Poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani gosti otvaram 6. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice nije pravdao niko koliko vidim, a na sjednici je prisutno 39 koleginica i kolega, poslanika i zastupnika, tako da sjednica ima uvjete za punopravan rad i punopravno odlučivanje. Prije nego pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi u okviru prethodnih pitanja želim da vas upoznam da je Centralna izborna komisija BiH 09. februara 2015. godine dostavila Odluku o prestanku i dodjeli mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu. Naime Centralna izborna komisija BiH utvrdila je prestanak mandata gospodinu Halidu Genjcu poslaniku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH sa danom 29. januar 2015. godine zbog izbora za delegata u Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Upražnjeni mandat dodijeljen je gospodinu Hazimu Rančiću kao sljedećem kvalificiranom kandidatu s liste političkog subjekta SDA – Stranka demokratske akcije za dodjelu kompenzacijskih mandata. Gospodin Hazim Rančić je 09. februara 2015. godine potpisao Izjavu o prihvatanju mandata. Pozivam člana Centralne izborne komisije BiH, gospodina Suada Arnautovića, i istovremeno pravdam odsustvo predsjednika Komisije gospodina Mikića zbog zdravstvenih razloga, da gospodinu Hazimu Rančiću uruči Uvjerenje o dodjeli mandata. Gospodine Arnautoviću izvolite. SUAD
/uručivanje Uvjerenja o dodjeli mandata Hazimu Rančiću/
Hvala Vam lijepo. 2 Sada pozivam gospodina Hazima Rančića da pristupi davanju svečane izjave kako bi preuzeo poslanička prava i obaveze. Vi ćete ponavljati tekst kojeg ja budem čitao. Dakle, počinjemo sa davanjem svečane izjave.
Obavezujem se
Obavezujem se
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode,
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Gospodine Rančiću u ime Predstavničkog doma upućujem Vam čestitke na upravo datoj svečanoj izjavi i preuzetim obavezama ... Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 171. Poslovnika Predstavničkog doma na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 172. 3 Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Borjana Krišto – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru za ljudska prava i izbjeglice BiH; Jasmin Emrić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH; Šefik Džaferović – ministru komunikacija i prometa BiH; Nermina Kapetanović – ministru komunikacija i prometa BiH; Aleksandra Pandurević – ministru komunikacija i prometa BiH; Borislav Bojić – zamjenici ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Saša Magazinović – ministru finansija i trezora BiH i Senad Šepić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Ove najave su u skladu sa članom 172. Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran i direktan tv prenos ovog dijela sjednice u skladu sa članom 171. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma. I ovaj put se zahvaljujem BHRT-u na tome što ispunjava svoje obaveze iz Poslovnika Predstavničkog doma korektno i na način kako je to propisano. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Pozivam gospođu Borjanu Krišto da postavi pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru za ljudska prava i izbjeglice. Gospođo Krišto izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, poštovane kolegice i kolege zastupnice, zastupnici, poštovani ministri, zamjenici, poštovani gosti na današnjoj sjednici, poštovani predstavnici medija i svi oni koji nas evo putem medija pratite ovaj rad naše sjednice. Moje pitanje upućeno je predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru za ljudska prava i izbjeglice, a pitanje se tiče realizacije Temeljnog ugovora između Svete Stolice i Bosne i Hercegovine. Naime, Temeljni ugovor između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice potpisan je 19. travnja 2006. godine. Moje pitanje glasi – U kojoj je fazi realizacija ovog Ugovora i što je do sad realizirano? Hvala.
Hvala Vam gospođo Krišto. U ime Vijeća ministara pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Bevandu, koji me upućuje na ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH, koji će u ime Vijeća ministara dati ovaj odgovor. Gospodine ministre izvolite.
Dobar dan poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, poštovani zastupnici. Kako je gospođa Krišto u uvodu rekla potpisan je Temeljni sporazum Svete Stolice i Bosne i Hercegovine kojim su regulirani odnosi. Za provedbu ovog Sporazuma Vijeće ministara zajedno sa predstavnicima Svete Stolice formiralo je Mješovito povjerenstvo još 2008. godine i naravno nakon nove vlasti to isto Povjerenstvo je ponovno formirano 2012. godine. Mi smo održali šest sjednica i bavili se sljedećim pitanjima – dušebrižništvo vjernika katolika koji se nalaze u redarstvenim snagama, u zatvorima, bolnicama, lječilištima i sirotištima, način održavanja vjeronauka, karitativno djelovanje, promjena propisa, u prvom redu Zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana. Ono što mogu reći da je jedino do sada 4 ... [[isključen mikrofon]] dušebrižništvo u Oružanim snagama. Ugovor je sklopljen sa Svetom Stolicom. Dušebrižništvo u zatvorima i policiji pripremljen je ugovor i poslat preko Ministarstva pravde na mišljenja. Dušebrižništvo u bolnicama i ostalim zdravstvenim institucijama isto tako, preko nadležnog Ministarstva za civilne poslove, pripremljen, poslan na mišljenja entitetima obzirom na podijeljenu vlast unutar Bosne i Hercegovine. Ugovor o načinu odvijanja katoličkih vjeronauka još uvijek nije sklopljen, ugovor o suradnji državnih, crkvenih i karitativnih ustanova takođe nije sklopljen i eventualne promjene koje se odnose na Zakon o neradnim danima za vjernike poznato je kakvu je sudbinu doživio, i u više navrata, evo i prilikom moje posjete Vatikanu smo razgovarali o provedbi ovog Ugovora i na neki način zamoljeni da se krene u realizaciju, jer obveza Bosne i Hercegovine je da ispoštuje one obveze koje je preuzela u ovom Ugovoru. I nažalost ja mogu reći da naravno postoje objektivni razlozi zbog ... unutar Bosne i Hercegovine, podijeljene nadležnosti za ispunjenje ovih uvjeta o kojima sam već govorio. Međutim posebno isto tako želim reći da zbog neprovedbe ovog Ugovora možda čak više postoji nedostatak političke volje, pa čak usudim se reći i neodgovornosti, jer jedan od ključnih ministara koji je član ovog Povjerenstva nije nazočio ni jednoj sjednici ovog Povjerenstva. To pokazuje samim tim zainteresiranost i odgovornost u smislu provedbe ovog Ugovora. Bojim se da ako se ne pokaže politička volja i odgovornost za provedbu ovog Ugovora da ni u buduće se neće daleko odmaći. A i ovaj Dom i druge nadležne institucije od Apostolske noncijature ovdje u Sarajevu su zamoljene i upozorene da se što je moguće prije pristupi realizaciji svih obveza iz ovog Ugovora. Hvala lijepo.
Hvala Vam ministre. Gospođo Krišto imate li potrebu da dajete komentar?
Hvala.
Nemate. Hvala lijepo. Gospodine Magazinović, je li ovo neka greška ili? SAŠA
/nije uključen mikrofon/
E onda nam tu grešku uklonite. Hvala Vam lijepo. Gospodin Jasmin Emrić, pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pridružujem se kolegama i želim svima nama poželjeti uspješan dan i uspješnu sjednicu Parlamenta. Moje poslaničko pitanje je u vezi sa graničnim prelazom Tržačka Raštela koja se nalazi u Bosni i Hercegovini i Kordonskim Ljeskovcem koji je u Republici Hrvatskoj. Pitanje glasi – U 5 kojoj fazi je postupak otvaranja graničnog prijelaza Tržačka Raštela–Kordunski Ljeskovac, te kada se planira njegovo otvaranje za međunarodni cestovni promet putnika? Kratko ću obrazložiti. Sporazumom između Bosne i Hercegovine i Hrvatske 2003. godine određeni su granični prijelazi između ove dvije države. Od 2003. godine pa sve do danas vodi se pisana korespodencija u vezi otvaranja ovog graničnog prijelaza. Dosta je bilo zahtjeva u ranijem periodu, bilo je i konkretnih aktivnosti, međutim još uvijek granični prelaz o kojem je riječ nije otovren. Želim napomenuti također da veliki broj građana koji su sa područja Unsko-sanskog kantona žive i rade u zemljama Zapadne Evrope i vikendom koriste granični prelaz Maljevac koji nije dovoljan i ne može prihvatiti sve putnike koji vikendima dolaze u Bosnu i Hercegovinu ili odlaze iz Bosne i Hercegovine, stvaraju se velike gužve, veliko je nezadovoljstvo, građani su ogorčeni i na neki način ne mogu prihvatiti sporost i pasivnost nadležnih institucija u ovom postupku. Molio bih kratak odgovor i konkretno šta je do sada urađeno sa planom, kada će ovaj granični prelaz konačno biti otvoren. Hvala.
Hvala Vama. Pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da da odgovor na ovo pitanje.
Pozdrav svima. Za odgovor na ovo pitanje smo delegirali direktora Uprave za indirektno oporezivanje, gospodina Vladimira Milenkovića koji je i član Povjerenstva za integrirano upravljanje granicom. Gospodin Milenković je jutros imao saobraćajni udes na putu ovamo. Ja sam dobio ovaj pisani odgovor, ako vi insistirate ja ga mogu iščitati, a mogu vam ga i dati ili da za iduću sjednicu pa da mogu uživo odgovoriti.
Ja mislim da bi bilo najbolje da Vi taj odgovor u pisanoj formi dostavite Sekretarijatu Parlamentarne skupštine, a da na idućoj sjednici onaj koga ste Vi odredili dođe ovdje i da onda ponovimo ovo sve sa ovim pitanjem, ako se Vi gospodine Emriću slažete sa ovim prijedlogom. Izvolite.
Slažem se, i na sljedećoj sjednici onda ćemo i komentar ukoliko bude.
Hvala Vam gospodine Emriću, hvala Vam gospodine predsjedavajući Vijeća ministara. Sada meni dajte riječ, molim Vas.
Za riječ se javio gospodin Džaferović. Izvolite kolega. 6
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam uputio pitanje ministru prometa i komunikacija Vijeća ministara BiH, sljedom sastanka kojeg smo nas troje članova Kolegija imali sa Upravnim odborom Javnog RTV sistema, odnosno predsjednicom Upravnog odbora i odgovornim ljudima iz servisa u okviru Javnog RTV sistema, a tiče se naplate RTV takse. Ja želim i na ovaj način da podstaknem da se ovo pitanje u Bosni i Hercegovini riješi na vrijeme kako Javni RTV sistem i emiteri u okviru njega nakon 26. aprila ne bi došli u situaciju da dožive finansijski kolaps. Dakle, pitanje je gospodinu ministru prometa i komunikacija – Šta je poduzelo, šta poduzima i šta namjerava poduzeti Ministarstvo prometa i komunikacija kako bi se osigurao kontinuitet u naplati RTV takse i nakon 26.04.2015. godine?
Hvala gospodinu Džaferoviću. A pitanju ministru komunikacija i prometa postaviće uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Ne, ne, on daje odgovor sad na moje pitanje.
Ah, da. Ok, hvala lijepo, oprostite.
Dakle, ministre dajte mi odgovor na ovo pitanje, pa ćemo na sljedeće, Vi ste dobro krenuli, pa evo nastavite onda tako, ma da to je to.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani zastupnici, poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, poštovane kolege, sredstva javnog informisanja. Pitanje, gospodine Džaferoviću, koje ste uputili ja sam dobio, dakle netom, je li, ili upravo prilikom dolaska u klupu. Ono što Vam mogu reći, dakle, je da mi je drago da u Parlamentu BiH, evo u ovom sazivu, postoji dio poslanika zainteresovanih za rješavanje ovoga problema. Do sad je ovo pitanje bilo stvar rješavanja djelomično resornog ministarstva u okviru zakonskih ovlaštenja koja mi imamo, a zapravo ih imamo jako malo, Regulatorne agencije za komunikacije i posebno javnih servisa. Četvrti mjesec, dakle 26.04. ističe ona obaveza delegirana ili dodijeljena telekom operatorima u Bosni i Hercegovini i nažalost danas možemo konstatovati, a po osnovu izvještaja koje ste dobivali od Javnog RTV sistema, da nikad nije bio niži nivo naplate u Bosni i Hercegovini nego što je to slučaj u posljednjoj godini. Tendencije koje idu u ovom smjeru govori ustvari u prilog činjenici da se u dobroj mjeri dovodi u pitanje opstanak Javnog RTV sistema, odnosno svih servisa u Bosni i Hercegovini. Normativna regulativa u ovoj oblasti je poprilično, dakle, složena. Ona govori o tome šta je čija nadležnost, pa znamo, dakle, da je kad je riječ o BHRT-u to u dobroj mjeri nadležnost ovog Parlamenta, da su entiteti nadležni za Federalnu TV i RTRS-a i takođe znamo da je bilo jako puno onih koji su prema ovom pitanju imali poprilično negativan odnos, a dio su političkog miljea, odnosno političkog ambijenta u Bosni i Hercegovini. Takođe znamo da je u ranijim sazivima Parlamenta 7 BiH čak bilo onih zastupnika, odnosno poslanika koji su pozivali na neizvršavanje zakonske obaveze, odnosno neplaćanje obaveze RTV pristojbe, odnosno takse, što je u dobroj mjeri poljuljalo ugled Javnog RTV sistema. S druge strane imamo tzv. ili možemo tako reći ne djelovanje onih koji bi trebali raditi kad je riječ o RTV sistemu u Bosni i Hercegovini u koje nije uspostavljena korporacija do današnjeg dana iako je zakonska obaveza davno, davno, davno ranije istekla, koja bi mogla zaokružiti jedan sistem koji se tiče ove oblasti. Dakle, i sa jedne i sa druge strane imamo poprilično puno problema kad je riječ o implementaciji obaveza koje su pred nama, a imamo pitanje koje ste Vi postavili koje je sasvim na mjestu. Ovo Ministarstvo može zajedno sa povjerenstvom, odnosno komisijom Parlamenta BiH probati u najkraćem mogućem periodu doći do prijedloga zakonskog rješenja ukoliko za to bude postojao politički konsenzus novog saziva Parlamenta BiH. Spremni smo sa novim sazivom i novom komisijom već sutra sjesti i probati pronaći najbolje rješenje koje će biti na tragu pronalaska rješenja da u finansijskom smislu ne dođe do potpunog ugrožavanja, odnosno urušavanja Javnog RTV sistema u BiH. Zahvaljujem.
Hvala ministru. Da li kolega Džaferović želi komentirati?
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. 26. aprila 2015. godine ističe prva dozvola Regulatorne agencije za komunikacije Javnom RTV sistemu i servisima, a u okviru važenja te prve dozvole propisano je da će taksu u ime servisa ubirati telekom operateri u Bosni i Hercegovini. 26. aprila ove godine ta obaveza prestaje. I mi imamo dva puta – jedan je po članu 17. i 18. Zakona o sistemu da Odbor sistema usaglasi i utvrdi novi sistem naplate RTV takse i drugi je ako to do tada nije moguće da se onda u parlamentarnu proceduru uputi prijedlog zakona kojim bi se ovaj rok produžio. Šta god da uradimo moramo uraditi odmah, ne smijemo dočekati 26.04. sa nedefiniranim pitanjem jer tad ćemo imati potpuni pad svih servisa i ukupnog sistema. Mi smo primili, članovi Kolegija, ljude iz Sistema i nekih servisa, imali sastanak i ovo je naša reakcija na taj sastanak. Dakle, pozivam sve koji su nadležni da se ponašaju u skladu s tim da ne dođemo u ovu nezgodnu situaciju 26.04.2015. godine. Hvala vam.
Hvala gospodinu Džaferoviću još jednom. A sada kao što je najavljeno ponovo pitanje ministru prometa i komunikacija, kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi predstavnici medija. Moje pitanje ministru prometa i komunikacija glasi – Kada će Ministarstvo prometa i komunikacija BiH uputiti u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o osnovama sigurnosti 8 saobraćaja na putevima i kada će izraditi izmjene i dopune Pravilnika o načinu obilježavanja vozila kojim upravlja lice sa oštećenim ekstremitetima, s obzirom da je postojećim izostavljena cijela kategorija djece, naglašavam djece, sa invaliditetom i djece ometene u razvoju, kao i njihovi roditelji koji se nalaze u vrlo nepravednoj situaciji zato što nisu obuhvaćeni doredbama Pravilnika koji je na snazi od februara 2007. godine? Razlozi za izmjene i dopune Zakona se nalaze i sadržani su u potrebi usklađivanja navedenog Zakona sa Evropskom konvencijom o zaštiti prava djeteta i ljudskih prava, Konvencijom o pravima osoba sa invaliditetom, kao i Osnovnom konvencijom o pravima djeteta. Izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima značajno bi se unaprijedio mehanizam zaštite prava osoba sa invaliditetom, odnosno riješilo pitanje parking karte za roditelje koji imaju djecu sa invaliditetom i djecu ometenu u razvoju. Postojećim zakonskim rješenjem propisani su uslovi za dobivanje znaka pristupačnosti i to samo osobama sa oštećenim ekstremitetima čiji ekstremiteti bitni za upravljanje vozilom su oštećeni najmanje 60%. Izmjenom ove odredbe kojom bi se obilježavala i vozila kojim se služe osobe sa invaliditetom, a ne samo vozila kojim upravljaju lica sa oštećenim ekstremitetima, otklonila bi se prilično diskriminatorna odredba i uvažili bi se međunarodni standardi koji treba da vrijede i za Bosnu i Hercegovinu.
Hvala gospođi Kapetanović Nermini. Ministre imate riječ, izvolite.
Zahvaljujem gospođi Kapetanović. Ova oblast, konkretno dakle, je li, slično pitanje bilo je predmet interesovanja i ranijeg saziva Vijeća ministara i jednog broja zastupnica u Parlamentu BiH. I evo, ono što želim vama da kažem na osnovu pripremljenog odgovora, dostavljenog od strane ljudi iz Ministarstva, je da je ovo Ministarstvo pripremilo Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, isti dostavilo na mišljenje nadležnim institucijama u skladu s Poslovnikom o radu Vijeća ministara. Mišljenje je dostavljeno od strane, pozitivno mišljenje na tekst Nacrta zakona dostavljeno je od Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva pravde, Ministarstva za ljudska prava i Ministarstva finansija i trezora. Ministarstvo finansija, dakle jedino, je u svom mišljenju ovom Ministarstvu sugeriralo dopunu obrazloženja predmetnog Nacrta što je i napravljeno, te je Nacrt zakona s dopunjenim obrazloženjem ponovo dostavljen na mišljenje Ministarstvu finansija i trezora BiH. Obzirom da mišljenje Ministarstva finansija i trezora još uvijek nije zaprimljeno upućena je urgencija radi dostave istog, nažalost to su takve procedure koje imamo u Vijeću ministara. I ono što možemo danas reći, a nadam se ako se to ne desi u narednih 15-ak, 20 dana da će onda to biti jedna od prvih obaveza novog Vijeća ministara, novog ministra Ministarstva komunikacija i prometa je da odmah po zaprimanju predmetnog mišljenja slijedi dostavljanje predmetnog Nacrta zakona Generalnom tajništvu BiH, odnosno Vijeća ministara BiH radi razmatranja i utvrđivanja Prijedloga zakona. Takođe u završnoj fazi je i oblast obilježavanja vozila kojima upravljaju osobe sa oštećenim ekstremitetima.
Hvala lijepo ministre. 9 Gospođo Kapetanović imate li potrebu da date komentar? Izvolite.
Gospodine ministre ja se Vama zahvaljujem što ste ozbiljno shvatili urgenciju delegacije roditelja koji su, delegacije roditelja djece sa oštećenjem u razvoju i djece sa invaliditetom koji su još davne 2012. godine uputili apel Vama kao ministru, i velika Vam hvala u njihovo ime, ali jedino što me brine je činjenica da u Planu rada Vijeća ministara za ovu godinu nije planiran, nisu planirane izmjene ovog Zakona, pa Vas ja molim još ovo vremena dok ste ministar, molim Vas da se u Plan rada Vijeća ministara, dakle ubace i izmjene predmetnog zakona, jer ... poštivati prava djeteta. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeća koja ima poslaničko pitanje je gospođa Aleksandra Pandurević, pitanje je ministru komunikacija i prometa BiH. Gospođo Pandurević izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Ja bih ministra pitala da nam kaže – u kojoj fazi se nalazi Sporazum o delegaciji i odgovornosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju između Bosne i Hercegovine s jedne strane, Republike Srbije i Crne Gore s druge strane, odnosno Republike Hrvatske? Hvala vam.
Hvala Vam lijepo. Gospodine ministre imate po treći puta danas riječ. Izvolite.
Pa ovo vam je ukupno četvrti put da izlazim za ovu govornicu, tri puta danas i jednom u mandatu.
Isuviše malo, ali.
Dakle, zahvaljujem, zahvaljujem posebno, dakle, gospođi Pandurević. U ranijem sazivu slično pitanje mi je postavio, kad smo bili u toj fazi, kolega Mešić i tad su rekli postavlja dogovorena pitanja. Evo sad je ispalo da ste mi Vi, dakle je li, dali jedno dogovoreno pitanje i posebno se zahvaljujem na tome što imamo šta reći u ovoj oblasti. Dakle, Ministarstvo komunikacija i prometa BiH provelo je proceduru u skladu sa odredbama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora koja je okončana Odlukom Predsjedništva BiH na drugoj redovnoj sjednici, održanoj 22. januara 2015. godine. Navedenom 10 Odlukom za potpisnika Sporazuma određen je ministar komunikacija i prometa BiH. Po pitanju Sporazuma s Vladom Republike Srbije, Vladom Republike Crne Gore ovisno o spremnosti druge strane potpis se očekuje do kraja ovog mjeseca, dok se za potpis Sporazuma s Republikom Hrvatskom očekuje dogovor druge strane i preciziranje datuma potpisa. Provedene su sve potrebne aktivnosti, sve potrebne procedure, te se očekuje službeni odgovor drugih strana i potpis navedenih sporazuma, čime se i definitivno stvaraju svi potrebni uslovi da Bosna i Hercegovine u oktobru 2015. godine preuzme i kontrolu zračnog prostora u našoj zemlji. Hvala lijepa.
Hvala gospodine ministre. Gospođo Pandurević, imate li potrebu da date komentar? Izvolite.
Ja imam potrebu da dam komentar. Sve bi to bilo divno jer je Komisija formirana prošle godine u maju i jednom se sastala u oktobru i odmah smo došli do Sporazuma. Međutim, dopisi koje ja ovdje imam, bojim se da je, evo izgleda i Predsjedništvo obmanuto, govore da je ovdje bilo vrlo ozbiljnih problema. Naime, nakon sastanka delegacija, zapisnici sa sastanka s Hrvatskom i Srbijom kažu da su ostala neka otvorena pitanja građanske odgovornosti i ostala otvorena pitanja. Ono što je Direkcija za civilno vazduhoplovstvo, evo dopisa, uputila uvaženom ministru Hadžiću jeste činjenica da je šef te Komisije, kako oni tvrde koji je ujedno i njegov savjetnik, samovoljno poslao izvještaj Savjetu ministara da su razgovori okončani, i čak se zapisnici ostalim članovima delegacije nije dozvoljen nego su pravili bruku, zapisnike su tražili od Hrvatske i od Srbije. Ono što je sa sastanka kad je parafiran Sporazum u Hrvatskoj, iz tog zapisnika je vidljivo da su tu bili prisutni ... i predstavnici Direkcije za civilno vazduhoplovstvo gospođa Selma Hodžić i Radomir Gavrić. Međutim, ljudi tvrde da uopšte nisu bili tamo. Tako da bojim se da imamo i tvrde, Direkcija za civilno vazduhoplovstvo upozorava da je riječ o sporazumima koji su u tom tekstu, kako su sklopljivi, mogli bi nanijeti višemilionske štete Bosni i Hercegovini, tako da mislim da ćemo ipak ovo pitanje malo morati pažljivije razmotriti i možda pokrenuti eventualno pitanje nečije krivične odgovornosti. Hvala vam.
Hvala Vam gospođo Pandurević. Sljedeći je gospodin Borislav Bojić. On postavlja pitanje zamjenici ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Gospodine Bojiću izvolite.
