Dobar dan, 9,30 je možemo početi ili za Zagrepčane pola 10. - Prijedlog Zakona o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora u prvom čitanja, P.Z.E. br. 409 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kao što sam rekao, to je prvo čitanje, raspravu su proveli, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za informiranje, informatizacije i medije. Želi li predstavnici predlagatelje dati dodatno obrazloženje, državni tajnik, gospodin Bernard Gršić iz središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva je ovdje s nama, može izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, pred nama je prijedlog Zakona o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora, kojeg je vlada usvojila na svojoj sjednici 19. srpnja 2018. g. te ga kao predlagatelja uputila Hrvatskom saboru. Ustavna osnova za donošenje ovog zakona, sadržana je u odredbi čl. 2. stavka 4. podstavka 1. u vezi s čl. 57. stavkom 2. Ustava RH koji kaže posebnu skrb država posvećuje zaštiti osoba s invaliditetom i uključivanje u društveni život. Zakonom o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora preuzima se u hrvatsko zakonodavstvo, direktiva EU, 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26.10.2016. g. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora. S obzirom da u RH ne postoji propis kojim bi se uređivalo pitanje pristupačnosti digitalnim sadržaja svim korisnicima, krenulo se u izradu novog zakona, sukladno odredbama navedene direktive. Hrvatska kao potpisnica ključnih konvencija i standarda u području socijalne i ekonomske sigurnosti građana preuzela je obvezu zaštite i promicanje ljudskih prava osoba s invaliditetom s ciljem njihovog ravnopravnog sudjelovanja u građanskim ekonomskim političkim, kulturnim i društvenim područjima života. U tom smislu Hrvatska je sudjelovala i u donošenju navedene direktive. Direktiva je stupila na snagu 22. prosinca 2016. g. sa svrhom usklađivanja nacionalnog zakonodavstva država članica s temeljnijim načelom uključenosti i pristupačnosti, kojim se osigurava dostupnost mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje dijela javnog sektora osoba s invaliditetom, starijim osobama i drugim ranjivim skupinama na razini na kojoj su te usluge dostupne drugim građanima. Programom za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2018. g. koji je Vlada donijela na sjednici 21. prosinca 2017. g. Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva, određen je stručnim nositeljem za izradu predmetnog zakona. Početkom ožujka 2018. g. osnovana je stručna radna skupina u kojoj su imenovani predstavnici Ministarstava kulture, Ministarstva rada i mirovinskog sustava, Ministarstva znanosti i obrazovanja, Ministarstva uprave, Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, pravosuđa, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Predstavnici Hrvatske akademske i istraživačke CARNET, predstavnici hrvatskog saveza slijepih, predstavnici matice umirovljenika Hrvatske, zajednice saveza osoba s invaliditetom Hrvatske, HUP-a, HGK, povjerenika za informiranje i predstavnika središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva. Nakon provedene propisane procedure, zakon je upućen u e-savjetovanje, koje je trajalo punih mjesec dana. Tijekom e-savjetovanja nije bilo primjedbi niti dodatnih mišljenja. Nacrt prijedloga zakona dostavljen je GSV-u, u trenutku otvaranja savjetovanja, kao i nakon završenog savjetovanja. Tijela javnog sektora, sve se više koriste različitim oblicima elektroničke komunikacije, kako bi javnosti pružila informacije i usluga iz područja svojih djelatnosti. Stoga je važno da je taj sadržaj dostupan svim korisnicima, osobito, pripadnicima ranjivih skupina, koji zbog različitih oblika invaliditeta često ostaju prikačene u pristupu digitalnom sadržaju. Svrha donošenje ovog zakona, jest učiniti mrežne stranice i programska rješenja za pokretne uređaje, dostupnijim, ne samo osoba s posebnim potrebama, već