitivno mišljenje ministarstva.". Članak 29. Konačnog prijedloga zakona o ukidanju šuma raskrinkava sve namjere predlagatelja Izmjena Zakona o šumama, pa citiram: "U šumama i na šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske može se osnovati pravo građenja u svrhu igranja golf igrališta i kampa.", itd.. To je svrha ovoga zakona. Dalje se govori u članku 27. o naknadi koja se plaća za izdvajanje šuma i šumska zemljišta. U stavku 2. citiram: naknada pripada trgovačkom društvu, osobama iz članka 17. stavka 3. ovoga zakona i šumoposjednicima koji imaju pravo na naknadu na neostvareni dio prihoda. Iz ovoga je vidljivo da će ne samo državne šume doći na udar nego i šume u privatnom vlasništvu šumoposjednika kojih ima blizu 600 000 i koji će isto tako na isti takav način kao i '50.-tih godina prošloga stoljeća ostati bez nečega što su njihovi pradjedovi stvarali i uzgajali. Sasvim realnom se čini bojazan da je sljepilo ministra toliko izrazito da ne shvaća da će se takvim idejama izazvati još samo dublje podjele u ovom i tako podijeljenom i polariziranom društvu. Ali izazvati revolt stotine tisuća građana kojih se to direktno tiče jer se tu ne radi samo o tradiciji, obiteljskom naslijeđu, tu se radi o …, o kvalitetnoj drvnoj masi, a u konačnici i o novcu. Članak 27. Konačnog prijedloga zakona u stavku 6. određuje da, citiram: način izračuna naknade iz stavka 1. ovoga članka ministar će propisati pravilnikom. Nije baš sasvim jasno zašto tako nešto propisuje ministar kad već postoje i važeći akti kao što su šumski odštetni cjenik iz kojih se može procijeniti dugoročna šteta nastala izvlašćivanjem neke šume ili ministar ipak to može bolje procijeniti. Posebno je impresivan stavak 3. članka 29. konačnog prijedloga zakona o ukidanju šuma. Ugovor iz stavka 2. ovog članka sklapa se za određenu šumu i šumsko zemljište koje u Ministarstvu proglašava šumom s posebnom namjenom u svrhu golf igrališta i kampa na temelju odobrenog programa za gospodarenje šumama s posebnom namjenom. To posebno naglašavam. Vidljivo je da ministarstvo vodi sasvim nove standarde u šumarstvu Republike Hrvatske zahvaljujući kojima više vjerojatno neće ostati puno šuma, ali je činjenica da važeći Zakon o šumama u članku 27. propisuje što su to šume s posebnim namjenama pa je stavcima 4., 5., 6. članka 25. vidljivo da su to šume s posebnom namjenom za proizvodnju šumskog sjemena namijenjenom za nastavna istraživanja i nastavu, te šumama namijenjenima za potrebe obrane Republike Hrvatske. Upotrebom zdravog razuma nije moguće povezati posebnu namjenu golf igrališta i kampova sa posebnim namjenama koje su u kategoriji proizvodnje šumskog sjemene, istraživanja i tako temeljne stvari kao što je obrana Republike Hrvatske. Ali je definitivno vidljivo da je nužno da svi krenemo u obranu zemlje u kojoj živimo jer ako nadležno ministarstvo progura ove prijedloge, vidljivo je da slijedi katastrofa nacionalnih razmjera. Šume u Republici Hrvatskoj zauzimaju gotovo 47% … Republike Hrvatske. Republika Hrvatska ima zavidno bogate, ali ne i neiscrpne izvore pitke vode. Budući da su šume prirodni filter i rezervoar pitke vode, bogatstvo voda Republike Hrvatske u snažnoj je korelaciji s velikim postotnim udjelom šuma u ukupnoj površini Republike Hrvatske. Svako smanjenje površine pod šumama će neminovno izraziti, negativno utjecati na kvalitetu i količinu vode u čitavoj zemlji. Šume svojim prisustvom na određenom terenu indirektno, ali značajno utječu primjerice i na poljoprivrednu proizvodnju jer akumuliraju vlagu, smanjuju temperaturne ekstreme, pozitivno utječu na niz nepovoljnih meteoroloških pojava u flori i fauni, finom mehanizmu pohrane CO2, proizvodnju kisika, drvnoj masi ne treba ni govoriti. Šume Republike Hrvatske u drvnoj masi iznosi vrijednost otprilike 1% ukupne vrijednosti kumulativno gledajući sve beneficije koje pružaju šume, a svedene su na zajednički naziv općekorisne funkcije šuma. S obzirom da je procijenjena vrijednost drvne mase u šumama u vlasništvu Republike Hrvatske računa kao iznos od nekoliko desetaka milijardi eura, nije teško za konstatirati da se radi o … velikom bogatstvu ako nam je poznato, ponovim i to, da je to tek cca 1% vrijednosti koje nam daju naše šume. Po pitanju privatnih šuma tj. šuma u vlasništvu i … šumoposjednika, slijede također zanimljive promjene, a ona najbitnija je da će doći do ustanovljavanja savjetodavne službe što je zapravo derivat Poljoprivredne savjetodavne službe, kom će se navodno pripojiti 30-tak šumara trenutno zaposlenih u poduzeću Hrvatskih šuma, sa iskustvom rada na gospodarenju u privatnim šumama. To je samo nastavak jedne tužne priče u kojoj svi sustavno trebaju raditi na dobrobit šuma u posjedu šumoposjednika, koncipirane i vođene na način da ulože čim manje novaca u dobrobit tih šuma iz jednostavnog razloga, da se potroši što manje novaca iz općekorisnog fonda šuma, a konačni cilj je da taj fond ta ista sredstva prelije u poduzeća Hrvatskih šuma kako bi oni na kraju poslovne godine mogli prikazati pozitivno poslovanje unatoč tome što gospodare sa drvnom masom vrijednom milijarde eura. Hrvatske šume jedva mogu prikazati da posluju pozitivno i to je nažalost stanje koje traje već godinama. Zašto stoji tvrdnja da je to sve tužno? Iz prostog razloga što su Hrvatske šume ukinule savjetodavnu službu 2010. godine ili možda bolji termin … poduzeće Hrvatskih šuma, a sada nakon točno 3 godine opet ide u stvaranje nekakve nove savjetodavne službe s traženjem ušteda i bolje učinkovitosti, a rezultati govore da se nepotrebno razbacujemo milijuna, uz sve manje učinkovitosti. To je ona tužna komponenta. O kakvim je iznosima riječ najbolje govori činjenica da je kolega Lesar 2008. godine podnio tužbu zbog nenamjenskog trošenja sredstva iz tog fonda, a to je bila vrijednost od 80 milijuna kuna. Danas smo čuli da za 2012. godinu u tom fondu se radi o 50 milijuna kuna. No isti oni koji su vodili savjetodavnu službu tada namjeravaju zasjesti u te fotelje i sada. Sasvim je izvjesna točnost tvrdnje da je to zadnji čin tragedije vezane za dobrobit privatnih šuma u Republici Hrvatskoj. Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj iz kojeg Republika Hrvatska ima preko 2 milijarde eura za utrošiti na poziciji regionalnog razvoja, a dio priče vezan za šumarstvo bi trebala voditi osoba koja je dokazala da nije u stanju svojim načinom vođenja utrošiti i novce iz opće korisnog fonda šuma, tj. novac koji je postojao na računu, a sada bi trebala voditi glavnu riječ kada je u pitanju izvlačenje novaca iz euro fondova i to posredstvom kvalitetnih projekata koje netko prvo treba osmisliti, potom napisati, a tek onda implementirati. Razvidno je da ta osoba nema te kvalitete. Zbog nekoliko golf terena mi smo u stanju u bescjenje dati ono što vrijedi zapravo iznos koji je za nas neprocjenjiv. Resursa poput šuma i pitke vode sve s nadom kako ćemo doživjeti nezabilježeni gospodarski i razvojni procvat zahvaljujući tome što će nam netko izgraditi par golf terena i istovremeno nas besplatno izvlastiti od naših šuma i usput nas sasvim slučajno natjerati da konzumiramo ne baš tako jeftinu flaširanu vodu koju će nam prodavati ne znam Coca Cola, Agrocor, Jamnica ili ne znam tko drugi. Hvala lijepo.
Milorad Batinić, potpredsjednik replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime, moja replika bi trebala trajati jedno pola sata da uspijem odgovoriti na sve i netočne navode, kriva tumačenja i općenito shvaćanje izmjena i dopuna ovoga zakona. Kolega Pleše, naime ja bih vas samo da vas prisjetim da si pročitate članak 3. Zakona o šumama, znači gdje govori o prirodnom bogatstvu, specifičnim dobrima, opće korisnim funkcijama i gdje kaže između ostaloga znači koje su opće korisne funkcije šuma. Osiguranje prostora za odmor i rekreaciju. Jedno plus niz ovih ostalih. Naime, ono što me ponukalo na repliku to je prvenstveno jedan termin koji koristite ukidanje šuma. Ja sam nastojao pažljivo iščitati izmjene i dopune zakona, ali vjerujte mi nisam nigdje to našao da piše. Navodili ste da smo spremni žrtvovati bogatstvo, nemjerljivo u materijalnom smislu za golf igrališta. Pa to naprosto nije točno. Iskrivljujete činjenice koje pišu u zakonu. Ovaj zakon je prvenstveno usklađivanje sa nizom zakona koji su prethodili ovom zakonu od prostornog, Zakona o prostornom uređenju, Zakona o strateškim investicijama, Zakona o savjetodavnoj službi. Ono što je uneseno u te zakone preneseno je ovdje u ovaj zakon što je obveza. Znači, prvenstveno usklađivanje. Druga stvar, daje se mogućnost ukoliko postoji interes da se kroz prostorne planove, znači kroz program za šume posebne namjene daje mogućnost da ukoliko netko želi dio šume, šumskog zemljišta za izgradnju golf igrališta. Naprosto ne znam da li je to neki komentator rekao, ali promašili ste ceo futbal.
Odgovor na repliku, Nenad Pleše.
Zahvaljujem. Pa budući da dolazim iz kraja šumovitog, a budući koliko i znam koliko imamo koristi od tih šuma koje rastu oko nas meni se sve čini kako ovaj zakon ide ka tome da se pomalo ukidaju šume. Isto kao i niz zakona u kojim kažete da se ovaj zakon usklađuje, jer ne vidim ništa dobro ako ćemo mi jedno prirodno bogatstvo dati nekome na upravljanje zbog golf terena, da ćemo imati veću korist od tih golf terena, nego ćemo imati koristi od šuma i od onih produkata o kojima sam govorio, o vodi, čistom zraku itd. da sad ponovo se ne ponavljam. Mislim da je to vrednije nego što će netko napraviti nekoliko golf terena ili kampova. Slažem se neka se radi, neka se naprave ali neka se šume čim manje diraju. Hvala lijepo.
Nadica Jelaš, replika.
Hvala. Poštovani kolega Pleše, vi ste govorili u ime kluba Hrvatskih laburista – stranke rada. Međutim, slušala sam vas pažljivo. Mislim da bi bilo vrlo korektno da ste na kraju spomenuli ime diplomiranog inženjera šumarstva koji vam je u cijelosti dao tekst koji ste pročitali.
Kolega morate se javiti. Dobro, izvolite. Odgovor na repliku.
Izbivao sam malo duže vrijeme, pa sam izašao. Kolegice Jelaš, ako sam se poslužio materijalima koje mi je dostavio kolega mislim da to nije nikakav grijeh jer smo se konzultirali oko toga zakona, iako sam neke stvari i uvažio iz njegovog argumenata. Mislim da nisam radio doktorsku disertaciju pa da bih morao navoditi izvore. Hvala lijepo.
U ime kluba HDZ-a govorit će kolege Franjo Lucić i Branko Bačić.
Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre. U ovoj sabornici raspravljalo se krajem 11 mjeseca prošle godine o izmjenama Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, a tim izmjenama zakona Šumarska savjetodavna služba koja je do tada bila sastavni dio trgovačkog društva Hrvatske šume d.o.o. postala je sastavni dio savjetodavne službe. Tada sam sa ove govornice uputio pitanje ministru kako će 29 djelatnika koji iz Hrvatskih šuma prelaze u savjetodavnu službu na poslove savjetodavne službe u šumama i šumskim zemljištima šumoposjednika obavljati ove poslove. Naime, prema članku 68. stavku 3. prijedloga zakona o kojem danas raspravljamo ovih bi 29 djelatnika trebali između ostaloga obavljati ove poslove: davanje stručnih savjeta, instrukcija, organiziranje i izvoženje, obrazovanje i osposobljavanje šumoposjednika te organiziranje i osposobljavanje šumoposjednika. Organiziranje stručnih edukacija, radionica, seminara, manifestacija, konferencija i izložbi s područja šumarstva za šumoposjednike, provođenje edukacije, pružanje stručnih savjeta i tehničke koristi korisnicima u provedbi mjera ruralnog razvitka. Organiziranje i pripremanje za korištenje sredstava iz međunarodnih fondova namijenjenih razvoju šumarstva i ruralnom razvitku. Sudjelovanje u izradi akata zaštite od požara, šuma i šumskog zemljišta šumoposjednika, prikupljanje podataka u šumskim požarima u šumama šumoposjednika i dostavljanje ministarstvu, uspostava sustava motrenja te izvješćivanje mjerodavnih institucija o pojavi štetnih organizama u šumama šumoposjednika. Sudjelovanje u provođenju postupaka javne nabave za obavljanje radova biološke obnove šuma putem licenciranih izvođača, predlaganje ministarstvu odobrenja programa gospodarenja šumoposjednika i vođenje evidencija o šumama šumoposjednika. Naravno ja sam se ovdje dotakao ili naveo samo 7 od 14 djelatnosti koje bi ovih 29 osoba trebalo obavljati, a koje pokrivaju gotovo 700 tisuća hektara šuma koje se nalaze u privatnom vlasništvu. Ponovit ću kako je prosječna veličina privatnih šuma u RH između 0,9 i 1,2 hektara. To znači da imamo gotovo 700 tisuća šumovlasnika s kojima bi trebali raditi 29 djelatnika Šumarske savjetodavne službe. Zanima nas tko su licencirani izvođači koji dobivaju ovu javnu ovlast preko savjetodavne službe koja će biti procedura njihovog angažiranja. Ovo isto pitanje postavio sam i kod rasprave o izmjenama Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Odgovor na pitanje tada nisam dobio. Stvara li se gospodine ministre ovdje neki novi monopol? Ponovit ću, godišnji etat u šumama šumoposjednika prema šumarsko-gospodarskoj osnovi područja RH od 2006. do 2015. iznosi oko 750 tisuća kubnih metara mase drvnih sortimenata iz privatnih šuma. Ove će licencirane osobe doznačiti, premjeriti i obilježiti 600 tisuća kubika neto mase drvnih sortimenata iz privatnih šuma. Ujedno trebaju izdati otpremnice za cca 30 tisuća kamiona traktora na cijelom teritoriju RH. U ocjeni stanja i osnovnih pitanja koja se uređuju ovim zakonom predlagatelj navodi kako bi se upravo ovakvim povjeravanjem poslova licenciranim osobama izbjeglo posredovanje Hrvatskih šuma za obavljanje ovih radova u šumama šumoposjednika pa bi Hrvatska komora inženjera šumarstva i drvne tehnologije vršila zadaću zbog koje je osnovana. Pregledavajući podatke na web portalu komore pod tvrtkama koje su licencirane za doznaku stabala od 10, 20, 30 i 100 tisuća kubnih bruto mase metara pronašao sam 20-ak licenciranih tvrtki na području cijele Hrvatske. Zanimljivo je kako neke od tih tvrtki gospodare velikim šumskim područjima kao što su "Sunčane šume", gospodare sa cca 500 tisuća hektara, a licencirane su za doznaku stabala do 100 tisuća kubika bruto mase. Postavlja se pitanje nije li ovo ustvari pogodovanje većim privatnim šumoposjednicima koji su uz to i licencirani za izvođenje šumskih radova. Slikovito rečeno to je kao da osoba koja je ovlaštena za provođenje tehničkog pregleda vozila sama obavi tehnički pregled na svom osobnom vozilu. Postoje naravno ovdje mehanizmi kontrole obavljanja ovih poslova. Ali bojim se da bi to moglo prijeći u sivu zonu gospodarenja privatnim šumama. Pitao bih ministra da li će i Hrvatske šume koje su certificirane za ove poslove i nadalje obavljati šumske radove u šumama šumoposjednika? Ukoliko je odgovor pozitivan nije mi jasno zašto se u ocjeni stanja govori o izbjegavanju posredovanja Hrvatskih šuma d.o.o. Nadalje, predlagatelj navodi kako će se kvalitetno planiranje u šumarstvu provoditi nacionalnu inventuru šumskih resursa, a ministru se ostavlja rok od 6 mjeseci za izradu smjernica po kojima će se provoditi ova nacionalna inventura. Voljeli bismo znati rokove, donošenje strateških dokumenata Nacionalne strategije šumarstva i drvne tehnologije, Nacionalnog programa šumarstva i Nacionalnog programa drvne industrije jer ih prijedlog zakona koji je pred nama nije definirao. Također, kada govorimo o šumama, naravno i o drvnoj industriji koja je povezana jer drvna industrija ne može funkcionirati bez Hrvatskih šuma onda svakako rekao bih da je drvoprerađivačka industrija čini 13% prerađivačke industrije Hrvatske sa udjelom ukupnog hrvatskog izvoza od 8% te je jedan od rijetkih sektora koji u zadnjih nekoliko godina bilježi izvozni suficit. No bez dobre Strategije razvoja značajnih ulaganja u distribuciju i prilagodbu zakonske regulative o kojoj sam govorio ne može se očekivati da ćemo ispuniti ogroman potencijal sektora. Drvna industrija u zadnjih deset godina bilježi gospodarski preporod, snažan zamah proizvodnje izvoza uz jačanje uloge finalista i pozitivnom bilancom u vanjsko trgovinskoj razini. Vanjsko trgovinski suficit drvne industrije se u posljednjih pet godina udvostručio te u 12. godini iznosio 384 milijuna a u odnosu na prije deset godina povećao se pet puta. Naravno ovo su pokazatelji koji nam upravo govore da sve ovo o čemu sam prethodno govorio trebamo daleko bolje još i ustrojiti i iskontrolirati kako bi upravo ovaj prerađivački dio drvne industrije daleko bolje funkcionirao a kao što vidimo a namjerno sam to upravo to ovdje pripremio, da vidimo kada drvnoj industriji prije svega dademo višegodišnje ugovore što smo i napravili, drvna industrija je ta koja će u kratkom vremenskom periodu vratiti nekoliko puta više ono što je u drvnu industriju i uloženo. Kada govorimo o finalistima također koji su vezani i uz ovaj zakon i uz šume, proizvodnje namještaja je u deficit u iznosu od 128 milijuna dolara koji je imala 2008. godine a u pet godina pretvorila se u suficit od 20 milijuna dolara. Kada govorimo o drvnoj industriji onda uvozna komponenta koja je jako bitna u proizvodnji masivnog ali i ostalog drvnog namještaja čini svega 5% dok u proizvodnji ostalog namještaja, tapecirani, metalni, pločasti ima komponentu u iznosu i do 80%. U drvnoj industriji je zaposlena trećina svih zaposlenika prerađivačke industrije RH. Ova gospodarska grana ima sva obilježja malog gospodarstva pa tako od ukupno 1387 registriranih tvrtki njih 1336 su male odnosno 96,3%, to je samo još jedan pokazatelj da upravo male tvrtke u drvnoj industriji koje su ovisne o Hrvatskim šumama danas čine jedan temelj razvoja drvne industrije na razini RH i siguran sam da takva politika ali prije politika prije svega gospodarenja i drvnom masom prema takvim tvrtkama dakle uređena je jedna politika će danas, sutra sigurno dat još daleko bolje rezultate. To je vidljivo kroz sve moguće analize i mjere industrijske politike koje bi bile usmjerene na novi investicijski ciklus u kratkom roku. Drvna industrija bi mogla ostvariti izvoz od 1,5 milijardu dolara i povećati zaposlenost na 30 tisuća obzirom da znamo da je već danas u drvnoj industriji zaposleno negdje oko 20 ili preko 20 tisuća ljudi koji se bave proizvodnjom drveta. Ono što je zabrinjavajuće nakon ovoga sada moga izlaganja gdje sam želio u prvom onom čitanju reć svoga izlaganja da se moraju dat potpore i da sumnjamo da će ovih 29 ljudi kada govorimo o privatnim šumama moći obavljati svoje poslove. Samim tim vjerojatno nećemo moći isporučiti one količine koje smo planirali. Također se moramo ovdje osvrnuti i na rebalans proračuna za Ministarstvo poljoprivrede odnosno za drvnu industriju gdje smo kao strateški godinama i bivša Vlada i ova sadašnja davali potporu drvnoj industriji, gdje smo svake godine obećavali kako ćemo iz godine u godinu povećavat te iznose jer kao što sam rekao, ako dademo jednu kunu vraćaju se tri kune. Ove godine smo predviđali ministre, najprije rečeno 70 milijuna, pa će biti 50 milijuna i sada u rebalansu 0 kuna. To je za drvnu industriju smrt, dakle za granu koja kao što sam rekao a da ju znamo prepoznati i da ju znamo poduprijet pa pronaći novce bilo gdje ta industrija koja danas zapošljava ne visoko obrazovanu radnu snagu nego upravo one ljude srednje stručne spreme koji na tržištu rada među 387 tisuća nezaposlenih ljudi čine masu i koje mogu u svakom trenutku biti zaposleni da država potiče drvnu industriju upravo sa ovakvim financijskim potporama, danas Hrvatska ne bi imala toliki broj nezaposlenih, već bi prepoznala drvnu industriju i granu koja u kratkom vremenskom periodu kao što sam ovdje rekao može narasti na 1,5 milijardu dolara sa sadašnjih 900 milijuna dolara na 1,5 milijardu i zaposlit daleko najveći broj ljudi nego u bilo kojem drugom sektoru. Neću se vraćati unazad nekoliko godina ili bolje rečeno od 90 godine koliko smo novaca promašenih dakle uložili u brodogradnju, neću spominjati one tvrtke koje nisu radile a dobivale su osobne dohotke iz razno raznih razloga a drvna industrija je uvijek ta na koju su se koplja lomila a vidimo da u kratkom vremenskom periodu možemo ostvariti procvat u drvnoj industriji, međutim jednostavno evo to ni sada ne prepoznajemo i ono što smo i obećali u proračunu dakle u ovome rebalansu uzimamo i dakle još jedna politika koja ne daje garanciju da ćemo u budućnosti ostvariti upravo napredak u drvnoj industriji onaj koji smo i planirali, a pogotovo ne dajemo garanciju da će drvna industrija zapošljavati, a kao što vidimo 387 tisuća ljudi je na Zavodu za zapošljavanje. Hvala lijepo.
Zdravko Ronko, replika.