Hvala lijepo. Dame i gospodo, uvaženi gosti. Moje pitanje je Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, a vezano je za dolazak delegacije Kancelarije EU za hranu i veterinarstvo, odnosno Misije FVO-a, koja naime je vršila ocjenjivanje standarda koliko farme u Bosni i Hercegovini zadovoljavaju standarde za izvoz mlijeka u zemlje EU. S tim u vezi farme su ocijenjene, neke od njih su ocijenjene kao one koje ne zadovoljavaju, odnosno dobile su negativno mišljenje. Mene zanima o kojim farmama je riječ? Ako je moguće da mi daju odgovor, dakle decidno – Koje farme su u pitanju u BiH? 11 Praktično, sljedstveno tome dobili smo situaciju da zbog toga što imamo stalno negativan stav ove Delegacije, imamo praktično i konačno epilog cijele ove posjete Komisije iz Dablina da nismo dobili praktično saglasnost za izvoz mlijeka u EU. S tim u vezi pitanje isto tako – Da li je Ministarstvo pregovaralo sa EU da nam se dozvoli između ostaloga kopneni koridor, ili tranzit, ili kako god volite, koji bi išao preko Bugarske sa potrebom da se mlijeko izvozi za tržište Turske i Rusije? Cijenim da je svima jasno da je tržište Turske i Rusije zanimljivo za proizvođače iz Bosne i Hercegovine kao takvo. I obzirom da mi imamo sporazum sa tim državama postavljam pitanje – da li su ispregovarani koridori da bi se praktično mlijeko i mliječni proizvodi mogli voziti prema ovim destinacijama?
Hvala Vam gospodine Bojiću. Riječ ima zamjenica ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani članovi Kolegija, uvaženi zastupnici i zastupnice Parlamenta BiH, cijenjeni članovi Vijeća ministara, kao i predstavnici medija. Ovo pitanje, zaista bih željela da se zahvalim gospodinu Bojiću, obzirom da smo na neki način stavili ovo sa strane u posljednjih 13 mjeseci i 18 dana, ovo je jedno jako važno pitanje za Bosnu i Hercegovinu i poljoprivredne proizvođače. I s obzirom da sam pitanje dobila na samom početku ove sjednice ja bih zamolila gospodina Bojića, kako ne bismo preskočili neki jako važan podatak, da za sljedeću sjednicu Parlamentarne skupštine BiH u pisanoj formi dostavimo jedan detaljan odgovor za koji sam sigurna da je vrijedno povesti raspravu o njemu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodine Bojiću, da li Vi prihvatate ovakav ...?
Svakako. Prije svega ja se zahvaljujem zamjenici ministra, mislim da je to korisno, ne samo za mene kao pojedinca već za cijelu Parlamentarnu skupštinu i da svi dobijemo informaciju koja je, ja vjerujem, vrlo važna, kako bismo u sljedećim koracima praktično otklonili sve ove nedostatke i stvorili uslove da naši poljoprivrednici imaju priliku da izvoze u ove zemlje. I na kraju krajeva da imamo saznanja koje to farme pak nisu zadovoljile uslove da izvoze mlijeko, jer je to valjda važno i za one ljude i narode i sve nas koji živimo u Bosni i Hercegovini, postavlja se pitanje šta ustvari konzumiramo kada su u pitanju te farme. Stoga ja mislim da je ova informacija jako važna i mnogo je bolji pristup da to pitanje bude u pisanoj formi i da bude dostavljeno svima. Hvala.
Hvala Vam gospodine Bojiću. Riječ ima gospodin Saša magazinović, pitanje se upućuje ministru finansija i trezora BiH. 12
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, ministri, sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje će biti kraće nego prošli put i ono glasi – Da li u postojećem zakonodavstvu Bosne i Hercegovine i mandatu institucija Bosne i Hercegovine postoje alati i mehanizmi kojima se mogu kontrolisati strane banke u Bosni i Hercegovini, naročito u pogledu problema kredita u švicarskim francima, ali i u pogledu kredita sa kamatnim stopama u Bosni i Hercegovini koje su dva do tri puta veće nego u matičnim zemljama tih banaka? Šta je poduzeto do sada u tom pravcu i šta se namjerava poduzeti? Kratko obrazloženje mislim da nije toliko potrebno jer svi pratimo šta se dešava po ovom pitanju, ali povod za pitanje su sve češće medijske informacije o tome kako se susjedne države suprodstavljaju ovoj vrsti dužničkog ropstva građana. Saznajemo u presudama sudova kojima se neki krediti proglašavaju ništavnim, saznajemo o pojedinačnim nagodbama klijenata i banaka na način da se pojedinačni slučajevi rješavaju, ali ne i problem u cijelosti, ali saznajemo i o tragičnim posljedicama zbog nemogućnosti otplate kredita. Čitali smo u posljednje vrijeme i o samoubistvima čiji je razlog upravo ovo o čemu pitam.
Zahvaljujem gospodine Magazinoviću. Ministar finansija, zamjenik ministra, predsjedavajući Vijeća ministara.
Mi smo imali prije ove sjednice sjednicu Vijeća ministara i nisam imao najavu da Ministarstvo financija neće biti prisutno, te molim da pripremim odgovor na sljedećoj sjednici.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Gospodine Magazinoviću, možemo li ovako završiti ovu tačku? Očigledno je ...
Pa, očigledno da moramo predsjedavajući, ali meni je žao zato što se radi o jako važnom pitanju a usput koje je bilo i najavljeno u pisanoj formi u skladu sa procedurom kako je to dogovoreno.
Hvala Vam lijepo. Ponovo traži riječ predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite gospodine Bevanda.
Pošto je stvarno upit bio kratak i ja sam, još jednom ću ponoviti da potpunu nadležnost u regulatornom smislu za poslovanje banaka imaju entitetske agencije za bankarstvo i one su institucije koje trebaju da daju odgovore u vezi poslovanja bilo koje banke. Vi znate da na 13 državnom nivou nije usvojen Zakon o superviziji banaka. I ovo je točno pitanje, ono se može, i zato sam uzeo sebi slobodu da odgovorim, u cjelosti znači odnosi na agencije za bankarstvo i vlade entiteta koje delegiraju članove Upravnog odbora, parlamenti biraju direktora agencija.
Hvala Vam gospodine Bevanda i na ovom odgovoru. Ja bih zamolio Vijeće ministara da se pripremi za iduću sjednicu, pretpostavljam da ćete Vi ponoviti ovo pitanje na ovakav način kao i danas, a ako možete prihvatiti da Vam se dostavi u pisanoj formi do iduće sjednice i to je moguće uraditi. Pa sad kažite mi šta da radimo mi iz vodstva Parlamenta i Sekretarijat, hoćemo li tražiti odgovor u pisanoj formi ili ćete čekati iduću sjednicu početkom idućeg mjeseca kada ponovo imamo ovakav način postavljanja poslaničkih pitanja? Izvolite gospodine Magazinoviću.
Predsjedavajući, nije problem da se odgovor donese u pisanoj formi da ne čekamo mjesec dana, s tim da ja nisam, meni su jasne nadležnosti u BiH, ali mi je isto tako jasno da i institucije na nivou Bosne i Hercegovine itekako imaju i pravo i mogućnosti da koordiniraju ove aktivnosti i da povlače poteze kao što to rade i države u susjedstvu.
Hvala Vam lijepo. Dakle, gospodine Bevanda nije uobičajeno, ali Vi ste predsjedavajući Vijeća ministara i zastupnik, pa izvolite.
Pa i budući predsjedatelj će sigurno reagirati na ovo, jer mi nemamo mogućnosti, ovo što se kaže da imamo pravo da povlačimo poteze. Mi nemamo pravo da povlačimo poteze van onoga što je isključiva nadležnost entiteta i ostalih. Mislim da sam u svom odgovoru dao sasvim jasan stav, ovo je pitanje koje isključivo tangira agencije za bankarstvo entiteta i Vijeće ministara apsolutno nema nikakve nadležnosti i mogućnosti utjecaja. A koordinacija se radi kod Fiskalnog vijeća, ali ovo zahtijeva malo širu raspravu. Ja mislim da sam bio jasan u odgovoru.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Ovo je bilo mimo Poslovnika, ali ja nisam htio da ne dam riječ predsjedavajućem Vijeća ministara, pogotovo na ovu temu. Pozivam, dakle, Sekretarijat da ovo pitanje proslijedi na način kako se to čini ministru finansija i trezora Vijeća ministara BiH i da se traži, u skladu sa zahtjevom uvaženog zastupnika, odgovor u pisanoj formi. I na kraju imamo pitanje gospodina Senada Šepića, upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Gospodine Šepiću izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. 14 Dakle, moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, ali ono se može odnositi i na brojne druge nosioce javnih funkcija u Bosni i Hercegovini, možda više kao apel i kao poziv. Dakle, prvo, koliko tačno, iz kojih fondova i za koje namjene Bosna i Hercegovina može koristiti sredstava predpristupne pomoći EU u 2015. godini? Drugo – Koliki je procenat iskoristivosti ovih fondova u posljednje četiri godine, od 2010. do 2014. godine i koliko su zemlje regiona povukle sredstava iz istih fondova u istom ovome periodu? I treće – Šta su konkretno Vijeće ministara BiH, Direkcija za evropske integracije i druge nadležne institucije u Bosni i Hercegovini uradile u 2014. godini da bi ove projekte i mogućnosti kao i druge programe EU koji su dostupni građanima naše zemlje, posebno oni iz oblasti obrazovanja, nauke, medija i kulture, prezentirali našim građanima i institucijama na svim nivoima, počevši od lokalnog, preko univerziteta i privrednika? Kratko obrazloženje: Dakle, ovo je jedno od najvažnijih političkih pitanja koje mi imamo u Bosni i Hercegovini. Svi pričamo o EU, koliko ovo razumijemo i koliko istinski želimo da ova zemlja postane članica EU to možemo vidjeti iz poteza svakoga od nas. Ovo je također pitanje oko kojeg građani naše zemlje u Bosni i Hercegovini imaju najveći stepen konsenzusa. EU je nada za našu zemlju i građane i tokom cijelog procesa približavanja EU postoje finansijski programi koje mogu koristiti institucije, građani ili privrednici i važno je da je najšira javnost, posebno privrednici, mladi ljudi, studenti i naučnici, da su upoznati sa svim ovim mogućnostima i da kao društvo i zemlja koja želi postat članicom EU maksimalno radimo na tome. Bio sam u Vijeću ministara u mandatu 2006.-2010. godina u Ministarstvu civilnih poslova kad je naša zemlja pristupila mnogim ovim programima EU, od programa FP7, EUREKE, ..., kulture, medije i time je omogućena
Vrijeme.
najširim građanima ravnopravna dostupnost ovim programima, kao što to recimo imaju građani okolnih zemalja. Znam da vlade i institucija u mnogim zemljama regiona pomažu da ove programe koriste njihovi građani i oni godišnje povuku desetine, odnosno stotine miliona maraka iz ovih fondova. Dakle, ovo pitanje smatram da će biti posebno važno i u kontekstu novog vođenja Vijeću ministara i vjerujem da ćemo ovo shvatiti kao jednu veliku šansu za nas i da ćemo primijeniti ovu logiku vođenja zemlje u ovom pozitivnom evropskom putu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, izvolite.
Ovo pitanje smo proslijedili gospođi Nevenki Savić, direktorici Direkcije i ona će dati odgovor. 15
Gospođo Savić imate riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženi poslanici Predstavničkog doma, članovi Savjeta ministara, predstavnici medija, kolegice i kolege. Prije svega zahvalila bih gospodinu Šepiću na postavljenim pitanjima, i evo i sada u ovom sazivu Parlamentarne skupštine kao i u prethodnom, jer je u ovom prethodnom periodu bilo više pitanje na koje je Direkcija odgovarala, a odnosila su se upravo na korištenje sredstava IPA-e. Evo, ja ću pokušati što je kraće moguće proći kroz odgovore na vaša pitanja, s tim da sam ja pripremila informaciju u pisanoj formi s obzirom da se radi o nekim podacima pa bi bilo nemoguće u kratkom periodu sve to čitati.
Odgovor je 2 minuta da znate samo.
S obzirom da su tri pitanja mogu li računati bar na 5.
Dva minuta, probajte.
Evo, znači što se tiče vašeg prvog pitanja koje se odnosi na sredstva za 2015. godinu, tu bih rekla da je indikativni strateški dokument za Bosnu i Hercegovinu za period 2014.-2017. pripremljen i u njemu su definisani prioriteti i indikativne lokacije. Moram reći da je ovaj dokument za Bosnu i Hercegovinu reduciran u smislu trajanja, vrste i obima intervencija i finansijskih alokacija. Razlog za to je zastoj u napretku Bosne i Hercegovine u procesu evropskih integracija ili konkretno ne postizanje dogovora oko mehanizma koordinacije i ne postojanja strateških dokumenata za cijelu Bosnu i Hercegovinu. Predviđena lokacija za 2015. godinu je 39,7 miliona eura i ona je na nivou alokacije za 2014. godinu. Očekuje se da će sredstva za 2015. godinu biti utrošena u tri sektora: – demokratija i upravljanje, pravda i osnovna prava i provođenje zakona. Što se tiče programa prekogranične i teritorijalne saradnje Bosna i Hercegovine će u IPA- i od '14.-'20. učestvovati u šest programa teritorijalne saradnje. Dva su bilateralna sa susjednim zemljama – Srbija i Crna Gora, jedan je trilateralni – Hrvatska, Crna Gora i Bosna i Hercegovina i tri su transnacionalna programa, to su Jadransko-jonski, Mediteranski i Dunavski. U ovoj godini objaviće se posljednji poziv iz prethodne IPA-e za bilateralni program sa Srbijom. Iznos sredstava za Bosnu i Hercegovinu je 1,8 miliona eura, koliko je predviđeno i za drugu učesnicu u programu za Srbiju. U decembru prošle godine su odobrena ova dva bilateralna programa, a u ovoj godini će se dalje odobriti i preostali programi i očekujemo objaviti prvi pozivi. Također htjela bih reći da je u procesu konsultacija izrade novih programa teritorijalne saradnje, urađene su široke javne konsultacije i na listi kontakata u Bosni i Hercegovini bile su institucije na svim nivoima vlasti. Takođe tu su bile institucije iz kulture, obrazovanja, sporta, nevladine organizacije. Dokumenti su bili dostupni na našoj web stranici, a takođe obavljeno je i nekoliko sastanaka konsultacija. 16 Što se tiče programa Unije za ovaj period IPA-e 2 Bosna i Hercegovina je već pristupila programima Unije – Kreativna Evropa, Horizont 20 20, Razmus plus djelimično i carine, a u proceduri je pristupanje programima – Evropa za građane, Fiskalis i Kosne. U odgovoru na drugo pitanje koje se tiče korištenja sredstava IPA-e prvo bih rekla da mi dobivamo dva puta godišnje službene informacije iz Delegacije EU na sastancima Monitoring komiteta, s obzirom na to da je Delegacija zadužena za finansijsko praćenje i implementaciju programa. I posljednje podatke imamo iz septembra prošle godine kada je bio posljednji Monitoring komitet, a naredni će biti krajem ovog mjeseca. Prema tim podacima, znači za period od IV kvartala 2008. zaključno, znači, sa septembrom prošle godine, nivo iskorištenosti je 4/5, odnosno 80% na nivou potpisanih ugovora ili od 513 miliona predviđenih za Bosnu i Hercegovinu 411 je ugovoreno. Što se tiče iskorištenosti, znači potrošenosti sredstava, oni su na nivou 60% ili 307 miliona. Ovo su, znači, podaci iz septembra. Takođe htjela bih reći da sredstva iz IPA-e 14 još uvijek nisu operativna. Preduslov za korištenje ovih sredstava je potpisivanje okvirnog sporazuma i dalje finansijskog sporazuma. Prema našim informacijama čeka se stav Ministarstva finansija Republike Srpske da bi se ova sredstva dalje mogla učiniti operativnim. Moram takođe reći, ako se sjećate, alokaciju za 2013. godinu Delegacija je umanjila za Bosnu i Hercegovinu za iznos od 45 miliona zbog neuspješnosti pregovora oko provođenja presude Sejdić-Finci i opet mehanizma koordinacije. Što se tiče iskorištenosti programa prekogranične saradnje, vidjet ćete u ovom pregledu da je njihova iskoristivost na veoma visokom nivu, za neke programe čak na nivou od 100%. U principu za sve programe više od 90%. Ali evo, zbog kratkoće vremena zaista ne bih ulazila detaljno u to. I što se tiče trećeg pitanja, reći ću sumarno da je Direkcija organizovala 22 radionice, sesija, okrugla stola, seminara, širom Bosne i Hercegovine. Cjelokupno 17. izdanje Biltena Direkcije posvećeno je predpristupnoj pomoći, 40 izjava ili informacija za medije, publikacija o novom ciklusu programa EU koju imamo ovdje štampano, a naravno ima i u online formi na našem sajtu. Zatim, tu su informacije takođe na sajtu na profilima na društvenim mrežama, tu su i javne konsultacije za pripremu programskih dokumenata za programe teritorijalne saradnje. Evo toliko, hvala.
Hvala Vam. Molim vas, dakle ili ćemo promijeniti Poslovnik ili ćemo se morati odnositi prema Poslovniku onako kako je propisano. Ja moram da poštujem Poslovnik. Poslovnik daje 2 minuta, ja sada nisam htio da prekidam, dakle sam sam zloupotrijebio Poslovnik, da čujemo te odgovore. O tome treba da vode računa i oni koji postavljaju pitanja, a i oni koji daju odgovore. Dakle, u 2 minuta se sve mora završiti. Gospodine Šepiću imate li potrebu da date komentar?
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. 17 Poštovane dame i gospodo mi smo na ovaj način završili ovu ...
/nije uključen mikrofon/
Gospodin Damir Arnaut, poslovnička intervencija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da je odgovor bio sasvim korektan uzimajući u obzir da je prekršen Poslovnik u samom pitanju. Postavljena su tri pitanja u trajanju od 4 minute i 20 sekundi, tako da zaista bi zamolili, barem u ovom dijelu da se Poslovnik striktno poštuje, pogotovo što se ta pitanja najavljuju unaprijed, tako da i Kolegij zna. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Dakle, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, u pripremi ove sjednice Doma održane su sjednice sljedećih komisija: Komisije za vanjsku trgovinu i carine, Komisije za saobraćaj i komunikacije, Ustavnopravne komisije, Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara BiH, Komisije za finansije i budžet, Komisije za vanjske poslove. Obavještavam vas da je na svim sjednicama postojao kvorum za rad i odlučivanje. Mi smo juče na sjednici Kolegija donijeli odluku da kada god se prema nama obrati komisija za produženje roka ili za skidanje tačke dnevnog reda zbog nedostatka kvoruma, da ćemo tražiti poseban izvještaj od te komisije, tako da se o tome povede računa. Ovaj put ispoštovane su sve obaveze tako da zbog odnosa komisija prema plenumu, dakle plenarnoj sjednice Predstavničkog doma danas nema problema. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red kojeg ste vi dobili u pozivu za današnju sjednicu u onom prvom pozivu, dodate su: Tačka 2. – Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Tačka 8. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o informacijama dostavljenim povodom inicijative poslanika Senada Šepića sa 55. sjednice Predstavničkog doma, održane 24.10.2013., koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, u saradnji s entitetskim, kantonalnim i Vladom Brčko Distrikta BiH, pripremi prijedlog sistemskog osiguranja ravnomjernog regionalnog razvoja i ulaganja u BiH i dostavi ga u Parlamentarnu skupštinu BiH na razmatranje.“ Tačka 9. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Izvještaja Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon od 22.07.2014., koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine, kojim bi se izjednačio iznos novčane naknade koje 18 prima zaposleno stručno osoblje u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine po osnovu prava na regres za godišnji odmor sa iznosom novčane naknade po osnovu prava na regres za godišnji odmor koji primaju zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH.“ Tačka 10. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2013. godinu, koji glasi: „Da se političke stranke i njihovi predstavnici suzdrže od direktnog i presudnog uticaja u postupku imenovanja svih nosilaca pravosudnih funkcija.“ Tačka 11. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o primanju k znanju Godišnjeg izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2013. godinu, od 24.09.2014. godine. Tačka 12. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića povodom rasprave o davanju saglasnosti za ratifikaciju međunarodnih sporazuma, koji glasi: „Zadužuje se predlagač (Vijeće ministara BiH) da u vezi s potvrdama međunarodnih sporazuma koji se odnose na finansijska zaduženja po bilo kojem osnovu poslanicima, do naredne sjednice na kojima će biti razmatrani slični sporazumi, dostavi sljedeće informacije: 1) koje su obaveze – posljedice za državu nakon što ove sporazume potvrdi i omogući njihovo provođenje, a posebnim naglaskom na neprovođenje od domaćih vlasti, 2) broj do sada potvrđenih sporazuma, koji se još provode ili će se provoditi, 3) ukupan iznos novca koji je ratificiran putem navedenih sporazuma.“ Dopunjena je Tačka 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu BiH – predlagač: poslanik Mirsad Mešić, zakon od 12.06.2014. godine, s Izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije, koji je negativan. Preformulirana je Tačka 5. u skladu sa članom 120. stav 6) Poslovnika, jer je Ustavnopravna komisija po drugi put tražila produženje roka za dostavu izvještaja o Prijedlogu zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH i sada glasi – Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavu Izvještaja o Prijedlogu zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon od 24.07.2014. godine ili o obustavi zakonodavnog postupka. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko želi da govori? Gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministri, članovi Savjeta ministara i drugi gosti. U skladu sa članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma „Službeni glasnik BiH“, broj 79/14, predlažemo na razmatranje i usvajanje novu tačku dnevnog reda 6. sjednice Predstavničkog doma – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma, kao 2. tačku dnevnog reda. 19 Klub poslanika SNSD-a, na osnovu člana 71. stav 1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlaže novu tačku dnevnog reda 6. sjednice Predstavničkog doma koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Nova tačka se predlaže zbog postojanja ozbiljnih optužbi izraženih kroz obimnu dokumentaciju koju je sada već prethodni potpredsjednik Federacije BiH, gospodin Kebo, prema dostupnim informacijama u nekoliko navrata i u kontinuitetu sa novim saznanjima dostavio Tužilaštvu BiH, o čemu je prethodnih dana bilo govora i u medijima, a i na prethodne dvije sjednice na kojima smo o ovome pokušali da razgovaramo. Iz dostavljene dokumentacije proizilazi da postoji ozbiljno izražena sumnja da gospodin Džaferović u proteklom ratu nije spriječio, prijavio niti kasnije procesuirao ratne zločine nad Srbima u BiH. Članom 27. stav 1) tačka a) Poslovnika propisano je da predsjedavajući Doma predstavlja Dom. Imajući u vidu sve o čemu je javnost u posljednje vrijeme informisana, a odnosi se na trenutno predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, smatramo da gospodin Džaferović ne može više predstavljati Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, odnosno ne može biti predsjedavajući Predstavničkog doma, niti član Kolegijuma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. S obzirom na sve naprijed navedeno novu tačku dnevnog reda smatramo neophodnom, hitnom i opravdanom i pozivamo uvažene kolege poslanike Predstavničkog doma da istu uvrsti u dnevni red i da donesemo predmetnu odluku o razrješenju. Klub poslanika SNSD-a insistira i na političkoj i na krivičnoj odgovornosti. A ovdje pred Parlamentom još jedanput pozivamo kolege poslanike da razdvojimo u ovom momentu u Parlamentu političku od krivične odgovornosti i da podržite predmetnu odluku koju predlaže Klub poslanika SNSD-a. Naravno, ukoliko ova odluka ne dobije, želim da iskoristim ovu priliku, naravno da ukoliko ne dobije ova odluka podršku od kolega mi nećemo učestvovati u daljnjem radu Predstavničkog doma. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li novih prijedloga za dopune i izmjene dnevnog reda? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje o prijedlogu Kluba poslanika SNSD-a i gospodina Staše Košarca kao predsjednika Kluba o uvrštavanju kao 2. tačke dnevnog reda ovog prijedloga o kojem je on govorio. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 6 glasova za, 33 glasa protiv i 2 glasa suzdržana, konstatujem da Predstavničkog dom Parlamentarne skupštine BiH nije prihvatio prijedlog Kluba poslanika SNSD-a i gospodina Staše Košarca. Poštovane koleginice i kolege, konstatiram da 6. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći: 20 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH; 3. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zrakoplovstvu BiH – predlagač: poslanik Mirsad Mešić, zakon broj: 01-02-1-28/14, od 12.06.2014., s Izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije; 5. Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavu Izvještaja o Prijedlogu zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-33/14, od 24.07.2014. ili o obustavi zakonodavnog postupka; 6. Prijedlog zakona o carinskoj politici u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-35/14, od 15.09.2014. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01,02-02-1-1/15, od 08.01.2015. (prvo čitanje); 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o informacijama dostavljenim povodom inicijative poslanika Senada Šepića sa 55. sjednice Predstavničkog doma, održane 24.10.2013., koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, u saradnji s entitetskim, kantonalnim i Vladom Brčko Distrikta BiH, pripremi prijedlog sistemskog osiguranja ravnomjernog regionalnog razvoja i ulaganja u BiH i dostavi ga u Parlamentarnu skupštinu BiH na razmatranje.“, broj: 01-50-1-1106/14, od 26.09.2014.; 9. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Izvještaja Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/14, od 22.07.2014., koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine, kojim bi se izjednačio iznos novčane naknade koje prima zaposleno stručno osoblje u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine po osnovu prava na regres za godišnji odmor sa iznosom novčane naknade po osnovu prava na regres za godišnji odmor koji primaju zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH.“; 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2013. godinu, broj: 01,01/1,02,02/1- 08-1053/14, od 24.09.2014., koji glasi: „Da se političke stranke i njihovi predstavnici suzdrže od direktnog i presudnog uticaja u postupku imenovanja svih nosilaca pravosudnih funkcija.“; 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o primanju k znanju Godišnjeg izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2013. godinu, broj: 01,01/1,02,02/1-08-1053/14, od 24.09.2014.; 21 12. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića povodom rasprave o davanju saglasnosti za ratifikaciju međunarodnih sporazuma, koji glasi: „Zadužuje se predlagač (Vijeće ministara BiH) da u vezi s potvrdama međunarodnih sporazuma koji se odnose na finansijska zaduženja po bilo kojem osnovu poslanicima do naredne sjednice na kojima će biti razmatrani slični sporazumi dostavi sljedeće informacije: 1) koje su obaveze – posljedice za državu nakon što ove sporazume potvrdi i omogući njihovo provođenje, a posebnim naglaskom na neprovođenje od domaćih vlasti, 2) broj do sada potvrđenih sporazuma, koji se još provode ili će se provoditi, 3) ukupan iznos novca koji je ratificiran putem navedenih sporazuma.“; 13. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Izdaci za sudske sporove”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1105/14, od 09.10.2014.; 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja BiH”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1131/14, od 20.10.2014.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Francuske koji se odnosi na mobilnost mladih, broj: 01,02-05-2-1065/14, od 26.09.2014.; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o učešću Bosne i Hercegovine u programu Unije Horizont 20 20 – Okvirni program za istraživanje i inovacije (2014.-2020.), broj: 01,02-05-2-1113/14, od 13.10.2014.; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o razmjeni i obostranoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-1122/14, od 16.10.2014.; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-1167/14, od 30.10.2014.; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Evropske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u programu Unije za kulturu i kreativne sektore „Kreativna Evropa“, broj: 01,02-05-2-1248/14, od 27.11.2014.; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu (Drugi projekat upravljanja čvrstim otpadom: Neum, Bosanska Krupa, Srebrenik i Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u ulozi administratora Evropske komisije za Trust fond pretpristupnog instrumenta Evropske unije, broj: 01,02-05-2- 41/15, od 05.01.2015.; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o saradnji između Bosne i Hercegovine i Crne Gore o konzularnoj zaštiti i viznim pitanjima, broj: 01,02-05- 2-1308/14, od 09.12.2014.; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Francuske o provođenju Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02- 05-2-1061/14, od 26.09.2014.; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o izmjenama i dopunama Memoranduma o razumijevanju o saradnji u borbi protiv korupcije kroz antikorupcijsku inicijativu u Jugoistočnoj Evropi, broj: 01,02-05-2-1310/14, od 09.12.2014.; 22 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti obrazovanja, broj: 01,02-05-2-1407/14, od 19.12.2014.; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Evrope o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine o zabrani kloniranja ljudskog bića, broj: 01,02-05-2-1223/14, od 19.11.2014.; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Čile o saradnji po pitanjima odbrane, broj: 01,02-05-2- 1064/14, od 26.09.2014.; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o institucionalnom okviru Inicijative za prevenciju i spremnost u slučaju katastrofa za Jugoistočnu Evropu (2013), broj: 01,02-05-2-1115/14, od 14.10.2014. Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, a to je, imamo poslovničke intervencije, izvinjavam se, gospodin Denis Bećirović, a nakon toga Saša Magazinović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, dame i gospodo. Na prošloj sjednici Doma kada je jedan od klubova napustio sjednicu Predstavničkog doma javio sam se za riječ i tražio pauzu da protumačimo da li je takav čin u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma. Tada sam dobio odgovor od vas iz Kolegija da će Kolegij do naredne sjednice dati tumačenje člana 7. Poslovnika Predstavničkog doma. Ja želim pitati da li je Kolegij zauzeo neki stav po tom pitanju, a u vezi s tim i reći svoj stav. Ja mislim da izlazak kompletnog kluba poslanika sa sjednice Predstavničkog doma je direktno kršenje Poslovnika Predstavničkog doma, odredbi člana 7. stav 1) i stav 4) Stav 1), podsjećam, govori o tome da je, ne samo pravo, već i dužnost poslanika da prisustvuju na sjednici, a stav 4) člana 7. govori da poslanik može, ali ne čitav klub, napustiti sjednicu Doma. U vezi s tim želim prvo da se informišem, vjerujem kao i ostale kolege, da li je Kolegij preduzeo nešto u vezi s tim i kakvo je tumačenje Kolegija naspram toga? Ponavljam, moje gledište je da je riječ o eklatantnom kršenju Poslovnika Predstavničkog doma. Hvala.