i svim korisnicima, koji će primjerice u otežanim uvjetima vidljivosti imati više mogućnosti pristupanju sadržaju. Također, na ovaj način će se omogućiti starijim osobama, da u većoj mjeri zadrže aktivnu ulogu u društvu, uključujući i pri tome, i produženje njihovog radnog vijeka, ukoliko to žele. Kako proizlazi iz izvješća o osoba s invaliditetom u RH, u ožujku 2017. g. u Hrvatskoj živi 511850 osoba s invaliditetom, što čini 11,9% stanovništva RH. Najveći broj osoba s invaliditetom, njih 243000 je u radno aktivnoj dobi od 19-64 g. dok je u dobnoj skupini 65 i više godina njih 230000. Također invaliditet je prisutan i u dječjoj dobi, znači od 0-19 godina u udjelu od 8%. Od ukupnog broja osoba sa invaliditetom prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo sa oštećenjem vida je 17 tisuća 377 osoba a slijepo na oba oka 3 tisuće 326 osoba. Istodobno sa oštećenjem sluha je 13 tisuća 461 osoba a s gluhoćom 2 tisuće 861 osoba. Osoba sa oštećenjima lokomotornog sustava je oko 151 tisuće. Sa intelektualnim oštećenjima 24 tisuće 669 a osoba sa višestrukim oštećenjima sveukupno ima 151 tisuća 517. Uz navedene brojke prema podatku dostavljenim iz Udruge slijepih Zagreba treba dodati i osobe sa disleksijom kojih u prosjeku u svakom društvu ima oko 10%. Hrvatska Vlada je 2017. godine donijela Nacionalnu strategiju izjednačavanja mogućnosti za osobe sa invaliditetom od 2017. do 2020. godine s ciljem napretka te daljnjeg promicanja prava osoba sa invaliditetom i djece sa teškoćama u razvoju. U njenom 9.-tom poglavlju Informiranje, komunikacija i podizanje razine svijesti naglašava se obveza države da osobama sa invaliditetom omogući slobodno pretraživanje, primanje i prosljeđivanje javnih informacija i informacija o javnim uslugama kao i da im osigura pristup osobnim podacima i elektroničkoj komunikaciji u javnom sektoru na ravnopravnoj osnovi sa drugim članovima društva. Naglašava se i velika uloga razvoja tehnologije u komunikaciji koja će omogućiti osobama sa invaliditetom lakši pristup različitim informacijama te proglašava obvezu svih, ne samo tijela javne vlasti već i privatnog sektora da u prosljeđivanju informacija uzmu u obzir činjenice da informacije trebaju biti omogućene svim građanima odnosno da budu usklađene sa standardima pristupačnosti. Nadalje, Strategijom e-Hrvatska 2020, također usvojenom 2107. godine kroz Poglavlje e-uključivost konstatira se da nacionalno zakonodavstvo za sada ne definira potrebu osiguranja dostupnosti internetskih stranica u javnom sektoru. Smjernice za izradu internetskog mjesta za središnji državni portal traži osiguranje veće dostupnosti sukladno smjernicama za pristupačnost sadržaja internetskih stranica i direktive. Naglašava se potreba dodatnog osiguranja uključivanja osjetljivih skupina u korištenje elektroničkih usluga, ne samo putem informiranja, o mogućnostima dobivanja tih usluga već i razvijanjem njihovih vještina i znanja. Ovim zakonom osigurati će se provedba obaveza RH iz direktive kao i ostvarenje ciljeva iz Nacionalne strategije izjednačavanja mogućnosti za osobe sa invaliditetom od 2017. do 2020. godine i strategije e-Hrvatska 2020. Zakonom se propisuju zahtjevi u pogledu pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje kako bi se oni učinili pristupačnijim svim korisnicima a posebno osobama sa invaliditetom. Pristupačnost se postiže primjenom načela i tehnika koje treba uzeti u obzir pri izradi mrežnih stranica. Takvi standardi predviđaju primjerice da bi uz slike trebao postojati tekst koji ih opisuje ili da se mrežne stranice mogu pregledavati bez uporabe miša što olakšava pristupačnost sadržajima za neke osobe sa invaliditetom. Zahtjevi pristupačnosti ostvaruju se kroz četiri kriterija a to su mogućnost opažanja, operabilnost, razumljivost i stabilnost. I za sada se smatraju zadovoljeni ukoliko su sukladni sa europskom normom naziva zahtjevi pristupačnosti koji su pogodni za javnu nabavu proizvoda i usluga informacijske i komunikacijske