Hvala lijepo. Pa evo ja sam ovo pažljivo slušao i mogu reći da se jedino sa zastupnikom slažem u tome da je njegovo izlaganje doista bilo zabrinjavajuće. Neću spominjati sve ono što je on tamo naglasio, sve se to svodi ipak na temu Zakona o šumama. I ja moram reći da uz prostorne planove koji trebaju proći i javnu raspravu i usaglašavanje i usvajanje, da sigurno neće se programiranom i nadziranom gradnjom sigurno devastirati hrvatske šume. Naprotiv, oni će kao prirodno bogatstvo biti u još boljoj funkciji svih hrvatskih građana. Hrvatske šume su recimo devastirane u prošlomjesečnoj ledenoj nepogodi u Gorskom Kotaru. Vi ste ih devastirali u Slavoniji, ja se čudim, možda se i ne trebam čuditi, kako su upravo vas odabrali da elaborirate stav o hrvatskim šumama odnosno da elaborirate stav HDZ-a gleda šuma jer ste upravo vi sa svojim tvrtkama za Hrvatske šume druga vrst elementarne nepogode glavom i bradom. I to one elementarne nepogode koja je određena ili bolje rečeno koja je odrađena ne uz pomoć prirode već uz pomoć bivših i sadašnjih jataka i to i sami znate na tako perverzne načine da to ni naš Duje Marosović ne bi mogao smisliti.
Hvala. Odgovor na repliku Franjo Lucić.
I bolje da nemate vremena jer vaša retorika je toliko prljava i bezobrazna i prepoznatljiva u Požeško-slavonskoj županiji da kada otvorite usta počnete lagati kao što ste i sada to počeli lagati. A tvrtka koju svi spominjete imala je 230 zaposlenih i još uvijek danas 140 zaposlenih ljudi. Ali vaše objede i vaše laži koje su se ljudi naslušali i prijetili ste se svim mogućim mjerama, a ništa vam to uspjelo nije jel se u konačnici vidjelo da jednostavno izričete u svakoj rečenici laž. U današnjem vremenu kada su stotine tisuća ljudi, milijuni ostali bez posla u svijetu u RH a to je poznato i ministru gdje sam elaborirao svu problematiku koja se ticala i trupaca i rada u drvnoj industriji i to je njemu predočeno i on zna kako i na koji način i zašto su nastali određeni problemi. Danas su mnoge tvrtke nestale, ostalo se dužno i djelatnicima i svim mogućim dobavljačima, međutim tvrtku koju vi spominjete izvršila je sve svoje obveze prema djelatnicima, prema dobavljačima, a jednim dijelom naravno ne i Hrvatskim šumama. No u današnjem vremenu kada je problematika i kada su se tvrtke preko noći zatvarale, volio bih vas gospodine Ronko vidjeti pa zašto se vi u vaših 60 godina niste upustili u bilo kakvu proizvodnju kada ste tako pametni i kada znate tako raspolagati i obrazlagati, nego ste jednostavno na državnim jaslama cijelo vrijeme živjeli i nikada se niste upustili u privatno poslovanje jer volite ovako pameti i ljude jednostavno omalovažavati. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Lucić, najprije ste prošli vrijeme koje je predviđeno za odgovor na repliku. Nisam vas htjela prekidati ali neprimjerno je način kako ste izlagali jer kolega Ronko nije nijednom riječju vas vrijeđao na način kako ste vi njega. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, dopustite da ja kažem najprije pa ćete onda vi. Vi govorite da laže, a iza toga kažete da ipak niste podmirili neke obveze. Prema tome ne laže. Sjednite. Nemate riječ. Niste dobili riječ. Izvolite sjesti jer niste dobili riječ. Neću vam dati opomenu ali sjednite. Povreda Poslovnika, Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zastupnik je povrijedio članak 238. Poslovnika i da ne nabrajam reći ću u gotovo svim točkama. Uvrijedio je kolegu zastupnika, omalovažio je kolegu zastupnika ali prije svega i iznad svega uvaženi kolega ne zna da smije govoriti jedino i isključivo kada od predsjedavajućeg zatraži i dobije riječ. Kolega Luciću vi dolazite iz stranke koja je okrala ovu zemlju i ovdje se usuđujete govoriti nekome da laže. Vaši najviši dužnosnici su govorili da nikada ne lažu i onda nasmijavši se čitavom hrvatskom narodu rekli samo ponekad ne govore istinu. Kako vas sram nije?
Kolega Grbin ja sam reagirala i nije bilo potrebe za povredom Poslovnika. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Igor Češek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, da se vratimo na temu. Poštovani ministre sa pomoćnikom, kolegice i kolege zastupnici. Mi u klubu HDSSB-a smo mišljenja da bi izrada novog zakona bila bolje i prihvatljivije rješenje. I to iz dva vrlo jednostavna razloga. Prvo je što izvorni zakon ima 93 članka a izmjene je doživjelo čak 48. članaka. A drugi razlog je što se ovaj zakon, odnosno izmjene zakona donose po hitnom postupku, po hitnoj proceduri. Dakle, nije prošao uobičajenu proceduru prvog i drugog čitanja u Hrvatskom saboru pod izlikom predstavnika ministarstva da se radi ovdje samo o zakonu koji će omogućiti legalizaciju 30-ak kampova koji se nalaze na području hrvatskog Jadrana, odnosno hrvatske obale. No, međutim, ovdje je vidljivo da i ostali članci su doživjeli bitne izmjene pogotovo ono što se odnosi na golf terene. No, međutim, da ne bude sve loše i crno, ima ovaj prijedlog zakona i svojih dobrih strana. Tako dobra je odluka, odnosno izmjena članka kojom se propisuje tko gospodari šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu Republike Hrvatske te se člankom 17. propisuje mogućnost da pojedinim šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu Republike Hrvatske namijenjenim znanstvenim istraživanjima i nastavi mogu gospodariti samo pravne osobe sa statusom javne ustanove čiji je osnivač Republika Hrvatska i njihove znanstveno-nastavne sastavnice koje svoju znanstvenu nastanu djelatnost i znanstveno-istraživački rad obavljaju iz područja šumarstva. Smatramo da je ova odluka dobra, ovaj članak. Također se određuje da prodaja drvnih sortimenata koji proizvedu osobe koje su zakonom ovlaštene gospodariti kao iznimke izvršava javnim nadmetanjem koje provodi trgovačko društvo Hrvatske šume jer se želi zakonski urediti da svaka daljnja prodaja drvnih sortimenata nakon prvog otkupa radi ispunjenja iznimke zbog znanosti i nastave ide preko osobe koja je zakonski ovlaštena za gospodarenje šumama i šumskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske. Nadalje, ono što je pozitivno, mijenja se članak 19. kojim se propisuje Nacionalna strategije šumarstva i drvne industrije i Nacionalni program šumarstva i Nacionalni program drvne industrije. Obzirom da je Nacionalna strategija šumarstva i drvne industrije temeljni dokument koji uz Nacionalni program šumarstva, Zakon o šumama te Nacionalni program drvne industrije čini okvir nacionalne politike šumarstva i drvne industrije pri čemu se donosi odluka da te strategije propisuje ministar naravno i uskladi sa ostalim članovima u ministarstvu, ne samo u Ministarstvu poljoprivrede. No jedino što ovdje ne piše, nisu definirani rokovi donošenja tih nacionalnih strategija. Ja mislim da je izuzetno važno što hitnije donošenje tih nacionalnih strategija. Dakle ovdje u ovom zakonu se ne spominje, ne spominju se rokovi donošenja tih strategija. Nadalje, mijenja se članak 29. kojim Ministarstvo odobrava šumsko-gospodarske planove te njihovu obnovu ili reviziju s time da se navodi tko je sve ovlašten podnijeti prijedlog za obnovu i reviziju. Dakle Trgovačko društvo Hrvatske šume, pravne osobe sa statusom javne ustanove čiji je osnivač Vlada Republike Hrvatske te savjetodavna služba. Mijenja se članak 25. na način da se istim propisuje da ministarstvo aktom o odobrenju šumsko-gospodarskog plana pojedinu šumu proglašava zaštitnom šumom ili šumom posebne namjene čime ujedno mijenja i namjenu pojedine šume. Dalje se određuje obveza ministarstvu da je u postupku proglašavanja šume u vlasništvu Republike Hrvatske zaštitnom ili šumom posebne namjene dužno pribaviti mišljenje trgovačkog društva. A kada se šuma šumoposjednika proglašava zaštitnom ili šumom od posebne namjene ministarstvo je dužno pribaviti suglasnost šumoposjednika s mjerama koje ograničavaju njegova prava nad šumom. U članku 28. riječi panjača, makija, šikara i šibljaka se brišu. A taj članak, odnosno točka 10. govori o rekonstrukciji i konverziji šume i panjače, makije, šikare i šibljaka. Dakle, ako se ovi pojmovi pojmovi brišu da li to znači da će ta područja ispasti iz šumskog područja? Ako je to tako onda će ju privatni posjednici vjerojatno moći iskoristi bolje. Također se propisuje da prostorni plan koji se odnosi na šume ili šumska zemljišta donosi se uz prethodno mišljenje ministarstva. Iznimka od stavka 1. propisuje da se prostorni plan kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište može donijeti samo uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva. Propisuje se izdavanje i daljnja nadležnost šume i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koji obuhvati građevna čestica za ozakonjenje zgrade te nadležnost za utvrđivanje posebnih uvjeta u postupku izdavanja lokacijske dozvole i to kod izgradnje građevina na šumi i šumskom zemljištu te izgradnja objekata u pojasu do 50 metara od ruba šume. Nadalje, mijenja se članak 51. važećeg zakona na način da je uveden potpuno novi postupak izdvajanja šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske iz šumsko-gospodarskog područja Republike Hrvatske. Dakle, uređuje se mogućnost gradnje golf igrališta i kampa koje prostornim planom predviđa na šumi i šumskom zemljištu s time da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje te ostaje u šumsko-gospodarskom području Republike Hrvatske a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. E, ovdje je vrlo važno napomenuti da upravo se iz toga išlo u izmjenu ovoga zakona zbog izgradnje golf igrališta. Kao što smo već čuli, postoji u Hrvatskoj 30-ak nelegalnih, odnosno nelegaliziranih kampova, oni zauzimaju površinu otprilike oko 1000 hektara. I cilj ovog zakona je njih ozakoniti i tu se apsolutno slažemo. Ali ono što ne možemo podržati je izgradnja golf igrališta jer smatramo da će doći do zlouporabe područja pokrivenih pod šumama. Zamislite jedan Rab ili Cres koji su pokriveni šumama i znamo da većina velikih čestica se nalazi u vlasništvu Hrvatskih šuma. Ta područja su dakle uz obalu. Ako ćemo izgraditi golf igralište koje evo možemo i pročitati, jedno golf igralište od 27 rupa zauzima 150 hektara zemljišta. A cijeli kompleks zauzima 350 hektara. Što je sa ostalih 200 hektara, što će se na tih 200 hektara nalaziti? Prateći objekti, hoteli, wellnesi, apartmani. Uz obalu koja je u vlasništvu Republike Hrvatske. Dakle, privatnim investitorima, velikim privatnim investitorima omogućavamo da kroz izgradnju golf terena jednostavno naprave apartmanizaciju naše obale i tu se bojim da je veliki problem ovoga zakona i zato bi bilo dobro razmisliti još jednom, ne ići u donošenje ovakvog zakona nego pristupit izradi sasvim novog zakona. Nadalje, ono što je možemo reći pozitivno i ocijenit kao pozitivno, da se ponovo uspostavlja savjetodavna služba kao samostalno tijelo koje za šume, šumoposjednika i šumoposjednike obavlja određene poslove. Stoga se usklađenjem članka 68. Zakona o šumama propisuju nadležnosti, djelatnosti i daje javna ovlast savjetodavnoj službi. To je također ovim izmjenama zakona pozitivno. No moram se još jednom osvrnuti na dva osnovna problema. Dakle, nismo propisali rok za donošenje Nacionalne strategije šumarstva i omogućavamo krupnom kapitalu ulaza, praktički na našu očuvanu, urednu našu obalu. Sad zanima me da li je ovakav prijedlog zakona prethodnica možda izuzimanja budućnosti nacionalnih parkova. Možda će se u budućnosti zakonskim rješenjima moći nacionalni parkovi izuzeti i na njima radit golf tereni i hoteli, apartmani. Što se tiče same Nacionalne strategije šumarstva, posebice drvne industrije, drvne tehnologije, smatram da ona mora bit donesena u što hitnijem roku jer već u toku dana kroz rasprave smo čuli da 47% kopnenih površina je pod šumama, čuli smo koliki je naš drvni potencijal. Ali ono što je žalosno, da smo i svjedoci kada kamioni praktički izvoze trupce iz Republike Hrvatske odvozeći ih u Italiju, u Mađarsku, da bi mađarske elektrane, odnosno energane i toplane iskorištavali taj naš drvni potencijal za svoju praktički proizvodnju energije. Dakle ono što moramo, na čemu moramo poraditi je razvoj finalnog proizvoda. Hrvatska ima zasigurno potencijala za proizvodnju finalnog proizvoda, imamo ogromna iskustva, svjedoci smo i praktički giganta sa područja Slavonije, gaj, drvna industrija koja je do prije rata zapošljavala 3500 ljudi, radili su i drvene konstrukcije za dvorane, izvozili namještaj i u Kuvajt i u Egipat, opremali hotele na jadranskoj obali. Danas čak više nisu ostale ni dizalice ni tračnice u toj proizvodnji jer su prodane u staro željezo. Iz ovih razloga klub HDSSB-a ovakav prijedlog zakona ne može podržati niti neće i predlažem ministru da se ide u izradu sasvim novoga zakona. Zahvaljujem.
Franjo Lucić, imali ste povredu Poslovnika. Zaista vas nisam vidjela pa recite sad.
Povrijeđen je članak 238. Kolega Grbin je govorio nešto što doista nije isto također … kao i njegov kolega Ronko. Naime, ja sam u svojoj raspravi doista raspravljao dobronamjerno i upućivao određene prijedloge, istovremeno ne želeći nikoga povrijedit, a Ronko je bio taj koji je isključivo se javio da bi vrijeđao, a vi ste samo onda svojom raspravom nadomjestili njega gdje u biti niste ništa rekli i ne trebaju mi nikakve vaše poduke jer ja doista znam šta i kako i kada trebam govorit. Prema tome, javili ste se bez ikakve potrebe.
I vama kažem da nije bilo povrede Poslovnika jer sam i kolegi Grbinu rekla da nije bio povrijeđen Poslovnik. Sada ćemo prijeći na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Češek, dobro ste elaborirali, vrlo kratko ali vrlo jasno u čemu se sastoji zapravo srž ovoga zakona. Ono što smo 2008. godine ovdje imali prijepora u Saboru i naganjali se sa bivšim premijerom pa je kasnije Ustavni sud ukinuo taj Zakon o golfu, sada zapravo oni protivnici koji su bili tada su postali zagovornici golf igrališta i to na račun šuma i šumskih površina. Vrlo je zanimljiva, a oni koji su bili tada za oni su protivnici ovoga pa je to vrlo paradoksalna situacija. Naime, zanimljiva je rečenica u ocjeni stanja a vi ste govorili o tome, dakle ovaj način zakonskog uređenja, gradnje golf igrališta i kampova na šumi i šumskom zemljištu, dakle na šumi i šumskom zemljištu je u ovom trenutku idealan model jer je njime osigurana zaštita šume i šumskog zemljišta. Kako može biti, jel to uopće, ne znam kako je to pisano i tko je pisao, nadam se da nije sam ministar, ali kako može izgradnjom golf igrališta biti osigurana zaštita šume i šumskog zemljišta. Znamo li kako izgleda šuma, pogotovo slavonska, iako kažu da će to biti pretežito na morskoj strani ova golf igrališta, ali bit će možda i kod nas koji kamp i koje golf igralište. I znamo li kako izgleda golf teren ravan, travnat, bez ijednoga ili sa pokojim rijetkim stablom i kako se onda uopće može napisat da je njime osigurana zaštita šume. Nije, nego je osigurano krčenje šume, eto tako je trebalo napisati. Ja ne vidim drugoga. To što će ono ostati u vlasništvu dakle Hrvatskih šuma to zemljište pa to nema nikakve veze. Ono je promijenjen okoliš, jednostavno je promijenjen okoliš.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Igor Češek.
Zahvaljujem. Kolega Grubišiću, vi ste govorili o Zakonu o golfu za vrijeme Sanaderove Vlade i u ovom zakonu i koji su prijepori kad je netko na vlasti i kad je netko u oporbi. Pa svjedoci smo i prije mjesec dana prilikom rasprave o smanjenju mirovina hrvatskim braniteljima koliko se zdušno netko zalagao, netko protivio. Dok je HDZ-ova Vlada spuštala mirovine hrvatskim braniteljima tad su oni to branili da su branitelji spremni podnijeti žrtvu smanjenja mirovina kako bi pomogli napaćenoj državi. Danas kada SDP spušta odnosno smanjuje mirovine hrvatskim braniteljima tada HDZ govori da je još jedan udarac na hrvatske branitelje i tako. Slučajeva je takvih mnogo. Kada ste govorili o zaštiti stvarno ne vidim na koji način možeš doći do zaštite takvog šumskog zemljišta, ostaje u vlasništvu Republike Hrvatske. Da ostaje, ogoljeno što vi kažete pokrčeno, sa izrađenim golf terenom i dajemo u koncesiju na 99 godina. To je sva zaštita koju će to zemljište dobiti o Republike Hrvatske.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Kolega Češek, pa dotaknuli ste se jednog projekta vjerojatno misleći na projekt golfa u Dubrovniku gdje ste spomenuli 300 ha jer ne znam za ni jedan drugi projekt koji ima 300 ha i rekli ste igralište od 27 rupa. Ne postoji profesionalno igralište golfa je sa 18 rupa, a vježbalište je sa 9. Vježbalište imate tu na ulazu u Zagreb i to naravno nije previše atraktivno i nema tu baš nešto puno turista itd. A ja mislim da je glavni problem što je sve očitije da su projekti golfa isključivo nekretninski biznis, da to nije poticanje razvoja golfa kao športa ni u kom slučaju nego isključivo nekretninski biznis koji se koristi kao smokvin list. Dakle, taj projekt golfa, razgovori o golfu koje i ovdje danas slušamo od istih onih koji su se protivili golfu prije par godina itd. Ali se razotkrilo u međuvremenu da je riječ o nekretninskom biznisu. Golf igralište bi trebalo u stvari graditi recimo gradovi, općine da bi poticali ljude da se bave športom itd. Postoje prijepori oko činjenice da se kad se radi o golf igralištima da se upotrebljavaju određene kemikalije itd. itd. o kojima treba razgovarati i treba maksimalno zaštititi okoliš. A ukoliko postoji interes turističkog sektora zašto onda taj isti turistički sektor koji postoji, recimo evo u Dubrovniku ima masa hotela. Zašto se oni ne bi udružili i izgradili zajedno sa gradom Dubrovnikom, proširili ponude i izgradili javno golf igralište kao što je recimo u Los Angelesu postoji javno golf igralište između zgrada i nema nikakvih drugih nekretnina okolo. Imaju stanovi, kuće itd. Ali to nema veze sa golfom. Golf je jednostavno šport koji ljudi igraju iz svoga zadovoljstva, a ovdje je golf smokvin list za nekretnine, za biznise sa nekretninama. I onda nam, danas je čak mislim netko govorio mislim kolega Kajin da je govorio da iza ovoga projekta, iza ovog golfa da stoji Motovunska šuma. Dakle, možemo nazvati [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] ovaj zakon lex Motovunska šuma.
Hvala. Odgovor na repliku, Igor Češek.
Zahvaljujem. Slažem se, slažem se apsolutno s vama i evo oprostite mi nisam golfer pa ne znam koliko standardno igralište ima rupa. Ali ono što sam htjeo poentirati u svojoj raspravi je upravo taj srazmjer veličine igrališta za golf i veličine cijelog kompleksa. Dakle, ako je igralište 100 ha a kompleks još 200 ha, pa onda je apsolutno vidljivo da je to golf igralište uistinu smokvin list, da se radi tu ipak o nekakvoj apartmanizaciji izgradnji hotela itd. i svih ostalih sadržaja. Golf teren će tu biti usputna pojava, usputna stanica. Dakle, veći broj hektara zauzimaju sadržaji koji ne obuhvaćaju samo golf igralište. 200 hektara, jedan hektar ima 10000 m2. Pa to je ogromna površina. Zamislite vi silnih hotela i apartmana na toj površini? Mene zanima da mi je vidit projekciju kako će hrvatska obala, radi se ovdje o obali jer neće u Slavoniji sigurno nitko gradit golf teren, neće se obistinit ona iz pjesme Hladnog piva da će Slavonija postati golf teren. Neće zasigurno, ali će raditi golf terene na obali, na atraktivnim lokacijama, na šumama.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Češek, govorili ste o kampovima i o golf igralištima ali spomenuli ste i otoke Rab i Cres. Nama na Rabu ne treba golf igralište. Mi i tako imamo samo kamenjar, imamo i šume, ali samo ostale više-manje kamenjar iz dva razloga. Prvi je što jedno golf igralište troši vode gotovo kao 8000, naselje za 8000 stanovnika. Nas ima 9 i pol tisuća i ljeti imamo problema sa vodom, nemamo dosta i dovoljne količine. Tako da bi nas golf igralište uništilo. A drugo je što mi turizam promišljamo i razvijamo uvijek u suradnji i sa državnim institucijama. I 20 godina odolijevali smo napadima svih na jednu hotelsku kuću, na kičmu otočnog gospodarstva, hotelsko poduzeće Imperial. Ovih dana Vlada je raspisala natječaj za prikupljanje ponuda za prodaju tog društva koje ima 56% dionica države i 44% u vlasništvu malih dioničara. Ne žele radničko dioničarstvo, iako imaju zakon koji su donijeli. Žele ga prodati za 100 milijuna kuna. Radi se o dva velika hotela, o dva hotelska naselja sa 2000 smještajnih jedinica, dva kampa sa 4 i pol tisuće smještajnih jedinica za 100 milijuna kuna ili za 15 milijuna eura. To je kičma hrvatskog gospodarstva. I onaj koji ga kupi za sto milijuna eura vratit će to u tri godine poslovanja na način da će otpustiti 140 ili 150 stalno zaposlenih. To mu je već 15 milijuna. Ovih godina za njih imamo dobit od 10 milijuna kuna iako smo u vlasništvu države. Uredno isplaćujemo sve, uredno gradimo i razvijamo sadržaj. Svi objekti su podignuti na tri, četiri zvjezdice i država je osjetila potrebu da to nekome treba sada prodati za sto milijuna kuna. Pa tko je tu normalan? Zbog toga još to nije došlo vani, ali od danas pa sljedećih godinu dana ta će se tema razvijati [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] jer mi na Rabu ne želimo ni Haludovo, ni Sunčani Hvar, ni sve propale privatizacije turističkih tvrtki.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, Igor Češek.
Zahvaljujem. Kolega Borić, ovo je još jedna od mnogobrojnih tužnih priča hrvatske privatizacije kako se ona provodila i kako se provodi. No međutim, nisam ja spominjao direktno Rab i vaše probleme sa vodom. Ali postoji opasnost uistinu od naleta krupnog kapitala. Kad dođe krupni kapital vrlo rijetko tko može ostat imun na njega. Dakle, a pričamo o Hrvatskoj kao nekakvoj top turističkoj destinaciji sa uređenim plažama, sa uređenom obalom bojim se da bi s ovakvim zakonima to upravo mogli izgubiti i da nećemo biti nikakva top turistička destinacija nego betonizirana dalmatinska obala.