Hvala lijepo. Molim vas, dakle mi smo utvrdili dnevni red današnje sjednice, ovo su poslovničke intervencije mimo dnevnog reda, ja ću se osvrnuti na to, ali da znate da, ako je trebalo šta da se čini, onda je to trebalo u okviru utvrđivanja dnevnog reda. Izvolite gospodine Magazinoviću, poslovnička intervencija. Ja sam dužan da vam dam riječ.
Predsjedavajući, u pravu ste. Trebali smo ranije reagovati, ali nekako se brzo prešlo na išćitavanje dnevnog reda a smatram ovo izuzetno važnim. Kolega Bećirović se je osvrnuo na član 7. Poslovnika, stavove 1) i 4), a ja ću se osvrnuti na stav 2. koji takođe vrlo jasno definiše dužnost i obaveze svih poslanika, prisustva sjednicama, dok u članu 1. se poziva na Kodeks a podsjetiću vas da član 8. Kodeksa u stavu 2) pod a) i pod c) vrlo jasno definiše da se odsustvo sa 23 sjednice može desiti samo u skladu sa Poslovnikom, a to na ovaj način nije nigdje definisano, jednako, kao što se u tački c), a mislim da je vezano za ovaj slučaj, takođe vrlo jasno definiše da treba izbjegavati izjave koje nisu potkrijepljene dokazima. Mi u inicijativama koje nam se serviraju iz sjednice u sjednicu nemamo nikakvih dokaza o onome šta kolege govore, i to smo ih pozvali na prvoj sjednici da učine, a ne treba valjda objašnjavati da ovo napuštanje sjednice nije u skladu s Poslovnikom.
Hvala vam lijepo. Poštovane koleginice i kolege, ja bih zaključio, dakle sad nema rasprave povodom ..., vi ste kazali poslovničku intervenciju, mi ćemo nastaviti sa dnevnim redom.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas lijepo, mi ćemo pripremiti informaciju, mi smo imali ovo pitanje, ja sada želim da vas obavijestim, na sjednici Kolegija Predstavničkog doma. Razmatrali smo ovo pitanje, pribavili smo sva relevantna dokumenta koja je potrebno pribaviti da bi dali odgovor na ovo pitanje. I sve je tačno ovo što ste kazali, i poslovnička obaveza i obaveza po Kodeksu. Problem je u tome što Kodeks nije do kraja operativan, jer Komisija za ljudska prava u ranijem sazivu nije donijela provedbene akte vezano za ovaj Kodeks. Ali evo, ja se obavezujem, i Kolegij se može obavezati, da vam za iduću sjednicu dostavi kompletnu informaciju vezano za ovu sjednicu koju smo mi imali i na kojoj smo raspravili ovo pitanje. Ako možemo na ovaj način da ovo završimo? Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili na vrijeme. Otvaram raspravu o Zapisniku. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 2. Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Ne možete sada, nakon izlaganja ćemo poslovničke intervencije.
/nije uključen mikrofon/
Ja bih vas zamolio, ako možete, da u ovom svečanom činu ne pravimo tu vrstu intervencija. Ako insistirate ja ću vam dati riječ, ja moram dati riječ. Gospodine Denise Zvizdiću sačekajte, gospodine Bećiroviću izvolite.
Dakle, i sami smo najavili da ćemo pokušati da poštujemo Poslovnik Predstavničkog doma. Prije nego što kandidat izloži ekspoze moje pitanje je – da li su se stekli uslovi u skladu sa članom 182. Poslovnika stav 2), koji govori o obaveznom prisustvu barem jednog člana Predsjedništva na ovoj sjednici?
25
/nije uključen mikrofon/
Ima li predstavnika Predsjedništva ovdje? Dakle, član 182. glasi ovako – predsjedavajući Doma poziva Predsjedništvo na svaku sjednicu Doma. Na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo ili na kojima se rješavaju pitanja iz nadležnosti Predsjedništva obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva. Predsjedništvo BiH posredstvom svojih predstavnika učestvuje na sjednicama Doma, iz stava 2) ovog člana i ima pravo i obavezu da učestvuje u raspravi u svakom trenutku. Članovi Predsjedništva su pozvani na današnju sjednicu, oni, koliko vidim, nisu ovdje, niti ima bilo ko iz Predsjedništva, ali to nije razlog da mi ne nastavimo danas ovaj posao. Mi smo to primili kao informaciju na znanje.
Predsjedavajući, Klub zastupnika SDP-a traže pauzu dok se ne stvore uslovi da se pojavi neko od članova Predsjedništva.
Dakle, koliko tražite pauzu?
/nije uključen mikrofon/
Pauzu od 30 minuta. Pauza 30 minuta, nastavljamo u 11:50. Poštovane dame i gospodo vrijeme za pauzu je isteklo. Mi nastavljamo sa radom. Klub SDP-a je traži pauzu, molim vas da date obrazloženje nakon pauze. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ddrago mi je da je intervencija Kluba SDP-a urodila plodom. Pozdravljam predsjedavajućeg Predsjedništva, gospodina Mladena Ivanića. I dobro je da poštujemo Poslovnik koga smo sami donijeli. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ja, poštovane koleginice i kolege koristim priliku da pozdravim predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Dr. Mladena Ivanića, i da vas obavijestim da je u pitanju određena vrsta 26 nesporazuma. Dakle, mi kada šaljemo pozive za sjednice obavještavamo i Predsjedništvo, to je urađeno i ovaj put, dakle obavješteno je Predsjedništvo BiH o sjednici Predstavničkog doma, ali mi smo juče utvrdili tačku dnevnog reda koja se tiče potvrđivanja imenovanja gospodina Bećirovića(?) i nije otišlo dodatno upozorenje i dodatni poziv Predsjedništvu. Tako stvari stoje. Vidjećemo, dakle ovdje u Sekretarijatu i u Predsjedništvu šta je i zbog čega smo se našli u ovoj situaciji. U svakom slučaju ja sam odmah nakon što je započela pauza pozvao Predsjedništvo i predsjedavajući Predsjedništva se odazvao pozivu Predstavničkog doma. Ja mu se zahvaljujem. Predsjedništvo dnas ima sjednicu Predsjedništva i predsjedavajući će moći biti prisutan ovdje nekih 30 minuta. Neće moći više biti prisutan. Mi sada nastavljamo sa radom. Ako nema više nikakvih primjedbi i nema zahtjeva ja bih pozvao gospodina Denisa Zvizdića da se obrati Domu i podnese svoj ekspoze, odnosno program rada. Gospodine Zvizdiću izvolite. Molim malo pažnje da omogućimo gospodinu Zvizdiću da završi.
Područje kulture i sporta, koje želim posebno naglasiti, ne smije i neće biti stavljeno na marginu, jer su kultura i sport jedan od najvažnijih brendova Bosne i Hercegovine. Važnost i vrijednost koju Bosna i Hercegovina nosi kao multikulturana i ... država i unosi u Evropu, jeste kvalitet na kojem treba graditi evropsku Bosnu i Hercegovinu. U tom smislu, duboko cijeneći kulturna dostignuća svih konstitutivnih naroda, treba podvući da je kultura Bosne i Hercegovine proizvod miješanja i preplitanja kultura svih njenih naroda i građana koji ovdje žive i da predstavlja zajedničko bogatstvo i zajedničko dobro koje u institucionalnom smislu mora biti i vrednovano i zaštićeno. Više od 800 dobara u Bosni i Hercegovini je proglašeno nacionalnim spomenikom, više od 1.500 čeka na potencijalnoj listi nacionalnih spomenika, ali nažalost još uvijek više od 70 spomenika na teritoriji osne i Hercegovine ima status ugroženih spomenika kulture. Slična je situacija i sa 7 institucija kulture koje imaju neriješen pravni status. Ne znam da li svi dijelimo isto mišljenje, ali u meni izaziva osjećaj stida činjenica da je tako dugo zatvoren Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine koji je osnovan 1878. godine i koji kao najstarija moderna kulturna i naučna ustanova u Bosni i Hercegovini predstavlja sedimentaciju materijalnog bogatstva brojnih kultura koje su ostavile svoj trag na području Bosne i Hercegovine. Ne vidim ni jedan razlog zašto se ne bi vrlo aktivno posvetili ovom pitanju, razriješili status muzeja, poklonili ga našim građanima, našoj djeci i turistima, da uživaju u bogatoj historiji Bosne i Hercegovine, kao uostalom i 6 drugih institucija kulture koje nose prefiks Bosne i Hercegovine, kao i Muzej zimskih olimpijskih igara koji još uvijek nije obnovljen iako predstavlja simbol olimpizma sa kojim se može pohvaliti samo mali broj gradova i država u svijetu. Moramo, dakle, promijeniti naš odnos prema našem prirodnom i kulturno istorijskom nasljeđu i kulturi uopće, posebno zbog činjenice da se dosadašnje prezentiranje naše kulture u svijetu uglavnom svodilo na potpuno usamljene primjere i ovisilo o trenutnim interesima u određenim dijelovima entiteta i lokalnih zajednica, ali ne o sistematskom promoviranju projekata ili autora njihovih radova, te zemlje u cjelini. Ipak su i pored nepostojanja sistemske brige o kulturi uopće, zahvaljujući sposobnostima naših ustanova i pojedinaca ostvareni zapaženi uspjesi kojima svjedočimo kroz brojne festivale i manifestacije poput Sarajevo film festivala, MES-a, Banjalučkog internacionalnog filmskog festivala, Mostarskog proljeća, Tuzlanskih književnih susreta, Džez festivala, Sarajevske zime, Izložbe udruženja likovnih umjetnika BiH, itd. Mislim da ovakvi projekti koji su pravi brend Bosne i Hercegovine, kao i svi sportski strukovni savezi koji su registrirani na nivou Bosne i Hercegovine, trebaju biti finansirani iz budžeta BiH umjesto neselektivnog finansiranja brojnih udruženja i organizacija koje bi u principu trebale biti finansirane sa entitetskog, kantonalnog ili općinskog, a ne sa državnog nivoa. Dobra provjera postojanja naše ukupne volje da razvijemo zajedničke projekte od interesa za državu i entitete, ali i lokalne zajednice biće EYOF, odnosno Omladinska olimpijada koja nas 2017. godine očekuje i koja će se održati na olimpijskim planinama Bjelašnici, Igmanu i Jahorini, uz učešće više od 1.500 sportista iz 49 zemalja Evrope. Olimpijska zastava se poslije 31 godinu vratila u 46 Sarajevo i Istočno Sarajevo, čime je ponovo probuđen i oživljen duh olimpizma. To još jednom potvrđuje da su sport i kultura karike koje spajaju i zbog toga pomoć države tim sektorima u organizacionim i finansijskom smislu treba i mora biti kvalitetnija i efikasnija. Mogu kazati da ću uložiti maksimalne napore da se promijeni i institucionalno i finansijski unaprijedi stanje u oblasti kulture i sporta s ciljem da se postigne potreban nivo saglasnosti u vezi sa afirmiranjem naših kulturnih vrijednosti i ukazivanjem na bogatstvo i raznolikosti koje posjedujemo. Poseban akcenat želim staviti na položaj mladih u Bosni i Hercegovini, jer su mladi ljudi generalno, a posebno visoko obrazovani mladi ljudi suočeni sa brojnim problemima među kojima je najizraženiji problem nezaposlenosti koja je među najvećim u regiji. Mislim da stvaranje uvjeta da mladi ljudi ostanu u Bosni i Hercegovini i da vežu svoje profesionalne i porodične ambicije i intencije za svoju domovinu mora biti jedan od ključnih prioriteta i Vijeća ministara i svih drugih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. U cilju poboljšanja stanja u ovoj oblasti predložit ću, vođen dobrim iskustvima iz regije, donošenje nacionalne strategije za mlade za period 2015.-2025. I na kraju ovog seta prioriteta želim posebno istaći jedno od najjvažnijih pitanja na koje značajan uticaj ima rad Vijeća ministara, a to je međunarodni i regionalni status koji u ovome trenutku ima Bosna i Hercegovina. Biće potrebno permanentno raditi na daljoj međunarodnoj afirmaciji Bosne i Hercegovine i sadržajnom i kvalitativnom unapređenju naših političkih, ekonomskih, sigurnosnih, kulturnih i svih drugih oblika saradnje, prije svega sa našim susjedima Hrvatskom, Srbijom i Crnom Gorom, sa svim zemljama u bližem regionu koje jesu ili koje još kao i mi nisu članice EU poput Austrije, Slovenije, Makedonije, Albanije, Turske, Bugarske, itd., sa svim članicama EU, kao i svim zemljama svijeta, a posebno s onima koji su potvrđeni i dokazani prijatelji Bosne i Hercegovine, među kojima posebno mjesto imaju Sjedinjene Američke Države. Mislim da nam za realizaciju ovog važnog cilja osim naših institucija, ministarstava i DKP-ova, na raspolaganju stoji još jedan, po mom mišljenju nedovoljno iskorišten kapacitet, a to je naša respektabilna, naučna, stručna i poslovna dijaspora, koja svojim organiziranim i koordiniranim angažmanom može značajno unaprijediti status Bosne i Hercegovine na unutrašnjem i međunarodnom planu. Zbog toga će pitanje uloge dijaspore u ukupnom razvoju Bosne i Hercegovine svakako biti jedno od pitanja kojim ćemo se kroz adekvatne programe, aktivnosti i projekte posvetiti u narednom periodu. Poštovane dame i gospodo zastupnici, svjestan sam da će uvijek biti onih koji će govoriti protiv promjena i reforme, koji će se držati načela što lošije to bolje, koji će željeti da ova vlast ne uspije, ali sam siguran da će takvi ostati u manjini i da će progresivne snage nadvladati postojeće zastoje, te pokrenuti procese koji će našu državu učiniti boljom i funkcionalnijom. Znam da ćemo ja i kompletno Vijeće ministara biti pod velikim pritiskom i da će naš ključni suparnik u provedbi pomenutih reformi biti vrijeme i velika, ali moram kazati opravdana, očekivanja naših građana da se poslije dužeg perioda stagnacije počnu dešavati pozitivne promjene. Zadaci koji stoje pred nama će zahtijevati samouvjerenost, odlučnost i solidarnost, odnosno spoznaju da iznad svih pojedinačnih, stranačkih, ideoloških ili bilo kojih drugih interesa stoji državni interes, interes Bosne i Hercegovine kao zajedničkog okvira naših stremljenja, nadanja i očekivanja, i da ovo isto od nas očekuju i građani Bosne i Hercegovine. Ja ih ne namjeravam iznevjeriti i učinit ću sve što bude u mojoj nadležnosti da napravim sinergiju pozitivnih snaga i da Vijeće ministara i sve institucije Bosne i Hercegovine postanu mjesto zajedničkog djelovanja i kreiranja programa i projekata kojima ćemo i sebi i drugima i pokazati i dokazati da hoćemo i da možemo Bosnu i Hercegovinu činiti mjestom boljeg života. Već dugo vlada apatija i već dugo iz Bosne i Hercegovine u Evropu i svijetu odlaze pesimistične poruke. Mislim da je vrijeme da se to promijeni. Put je dug, vrlo težak, pun iskušenja i zamki različitog 47 karaktera i savladaće ga samo oni koji su odlučni u namjeri da uspiju i oni koji istinski duboko vjeruju u budućnost Bosne i Hercegovine. Jedna izreka kaže da postoje tri vrste ljudi, oni koji ne mogu da vide ili odbijaju da vide probleme, oni koji vide probleme ali zbog toga što ih oni nisu sami stvorili radije prebacuju krivicu na nekog drugog i oni koji vide probleme i koji su, uprkos tome što ih nisu sami stvorili, i spremni da preuzmu odgovornost za njihovo rješavanje. Ja, kao i buduće Vijeće ministara, nećemo biti ni od prve ni od druge vrste ljudi, bićemo oni koji su spremni da se suoče sa problemima i preuzmu odgovornost za prevladavanje postojećeg zastoja i pokretanja procesa korjenitih promjena. Zato od budućih ministara očekujem da budu stručni i ustrajni u svom poslu, iskreni i pošteni u međusobnoj komunikaciji, hrabri i dosljedni u provođenju zakona i, to je za mene izuzetno bitna karakteristika i kriterij, da prihvataju Bosnu i Hercegovinu kao svoju jedinu domovinu. Da li sam spreman da o kapacitetu predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH podnesem teret budućih reformi? Da. Da li sam spreman da svoje ukupne radne i intelektualne i fizičke kapacitete i sposobnosti stavim u službu funkcije koju ću obnašati i daljeg napretka Bosne i Hercegovine? Da. Da li sam spreman da svoj posao obavljam pošteno, stručno i ustrajno? Da. Da li sam spreman da periodično tražim izvještaj od svakog ministra o njegovim aktivnostima, stepenu realizacije programa rada i zacrtanim ciljevima, a i o razlozima zašto nešto nije urađeno, te da javno ukažem na nedostatke ili neodgovorno i komotno ponašanje? Da. Ali, i to želim da kažem već sada, nisam spreman da ja i buduće Vijeće ministara budemo poligon međustranačkog, međunacionalnog, međuentitetskog ili bilo kojeg drugog nerazumijevanja, niti tampon zona između nepostojanja političke volje i očekivani socio-ekonomskih i društvenih reformi. Na takve retrogene i opstruirajuće procese ćemo, čim prepoznamo da predstavljaju neargumentovanu prepreku u napretku Bosne i Hercegovine, pravovremeno i transparentno reagovati. Posao koji nas očekuje ne može obaviti bilo koji pojedinac ili bilo koja institucija samostalno. Obim i kompleksnost zadataka koji stoje pred nama je takav da ga samo zajedničkim djelovanjem svih nivoa vlasti i svih institucija, i uz podršku ukupne javnosti, možemo uspješno obaviti. Jednu od ključnih uloga u takvom procesu će imati mediji, pa vas pozivam da na profesionalan način, i svakako uz pohvalu ili kritiku kada to bude potrebno, prezentirate rad Vijeća ministara, budete naš korektivni faktor, ali i neophodna podrška za reforme koje će uslijediti. I na kraju, uvažene dame i gospodo zastupnici, ono što je i najvažnije. Ništa od ovoga prethodno spomenutog neće biti moguće provesti bez vaše podrške, bez podrške Parlamentarne skupštine BiH koja je preduvjet efikasnog i reformskog djelovanja Vijeća ministara BiH. Vjerujem da će biti postignut visok nivo međusobne saradnje i razumijevanja i da će svaki zastupnik, bez obzira na političku opciju kojoj pripada, dati svoj puni profesionalni i stručni doprinos zajedničkom projektu koji nas očekuje, a to je da Bosnu i Hercegovinu učinimo mjestom boljeg života. Hvala vam na pažnji, želim vam svako dobro i neka dragi Bog čuva našu domovinu Bosnu i Hercegovinu.