tehnologije u Europi. Obveznici primjene zakona su tijela državne uprave i druga državna tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, tijela javnog prava kako su definirana zakonom kojim se uređuje javna nabava te udruženja koja su osnovala navedena tijela ukoliko su takva udruženja uspostavljena u posebnu svrhu zadovoljavanja potreba od općeg interesa i nemaju industrijskih ili trgovački značaj. Tijela javnog sektora obuhvaćaju tijela na koja se odnosi Zakon o javnoj nabavi. Razlog je taj što direktiva o pristupačnosti upućuje na Direktivu 2014/24, Direktivu o javnoj nabavi koja je već preuzeta u hrvatsko zakonodavstvo putem spomenutog zakona o javnoj nabavi. Zakonom se reguliraju izuzeća od njegove primjene u pogledu određenih mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje sukladno odredbama Direktive pa se tako zakon ne primjenjuje na javnu radio televiziju, dječje vrtiće, osnovne i srednje škole i učeničke domove. Također, od primjene zakona su isključeni pojedini sadržaji mrežnih stranica kao npr. dokumenti koji nisu primarno namijenjeni za uporabu na mrežnim stranicama. Znači dokumenti u PDF-u, Word formatu, doc., odt. i slično. Zakonom se nameće obveza tijelima javnog sektora da objavljuju i redovito ažuriraju izjavu o pristupačnosti u pogledu usklađenosti svojih mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje u skladu sa predloškom izjave koju donosi Europska komisija provedbenim aktom. Nadalje, zakonom se propisuju obaveze provođenja aktivnosti osposobljavanja i podizanja svijesti, tijela javnog sektora i drugi relevantnih dionika u vezi pristupačanosti te se određuju tijela nadležna za njihovo provođenje a to su povjerenik za informiranje, Državna škola za javnu upravu, Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva te krovna nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom. Propisuje se i obveza podnošenja izvješća Europskoj komisiji o rezultatima praćenja usklađenosti mrežnih stranica i programskih rješenja. Za praćenje usklađenosti i podnošenja izvješća nadležan je povjerenik za informiranje a prvo izvješće dostavlja se do 23. prosinca 2021. g. Zakonom se propisuje nadzor nad provedbom zakona koji je u nadležnosti povjerenika za informiranje kao i novčane kazne za počinitelje prekršaja. Zakonom se određuje odgoda njegove primjene u odnosu na pojedine mrežne stranice i programska rješenja za pokretne uređaje. Sukladno direktivi, ovaj zakon se počinje primjenjivati od 23. rujna 2019. g. za tijela čija su mrežne stranice objavljene poslije 23. rujna 2018. Odgoda primjene je predviđa za sva ona tijela javnog sektora koji imaju mrežne stranice objavljene prije 23. rujna 2018. g. Za ta tijela zakon se primjenjuje od 23. rujna 2020. Za programska rješenja za pokretne uređaje, odredbe zakon se primjenjuju od 23. rujna 2021. godine. Tijela javnog sektora koja su obveznici primjene ovog zakona imat će osigurana sredstva u državnom proračunu RH u okviru svojih redovitih aktivnosti. Predviđa se trošak državnog proračuna za 2019. g. i projekcijama za 2020. i 2021. u odnosu od 250 000 kn vezano uz zapošljavanje jednog savjetnika u Uredu povjerenika za informiranje. Zaključno, donošenjem ovog zakona osigurava se lakši pristup javnim uslugama i informacijama svim korisnicima s posebnim naglaskom na osobe sa invaliditetom i starije osobe koji će im pomoći u svakodnevnom životu i uživanju njihovih prava diljem Unije pružiti široki spektar informacija i usluga na internetu koje su ključne za javnost i osigurati bolju kvalitetu života odnosno veću uključenost ranjivih skupina društva i njihovih pripadnika u digitalno društvo. Hvala na pozornosti.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora, a, jedna replika, gospodin Totgergeli, vidio sam vas, da.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Pa gledao sam malo vaše stranice pa sam vidio da je počeo pilot projekt certificiranja internetskih stranica ... [[Govornik se ne razumije.]] pa me čisto zanima da mi malo pojasnite, s obzirom i sami ste rekli da još kod nas nema propisa, a obično kad nešto certificiramo to radi neko tijelo ili neka institucija koja je za to ovlaštena, čisto kako ej to tijekom ovog pilo projekta zamišljeno, tko i na koji način bi to trebao ustvari odraditi. Hvala.