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo predsjednice. Kolega Češek, kad ste spominjali Zakon o golfu odnosno o igralištima za golf i vezivali ga jasno uz odredbe ovog zakona onda vam moram reći da ovaj zakon je naime utemeljen na Zakonu o prostornom uređenju i gradnji protiv kojega smo mi u klubu HDZ-a i tada bili. A radi se o tome da je tim zakonom ustvari utvrđeno da golf igrališta i kampovi se mogu graditi na izvan građevinskom području. A sad je ovaj ministar i Vlada sa ovim zakonom rekla da i to na šumama. Dakle, do sada je, do prije donošenja Zakona o prostornom uređenju i gradnji ovakva se situacija nije mogla dogoditi kao što je to sada ovaj zakon omogućio koji je praktično oslonjen na Zakon o prostornom uređenju i gradnji kojega smo usvojili negdje čini mi se krajem studenog. Dakle, ovaj je Zakon rekao, da to može biti na šumama i to po vrlo jednostavnoj proceduri, po vrlo jednostavnoj proceduri kojom se ogromne površine šuma i šumskog zemljišta u RH mogu, kažem u vrlo jednostavnoj proceduri dati na korištenje odnosno dati pravo građenja zainteresiranom poduzetniku. Dakle, ovaj Zakon na taj način je prilično jedno, podatni akt za moguću korupciju i podilaženje interesnim skupinama koje kroz ovaj zakon mogu doći u posjed najvrednijih šuma i šumskih zemljišta u RH do onoga što ste vi čak rekli da li će to možda biti u nekom drugom koraku, a to su par pitanja nacionalnih parkova i parkova prirode. Dakle, tu se s vama slažem da je ovo onda kad gledate, kad govorite ti zakoni se razvijaju gotovo logičan slijed.
Odgovor na repliku Igor Češek.
Da, bit ću vrlo kratak. Pa svi zakoni ove Vlade su vrlo blagonakloni prema krupnom kapitalu a nažalost ne štite niti prava radnika niti prava građana RH.
U ime Kluba zastupnika HNS-a potpredsjednik Sabora Milorad Batinić. Izvolite koleta.
Hvala gospođo potpredsjednice, ministre sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Da, mi raspravljamo o Izmjenama i dopunama Zakona o šumama što iz prethodnih nekoliko sati rasprave nije bilo u cijelosti moguće iščitati i čuti, no Klub HNS-a podržat će ove izmjene i dopune Zakona i naravno podržavamo ovaj prijedlog što je sam ministar iznio i radi velikog interesa javnosti ali prvenstveno bih rekao radi možda ne razumijevanja određenih dilema koje se sa ovim izmjenama i ističu da je dobro da ide u dva čitanja. Isto tako me veseli isto i kao šumara i kao saborskog zastupnika ovo što je ministar najavio da je u fazi izrada potpuno novog Zakona o šumama, jer evo još prije nekih 20 godina, i 15, i 10, to kad sam bio u praksi, tvrdili smo da je Zakon preopširan, da u ovaj Zakon o šumama treba na neki način smanjiti jer niz zakonskih odredbi, članaka mogu se definirati podzakonskim aktima. Zakon ne bi izgubio svoj sadržaj, ne bi izgubio onaj dio zaštite šuma u smislu Ustava RH no evo, pred nama će biti nadam se kao što je ministar rekao i velika javna rasprava pa bit će prilike i da se očitujemo u tom djelu. Naime, u HNS-u prije svega ove izmjene iščitavamo kao usklađivanje sa određenim zakonskim prijedlozima koje ovaj Visoki dom donio i prošle godine i tijekom ove godine, znači Zakon o strateškim investicijskim projektima RH, Zakon o prostornom uređenju i gradnji i ono što je izuzetno važno za šumarsku struku, to je Zakon o savjetodavnoj službi. Mislim da nisam ništa propustio. Naime, kad se govori o kampovima, kad se govori o golf igralištima, činjenica je i priznajem javno da o golfu ne znam previše. Međutim, ne samo ovdje iz rasprave danas i kojeg smo stajališta u HNS-u turizam kao strateška grana izuzetno je važno i ovo je sada u konačnici prilika da se jedan veliki broj kampova prema statističkim podacima Hrvatskih šuma negdje oko 38 kampova koji će sada praktički uvjetno rečeno na neki način biti legalizirani a radi se negdje oko 480 hektara u vlasništvu RH odnosno šuma i šumskih zemljišta pod kojim se nalaze kampovi. Smatramo pozitivnim isto tako savjetodavno znači interpelacija iz Zakona o savjetodavnoj službi je onaj šumarski segment koji pokriva savjetodavna služba kao djelatnost smatramo dobrim. Nismo bili za kada je 2010. su šumarska savjetodavna šuma zakonom maknuta kao ukinuta je kao institucija, prebačena u Hrvatske šume i smatram da je ovo početak ovoga što je tada započeto i 2000. usudio bih se ukazati i 2003. godine kada su određeni kolege sada u Hrvatskim šumama i moja malenkost sad smo pokrenuli inicijativu i početka vođenja brige preko resornog ministarstva da se o šumama u privatnom vlasništvu nakon jedne dugogodišnje nebrige ili nedovoljno brige počne daleko kvalitetnije vodit briga o privatnim šumama nego što je bilo do sada. Ono što posebno ističem isto važnim taj sporni, godinama sporni OKFŠ opće korisne funkcije šuma koje su smanjenje financijski, znači rasterećenje gospodarstva, da će se uplaćivati na poseban račun. Ono što je godinama bila jedna dilema, što je bila dvojba išla je na teret i na djelomično pitanje možda i moralnosti, korištenja i trošenja tih sredstava. Ono što bih želio kazati, imao sam iskustva i sam kao djelatnik u šumariji, upravitelj šumarije i da smo koristili opće korisne funkcije šuma ne samo u priobalnom području nego i u kontinentalnom dijelu. I da se trošila izuzetno racionalno. Možda je negdje bilo određenih negativnosti, međutim mislim da nisu utrošena na ono što nije trebalo. Možda se više trebalo tih sredstava koristiti za razminiranje, možda se trebalo više u preventivu zaštite od požara u priobalnom području međutim to pustimo povijesti i naučimo iz onog ako smo pogriješili da sada u budućnosti to ne radimo. Ono što smatram posebno važnim, što dosada nije bio slučaj, to je uvrštavanje u zakonski prijedlog donošenje Nacionalne strategije šumarstva i drvne industrije. Naime, čuo sam u nekim raspravama, ne toliko naglašeno ali slovo javnosti, veli vraćamo se u neke '60-e, '70-e godine prošlog stoljeća kada su bili organizacijski i šumarstvo i drvna industrija praktički spojeni po nekakvom modelu ili gospodarstvenom zakoniku zakona spojenih posuda, da. No, to se neće desiti sa ovom niti nacionalnom strategijom niti nekim drugim zakonskim rješenjima. Naime, veseli naprosto iz razloga, podržao bih tu dio rasprave kolege Lucića koji je istaknuo važnost drvne industrije, spajanje drvne industrije i šumarstva, šumarstva prvenstveno kao sirovinske baze koju ima RH i potencijal koji može kroz ali isključivo kroz visoku razinu finalizacije doprinijeti i u razvoju RH, a pogotovo u rastu BDP-a. Ono što bih htio iz rasprave možda napomenuti, a premalo je vremena osvrtati se na sve članke zakona, naime golf igrališta samo bih želio spomenuti podatak, vjerujem da znate ali smatram da je važan, znači za golf igrališta se u prethodnim godinama izdvojilo negdje oko 315 hektara iz šumsko-gospodarskog područja radi izgradnje golf igrališta. Sada po ovom prijedlogu zakona tereni, kampovi, buduća golf igrališta prelaze u šume posebne namjene. Naime, članak zakona koji definira programe gospodarenja isto tako vodi brigu o gospodarenju šumama posebne namjene i teško je očekivati iz zakona, to se vidi iz programa kako, na koji način i čak odgovor na pitanja što će biti ukoliko će biti da se ne uspije, da propadne golf teren te stvari će se definirati u jednom dijelu programom za gospodarenje šumama posebne namjene. Da li je to najspretnija formulacija? Međutim, kao što sam u replici kolegi Pleši bio kazao članak 3. koji govori o bogatstvu šuma, opće korisnim funkcijama šuma, u jednom pasusu kaže osiguranje prostora za odmor i rekreaciju. Pa možemo tu podvesti kampove, golf možda da ali isto tako tu je i sport uključen u to. Zašto smatram važnim da se ne izdvaja iz šumsko gospodarske osnove područje? Upravo iz ovih podataka koliko je izdvojeno. I ono što je bilo rečeno mogu, ja ne bih, ne slažem se s onim što je kolega Matušić rekao da je to smokvin list naprosto jer ovim zakonom daje se mogućnost da se na dijelu šumske površine ukoliko prođe kompletnu proceduru to je nekoliko razina kontrole od prostorno planske dokumentacije, znamo otkuda kreće od lokalne razine, usklađenost sa županijskim pa i državnim prostornim planom kad je šuma u pitanju, programom za gospodarenje šumom posebne namjene to je sljedeća kontrola i naravno investicija, tu je ministarstvo i stručni tim ljudi koji će procijeniti počev od prostornog plana pa da programa kojim se gospodari šumom posebne namjene. Kolegice i kolege vjerujte mi iz struke sam, dugo godina iskustva vrlo dobro znam, šumari imaju u praksi šumarstva je da svake godine u šumariju dolazi Šumarska inspekcija. Svake godine kako smo to znali kazati češljanje osnova, programa gospodarenja, da li treba revizija i niz drugih stvari. Da ne kažem od iskaza površina koji je definiran programima gospodarenja itd. koji vrlo jasno definira gdje, što i kako se posjeduje. Što se tiče određenih članaka spomenuo sam nacionalnu strategiju i dobro je što se donosi objedinjena. Činjenica je da je dobro što će ići i potpuno novi zakon, prvenstveno što smatram dugogodišnjim iskustvom i u praksi da će se trebati, automatizmom bi se trebalo i kroz određene, kroz novi, potpuno novi zakon, kroz ove izmjene je malo prekasno ne samo prekasno nego bi bilo i kontraproduktivno s obzirom na usklađivanje, morat će se određeni podzakonski akti koji u dijelu Pravilnika o uređivanju šuma što je ključan temeljni pravilnik gospodarenja šumama. Znači, teško je sve predvidjeti o čemu je bilo ovdje u najvećoj mjeri rasprave sa samim zakonom. I ovako je kolegice i kolege predebel. Vi ste kolegice Sumrak spomenuli Urbar Marije Terezije, mi smo ga nazvali prvim Zakonom o šumama, on vam je bio formata duplo tanjeg nego je ovaj. Regulirao je kompletnu problematiku šumarstva i nigdje nije fulao, ništa nije nedostajalo. Danas imamo jedan preglomazan dokument, preopširan. Što se tiče same savjetodavne službe uvodno sam kazao da to smatram pozitivnim. Bilo je tu određenih dilema tko će obavljati, tko su licencirane osobe. Ja razumijem da možda postoji sumnja, ali mislim da ne treba sumnjati u vjerodostojnost licenci koje izdaje Šumarska komora. Ne treba sumnjati u to. Naprosto to su naši kolege, moji kolege, diplomirani inženjeri šumarstva i ne može se dobiti licenca samo tako. Oni će raditi obilježavanja stabala za sječu u privatnim šumama, oni će izdavati popratne dokumente, oni će provoditi zajedno uz nadzor, uz suradnju sa savjetodavnom službom, provodit će gospodarenje privatnim šumama u onom dijelu u kojem privatni šumoposjednik zatraži. Programi gospodarenja donose za period od 10 godina i ne treba svake godine, ovo je čisto praktično pitanje koje ne može pisati u zakonu niti u obrazloženju zakona, jedanput u 10 godina kao šumar izađem u vašu privatnu šumu, obilježim vam što vam propisuje program i više ne trebam dolaziti, osim još jednom da vam izdam popratni dokument, osim uslijed lomova, kalamiteta, slično kao što se desilo u Gorskom Kotaru, tada je nužnost da se ide, to su tzv. sanitarne sječe. Zašto se ide, zašto 30? Pa možda neće biti dovoljno, međutim praksa će pokazati da li je dovoljno 30 ili treba možda još 5 ili je i tih 30 viška. Tržišta rada se ne trebamo bojati. Kao što sam uvodno rekao, klub HNS-a radi svega izrečenog što sam rekao podržat će ovaj prijedlog. Drago mi je što ide u dva čitanja, a kad bude drugo čitanje tada ću ići sa i određenim konkretnim primjedbama što smatram da bi bilo u redu, što se može korigirati u ovoj fazi. Hvala.
Hvala. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine potpredsjedniče, kada spominjete golf i ovaj zakon, onda ovaj zakon u tom dijelu donosi samo dvije novosti, prva je novost, dakle da sa ovim zakonom kažemo golf se prostornim planom može planirati u šumi i šumskom zemljištu. Druga stvar je, on i dalje ostaje u šumskoj, taj prostor i dalje ostaje dio šumskog gospodarskog područja ili osnove, kako god hoćete. Treća stvar, da za taj golf više ne treba utvrđivati javni interes. Čak gledajući na taj način ja se sa jednim dijelom tih odredaba ne slažem, golf mi je manje sporan, ja mislim da vi kao šumar i upravitelj … šumarije kada ste to malo prije rekli, ne pitate kako treba prelaziti preko onih odredaba zakona koji govore o drugim namjenama jer ministarstvo pokušava ovim zakonom, odnosno Vlada reći da će golf igralište biti par šuma posebne namjene. Ali ono što je sporno, dubiozno za šumare, prvenstveno činjenice pa i za zaštitare, ako hoćete na taj način razgovarati jer činjenica da ovaj zakon omogućava, naslanjajući se na Zakon o prostornom uređenju da se bilo koja namjena koja je kudikamo neprihvatljivija za razvijanje … objekata u šumama, ovim zakonom omogućuje. To je ono što je za mene neprihvatljivo i da to zemljište koje je za takve namjene, za objekte bilo kakve namjene da se može onda, ako je u vlasništvu RH bez utvrđivanja javnog interesa prodavati privatnim investitorima. To je ono što ovaj zakon donosi, a nije dobro.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime, kolega Bačiću, mogao bih konkretnije odgovoriti kada bih znao što ste mislili pod nekim drugim namjenama. … [[Upadica se ne čuje.]] Cementara, pa gledajte prije svega to znate vrlo dobro, za takve investicije postoji potreba studija, izrada studija utjecaja na okoliš, to vrlo dobro znate, neovisno to ne može pisati u Zakonu o šumama. Ja sam rekao u raspravi, svi volimo raspravljati o svemu i činjenica je da se svi volimo, svi o šumi znamo sve, kad bi tako bilo, onda ne bi trebalo niti škole, niti fakulteta, niti instituta. Ali isto tako nije dobro krivo tumačiti određene namjere, intencije zakona koje jesu. Znači, ne može se, postoje određeni drugi zakoni koji ne trebaju pisati ovdje. Ne znam, članak taj i taj, koji govori o tome i tome, ali on se mora pozvati na onaj Zakon o građenju, bla bla, itd. Pa mislim, zato kažem, previše. Mi moramo na neki način umanjiti obim toga zakona, podzakonski akti su ti, ali to se neće desiti. Prvenstveno, znači prostorni planovi kreću od jedinica lokalne samouprave, prvenstveno kreću od upravitelja šumarije, od onih domicilnih šumara koji rade, kada govorimo i o državnoj šumi i kada govorimo o šumama u privatnom vlasništvu. Kolega, dal vas mogu uvjeriti, ali uvjeravam vas da se takve stvari neće dešavati. Naprosto nema uporišta, niti će jedinice lokalne samouprave dozvoliti nešto tako. Mislim, ne znam odakle bojazan, možda po onoj narodnoj da se bojimo kad me nešto grize pa onda se i onog manjeg što me grize bojim, ali ne vidim uopće, nigdje se ne može iščitati takva interpretacija o kojoj govorite.
Mladen Marelić, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Batinić, govorili ste, a to i zakon sami pokazuje da moramo imati planove, prostorne planove ako želimo na određenim područjima raditi golf igrališta ili ostale, mislim kampove i te stvari. Ali je problematično još jedan ovdje cilj što se ovi zakonom, izmjenama i dopunama zakona uređuje se pitanje koje regulira izdvajanje šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu RH u šumsko područje kao zemljište na kojima može se osnivati služnosti radi podizanja višegodišnjih nasada. I dosadašnja iskustva kada su pojedinci u Hrvatskim šumama i na prijedlog fizičkih ili pravnih osoba, pojedinaca ciljano išli u određene dijelove gdje sa područja koja su uz rub samog naselja ili turističke zone dobivali su ta područja, te šume koji su to zloupotrebljavali, a naročito kada znamo da su … lokalne stanovništvo ili lokalne zadruge sa odgovornom da nisu registrirane za takve poslove. i te zadruge koje su imali po 100 vagona danas grožđa, 20 ljudi zaposlenih, 200 kooperanata dobivali su poslove odnosno to zemljište određene firme, zadruge koje su imali samo ulogu osnivača. Mislim da je to neprihvatljivo. Također predlažem da bi bilo dobro da u sadašnjem zakonu predstavnici šuma kao i predstavnici lokalne samouprave zajednički odrede gdje se parcele odnosno područja mogu izdvojiti za dugogodišnje nasade jer to je onaj kapital koji bi bio značajan, pošto to ne može ići u prostorne planove znači da na takav način bi se to moglo odraditi. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjednice. Kolega Marelić djelomično se mogu složiti sa vama. Naime uvijek postoji mogućnost ukoliko neko želi zlorabiti zakon pa mi smo vjerojatno na neki način, neću reći specijalisti ali određeni krugovi su se specijalizirali možda za ovu sivu zonu. No ja uvijek nastojim gledati pozitivno na nešto i pozitivno je podizanje poljoprivrednih nasada, međutim ne na način kao što je to bila praksa imam određenih saznanja, pogotovo što se tiče podizanja maslinika. E sada da su se tu podigli maslinici koji su otporni na posolicu to bi bilo uredu. Međutim išlo se sa ciljem da se vrati malo u 2005.mislim da je bio donesen članak 53 zakona što sada ga smatra da ga uopće ne treba jer je nepotreban jer je nešumarski, da se ne može prenamjena na paljevini ukoliko ne znam šikara, šiblja, makija, garik izgori ili čak šuma da se ne može u narednih pet godina promijeniti kultura. Šumsko zemljište mora biti šuma znači to je tema o kojoj ne treba razgovarati. Ali razumijem tadašnje vlasti i tadašnje ministarstvo zašto je to donijelo jer je bila učestala pojava požara, najprije su opožarili površinu onda su tražili prenamjenu pa se odobravala prenamjena. Ja se slažem možda sa ciljem špekulacije. Međutim značajna sredstva su uložena u maslinike i to iz Ministarstva poljoprivrede i onda se odabir sorte masline ili ne znam nekog drugog koštunjavog voća koje je naprosto stradalo od posolice. I tada se čekao gaf kao ne može uspjeti i onda smo to bili kroz građevinsko zemljište itd., itd. do tada su se iz OKFŠ znale i napraviti protupožarne prosjeke, čudo, nije bilo potrebe pa se tu svašta radilo. Zato kolega Marelić uredu, slažem se s time treba biti oprezan međutim u ovom zakonu nisam iščitao da bi mogla biti takva mogućnost.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Kolega Batinić čudi me da ne vidite da je ovaj zakon smokvin list za nekretninski biznis jer je to praska do sada pokazala. Ako je i bilo dvojbi prije par godina o čemu se radi onda ih danas više nema. Na golf terenima danas niču apartmani. Ja ću vam spomenuti samo ovaj golf dolje kod nas 250 vila svaka površine najmanje 1000 četvornih metara. Znate li što to znači? Govorite da će se voditi briga o tim područjima kao šuma od posebne namjene. Koja šuma kada nema šume, ne postoji šuma. Zašto nešto zovemo šumom što nema stabala? Jel se može nešto zvati šumom ako nema stabala? Ja ne znam da li se to uopće može zvati šumom. Onda što je po vama šuma? Šuma posebne namjene koja nema nikakvih stabala, a ima par stotina vila. Druga stvar kada se ovaj zakon poveže sa Zakonom o strateškim investicijama, e tek će tu onda izaći na vidjelo vertikala koja osigurava da pojedini moćnici dobiju na najboljim lokacijama gdje su šume da dobiju mogućnost da nešto grade. Tek tada će doći na vidjelo dakle kada se spoje ta dva zakona jer ta dva zakona će se očito spajati. To je očito intencija donošenja ovih izmjena zakona, očigledno se o tome radi. Za kampove bi se još bi se mogao složiti, naravno kamp podrazumijeva da će imati neka stabla šuma zato što neće privući nikoga. Koga će privući na neku pustopoljinu u kamp ako nema uređenost, ako nema šume, ako nema hladovine itd. itd.? Ali ovo oko golfa je sasvim jasno da je riječ o nekretninskom biznisu. Vidjet ćete iz prakse vrlo brzo, iz prakse ćete vidjeti o kakvom se nekretninskom biznisu rada. Meni je žao, rekli ste u uvodu da ne znate što je golf ali kako … /Govornik isključen./ …
Hvala. Odgovor na repliku potpredsjednik Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime kolega Matušić, da li je nešto smokvin list ili nije ja ne bi ne razmišljam na takav način. I kada je vaša vlada donosila zakone pohvalio sam članak 53. 2005.godine znači da se ukazala potreba da se nešto prevenira. Znači nastojim pozitivno iščitavati. Ovdje stvarno nisam vidio nešto što bi bio.
Slušajte odgovor imali ste repliku, slušajte odgovor.