Zahvaljujem se Dr Denisu Zvizdiću na ovom detaljnom programu rada, na govoru od skoro 100 minuta, na tome što su zahvaćene zapravo sve oblasti koje život znače u ovoj zemlji. 48 A sada poštovane koleginice i kolege ja otvaram raspravu. Plan je da obavimo raspravu, da nakon toga glasamo i da tek poslije toga napravimo pauzu. To je odluka Kolegija. Dakle, ja otvaram raspravu. Za sada imam prijavljenog samo jednog diskutanta, ako ovo nije greška, ovo je od ranije već prijava, gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući nije greška, bilo bi ružno da ovo prođe bez ikakvog komentara. U trenutku kada je počeo razgovor između poslanika, kandidat za predsjedavajućeg ne treba smatrati da to ima ikakve veze sa sadržajem njegovog govora, nego jednostavno sa dužinom, pošto smo počeli, ovaj, komentarisati dužinu i bilo je ovdje nekih šali u klupi da treba javiti u Beograd Vučiću da se ne brine i da je govor pri kraju, da će i dalje biti čovjek koji je najduže govorio bar kad je regija u pitanju. Ali sada da se vratimo samom govoru i da ozbiljno kažem da nema nikakvog problema sa dužinom govora, čak šta više on je bio sadržajniji nego što smo to očekivali. Nažalost, Vaše imenovanje je dio političkog dogovora, i način na koji ćemo mi glasati i izjasniti se ovdje takođe i nema veze sa tim koliko ste dobar program iznijeli, i to je šteta. U izlaganju ima nekoliko stvari koje iskreno podržavam i želim ih naglasiti, posebno onih koji se tiču evropskog puta Bosne i Hercegovine. Činjenica je da ste u fokus svog programa stavili i mlade ljude, da ste pomenuli socijaldemokratsku krilaticu – društvo jednakih šansi, da ste spomenuli okoliš, poljoprivredu, turizam, oblasti koje su nepravedno u drugom planu vlada na svim nivoima, pa tako i Vijeća ministara. Takođe imam obavezu da podržim i osnivanje novih državnih agencija i institucija na način kako ste o tome govorili i da naglasim da, iako dolazim iz opozicione stranke koja neće podržati izbor Vijeća ministara pa samim tim i Vaše imenovanje, u svakoj prilici pozitivni potezi koji su u interesu države, a kojih sasvim sigurno ima u Vašem ekspozeu, će imati i moju podršku. Ima nekoliko stvari oko kojih bi rado i polemisao sa Vama, međutim vrijeme koje je na raspolaganju nama poslanicima nije ni izbliza dovoljno da bi na adekvatan način se osvrnuli na ono, na sve ono što bi željeli, poštujući sve oblasti koje ste pomenuli. Recimo, ja bih govorio o Vašoj viziji našeg puta ka NATO-u, dakle Bosne i Hercegovine, ali biće prilike u svakom slučaju u toku ovog mandata i da o tome govorimo. Međutim, treba biti realan i reći da diskusija i diskusije koje će uslijediti neće opredijeliti nikoga ovdje na glasanje za i protiv, to je već manje više gotova stvar, i stoga ne ulazeći u polemiku ja ću Vas zamoliti jednu stvar na početku mandata, a to je da mi dostavite Vaš ekspoze. Naši politički putevi se ukrštaju i ja sam siguran da Vi znate da će meni pored Poslovnika glavni dokument u ovom mandatnom periodu biti Vaš ekspoze i da ću koristiti svaku priliku u najboljoj namjeri da Vas podsjetim na sve ono što ste rekli u ekspozeu, na sva obećanja koja ste dali, na Vašu viziju, i postavljati pitanja i tražiti ispunjenje onoga što je ... U svakom slučaju, ja Vama želim sreću kao predsjedavajućem, budućem predsjedavajućem Vijeća ministara, šefu Vlade naše države, jer time što želim Vama i Vijeću ministara sreću želim dobro ovoj državi. Mi ćemo biti konstruktivna opozicija. Ja znam da bi, da ima mnogo onih koji bi više volili da imaju nekog drugog u opoziciji, ali Bože moj ovako se karte podjelile, i ne želim današnju raspravu opterećivati činjenicom da imam zadršku da će Vaš ekspoze biti realizovan na način kako ste to rekli. Biće mnogo prilike da o tome diskutujemo. Hvala. 49
Zahvaljujem se gospodinu Magazinoviću. Ja sam svakako mislio zamoliti gospodina Zvizdića da svoj program rada ili ekspoze dostavi u službe da se to kopira i da podijeli, dakle svim zastupnicima, najmanje dakle svim zastupnicima u Predstavničkom domu, naravno i na web stranicu Parlamentarne skupštine. Dakle, to uopće nije sporno i to je svakako već ja mislim i bio dio plana. Gospodin Denis Bećirović ima riječ.
Poštovani predsjedavajući Doma, dame i gospodo, uvaženi doktore Zvizdiću. Pažljivo sam saslušao Vaše izlaganje, ima ocjena sa kojima se mogu složiti, kao što ima i ocjena o kojima se može diskutirati i polemizirati i ovdje na sjednici Doma. Bilo bi bolje da smo kao poslanici možda napravili neku pauzu pa dobili i ekspoze u pisanoj formi, međutim šta je tu je, imali smo priliku da čujemo Vaše izlaganje i ono šta su glavne smjernice kojim ćete se i Vi rukovoditi kao budući prvi čovjek Vijeća ministara BiH. Vrlo je važno, i to želim i podsjetiti, da pogotovo poslanici sa više iskustva, mi smo imali priliku da slušamo i ekspozee i kraće i duže, itd., obično to zavisi kako ko i s koje pozicije nastupa. Ako želite samo da vidite šta su slabosti i kritike onda govorite na taj način, a ako želite samo da vidite svjetliju stranu onda to afirmišete. Ja mislim da bi trebao biti zadatak da budemo što objektivniji, bez obzira da li smo u poziciji ili opoziciji, jer mislim da ovoj zemlji treba puno više, a dijelom ste o tome govorili u svom ekspozeu, onoga što se zove i strategija neka srednjoročna, dugoročna, a ne samo politika na kratke staze ili politika kratkog pamćenja, na koju su mnogi igrali u posljednjih 20 godina. Mislim da nam svima treba, uključujući posebno i Vijeće ministara, više tog reformatorskog pristupa, više hrabrosti i odgovornosti, više kretivnosti i puno manje u ovoj zemlji tih stranačkih okova, stranačkih stega, stranačkih direktiva koje su nas dovele u poziciju da vidimo da se glavni centri moći, da se glavne političke odluke često donose u stranačkim vrhovima a ne u legalnim državnim organima, u Vijeću ministara, u Parlamentu, itd. S te strane očekujem da svi damo doprinos, i pozicija i opozicija, da te stvari mijenjamo. Da kada govorimo o tome budemo i samokritični i da od državnih organa Bosne i Hercegovine pokušamo zaista napraviti organe gdje se raspravlja i odlučuje, a ne protočne bojlere stranačkih vrhova u ovoj zemlji. Dakle, treba nam jednostavno više parlamentarne demokratije, a manje partokratije u Bosni i Hercegovini. Moram reći da bi, ne znam zašto to nije urađeno, ali bilo bi poželjno, nije neophodno, da ste nam i dostavili Vašu biografiju. Vjerovatno bi i to na neki način uticalo na opredjeljenje samih poslanika. Što se mene lično tiče imao sam priliku da kao svojevremeno čelnici Federalnog i Državnog parlamenta sarađujemo i moje lično iskustvo je pozitivno kad je riječ o tome. Iako smo opozicija nema razloga da ne smognemo snage i kažemo i s čim se slažemo. Zato želim reći da Vaše najave da ovaj period proglasimo periodom promjena, periodom ekonomskog razvoja, promjene odnosa prema Bosni i Hercegovini, povećanje standarda građana Bosne i Hercegovine, to sasvim sigurno treba podržati, s tim se slažem. Možda smo ostali u ovom trenutku uskraćeni za odgovore kako, kojim zakonima, u kojem roku, ali to je sada već stvar operacionalizacije i Vašeg ekspozea. Želim da podržim Vaše stavove i najave o tome da nećete prebacivati krivicu na one koji su bili prije Vas, da ćete ojačati ulogu Direkcije za evropske integracije, da imate namjeru napraviti nacionalni plan ekonomskog razvoja, da se razmišlja o formiranju banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine. To su stvari koje vjerujem da ćemo podržati svi ovdje, bez obzira da li smo pozicija ili opozicija. Naravno, puno je ovdje 50 bilo lijepih ekspozea u Parlamentu BiH, ključno pitanje je hoće li ove ideje prerasti u djela u narednom periodu. Tu ne treba biti unaprijed pesimista, treba vjerovati da zaista možemo biti produktivni i da se dobar dio ovih ideja zaista i konkretizira. Ono što je jako važno jeste da danas 2015. godine, 20 godina od Dejtona, pokušamo svi, i u poziciji i u opoziciji, razbijati određene stereotipe, ja ću reći i zablude, političke šablone. Naime, gotovo 20 godina smo bili svjedoci, nevezano ko je bio pozicija, ko opozicija, da se ovdje najčešće iz opozicionih klupa izlazilo i govorilo – vi ste vlast, dogovorite se, ako se ne dogovorite povucite se. Pa su ona koji su to govorili ponekad ulazili, je li, u vlast pa se događalo da su i ti isti udarali u dejtonski zid kao i oni prethodni. S te strane mislim da neke stvari zaista treba pokušati na potpuno drugačiji način shvatati i pokušati pronalaziti najbolja moguća rješenja u datoj situaciji. Gdje je rješenje, gdje je izlaz u podizanju odgovornosti u Bosni i Hercegovini? Po mom sudu jeste u tome da se svi potrudimo da pokušamo precizno adresirati određene probleme, pa i krivce za zastoj Bosne i Hercegovine. Mi želimo da ubrzamo taj evrounijski put, evroatlanski put, želimo reformske zakone i moramo jasno markirati one koji budu sprečavali realizaciju takvih ciljeva. Naš cilj, i tu se slažem, mora biti zaista uspjeh Bosne i Hercegovine. Mi smo ipak prije svega građani, državljani, roditelji, a tek onda zastupnici u ovom Parlamentu. Naš je cilj da ova zemlja krene naprijed, i tu nema nikakve dileme. I zato svaki uspjeh Bosne i Hercegovine, pa i organa vlasti Bosne i Hercegovine, barem kad govorim o sebi, ću doživljavati kao svoj uspjeh. Ovo posebno želim danas reći, mislim da u narednom periodu ne smije se nikako praviti promašaj ili greška na kapitalnim pitanjima za državu Bosnu i Hercegovinu. Njih ima više ali ja ću posebno danas 11. februara 2015. godine apostrofirati pitanje državne imovine Bosne i Hercegovine koje se u ovom novom mandatnom periodu ne smije više rješavati na način da se polazi od dogovora šest političkih lidera. Mi imamo presudu Ustavnog suda BiH i svako rješenje pitanja državne imovine mora polaziti od te presude Ustavnog suda BiH. Zatim pitanje presude Sejdić-Finci, pitanje koordinacije koju ne treba pretvoriti u novi mehanizam za opstrukcije i blokade u Bosni i Hercegovini, već nešto što će ubrzati naš evroatlanski put. Moram reći da, reći ću nekoliko stvari koje bi više volio, gospodine Zvizdiću, da iskoristite, možda da u narednom periodu inkorporirate malo i opširnije i detaljnije u svoj program, a po mom sudu su jako važni, to je prvo pitanje NATO saveza. Danas smo vrlo malo ili šturo čuli o tome. Politički i razumijem zašto ste se opredjelili za taj pristup, ali evo kao opozicioni poslanik vrlo jasno želim reći da je članstvo Bosne i Hercegovine u NATO savezu jedan od dva strateška cilja vanjsko-politička ove zemlje, i to je usvojeno jednoglasno od strane sva tri člana Predsjedništva BiH. Mislim također da moramo puno više apostrofirati pitanje borbe protiv svih vidova kriminala i korupcije. Kada to govorim vraćam se na ovu Vašu izjavu da trebamo stvarati društvo jednakih šansi. Tu se apsolutno slažemo, ali da bi smo to zaista ljudima i pokazali da to želimo moraćemo to manifestirati i konkretnim koracima. Rak rana ove zemlje jeste politička korupcija i politički nepotizam. Moramo imati snage da se suprodstavimo i tom problemu i da se suprodstavimo svim oblicima korupcije i kriminala bez obzira ko koju partijsku knjižicu nosi kod sebe. Volio bih da, u ovom ekspozeu je možda bilo i više napomena, jer ste i sami ukazali s pravom da je faktor vremena vrlo bitan, da znamo tačno šta ovo Vijeće ministara može uraditi u prvih 100 dana. Da vidimo šta je moguće uraditi u prvoj godini, u drugoj godini, kako bi zaista ti ciljevi i proklamacije bili što više mjerljivi i kod nas poslanika, a posebno kod opozicionih poslanika. Mslim da bi to pomoglo i građanima Bosne i Hercegovine da mogu što kvalitetnije pratiti realizaciju ovih ideja koje su danas prezentirane. 51 I na koncu, s obzirom da mi je ostalo još 9 sekundi do kraja izlaganja, gospodine Zvizdiću želim Vam dobro zdravlje i da se naoružate oružjem koje se zove strpljenje i tolerancija.
Mislim, po Poslovniku nije obavezno da se iskoristi svih 10 minuta. Hvala Vam lijepo. Za riječ se prijavio gospodin Jasmin Emrić. Izvolite gospodine Emriću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, i ja ću veoma kratko kao predstavnik opozicije da se osvrnem na ekspoze koji smo imali priliku čuti od našeg kandidata, doktora Zvizdića. I prije svega, s obzirom da su mnogi doktoru Zvizdiću čestitali na hrabrosti da prihvati ovu veoma odgovornu funkciju, i ja se želim pridružiti tim čestitkama i čestitati na hrabrosti s obzirom na ukupno stanje u kojem se nalazi društvo Bosne i Hercegovine i njeni građani. Kad postavim sebi pitanje zašto sam ja u Zastupničkom domu onda kažem – ja sam za promjene, promjene koje će voditi ka boljem životu u Bosni i Hercegovini. I doktor Zvizdić je to u uvodnom dijelu ekspozea itekako naglasio, što podržavam, kao član opozicije podržavam. Također podržavam i reforme koje su najavljene, kao i ekonomski razvoj. I upravo kao politička stranka mi smo svoju političku platformu temeljili na promjenama, na reformama, na ekonomskom razvoju, na unapređenju administrativnog aparata i javne administracije u svrhu da približimo i poboljšamo usluge koje pružamo građanima u Bosni i Hercegovini. Prema tome ovaj prioritet koji je naglašen u ekspozeu u potpunosti podržavam. Također podržavamo i one najave promjena odnosa u Bosni i Hercegovini, okretanje ka suštinskim, strateškim stvarima koje će uvesti Bosnu i Hercegovinu u evropsku zajednicu, pridružiti je razvijenim zemljama i osigurati na neki način našim građanima bolji život. U ekspozeu koji je bio, ja moram reći, detaljan, opširan, sistemtičan, obuhvatio je sve oblasti koje ima u nadležnosti Vijeće ministara. Ekspoze se temelji na strateškim opredjeljenjima, i ono što mi podržavamo je da se ispune uvjeti kako bi stupio na snagu Sporazum o pridruživanju i stabilizaciji. To je prioritet sviju nas i u tom pogledu također mi kao politička stranka i ja kao njen zastupnik daću punu podršku. Ovdje se najavljuje i novo doba. Ja se slažem da treba novo doba za Bosnu i Hercegovinu, koordinirana i sinhronizirano djelovanje koje se kaže zajednočko djelovanje. Za to zajedničko djelovanje ovdje je potrebna, potrebna je politička suglasnost svih političkih stranaka. U ekspozeu takođe ima dosta elemenata koji će, na neki način, trebati opću podršku i društva i ovog Parlamenta. Mi ćemo kroz ekspoze koji je ovdje prezentiran pratiti ispunjavanje tog ekspozea i na taj način ćemo se i određivati, ali svakako moramo dati šansu svim onim pozitivnim procesima koji su naglašeni i pred kojima ćemo se mi, nadam se, u dogledno vrijeme i suočiti. Ovdje se je govorilo i o dosadašnjim neodgovornim pojedincima, neodgovornim politikama, identificirani su svi problemi koji su prepreka razvoju jednog modernog i boljeg društva u Bosni i Hercegovini, i to pozdravljamo. Jako kvalitetno je to sve trebalo pripremiti i ovdje elaborirati i mi smo na neki način bili i izgubili pažnju, izgubili smo pažnju prateći taj ekspoze, jer više od dva sata je li, približno dva sata je trebalo držati pažnju. Slažem se da je ekspoze trebalo i ranije dostaviti da se s njim upoznamo i možda da kvalitetnije pripremimo svoje diskusije. Ono što mene ohrabruje je naglašeno djelovanje ka poboljšanju ekonomskog stanja u Bosni i Hercegovini. Ovdje su, ovdje je naglašeno posebno daleko bolje i kvalitetnije 52 iskorištavanje prirodnih resursa Bosne i Hercegovine, u čemu se slažemo i nadamo se da će biti prilike da Vijeće ministara sve ono što je sadržano u ovom ekspozeu na taj način radi i ovdje nama dostavlja pravovremeno kako bi mi mogli dati svoju podršku ili kritički se osvrnuti i ne dati podršku onim procesima koji neće biti u skladu sa prezentiranim ekspozeom. Ja sam jučer kao član komisije postavio doktoru Zvizdiću jedno pitanje, a ono se odnosilo na formiranje ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja. Prateći tu oblast i na lokalnom nivou u dosadašnjem radu smatram da Bosna i Hercegovina treba uraditi jedan iskorak. I upravo ono što je doktor Zvizdić u ekspozeu pobrojao su nadležnosti jednog novog ministarstva. I trebamo analizirati sve segmente, slušati javnost i pokušati da dođemo do kvalitetnog rješenja, formiranje novog ministarstva ili daleko boljih, kvalitetnijih organizacija koje će moći uraditi sve ono što je potrebno kako bi naši poljoprivredni proizvođači mogli koristiti fondove EU, a koji se odnose na ruralni razvoj i na razvoj poljoprivrede. Također ono što je prepreka ... [[ne čuje se]] je Zakon o PDV-u i nadam se da će najavljene izmjene Zakona ići u smjeru da se olakša poslovanje postojećim privrednih subjektima. Ne moram nas podsjećati da je privreda u kolapsu, ali da su i mnoga preduzeća u kolapsu, jer upravo kreditiranjem velikih investicija došla u situaciju da ne mogu prije svega platiti PDV, a zatim ne mogu vršiti svoje poslovanje, odnosno nema zapošljavanja i nema nove radne, nema novih vrijednosti. Nadam se da ćemo, evo kroz Vijeće ministara i kroz najavljene procese imati priliku da svjedočimo o provođenju najavljenih mjera. To je moje očekivanje i u tom smislu ja ću podržati ovaj ekspoze i želim doktoru Zvizdiću da sa sastavom Vijeća ministara bar približno, bar približno provede ono što je sadržano u ekspozeu. Hvala.
Hvala lijepo. Ovo je bilo sedam minuta, nešto nije uredu sa ovim uređajem, pogledajte malo nakon šest minuta vrijeme se poništilo pa je ponovo počelo da teče, tehnika. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Kolege i kolegice, poštovani mandataru Vijeća ministara, gospodine Zvizdiću. U svrhu pokušaja da ono što ste Vi u cijelosti dali vrlo sistematično i pokušali svojim ekspozeom obuhvatiti u biti sve segmente življenja bez obzira na ukupne nadležnosti, a shodno onome što mi zovemo Ustav, Dejtonskom mirovnom sporazumu, s čim se ja slažem, jer su to sve segmenti koji su segmenti realnog življenja u Bosni i Hercegovini i kamo sreće da možemo u tom realnom aspektu življenja napraviti disperziju načina odlučivanja i donošenja odluka s vrha prema dnu i odozdo prema gore. Nadam se da ste u prethodnim razgovorima prije nego što ste se odlučili da prihvatite kandidaturu usaglasili svoje stavove sa onima koji će predstavljati Vijeće ministara u državi. Ovo moram da kažem zato što segmenti koje ste Vi obuhvatili u svom elaboriranju ili ekspozeu su segmenti koji traže potpunu usaglašenost političkih subjekata. Ukoliko nema potpune usaglašenosti dođe do velike disharmonije. Ja ću jedan mali segment navesti koji sam pokušao, znači u akceptiranju Vašeg izlaganja, počeli ste čak i od predškolskog obrazovanja koje je osnov za sva obrazovanja, i ustvari osnov za ono što mi u konačnosti dobijemo čovjeka kao proizvod, čovjeka koji je spreman, koji može, zna 53 da radi. Koliko će biti onih koji su na nižim nivoima spremni prihvatiti Vaš način razmišljanja moraćemo to tek da vidimo. Takođe ste spomenuli i način registracije firmi, to je ono o čemu sam ja juče u kratkom razgovoru s Vama pokušao da dotaknem. Naime, registracija firmi u ovoj državi je višeslojna. Kako riješiti taj problem da oni koji žele poslovati u Bosni i Hercegovini ne moraju pod permus da bi u cjelosti poslovali posjedovati dvije firme, jednu u jednom, drugu u drugom entitetu, a ne da se kao u inostranstvu osnivaju u drugom entitetu, bilo iz RS-a u Federaciji, bilo iz Federacije u RS-u, predstavništva, što je apsurd. Spomenuste i bankarski, i rekli ste u jednoj rečenici – razvijen bankarski sistem. Ipak ste zaboravili razbijen bankarski sistem. S razlgom ovo govorim, jer primjer, ne znam uzeću iks ipsilon banku istog imena, ali su to dvije banke, banka u RS-u i banka u Federaciji. Banku u RS-u istog imena i prezimene kontroliše Agencija za bankarstvo RS-a, a banku istog imena i prezimena u Federaciji kontroliše Agencija za bankarstvo Federacije. Prema tome razbijen, ne razvijen. Ja se nadam da ćete Vi uspjeti da nađete moduse da se dođe do, jer to je ono što zovemo jedinstveno ekonomsko tržište, jedinstven poslovni i jedinstven ekonomski, sa punim poštivanjem Ustava i sa punim poštivanjem lokalnih zajednica. Također, obzirom da ste naveli u prirodnim, u djelu onoga što je osnov za razvoj jedne države, a naveli ste u svom elaboriranju od segmenta voda, pa preko prirodnih resursa, što je jako važno, jako važno, nadam se da ćete uspjeti, u tome ćete imati punu podršku jedinstvene strategije kada je u pitanju energetika. Pod tim ne podrazumijevam ja samo izgradnju energetskih postrojenja, energetika je malo širi pojam. U ukupnom ćete imati podršku kada je u pitanju iskorištavanje i zaštita prirodnih resursa Bosne i Hercegovine, što je osnov za razvoj privrede, takođe punu podršku bezdilemnu, nadam se da ćete i uspjeti. Opet govorim to je sve, sve zavisi od političkog miljea, odnosno zavisi od onoga kako ste uskladili sa onima koji će činiti Vijeće ministara zajedno s Vama. Molio bih Vas da, obzirom da ste jako, uzeli ste širok obuhvat, jako široko ste i duboko išli, molio bih Vas da u toj sistematičnosti pokušate u razgovorima sad pred formiranje tražiti ljude koji su spremni u takav posao ući. Samo jedna karika u ukupnom lancu, ukoliko ne bude u toj harmoniji taj lanac će se urušiti. Sticajem okolnosti imamo Vijeće ministara kakvo imamo, nadležnosti kakve imamo. Nadležnosti su pomiješane tako da ćete imati, ukoliko ta jedna karika zahrđa, lom čitavog Vijeća ministara, odnosno disharmoniju ovdje među nama. Ja Vam želim sreću i nadam se da ćete u svom naumu uspjeti.