Hvala i vama. Želite li odgovoriti? Da, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, hvala na pitanju. Dakle, to nije inicijativa središnjeg državnog ureda, nego je inicijativa Saveza slijepih grada Zagreba koji su organizirali konferenciju na kojoj su predstavili način, na koji način se trebaju web stranice odnosno mrežne stranice izrađivati i njihov je prijedlog da se pokrene certificiranje. Dakle certificiranje nije predviđeno zakonom već je to jedan neki oblik koji bi rekao da su stranice usklađene i da su ih provjerila osobe sa invaliditetom. Hvala.
Hvala lijepa. Sada opet postavim pitanje koje sam postavio prije vremena. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. I onda otvaram raspravu, prva se javila gospođa Ljubica Lukačić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja na početku ove rasprave izražavam veliko zadovoljstvo jer je nakon dugog niza godina otkad je RH potpisala Konvenciju UN-a, konačno došlo do donošenja ovog zakona. Kao što se i vi napomenuli, svrha donošenja ovoga zakona jest učiniti mrežne stranice i programska rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora dostupnijim i to ne samo osobama sa invaliditetom nego i svim drugim korisnicima. Hrvatska je prošle godine donijela i strategiju za izjednačavanje mogućnosti koja jednako tako kao i konvencija, regulira područje pristupačnosti. Ovim zakonom osigurava se provedba odnosno obveza RH iz direktive koju direktivu konačno evo, uvrštavamo u pravni sustav RH. Obveznici primjene ovog zakona jesu tijela državne uprave i druga državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, tijela javnih prava kako su dakle definirana zakonom koji uređuje područje javne nabave te udruženja koja su osnovana ukoliko su takva udruženja uspostavljena u posebnu svrhu zadovoljavanja potreba od općeg interesa i nemaju industrijski i trgovački značaj. Zakonom također su regulirana izuzeća od njegove primjene i ovom prigodom moram napomenuti kako je zajednica Saveza osoba sa invaliditetom iako izuzetno zadovoljna ovim zakonom, dalo jednu sitnu primjedbu gdje misle da bi ipak dječji vrtići, škole i đački domovi trebali u punom opsegu biti obveznici ovoga zakona. No, prvo je čitanje, još prostora za razgovor o tome. Dakle dječji vrtići i školske ustanove, one jesu obveznici ali samo za sadržaje koji se odnose administrativne funkcije. Ono što je dobro, izuzetno rekla bi dobro, što je ovim zakonom predviđeno u pogledu savjetovanja da je uključena krovna organizacija osoba sa invaliditetom tako da će u savjetovanjima, edukaciji sudjelovati oni ljudi koji o tome najviše znaju. Ovim se zakonom također propisuje i obveza podnošenja izvješća Europskoj komisiji o rezultatima praćenja usklađenosti mrežnih stranica i programskih sadržaja i to je dakle obveza RH kao što je podnošenje i za provedbu konvencije i mislim da smo ovim zakonom učinili jedan veliki iskorak naprijed. Ovim se zakonom osigurava lakši pristup javnim uslugama i informacijama, svim korisnicima, kao što sam rekla ne samo osobama sa invaliditetom. U jednom djelu obrazloženja ovog zakona ja vjerujem da se potkrala omaška pa se spominju osobe sa posebnim potrebama, to vas molim da popravite jer to nije službeni naziv u RH nego osobe sa invaliditetom i djeca sa teškoćama u razvoju. Važno je da su za provedbu ovog zakona osigurana sredstva u državnom proračunu i također je važno da se propisuje nadzor nad provedbom zakona koji je u nadležnosti povjerenika za informiranje te je također predviđeno da se u Uredu povjerenika zaposli i jedna osoba sa invaliditetom, dakle koja će jednako tako biti mjerodavna i povjereniku na neki način rekla bih, približiti