Naime, niste čuli kada sam evo sada ću vam odgovoriti na dio replike kada govorite o Zakonu o strateškim investicijskim projektima RH naime članak 16.raspolaganje nekretninama u vlasništvu RH znači uključuje šume, šumsko zemljište, poljoprivredno zemljište itd. za provedbu strateškog projekta raspolaže Vlada u skladu sa lokacijskom dozvolom odnosno drugim aktom. Znači ključne riječi, a vrlo dobro znamo za strateške projekte od prostornih planova i sve ono što sam u raspravi dalje govorio. Znači nekoliko filtera, nekoliko razina kontrole. Naprosto, naravno ukoliko netko ima namjeru ali nisam siguran da može uspjeti u svojoj krivoj namjeri odnosno lošoj namjeri da izigra zakon. Apartmanizacija i tako dalje, gledajte, činjenica je da kapital ima svoju logiku neovisno s koje razine, s koje strane dolazi, da li je naš domicilni, da li je iz vana i on ide tamo gdje smatra da će mu se investicija isplatiti. Međutim, Zakon o građenju, spomenuo sam ga, zašto? Pa vi morate dobiti ako gradite za određene objekte uporabnu dozvolu. Temeljem čega ćete dobiti uporabnu dozvolu za vikendicu, za apartmane itd., itd.. Nemojmo dovoditi u krivi kontekst pozitivnu intenciju zakona.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zaista otkada sam u ovom Saboru bilo je često i ovakvih zakonskih prijedloga o šumama ali i drugih. I zaista uvijek cijenim struku. I nikada, niti protiv svoje struke niti protiv druge struke ne bih htjela govoriti i ne bih htjela reći da ne znaju što rade. Rekli ste da je ovaj zakonik koji sam ja spomenula još u doba Marije Terezije bio vrlo tanak, jest, sve što je tako transparentno i jasno i kada se zna što se hoće, onda to obično ne treba puno riječi, treba biti konkretno i sažeto. Međutim, u ovome, ovo je uvaženi kolega potpredsjedniče već, ja sam to već rekla 8 izmjena. Pa kada ovaj prijedlog zakona sada čitamo, samo ako o tome razgovaramo, onda se tu više nitko živ neće moći snaći jer je praktički sve izmijenjeno. I zato mi govorimo i ovdje da bi bilo jako dobro da je kao što je i obećano 2013. da će doći zakon, novi Zakon o šumama, odnosno o šumarstvu, da mi pred sobom imamo taj zakon. Jer zaista vrhunska je šumarska struka u Hrvatskoj, ja to govorim od 2010. otkada sam u ovom Saboru. Jer da nije i znanstvena i svaka druga šumarska struka takva, mi danas ne bismo uopće bavili se ovom temom, jer ne bismo trebali uopće stati u zaštitu niti šuma, niti ničega. I upravo ste zorno na primjeru ovih maslinika dali prikaz zbog čega mi ovdje upozoravamo i na ovaj golf teren. I sami ste rekli da su se radili maslinici pa posadile se masline koje nisu uspijevale i onda se počelo graditi nekaj drugo kaj uspijeva. To se naravno može desiti i ovdje. I zato 2011. godine Vlada je upravo ukinula taj zakon o golfu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, potpredsjednik Batinić.
Hvala potpredsjednice. Gospođo Sumrak, naime, da, rekao sam i spomenuo sam da je zakon preopsežan ali ne da nije razumljiv. Razumljiv je jedan dio članaka zakona, razumljivi su struci. Onome tko je laik nisu možda razumljivi. Zašto? Zato što je, zato velim da bi ga trebalo smanjiti i broj članaka i u tekstualnom dijelu sadržajno jer taj zakon kroz ove silne izmjene i dopune, slažem se ide novi zakon evo i pohvaljujem ovo što ministar kaže, naprosto to je stav struke i mene osobno da treba ići na novi zakon, da se smanji ne samo broj članaka nego i sadržajno. I veliki dio sadržaja koji je ovdje opisivan to su podzakonski akti. Znači pravilnici koji definiraju tu razinu. Znači zakon ovaj postojeći uz silne izmjene i dopune, pozitivne intencije namjere Vlada koje su bile da se na neki način objedini. Ima sadržaja podzakonske regulative a isto tako i samog zakona. Znači treba ići na novi zakon, treba ga urediti, treba ga pojednostaviti razumljivo. A za šumare su, za struku su podzakonski akti koji su operabilni. Onaj dio kada ste kazali da, velim, to je, više je to bilo slikovito rečeno mala knjižica, drukčije je bio uvezen taj prvi zakon itd., ali je sadržavao. Međutim, isto tako od tada je struka dosegla jednu daleko višu razinu pa je bilo i potrebe da bude malo opširniji taj zakon ali ne u tolikoj mjeri.
U ime predlagatelja, ministar Tihomir Jakovina.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. I zbilja koristim vrlo rijetko ali ću koristiti mogućnost da se uključim u ovu raspravu i pričekao sam da svi cijenjeni klubovi iznesu mišljenje i pomno slušao samu raspravu, prije svega zahvala poštovanom potpredsjedniku kolegi Batiniću koji je vrlo stručno elaborirao najveći dio izmjena koje smo htjeli napraviti ovim zakonom. Još jednom ću napomenuti najvažniju stvar koju prešućujemo i koju cijelo vrijeme prebacujemo pitanje na golf da šume su nacionalno bogatstvo Republike Hrvatske koje zajedno kao ni poljoprivredno zemljište ni vode nisu predmet prodaje. Ovim izmjenama i dopunama zakona dajemo mogućnost prava gradnje, ne prava vlasništva kao što je to išlo do sada. Poštovani kolega Lucić, pitanje je bilo vezano za certificirana tijela tko će raditi odnosno da li će moći 29 ljudi savjetodavne službe raditi, tko je do sada radio. 2010. kada je ta savjetodavna služba utopljena u Hrvatske šume, tko je ovo cijelo vrijeme vodio računa o privatnim šumoposjednicima. Na ovaj način u savjetodavnoj službi regulirano zakonom, pravima, obavezama će taj dio posla kolege odraditi. Certificirana tijela, govorim o komori kolega šumara gdje je preko 1000 kolega i kolegica sa licencom, veliki broj njih ima i trgovačka društva, firme koje će moći raditi isto kao i Hrvatske šume koje će moći raditi. Nažalost imamo i primjera sada, privatnih šuma koje to ne rade regulirano, imaju … [[Govornik se ne razumije.]] i oznake i sve rade bez ikakve kontrole. U ovom ministarstvu postoje vrlo značajni korektivni faktori a zove se šumarska inspekcija koja će sasvim drukčije raditi na terenu i nakon javnih natječaja tijelima koja dobiju i koja budu iscertificirana, koja dobiju te poslove, njih će kontrolirati na koji način rade. Kolega Čehok, nema ga ovdje, bilo je pitanje, iako je većinu stvari, Češek, iako je većinu stvari pohvalio u ovom zakonu mislim da je najveći dio primjedbi išao vezano za rokove strategija koje su navedene. Da, rokovi su nam vezani za Strategiju EU šumarstva koju sam spomenuo. Mi smo punopravna članica Europske unije i moramo svoje akte uskladiti sa njihovim zakonodavnim okvirom i sa njihovim strateškim dokumentima tako da će i naše sve strategije biti u rokovima napravljene. Spominjali su se naši prekrasni otoci, igralište sa nekih puno rupa, 500 hektara ili slično. Na ovaj način kroz ovu raspravu još jednom ću ponoviti, dezavuirate zapravo jedinice lokalne samouprave. Ovdje jako puno gradonačelnika i načelnika stoji, predstavnička njihova tijela su ta tijela koja donose zajedno kroz cijelu proceduru, složenu proceduru donošenja prostorno-planske dokumentacije, kroz javne rasprave i kroz sve ostalo donose prostorne planove. Donose i planove nižega reda koji traju mjesecima. Mi svi živimo u tim jedinicama lokalne samouprave i više ili manje smo bili uključeni u donošenje tih prostornih planova. Ova mogućnost izdvajanja i davanja na korištenje sa pravom gradnje je vezana za prostorno-plansku dokumentaciju svih naših jedinica lokalne samouprave. Izdvajanje iz šumsko gospodarskih osnova, a najveći dio se odnosi samo na šumsko zemljište koje u naravi nije šuma, a nalazi se u okviru šumsko gospodarskih osnova i to vi znate koji dolazite iz primorskih gradova i općina na koji dio se odnose ti zahtjevi … dijelom … šumi. Evo jedan primjer jedne investicije koja je godinama zaštopana na Šolti. Na više hektara investicija preko 200 milijuna eura ulaganja potencijalnog, Greenfield investicija stoji zbog nemogućnosti izdvajanja 2 hektara zemljišta koje se nalazi u šumsko gospodarskoj osnovi i na kojem nema stabala, nije u naravi šuma. Razvoj finalnog proizvoda stalno se spominje, da, u svakom slučaju. 2012., gospodin Lucić vi ste rekli, najbolji rezultati do sada čak je izvoz namještaja 20 milijuna dolara više. Zašto, zato što smo dali i osmislili model, dogovorili se s našim drvoprerađivačima višegodišnje ugovore, 10-godišnje ugovore gdje se mogu razvijati na kvalitetan način i planirati i zapošljavati. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Imamo prijavljene dvije replike. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, vi uporno polemizirate sa nečim što mi ne govorimo danas. Zastupnici su pročitali zakon i uporno tvrde, dakle nama je jasno da golf igralište i zemljište za kamp ostaje u okviru šumsko gospodarskog područja i da se na njemu ustanovljuje pravo građenja i to mi znamo. A mi govorimo za ono drugo što piše u tom istom članku 25. stavak 1., a to je da za sve ostale namjene koje se prostornim planom mogu predvidjeti na šumama i šumskom zemljištu, a to je gospodine potpredsjedniče prije ste mi replicirali, može biti stambena namjena, može biti sportska,, može biti turistički, može biti planirana za izgradnju hotelskih smještaja, može bit planirana za izgradnju energetskih postrojenja, može biti planirana industrijskih postrojenja. Dakle sve te namjene ovim zakonom se omogućuju realizirati na šumama i šumskom zemljištu i za te namjene se to područje izdvaja iz šumsko-gospodarske osnove i tim zemljištem sada više ne upravlja tijelo, kako to u zakonu piše, a to je Središnji državni ured za upravljanje imovinom koji onda prema Zakonu o raspolaganju društvenom imovinom može s tim zemljištem činit što ga je volja. Dakle može ga prodati, može uspostaviti drugi način korištenja, ali ga može i prodati. I to je ono što uporno cijelo jutro pokušavam objasniti ministru da ne polemizira s nama o golfu i o kampu jer nam je jasno da to ne može ići u prodaju nego da to ostaje dio šumsko gospodarske osnove i ide u odnos prava građenja. Ali ja tvrdim o drugim namjenama koje idu mogu ići u prodaju. To je bitna razlika i ne znam zašto uporno govorite o kampu i o golfu. Ja vam govorim o drugim mogućnostima, o drugim objektima koji se grade na zemljištu, šumama i šumskom zemljištu i mogu ići u prodaju premda je to prirodno bogatstvo Republike Hrvatske.
Hvala. Ministre odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče, govorio sam o kampu i o golfu zbog toga što to nije bilo uređeno i ne bi o ovome morali govorit da smo imali Zakon o kampu ili da je u postojećem zakonu bila uređena mogućnost gradnje kampa na šumi i šumskom zemljištu. Kada govorite o ovoj drugoj priči, mislim da sam već u više navrata rekao da treba izričito pozitivno mišljenje ministarstva na prostorni plan koji zadire značajno u dio izuzetno vrijednih ili vrlo vrijednih gospodarskih šuma o kojima govorite. A ako ćete već o gospodarskim zonama i prostornim planovima, iako još jednom kažem svi dolazimo iz jedinica lokalne samouprave i znamo koliko je dug i mukotrpan proces izrade prostorno-planske dokumentacije i nema razloga unaprijed sumnjati u kolege i predstavnička tijela koji su ih donosili. Ali i po postojećem vašem zakonu u članku 51. se moglo izdvojiti šumsko zemljište za gospodarske namjene i za gospodarske zone, cementare i sve ostalo ako je bilo predviđano. I izdvajana su bez naknade, dana jedinicama lokalne samouprave ili investitorima bez naknade sa pravom gradnje u vlasništvo. Mi ovdje ovaj segment uređujemo, definiramo, ostavljamo ga u vlasništvu Republike Hrvatske i dajemo značaj prostornim planovima i jedinicama lokalne samouprave koji su mukotrpno radili na tim prostornim planovima. Po postojećem zakonu članak 51. možete izdvojiti za gospodarske zone, za taj dio ostalih djelatnosti i sada i to se radilo. Znate i sami kako se izdvajalo i kako su jedinice lokalne samouprave dobivale za poslovne zone. Sada reguliramo ono što nije bilo riješeno i dajemo značaj donesenih prostornim planovima i organiziramo, odnosno dajemo model kako će se reagirat sa obvezujućim mišljenjem, pozitivnim mišljenjem za ubuduće na sve prostorne planove.
Hvala. Đurđica Sumrak, replika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja se nadam da ćete čim prije donesti Zakon o kampu, gospodine ministre jedva čekamo. Ili je to neko možda predizborno novo obećanje vaše Vlade. Pod jedan, naravno da se s vama slažemo da ni šume ni vode ne mogu biti rekli ste predmet prodaje. Naravno, ne mogu. Ali gospodine uvaženi ministre oni ne smiju biti niti predmet uništavanja. I molim vas lijepo. Slušate danas i naše rasprave i naše replike, evo i sada gospodina Bačića. Pa dozvolite, poslužite se i ponekad pokušajte argumentirano razmišljati, argumentirano odgovarati jer vidite u čemu je problem. Kad nemate vi ministre argumenata onda počnete mijenjati percepciju, onda se zapetljate oprostite, onda spominjete Zakon o kampovima. Onda kažete da šumsko zemljište nije ono na kojem nema stabla. Gospodine ministre, pored vas je uvaženi kolega šumar. Dok god je korijen jel' tako gospodine potpredsjedniče tog stabla koje je na primjer izgorjelo u nekoj na primjer nehotičnom požaru, dok god je korijen tog drveta u toj zemlji ono se vodi kao šumsko zemljište. Kad se netko sjeti, a dosjetili su se mnogi izvaditi taj korijen pa ga malo zatrpat, onda je poljoprivredno i onda ide u prenamjenu. Pa dozvolite da ovi ljudi koji ovdje sjede znaju nešto, da su bili ministri, da su načelnici, gradonačelnici i da nisu ovisni uopće u ni jednom segmentu o vama nego žele interes. I dozvolite da i mi možemo reći koji nismo te struke i nismo načelnici i nismo gradonačelnici i ne poznajemo neke ljude koje ste nabrojili, ali poznajemo druge iz znanosti. Ali smo se interesirali. Želimo zaštititi šume, šume. Nemamo ništa protiv golfa, apsolutno ništa. Pa to je jako jedan onako sport popularan. Čak i u zatvoru ga igraju.
Vrijeme. Ministre odgovor. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa slušam ovu repliku, ali ne znam zapravo što stvarno bih rekao. Spomenuo sam Zakon o kampovima jer je to zakon koji bi trebao regulirati područje koje obuhvaćaju kampovi. Ali ni postojeći Zakon o šumarstvu nije davao mogućnosti, a ne znam koja je vrijednost ili koja je mogućnost izgradnje kampa u bilo kojem dijelu priobalja ako nemamo šumu u kojoj se nalazi. A kada govorite o znanosti pozivate se na znanost. Ja sam naveo koje su sve institucije od dekana Šumarskog fakulteta, ravnateljice Šumarskog instituta, komore i svih ostalih kolega bili i sudjelovali u izradi ovoga prijedloga zakona. Ja sam siguran da su napravili jako dobar posao. U nekim dijelovima ga možemo još korigirati ako vidimo da eventualno ima određenih nelogičnosti ili stvari koje moramo popraviti. Ali na ovaj način se s jedne strane pozivati na znanost i struku, a s druge strane potpuno dezavuirati prijedlog koji su ti isti ljudi napravili zajedno sa stručnjacima iz Hrvatskih šuma, zajedno sa stručnjacima iz Uprave za šumarstvo prilično dvolično. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Dozvolit ćete mi kolegice Sumrak šumsko zemljište mogu biti i šumske livade. Međutim, kad govorimo o vi ste vjerojatno mislili na šumska tla. Znači, postoje apsolutna i relativna šumska tla. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom. Prije svega htio bih reći da Predsjedništvo Sabora kada Vlada upućuje ovakve prijedloge zakona prema kojima u hitnoj proceduri traži donošenje zakona koji u bitnome uređuje i referira se na zaštitu okoliša i prirode da bi prvi filtar trebao biti provjera da li je taj zakon prošao javnu raspravu sa zainteresiranom javnošću u roku od 30 dana što propisuje … [[Govornik se ne razumije.]] konvencija, što propisuje i naš Zakon o zaštiti okoliša. I ako taj postupak nije proveden nakon što je već ovaj Sabor i donio taj zakon, onda mi se čini da bi taj zakon trebao vratiti ili u najmanju ruku Predsjedništvo bi ga trebalo vratiti u proceduru prema kojem bi taj zakon bio u prvom čitanju. Ovako sad je Vlada koliko čujem i prihvatila da zakon ide u dva čitanja. Ali mislim da bi Predsjedništvo Sabora u takvim situacijama trebalo samo reagirati i ostaviti tu obvezu koja je propisana i koju je zakon propisao, da ovakvi zakoni koji se odnose na zaštitu okoliša, a zaštita šuma i prirodnog bogatstva svakako jest i nekako bitan zaštite okoliša bi trebao tu proceduru proći. Ono što ja držim da je i što sam kroz nekoliko replika tijekom jutra spominjao to je neprihvatljivost da se člankom 25. i stavkom prvim bez ograničenja, bez ograničenja može utvrđivati građevinsko zemljište bilo kakve namjene na šumama i šumskom zemljištu. Vi ste gospodine potpredsjedniče malo prije u replici rekli da bi propisivanje možda takvih normi dovelo do toga da bi zakon bio preopširan pa možda ne bi bio ni jednostavan u provedbi važeći zakon to propisuje o šumama. Dakle, važeći zakon kojega ovime mijenjamo upravo propisuje i utvrđuje određene ograde, ograničenja koja se mogu prostornim planovima propisati na šumama i šumskom zemljištu. A sada ovim zakonom to stavljamo van snage i omogućavamo da se, da jedinica lokalne samouprave na svom prostoru propiše mogućnost uređenja građevinskog zemljišta na šumama i šumskom zemljištu uz kako kaže ovaj prijedlog zakona uz izričitu suglasnost ministra. Međutim, ono što mi zaboravljamo to je da smo u međuvremenu donijeli dva zakona a to je Zakon o prostornom uređenju i Zakon o strateškim investicijskim projektima gdje se za objekte od državnog i županijskog značaja gotovo ništa ne pita lokalnu samoupravu. Mi smo u ovom trenutku, mi, Vlada je u proceduri donošenja Uredbe o utvrđivanju objekata od državnog značaja za koje će se objekte raditi posebni državni planovi uređenja. I tu proceduru daleko od očiju javnosti u lokalnoj samoupravi će provoditi Vlada, ja još ne znam u kakvom postupku, ali će donijeti državni plan uređenja, državni urbanistički plan kojim će propisati upravo takve objekte koji su od interesa za RH. Možda će dio tih projekata upravo biti na šumama i na šumskom zemljištu i na taj način će se ta uspostavljena vertikala koja se događa na realizaciji brojnih projekata odvijati izvan onog punog dosega kojega je prije imala jedinica lokalne samouprave. Prema tome, nisam to spominjao tek tako nego sam svjestan činjenice da na ovaj način se može itekako bez doticaja jedinice lokalne samouprave u postupku koji je predviđen i Zakonom o prostornom uređenju i Zakonom o strateškim investicijskim projektima na šumama i na šumskom zemljištu uspostaviti građevinsko zemljište koje može biti bilo kakve namjene. I toga moramo biti svjesni, to Vlada od toga ne treba bježati jer je to na kraju krajeva zakonima koje je propisala već ranije definirala. Što se pak tiče golfa i kampa točno je da dakle planiranom izgradnjom golfa i kampa u šumama i šumskom zemljištu ono i dalje ostaje dio šumskog gospodarskog područja odnosno dio šumske gospodarske osnove. Ali se može postaviti pitanje, ja to pitanje postavio sam i ministrici kada smo donosili zakon, da li je kamp doista ne građevinsko zemljište? Za mene kamp je iznimno uređeno građevinsko zemljište. Pravi kamp, vrhunski kamp u RH je iznimno uređeno građevinsko područje, a mi ga ovim zakonom idemo korak dalje i proglašavamo ga šumom posebne namjene. Da bi kamp mogao biti uređen u funkciji, dobiti potreban broj zvjezdica on mora imati vrhunsku infrastrukturu, velikim dijelom možda položenu u tlo. Ali nema kvalitetnog kampa koji nema kvalitetnu vodoopskrbu, odvodnju, javnu rasvjetu, električnu energiju, cestovnu infrastrukturu. Prema tome, taj prostor smatrati šumom posebne namjene i ne smatrati ga građevinskim zemljištem ja onda ne znam što se u Hrvatskoj može smatrati građevinskim zemljištem ako to nije uređeni kamp. On može biti uređen zelenilom ali je to prvenstveno građevinsko područje. I nije mi prihvatljivo takvo rješenje da se kamp pa i golf, ali čak golf možda toliko u toj mjeri nema razvijenu infrastrukturu kao što ima kamp, on se prema ovome zakonu ne smatra građevinskim zemljištem. Kada smo upozoravali na to da je moguće prema ovom zakonu na šumama i šumskom zemljištu razvijati bilo kakve objekte, graditi bilo kakve objekte bilo kakve namjene jel' onda je gospodin ministar replicirao mi govoreći kako je u članku 51. važećeg zakona također propisano što se može graditi u šumama i šumskom zemljištu. Točno je da je propisano i ja ću reći što piše u članku 51., dakle moguće je nad šumama i šumskom zemljištu izgradnja poduzetničke zone, izgradnja infrastrukture športa, rekreacije i lova, objekata za potrebe obrane RH, vjerske i zdravstvene građevine te spomenike povijesnih događanja, masovnih grobnica itd. To je prema važećem zakonu bilo točno određeno što se može razvijati u šumama i šumskom zemljištu. Ali ono što je gospodine ministre vrlo važno da bi se to moglo dogoditi na šumama i šumskom zemljištu bila je procedura koja je bila kudikamo složenija od vaše proizvoljne ocjene da li se to danas može u šumama i šumskom zemljištu razvijati. Da bi se ovo moglo dogoditi zainteresirani investitor trebao je imati proceduru od strane Vlade kroz resorno Ministarstvo pravosuđa koje je upućivalo u ovaj Sabor onda taj prijedlog o utvrđivanju javnog interesa Odboru za graditeljstvo i prostorno uređenje Hrvatskog sabora, Odboru za regionalni razvoj gdje su se ti odbori morali očitovati da li su ti projekti doista oni projekti koji su važniji od ustavne odredbe da ćemo štititi šume i šumsko zemljište u RH. Ovako ta procedura je ovim prijedlogom zakona uklonjena i uz dužno poštovanje člana Vlade i resornog ministra poljoprivrede i šumarstva ja držim da o tome hoće li se prirodna bogatstva u RH moći prodavati po ovakvoj jednostavnoj proceduri ovog zakona ne smije biti u rukama jednog vladinog dužnosnika, ne može to biti. Ako smo Ustavom propisali da su šume i šumsko zemljište prostori od posebnog interesa u RH za koje će RH imati posebnu zaštitu kako je to člankom 52. Ustava propisano, a na ovaj način odlučivanje o tome hoćemo li prirodna bogatstva prodavati i s njima raspolagati sukladno Zakonu o raspolaganju državnom imovinom gdje je predviđena i prodaja, doduše i pravo građenja itd., itd., ja mislim da ne smije ostati na tome na zakonskoj odredbi prema kojoj se to može dogoditi sukladno izričitoj suglasnosti ministra nadležnog za poslove šumarstva u Vladi RH. Ja držim da je potrebno omogućiti i olakšati investiranje u RH, ali mi se čini da šume i šumska zemljišta ipak ne mogu biti u istoj ravni sa devastiranim prostorima u RH gdje ovakvu odredbu zakona kao što je sada propisana u Zakonu o šumama ja bih prvi dignuo ruku. Ali kad je u pitanju pomorsko dobro, vodno dobro, šume, šumsko zemljište i poljoprivredno zemljište prve kategorije to ne može biti u istoj ravni sa devastiranim prostorima u RH koji mogu biti građevinsko i ne građevinsko područje. I o tome sam vam gospodine potpredsjedniče htio reći da i vi kao osoba koja je stručna u ovom djelu bi te se trebali založiti kao dio vladajuće većine da se kad je u pitanju zaštita šuma i šumskog zemljišta ipak propišu određene odredbe kojima se ne bi omogućilo ovakvo raspolaganje šumama i šumskim zemljištem. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike, Josip Borić izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić, vaše izlaganje je bilo poučno i ja mislim da je ministar malo došao nespreman, da on nije razumio što mi njemu … danas tokom dana i cijelo vrijeme se bazirao na golf i kamp a vi s pravom upozoravate na problem koji će se pojaviti. Danas su kampovi apartmanska naselja. Imate montažne kućice koje se montiraju, imaju priključak, odvodnju, imaju vodoopskrbu, imaju električnu energiju samo što nije na podu, samo onako odglume kotače i to vam je 60, 70% svakog kampa jer je to najprofitabilniji dio kampova, kupite kućicu za 15 tisuća eura i u godinu dana je isplatite ako ste popunjeni sto dana i s time se bave kampovi. To su vam danas postala legalna apartmanska naselja. A oni govore da to nema previše veze sa ovim sa strukturom i građevinskim područjima. I onda čujemo od ministra prvi puta u ovom Domu da je netko spomenuo Zakon o kampu, to će valjda biti zakon ravni sa Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti jer ja kamp doživljavam kao određeni i kampiranje kao određeni vid turizma. Mislim što ćemo tu rješavati, što ćemo riješiti Zakonom o kampu? Zakon o apartmanima ili Zakon o što, o hotelima? Ma mislim ne možemo to izgovarati ovdje jer ja se bojim nečega. Nas su prvi puta i ovoj obali Jadrana i šume na Jadranu poharali Mlečani davno a bojim se kad usvojimo ovaj vid zakona i na ovaj način na koji su oni to predvidjeli da će drugi puta to biti novi Mlečani, a mislim da je to SDP, a to ne bi bilo korisno ni za nas ni za Hrvatske građane i bolje bi bilo da slušaju argumentirano što im poručuju.