Hvala Vam lijepo. Za riječ se sljedeći javio gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve prisutne u dvorani. Ja ću zaista biti kratak za razliku od onih koji su obećali da će biti kratki pa su ipak govorili ne znam ni ja koliko ste i Vi konstatirali to minuta. Ali želim da kažem da je ovaj ekspoze bio neuobičajeno dug, mislim da je to najduži ekspoze koji je do sad izgovoren u Parlamentu BiH, da je moja ozbiljna zamjerka što nismo imali priliku da dobijemo ekspoze ranije da bi se možda pripremili i da u ovoj diskusiji i ovoj raspravi oko ovoga ekspozea učestvujemo i na kvalitetniji način. Takođe mislim da je vrlo ozbiljan propust taj što nismo imali i biografiju gospodina Zvizdića da bi iz te biografije uvjerili se da li njegova biografija, njegov životni put daje garanciju da mogu se realizirati one stvari koje su navedene u ekspozeu. Ekspoze je vrlo ambiciozan, naravno ovako kako je izrečeno, poznavajući i odnose ukupne u BiH i način konstituisanja, konstilacije u Vijeću ministara pa imavši i na umu neke stvari iz 54 proteklih perioda, odnosno proteklog perioda ja lično sumnjam da će se realizirati ono što je rečeno. Naravno, biće prilike da oko tih stvari razgovaramo i kasnije i zato mislim da je bilo vrlo bitno da smo taj ekspoze imali na raspolaganju. Ono što je, što kažem, vidljivo ili što se zna iz biografije gospodina Zvizdića je da ima određeno političko iskustvo koje je respektabilno, ali da ono što mislim da mu nedostaje, nedostaje ono, oni kapaciteti ili potencijali koje ljudi razvijaju radeći u industriji, radeći u realnom sektoru, baveći se biznisom, imaju te konkretne sposobnosti da rade ono što je BiH u ovako teškom trenutku izuzetno potrebno. Dakle, da ne bih uzimao vrijeme svojim kolegama koji će vjerovatno više govoriti oko ovoga o čemu smo sad ovdje razbovarali, ja nemam namjeru više da dužim, dakle ponoviću još jednom, ja nisam optimista da će se ovakav ekspoze, odnosno ovakav program moći realizrati u periodu koji je pred nama. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Damir Arnaut. ---14:07:00----- 14:07:00-----
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo kako je gospodin Đonlagić već govorio djelomično o ekspozeu, odnosno o dužini istog, istina čuli smo jako puno, čuli smo da budem iskren, jako puno finih stvari koje se samo mogu podržati, međutim ekspoze kao takav je izuzetno ambiciozan i mi nismo uvjereni da će ova vlast koja se predlaže, biti ustanju ispuniti ono što mi smatramo obećanjima. I zbog toga bih zaista, i mi tražili da dobijemo taj ekspoze, jer sigurno ćemo se koristiti s njim i podsjećati se na njega u narednom periodu. Jedan od razloga zašto nismo optimisti je, ja prije svega smatram izuzetno neozbiljnim da Predstavnički dom tek danas dakle, tačno četiri mjeseca od Općih izbora na dnevnom redu ima Prijedlog potvrđivanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Pogotovo, jer su i na ovom Domu i u raznim komisijama, predstavnici sada već vladajuće koalicije, predviđali vanredne sjednice u prvoj polovini decembra, pa red novu godinu, pa odmah poslije nove godine pa u drugoj polovini januara i tako redom. Da ne govorim o činjenici da Zakon o Vijeću ministara BiH konkretno u članu 9. jasno propisuje da Predsjedništvo BiH odluku o imenovanju donosi najkasnije 15 dana nakon održavanja konstituirajuće sjednice ovog Doma. Dakle, taj rok je istakao 26. decembra. E sada, kada je vladajuća koalicija postala svjesna da kompletno Vijeće ministara nećemo imati ni do marta, počeli smo slušati priče da će i to biti rekord. Međutim građani BiH su nažalost postali taoci poremećenih standarda koji su uslijedili nakon izbora prije četiri godine, kada smo čekali godinu i po dana da se formira vlast, pa nam onda sada svima je li, ovaj, sve što je manje od godinu i po dana, treba zvučati kao rekord. E kada smo kod rekorda, ovo su statistike nakon svih poslijeratnih izbora. Nakon izbora '96. godine, 3. januara '97. predsjedavajući i kompletan saziv Vijeća ministara su potvrđeni u ovom Domu. '98.godine, to se desilo 4. februara. 2002.godine, imali smo predsjedavajućeg potvrđenog 23. decembra, a kompletan saziv Vijeća ministara 13. januara. I 2006.godine 11. januara predsjedavajući a 9. februara kompletan 55 saziv Vijeća ministara. I mi smo već sada prošli sve te rokove. E sada ja sam pogledao sve zapisnike sa svih sjednica o kojima sam upravo govorio, i na svim onim na kojima su se potvrđivali predsjedavajući Vijeća ministara, bili su prisutni članovi Predsjedništva BiH. Tako da je ovaj današnji propust zaista čudan, uzimajući u obzir činjenicu da odmah nakon rata, imali smo članove Predsjedništva BiH na potvrđivanju predsjedavajućeg Vijeća ministara. Uglavnom, sada je 12. februar, a mi još uvijek nemamo predsjedavajućeg Vijeća ministara. Dakle, osim tog je li, iskustva prije četiri godine, svi rokovi su probijeni davno. Ali dobro, evo kada se vladajuća koalicija već uspjela dogovoriti o foteljama ili barem nekim, bilo bi zaista korisno da smo dobili mi poslanici, da smo dobili biografiju kandidata za predsjedavajućeg Vijeća ministara, kao i ekspoze koji je danas izložen i iskreno govoreći, ovo uopšte nije, niti može biti kritika kandidatu. On je pred Predsjedništvo BiH dostavio sve neophodne materijale. Predsjedništvo BiH je to proslijedilo nadležnoj komisiji ovog Doma. Međutim, niti nadležna komisija, niti Kolegij nisu našli za shodno da to dostave zastupnicima, poslanicima je li, koji danas se trebaju izjasniti o ovoj kandidaturi. Sve to u suštini ukazuje na jedan pristup ove vladajuće koalicije, da je bitan politički dogovor, da nije bitna biografija, da nije bitno ko se predlaže, da nije bitno šta, da li ta osoba ispunjava neke uslove, da obnaša najuticajniju poziciju u državi, da je samo bitno da li je politički dogovor prethodno postignut. Ali kada već glasamo je li, ovaj, o kandidatu, znači pored svih ovih činjenica na koje sam ukazao, sva ova kašnjenja koja nam ne daju razloga za optimizam, da će puno od onoga što je izneseno u ovom ekspozeu biti ispunjeno. Želim takokđe ukazati i na sam, na samu istoriju, odnosno na istoriju samog kandidata u, evo hajmo samo pogledati prethodni saziv. Prema izvještaju Centra civilnih inicijativa, kandidat je u prošlom mandatnom periodu u Parlamentu Federacije, dakle za pune četiri godine, postavio samo dva pitanja i uputio samo dvije inicijative. Nije imao niti jedan amandman, nije predložio niti jedan zakon, a samo je 31 put uzeo učešće u raspravi. Kada su u pitanju, znači ove dvije inicijative i dva pitanja u toku četiri godine, to je manje od čak 95% saziva Parlamenta Federacije. Kada je u pitanju učešće u 31 diskusiji, to je zaista malo u poređenju sa drugim zastupnicima u tom Parlamentu, uključujući sve zastupnike SBB-a, tako da zaista nema razloga za optimizam. Kako sam već rekao u ekspozeu smo čuli jako puno finih stvari, od kojih mnoge, svako može reči je li, da će samo podržati, pogotovo je li, kada je u pitanju borba protiv terorizma, te neke strateške stvari koje smo čuli, kultura, sport, ekonomija. Puno toga je tu bilo i izlaganja je li, određenih parametara koji su nam svima poznati. Međutim, je li, uzimajući u obzir ovo, uzimajući takođe u obzir da za vrijeme dok je kandidat predsjedavao Predstavničkim domom Parlamenta Federacije, ispunjeno je manje od 20% plana i programa. Opet, zaista nema nekog razloga za optimizam. Ali evo ja se zaista nadam da ćemo dobiti ovaj ekspoze, da ćemo dobiti biografiju kandidata. Pocrtavam da nije kritika kandidatu, ja sam se uvjerio da je on dostavio sve kako je trebao dostaviti, ali zaista smeta odnos Kolegija, odnos Predstavničkog doma prema poslanicima, da se nije našlo za shodno, barem biografiju tu proslijediti poslanicima od kojih se očekuje da glasaju danas. Hvala lijepa.
Pazite ovaj, vi možete kritikovati Kolegij kada hoćete, samo to treba da bude utemeljeno. I ja vas molim da, vidim da imate namjeru da se oštrite prema Kolegiju, da na vrijeme stanete, jer ovo je dostavljeno Komisiji za izbor i imenovanje Vijeća ministara. Ona je sve ovo dobila i sve što smo dobili od Komisije kao Kolegij, proslijedili smo zastupnicima. 56 Riječ ima, Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja moram upozoriti na član 155. tačka 4. koji kaže – nakon što predsjedavajući Doma na sjednici pročita Odluku o imenovanju predsjedavajućeg Savjeta ministara, daje riječ imenovanom da obrazloži svoj program, o čemu će biti vođena rasprava. Dakle, mi raspravu vodimo o programu predsjedavajućeg Savjeta ministara a ne o ličnim ili nekim drugim političkim pitanjima. Ja razumijem kolege iz SBB-a da neće podržati predsjedavajućeg, ali to je manje bitno u ovom momentu i manje relevantno. Bitno je dakle, ako raspravljamo o ovome, raspravljamo o programu. Ja mislim da je i nekorektno, bez obzira na poslovničku mogućnost, mislim da je nekorektno da se iz jednog kluba jave od četiri poslanika, tri poslanika i da raspravljaju o političkom stavu prema predsjedavajućem Savjeta ministara. Nekorektno prema nama, ostalim kolegama koji će, uvažavajući njih, saslušati naravno njihove diskusije, ali s obzirom da se radi o ovakvoj tački dnevnog reda i s obzirom da je u članu 155. tačka 4. navedeno ovo, bilo je dovoljno da jedan od kolega iznese stav političke partije. Ništa on neće biti upečatljiviji ako sva četvorica budu govorili o njemu na isti način, niti će biti manje upečatljiv ako jedan bude samo govorio. Govorim o korektnosti prema nama, ostalim poslanicima koji zajedno sjedimo ovdje i sjedićemo naredne četiri godine. Hvala vam.
Hvala vam gospodine Novakoviću. Replika, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Takođe zahvaljujem kolegi Novakoviću, ali ovo, on je očito uputio na pogrešnu adresu. On nije vaspitač koji treba da nama govori kako mi treba da radimo i šta mi treba da diskutujemo i na koji način treba da diskutujemo. Mi želimo dignitet ovog Doma da se postavi na pravi nivo, a ne da se prema ovom Domu odnose onako kako je pokazala potreba za odlaganjem ove tačke, odnosno za pauzom. Prema tome, naše pravo je da iskoristimo priliku da govorimo i o kandidatu a i o programu, jer neodvojivo je da se govori o programu, a da se ne spomene kandidat. Prema tome, mi ćemo iskoristiti svoje poslaničko pravo, time da ćemo govoriti ili sva četvorica, a možda nekada neće govoriti, nema potrebe da govori niko. Prema tome, imamo pravo isto kao i svi drugi koji sjede u ovoj dvorani, da govore prema svom sopstvenom nahođenju. Bar je to temeljno pravo svakog ko sjedi u ovoj sali. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin, Damir Arnaut, poslovnička. Samo se prijavite molim vas. 57
Zahvaljujem predsjedavajući. Mogu li vas uputiti na član 78. Poslovnika koji kaže – ako želi učestvovati u raspravi, predsjedavajući Doma napušta mjesto predsjedavajućeg Doma, izlazi za govornicu, za to vrijeme sjednicom Doma predsjedava prvi zamjenik Predsjedavajućeg Doma. Maloprije sam nakon što ste imali određena zapažanja, pokušao tražiti poslovničku intervenciju, ne znam ili me niste primjetili, ali zaista bih vas molio, kada je Poslovnik u pitanju, da se dosljedno primjenjuje. Nije korektno replicirati na ovakav način, niste se javili za repliku, a niste ispoštovali član 78. Hvala vam.
Riječ ima gospodin, Fehim Škaljić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, radno predsjedništvo, Dr. Zvizdiću, uvažene dame i gospodo zastupnici i ostali prisutni gosti. Čuli smo jedno elokventno i sadržajno izlaganje kandidata za predsjedavajućeg Vijeća ministara. To je svojstveno gospodinu Zvizdiću i on je tu sposoban čovjek. Rečeno je puno toga što je utemeljeno. Konstatacije i zahtjevi za činidbe su zapravo kritika dosadašnjih vlasti. I, to je naš opozicioni stav i u tom dijelu mi vidimo dosta dobrih stvari. Ovdje se postavlja jedno pitanje, obzirom da gospodin Zvizdić dolazi iz miljea političke strukture koja je učestvovala u činidbama ili nečinidbama koje su u ekspozeu isticane kao nedostaci ili očekuje da će imati opstrukciju iz struktura koje čine koalicijsku većinu. Ono što je u ekspozeu rečeno, u puno dimenzija treba BiH. I vjerujem i hoću da vjerujem da će se naći put da se to riješi. Ali u rješavanju onoga što stoji pred nama, pored izvršne vlasti, Parlament u ..... dijelu je ključni subjekat zakonodavnog procesa, a nema tog kretanja naprijed, bez toga. Žao mi je što gospodin Zvizdić nije danas obračajući se nama ovodje, zatražio i pomoć opozicije, da se rešavaju ove stvari. Na vagi demokratije u parlamentima, opozicija je subjekat procesa. Pa vidjeli smo da je danas stanje takvo, da evo i Dom naroda nije mogao finalizirati svoju sjednicu. Zato me brine, što nismo danas u prilici bili da čujemo od mandatara kada ćemo imati Vijeće ministara. Kad? S kojim rokom? S razlogom, i to podržavam, je konstatirano da je vrijeme resurs koji ne možemo nadokanđivati, koji neumitno teče, je resurs koji nas sviju košta. Kada ćemo imati Vijeće ministara? I drugo, kad god iznosite jedan program u kojem elaborirate mnoge činjenice i predlažete mnoge činidbe, postavlja se osnovno pitanje - gdje smo danas a šta treba da budemo 2018.godine? U ekspozeu tog određenja nije bilo. Danas smo ovdje i puno je toga rečeno šta smo danas ovdje, ali nije bilo iskaza gdje ćemo biti 2018.godine. A uloga i izvršne vlasti i zakonodavne je da trasira put i sekciono analizira tu situaciju. Volio bih da su građani kao subjekat kreiranja procesa na... direktnije u ekspozeu istaknuti. Pogotovo u promjeni ekonomskog miljea i ekonomskog subjektiviteta. BiH svoju perspektivu neće moći vidjeti u razvoju državne ekonomije, nego?? u motivaciji pojedinca i njegovog stvaralačkog potencijala i sredstava kojim raspolaže. Danas kada smo u krizi, kada vlade na entitetima uzimaju kratkoročnim zapisima pare, da bi začepili rupe, imamo 8,5 milijardi KM na štednji u bankama od strane građana i ne obračamo se tome i ne govorimo o tome kako da to povučemo. Siguran sam u jedno, ukoliko vlasti .... svih nivoa, pa i naša izvršna vlast u Savjetu ministara, sa 58 Predsjedništvom, ne bude našla odgovor koji će motivirati građanina kao pojedinca u subjektu stvaranja novih vrijednosti, da nam ekonomske perspektive nisu važne i nisu prioritet. Zbog toga, s razlogom podržavam i zahtjev da javnost prati ono što se radi i da se javnosti odgovara na ono što traži. Volio bih da je mandatar, kao važan čovjek u procesu buduće izvršne vlasti, javnosti sa ove govornice dao i neke odgovore na pitanja koja su oko njegove pozicije i djelovanja bile .??.... Svi smo dužni u tom smislu da omogućimo da se zna šta nam je stav i da damo odgovore na ono što jeste. Ukoliko bismo stvari koje su postavljene u ekspozeu uspjeli da riješimo u mandatu koji je pred nama ili odredimo glavna određenja onoga što je u ovome mandatu, onda vjerujem da bismo napravili korisnu stvar za BiH, njenu organizacijsku strkturu, narode i građane. U tom smislu ćemo sve ono što bude dolazilo od Vijeća ministara a bude kretanje naprijed, podržavati. Ali takođe želim da istaknem da ćemo biti i ono što je uloga opozicije, argumentovani kritičari stvari koje se ne čine. Moramo vratiti dignitet Parlamentu. Ali nije samo ovaj Parlament ugrožen. Bio sam u federalnom Parlamentu u kojem Vlada nije htijela da prisustvuje sjednicama Parlamenta. Imali smo zasjedanje u kojem nije bilo nikoga. Insistiraćemo na stvarima kao što su danas neke od kolega tu insistirali na početku ove tačke, da sve ono što nije adekvatno pokriveno predlagačem, bude skinuto sa dnevnog reda. Svima onima koji preuzmu ulogu, želim dobro zdravlje i rezultat koji će postići, jer građani su BiH zadnjih decenija na silaznoj putanji svojih potreba. Dužni smo to zaustaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin, Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih rekao par stvari kada je u pitanju ekspoze. Mislim da je neophodno bilo da taj ekspoze imamo svi i da bude sadržajnija rasprava o samoj suštini. Ono što smo zapazili u ekspozeu je da je bilo malo govora o javnom dugu, kako unutarnjem tako i vanjskom dugu. Fiskalna politika, odnosno o fiskalnoj stabilnosti vrlo malo ili gotovoništa. O ekonomskoj strategiji ni riječi nije bilo. Malo, gotovo ništa o poticajima prema izvozu. Malo ili ništa o državnoj imovini i sukcesiji. O Sejdić-Finci, čini mi se ni spomenuto nije. Međutim, bilo je i dobrih stvari. Bilo je o bankovnom sistemu, bilo je o privredi, bilo je o nečemu što ovoj državi jako treba. Ono što se postavlja pitanje iz samog ekspozea je, čini mi se da smo čuli da je na pomolu povećanje akciza. Ako je to i povećanje cijena goriva, onda znamo gdje nas to vodi. Druga stvar što bih htjeo da postavim pitanje, dakle što proizilazi iz ovog ekspozea, je sam gospodin Zvizdić zahvalio svojim glasačima. Mislim da je neophodno bilo da glasači saznaju i koliko ćete u vašem mandatu, u naredne četiri godine od onih 100.000 ljudi zaposliti. Dakle, to je kada je u pitanju ekspoze. Kada govorimo o prijedlogu za predsjedavajućeg Vijeća ministara, Klub SBB-a da budemo jasni, nema povjerenja i neće podržati ovaj prijedlog iz najmanje dva razloga. Prvi je da predloženi kandidat, gospodin Zvizdić, nema iskustva potrebnog za nalaženje izlaza iz ove teške situacije u kojoj se nalazi BiH. Nema iskustva u realnom sektoru koji treba imati senzibilnosti za radikalne reforme koje trebaju biti u privredi, ekonomiji, bankarstvu, pa i svim drugim oblastima, od obrazovanja do pravosuđa. Drugi razlog 59 je, rekli ste da se zalažete za društvo jednakih šansi. Ovdje u ovoj sali smo čuli već tu rečenicu tri puta. Dakle, ono u što mi ne vjerujemo je razlog koji se može pročitati na portalima, naravno i „Dnevnog avaza“ i u elektronskim medijima, zaista zabrinajvajući. Jer se time stvara krug koji mokže uticati na ljudske živote i slobode. Naime, dužan sam da kažem da majka gospodina Zvizdića i sestra majke braće Čampara od kojih je jedan tužilac a drugi je kandidat za ministra pravde Federacije BiH.
Molim da se u vašoj diskusiji usmjerite na ekspoze onako kako je to i gospodin Novaković govorio. Nemojte da lično vrijeđamo jedni druge. Ja sam dužan da va supozorim na to.
Ovo je u medijima bilo, ovo je ono o čemu ovaj Dom treba da raspravlja. Ako dodamo i to da Obavještajno-sigurnosna agencija odgovara predsjedavajućem Vijeća ministara, postaje jasno kako je to moguće za uticaj i upravljanje sudbinama. Još da dodam da je rodica od pomenutih sestara supruga predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamenta skupštine, gospodina Šefika Džaferovića. Zbog svega navedenog, smatramo da se ovomora znati i da je to okolnost koja se ne može podržati. Hvala lijepo.
Nečuh šta je moja supruga ovaj, ona je revizor u Uredu za reviziju u Federaciji, da znate. Zaključujem raspravu, ako se više niko ne javlja za riječ. Pripremite se za glasanje. Glasamo o potvrđivanju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 28 glasova za, 5 glasova protiv i 2 suzdržana glasa, uz dovoljnu entitetsku većinu, potvrdio Odluku Predsjedništva BiH o imenovanju Dr. Denisa Zvizdića, za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. U ime Predstavničkog doma, upućujem čestitke gospodinu Denisu Zvizdiću. Pozivam gospodina Zvizdića da se kratko obrati. Nakon toga ćemo dati pauzu za ručak.
Naravno, vrlo kratko ću. Mogao bih naravno komentarisati određene diskusije, neke vrlo argumentovano demantirati, naravno i ja kazti nekim da razmisle o nivou digniteta na koji su spustili ovaj Dom svojim diskusija, ali pošto ovo smatram ipak svečanim činom, neću to ovaj put 60 uraditi. Zahvaljujem se svima koji su glasali za mene. Zahvaljujem se i onima koji nisu glasali za mene. Ponavljam, da očekujem da ćemo zajedno, dakle svi zajedno raditi za dobrobit BiH. Hvala vam.
Hvala vam gospodine Zvizdiću. Nastavljamo u 15:30 sati. Hvala vam. Molim vas da se obavijeste poslanički klubovi, vrijeme je bilo prije skoro 15 minuta da krenemo sa radom. Neka se obavijeste, neka krenu prema sali ili ćemo morati donijeti odluke, 15 minuta možemo čekati samo. Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, 22 su zastupnika u sali, mi možemo početi sa radom. Nastavljamo sa trećom tačkom dnevnog reda. To su komentari, molim vas da pozovete još jednom klubove, neka dođu u salu ovdje. Ad.3. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ovaj Zakon koji je usvojen u prvom čitanju na prethodnom sazivu Parlamenta je izazvao prilično veliku pažnju, prije svega zaposlenih u agencijama, odnosno Direkciji civilnog zrakoplovstva, i ti ljudi su svojim aktivnostima uspjeli da ..... neke snage koje zapravo nisu podržale ovaj Zakon. Smatram da je taj Zakon izuzetno vrijedan, potreban i iz razloga što se na njega odosi prethodni Poslovnik, spreman sam da ponudim Predstavničkom domu da povučem ovaj Prijedlog, kako padom ovog Zakona ne bismo stvorili situaciju u kojoj se Zakon ne bi donio u narednih 6 mjeseci. Istina je zapravo da na komisiji, gotovo svi članovi Komisije za promet i komunikacije su ustvrdili kako se ovaj Zakon mora mijenjati. A, evo molim kolege u Predstavničkom domu da podrže ovaj moj prijedlog i povučemo Zakon, a ja ću koristiti se poslovničkim mogućnostima i zatražiti od Vijeće ministara donošenje Zakona od novog Vijeća ministara, donošenje Zakona u nekoj bliskoj budućnosti. Dakle, jedini razlog zbog čega tražim, je činjenica da bi se padom ovog Zakona, blokirao proces donošenja novog Zakona u nekom vremenu koje može biti i šest mjeseci.
Hvala lijepo. Za diskusiju se javio gospodin, Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 62 Pa ja ću samo kratko govoriti o Izvještaju kao predsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije. Naime Komisija je odbila Prijedlog zakona prije svega, vodeći računa o nekoliko vrlo bitnih stvari. Naime, nismo dobili stav Savjeta ministara iako je dva puta traženo da Savjet ministara dostavi stav po ovom Zakonu. Nismo imali ni pismeni stav minsitarstva, iako je Zakon branio, savjetnik ministra, aktuelnog ministra saobraćaja i komunikacija, ali nismo imali stav ministarstva, i imali smo stav BHDC-a koji je koji je bio potpuno suprotan od stava savjetnika ministra. Tako da se Komisija našla u situaciji u kojoj jednostavno nije, nije imala potpuno moram reći, jasnu situaciju, a pogotovo nije imala one elemente ispred Savjeta ministara koji su joj mogli pomoći da ovaj Zakon prihvati na bilo koji način. Ono što je vrlo bitno, čime se još Komisija vodila jeste, da smo iz BHDC-a dobili na sjednici, uvjeravanja da će krajem maja mjeseca, odnosno do kraja maja mjeseca, u procedi biti potpuno novi zakon. Potpuno dakle, novi Zakon o vazduhoplovstvu BiH i da će prilikom pravljenja tog zakona, imati u vidu i ovaj Prijedlog zakona. Naravno, da li će ga oni ugraditi ili neće ugraditi u zakon, to je sad na samom predlagaču, ali smo i mi kao Komisija od njih tražili znači da vode računa. Evo to su razlozi zbog kojih Komisija nije prihvatila ovaj Prijedlog zakona. Što se mene dakle, tiče, sada kao poslanika a ne predsjedavajućeg Komisije, ne znam da li je poslovnički uopšte moguće, jer mi danas ne raspravljamo o Zakonu, nego o Izvještaju. Zna se procedura, ako se ne prihvati Izvještaj Komisije, zna se da se ponovo Zakon vraća u Komisiju, a ukoliko se prihvati Izvještaj, onda je Zakon odbijen. Bojim se da poslovnički ne možemo prihvatiti sada da predlagač povuče Zakon. Ako možemo poslovnički, ja sam saglasan i sa tim, nema problema. Ponavljam, imajući u vidu da ćemo imati potpuno nov zakon negdje u maju mjesecu. Hvala.