ne mislim da povjerenik možda i već u ovom trenutku nije dovoljno educiran, ali približiti sve ono što je po ovom pitanju pristupačnosti važno za korisnike ovog zakona. Ja u svakom slučaju podržavam ovaj prijedlog i kao što sam rekla, izuzetno je važno da smo evo nakon dugog niza godina konačno krenuli rekla bih sa područjem pristupačnosti u punom opsegu. Vlada RH je donijela kao što sam rekla i strategiju i mnoge druge dokumente kako bi Konvencija UN-a mogla biti u potpunosti provedena. Područje pristupačnosti ima nekoliko segmenata, ovaj segment do sada je bio neću reći zanemaren ali o njemu se nije vodilo dovoljno računa stoga evo, jedna velika podrška i vama i Vladi RH jer pokazujete doista neću reći, senzibilitet, nego ono što je potrebno kako bi osobe s invaliditetom uživale sva svoja prava koja im garantira konvencija. Vi ste u svom izlaganju rekli nekoliko ključnih informacija a to je, mnogi ljudi to zaboravljaju da Hrvatska ima više od 11% osoba sa invaliditetom. To je veliki broj, to ne smijemo zanemariti i moram im se omogućiti kako pristupačnost na ulicama, u zgradama tako i u pogledu mrežnih stranica kako sam rekla mogle uživati sva svoja prava. Ja vjerujem da će možda još do drugog čitanja biti nekakvih prijedloga, ukoliko ih bude, ja vas molim da to dobro razmotrit kako bi eventualno ovaj zakon mogao biti iako je već i sada izuzetno kvalitetan, ali kako bi možda mogao biti još kvalitetniji i evo, pozdravljam donošenje ovakvog jednog propisa koji se prvi puta donosi u našoj državi a koji implementira direktivu u zakonodavstvo RH. Klub HDZ-a podržava u prvom čitanju donošenjem ovog zakona i kao što sam rekla, očekujem da ćemo do drugog čitanja možda još evo razmotriti neke mogućnosti vezano za škole i vrtiće i kako bi ovaj zakon doista bio kvalitetan a još jednom želim naglasiti i istaknuti da ovaj zakon nije samo poštivanje prava osoba sa invaliditetom nego ovdje je i jedan veliki korak u jedno drugo područje a to je i zapošljavanje jer zapošljavanje osobe sa invaliditetom u Uredu povjerenika za informiranje sasvim sigurno bit će od velike koristi ne samo za tu osobu sa invaliditetom nego i za društvo u cjelini. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a govorit će gospodin Darko Parić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, kolegice. Počet ću jednostavno. Kao što imamo zakone koji propisuju da ceste, nogostupi, prilazi, prolazi, ulazi u zgrade, stepeništa moraju biti prilagođeni osobama sa invaliditetom, to je u stvari suština ovog zakona. Da sve ono što nalazi od strane javne uprave, javnih tijela na internetu, zakonom od dana stupanja na snagu ovog zakona, moraju biti prilagođeni osobama sa invaliditetom. S tim da ono što mi se čini puno bolje napravljeno sa ovim zakonom nego što je to sa ovim građevinskim zakonima, što ovaj zakon predviđa tijelo i osobu koja će nadzor nad provedbom zakona i isto tako propisuje prekršajne odredbe u slučaju onih koji to ne budu radili što nažalost sa svim našim zgradama, nogostupima i svime što imamo u državi do danas dan još uvijek nije slučaj tako da mislim da bi se na nekim način oni trebali ugledati na ideju kako je zamišljen, kako da postoji, kako da se provodi ovaj zakon. Isto tako poštovani državni tajniče, s obzirom da ste relativno rijetko u Saboru, iskoristit ću priliku da nešto šire kažem nekoliko riječi o ovoj temi. Mi danas živimo u društvu informacija, živimo u društvu informatike, živimo u visoko digitaliziranom društvu. I sve tvrtke ili svi subjekti, objekti, kako hoćete koji se bave javnim uslugama danas i koji se općenito bave uslugama od kojih žive su već odavno prepoznali nužnost i bitnost interneta i veliki dio svog poslovanja su prebacili na Internet i na internetu nude usluge svojim korisnicima. Neki od najvećih kompanija u svijetu su upravo najveće postale samo na internetu, Google, Alibaba, Amazon, to su kompanije za koje vrlo upitno gdje su im zgrade i sve ostalo čime su ostvarena, na taj način