Kolega Boriću, bilo bi, molio bi nemojte u raspravi usporedbe takve naravi raditi. Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, točno je u ovom zakonu, golf nije izuzetak kad je u pitanju namjena šume i šumskog zemljišta odnosno promjena namjena šume i šumskog zemljišta, oni golf i kamp je izuzetak kad je u pitanju utvrđivanje javnog interesa i kad je u pitanju činjenica da i dalje to šumsko, da je to i dalje šuma i šumsko zemljište koje ostaje u šumsko gospodarskoj osnovi. Dakle, to je što se toga tiče. Ja se s vama slažem dakle da je nužno utvrditi da kampovi, da pa čak i golf prema ovom zakonu ne mogu i dalje biti i ne možemo ih nazivati šumama posebne namjene tim više što kad se malo bolje pogledaju uređena područja zemljišta na kojima se su uspostavljeni kampovi to svakako nije i ne može biti utvrđeno kao šuma posebne namjene. To je čisto građevinsko zemljište. I ja sam kad smo donosili Zakon o prostornom uređenju i gradnji postavio pitanje ministri i to je, se sada najbolje u ovom zakonu vidi, ako golf zemljište predviđeno za golf i zemljište predviđeno za kamp nije građevinsko zemljište onda jedinica lokalne samouprave danas u RH otvara mogućnost jer to više nije građevinsko zemljište razvijanje novih zona, novih površina, novih građevinskih zemljišta jer ako zemljište gdje se gradi golf, planira golf i zemljište za kamp nije građevinsko zemljište onda automatski mi u Hrvatskoj imamo ogromne površine koje više nisu građevinsko zemljište i to onda ne priječi jedinicu lokalne samouprave koja je do sada imala 100 ha zemljišta planirani za golf i koji su bili građevinsko zemljište oni sada prema ovom Zakonu mogu ili sad je to šuma posebne namjene mogu komotno za 100 hektara proširiti građevinsko zemljište. I na taj način ćemo možda, možda se to dosita i dogodi u idućoj fazi, neki novi zakon možda doista to i napravi.
Vrijeme kolega Bačić. Hvala. Sljedeća replika, Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem. Pa na tragu pa i replika ali prvenstveno na tragu rasprave vaše kolega Bačić može se postaviti pitanje je li građevinsko zemljište golf teren na kojem će izgraditi 250 vila, dakle to po ovom prijedlogu zakona koji je došao pred nas to nije građevinsko zemljište, dakle 250 vila će se izgraditi, svaka vila će imati površinu najmanje 1000 četvornih metara i to nije građevinsko zemljište. Ja ne znam što je to? To je šuma sa posebnom namjenom. Šuma s posebnom namjenom. Još veće je opravdanje da se ne ide na izdvajanje iz građevinskog zemljišta po pitanju golfa zato što je tamo svaki dio, čak i onaj dio koji ostaje zelen je građevinski dio jer se on mora urediti posebno. Tu dolazi posebna trava, dolaze posebna jezera koja se grade radi potreba golf terena, dolaze posebni dijelovi gdje je pijesak itd. Dakle, navodnjavanje, infrastruktura druga i sva ostala, dakle on je u potpunosti građevno zemljište. Dakle, cjelokupno zemljište koje je namijenjeno za golf je isključivo građevinsko zemljište, isključivo građevinsko zemljište, on potpuno mijenja izgled zemljišta na kojem će se događati. I zato i tvrdim da je to smokvin list i kad se poveže ovaj zakon sa Zakonom o strateškim investicijama što ste vi također govorili ali i ja prije u replikama onda je jasno što će se događati, onda je jasno da je riječ o jednom novom … zakonu, o tom je riječ.
Hvala. Odgovor kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušić, o tome smo već u raspravi o Zakonu o prostornom uređenju govorili da se i golf i kamp mora smatrati građevinskim zemljištem, mora se smatrati građevinskim zemljištem. Zašto golf? U pravilu su površine za golf vrlo velike do 300 hektara i kada vi na tom području od 300 hektara omogućite gradnju i razvijanje objekata u površini 4%, to je 12 hektara, 12 hektara samo površine. Ako na tom prostoru još omogućite vile koje imaju jednu ili dvije etaže, onda možete misliti kolika je to površina razvijenog građevinskog prostora i mi danas čujemo da je to i da je kamp šuma posebne namjene, a za mene je to, isključivo je to građevinsko zemljište jer rekao sam da nije tako, ne bi se onda prema Zakonu o prostornom uređenju gradnje, to što Vlada tvrdi da nije građevinsko zemljište, jedinicama lokalne samouprave i područne samouprave ubrajalo u površine građevinskog zemljišta jer kad se ne bi ubrajale onda bi u onom trenutku u Hrvatskoj nastao stampedo utvrđivanja novih građevinskih zona, bilo turističkih, bilo rekreativnih, bilo poduzetničkih, bilo kako bilo, kad bismo te ogromne površine sada iz prostornih planova uklonili, izbacili da nisu građevinsko zemljište.
Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bačić, ja se nadam ako je vašu raspravu ministar pažljivo slušao sa svojim suradnikom da mu je sada postalo nešto jasnije o čemu ste vi govorili. Vidite, svi spominju ono donošenje Zakona o golfu i naravno ovdje se je to htjelo zanemariti da je 2011., vi ste bili ministar, povučen taj Zakon o golfu iz jednostavnog razloga jer je jednako tako i javnost i stručna i svaka druga ukazivala na neke probleme i nije to sramotno reći. Ali ako danas vi argumentirano na nešto ukazujete, jednostavno se to niti ne želi prihvatiti nego se stalno inzistira na jedno te istom sa šumama o posebnim namjenama, onda vam mislim da to nije kao što je rekao kolega Matušić pokriveno sa jednim smokvinim listom, nego nekih 7 jer sad se više ne zna što se tu skriva. Naprosto možda su iz ničega ste napravili 7 vela tajne, da li je to golf, ne znam, kamp, pa dobro Zakon o kampu će riješiti tu dilemu, to nije sporno, to će biti sve ok pa ćemo onda sve znati kako to izgleda i što je to kamp. Ali mislim da zaista treba poslušati ponekad, a ne ponekad nego vrlo često, ne samo javnost i stručnu javnost, ali i ljude koji su inkorporirani u to i bivšeg ministra i gradonačelnike i načelnike i svi ostali koji mogu ukazati. Ma možda vi to zaista intimno u sebi ne želite iskoristiti ovaj zakon, ministre, možda zaista ne želite, ali naprosto otvarate mogućnost.
Hvala. Odgovor kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, pa evo ja javno želim reći da ja nemam ništa protiv golf igrališta. Ja nemam ništa protiv golf igrališta i držim da je potrebno u RH da bi bila vrhunska turistička destinacija, izgraditi golf igrališta i to treba realizirati tamo gdje je projektima uz jasnu ogradu očuvanja okoliša, da ih se tamo doista može graditi. Ali ono što ovim zakonom Vlada pokušava reći, to je da mi ćemo dozvoliti i mi ćemo izići u susret gradnji golfa, ali čujte, to nije građevinsko zemljište, to će i dalje biti šumsko gospodarska osnova i dalje ćemo mi, mi ćemo na ovaj način zaštititi šume, a ustvari se neće dogoditi to nego će se sada lakše i jednostavnije po kudikamo bržoj proceduri nego što je bio to do sada slučaj, bez ikakvih ograničenja u zakonu moći graditi i golf i kamp, ali ono što je za mene još manje prihvatljivije to su brojne, brojne građevinske površine od stare namjene koje sam već u toku dana puno puta naglašavao. Hvala.
Ivan Šimunović, replika. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, ne vjerujem da itko u ovoj sabornici ima nešto protiv biznisa i investicija, dapače ni protiv golf terena. S obzirom da je turizam jedna grana gospodarstva koja nam funkcionira, dodatni sadržaj koji ćemo ponuditi turistima je uvijek dobro došao. Ali moramo pronaći ravnotežu između investicija i gospodarskog napretka, s jedne strane te očuvanja okoliša, prirode i naših resursa s druge. Davanja prava građenja na šumskom zemljištu u svrhu izgradnje golf terena, suluda i štetna ideja. Iskustva iz inozemstva nam govore kako se ne radi o zapošljavanju koje će pogurati ekonomiju već se radi o infrastrukturi koja donosi dobrobit široj zajednici. Prošle godine je Škotska brujala o tome kako gospodin Trump nije uspio ispuniti obećanja koja je davao kada je tražio dozvole za svoj projekt golf terena s luksuznim hotelima, tada je govorio o milijardama funti investicija i oko 6 tisuća zaposlenih. Dobio je golf terene, ali investicija nije prešla 25 milijuna funti, a zaposleno je svega 200 osoba. Možemo se tješiti kako se ne radi o prenamjeni zemljišta iz šumsko u građevinsko već samo o pravu građenja. No što će biti nakon 10, 20 i 50 godina kada pravo građenja istekne, nemojmo se zavaravati, ovdje se radi o trajnom gubitku šuma iz šumskog zemljišta. Hvala.
Hvala. Hoćete odgovoriti? Hoćete. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimunoviću, ja sam i u replici gospođi Sumrak rekao svoj stav o golfu, to ću reći i vama. Dakle, golf je potreban, golf je nužan, ali s obzirom na veličinu investicija, investitori teško ulaze u legalizaciju izgradnje golf igrališta bez objekata koji onda čine dio nekakvog nekretninskom biznisa o čemu je govorio kolega Matušić. I s kojim god investitorom izgradnje golf igrališta vi razgovarali, svatko do njih traži da mu se poveća površina izgrađenosti vila drugih objekta na golf igralištu jer bi kroz njihovu prodaju, kroz njihovu eksploataciju mogao u velikoj mjeri osigurati onaj profit kojeg on očekuje od golf igrališta jer mu u pravilu samo golf igralište ne dozvoljava. I to treba reći javno da ja podržavam da Vlada učini sve da se privuče i realiziraju određene lokacije golf igrališta na Jadranu, ali siguran sam da ovaj pristup ovaj princip nije dobar. I ovaj zakon je najbolja potvrda da Zakon o investicijskim projektima je u velikom dijelu mrtvo slovo na papiru jer da bi se on mogao realizirati mi ulazimo polako iz dana u dan u ovom Hrvatskom saboru u izmjene pojedinih zakona jer smo vidjeli da se samim Zakonom o strateškim projektima ne može realizirati te strateške investicije bez da uđemo polako u kapilarno u jedan po jedan zakon. i ovaj zakon je jedan od tih zakona koje treba mijenjati jer ako njih ne promijenimo doista će onda Zakon o strateškim investicijskim projektima ostati mrtvo slovo na papiru. Hvala.
Hvala. Ingrid Antičević-Marinović, replika. Izvolite.
Kažete kolega da je ovaj prijedlog zakona smokvin list, e vi ste bili poslije ministar a najprije ste bili čini mi se predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prostornog planiranja kada je donesen 2008.godine Zakon o igralištima za golf koji u svom članku 1.kaže "Izgradnja igrališta za golf od posebnog je interesa za RH uključivo i izdvajanje šume i šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove za izgradnju kvalitetne mediteranske i europske destinacije za golf" ma šta to značilo. I sada dragi moj kolega ovo zaista ističe kada bismo u politici bili više samokritični, a malo kritični bilo bi nam bolje svima jer ovako sada sa ovakvim žarom i s ovakvom strašću govoriti o opasnostima ovog zakona pored ovoga što ste bili donijeli, ove sramote, da bi to onda imali nakon što smo izjavili ustanu tužbu pa ste onda iznijeli izmjene i dopune koje su bile bogatije nego sam temeljni zakon, a onda pred izbore ste povukli zakon da se ne sramotite pred biračima, nažalost ni to nije pomoglo jer su ljudi zaista bili ogorčeni tim prijedlogom zakona. E sada vidite kada je ovdje objašnjeno gdje, što, kada u zakonu piše niti da dolazi do izdvajanja, kada želimo zaista ono što imamo zaštiti ali jednako tako da sva ta naša bogatstva ne služe samo za gledanje nego da ga stavimo u gospodarsku aktivnost ko što sve to uređene zemlje čine i to upravo na način zajedničkog učešća i jedinice lokalne samouprave i samog ministarstva najbolje međusobne kontrole jer znamo i priznat ćete to da je korupcija na lokalnom nivou razgranata i da još nije joj dotaknuta ni glava a kamoli rep. Ja ću vam reći isto tako kada vi kažete kako je to bilo prije, u Zadru u Parku Vruljica molim vas, znalo se već tko će graditi zgradu, tko će dobiti stanove, a onda su se dobivala odobrenja za rušenje stabala i pretvaranje šumskog u građevno.
Hvala. Odgovor kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ingrid, nisam siguran da ste vi pročitali Zakon o igralištima za golf i ovaj današnji zakon, ne nisam siguran moram vam reći. Zašto? Zato što je onaj zakon bio mala beba prema ovom zakonu. Naime, u onom zakonu je u prvom članku utvrđeno da su golf igrališta od posebnog interesa za RH, ali je za svako pojedinačno golf igralište. Prema ovom zakonu iz 2009.koji je ukinut 2011.kojega sam ja obrazlagao ovdje u Saboru njegovo ukidanje, za vašu informaciju, je trebalo provoditi proceduru koja je u odnosu na proceduru koja je propisana ovim zakonom iznimno komplicirana. Da iznimno je komplicirana i pitajte investitore golf igrališta što su prolazili i prema tom zakonu opet su morali provoditi proceduru. Taj zakon je bio sporan u dijelu u kojemu je bila jedinice lokalne samouprave dužna prodati investitorima golf igrališta ako je površina golf igrališta 20% bez javnog natječaja. U tome je bila ustavna nedosljednost tog zakona i ja ne mislim da je taj zakon bio nužan jer ga se moglo rješavati drugim zakonima. Ali govorim vam uz proceduru koja je ovim zakonom predviđena, taj je zakon bila mala beba.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Mirela Holy. Izvolite kolegice.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Gadljivo je danas slušati ovu raspravu. Zašto? I zbog današnje opozicije, a tadašnje vlasti koja sada navlači viteško odijelo zaštitnika javnog interesa iako je u prošlom mandatu radila sve da pomogne svojim prijateljskim privatnim lobijima, ali i zbog sadašnje vlast, tadašnje opozicije koja se svim silama danas trudi obraniti neobranjivo i prikazati da je javni interes nešto što je evidentno privatni odnosno partikularni interes. Kada građani i građanke Hrvatske gledaju ovakve rasprave nije nimalo čudno da im se želudac okreće i gadi im se općenito politika. Pa što mogu zaključiti no da je u Hrvatskoj kada govorimo o interesu kapitala na vlasti jedna te ista ekipa? Ima li razlike u ovom smislu između opozicije i pozicije? Nema. Jer je interes uvijek partikularan, a nikad javni. Jeli Zakon o šumama zakon koji ulazi u problematiku zaštite okoliša? Prema Zakonu o zaštiti okoliša kojeg smo u Hrvatskom saboru raspravili i usvojili prije nešto manje od godinu dana u članku 22.koji se tiče zaštite šumskog područja, a koji je dio glave 3 sastavnice okoliša i utjecaja opterećenja se određuje "Zaštita šumskih područja obuhvaća zaštitu prirodnih i djelomično prirodnih sastojinama, šumskih područja, šumskih kompleksa kao i zaštitu šumskog tla, biljnog i životinjskog svijeta koji je u šumskom području te genetskih, sjemenskih sastojna autohtonih vrsta drveća.", kraj citata. Isti taj krovni zakon propisuje minimalan 30-to dnevni zakonski rok za sudjelovanje javnosti u postupku izrade zakona koji bi mogli imati značajan utjecaj na okoliš. Tko ne zna gdje to piše neka pročita odredbe Zakona o zaštiti okoliša od članka 162. zaključno sa člankom 166. Ovdje odredbe proizlaze iz jedne izuzetno važne međunarodne konvencije a to je Arhuška konvencija koju je Hrvatski sabor ratificirao 2006. godine točnije 7 prosinca 2006. godine. Dakle, nema apsolutno nikakvog opravdanja da dokument o kojem danas raspravljamo nije bio u javnoj raspravi u roku od minimalno 30 dana sukladno krovnom okolišnom zakonu. Gaženje procedure od strane predlagatelja nažalost tek je jedan problem vezan uz ovaj prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Kao bivša članica SDP-a koja je bila zastupnica u prethodnom sazivu Sabora moram reći da sam vrlo neugodno iznenađena kada sam pročitala ovaj prijedlog zakona jer ne mogu vjerovati da je Vlada u kojoj je SDP dominantna stranka, da je Vlada u kojoj je resorni ministar član SDP-a ovakav prijedlog uputila u Sabor. Pa čak i da je bila kako spada provedena javna rasprava o ovom prijedlogu zakona. Zašto? Zato što je ovaj prijedlog u direktnoj suprotnosti od onoga za što se SDP zalagao u prethodnom mandatu odnosno u vrijeme kada je bio u opoziciji. Što se u međuvremenu dogodilo da je SDP napravio kopernikanski obrat u odnosu na stav stranke o Zakonu o golf igralištima koji je poput ovog prijedloga o kojem danas raspravljamo omogućavao skoro pa identičnu stvar, proglašavanje šumama posebne namjene, igrališta za golf i kampove čime se ustvari omogućava privatnim investitorima da zaposjednu državne šume za potrebe realizacije golf igrališta i kampova. Upozoravam da golf igrališta i kampovi nikako ne mogu biti klasificirani kao šume posebne namjene već jedino kao rekreacijske i turističke zone kako je to uostalom i predviđeno prostornim planovima. Ovaj prijedlog u dijelu koji se tiče realizacije golf igrališta i kampova predstavlja čisto pogodovanje privatnim investitorima jer im omogućava da ministar poljoprivrede samovoljno, dekretom, bez postupka utvrđivanja javnog interesa putem Vlade i resornog odbora za prostorno uređenje Hrvatskoga sabora odlučuje o tome hoće li netko šumu proglasiti šumom posebne namjene. U potpunoj je suprotnosti sa javnim interesom šume i šumska zemljišta prenamijeniti u građevinske parcele a ovaj prijedlog zakona to omogućava. Zbog toga nije nikakvo čudo da je ovaj prijedlog izazvao pravu buru u javnosti od udruga za zaštitu okoliša poput "Zelene akcije" koja je danas ovdje više puta spomenuta pa sve do strukovnih udruga, odnosno do reakcije Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne tehnologije. Komora upozorava da sam prijedlog dovodi u pitanje jedno od temeljnih načela šumarske politike, obvezu trajnog očuvanja i unaprjeđivanja šumskih resursa bez obzira na oblik vlasništva i to u dijelu odredbi gdje različito obvezuje ili u različiti položaj stavlja trgovačko društvo koje gospodari državnim šumama, druge pravne osobe koje gospodare državnim šumama i privatne vlasnike, odnosno posjednike šuma. Pri tome iz gledišta šumarske struke, provedba načela očuvanja i unaprjeđivanja šuma i šumskih resursa zakonom osigurana i jedino za državne šume kojima gospodari trgovačko društvo. Razlog postojanja Zakona o šumama jest njihova zaštita jer su šume izuzetno vrijedan prirodan resurs, pravi rasadnik biološke raznolikosti te resurs koji je izuzetno važan instrument u suzbijanju klimatskih promjena i neutralizacije CO2 kao najraširenijeg stakleničkog plina i u tom smislu će strateška vrijednost šuma u budućnosti imati sve veću i važniju vrijednost. Hrvatska može biti izuzetno sretna što je država bogata šumama i zbog toga bi trebala raditi na tome da taj resurs zaštiti a ne da ga izloži neprimjerenoj eksploataciji tako što će pogodovati interesima nekih privatnih lobija. Dobro je što je vladajuća većina odlučila ovaj zakon raspraviti u dva čitanja, međutim to nije dovoljno. Ovakav se zakon mora povući iz procedure jer je u direktnoj suprotnosti sa javnim interesom te otvara sumnju u moguće pogodovanje pa i korupciju. Naime, ukoliko donesemo ovakav zakon tada će nekim investitorima biti omogućeno da izbjegnu proceduru utvrđivanja javnog interesa, ministar će svojim dekretom moći odlučiti prenamijeniti neku šumu u šumu posebne namjene bez provedbe postupka utvrđivanja javnog interesa. Apsolutno sam sigurna da će ukoliko ovaj zakon bude izglasan biti podnesen zahtjev za ocjenom ustavnosti, baš kao što je bio podnesen zahtjev za ocjenu ustavnosti za već spomenuti Zakon o golf igralištima. Postoji dobra mogućnost da će Ustavni sud pozitivno odgovoriti na ovaj zahtjev i ukinuti sporne odredbe zakona. No, što će biti ukoliko je u međuvremenu ministar dekretom nekom investitoru npr. razvoj golfu u kojoj realizira projekt golfa na Srđu omogućio prenamjenu u šumu posebne namjene bez provedenog postupka utvrđivanja javnog interesa. Tko će u tom slučaju odgovarati za štetu nanesenu javnom interesu? Ministar poljoprivrede, Vlada Republike Hrvatske? Treba li SDP-u i Vladi doista ovakva sramota? Smatram da je ovaj prijedlog vrlo opasan rizik, ovaj prijedlog nije u javnom interesu i nanosi štetu ugledu Vlade. Stoga apeliram na Vladu da ovaj prijedlog povuče iz procedure, ne skače sama sebi u usta i ne gazi javni interes.