Da, hvala vam lijepo. Nema više prijavljenih. Samo da napomene radi kažem kako stvari stoje po Poslovniku. Već je to zapravo kazano u uvodnom dijelu. Dakle, ovaj Zakon u ovoj fazi, imajući u vidu Poslovnik koji se primjenjuje iz prošlog saziva, jer je procedura započela u prošlom sazivu, nije moguće povući. Zakon je po tom Poslovniku moguće bilo povući samo do kraja prvog čitanja, ovo je drugo čitanje. Ali, imajući u vidu negativan stav Komisije i imajući u vidu današnji stav predlagača Zakona, da je i on spreman da ga povuče, mislim da će zastupnicima biti jasno kako trebaju da glasaju, kada je u pitanju Izvještaj Komisije i moguće je vrlo jednostavno i elegantno naći izlaz iz ove situacije. Samo da ja ne bih sugerirao, svi vi znate kako ćete se prema tome odnositi. Ja zaključujem dakle, raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Ad.5. Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavu Izvještaja o Prijedlogu zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-33/14, od 24.7.2014. ili o obustavi zakonodavnog postupka Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju, u prošlom mandatu na 73. sjednici održanoj 25.09.2014.godine. Na zahtjev nadležne, Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona je skinut s dnevnog reda 3. sjednice Doma, održane 15.januara 2015.godine, a Kolegij je produžio rok za dostavu Izvještaja za 20 dana. Nadležna Komisija, 10. februara 2015.godine, zatražila je po drugi put produženje roka za dostavu Izvještaja o Prijedlogu zakona, te je ova tačka preformulisana u skladu sa članom 120. stav 6. Poslovnika. Kolegij predlaže da se rok produži za 20 dana. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 6. dnevnog reda. To je Ad.6. Prijedlog zakona o carinskoj politici u BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-35/14, od 15.9.2014. (drugo čitanje)
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Evo pred nama je Prijedlog zakona o carinskoj politici BiH i ja u svojstvu predsjedavajućeg Komisije za vanjsku trgovinu i carine, želim da kažem samo nekoliko riječi. Pred nama je jedno dobro zakonsko rješenje koje je zapravo rađeno neke dvije godine. Prošlo je sve proceduralne znači, prilike usaglašavanje sa entitetima, unutar Vijeća ministara itd. itd. Četiri usvojena amandmana su zapravo poboljšanje teksta Zakona i preciziranje odredbi koje su sadržane u ovom Zakonu, kao što je to pročitao gospodin predsjedavajući Džaferović. Dva amandmana kolege Milovanovića, bila su takođe predmetom rasprave Komisije za vanjsku trgovinu i carine, ali obzirom da se radi o prenosu javnih ovlaštenja, sa Vanjsko-trgovinske komore BiH na entitetske komore, nije dobivena potrebna većina unutar same Komisije. Stoga pozivam kolege zastupnike i zastupnice, da podrže ovaj Zakon, .... zapravo usklađivanje sa normama EU i u formalnom i u suštinskom smislu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima gospođa, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Meni je malo nezgodno, zato što smo mi evo ovdje prinuđeni da branimo, ali ne znam ni ja koje stavove SNSD-a, jer postoje različiti stavovi SNSD-a po ovom pitanju. I, mi smo bili u prvom čitanju protiv ovog Zakona. Naime, uvaženi kolega Mehmedović je govorio o amandmanima gospodina Milovanovića koje mi podržavamo. I ti amandmani nisu ništa novo. Kada smo dobili ovaj Zakon, ministar finansija RS-a nas je informisao sve poslanike iz RS-a na naš zahtjev, tražili smo mišljenje ministarstva, da je Nacrt zakona Uprava za indirektno oporezivanje utvrdila i uvažila sve njegove sugestije, ali onda je drugi ministar iz SNSD-a koji je bio predlagač ovog Zakona, uvaženi ministar Tučić, sada već bivši ministar, izbacio ono što mu je tražio Tegeltija i Špirić iz Zakona. I onda smo došli ustvari ovdje u situaciju da smo između čekiča i nakovnja s obje strane SNSD. To je razlog što je ova situacija za nas, zaista mislimo da treba razriješiti i ostaviti nekom drugom poslije, budućem Savjetu ministara da to uradi. Hvala. 65
Hvala lijepo. Replika, gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa gledajte, vrlo kratko. Gospodin Špirić je bio kao član Komisije za vanjsku trgovinu i carine, prisutan na ovoj sjednici Komisije i imao je jednu izvanrednu opasku. Kaže ovako – da nije sada vrijeme, može Milovanović uložiti amandmane, ali nije sada vrijeme da se diraju bilo kakve nadležnosti, da li se pomjeraju vertikalno ili sa entiteta na državu, ili sa države na entitete. Zbog toga kažem, nemamo politički ambijent za takvo što, bolje je takve amandmane ne usvajati. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin, Safet Demirović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti. Pošto se ja prvi put javljam za diskusiju po tačci dnevnog reda, naravno želim da nam zaželim ugodan rad, uspjeh u radu i na jednu opštu kolegijalnost i korektnost u radu. Ono što mogu u svoje ime da kažem, da ću u svojim diskusijama uvijek biti egzaktan, kratak, da ne oduzimam vrijeme. Ja sam član ove Komisije i smatram da je ovaj Zakon izuzetno dobar. I, imam sreću da dolazim iz jedne firme, znači koja jako puno koristi, primjenjuje zakonske odredbe koje se tretiraju ovim Zakonom, znači firme koja jako puno i izvozi a i uvozi razne opreme. Nekoliko stvari u ovom Zakonu su jako, jako lijepo obrađene, definisane. Prvo, od tamo kriterija po ubrzanom, pojednostavljenom carinjenju, zatim tamo tretman kada oprema ide na doradu, da li u garanciji ili van garancije, zatim oslobađanje od carina sve opreme koja će se koristiti u proizvodnji. I, ono što smo imali od prošle godine, kada smo imali humanitarnu pomoć na granicama, kada nismo znali kako to da uvedemo. Ja sam imao takkođe par amandmana znači na ovaj Zakon, međutim oni su se odnosili više na praktični segment, nego na suštinski i bili su, odnosili su se na jednu stvar koja je jako specifična, odnosno vezani su bili za kalibraciju laboratorijske opreme u inostranstvu, znači gdje mi nemamo takve ovlaštene servise ili laboratorij gdje bi se ta oprema mogla adekvatno održavati. Međutim, kolege iz RS-a koje su bile prisutne taj dan na sjednici, pod kalibracijom su podvodili neke druge stvari, od ne znam ni ja, naoružanja i ja sam znači taj dan mi je sugerirano da ako želim te amandmane da uputim u redovnu proceduru, znači na današnju raspravu, da to imam priliku. Naravno, ne želeći a smatrajući koliko je ovaj Zakon važan, ja nisam ovaj, da ne bi došlo do tog dodatnog nepovjerenja, nisam insistirao na tim amandmanima. I dalje smatram da bi to bilo dobro da je ušlo, ali evo. Znači, da ne bi bilo još većih nekih mimoilaženja, ali obzirom na važnost ovog Zakona, odustao sam od ulaganja amandmana. Mislim da je Zakon dobar. U operativnom smislu da puno olakšava onim koji dolaze iz realnog sektora, koje zapravo tretira ovaj Zakon. 66 Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 7. dnevnog reda. Ad.7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01,02-02-1-1/15, od 8.1.2015. (prvo čitanje) Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 8. januara 2015.godine, sa zahtjevom za razmatranje po skraćenom postupku u skladu sa članom 132. Poslovnika. Prijedlog zakona je u skladu sa članom 106. stav 1. Poslovnika, odmah dostavljen zakonodavno-pravnom sektoru radi davanja mišljenja o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Zakonodavno-pravni sektor je 12. januara 2015.godine dostavio Mišljenje koje je Kolegij proslijedio predlagaču radi ispravke i uočenih nedostataka u Prijdlogu zakona. Predlagač je 19. januara 2015.godine dostavio ispravke Prijedloga zakona. Kolegij Doma je u skladu sa članom 132. stav 2. Poslovnika na 3. sjednici, održanoj 15. januara, 2015. razmatrao zahtjev za skračeni postupak. Kolegij nije prihvatio zahtjev i odlučeno je da će se Prijedlog zakona razmatrati po osnovnom zakonodavnom postupku. Kao nadležna za razmatranje Prijedloga zakona određena je Komisija za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija, Mišljenje o ustavnopravnom osnovu je dostavila 28. januara 2015.godine. Na zahtjev nadležne Komisije za finansije i budžet, Prijedlog zakona je skinut s dnevnog reda 5. sjednice Doma. Komisija je tražila produženje roka za dostavu Mišljenja o Prijedlogu zakona i usvojila slijedeći zaključak. Zaključak – Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma parlamentarne skupštine odgađa izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH i traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 10 dana Komisiji dostavi Mišljenje o Prijedlogu zakona. Kolegij je odobrio produženje roka za 10 dana. Ministarstvo finansija i trezora BiH 6. februara je dostavilo Mišljenje o Prijedlogu zakona. Nadležna Komisija, Mišljenje o principima dostavila je 10. februara 2015.godine. Komisija je podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Gospodin, Saša Magazinović. Izvolite.
Ja sam očekivao da će možda predlagač nešto reći. Ako ima potrebe, evo ja, hajte, hajte evo pa ću ja poslije predlagača.
Dakle, samo da uvedemo dakle, red. Gospodin, Mirsad Đonlagić, predlagač. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja želim ovom prilikom da izrazim zadovoljstvo činjenicom da danas na dnevnom redu imamo Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Obzirom da je ovo pitanje zaista izuzetno senzibiliziralo javnost, i okolnostima u kojima se nalazi BiH, a koje su zaista teške, predstavlja krupan iskorak po našem uvjerenju, ovoga Doma, u pravcu ukidanja privilegija koja se zaista izuzetno teško može opravdati. To istovremeno predstavlja i iskorak ka uštedama, ka uvođenju praktično jedne logike, jedne politike ušteda na svakom mjestu i bez obzira o kom se iznosu radi, gdje se to zaista može postići i da na taj način stimulišemo i ostale nivoe u BiH, da prihvate ovakav princip i da počnu da razmišljaju na drugačiji način, obzirom da vrijeme nas zaista na to prisiljava da se moramo u cjelosti promijeniti. Kao što ste napomenuli odluke komisija koje su razmatrale ovaj Prijedlog izmjene zakona, su nešto zaista, svi mi moramo biti zadovoljni, obzirom da je utvrđeno da je utemeljena Ustavu, da nije suprotna pravnom sistemu, da je od Direkcije evropskih integracija dobiven materijal koji ukazuje da nije u suprotnosti sa obavezujućim aktima EU, zatim da je Komisija za finansije i budžet dala skoro pa jednoglasnu podršku ovom našem zakonu, mi zbog svega toga i kao što sam ja rekao u uvodu, izričemo, odnosno izražavamo našu zahvalnost i zadovoljstvo što imamo prilike danas da raspravljamo oko ovog Zakona, bez obzira na sve sugestije koje su se tokom rasprave mogle čuti, a u vezi ovoga Zakona. Zakon je vrlo je vrlo jednostavan, ukidanjem člana 48. ukida se institut bijelog hljeba a da kažem, ne upuštajući se detaljnije u raspravu da je u vremenu koje je iza nas, zaista bilo potpuno čudnih i neuobičajenih, pa čak i neprimjerenih načina korištenja ovakve jedne odredbe. Obzirom da se radi o kratkom, kao što sam rekao, i jasnom prijedlogu o čemu smo već diskutirali, nema potrebe da više obrazlažem ovaj Zakon. Ja želim da pozovem sve kolege koje su ovdje u sali, da podrže ovakav Zakon, a sve ono eventualno ukoliko bude bilo potrebe da se to dogradi i doradi, da imamo vremena i prilike to doraditi i dograditi. Međutim, mislim da je radi poruke javnosti, izuzetno bitno da ovaj Dom podrži ovakav Zakon, jer ako ste pratili ono što je bilo na televizijama, vidi se da javnost jednostavno može mnoge druge stvari da prihvati i da pređe preko mnogih drugih stvari za koje mi mislimo da možda i nisu kako treba, ali ovo jednostavno je stoprocentna suglasnost svih onih koji o ovome se izjašnjavaju, da je ovo nešto što je anahrono, da je to zloupotreba, da efekti rada našeg u četverogodišnjem mandatu nisu dobri, ali eto, još i nekako tok može da prođe, ali evo, evo za ovu godinu dana poslije toga prestanka mandata, ne rade ništa a dobivaju i dalje platu. Ali evo, ja kažem, ne bih se više upuštao u to. Imali smo prilike da oko svega ovoga razgovaramo. Još jednom ja se zahvaljujem i pozivam sve kolege da podrže ovakav jedan Zakon, što će biti jedan jasan i dobar signal koji ćemo uputiti javnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gosodin, Saša Magazinović. 68
Hajmo probati poredati stvari i probati naizgled jednostavan zakon koji mislim da se zapetljao sam u sebe, raspetljati. Prvo, što se tiče predlagača, odmah da znate ja ću ovo podržati i da ne razgovaramo u toj ravni ko je za, ko je protiv. Međutim ja se ne slažem sa vašom konstatacijom da usvajanje ovog Zakona ukida privilegiju tzv. bijelog hljeba. Želim da obrazložim. Vi ste predložili Zakon o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH i on ima svoj sadržaj kako ste vi predložili. Sadržaj ovog Zakona je brisanje člana 48. Međutim, previdjeli ste da u Zakonu o platama i naknadama u institucijama BiH osim člana 48. koji vi brišete, postoje još neki članovi koji se bave istom temom, dakle istom privilegijom. I sada imamo situaciju da ćemo mi usvojiti vaš Zakon, a da će privilegija ostati u drugim članovima. Član 48. je član koji nešto jasnije govori o toj privilegiji, ali nije on član koji utvrđuje pravo na tu privilegiju, nego član 30. U članu 30. stav 1. pod s) se definiše pravo na vrijeme produženja radno-pravnog statusa izabranih lica i imenovanih zvaničnika iliti u narodu poznatije, kao bijeli hljeb. Da bi eliminisali pravo na bijeli hljeb, trebali ste prvo obrisati ovaj član koji definiše to pravo. Ovako, to pravo ostaje u Zakonu i brisanjem člana 48. vi ste samo izbrisali član koji to bliže definiše kako se to radi. Takođe, član 39. a) kaže da sve ono što nije bliže definisano Zakonom, a sadrži se kao pravo u Zakonu, o tome se izjašnjava Zajednička komisija za administrativne poslove, što bi značilo, ako usvojimo ovaj Zakon. Evo usvojićemo ga i ja ću glasati za njega, to smo na početku dogovorili. To znači, da naknada bijeli hljeb ostaje u Zakonu, samo što viće ne ide po automatizmu, nego administrativno tu odluku donosi Administrativna komisija, bez prava da to nekome onemogući, jer mu to Zakon daje pravo. E sad, ovdje postoji nekoliko načina kako da izađemo iz ove priče. Postoji varijanta da vi nastavite dalje kroz parlamentarnu proceduru gurati ovaj Zakon. Mi ga usvojimo u prvom čitanju, dođe drugo čitanje, u drugom čitanju mi ne možemo amandmanski djelovati na one članove koji nisu predmet Zakona. Dakle, u drugom čitanju mi ne možemo reći, e sada dodajemo još i brisanje ovog člana koji je sporan, jer to nije predmet Zakona. I mi onda usvajimo zakon koji suštinski nije ukinuo tu privilegiju. Dakle, jedan način je da nastavite ovo gurati. Drugi način je da povučete ovaj Zakon ili ne znam ni ja šta uradite i napravite zakon kojim ćete osim člana 48. obrisati i dio člana 30. koji definiše to pravo. I takav zakon, što se mene tiče u hitnoj proceduri gurajte na slijedeću sjednicu Parlamenta, ja ne mislim da neće biti usvojen. Ali, pozivam vas, i evo sve nas zajedno, da se pozabavimo i drugim zakonima koji su uzročno posljedično vezani sa ovim članom Zakona a recimo to je Zakon o sukobu interesa. Ovdje smo razgovarali i o tome jer i on ima neke članove koji su vezani i koji se koriste zapravo kao razlog ili izgovor za postojanje ove naknade. Dakle, sve ovo što govorim, govorim vrlo dobronamjerno, do predlagača je kako će se ponašati. Šta god vi odlučite, ja ću to podržati. Ali, ako nam je cilj da zaista ukinemo tu prenadležnost, to ne možemo uraditi usvajanjem ovog Zakona, nego na jedan od modaliteta koji sam vam predložio. Dakle, još jednom, do vas je, imate moju podršku za šta se god odlučite. 16:15:48------ ---16:15:48----------
Hvala kolegi Magazinoviću. Za riječ se javio gospodin Salko Sokolović, izvolite.
Hvala na datoj riječi, pozdravljam sve prisutne. Pa evo nešto slično sam htio govoriti, a pošto je gospodin Magazinović već rekao suštinu, ja ću samo na, dati na neki način podršku ili reći ono što sam kao primjedbu istakao na samoj Komisiji za finansije i budžet kao član te, u svojstvu člana te Komisije. Znači, nema dileme mi u Kluba SDA podržavamo jednu ovakvu inicijativu ili izmjenu Zakona o platama koje će faktički ukinuti ovaj produžetak radno-pravnog statusa, ali bi bili zadovoljni da upravo jednim sistemskim pristupom rješimo sve ono što jeste posljedica ili što bi moglo da optereti u daljoj proceduri i implementaciju ovog Zakona, odnosno same poslanike ili izabrane zvaničnike i nosioce funkcija doveo sad u nekom narednom periodu ipak u neku formu diskriminacije u odnosu na druge. Ja neću evo sada govoriti ovdje o Zakonu o platama i članu 30. i 39.a. o čemu je govorio gospodin Magazinović, ja ću sad samo malo precizirati tu moguću diskriminaciju koja bi nastupila ukoliko ne bi rješavali neke stvari koje su u korelaciji sa ovom odredbom, a to je član 5., ja ću biti precizan, Zakona o sukobu interesa koji se odnosi na izabrane zvaničnike, nosioce izvršnih funkcija i savjetnika, a to i onemogućuje zasnivanje radnog odnosa u određenim slučajevima šest mjeseci nakon prestanka javne funkcije. Znači, moramo imati i to u svojim razmišljanjima kad donosimo ovakva zakonska rješenja, da bi onda imali neki paket u kome bi sistemski rješili neke stvari. Ovaj, pritisak javnosti jeste i ne treba, nema, po meni nema dvojbe da taj produžetak radno-pravnog statusa eliminišemo kao formu, ali je vrlo bitno da predlagač ili buduće Vijeće ministara, evo kako se ovdje dogovorimo ili kroz nekakvu formu zaključka definišemo, znači ako to bude buduće Vijeće ministara u novom sazivu, onda Vijeće ministara djeluje na član 5. Zakona o sukobu interesa i eliminiše ovu moguću diskriminaciju. A neophodno je, neophodno je znači da predlagač odma po usvajanju ovoga Zakona nastavi dalju aktivnost na Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH i eliminiše, znači, postojanje ove naknade u pomenutom Zakonu da bi na takav način, je li, spriječili ove negativnosti, moguće negativnosti o kojima je govorio gospodin Magazinović. Znači, još jednom da ponovim, Klub SDA podržaće ovu, ovaj prijedlog u prvom čitanju, ne možemo amandmanski, evo to je Magazinović rekao, djelovati na članove koje ne tretira ovaj Zakon, ali evo hoćemo pomoći, sugerisati, pratiti i predlagača da ovu priču dovede do kraja, odnosno da sutra aktiviramo Vijeće ministara da kroz ova druga zakonska rješenja koja su u nekoj korelaciji, korelaciji sa ovom odredbom u članu 5. Zakona o sukobu interesa da se jednostavno ta odredba eliminiše i da ne dođemo sutra u neki drugi vid diskriminacije, a on očito u ovom momentu može nastupiti ukoliko pravovremeno ne reagujemo. Ali evo tu smo, živi smo, pratićemo to, možemo to rješiti, hajmo onda ući, mi u Klubu SDA predlažemo da uđemo u ovu priču i ako je budemo ovako pratili kao što sad razgovaramo moćemo to u neko dogledno vrijeme dovesti u situaciju da može funkcionisati na zadovoljavajući način i da budemo i mi poslanici, odnosno izabrani, imenovani zvaničnici zadovoljni, a i da damo odgovor građanima na upite koje su nam postavili prije godinu dana. Hvala.
Hvala gospodine Sokoloviću. Za raspravu se javio zastupnik, gospodin Vjekoslav Bevanda, izvolite.