bave, sve što imaju je na internetu. Ja duboko vjerujem i to već dugo govorim i u ovom Saboru između ostalog, da RH i država kao javna uprava apsolutno mora prepoznati bitnost interneta i mora prepoznati da se naši građani velikim djelom svakodnevno nalaze na internetu. I na internetu se nalazi banking, na internetu se nalaze trgovine, dućani, marketing, šta god hoćete. Čak i škole se nalaze na internetu, danas postoji mnogo tečajeva pa čak i fakulteta koji se mogu završiti putem interneta tako da uistinu je RH ako želimo uistinu biti dio naprednog zapadnog svijeta, moramo učiniti sve da sve naše javne usluge one koji mogu, naravna stvar, budu na internetu. Mi smo kao država na jako dobrom putu da tako nešto radimo s tim da pred nama stoji još uvijek dosta tog put da bi došli do kraja. Ja isto tako jako često govorim da digitalizacija javne uprave je ustvari prava reforma javne uprave jer digitalizacija uređuje procese i radi od procesa to da budu savršeno jednostavni, brzi, fleksibilni i da u njima nema greške jer kad nešto digitalizirate kao faktor koji može napraviti grešku a to je obično čovjek ste ga izbacili iz procesa i tu više nema greške, nema kreativnosti, nema nikakvih stvari koje mogu biti nusprodukti provedbe nekakvog proces i u stvari po mom duboko uvjerenju, to je reforma javne uprave. Čak ču vam dati primjer jednog divnog projekta koji je tijekom godina odrađen u Ministarstvu uprave kojeg su odradili u potpunosti iz Ministarstva uprave i ljudi iz nekih drugih ministarstava, znači osobe, javni djelatnici koji su zaposleni u tom ministarstvu. Matice, odnosno knjige stanja građa rođenih, vjenčanih, umrlih, popisi birača i sve ostalo, prije samo 5, 6 do 7 g. situacija informatički je bila u debelom kaosu ali praktično je bilo još gore zato što ste morali ići po redni list iz Zagreba u Splitu ako živite u Zagrebu a rodili ste se u Splitu i obrnuto i sve je bilo jako komplicirano ajmo to tako reć. Ministarstvo uprave je pristupilo projektu gdje je prvo informatički sredilo sve stvari a onda je promijenilo procese u potpunosti a onda je sve što rade stavila na internetu u sustavu E-građanin koji RH ima kao centralni sustav za naše javne usluge. Danas imate situaciju ustvari da bilokoji dokument iz Ministarstva uprave kroz sustav e-građani, bilo koji građanin RH, može dobiti on line, bilogdje, na kugli zemaljskoj, gdje postoji pristup internetu. Zašto je to reforma javne uprave? Vjerovali ili ne, poslovima tog matičarstva, i svega ostaloga se do toga doba bavilo u Hrvatskoj, nekakvih 800 ljudi, ako se ne varam. To je ogroman vojska ljudi koji izdaje rodne listove, radi popise birača i sve ostalo. I de facto, ti ljudi su uistinu bili potrebni i potrebni su da se taj posao može kvalitetno rješavati. Ali, ogroman broj tih ljudi je radio na šalterima, izdvajajući sve te dokumente, ono što smo s ovim postigli, da svi oni koji su danas korisnici sustava e-građana, ako se ne varam ima ih oko 600000 danas, jel tako. Znači 600000 građana RH danas više nema nikakvih potrebe ići na šaltere ministarstva uprave, odnosno, ureda državne uprave, vaditi rodne listove, vjenčane listove i sve ostalo. Jel vam jasno kolika je to ogromna masa ljudi koja nema potrebu za javnu uslugu, na fizičko mjesto javne usluge, koja neće trošiti svoje vrijeme, niti vrijeme državnog službenika, niti vrijeme države, da obavi iste one usluge, koje je prije morala, jer te usluge sada obavlja od kuće iz naslonjača i rješava stvari kako treba. S druge strane, ja sam duboko uvjeren, da ta ogromna masa ljudi, koja se u državi bave ovim poslom s vremenom postaje nepotrebna, jer ima puno manje ljudi, koji trebaju njihove usluge, puno stvari se odvija, de facto samo po sebi i oni imaju jako puno slobodnog vremena. Da me netko krivo ne shvati, ja apsolutno nisam pobornik one ideje, da treba ljudima davati otkaz, mislim da je to potpuno pogrešna stvar, ali postoji prirodni odljev, postoje prekvalifikacije, postoji i drugi poslovi, ja mislim