Vrlo oštro, hvala. Kolega Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Holy u velikom dijelu vaše rasprave se slažem, uostalom čini mi se da dio toga sam i ja govorio tijekom jutra, ali ono što i vi propuštate u svom izlaganju navesti to da ne smije se ovaj zakon svoditi na razinu i samu razinu golfa i razinu kampa. On je jedan od važnih pitanja ovog zakona ali ono što ja želim reći to je da on ide korak dalje gdje je još štetniji i gdje može doprinijeti daljnjoj devastaciji šuma to je mogućnost da uz dekret kako ste vi malo prije spomenuli ministra se na tom šumskom zemljištu pored golfa i kampa može bilo što planirati, prodati, bez utvrđivanja javnog interesa. To je dakle uz golf i kamp štetnije za šume i šumsko zemljište, dakle ta odredba od one koja se spominje za golf i kamp, samo što očito je golf i kamp nekako izgradnja golfa i kampa je tema koja lakše zagolica javnost pa je ona danas u sabornici više istaknuta. Ali je za šume i šumsko zemljište za mene odredba članka 25. stavka 1. opasnija, neprihvatljivija i nju Vlada u ovakvom tekstu ne smije donijeti ako doista želi skrbiti i brinuti o šumama.
Hvala. Odgovor, kolegice Holy.
Poštovani kolega, ja sam također spomenula da je moguća prenamjena u građevinsko zemljište i ja postavljam pitanje zbog čega mi danas uopće raspravljamo o ovom zakonu ako je sam ministar rekao da se priprema potpuno novi Zakon o šumama. Ja ću vam reći zašto, zato da se u međuvremenu omogući nekim projektima koji su očigledno već u procesu realizacije da po skraćenoj proceduri dođu do toga da se proglasi šumom posebne namjene. Onda će vjerojatno zakon biti povučen zato što će se možda ustavni sud očitovati negativno o tome i tko će onda utvrđivati tko je pogriješio? Donest ćemo novi Zakon o šumama i nikom po ništa. Ja se bojim da je to temeljni razlog zašto mi danas o ovom zakonu raspravljamo ako se već radi novi Zakon o šumama.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolegice Holy, cijeli dan šutim i samo slušam, ali nisam čuo ni s jedne ni s druge strane ništa gadljivo, bez obzira što ste kazali da je rasprava gadljiva. I samo bih naglasio da su šume nacionalno bogatstvo jednako kao i vode i za istinski kvadrat prirodne šume ne bih dao ni taj kvadrat za sto igrališta golfova ili kampova. Ali u Hrvatskoj čini mi se, ne kao stručnjaku jer nisam za to područje stručnjak, da mi svašta zovemo šumom i tu je problem. Govorili ste i o zaštiti okoliša. Paradoksalno je, ali čini mi se da smo mi i negativno utjecali na okoliš i pošumljavanje. Osobno sam prije 40-tak godina sudjelovao sadeći borove i mislim umjesto maslina da smo sadili i tjerali su nas po priobalju i brežuljcima saditi borove i da je to jedna vrsta ekocida uz izgradnju jadranske magistrale sadnja borova da je učinila najveću štetu prirodnom bogatstvu i to me natjeralo da se danas javim. I dok u Grčkoj jednoj smatraju borove korovom, u Hrvatskoj ih štitimo. Zbog čega, eto to mi nije jasno. Neka struka bar na to dadne odgovor. Hvala lijepa.
Nećete odgovorit? Naime, možda ste mislili na alepski bor, on se prirodno obnavlja. Nastavljamo sa raspravom. Nadica Jelaš, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Pa osnovni cilj ovog zakonskog prijedloga najkraće rečeno je ubrzanje postupka raspolaganja zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske radi stvaranja uvjeta za dinamiziranje investicijske aktivnosti. Ili da budem u sljedećem koraku malo konkretnija, zakonom se predviđa izdvajanje šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske iz šumskog gospodarskog područja i uključivanje u građevinsko područje temeljem donesenih prostornih planova. Izuzetak predstavlja izdvajanje šuma i šumskog zemljišta za potrebe gradnje golf igrališta i kampova koje se zbog ispunjenja te svrhe proglašava šumom posebne namjene i koje se ne uključuje u građevinsko područje, već ostaje u sastavnom dijelu šumskog gospodarskog područja Republike Hrvatske, a investitor postiže cilj osnivanjem prava građenja. Podsjetit ću na strategiju razvoja turizma koju smo usvojili prije nekoliko godina, a koja je detektirala izvanpansionsku ponudu kao izrazito nekonkurentan segment ukupne turističke ponude u Hrvatskoj, dok je istovremeno golf prepoznat kao proizvod s velikom razvojnom perspektivom. Ako nam je ta turistička ponuda, dakle ta turistička industrija važna a sigurno da jest i ako imamo velika očekivanja od turizma a imamo, onda u procesu unapređenja Hrvatske kao turističke destinacije treba predvidjeti i investicije u golf infrastrukturu jer je ona u našem konkurentskom okruženju neizostavan element turističke ponude. Dakle u Sloveniji i Austriji, danas smo već te podatke čuli, imamo na desetke golf igrališta dok ih eto kod nas ima svega 6. Nama očito to fali. U odnosu na ranije godine, sada nam je realizacije te rekla bih dugogodišnje priče o golfu utoliko interesantnija i utoliko lakša što za ulaganja u golf imamo na raspolaganju i sredstva europskih fondova. Zato ovaj zakonski prijedlog osobno doživljavam prije svega kao kompromisno rješenje između potrebe čuvanja šuma kao neprocjenjivo vrijednog nacionalnog resursa, ali i njihovog stavljanja u funkciju gospodarskog rasta, dakle kroz gradnju golf terena ali i onog konačnog reći ću priznavanja činjenice da na terenu već imamo na desetke kampova. Kad govorimo o potrebi čuvanja šuma, spomenut ću jedan aspekt vrijednosti šuma koji dosad nije bio spominjan ili to nisam osobno primijetila. Naime, šume su ogromni prirodni rezervoari vode i zahvaljujući činjenici da je čak 47% kopnenog područja Republike Hrvatske pod šumama Hrvatska eto ima i zavidno obilje izvorne pitke vode po kojoj smo na trećem mjestu u Europi. Dakle, iza Islanda i Norveške i na 30 mjestu u svijetu. Geopolitičari se slažu da će pitka voda postati najdeficitarniji i najvredniji prirodni resurs, svojevrsno crno zlato 21. stoljeća. Dakle, ono što je danas nafta sutra će biti voda. Ovo govorim zato da bih naglasila da su šume naša neprocjenjiva komparativna prednost i da ovim zakonskim prijedlogom Ministarstvo poljoprivrede preuzima na sebe upravo ogromnu odgovornost koja je dakako u korelaciji sa ogromnom vrijednošću hrvatskih šuma. Jer je prema članku 29. stavka 3. ovog zakona upravo ministarstvo to koje će određenu šumu i šumsko zemljište proglašavati šumom s posebnom namjenom u svrhu izgradnje golf igrališta ili kampa. Naime, prema još uvijek važećem Zakonu o šumama sada imamo tri kategorije šuma s posebnom namjenom. Dakle, riječ je o šumama s posebnom namjenom za proizvodnju šumskog sjemena, pa su tu šume s posebnom namjenom za znanstvena istraživanja i nastavu i na kraju šume s posebnom namjenom za potrebe obrane Republike Hrvatske. Sada ovim zakonskim prijedlogom dobivamo još jednu rekla bih četvrtu kategoriju šuma s posebnom namjenom koju proglašava upravo Ministarstvo poljoprivrede, a za potrebe izgradnje golf igrališta i kampova. Dakle, ministarstvo će određivati koje šume i koja šumska zemljišta će se pretvarati u površine za golf igrališta i kampove. Ministarstvo će davati uz to i mišljenje na prostorne planove kojima se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište. Uz sve to ministar će posebnim pravilnikom propisati izračun naknade koja će se plaćati za šume izdvojene iz šumskog gospodarskog područja i uključene u građevinsko područje. I kad spominjem tu naknadu moram spomenuti članak 27. stavak 5. prijedloga zakona koji predviđa i mogućnost izdvajanja šume i šumskog zemljišta bez naknade. Dakle, postavljam potanje koji su to slučajevi izdvajanja i zašto se izdvajanje obavlja bez naknade. Mislim da bi ti slučajevi trebali biti poimence navedeni u zakonskom prijedlogu. I na kraju, zakon predviđa ponovno savjetodavnu službu pred koju se postavljaju vrlo zahtjevni zadaci. Ona bi između ostalog trebala provoditi edukaciju, pružati tehničku pomoć i pripremati privatne šumoposjednike za korištenje sredstava iz međunarodnih fondova namijenjenih razvoju šumarstva i ruralnom razvitku. Naime, kao što nam je poznato u razdoblju od 2014. do 2020. godine Hrvatska će kroz Program ruralnog razvoja imati na raspolaganju 2 milijarde i 100 milijuna eura. I zato bih na rukovodećim ljudima savjetodavne službe trebala biti jedna ogromna odgovornost za stvaranje pretpostavki za povlačenje tih novčanih, odnosno financijskih sredstava. Pitam se hoće li to moći odraditi ista ekipa koja je za vrijeme prethodne vlasti nije mogla ili nije htjela kvalitetno voditi računa čak ni o ulaganju sredstava ubranih iz naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma za unapređenje šuma privatnih šumo posjednika. Dakle, ta sredstva se u jednoj dosta velikoj mjeri nisu ulagala u privatne šume, a trebala su se ulagati već su se trošila nenamjenski odnosno u svrhe u koje se nisu smjela. Dakle, u svakom poslu ljudi su definitivno najbitniji i ako hoćemo kvalitetnu savjetodavnu službu trebamo na njezino čelo postaviti najkompetentnije odnosno najkvalitetnije ljude. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Mirela Holy, izvolite.
Poštovana kolegice Jelaš, vi ste vrlo kvalitetna i savjesna zastupnica koja se uvijek vrlo dobro priprema za svoje rasprave. I vi ste apsolutno u pravu kada tvrdite da u Austriji ima izuzetno veliki broj golf terena. Ja mislim da ih ima preko 100, čak mislim da ih ima i blizu i 200 ako se ne varam. Međutim, trebate imati na umu da se golf projekti u Austriji realiziraju na potpuno drugačiji način nego što se realiziraju u Hrvatskoj, odnosno način na koji se planiraju realizirati u Hrvatskoj. Naime, u Austriji u pravilu 3 hotela se zajednički dogovore oko toga da će uložiti zajednički u golf projekt i to kako bi produljili svoju sezonu i na taj način punili u svoje hotele goste koji će igrati golf na obližnjem golf igralištu. I zbog toga se tamo golf projekti ne realiziraju kao nekretninski projekti, nego se realiziraju kao projekti čija je temeljna svrha produljenje turističke sezone za postojeće turističke kapacitete. I ja mislim da je tim putem krenula hrvatska da golf ne bi imao tako lošu reputaciju kao što sada ima u Republici Hrvatskoj. Dakle, nije apsolutno nikakav problem u golfu. Golf je jedan sport koji može biti doista kvalitetni sadržaj za obogaćivanje turističke sezone i produljenje sezone. Međutim, pitanje je za šta se koristi golf kao izlika?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegice Holy, vi ste nam sada svima ovdje prisutnima objasnili zapravo model realizacije projekta golf igrališta u Austriji. Ali nisam do kraja uspjela shvatiti poveznicu između tog modela i ovog našeg zakonskog prijedloga o promjenama Zakona o šumama. Dakle, nisam shvatila što ste zapravo htjeli poručiti.
Hvala. Sljedeća replika, Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegica. Ja isto želim izraziti evo jednu zahvalnost da ste se dobro pripremili tako da o tim materijama dobro znate kao i mi tu neki saborski zastupnici koji se bavimo šumarstvom i drvnom industrijom. Hvala vam na tome. Istovremeno bih htio isto naglasiti da ste dobro uvažili jedan koncept, a to je da ovaj Zakon o šumama mora prije svega isto gledati onu razinu da želimo nove investicijske aktivnosti, da želimo velike razvojne perspektive otvoriti u Hrvatskoj i naravno želimo imati velika očekivanja. Hrvatskoj ovo treba. Jer ako se sad idemo baviti teorijom zavjere koju smo sad tu malo isto pokrenuli u ovom dijelu ta teorija zavjere govori o tome. Ma hajmo sad sve naše ministre primjerice opet osuditi odmah na početku kao kriminalce, zatvoriti, ništa ne rade. Ajmo po tome reći a što će to nama trebati? Pa imamo golf igrališta u Austriji, u Italiji, u Sloveniji pa mi imamo i kampove također po cijelom Mediteranu, to nama ne treba. Ajmo se držati na način da oni će imati kampove, golf igrališta, a mi ćemo imati čisti zrak, vodu, imat ćemo šume. A što ćemo još imati? I bit ćemo svi zadovoljni. Naročito će biti zadovoljni oni koji jako sve kritiziraju, a nemaju nikakve konkretne odgovore što nama u Hrvatskoj treba. Hvala lijepa.
Odgovor, kolegica Jelaš.
Poštovani kolega odlično ste zapravo rekli, odnosno okvalificirali jedan dio današnjih rasprava. Naime, mi smo u Hrvatskoj zapravo na neki način eksperti u tome da svaku dobru zamisao pa eto i ovu pretvorimo u nekakvu ne znam nekakvu lošu zamisao, nekakvi potencijalni kriminal. Dakle, doista Hrvatska obiluje šumama, to je naša ogromna vrijednost, naš ogroman nacionalni resurs. Ali na neki način u ovim uvjetima kada imamo velika očekivanja od turizma to je djelomično i mrtvi kapital. Dakle, u redu je da ga stavimo u funkciju gospodarskog rasta, naravno poštujući sve zakonske odredbe.
Hvala. Sljedeći za raspravu Josip Kregar. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ministre. U ovoj sada već klupskoj atmosferi rekao bih možda treba jednostavnije govoriti i sa malo naivnosti koju ću nastojati zadržati poput gospodina Marića. Prije svega ja bih ovdje se zahvalio i pohvalio činjenicu da ćemo imati dva čitanja ovog zakona i da se na taj način pruža mogućnost jednog dobrog, kvalitetnog javnog dijaloga o tome. Zašto je to važno? Zato što smo danas cijeli dan vidjeli da postoje nerazumijevanja, da postoje politički sukobi oko interpretacije ciljeva, namjera i mogućnosti ovog zakona. Zato je to jako dobro. I zbog toga činjenica da sada ministarstvo naćulilo je uši i slušat će primjedbe ja mislim da može samo doprinijeti kvalitetnom zakonskom rješenju. Međutim, poštovane kolege moje je mišljenje da se ovdje uopće u raspravama ne radi o šumama iako tako se zove zakon, ovdje se radi o zemljištu. O tome se radi. I radi se o tome kolika će biti cijena zemljišta, jer nitko ne brani ni kod izgradnje kampova a bome ni kod izgradnje golf terena da se kupi privatno zemljište. Samo znate, čuli ste, koliki su golf tereni i kolika bi to bila investicija za nekoga tko želi kupiti zemljište. Zbog toga zemljište treba dobiti u što povoljnijim uvjetima, po mogućnosti evo čak i besplatno. Ali da li je to u interesu RH? Ne mislim da ne treba, suprotno, mislim da treba graditi nešto što će obogatiti turistički sadržaj. Ali vidite, problem u ovoj našoj raspravi baš je bio da se pod tom argumentacijom skrivalo nešto drugo. No, u pravu su i oni koji su kritizirali ranije zakone. Pa mislim golf tereni su pokazali tko vlada Hrvatskom i koliki je utjecaj onih koji imaju puno novaca za investicije. Dubrovnik je najbolji primjer. Zbog toga vlada nezadovoljstvo, oprez i strah. Vi ste rekli gospodine potpredsjedniče kog su zmije grizle guštera se boji iako niste spominjali životinje te. Ali to je točno. Mi se ovdje zapravo susrećemo sa jednom predrasudom da čim se spomene golf, barem ja, oprostite ja se sjetim Dubrovnika i financijskih kalkulacija svega toga. I ne bih htio da se ovoj Vladi to ponovno desi. Ne bih htio da se na mala vrata, to ni ministar sigurno neće, otvori mogućnost da netko jeftino što je ovdje očigledno cilj dobije popust, jednostavniji postupak kod pretvaranja šuma, oprostite samo ću na to ići, u golf terene. Pa na golf terenu nema šume, dapače nema ni trave onako kako bi je mi smatrali normalnom, prirodnom travom. To je trava koja zahtjeva puno uzgoja, puno gnojiva, puno vode. Nije autohtona, svakako. E sada vidite zašto u šumama? Pa mogli bi se golf tereni kako je gospođa Holy i rekla graditi na taj način da se hoteli udruže i u svojoj blizini izgrade golf terene. Ali namjera takva u Hrvatskoj dosad se nije baš puno realizirala. Mi smo imali suprotno, a to je da su golf tereni bili pretvarani u pravi građevinski poduhvat. Gdje je golf bio samo izgovor, a pravi cilj je bio izgradnja stambenih objekata. Pa to se ovdje ja mislim ne bi smjelo desiti. I trebalo bi postaviti, čini mi se, čvrste i jasne kriterije koji bi ministra obvezali ne da samovoljno i dekretom odredi što će biti nego da u zakon uvedemo kriterije po kojim bi se takve stvari mogle odobravati. Jer ima u Dalmaciji terena koji bi zapravo vapili za tim da se urede. Nema šume, a možda bi golf teren bio nešto što se može izvesti. No, da ja ne duljim o tome. Golf tereni su poslužili zato da se na mala vrata otvori mogućnost gradnje objekata visoke luksuzne kategorije na praktički besplatnom zemljištu i to je ono što treba spriječiti i to se može unaprijed spriječiti odredbama ne pravnika mislim zakona koji će onemogućiti takvo stambeno izgradnju na takvim terenima, to nije protiv golfa. To je protiv zloupotrebe. Ja sam, oprostite na klubu samo nekim rekao ali ponovit ću to ovdje. Molim vas, tko mi donese sliku golf igrača sa golf terena u blatu tu u Zagrebu častim ga večerom, da, izvolite, lijepo je vrijeme, idealno za golf ali tamo nema nikoga, tamo stoje kuće, tamo ljudi žive. Ima i šljunka, lijepo je jezero, sve je divno, samo to nije golf teren koji je poslužio kao obrazloženje da se sve to ostvari. Ja mislim dakle, gospodine ministre da vi to možete spriječiti boljim propisivanjem uvjeta za takve postupke. Ima i nekih međutim prigovora koje ne mogu zaobići a to je činjenica da se sprema novi zakon, ako se sprema novi zakon stvarno je upitno zbog čega sada donositi nova pravila koja ćemo ponovo raspravljati i utvrđivati kroz neko vrijeme i to ne neko vrijeme daleko nego praktički odmah. Možda ako se sve to radi treba izbjeći svakako tu kritiku da se radi o golfu kao iznimci za nešto drugo, za druge interese. Ne znam kolika bi bila šteta da izbaci se iz ovog prijedloga zakona u opće golf kao objašnjenje ili mogućnost pretvaranja šumskog zemljišta u nešto drugo. može se reći, pa čekajte, to je tako interesantno ekonomski, ali zašto onda u ovom zakonu ili uopće u raspravi se ne spominje činjenica da su šume vrijednost ne zbog vode nego zbog drva i da praktički Hrvatske šume imaju monopolnu poziciju u Hrvatskoj, praktički. Zašto se ne razmišlja o tome? Onda da se možda dodjele koncesije za upravljanje šumskim područjem. Pa to bi bio dobar izljev prihoda ili nešto slično. Oprostite ja sad naivno predlažem jer mislim da treba odbiti to obrazloženje da je hitnost uzrokovana time da ćemo strašno nešto izgubiti. Ja vidim neke investitore koji se pojavljuju ali oni se ne pojavljuju zato da bi država dobro prošla nego da spase svoj donekle uloženi kapital, dakle o … nekima govorim. Mislim zato da u izradi novog zakona treba pripaziti da se pitanje golfa pa i kampova ne nametne zbog toga što je ovako osjetljivo i očito bilo zlorabno mislim da treba ovu javnu raspravu iskoristiti da bi se dobila možda neka druga inovativna rješenja koja bi pomogla boljem gospodarenju šumama jer usprkos tim tisućama kvalitetnih i zaposlenih ljudi problem je ekonomski, tu nema natjecanja, oni imaju vezivni monopol Hrvatske šume i u tom pitanju mi moramo nešto čini mi se promijeniti ali mijenjanje nije u tome da dijelove šume pretvaramo u građevinsko zemljište bez obzira kako ga nazivamo, izbaciti golf, organizirati javnu raspravu mislim a je dobar početak.
Hvala. Imamo dvije replike, Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani profesore Kregar, vi ste u svojoj raspravi spomenuli vrijednost šume s time da ste posebno apostrofirali vrijednost drva, dakle drvne mase. Pa evo ima jedan vrlo interesantan podatak koji sam, do kojeg sam došla spremajući se za ovu današnju raspravu a koji kaže da drvna masa u većini Hrvatskih šuma vrijedi tek oko 1% ukupne vrijednosti šuma ako se gledaju kumulativno svi njezini benefiti a koji su svedeni pod zajednički nazivnik opće korisne funkcije šuma. Dakle, ako pođemo od te činjenice da se vrijednost drvne mase koje su u vlasništvu RH procjenjuje na nekoliko desetaka milijardi eura i ako je tih nekoliko desetaka milijardi eura kao što sam rekla tek 1% ukupne vrijednosti naših šuma onda zapravo nije teško shvatiti koliko je zapravo enormno bogatstvo Hrvatskih šuma.
Odgovor kolega Kregar.
Zahvaljujem se na primjedbi, ona je dobra, ali račun ne odgovara za svakoga. To bi bilo točno da mi prodajemo taj teren pa je sad u devetu 1% vrijednosti. Međutim za one koji se bave preradom drveta to je jedino važno. Pitajte pilane ili pitajte proizvođače namještaja šta je za njih vrijednost u šumama i koliko imaju poteškoća da dobiju kvote, da dobiju kvalitetno drvo osobito u nekim krajevima gdje su šume kvalitetnog drveta i ja nešto o šumarstvu po obitelji znam. Zato bez obzira što je to u ukupnoj vrijednosti tako malo, to je zapravo najvrjednije što ima jer sigurno na meni možda vrijedi više moja odjeća nego moje srce ali ako mi ga izvadite gotov sam.