Hvala Vam. Još jednom pozdrav svima. ... kad obnašamo dužnosti izvršne i zakonodavne vlasti u nekoj dilemi, svi imamo ... i neku namjeru da se svidimo javnosti, često je ta javnost sustavno docirana, a na drugoj strani imate odgovornost i imate sustavnost, treba uvijek izabrati. Ponavljam još jednom kad se nešto sustavno docira u javnosti, pa kad se kaže .... da je 6,5 miliona ušteda, a onda dobijemo informacije od Ministarstva finacija gdje se kaže da je u 2013. to bilo 132 tisuće, u 2014. – 172 tisuće, kad imate od 2008. pregled toga, a na dnevnom redu ćete kasnije imati npr. reviziska izvješća vezana za reviziju učinka, pa vidite koliko se gubi sudskih sporova i to najviše iz radno-pravnog zakonodavstva i ja sam se opredjelio, pa i na ovom Povjerenstvu jedini koji sam predložio bio jedan zaključak, a sve na temelju mišljenja koje je dalo Ministarstvo financija, a Vijeće ministara poslije duge rasprave jednoglasno usvojilo. I mislim da smo tu u Vijeću ministara i politički različiti i sve ostalo, ali kad se susretnete sa argumentima onda, ja kažem, odlučio sam između ovog sviđanja i odgovornosti na odgovornost i sustavnosti. Ja ću vrlo kratko reći, ja sam na Povjerenstvu bio predložio da mi usvojimo zaključak – da se odloži izjašnjenje o ovom Prijedlogu zakona i da se zaduži vijeće, novo Vijeće ministara da u roku od 60 dana nakon konstituiranja usvoji Politiku plaća i naknada u institucijama BiH za period 2015. – 2018., znači za mandatni period, te da u parlamentarnu proceduru u istom roku dostavi izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama u institucijama, te drugih zakona kojima se regulira oblast plaća i naknada u institucijama BiH. Uz uvažavanje svih govornika prije, odnosno cjenjenih zastupnika, ... glavnom iz ovog mišljenja koje je utvrdilo Vijeće ministara i koje je dostavljeno parlamentarcima i povjerenstvima to se otprilike citati čitaju. Ja ću ponoviti samo najbitnije stvari i trebate, mislim ja sam obratio pažnju a vama je na volju da li ćete ili nećete obratiti pažnju i vidjeti ako nešto radi se pa naknadno nastane šteta kroz te neke sudske procese, ja ću samo reći par stvari. Znači, upozoravam na odredbe članka 5. Zakona o sukobu interesa koji se odnosi na izabrane zvaničnike, nosioce izvršnih funkcija i savjetnika, a kojima se onemogućava zasnivanje radnog odnosa u određenim slučajevima 6 mjeseci nakon prestanka javne funkcije, mislim da je gospodin Magazinović to korektno rekao. Podsjećam da je još uvijek na snazi odredba člana 9. stav 2. Ustava BiH koji, koja propisuje, regulira postupanje vezano za plaće. Mislim da bi bilo dobro, a to sam kroz zaključak koji nije dobio podršku ni jednog člana Povjerenstva trebalo i to bi bilo sustavnost, jer stalno se na sustavnost, pa vidjeli smo i danas ekspoze uvaženog kolege i prijatelja Denisa Zvizdića, da treba raditi sustavno. I mislili smo da jednostavno politika plaća i naknada koja je kao dokument izrađen ali nije bilo fer da ga ovo Vijeće ministara usvaja, ali smo mogli to uraditi, ali mislim da je to fer da se to ostavi, kao što i Proračun ostavlja se novom Vijeću ministara da ne bi stvarali neke stvari koje će nas poslije samo odvući nam vrijeme. Isto tako produženi radno-pravni status moguće je izvršiti u sustavu planiranih izmjena Zakona o platama, a ovo bi omogućavalo sa ovim dokumentom i sveobuhvatnost i konzistentnost više zakona koji reguliraju oblast plaća i naknada ... Isto tako predloženo je brisanje, i mislim da je to isto neko od prethodnih rekao, brisanje samo članka 48., a ista problematika je tretirana i u članu 30. i članu 39. važećeg teksta zakona. Jednostavno smatramo, smatram, ja osobno smatram da jednostavno ne postoje opravdani razlozi za parcijalno rješenje koje može poslije samo dovesti do stvari koje sigurno neće polučiti ove proklamirane i u javnosti navedene matematički zbir kad bi svi uzeli taj, jer tu, kad bi to trajalo 71 toliko i da bi to bilo 6,5 miliona, jednostavno ja mislim ne morate uvažavati ni jednu stvar koju je uradilo Vijeće ministara, bar pažljivo pročitati i vidjeti je li se pozivanje, to nije bilo mišljenje Ministarstva financija nego mišljenje, znači, jednoglasna odluka Vijeća ministara koje, čime je to mišljenje postalo akt Vijeća ministara. Evo to sam htio pojasniti, upozoriti i to je sve što imam reći, a sumnjam da ću kao i na Povjerenstvu argumenti rijetko imaju šansu jer se treba sviđati nekome između, rekao sam između sviđanja i odgovornosti i sustavnosti ja biram ovo drugo. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Borislav Bojić, a onda će se obratiti prva zamjenica predsjedavajućeg gospođa Krišto, tako da znate vi koji ste već poredani da će to biti tako. Gospodine Bojiću, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, dame i gospodo i ja bih nekoliko rečenica u vezi sa predmetnim Zakonom i ono što želim na samom početku da kažem, ovaj, da se apsolutno slažem sa ovim što je rekao gospodin Saša Magazinović, jer je jednostavno sve ono što je on kazao upravo činjenica. Dakle, nesporna je stvar da ovo pitanje treba da se sistemski riješi, upravo onako kako reče kolega Bevanda, iako bi smo htjeli da tražimo poene kod javnosti da populistički pristupamo ovom, onda bi smo mogli ... svi smo mi za ukidanje plata i kad donesemo sad ovaj propis ustvari biće da smo mi uradili sve da ne dođe do smanjenja. Ja sad ne znam da li je ovo osmišljena aktivnost da se ne donese propis kojim će definisati pitanje ukidanja tzv. bijelog hljeba. Možda je to bio cilj predlagača, ako je to u cilju onda ćemo to upravo dobiti kao rezultat glasanja o samom ovom predmetnom Zakonu. Ja se pridružujem svima onima koji su rekli da ovo zaista treba rješiti sistemski i jako sam zahvalan Savjetu ministara na mišljenju koje nam je dato u kome je tačno taksativno nabrojano propisi koji definišu ovu oblast, strategija koja je urađena i veoma je korektno da isti taj Savjet ministara na kraju svog mandata to nije pustio u parlamentarnu procduru, već rekao – izvolite gospodo nastavite ovu aktivnost da se to uradi upravo onako kako to treba, dakle, odgovorno a ne populistički. I ja pristajem na taj način da se pristupa ovom problemu. Naravno reću još nekoliko rečenica, ali da kažem kako je moguće rješiti ovo pitanje. Moguće je jednim zaključkom, evo ja ću pokušati, naravno i spreman sam da između ostalog pravimo korekcije ovog zaključka, a on bi glasio ovako – Da zadužimo Savjet ministara da pripremi i uputi u proceduru donošenje izmjena cjelokupnog zakonodavstva, a ne ovako parcijalno koje neće rješiti ovaj problem, koji se odnosi na obaveze i prava imenovanih i izabranih lica, dakle na obaveze i prava. Ono što me jako vrijeđa, moram reći da se ovdje vrlo često u medijima pojavljuje pitanje navodnih privilegija, kao da evo mi ovdje izabrani predstavnici dođemo dva dana i zaradimo ogromne novce. Kao da ne postoje nikakve druge obaveze poslanika i sebi uzmu za pravo da komentarišu oni koji ne poznaju šta je to rad jednog parlamentarca i kako uopšte se dolazi u Parlament. Ova vrsta omalovažavanja parlamentaraca od strane medija mi počela jako da smeta i moram reći da bi smo morali na neki način da ljudima skrenemo, prije svega vidim da jedan broj ljudi koji je potpuno neupućen kako se uopšte dolazi u Parlament, da se tu ne dolazi tek tako i da 72 se ovdje ne radi jedan dan za vrijeme zasjedanja, da mi imamo svoje obaveze u bazi i da su neophodna značajna sredstva parlamentarcu koji bi trebao da u svojoj bazi između ostaloga, tamo odakle on dolazi, provede mnoge aktivnosti kao što su javne manifestacije u kojima mi učestvujemo, mnogi razni događaji u kojima kao javni izabrani predstavnici treba da prije svega damo svoj doprinos tim manifestacijama. Ko kaže, recimo npr. da ne bi smo trebali nekom od fakulteta bilo da se radi o filozofskom, pravnom ili nekom drugom, da tim studentima omogućimo da dođu ovdje u Parlamentarnu skupštinu i da u stvarnosti pogledaju kako se odvija parlamentarni život. Imamo li mi sredstava kao poslanici da omogućimo mom glasaču da on dođe i da vidi kako to i šta to rade parlamentarci kao komisija, jer to - jel to možemo sve priuštiti? Ne možemo. Dakle, možemo li mi od poslanika, izabranog predstavnika da imamo ono što treba da bude, da bude institucija. Jer ja ovdje sebe smatram institucijom koju je izabrao jedan broj građana koji predstavljam njihove interese, a ne da mi se predstavlja ovdje na način u medijima kao ja ovdje sjedim dva dana i zato dobijam ogromne novce. Što naravno nije tačno i ne želim da me neko stavlja u ravan kako sam ja ovdje nekakav problematična ličnost i kao ne znam ni ja i tako se odnose prema svima. I zaista sada, danas u medijima, izađite na ulicu i neka neko od novinara kaže šta mislite o političarima, šta ćete dobiti kao odgovor? Sve su to lopovi. Ja nisam lopov i ne želim da me neko zove lopovom, ne dozvoljavam da me neko zove lopovom, pogotovo ne zato da sam ja sebi prigrabio neke privilegije koje meni ne pripadaju. Naprotiv postoji zakon za mene, tako postoji i za svakog drugog. S toga bih nastavio dalje s ovim zaključkom, izvinjavam se na ovom mom revoltu, a moj revolt se odnosi na to da i javnost je jednostavno sada orkestarski krenula prema izabranim narodnim predstavnicima i kad bi smo mi sada rekli – odbijamo takvu vrstu pristupa, to bi, ja ne znam na šta bi to sve izgledalo. Ja sam, ja podržavam smanjenje i podržavam racio, podržavam pristup koji će omogućiti da se to sve svede u one okvire koje treba svesti. I mi treba da djelimo sudbinu sa našim narodima i sa našim građanima, to nije sporna stvar, al' da to uradimo na način koji to može da obezbjedi ono što je stvarni cilj i ja vjerujem da je predlagač i imao zaista cilj da se smanji privilegije. Ali ko, još jednom ponavljam, treba definisati i pitanje obaveza i prinadležnosti i na prvom mjestu obaveza, a na drugom mjestu prinadležnosti. Ovdje su se stvar obrnule, prvo se govori isključivo o tome šta su to prinadležnosti, niko uopšte ne govori da postoji bilo kakva obaveza kad smo u pitanju mi izabrani narodni poslanici. Kad su u pitanju da se uključi, između ostalog, Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH, ali svakako Zakon o sukobu interesa koji takođe definiše ovo pitanje, o čemu je govorio kolega Magazinović i kolega Bevanda, te podzakonske akte koji proizilaze iz njih, između ostalog Pravilnik za rad uprava itd., Pravilnik o naknadama za rad u interresornim radnim tjelima, komisijama itd., Pravilnik o nabavci i korištenju službenih automobila i tome slično, sve su to stvari koje su dirkento vezane za razne prinadležnosti koje imaju izabrani i imenovani predstavnici. Ako je to tako pa zašto onda ne dati mogućnost Savjetu ministara, pa da onda dopunjavamo taj prijedlog kako reče sam predlagač. Sad bi smo mi usvojili jedno zakonsko rješenje, kako da ga dopunim, nije moguće dopuniti uopšte u parlamentarnoj proceduri nije moguće uopšte dopuniti ovakvo rješenje. Ne možete da uložite amandman na osnovni teks, jel' osnovni tekst ne sadržava ono što treba da sadrži, upravo kolega Magazinović je govorio o tome da ja ne ponavljam članove zakona, nije moguće uopšte sada promjeniti sadržaj. Mi ne možemo sada djelovati amandmanski na ovaj tekst jer bi smo praktično išli sa potpuno drugim zakonskim rješenjem. Stoga ja mislim da bi ovakva vrsta zaključka bila sasvim dovoljna i naravno da u javnosti objasnimo da smo mi za smanjenje prinadležnosti, ali smo zato da se poslanicima tačno definišu njegove obaveze i naravno da se utvrde prava i da ta prava budu u okvirima koja jednostavno može da podnese BiH, to je po meni racionalan pristup. 73 Ja se izvinjavam što sam bio ovako možda opširan i možda na neki način i skrenuo pažnju, ali se nadam da ćemo valjda dobiti konačno podršku u smislu da tu činjenicu i odnos prema ljudima koji su izabrani i imenovani uopšte u institucijama bilo kog nivoa vlasti u medijima je ovo zaista nešto što, s čime se ja ne želim pomiriti i pristati na to da smo mi neko tako okarakterisan kako se pokušava od strane nekih medija posebno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospođa Borjana Krišto ima riječ.
Hvala lijepo. Evo ja ću nastojati napraviti jedan kratki osvrt kad je u pitanju zakon o izmjenama, izmjenama Zakona o plaćama, ali evo drago mi je da čujem od uvaženih kolegica i kolega, evo koji su na neki način raspravljali o pitanju ovog Zakona, što se na neki način rasprava promjenila u odnosu na one stavove koje smo imali u povjerenstvima, barem kad je u pitanju Ustavnopravno povjerenstvo. Ja sam raspravljala o ovom Zakonu na otprilike ovakav način evo i po stavovima koje su kolege sad iznijele i naravno poslije toga bila, obaj, nekakva medijska, medijski izložena nekoj vrsti, ja bih rekla, linča da sam ja neko ko je protiv ovakvog jednog zakona koji je protiv prinadležnosti ovih i onih, nekih benefita koje imaju izabrani dužnosnici. A onaj stav koji sam iznjela danas, evo i danas ću ga ovdje i koji sam ranije iznosila, stojim na njemu da se ne radi o zakonu koji doprinosi uštedama, da se ne radi o sustavnom zakonu, da ovaj Zakon spada u red i drugih zakona i da uistinu, evo uvažavajući možda i zaključke itd. ovaj, ove zakone može uistinu sustavno samo rješiti predlagatelj kao što je institucija Vijeće ministara. I drago mi je da je na neki način evo sve to skupa napisano i napravljeno ovdje u ovom mišljenju koje imamo ispred sebe. Pa ću ja takođe reći da i po mom nekakvom osobnom shvaćanju postoje i moralni i opravdani razlozi da se pozabavimo znači ovim pitanjima i drugim pitanjima koja se nameću, da kažem, u sklopu i racionalnosti i štednje i učinkovitosti, a ne samo da služe u kontekstu nekakvog trenutnog, ja bih rekla, medijsko-političkog događanja u ovoj nekoj teškoj općedruštvenoj zbilji. Stoga podržavam ovo mišljenje Vijeća ministara po ovom pitanju koje ukazuje uistinu na jedan pravi smjer kojim bi putem trebalo ići ako bi htjeli cjelovito rješiti ovo pitanje, a i ako bi se dotakli onog pitanja i socijalne i društvene odgovornosti kad je u pitanju pristup o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Želim opet podsjetiti sve nas na neki način da budemo uistinu dosljedni, da poštujemo principe i načela po svakom pitanju, pa i po ovom. Jer evo, još jednom ću napomenuti, znači Ministarstvo financija je pripremilo mišljenje koje je dostavilo Vijeću ministara na usvajanje, politiku zapravo plaća i naknada u institucijama za period od 2015. do 2018. godine, smatram da su stavovi navedeni u ovom mišljenju primjereni i da su oni uistinu polazište za rješavanje ovog pitanja i da jasno govore o restriktivnoj primjeni navedenog prava po pitanju bilo obuhvata, bilo dužine trajanja. Takođe, ne sme se zanemariti i činjenica, znači da se odredbe Zakona o sukobu interesa imaju izravno dodirne točke znači sa ovim Zakonom, glede radno-pravnog statusa nekih osoba, i u mišljenju se takođe jasno navodi kako bi usvajanje ovog predloženog zakona predstavljalo parcijalno rješenje koje bi bilo nekonzistentno s nekim drugim odredbama iz tog zakona. Pa se postavlja pitanje, uistinu, koji je cilj donošenja ovog zakona. Ja ću napraviti samo jednu usporedbu, sinoć sam takođe na televiziji vidjela dva suda su se oglasila kad je u pitanju provođenje zakona, antikorupciskih zakona, gdje 74 su se na neki način svi zdušno zalagali, pa onaj ko bi bio protiv takvih nekih zakona se na jedan drugi način gledao da podržava korupciju i kriminal. Pa bi se ja pitala uistinu da li je ono i sad situacija u kojoj se nalazimo, gdje se nadležnost sa razine općinskih sudova prebacila na sudove u BiH, pa se odma sudovi po pitanju teških kaznenih djela oglašavaju nenadležnih, pa u kontekstu toga evo i kolega je rekao da li je i kad je u pitanju ovaj Zakon nekom cilj uistinu da se u ovu materiju ne uđe na jedan sustavan način. Stoga još jednom apel svima nama da ima prostora da ovu, da ovo pitanje uredimo, da ima prostora za uštede u BiH i da ne rasipamo novac, a da socijalno ugroženim kategorijama na neki način osiguramo i olakšamo život, odnosno svim narodima i građanima u BiH. Stoga ću podržati sva ona rješenja i one zaključke koja su konzistentna, a osobno smatram da je institucija Vijeća ministara ta koja ovu problematiku može uistinu na pravi, racionalan, dosljedan i konzistentan način rješiti. Hvala ljepo.
Zahvaljujem gospođi Krišto. Riječ ima gospodin Zaim Backović, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Bezdilemno podržavam nešto što se zove ukidanje onoga što ti ne pripada za tvoj realan rad. I znači ja ću bez obzira kako ćete vi postupiti hoćete ga, ako ga zadržite glasaću za, odma direktno vam govorim. No imate sad dileme, kolizije zakona. Ukoliko imamo namjeru ići u nešto što se zove restrikcija ona moramo čitav set zakona koji se vežu na ovaj Zakon istovremeno promjeniti. Navešću nekoliko primjera, ukoliko je čovjek izabran na slobodnim izborima i sjedi ovdje, možda se to odnosi čak i na kolegu do vas, cjenjenog pravnika, on dolazi iz institucija, on 6 mjeseci ne može da se vrati na radno mjesto, pročitajte zakon, ne može da se vrati na svoje radno mjesto. Ukoliko tvrtka, firma u kojoj je neko eventualno bio zaposlen sticajem okolnosti učestvuje na javnom tenderu i dobije taj posao, onaj ko bude ovdje ona narednih 6 mjeseci ne može da se vrati u svoju firmu, ne može. To su dva mala i sitna primjera, ja mogu dalje da idem, dublje, jer to nije samo Zakon o sukobu interesa, to je niz zakona koje mi moramo promjeniti da bi smo došli u konačnosti do ovoga. Slažem se ... javno nikad ga nisam koristio, sa gospođom Borjanom sam bio zajedno u Federalnom parlamentu, nikad nisam bio profesionalac, nisam koristio, no dajte da ne napravimo grešku u redoslijedu, da ne napravimo sad donesemo zakon koji objktivno nećemo moći primjeniti. Predlažem, znači odma, još jedanput naglašavam, ja sam za. Politička opcija BPS – Sefer Halilović je za i zato se zalaže i na tome će insistirati, ali moramo insistirati i na tome da se promjeni čitav set i da se, ovo što je gospodin Bojić govorio, ipak stvar atmosfera da ovdje nisu ljudi neradnici. Da ovdje velika većina ljudi onih koji žele časno, fer, korektno raditi svoj posao, da se stvar ipak atmosfera da to nije lezi lebe da te jedem i da ti neko nešto tako daje. Predlažem da povučete ili ukoliko ostajete pri ovome da tražite pauzu i ne znam kako će se amandmanski sad, da li je uopšte moguće, vi sami djelujete amandmanski da bi smo uskladili ovaj Zakon sa onim što je eventualno moguće primjeniti. Hvala.
Hvala lijepo. 75 Za riječ se javio gospodin Jasmin Emrić, izvolite.
Veoma kratko, nekoliko stavova u vezi prijedloga Kluba SBB-a o izmjeni predmetnog Zakona. Igrom slučaja bio sam u situaciji da u Kantonalnoj skupštini se izjašnjavam o istom zakonu, odnosno u danima protesta bili smo u prilici da saslušamo protestante i da njihov izričit zakon u kasnim noćnim satima, na njihov izričiti zahtjev u kasnim noćnim satima donosimo odluku da se odričemo tzv. bjelog kruha, poslije toga oni su bili zadovoljni našom odlukom. Ja mislim da se mi i danas nalazimo iz istog razloga, jer su zahtjevi protestanata bili u većini, u većem dijelu BiH slični ili gotovo istovjetni. Ovaj prijedlog shvatam kao jednu poruku nas koji smo u ovom Predstavničkom domu, da smo primili ka znanju sve te zahtjeve, ne jedan zahtjev, ovaj je bio na meti protestanata, građani su samo u njega gledali jer se tako i predstavio, ali je također bio daleko veći broj drugih zahtjeva koji bi suštinski, siguran sam, mogli doprinijeti onome što mi želimo postići, a to je uštede u budžetima. I mi kada prihvatimo ovaj zahtjev i ja očekujem da ćemo se sistemski suočiti sa svim drugim situacijama u kojima se mogu uraditi stvarne uštede. Mi imamo instrumente na raspolaganju koji mogu dovesti do toga da uvedemo reda u upravljačke strukture javnih preduzeća i institucija gdje se mogu sagledati stvarne analize i stvarne uštede, tu su one uštede koje mi možemo postići, ovdje se radi o simboličnim iznosima koji neće bog zna kako pomoći građanima BiH u njihovom veoma teškom životu jer nemaju radno mjesto. I zbog toga je ova situacija veoma složena jer s jedne strane imamo prijedlog koji je u koliziji sa zakonskim rješenjima koje smo imali prilike čuti i na Komisiji za finansije i budžet. A zašto mi imamo te kolizije? Zbog toga što Vijeće ministara nije reagiralo, po meni, pravovremeno i sistemski rješilo problem i zbog toga je onda vjerovatno Klub SBB-a ponukan tim zahtjevima išao sa svojim prijedlogom i danas smo u situaciji u kojoj jesmo. S obzirom da mi želimo dati poruku javnosti o tome da smo razmatrali njihove zahtjeve, da smo spremni suočiti se i rješavati i druge zahtjeve koji su prisutni, da ih sad ne elaboriram, podržaću predloženi prijedlog i ovo rješenje, mada ima opravdanja i ova naknada koja je predviđena onima koji po isteku mandata nemaju rješeno radno mjesto ili će njihov angažman biti spriječen ukoliko se ovaj problem suštinski ne rješi. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, cjeneći doista kolege iz SBB-a i prijedlog njihov za reguliranje ovog pitanja i zapravo odgivir jednom aktualnom političkom trenutku u BiH socijalno stanje u društvu, na tragu onoga što su predložili kao evo dio oporbe, a na prijedlog jednog drugog dijela oporbe bilo bi po meni najbolje da ovaj prijedlog svojih kolega prihvate i da mi to podržimo i da se nađe rješenje iz sve ove diskusije koju smo danas sproveli. A zašto bi, evo sa nekoliko rečenica bi to potkrijepi na sljedeći način, dakle njihova koleginica iz bivšeg saziva je koristila ovaj benefit, pa evo znamo što je bilo s njezinim statusom u stranci, međutim niste se možda upitali je li imala neko drugo rješenje. Dakle, možda će biti još ljudi, dobro ne znam, dakle možda će biti još ljudi iz našeg saziva ili oni koji ovo mogu koristiti da nemaju drugo rješenje nego baš to. A da se može naći i ušteda i na drugi način imamo sljedeću točku pa ćete vidjeti samo na primjeru da se 76 nije na vrijeme uplatilo ono što je sud presudio, pa kamata koliko se samo plati, to je daleko možda više nego što ćemo sa ovim dobiti ako su ovi podaci, a vjerujemo da jesu, od Vijeća ministara točni. Možda ste, cjeneći ono dakle što ste možda htjeli, mogli pristupiti ovome na sljedeći način po meni, ja sam malo s vama dijaložio ovako neformalno, da ste možda mogli ići na rješenje pitanja vremena korištenja toga prava ili novčanih iznosa, dakle možda je se moglo tu naći neko rješenje da ne mora to biti kako mi sad neki smatramo ili javnost da je to enrmno visoko, nepotrebno, možda se moglo negdje na tom tragu naći rješenje da to bude u nekom kraćem vremenskom periodu, u nekim manjim iznosima, recimo prosječne plaće, recimo 50% od onog što sad se pripada. To su samo ovako razmišljanja na glas ili niste možda razmišljali o tome da ćemo mnogi mi ili ljudi koji to imaju pravo koristiti, dakle zadnjih možda 6 mjeseci ili godinu dana potrošiti na to da sebe smjeste negdje, ako nemaju angažman poslije toga, dakle baviće se sobom umjesto onih što bi trebali raditi. Dakle, sve bi to možda trebalo uzeti u obzir i po meni je najelegantnije rješenje izlazak iz ovog, ono što je možda Saša predložio zajedno sa gospodinom Bojićem, to je tu negdje, ako se to može tako prihvatiti, ako ne naš stav je poznat, mi smo već, što je rekla gospođa Borjana, doživjeli neku je li priču u javnosti naspram naših stavova u povjerenstvima, ali o tom po tom. Dakle, mi evo želimo dosta da se to rješi, sigurno ćemo biti dio rješenja i volio bi da to bude sustavno. Hvala lijepa. ---16:49:34------ 16:49:34
Zahvaljujem. Gospodin Senad Šepić, ima riječ.
Vrlo kratko gospodine predsjedavajući. Dakle, ja podržavam ovaj prijedlog predlagača, mislim da nema ovdje niko među nama ko bi mogao imati neku vrstu negativnog odnosa spram ove ideje koja je u osnovi uredu. Pozivam ih da već danas podrže i da prihvate ono što je moguće, dakle danas prihvatiti od ovih sugestija, a moja ide sugestija ovome predlagaču zaključka Bojića možda. Ja mislim da je ovo jedan najkvalitetniji zaključak koji će nam pomoći da dobijemo što bolje rješenje, samo da ga vremenski još ograničimo, možda da kažete Bojiću da je to mjesec dana, da to uradi sad ovo Vijeće ministara ili recimo da to uradi na prvim sjednicama novo Vijeće ministara, ali da se negdje to ugradi je li to 30 dana, 60 dana, ali mislim da to treba vremenski ograničiti. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. 77 Znači, mi uvažavamo sugestiju uvaženog kolege Šepića. Naravno, ovo se odnosi na novi Savjet ministara, jer kolega Bevanda koji je tu bio već je rekao da bi to bilo neprincipijelno i ovo će biti zadatak za novi Savjet ministara da urade. Evo mi ćemo prihvatiti, ne znamo kad će biti konstituisan taj, zato je nezgodno reći imaju 60, ali evo od dana konstituisanja nek imaju 4, koliko, je li im dovoljno 4 mjeseca da urade sve ovo, ... jer je, ima mnogo podzakonskih akata, u tome je stvar. Znači, nije nimalo jednostavan posao, ako hoćemo kvalitetno da ga uradimo.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vrlo cijeneći, vjerujem u poštenu namjeru predlagača i vjerujem u Vaše dobre namjere, da se pristupi konačnoj racionalizaciji u smislu trošenja sredstava, kako počevši od Parlamentarne skupštine tako, nadam se i ostalih državnih organa. Želim samo da podsjetim na činjenicu da sam kao delegatkinja u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH u prošlom mandatu i kao članica Administrativne komisije zajedno sa svojim kolegom Sarajlićem, pa i nekoliko kolega koji su danas ovdje diskutovali, pričali sličnim stvarima, izdogovarali smo slične stvari i u prošlom mandatu. Čak i u Parlamentu Federacije zajedno s kolegom Duvnjakom sam bila izložena osudama da populistički govorim, kada sam govorila zajedno s kolegom Duvnjakom da se smanje plaće zastupnika u Parlamentu Federacije, prije recimo 5 godina. Možda tako neki cijene ovaj zahtjev SBB-a da je populistički, ja ne mislim, ja nisam od onih koji se dodvoravaju javnosti, ali želim da kažem da sam sad naročito srećna što sam u prošlom mandatu bila protiv Zakona o sukobu interesa i što nisam glasala za njega. Dakle, vrijeme je pokazalo da to jeste manjkav zakon, pa htjeli mi to pristati ili ne, mi znamo kako je on donešen pod strašnim pritiskom neprincipijelnim lobiranjem, on je i tad imao manjkavosti. Mi smo i na taj član, koji se danas spominje ovdje, ovaj član 5., više puta ukazivali. A ono na šta sam ja naročito često ukazivala je činjenica da kada se govori o plaćama zastupnika onda treba govoriti i o plaćama kompletnog Vijeća ministara i ljudi u sjeni, a to su savjetnici, pomoćnici i savjetnici. Kritici javnosti su izloženi samo parlamentarci. Među parlamentarcima su uglavnom vrlo, vrlo visoko obrazovani ljudi koji nisu po principu slučajnosti došli ovdje nego iza njih stoje godine obrazovanja. Stoga podsjećam predstavnike medija da mnogo veće plaće imaju savjetnici, mnogo savjetnika koje oni ne vide, čija imena ne znaju, koji su istovremeno članovi više različitih upravnih i nadzornih odbora, komisija, savjeta, ad. hocc komisija i svega ostalog. Stoga sam ja vrlo često govorila i nedavno sam dala jednu od takvih izjava. Da kažem, evo krenut ćemo mi od sebe, neka ide racionalizacija ali počevši od ukidanja, evo član 48., ali i sistemski da se urade ostali podzakonski akti. I slažem se potpuno sa prijedlogom gospodina Magazinovića, s njegovom diskusijom, i sa prijedlogom zaključka gospodina Bojića. Ali molim da, ako treniramo strogoću i ja jesam za tu strogoću, vrlo sam stroga jer sam anesteziolog po profesiji i vrlo sam precizna, hajmo onda prodrijeti i u strukture koje nisu vidljive očima javnosti, dakle u Savjet ministara, u pomoćnike, vječite pomoćnike, hajmo preći, hajmo dati inicijativu da konačno idemo u reizbor pomoćnika. Zašto su pomoćnici vječiti, nedodirljivi i stalni? Makar i onda kada svoj posao evidentno ne rade dobro, jer je skandalozno da imate pojave, da imate pomoćnika ministara koji za vrlo važne evropske zakone koji su prva obaveza BiH u procesu sticanja statusa kandidata na EU, tvrde da ih nikad čuli nisu. Sve skandalozno. Dakle, uz treniranje discipline 78 odavde iz ovih kupa, za šta ja jesam, svesrdno se zalažem za to, jer mislim da ne treba da se previše razlikujemo od naroda koga predstavljamo, molim da se sve promjene tiču i Vijeća ministara. Ono što meni naročito smeta je članstvo u određenim ad.hocc komisijama, vrlo često su samo određeni broj zastupnika pretplaćeni da samo oni vječito budu u ad.hocc komisijama. Ja predlažem da se ad.hocc komisije i sve ostale komisije u kojima rade zastupnici Parlamentarne skupštine BiH u radno vrijeme, prvo da komisije rade unutar zgrade Parlamenta, da nema više Neuma, Jahorina, Ilidža i svega ostalog, danas sam o tome govorila na Komisiji za ravnopravnost spolova, da naprosto ne pristajem da budem zastupnica koja će evaulaciju prethodnih zakona i ponovo novih aktivnosti donositi unutar hotelskih prostorija bilo kog hotela ili restorana u BiH. Vratimo diskusiju u Parlament, mnogo je jeftinije, primjerenije, učinkovitije. Drugo, hajde da se odreknemo naknada za rad u ad.hocc komisijama s obzirom da su u radno vrijeme, a vodeći računa o činjenici da mi još uvijek primamo naknadu za topli obrok, onda se pretpostavlja činjenica da bi trebali da budemo na radnom mjestu ovdje svaki dan, pa onda je neprimjereno da svoj rad u ad.hocc komisijama u radno vrijeme naplaćujemo. Dakle, to bi uredili podzakonski akti o kojima je gospodin Bojić u ovom svom prijedlogu zaključka kazao. Više puta sam diskutovala o bespotrebnoj kupovini novih automobila u Parlamentarnoj skupštini BiH, mislim da sam na izvjestan način bila i sankcionisana u materijalnom smislu zbog toga, nije mi žao uopće zbog toga. Mislim da je vrlo neracionalno trošenje, da se ne zna ko ima pravo na službeno auto, mislim da su opet zaštićeni članovi Vijeća ministara, pomoćnici, zamjenici i savjetnici, a da su bespotrebno parlamentarci izloženi prestrogoj kritici javnosti, barem u segmentu ovih recimo korištenja službenih vozila za koje znamo da parlamentarci ustvari na njih uglavnom prava nemaju. Stoga visoko cijeneći dobru namjeru kolega iz SBB-a zajedno s istim ciljem, vjerujući duboko da svi isto želimo da ličimo na narod koji predstavljamo i da se konačno počne s racionalizacijom trošenja sredstava pa i do zakupa prostora koje troše institucije BiH, tu su najveća davanja, dajte da vratimo diskusiju o svemu ovdje u parlamentarne klupe, dajte da uradimo sistemsku izmjenu zakona. I još jednom izražavam stvarno svoje iskreno zadovoljstvo za taj nesretni Zakon o sukobu interesa koji je sam sebi suprotnost, nisam glasala i biću vrlo zadovoljna kada dođe dan da će se taj zakon ako Bog da promijeniti. Hvala vam.
Gospodin Šefik Džaferović.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja mislim da mi danas trebamo usvojiti ovaj zakon, dakle da svaka druga odluka ne bi bila dobra. Radi se o zakonu u prvom čitanju. Mislim da je bunt javnost spram ove privilegije opravdan i on je nastao onda kada je došlo, ne zbog toga što je ova privilegija propisana nego kada je došlo do zloupotrebe ove privilegije. Ne može se opravdati ničim da ministar bude izabran, da bude ministar 3 mjeseca, a da nakon toga prima istu plaću godinu dana. Mi smo to imali u nekoliko kantona, imali smo u nekoliko slučajeva, to je probudilo interes javnosti spram ovog instituta i mislim da mi drugog izlaza nemamo osim da glasamo za ovo. 79 Ja imam svoj pogled takođe na ukupnu situaciju i predlažem dakle da mi glasamo danas o ovom zakonu u prvom čitanju i da ga usvojimo. Ide kasnije drugo čitanje, amandmanska faza, šta će biti vidjet ćemo dakle, ali kao princip mislim da ovaj Dom treba da to podrži. Ono što ja mislim, ja u odmah kazati šta ja mislim, je na tragu onoga što smo mi kao Dom ovdje u prošlom mandatu uradili. Mi smo kao Dom donijeli Zakon o izmjenama Zakona o plaćama i kazali da najviša plaća u BiH može biti 5 prosječnih plaća i da su to članovi Predsjedništva BiH. Sve plaće moraju biti ispod toga, druge, Vijeće ministara, članovi Parlamenta, itd., stali smo negdje na koeficijentu 4 koliko ja znam, kada su u pitanju članovi Parlamenta, bez paušala. Kada mi tako postavimo stvari i kada to usvojimo onda ćemo moći i ovaj institut na pravi način riješiti. A što se mog, dakle mišljenja tiče, ovaj institut treba da bude iznijansiran, treba da bude dakle postavljen, iznijansiran, ne generalno, za ljude koji rade čitav mandat i koji imaju određeni broj godina staža, treba, imajući u vidu i Zakon o sukobu interesa, osigurati određeno vrijeme i uz pomoć ovog instituta, ali ne tako da ga stimuliše da on cijelo vrijeme prima tu naknadu. Ne može to biti čitava plaća, to može biti socijalno osiguranje i možda jedna prosječna plaća nekoliko mjeseci, tek toliko da ga se održi, da ne bude izbačen na ulicu, ali destimulativno da bude stimulira da traži posao. A ovako godinu dana primaju, niko ne traži posao i to oni koji su bili samo 3 mjeseca, a ne cijeli mandat. Tako da je ovo s pravom izazvalo revolt javnosti i ja predlažem dakle Domu da ovo danas prihvati u prvom čitanju, a tek kada dođemo u situaciju da se plaće u BiH smanje, da se dovedu u ono što je ovaj Dom već uradio u te okvire, onda tek možemo govoriti i o nijansiranju kada je ovaj institut u pitanju. Toliko, hvala vam. Za riječ se javio gospodin Safer Demirović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja ću biti jako kratak. Kad je krenula priča o ovom zakonu u sredstvima informisanja bio je jedan članak za bivše poslanike koji koriste ovo pravo i svi do jednog od njih su rekli da ovo nije humano, da ovo ne priliči ni vremenu, ni prostoru, ni trenutku, ali svi do jednog koriste to pravo. I druga stvar, pojavljuje se jedan novi momenat, imamo tu neko pomodarstvo, ti ljudi hoće da budu robin hudovi pa uzimaju od države i to narodu kao dijele. Mislim da to sve ukazuje da ovaj važeći zakon treba mijenjati, jesam znači za ukidanje ovog prava, ali naravno uz uvažavajući sve ove sugestije vezano za samu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više, a ima, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Takođe vrlo kratko. Mislim da su građani apsolutno opravdano revoltirani naknadom koja se daje, znači nakon što neko završi svoj mandat u ovom Parlamentu i u periodu kada ta 80 osoba ne radi, po definiciji, jer naknada je za period kada osoba nije zaposlena. Dakle, naknada je zaista za jedan period kada osoba ništa ne radi, ne samo u Parlamentu nego ništa. I kada su u pitanju, neko je rekao parlamentarci su institucija, ja mislim da parlamentarci će biti institucija barem u očima građana tek nakon što pokažu empatiju prema tim građanima tek nakon što pokažu da su spremni odreći se ovakvih privilegija. Tek tad možemo uopšte pretendovati da budemo institucija. Ali ja mislim dok ovakvih privilegija postoji da ne možemo u očima građana biti institucija. Toliko, hvala lijepo.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori? Pošto se više niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda Ad.8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o informacijama dostavljenim povodom inicijative poslanika Senada Šepića sa 55. sjednice Predstavničkog doma, održane 24.10.2013. godine, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u saradnji sa entitetskim, kantonalnim i Vladom Brčko Distrikta BiH, pripremi prijedlog sistemskog osiguranja ravnomjernog regionalnog razvoja i ulaganja u BiH i dostavi ga u Parlamentarnu skupštinu BiH na razmatranje“, broj 01-50- 1-1106/14 od 26.09.2014. godine Ovdje se radi o Izvještaju komisije Kolegija iz prošlog saziva Doma. Naime, poslanik Senad Šepić je tražio da se jednom izjasnimo o prijedlogu zaključka u vezi sa njegovom inicijativom o kome Kolegij Doma iz prošlog saziva nije postigao saglasnost. Na 73. sjednici Doma održanoj 25. septembra 2014. godine razmatrane su informacije Vijeća ministara BiH i Vlade Federacije BiH koje su dostavljene u cilju realiziranja poslaničke inicijative. U okviru rasprave predložen je zaključak koji je naveden u ovoj tački dnevnog reda. Dakle, rasprava je okončana, a o prijedlogu zaključka izjasnit ćemo se naknadno u drugom krugu glasanja. Idemo na tačku devet dnevnog reda, dakle to je Ad.9. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Izvještaja Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/14 od 22.07.2014. godine, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine, kojim bi se izjednačio iznos novčane naknade koje prima zaposleno stručno osoblje u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine po osnovu prava na regres za godišnji odmor sa iznosom novčane naknade po osnovu prava na regres za godišnji odmor koji primaju zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama BiH“ 81
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Prije svega želim pohvaliti ovaj materijal koje je uradila Kancelarija za reviziju. S obzirom na česte zaključke koji su u prethodnom periodu donošeni, a koji su u principu se uvijek ticali ne izvršenja preporuka od strane Kancelarije za reviziju i uočeni nedostaci najčešće ili veoma sporo otklanjani ili uopšte nisu otklanjani u periodu koji slijedi, a razmišljajući na koji način bismo možda uozbiljili kasnije, dakle kad prođe ovaj Izvještaj, uozbiljili institucije koje su ovdje navedene zbog zaista ozbiljnih propusta koji za posljedicu imaju ogroman novac. Naime, mogli smo vidjeti ovdje da je samo u poslednje tri godine BiH propustila da ostvari prihod od 70 miliona KM samo zbog toga što nisu urađeni pravovremeno određeni poslovi vezani za kontrolu, dakle odnosno nisu ispoštovane ni određene preporuke, ali isto tako čak ni u produženim rokovima koje je davao Savjet ministara, institucije nisu uspjele završavati svoj posao. Pored toga, izdaci iz entitetskih budžeta bi bili manji za 24 miliona da je taj posao urađen pravovremeno. I dalje, ovdje navodi se šta će se desiti ukoliko se ovo pitanje, odnosno ovaj proces preuzimanja kontrole vazudušnog saoraćaja BiH ne uradi najhitnije. Dakle, imajući u vidu navedeno, a uvažavajući član Poslovnika 40. Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da Dom danas donese odluku i da se izvrši javno saslušanje predstavnika BHANSA, BHDC-a i Savjeta ministara BiH, a u vezi sa iznešenim propustima koji su za posljedicu imali neostvarivanje prihoda, izbjegavanje dodatnih izdataka, te 83 umanjenje izdataka navedenih u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi „Kontrola vazdušnog saobraćaja“. Javno saslušanje bi se izvršilo u roku od 30 dana nakon čega će Domu biti dostavljen Izvještaj o saslušanju. Jedan član koji sam naveo u odluci, a koji i ne mora biti, jeste da će Kolegijum Predstavničkog doma u realizaciji odluke postupiti u skladu sa članom 40. stav 3. Podrazumijeva se dakle da će Kolegij u skladu sa tim članom uraditi, dakle ovaj član odluke se može i izbrisati, ukoliko Kolegij to smatra, a naravno Kolegij odlučuje koja komisija će to izvršiti. Ja predlažem da to bude Komisija za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma s obzirom da se ovo, ustvari radi o problematici koja se nalazi u nadležnosti ove Komisije. Ja ću dati ovaj prijedlog da se umnoži za ostale kolege poslanike.
Samo bih Vas zamolio, hvala Vam, trebate da date, dakle u tom prijedlogu pošto će o tome glasati Dom, Kolegij Doma obavještava Komisiju koja je određena za provođenje saslušanja, a odluka Doma sadrži predmet saslušanja, imena lica koja je potrebno pozvati, rok za provođenje saslušanja. Dakle, sve to morate imati u tom prijedlogu kojeg ćete nam sada dostaviti, pa samo prije nego što krene to ovamo, ako to ima sve ima, ako nema dopunite to da to imamo u cjelosti u skladu sa članom 40. stav 3. Poslovnika. Izvinjavam se, idemo dalje. Gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Kao što reče uvaženi kolega Novaković, izgubili smo 70 miliona od prihoda, 3 miliona za školovanje kontrolora, 24 miliona su po ovoj reviziji učinka izgubili entitetski budžeti, znači 97 miliona maraka. I pri tom, u ovoj instituciji, znate li kolike tamo plate imaju, evo i uvažene kolege iz SBB-a, ljudi koji tamo sjede u ovim institucijama? I niko ih ne kontroliše, apsolutno nikoih, a pri tom budžet za 2014. godinu im je bio 30 miliona, za 2015. godinu 33,5 miliona, imaju 88 zaposlenih kako vidim iz ove revizije učinka. Znači, izgubili smo 97 miliona, ljudi koji su mnogo plaćeniji i od funkcionera i od poslanika i od bilo koga ovdje. A znate li šta su radili vih ovih godina, i to stoji nažalost u ovoj reviziji učinka? 2009. godine imenovano je 6 članova Savjeta Agencije za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi BHANSA na period od 4 godine. I njima je istekao mandat, Ministarstvo saoraćaja je pokrenulo aktivnosti dva puta, na Savjet ministara slali da se imenuju novi ljudi, nisu imenovani. Uprava BHANSA imenovana na 6 mjeseci v.d. 2010. godine, do danas nisu izabrani. Pri tom su, ne mogu ih ni izabrati jer već godinu i po dana nakon konkursa ne mogu da otvore koverte zato što ih Savjet BHANSA i Savjet ministara napravili konkursne komisije, komisije za izbor, i sad ne znaju ko treba da otvori koverte dvije godine. Znači, imamo jednu instituciju koja je bukvalno odmetnuta, nikom ne odgovara, ne polaže nikom račune, raspolažu ogromnim sredstvima i za čitav taj njihov nerad dodatno čitava država BiH trpi štetu. Evo prosta matematika kaže 97 miliona maraka štete. S obzirom da je riječ o javnoj ustanovi, o javnoj instituciji, ja bih zamolila kolege za podršku, kad ova revizija učinka kaže da je ovakvo stanje tamo kakvo je, da uđemo da izvršimo i finansijsku reviziju za prošlu godinu, mogu zamisliti šta ćemo tek tu naći. Zato bih zamolila, ukoliko je ikako moguće, da Kancelarija za reviziju, iako su već napravili plan svojih aktivnosti za 2015. godinu, ubace i da uradimo i finansijsku reviziju za 2014. godinu Agencije za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi. Hvala vam. 84
Hvala lijepo. Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, nije replika ali nisam znao koje dugme da stisnem, a da vas pitam to s obzirom da postoje sad neke nejasnoće nakon ovoga što ste Vi kao predsjedavajući rekli. Naime, u Poslovniku stoji da ja treba da dostavim predmet saslušanja, to ima u odluci, imena lica. Pazite, ja sam naveo instituciju. Dakle, ja ne znam ko je direktor BHANSA-e niti znam ko je direktor BHDC-a, ali sam zato naveo, znači BHANSA, BHDC i naveo sam Savjet ministara, odnosno resorno ministarstvo. Oni su navedeni u ovom Izvještaju o reviziji kao institucije. Da li je to dovoljno ili sad moram u međuvremenu da se raspitujem ko su direktori pa da ih zovemo?
Lica mogu biti i pravna i fizička. Prema tome, Vi ćete navesti to što ste naveli. Naveli ste dakle neka lica, pravna lica ste naveli, pa to moraju
To sam naveo, hvala.
Gospodin Mirsad Mešić.
Gospodine predsjedavajući. Meni je žao što kolegica Pandurević sa ovoliko energije nije branila Zakon o vazduhoplovstvu, odnosno Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o vazduhoplovstvu koji je zapravo i uređivao te probleme koje prave ti funkcioneri te vrste, ali valjda ćemo to popraviti.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević. Ovo je sada odgovor na repliku, koliko ja vidim. Izvolite.
Znači, koliko sam ja shvatila iz onog što sam se malo okolo informisala pitajući ko su ovi ljudi, zanimljivo je prave zaista kolega, iste probleme ljudi. Volonter, savjetnik koji se nalazi na čelu ovog Savjeta pa ga ne možete mrdnuti pa onda šalje i onaj juče ovaj Zakon o, Vi ste rekli da je to ministarstvo uradilo Zakon o, kako se zvao tačno, obligacionim odnosima, nije obligacionim odnosima. Čovjek nam predlaže da pravimo novu instituciju za nešto što već 85 imamo i što je samo potrebno drugačije možda malo postaviti te stvari. Znači, meni je, i pri tom ja sam jutros postavila poslaničko pitanje ministru, opet isti čovjek koji je potpisao sporazum u ime BiH bez saglasnosti komisije. Mnogo nam pojedini ljudi, pojedinci, pazite jedan pojedinac koga imate na pet mjesta koji nanese ogromnu štetu čitavoj državi. Hvala vam.
Hvala lijepo. Za diskusiju se javio gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, nadam se da se gospođica Pandurević neće na mene ljutiti, ali ja nisam stekao takav dojam da su samo ljudi iz ove dvije agencije iz ovog revizorskog Izvješća, dakle krivi. Čini mi se da ovdje ima u postupku dosta krivih pa možda čak dijelom i Parlament, makar u prošlom sazivu, da odma sebe ne krivim, jel'. Ali meni su ova dva Izvješća mnogo očiju otvorili i ja ih podržavam i zahvaljujem na njima, što je rekao gospodin Novaković. Ja bih možda kao alternativu, jer i kad sam se pripremao nisam znao da će gospodin Novaković predložiti ovakvu jednu odluku ja bih predložio jedan zaključak, dakle koji bi glasio: Zastupnički dom od Vijeća ministara zahtijeva informaciju koncem svakog kvartala o napretku procesa preuzimanja nadzora nad zračnim prostorom BiH sve dok ova obveza ne bude realizirana. Evo to bih ja predložio kao zaključak, pa nek se kolege izjasne šta je prihvatljivije, javno saslušanje ili ovo. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori? Ako se ne javlja više niko za riječ, dakle samo jedno malo pojašnjenje za gospodina Novakovića. Zaključujem raspravu, dakle povodom ovoga. Dakle, ovdje piše tačno u ovoj tački b) imena lica. Mislim, neodređeno je to, dakle imena, ne piše i nazivi lica, ali Vi ćete navesti to što ćete navesti pa ćemo onda donijeti ovdje odluku zajedno na Domu, jel'.
/nije mikrofon uključen/
Prije nego što pređemo na 15. tačku, predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 15. do 27. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti i ratifikaciju materijala. Ja stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Pripremite se za glasanje, glasajte sad. 86 Dakle, sa 31 glasom za, 1 protiv, bez glasova suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da smo odlučili da spojimo raspravu o tačkama 15. do 27. Ad.15. – 27. Davanje saglasnosti i ratifikacija materijala Otvaram raspravu. Mišljenje Komisije ste dobili za svaku od ovih tačaka. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Na ovaj način smo iscrpili sve tačke dnevnog reda koje su predviđene za današnju sjednicu. Koliko treba vremena za glasanje, za pripremu? Hoćemo li ostaviti 15,00 minuta onda. Dakle, vidite ovako sada, nastavljamo u 17,35, sada je 17,20, nastavljamo u 17,35 časova. Hvala vam. Glasanje u 17,35 časova.
Izvršiće se javno saslušanje predstavnika BH ANSA, BH DCA i Vijeća ministara BiH, a u vezi sa iznesenim propustima koji su za posljedicu imali neostvarivanje prihoda i izbjegavanje dodatnih izdataka, te umanjivanje izdataka navedenih u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Kontrola zračnog saobraćaja BiH“. 2. Kolegij Predstavničkog doma će u ..... Odluke postupiti u skladu s članom 40. stav 3. Poslovnika Doma i javno saslušanje će se izvršiti kao stav 3. u roku od 30 dana nakon čega će Domu biti dostavljen izvještaj o saslušanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, bez protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da je Predstavnički dom donio ovu Odluku. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića. Zaključak glasi: Predstavnički dom od Vijeća ministara BiH zahtjeva informaciju krajem svakog kvartala o napretku procesa preuzimanja nadzora nad zračnim prostorom BiH sve dok ova obaveza ne bude realizirana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 32 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da je Predstavnički dom usvojio, dakle, i ovaj zaključak. Glasamo sada o prijedlogu zaključka poslanice Aleksandre Pandurević, koji glasi: Predstavnički dom traži od Ureda za reviziju institucija BiH da prioritetno uradi finansijsku reviziju za 2014. godinu Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BH ANSA. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, bez protiv, 4 suzdržana, uz dovoljnu entitetsku većinu iz oba entiteta, konstatujem da je usvojen i ovaj zaključak. Glasamo o usvajanju Izvještaja revizije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, bez protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da je usvojen Izvještaj o reviziji. 91 Idemo na tačku 15., ali prije nego što krenemo sa glasanjem stavljam na glasanje prijedlog da se o tačkama od 15. do 27. izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 glas za, bez protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da smo odlučili da o tačkama od 15. do 27. glasamo u paketu. Sada glasamo o tačkama od 15. do 27. davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, tačke 15. do 27. u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 33 glasa za, bez protiv i bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da je Predstavnički dom dao saglasnost za ratifikaciju sporazuma po tačkama od 15. do 27. današnjeg dnevnog reda, današnje sjednice Predstavničkog doma. Poštovane dame i gospodo zaključujem 6. sjednicu Predstavničkog doma, napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 26. februar 2015. godine. Hvala vam na saradnji, doviđenja. 26. februar 2015. godine. Sjednica završena u 18:03 sati.