Ivan Šuker, replika, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja isto cijeli dan šutim i slušam i vaša rasprava kolega Kregar me ponukala naprosto da potkrijepim još neke stvari i činjenicama. A zašto mi u Hrvatskoj stalno moramo izmišljati toplu vodu, pa tih golf terena ima diljem svijeta svakakvih i jasno se vidi da bez tih popratnih sadržaja ni jedan golf teren ne može egzistirati. Vi ste spomenuli ovo tu u Blatu, možemo doći malo dalje u Krašić dolje do kardinala, isto početi projekat bez onoga što se trebalo dogoditi poslije, i to je činjenica, to je istina. I sada nije mi jasno zašto mi stalno bježimo od tih činjenica, to pokušavamo prikriti? Da se razumijemo, ni ja baš nisam bio najsretniji, glupo je to sada govoriti s onim zakonom prije, ali dobro, bilo pa prošlo. Zašto se sada na jedan drugačiji način gura potpuno identična stvar bez jasnih pravila igre? Jer vi ako ulazite u ovakve projekte jer nije tu samo golf igrališta. Hoćemo kampove? Koliko je u ovom trenutku hotela i onih koji su u državnom vlasništvu i oni koji su pretvoreni, nemaju riješen problem zemljišta na kojem se nalaze? Zašto? Pa zato što niti jedna politička nomenklatura u Hrvatskoj nije imala dovoljno snage političke da donese Zakon o turističkom zemljištu. U tom Zakonu o turističkom zemljištu su između ostaloga, brdo kampova da tako kažem ili hrpa, kako god hoćete, na Jadranskoj obali koji su danas u jednoj vrlo visokoj kategoriji, međutim status tog zemljišta nije riješen. Dakle mi imamo nešto što nemamo riješeno i sada guramo još nešto novo, bez ikakvih jasnih pravila igre i nije ovdje namjera nikakvog političkog prepucavanja, iskreno govoreći, ja na ministrovu mjestu nikad ne bih potpisao niti jedan takvo rješenje jer naprosto sutra netko to izvadi iz konteksta vremena i prostora, evo tebe sutra pod istragom pa se ti peri koliko god hoćeš. Jer najgore je ovakve nedefinirane stvari potpisivati i onda kad se to izvadi iz konteksta vremena i prostora, onda se užasno teško braniti.
Odgovor, kolega Kregar, izvolite.
Ja sam siguran da će gospodinu ministru, vaše političko iskustvo biti dragocjeno i da on neće na sebe uzeti odgovornost, a da pri tome drugima prepustiti politički i svaki drugi profit. Isto tako ne mislim da je problem u kampovima, bez obzira na to što vi upozoravate zašto to nije riješeno i doista ima veliki broj kampova, bespravno, koji bespravno koriste šumsko zemljište, ali nekako mi se ne sviđa ova ideja, idemo sada sve legalizirati da bismo se trenutno spasili jer to uništava povjerenje … jer ispadnu dosta bedasti oni koji se drže prava i koji poštuju norme. Ono međutim što je najvažnije u vašoj intervenciji je činjenica da bi tu sada trebalo na neki način ovu raspravu depolitizirati što je naravno nemoguće, ali ohladiti. Ne možemo zaboraviti naravno što je bilo sa golf idejom i tko je bio njen nositelj, ali ovdje se više ne radi o ponavljaju te ideje i mislim da te paralele nisu sasvim korektne. Ali se isto tako radi o potrebi da se ukloni svaka mogućnost primjedbe ili barem straha koji će nastati od toga da se u vezi sa šumom spominju mogućnosti dodjele zemljišta, izgradnje i sl. I samo na koncu, naravno da golf tereni zahtijevaju izvrsnu infrastrukturu, ali ono što je spomenutu, u Austriji golf tereni se pretežno rade na privatnim zemljištima, ali to je malo skuplje i tu onda nitko ne radi problem od izgradnje jer su to građevinska zemljišta, a ovdje je situacija drugačija.
Nastavljamo sa raspravom. Ingrid Antičević-Marinović. A ministar je. Ispričavam se kolegice Antičević, ministar je zatražio 5 minuta. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Morao sam reagirati, zahvaliti profesoru na odličnoj i konstruktivnoj raspravi i volio bih zapravo da sam danas ovaj cijeli dan čuo puno više takvih konstruktivnih rasprava, a ne toliko politikantstva i licemjerja. Žao mi je što je kolegice Holy izišla van i mislim da nema nikakvo pravo prozivati i pozivati se na ugled nas u Vladi RH, u SDP-u, to je trebala činiti svoji ranijim postupcima dok je bila i član Vlade i član SDP-a, ne na ovaj način prikupljati jeftine političke poene čitajući … određenih NGO organizacija koje nisu kompetentne da na taj način prozivaju ovaj zakon. Jednu stvar sam samo htio zapravo naznačiti, a vezano je za članak 27., poštovana kolegica je pitala o mogućnosti neplaćanja, to je točno propisano drugih zakonskim odredbama, a tu govorimo o zapravo Zakonu o uređenju imovinskih, odnosno u svrhu izgradnje infrastrukturnih objekata. Govorimo o autocestama, cestama, prugama, vodovodi, dalekovodima. Ti objekti su u mogućnosti oslobođenja plaćanja naknade. Ne, nikakve druge investicije ili privatni investitori. To je postojeći zakon gdje smo se samo pozvali i napravili poveznicu s njim, vrlo jasno. Još jednu stvar bih samo ispravio jer mislim da možda se ili ne dovoljno dobro čuje ili se namjerno iskrivlja, to je kolegica Holy napravila. Ja nisam rekao da uopće radimo na novom zakonu, ja sam rekao da postoji potreba za izradom novog zakona koji će biti usklađeni sa direktivama i novom strategijom za u šume, koja se još uvijek radi i koja će se raditi cijelu '14. godinu. Taj novi zakon, a koji ćemo raditi, koji zbilja mora biti odličan zakon i imati sve sastavnice, onda će se raditi barem godinu dana na njemu, godinu i pol, a mi ne možemo čekati idućih godinu, godinu i pol do zakona. Na ovome smo radili mjesecima i radili smo međuresorno uvažavajući sve one interese, prije svega i veliki broj projekata koji stoji zbog uskih grla koja su nastala zbog nemogućnosti ili nedovoljno dobro mogućnosti raspolaganja šumom i šumskim zemljištem. Govorimo 50%, gotovo 50% teritorija RH. Govorimo o nekim jedinicama lokalne samouprave gdje su naselja cijela izgrađena, a koja su u obuhvatu šumsko gospodarskih osnova. I onda nam pojedini načelnici ili gradonačelnici imaju problema kada trebaju ishoditi projekat, tehničku dokumentaciju za izradu prometnica, produžetka vodovoda, kanalizacije i ostalo, dođe da su im po dvije, tri ili pet ulica gdje ljudi već žive 10, 20, 30 godina se nalazi u šumsko gospodarskim osnovama. Na taj način i ovo sukladno prostornim planovima omogućava da se izdvoji jer stvarno nije šumsko gospodarska osnova. Još jedna mala digresija, ovdje ima jako puno priča o golfu, ja nisam golfer, sportaš jesam, ne bavim se golfom, ali sam si malo dao truda i pročitao dosta toga i saznao informacija. Gospodo, nema zadanog izgleda golf igrališta, golf igrališta imate i u pustinji, imate ih i bez vodenih elemenata, ima sa jako puno vodenih elemenata, ima bez šume i raslinja, a imamo golf igrališta gdje je površina golf igrališta 80% šuma. Jedan od takvih odličnih je Arboretum u Sloveniji. 80% golf igrališta je šuma. I u ovom zakonu smo dali prijedlog ali to previđate i modela korištenja sa pravom gradnje, govorimo o najnužnijim objektima koji su potrebni i u izgradnji kampova i kod golf igrališta. Ne govorimo o poklanjanju zemljišta koje je u vlasništvu RH bilo ono šumsko zemljište ili dijelovi šume za izgradnju takvih infrastruktura. Gotovo 300 hektara je za projekte donirano. Ja sam prvi protiv toga i čini mi se da je to intencija bila i profesorova u jednom dijelu izlaganja kolegice Holy, ali ne znam kakva je poveznica i načina modela izgradnje tog golf igrališta sa osiguravanjem uvjeta da se sukladno prostorno-planskoj dokumentaciji jedinice lokalne samouprave koje su to predvidjele omogući da se tu izgradi. Da li će dobiti model više turističkih poduzeća koja će zajedno raditi, hoće li to biti javno-privatno partnerstvo jedinice lokalne samouprave i sa potencijalnim investitorom ili čisti strateški, to su meni modeli koji se mogu raditi. ali ovdje omogućavamo da se projekti mogu realizirati pod pravilima koja su strogo definirana. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu repliku. Dvije, kolega Kregar, replika. Izvolite.
I samo jednu bi htio nadopuniti. Ovdje se radi o tome da se može na neki način spriječiti taj dojam da su golf tereni samo pokriće za stambenu izgradnju. To se ne može napraviti na klasični način urbanističkog planiranja prema … i postotku izgrađenosti, ali se može napraviti pravilnikom kriterije u zakon staviti koji sadržaji dolaze u obzir u izgradnji na takvim terenima, mislim da da.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo kratko. … /Govornik isključen./ … stavili ili vezano isto za izgradnju i mogućnost izgradnje golf igrališta točno stoji na šta se može odnositi predmet raspolaganja, na golf u najužem smislu. To ne obuhvaća apartmanizaciju, vile i ostalo nego nužnu infrastrukturu koja dijelom se može nalaziti na ovom području. Ali još jednom govorim da je prostorno-planska dokumentacija jedinice lokalne samouprave ta koja će morati dobiti pozitivno mišljenje od resornog ministarstva od stručnih službi da li se taj može taj zahvat u prostoru napraviti prema sukladno planiranoj prostorno-planskoj dokumentaciji. On može biti 90 ili 95% na privatnom zemljištu, na zemljištu koja je u vlasništvu jedinice lokalne samouprave, a samo 5 do 10% na šumskom zemljištu u samoj zoni obuhvata. Ne vidim razloga da ga zbog toga trebamo projekt stopirati pogotovo ako stoji već priličan broj godina na čekanju. Zahvaljujem.
Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, nema golf igrališta koja se samo može financirati, nema ga. Nema matematike koja to može napraviti. Druga stvar, kada govorimo o povezivanju hotela da se svi istarski hoteli povežu i da naprave jedno golf igralište da to bude kao njihov dodani proizvod u turizmu teško da će ga moći financirati. Čemu bježimo od istine? Točno se zna koliko jedno igralište recimo sa 18 rupa košta, koliko ono prostor ima i vi ako nećete napravite te elitne sadržaje okolo, a to očigledno svi hoće, jel su to vrlo atraktivna mjesta, to golf igralište se ne može samo po sebi financirati. I nema toga tko će uložiti novce u nešto gdje mu se novci neće vratiti, nema toga. Jer vi kada uzmete koliko igrača trenutno može igrati na jednom golf igralištu i neka ta partija košta recimo nije bitno tisuću kuna, 500 kuna uopće nije bitno koliko, vidjet ćete oni dnevno ne mogu prikupiti više od nekoliko tisuća kuna, ali koliko košta to dnevno održavanje. Prema tome, zašto ako želimo nešto napraviti ako je to nekakva dodana ponuda u hrvatskom turizmu onda neka se to kaže, onda isto tako trebamo znati što iza toga stoji. I budite sigurni da možete dati nekome zemljište za badava ako mu ne dozvolite ove sadržaje, dakle elitne vile i sve to skupa okolo, nitko vam neće to graditi. Pa na kraju krajeva imate niz ponuda za Hrvatsku tamo od Prokljanskog jezera na nadalje, ali svugdje vam je uvjet da se naprave sadržaji takvi i takvi koje ćete prodati, na kojima ćete zarađivati da vratite investiciju. I to je činjenica i od toga ne možete pobjeći. Prema tome, zato je opasnost ovoga zakona jer da golf igralište može samo sebe financirati onda izgradnja golfa uopće ne bi bila nikakav problem, nikakav i niti bi on kome smetao, čak niti ekološki.
Hvala. Ministre, nećete odgovarati. Pa ništa kolega Šuker sačuvat ćemo šume i šumsko zemljište ako neće nitko graditi. Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Da se podsjetimo ne baš davno dakle 2013.godine mi smo ovdje u Hrvatskom saboru donijeli Strategiju o upravljanju i raspolaganju imovine u vlasništvu RH i u toj strategiji se posebno napominje, posebno se spominju važne tvrtke za pružanje javnih usluga posebno u elektroprivredi, energetici, prometu, gospodarenju vodama, gospodarenju šumama, mineralnim sirovinama i drugim prirodnim energetskim resursima nafta, plin, termalni izvori itd. te se izričito kaže kako oni te tvrtke neće biti privatizirane, a da posebno gospodarenje i posebni odnosi donijet će se i posebni zakoni što mi upravo sada i činimo. Dakle, da ne ponavljam već je kasno i vrijeme, da ne ponavljam sve što su rekli oni koji podržavaju ovaj prijedlog zakona, koji imaju kvalitetne prijedloge, sugestije posebno u pogledu transparentnosti. Ali i jednako tako kao i oni koji kritiziraju, iako bi za to, eto ne možemo im oduzeti pravo ali zaboravljaju svoj Zakon o igralištima za golf. Također zaboravljaju i ukidanje kaznenog djela protupravne eksploatacije rudnog blaga. Zatim ukidanje kaznenog djela krađe šume, tzv. šumska krađa. To je također tajanstveno nestalo iz našeg kaznenog zakonodavstva. Prema tome, to su bile pripremne radnje što je dozvoljeno da bi se određeni mogli time koristiti. Možete misliti, kopati se moglo bez imalo problema nekada gdje je bila zapriječena kazna do 10 godina za teže oblike to se bilo uvriježilo to se radilo i onda se takvo rudno blago, najčešće kamen prodavao državi. Je li to perverzija? Kako se to uopće može nazvati? Ali što je rekao naš profesor kriminalistike, nemojte očekivati od takvih izvinjenje, lopovi su drski. I to se pokazuje iz dana u dan. I mi na to moramo računati. Ali ono što mi se moramo organizirati i odlučiti, dakle kada dođu stranci, to će se složiti svi, pa kaže pa imate vi šume, imate vode, imate prirodne ljepote, prirodne resurse a niste zadovoljni, ne živite dobro, imate veliku stopu nezaposlenosti, što bi mi s ovim, što bi mi s onim. I onda mi se svi njima divimo, njihovim idejama. Kada dođe samo do ideje sa svih strana skoče. Najprije oni skoče koji su do jučer lovili u mutnom pa su sada zaštitnici svega i svačega, skoče mnoge udruge, ponekad s pravom a ponekad i ne razumijevajući pravu stvar. Zato je važno uz dobar zakon imati tu dobru komunikaciju i objašnjavati ljudima što to znači. Kako staviti ta prirodna bogatstva, te nekretnine, ta prirodna bogatstva kažem u funkciju u svrhu zapošljavanja gospodarskog rasta ali jednako tako vodeći računa i o njihovom očuvanju, nešto što se zove pa ma šta to značilo održivi razvoj. Zapravo razvoj je samo razvoj ako je održiv. Možemo se evo i prisjetiti, to su poznati podaci kako je nekada europsko tlo bilo pokriveno 80 do 90% šumama, danas je taj postotak sveden na samo 33%. Imamo veliku pokrivenost šumama. Nažalost mnoge šume su i devastirane na različite načine kroz zakonje, bezakonje a nismo iz zaštitili na adekvatan način odnosno nismo ih stavili u svrhu gospodarskog rasta i zapošljavanja. To je nešto što očekujemo od ovog prijedloga zakona. Zato mi se čini da je dobar koncept, najprije je dobro ovo što su svi pohvalili zaista da se ide u drugo čitanje jer i u toj strategiji kažu kada se radi o ovakvim stvarima onda široka javnost mora biti dobro, dobro upoznata. Ne samo što je jasno predlagatelju, što je nama jasno koji možda podržavamo nego da se vide, da se čuju da se otklone sve nedoumice. Jer s pravom su se ljudi, najšira javnost nauživala krađe različitih načina. Tu maštovitosti nikada nije bilo kraja. Prema tome, dakle treba objašnjavati što to znači za građane. Dobra koncept je, meni se sviđa, to je dobra jedna kontrola lokalne i centralne vlasti pogotovo kod određenja, nitko ne može spriječiti, to je isključiva ovlast, njezino ustavno poslanje lokalne zajednice da određuje što će biti na njezinom području, kako će crtati svoje prostorne planove. Ali oni su crtali i ono što je šuma, gdje je bila šuma, oni su to pretvarali u građevinsko, tu nekakve kontrole mora biti, bili su gotovo u tome neprikosnoveni. Ondje gdje to nije bilo na otoku Braču to su vlasnici palili vlastitu šumu kako bi moglo biti građevno i to je sramota. A onda smo imali tobože dugo se vremena sumnjalo na određene diverzije, dolaze nam neki susjedi pa nam pale eto u srcu Hrvatske. Palili su to sami i to vlasnici su palili. I takvoj jednoj bezočnosti treba stati na kraj. Na takav način tko se usudi to raditi pa taj se ruga državi. U kojoj to državi možeš zapaliti šumu pa makar i vlastitu. Ali s druge strane postoji nešto što, pogotovo za nas u priobalju se zove šuma, u naravi je upisano šuma a nema šume ni od traga, niti makije više nema, gotovo da je krš sa nekakvim grmljem i to se zove šuma. Čovjek ne može svoje vlasništvo staviti u svoju funkciju jer mu to ne dozvoljava jedinica lokalne samouprave jer je dobila bila zadaću koliko na njezinom području može biti građevnog, to je podijelila svojima gdje je poljoprivredno, to te duša boli, čupala su se stabla masline, pretvaralo se u građevno, pogotovo na otoku Pagu ali i na drugim područjima. Čak su neki ljudi koji su imali dozvolu '68. dok i nije ni trebala dozvola jer je bilo sve ozakonito '68. njihove kuće su odjedanput došle u poljoprivredno, takvih perverzija je bilo i kuća im više nije bila legalna od '68. nije u građevinskoj zoni da bi se mogli namiriti oni koji su imali šumsko i poljoprivredno zemljište. Prema tome, korupcija najgore vrste prostornim planovima i manipulacijom upravo onih nasada i one kulture koja je bila na zemljištu je doživjela neviđene razmjere. I to mi ne možemo ovdje govoriti generalno ali oni koji su to radili upozoravaju vlast da mora, centralnu vlast da mora nešto poduzeti ali ne dirajući njihove također određenu samostalnost. Prema tome mislim da je to dobro da će se tu onda i podijeliti odgovornost središnje i lokalne vlasti oko ovih stvari, vrlo osjetljivih stvari. One nisu same po sebi osjetljive, one su osjetljive uz određenih pokušaja koje su bile, srećom u velikoj mjeri nisu realizirane pogotovo na temelju onoga što se pripremalo Zakonom o golfu. Prema tome kažem ako se to dobro iskomunicira, ako se i nađu još bolji filteri i tijela koja će o tome odlučivati na lokalnoj i na centralnoj razini, mi možemo postići zadovoljavajući, ne samo da prođe zakon, da ljudi budu zadovoljni nego da bude koristi od tog zakona. Jer zakon ne donosimo samo da on dobro figurira, da nije korupcijski zakon, odnosno da onemogućava takve sumnje, odnosno takve pokušaje i otklanja takvu sumnju, a da omogućava gospodarsku aktivnost. Mi moramo naše blago staviti u funkciju vlastitog razvoja. Nemojmo se zanositi pustim nekim investitorima izvana, sve je to dobrodošlo, ali moramo se prije svega osloniti na vlastite snage i imamo na što, samo ako znamo kako, ali u tome treba biti uporan. Vidimo da nije jednostavno. Ovi prigovori kako je to zaista smokvin list, a šta bi mi mogli onda reći šta je bio zaista, ja ću se ponovo vratit na taj Zakon o golfu ne zato da se vraćamo u tu prošlu nego da napravimo toliko diferenciju, specifiku jer ovaj prijedlog zakona sa Zakonom o golfu nema nikakve veze niti može imati asocijaciju. Jer Zakon o golfu, to je bio jedinstveni Zakon o golfu, toga nijedna zemlja nije imala u Europi, mislim ni šire, poseban Zakon o golfu. Jeste kad čuli zakon o košarci ili zakon o nekim drugim sportovima? Gdje, koji je bio protuustavan, ja sam pisala tu tužbu, a meni ovdje Bačić prigovara da nisam pročitala Zakon o igralištima za golf tako da ga svak koji ga i nije onda pročitao može ga pročitati u roku od 60 sekundi, ima 16 članaka. Osnovni prigovor je upravo bio upravo to što je onemogućavao upravo slobodnu tržišnu utakmicu i što je napao na privatno vlasništvo jer državno se već bilo podijelilo, ono koje se moglo i onda se na ovaj način željelo oduzeti privatno vlasništvo.
Hvala. Imamo repliku pa će bit prilike. Josip Borić, izvolite.
Kolegice Ingrid, pa evo na ovaj zadnji vaš dio. Zakon o golfu, da zaista bio je, nestao je, ali danas smo čuli da ide novi Zakon o kampu. Ni to nikad nismo čuli pa eto ministar kaže da je i to moguće. Ali vraćamo se u 2009. Mi smo danas govorili o vjerodostojnosti. Vi ste tada rekli da je nevjerojatno da je strateški interes Hrvatske izgradnja golf igrališta, a ne primjerice brodogradnja i radnici. To je vaša izjava. … [[Upadica se ne razumije.]] Jeste, jeste, to piše. Donošenje takvih zakona najgori… … [[Upadica se ne razumije.]] Donošenje takvih zakona najgori je oblik korupcije jer se njima legalizira pljačka. To je rekao kolega Stazić. Sada je na djelu otimačina onoga što je Hrvatskoj preostalo, zemljišta kao njezina najvrjednijeg resursa. To je isto rekao kolega Stazić. To ste vi u Zadru tamo na tiskovnoj konferenciji govorili i podizali narod na zadnje noge kako se kaže. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa čitam izjave iz tog vremena, znači u pitanju je vjerodostojnost stavova.
Kolegice Antičević, saslušajte i onda imat ćete priliku za odgovor molim. Kolega Borić nastavite.
U pitanju je vjerodostojnost kada se govori o zakonu. Da li ćete napravit i golf igralište na izvlaštenom zemljištu ili na zemljištu sa pravom služnosti? Golf igralište je golf igralište, ono će biti napravljeno. Da li će biti šteta na toj šumi jednaka po izvlaštenju ili po pravu služnosti? Pa mislim kad posiječe šumu gotovo je. Znači vi ne možete danas govoriti da vi nešto niste rekli 2009., vi ste to napravili, taj zakon je ukinut i sada ste predložili isto, a kolegica Holy vam je svima objasnila o čemu se radi. I to treba priznati, ne treba od toga bježati jer i ovakve odluke s vremenom će biti promatrane na način na koji će bit promatrane, a građani će od ovoga ili imati ili neće imati koristi. Ja ne vjerujem u veliku priču o golf igralištima, o silnim kampovima i ne znam čemu što će sve …. Naslušali smo se mi već tih priča, ali od strateških i važnih investicija nažalost nema ništa nego se bojim onoga što ste najavili, a danas sam spomenuo primjer, prodajete ono što je dobro i što može funkcionirati.
Hvala. Odgovor, kolegice Antičević izvolite.
Kamo sreće da se donese zakon o kampu jer kad ste donijeli Zakon o turističkom zemljištu tada ste legalizirali pljačku kampova koji su oduzeti osobama kojima bi trebalo biti to vraćeno zemljište jer nije bilo privedeno svrsi, a kampovi su bili, nisu ušli u temeljni kapital, imamo slučaj Borika u Zadru, pa ste onda suspendirali Zakon o povratu imovine oduzete za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Toliko o kampovima. Dalje, što se tiče Zakona o igralištima za golf, ovdje se radi o tome da onaj investitor koji samo uperi bilo koje zemljište, bilo da je to vaše privatno, bilo da je to vladino, jedinice lokalne samouprave, svi moraju stati i predati mu to. Pa jel to van pameti, gdje to ima ovdje u ovom prijedlogu zakona? Jel vi znate da je to zemljište moralo biti najmanje od 85 hektara, jel vi znate da je to moralo biti provedeno bez ikakvog postupka, posebnog postupka o izvlaštenju koje je temelj ovoga, a Zakon o vlasništvu naravno da vlasništvo i obvezuje, ustavna kategorija. Jel vi znate da Ustavni sud kako je onda reagirao, jel znate kako je reagirao? Nije reagirao nego ste vi saznali šta će se dogodi pa ste sami mijenjali zakon koji je imao 16 članaka na 15 članaka, da bi onda knjiga spala na dva slova i na dva članka, da ste pred izbore promijenili ovaj zakon. A zašto ste ga donijeli, zbog svog donatora, pa to svak zna.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Peđa Grbin, izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Iako nisam po struci šumar kao što je to naš uvaženi gospodin potpredsjednik koji nam je danas tijekom rasprave ukazao na određene vrlo zanimljive stvari moram priznat, ipak sam se odlučio pozabaviti ovim zakonom zato što on u mnogim svojim elementima izlazi izvan onoga što bi mogli smatrati šumama i šumarstvom u užem smislu. Ovaj zakon u mnogim svojim elementima ulazi u područje raspolaganja i to raspolaganja državnom imovinom i u područje prostornog planiranja i zato o njemu mislim da imaju pravo govoriti i oni koji nisu šumari po struci. Prije nego što pređem na sam sadržaj ove rasprave reći ću da izuzetno pozdravljam činjenicu što ćemo o zakonu raspravljati u dva čitanja zato što nam ona omogućava da se pozabavimo i nekim stvarima koje nisu bile predmetom ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Ja ću tu izdvojiti dvije stvari. Prva stvar je prijedlog koji ću uputiti da razmislimo o intervenciji u članak 53. Zakona o šumama i da razmislimo o tome, da maknemo onih 5 godina i kažemo da opožareno područje se ne može prenamijeniti. Naravno da bi jedna takva odredba bila prestroga i da bi ona trebala određene korekcije. Ali zalažem se da doista kažemo maknimo onih 5 godina i kažimo tko je palio šumu ne može ju prenamijeniti. Stavimo neke iznimke. Ako se radi o potrebama obrane Republike Hrvatske, ako se radi o gradnji infrastrukture koja je nacionalni interes. Ali generalno opožareno područje ne možemo prenamjenjivati u drugo. U Istri smo bili svjedoci i drugdje. Šume su se palite zato da bi netko na njima sutra gradio. Sljedeća izmjena opet temeljim na nečemu iz iste, odnosno prijedlog za dopunu zakona. Odnosi se na raspolaganje i upravljanje šumama. Konkretno na području grada Rovinja imamo jednu park šumu. Zašto se ta park šuma ne bi prenijela u vlasništvo, naravno uz ograničenje raspolaganja kasnije grada Rovinja tom šumom ili se dala na uporabu gradu Rovinju koju sigurno može jer ima novaca, može bolje održavati i bolje njome upravljati nego što to čine Hrvatske šume. Ovo je jedan vrlo konkretan prijedlog. Ako jedinica lokalne samouprave evo može to biti i grad Pula u pogledu Šijanske šume ili grad Rovinj zatraži neka dobije pravo uporabe. Ali onda ona pod strogim nadzorom nacionalnih tijela mora tu šumu održavati i unaprjeđivati, a država će samo kontrolirati. Jer činjenica je da o tim dobrima koja se nalaze na našem području sigurno mi građani i Pule i Rovinja i znamo više i osjećamo veću povezanost nego što je to kada govorimo o državnim tijelima. Toliko o onome što bi po mojem sudu trebalo ući u ove izmjene, a za sada se tamo ne nalazi. A naravno ono o čemu ću dalje govoriti je upravo ono o čemu se i u medijima, ali i danas ovdje u raspravi najviše govorilo a to su dva aspekta. To su taj, ne znam kako da ga nazovem sporni golf i kampovi i to su ove odredbe koje se odnose na izmjene prostornih planova. Osobno smatram da se ovim zakonom uređuje racionalniji postupak izmjene prostornih planova kada se oni odnose na šumsko zemljište nego što je to bilo do sada. Međutim, ovaj zakon ima uz ove odredbe koje su tu i odredbe koje postoje u drugim zakonima, koje se tiču prostornog uređenja i donošenja prostornih planova izuzetne sigurnosne mehanizme koji onemogućavaju bilo kakvo manipuliranje zemljištem. Prostorni plan se ne donosi preko noći. Postupak donošenja prostornog plana je dug i mukotrpan. Grad Pula je primjerice svoj generalni urbanistički plan donosila 8 godina. U postupku donošenja tog prostornog plana ishođeni su deseci i deseci dozvola i suglasnosti državnih tijela. Provedene su dvije javne rasprave. Na drugoj ponovljenoj javnoj raspravi bilo je više od 3 stotine primjedbi. Pa tko može zamisliti da bi danas u trenutku kad je preko Interneta svaki prostorni plan javno dostupan, tko može zamisliti danas da bi ako već ne tijelima a onda javnosti mogla promaći manipulacija. Ovaj zakon i ovaj prijedlog jamče da manipulacija sa šumskim zemljištem kod izmjena prostornih planova neće biti. Dapače, one će biti transparentnije nego što su bile do sada, a neće biti dodatno komplicirane radnjama koje bi slijedile nakon promjena prostornih planova. I to svakako treba podržati. I svatko onaj koji je sudjelovao u izmjenama prostornih planova to zna. Druga stvar to su kampovi i golf. Krenut ću od kampova. Ja ne znam tko je od vas kampirao, ja jesam godinama. I kad god sam išao u kamp tražio sam mjesto ispod stabla. Naravno, nisam ga uvijek dobio i nisam bio sretan kad ga nisam dobio. Ali kamp i šuma su neraskidivo povezani. Nema kampa koji nije u šumi. Ima, ali u taj kamp nitko ne ide, a kod nas postoje deseci i deseci kampova koji su građeni prije 30 ili 40 godina i koji danas moraju biti dovedeni na nekakve više standarde ako mi želimo da ti kampovi i nadalje ostvaruju ono što je njihov cilj, a to je da u njih dolaze turisti i da od njih građani i zajednica imaju kakve koristi? Pa financijske koristi, da se očuvaju radna mjesta, da se očuva prihod od boravišne pristojbe, od poreza koji se ostvaruje i radom tih ljudi i radom kampova. Ovaj zakon rješava nešto na što smo mi zaboravili pa rekao bih 23 godine. Mi to sad ispravljamo i nema manipulacija. Jer šumsko zemljište koje je bilo u vlasništvu Republike Hrvatske tamo i ostaje. I naravno za kraj sam ostavio šećer, a to je golf. Ja sam bio protiv Zakona o golfu iz jednog prostog razloga zato što on s golfom nije imao nikakve veze, zato što se radilo o Zakonu o apartmanizaciji koji je golf koristio samo u svojem naslovu kako bi mu kolega Matušić je govorio to u pogledu ovog zakona. Ali ja ću reći to u pogledu Zakona o golfu kako bi ime golfa bio smokvin list onome što se Zakonom o golfu namjeravalo postići. Ovdje toga nema. Nadalje, Zakon o golfu to smo svi zaboravili ostavio je golf kao strateški interes Republike Hrvatske, definirao je da je izgradnja golf igrališta u interesu Republike Hrvatske i automatski je time omogućio pokretanje postupka izvlaštenja za svakog onog tko želi izgraditi golf igralište. Definiraju isto tako da će cijene tog zemljišta biti smiješno male, kao i poljoprivrednog. Naravno investitor kad bi prodavao apartman koji bi sagradio na tako otkupljenom zemljištu ne bi taj apartman prodavao kao da se radi o poljoprivrednom zemljištu, dapače. Zakon o golfu je investitorima omogućavao hiper profit. Ne onaj profit kojim svaki pošteni poduzetnik teži i koji profit mi moramo podržavati jer mi smo tržišna ekonomija, on je omogućavao onaj profit kakav se ostvarivao u predatorskom kapitalizmu. Ovaj zakon to ne omogućava. Ovaj zakon predviđa u pogledu zemljišta u vlasništvu RH da to zemljište neće prijeći u vlasništvo investitora. Ono ostaje u vlasništvu RH, a investitor dobiva što? Pravo građenja. Ono što bih ja volio, iako to mi imamo u zakonu, o raspolaganju i upravljanju državnom imovinom, ono što bih ja volio u ovom zakonu je možda da vezano uz to pravo građenja i navedemo određene jasne rokove na koje se ono može ustanoviti. I da definiramo kad se radi o šumama i kad se zasniva pravo građenja da će to biti određeni rok. Da li će to biti 33 ili 50 godina to prepuštam da se dogovorimo, ali mislim da u ovom zakonu mora biti konkretan rok koji će ograničiti to pravo građenja kako bi se osiguralo da se postigne upravo ono o čemu je ministar govorio da golf postane dodatak i dopuna i poboljšanje hrvatskog turizma. Evo, tu ću završiti. I reći ću da ovaj zakon treba podržati, možda ga i minimalno korigirati ali svakako ovo sa Zakonom o golfu, sa korupcijom nema nikakve veze. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I u posljednjoj sekundi replika Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega kao i uvijek jednako ste se zalagali za neke zakone koji su nakon toga postali sporni tako i za ovo. Dakle, spominjali ste kampove. Ne znam da li ste bili prije, još ste vi vrlo mladi, znači u kampu u Medulinu, koji zaista ima i onaj šumoviti dio i onaj dio koji nije šumom obrastao i ljudi vole doći u taj kamp. Ja ga znam otprije jedno 20 i nešto godina, znam ga i sada. Pa recimo u Selcu kad su sadili masline to je bio neki kamp, pa imate Biograd, Pakoštane itd. Naravno, da postoje problemi ako ti kampovi jesu u šumama i nitko ne govori da to sad treba porušiti, maknuti. I naravno imate kategorizaciju tih kampova. Neki imaju bazene kao što ga ima sada ovaj u Medulinu, neki imaju uz sebe popratne sadržaje i sve je to u redu. Ali kolega da tako govorite o onom Zakonu o golf igralištima koji je povučen, ja imam ovdje evo ga ovo povučen je 28. listopada 2011. to je stupilo na snagu. Istina je, bili ste protiv toga Zakona o golfu, mi smo podržavali. Ali evo ga shvatilo se nakon godinu dana da se tu može kriti itekako dobre koruptivne aktivnosti i zakon je povučen. Ma zato nitko nije ni protiv golfa za Boga dragoga, nitko nije niti protiv pogotovo protiv kampova to zaista ne. Ali ono što je kamp, a što se vodi na državnom zemljištu da je šuma i ok pa ostat će u svojoj namjeni. Ali on je već unutra i izgrađen, ima svu infrastrukturu, voda je dovedena sad do kamp kućica. Imate različite sadržaje i to je normalno i na tome treba inzistirati. Današnji turisti vole dolaziti u takve kampove, ali vole ići i u one divlje kampove gdje nema ništa. To je sad bitna razlika. Ovaj zakon bi trebalo tako urediti kroz javnu raspravu, široku javnu raspravu, a o tome je evo govorio i prof. Kregar.
Kolegice Sumrak, vrijeme. Ja bih volio isto kampirati gdje je šumoviti kamp, da ima hlada. Kolega Grbin, odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih najradije kampirao na poluotoku Kamenjak ali to ne smijem jer je to Park prirode. Ako želim kampirati onda odlazim u auto kampove. I da, iako sam iz Višnjana, a mi po nekakvoj definiciji baš nismo prijatelji sa Medulinom kroz Medulin sam prolazio i bio sam u tom kampu, ali i u auto kampu Stoja, Pomer, Stupice itd. da ih ne nabrajam. Po svim tim autokampovima oko nas je što? Šuma. To su šumska zemljišta. I da, svi ti autokampovi su građeni, sređivani '70-ih i '80-ih godina. Ali što se u međuvremenu dogodilo? Pa promijenio se standard. Turisti koji dolaze u te autokampove više se neće zadovoljiti sa dvije cijevi koje stoje negdje uz plažu i koje su definirane kao tuševi. Danas, ako želimo kvalitetne kampove sa 3, 4 ili 5 zvjezdica, sa preporukom od ADAC-a ti kampovi moraju imati određenu razinu. A da bi tu razinu postigli mi u njima moramo nešto izgraditi. A ako to nije dozvoljeno mi onda to nećemo moći napraviti pa je najbolje da te kampove zatvorimo. A što se tiče tog Zakona o golfu, kazali ste da je povučen. Pa zašto je povučen? Pa sigurno ne zato što je bio dobar. Hvala.
Hvala. I nastavljamo dalje. Damir Rilje, izvolite.
Evo trpite još i mene na kraju. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege koji su još ostali tu slijedom prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o šumama evo i nekoliko mojih razmišljanja osobnih. Dakle, prije svega pozdravljam odluku o tome da ovaj zakon ide u dva čitanja jer se radi o izuzetno važnom zakonu kojim se uređuje upravljanje značajnim prostorom od interesa za RH i to će zasigurno dati mogućnost reagiranja zainteresirane javnosti. Ustav RH posvećuje veliku pažnju šumama jer je šumski fond potencijalno jedno od najvećih nacionalnih bogatstava Hrvatske. Već smo čuli nekoliko puta da prekriva gotovo 47% teritorija, 27 tisuća četvornih km i 95% ih je prirodnih šuma. U usporedbi sa europskim šumama šume u Hrvatskoj su u vrlo dobrom stanju ističe se to u Strategiji održivog razvitka RH. U vlasništvu RH 78% ukupne površine šume i šumskog zemljišta, šume su najsloženije kao sustav na zemlji. Ono što šumu čini nezamjenjivom za zaštitu i unaprjeđenje čovjekova okoliša jest činjenica da se opće korisne funkcije šuma koje su od vitalnog značenja za održavanje zraka, vode i zemljišta kao najvažnije komponente životne sredine ne mogu nadoknaditi nikakvim tehničkim sredstvima. Specifičnost šume obnovljivo prirodno bogatstvo sa 95% prirodnih šuma, Hrvatske šume su im velikim blagotvornim utjecajem na okoliš ima iznimnu prednost u europskom prostoru. Specifičnost i gospodarenje šumama predstavljaju dugoročnost proizvodnog ciklusa, njihove opće korisne i proizvodne funkcije, veliki vremenski tijek između ulaganja i postizanja ekonomskih efekata, veće potrebe za ulaganjima od mogućnosti, nejednaki uvjeti gospodarenja te obavljanje proizvodnje na vrlo velikim prostorima. Kontinuitet gospodarenja je osiguran u tekstu Zakona o šumama jer rješava pitanje osiguravanja biološke obnove šume, zakonski osigurana sredstva za opće korisne funkcije šuma. Po osnovi naknade za korištenje opće koristi funkcija šuma kao i obveze države kao vlasnika šume. Tržišni principi poslovanja u šumarstvu kao i u drugim granama gospodarstva moraju doći do izražaja svugdje gdje je to moguće jer se država ne treba trajno baviti gospodarskim poslovima osim kad se pokaže potreba za zaštitom općih društvenih interesa. RH je specifična po vlasničkoj strukturi šuma gdje prevladavaju državne kao što sam rekao šume, što omogućuju opravdanu intervenciju države na nacionalnoj razini u osiguravanju dodatnih sredstava za biološki obnovu šumu. I važno je istaknuti Zakonom o šumama su utvrđene opće korisne funkcije šuma. Eto da se posjetimo zaštite tla od erozije, vode, vjetra, uravnoteženje vodnih odnosa u krajobrazu, sprečavanje bujica, visokih vodnih valova, pročišćavanje voda, prosljeđivanje kroz šumsko tlo, opskrba podzemnih tokova, izvorišta pitkom vodom, povoljniji utjecaji na klimu i poljodjelsku djelatnost, pročišćavanje zraka, utjecaj na ljepotu krajobraza, stvaranje pomnih uvjeta za ljudsko zdravlje, osiguranje prostora za odmor i rekreaciju, uvjetovanje razvoja ekološkog lovnog i seoskog turizma, očuvanje genofonda, šumskog drveća i ostalih vrsta šumske biocenoze, očuvanje biološke raznolikosti genofonda, vrsta, ekosustava i krajobraza, podržavanje opće i posebne zaštite prirode, nacionalni parkovi šumovitog krajobraza, ublaživanje učinka stakleničkih plinova vezivanjem ugljika te obogaćivanja okoliša kisikom, opća zaštita i unaprjeđivanje čovjekova okoliša, postavljanje šumskih eko sustava kao biološkog kapitala velike vrijednosti te značenje u obrani zemlje i razvoju lokalnih zajednica. Predloženim zakonom, izmjenama i dopunama Zakona o šumama uređuju se prvenstveno pitanja koja reguliraju izdvajanje šume i ili šumskog zemljišta u vlasništvu RH i šumskog gospodarskog područja. Naime, šume i šumska zemljišta koja se prostornim planom proglase građevnim područjem izdvajaju se iz šumskog gospodarskog područja RH danom stupanja na snagu Prostornog plana kojim su uključene u građevno područje. Te šume i šumska zemljišta od trenutka izdvajanja su u nadležnosti tijela državne uprave kojim Vlada RH povjerila upravljanje, raspolaganje državnom imovinom i koordinaciju, upravljanje, raspolaganje imovinom u vlasništvu RH. Naravno da prioritetno utvrđivanje javnog interesa i način njegovog utvrđivanja. Također se utvrđuje mogućnost gradnje golf igrališta i kampova koji su prostornim planom predviđeni na šumi i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevno područje i ostaje u šumskom gospodarskom području RH a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Ovaj način zakonskog uređenja gradnje golf igrališta i kampova na šumi i šumskom zemljištu je u ovom trenutku idealan model jer je njime osigurana zaštita šume i šumskog zemljišta uz mogućnost ostvarivanja svrhe predviđene prostornim planom i realizacije investicijskih projekata. Na taj način bi se znatno ubrzao postupak raspolaganja zemljištem u vlasništvu RH a sve u svrhu privlačenja novih investitora s kvalitetnim investicijskim projektima što bi impliciralo povećanu gospodarsku aktivnost i nova zapošljavanja. Predviđenim izmjenama zakona omogućuje se da se pojedinim šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu RH mogu koristiti tijela državne uprave dok se pojedinima može gospodariti u svrhu znanstveno istraživačkog rada i znanstveno nastavne djelatnosti i to samo pravne osobe sa statusom javne ustanove čiji je osnivač RH i njene znanstveno nastavne sastavnice. Meni osobno se pojavljuje nekoliko nedoumica u ovim prijedlozima u korištenju šumskih područja u vlasništvu RH pa bi ih ja sad naveo. Dakle, mogućnost prenamjene u građevno područje kroz turističke zone područja koje bi mogla biti predviđena za golf terene. Nemam ništa protiv njih ali kod realizacije se moraju predvidjeti svi turistički sadržaji i infrastrukturni objekti koji podrazumijevaju intenzivnu gradnju. Klupski prostori, staze infrastruktura, vile, apartmani, hoteli i slično. To je neizbježno upravo radi onih zvjezdica što je kolega Peđa malo prije rekao zajedno sa jedinicama lokalne samouprave nadam se. Uostalom to je predviđeno Uredbom Vlade o osnivanju prava građenja iz 2013. i služnosti na nekretninama u vlasništvu RH. Ovako se prijedlogom zakona zapravo na neki način stvara uvjetno rečeno šumsko gospodarsko građevno područje. Drugo, potrebna infrastruktura je nužno potrebna i za potrebe funkcioniranja kampova pa objektivno to isto građevna čestica podrazumijeva izgradnju prodajnih trgovačkih i infrastrukturnih drugih sadržaja, također intenzivna gradnja. Što je sa dosadašnjim područjima kojima upravljaju Hrvatske šume na kojima nema zasada i koji ne udovoljavaju izgradnji golf igrališta i kampova. Vjerujem da će dozvoljavati neka gospodarska aktivnost poput ispitivanja, eksploatacije mineralnih sirovina ili nekih sličnih aktivnosti ali nadam se opet zajedno sa jedinicama lokalnih samouprava odnosno njihovim dokumentima. Podupirem upravo zasađivanje odgovarajućim kulturama ona područja koja su za sada bez zasada, dakle maslinicima, vinogradima, slično a pripadaju Hrvatskim šumama. Vjerujem da će se kao i do sada smanjeni fond šumskih nasada radi aktivnosti izgradnje blagovremeno i kontinuirano obnavljati kako bi se zadržao ili povećao fond nasada u okolni izgradnje ali kako bi se proveo plan provođenja zaštite šumskog fonda u sklopu eko sustava. Ovo je posebno važno i za opožarena područja. Koliko smo pripravni organizirati aktivnosti koristeći ove resurse radi razvoja gospodarskih aktivnosti koji će omogućiti gospodarski rast i industrijski razvoj te otvaranje novih radnih mjesta konkretno razvoj drvne industrije sa naglaskom na konkurentnost proizvoda viših tehnoloških razina a što manje korištenje sirovina i poluproizvoda za izvoz i koliko je moguća uporaba ovakvih područja od strane lokalne samouprave obzirom da je zakonom predviđena mogućnost upravljanja od strane tijela državne uprave, a te površine se upravo nalaze na područjima jedinica lokalne samouprave. Velik dio tih područja, dakle šumskih područja nisu u sklopu strateških projekata čak i kada nisu prekriveni šumama, naravno, a mogli bi se koristiti za gospodarske ili društvene aktivnosti utvrđeno prostorno planskim i razvojnim dokumentima lokalnih samouprava. Zakon načelno podržavam i mislim da je potrebno osigurati učinkovito i ekonomično gospodarenje šumskim prostorom, nego ga držati mrtvim kapitalom, ali ga je svakako potrebno i na odgovarajući način pratiti da se on uistinu dovede u gospodarsku funkciju koja će omogućiti, ne samo povećanje radnih mjesta nego i stvaranje nove vrijednosti koja nam je prijeko potrebna u našim gospodarskim objektima, dakle ne dovodeći upravo taj prostor u stanje kada bi bilo lošije od postojećeg. Hvala.
Hvala i vama. Ovime smo završili. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo naknadno. Za danas bi završili, sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 624. Laku noć, do ujutra. Vidimo se.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 620. Rasprava je zaključena. Vlada Republike Hrvatske povukla je hitnost postupka kod donošenja ovog zakona, pa dajem glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo o predloženom zaključku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je predloženi zaključak donesen većinom glasova 79 glasova za, 14 protiv i 7 suzdržanih.