da postoji milijun načina, da svaka osoba se može iskoristiti na pravi mogući način da uredno i pošteno zaradi svoju plaću. I zašto navodim ovaj primjer, kao dobar primjer, jer uistinu sa takvim jednim projektom, odnosno, putem, koji Ministarstvo uprave napravilo od tamo negdje 2011., 2010. g. pa do danas. Oni su napravili evoluciju, kompletnu jednu evoluciju, davanja javnih usluga građanima RH, od tada do danas. To je nešto što je danas u potpunosti drugačije od onoga što je postalo 2010. g. Ali temelj je u potpunosti drugačije. I ono što je fantastično u svemu tome što sam već rekao i ponoviti ću, to su napravili zaposlenici Ministarstva upravo i to zaposlenici iz uprave za e-Hrvatsku, i uprave, ne znam kako se zove, ali to je uprava koja se bavi matičanrstvom i stanjima građana. Iako je bilo jako puno na početku, koliko ja znam, bilo je jako puno neželjenija ići u jedan takav proces. Međutim, kada su ljudi nakon edukacije i nakon što su vidjeli kako stvari izgledaju shvatili kako to sve dobro izgleda, onda su prihvatili obje ručak i danas je RH u tom aspektu jedna od vodećih zemalja u Europi, u regiji, ja vjerujem čak i šire. I oni svoja iskustva danas prezentiraju u drugim zemljama, kroz njihove asocijacije, udruge i sve ostalo. I to je ustvari do ništa drugo, do jedna ogromna reforma javne uprave. Jer uzročno posljedično, kroz idućih nekoliko g. ti poslovi će zahtijevati manje ljudi, ljudi će se moći prekvalificirati na neke druge stvari, a oni ljudi, koji tamo ostaju, će se ustvari baviti istim tim poslom ali na puno višoj razini. A da ne govorim, da će svi ti procesi biti mnogo jeftiniji za državu, nego što su bili do sada, od banalnih stvari, do banalnog korištenja papira. Od tona i tona, tisuće i tisuće papira, koji se koristio za printanje i svega i svačega, danas ne koristi. Čak čuvamo i šume, bavimo se ekologijom, korištenjem digitalizacije u državi. I vjerujte mi bilo koji proces u državi možete napraviti od njega, na ovakav način, kako god hoćete. Moram, recimo, mislim, navesti ću primjer dva, da se nitko ne nađe, uvrjeđen, ako mi nije palo na pamet, ali recimo Ministarstvo unutarnjih poslova, radi ogromne iskorake u tim digitalnim uslugama, ne znam, da li vam je poznato, ali kroz e-građane, danas možete dobiti putovnicu iz dnevnog boravka, iz fotelje. Čak možete dobiti putovnicu poštom da vam dođe. Jest da morate platiti da dođe poštom, ali Bože moj, sve ima troškove. Ali, opet se vraćamo na početak priče, ako ja sjednem u dnevnom boravku i naručim putovnicu, na temelju moje elektroničke iskaznice, znači da sam skratio nekako vrijeme sebi, državi, na šalteru, da sam nekoga oslobodio dodatnih i nepotrebnih radova, koji danas, uistinu nisu potrebni. I to se zove reforma javne uprave. I vjerujte mi kada tako postavite poslovne procese i usluge države na ovakav način da funkcioniraju, niste samo reformirali javnu upravu, dugoročno, pa čak i kratkoročno, nego je to fantastičan način oblika borbe protiv korupcije i bilo kojih oblika muljaža i svega ostaloga. Jer to je tako, jedan od svijetlih primjera su sustav upisa u visoke škole, znači u Ministarstvo znanosti, jednom davno se upisivalo na fakultete po mojem iskustvu kojeg ja znam dekatni i profesori jadni te dane upisa na fakultete nisu mogli živjeti od prijatelja, poznanika i svih roditelja, koji su zvali obećavali, pričali, uvjeravali, molili. Međutim, taj sustav upisa u visoke škole je ustvari napravljen opet digitalizacijom, na način, da je sve savršeno, transparentno, jasno i nepromjenjivo. Vi jednostavno, odnosno, ljudi koji su u to vrijeme, apliciraju, da budu studenti, visokih učilišta, na temelju, svojih ocjena, na temelju svoje mature i svega ostaloga, apliciraju neki sustav i u tom sustavu u realnom vremenu gledaju, gdje su šta su, na temelju, isključivo samo svojih ocjena. I to je nešto što uistinu, nakon toga, nakon takve transparentnosti, više ne postoji nitko tko može na visokom učilištu nešto nekome pomoći, jer sustav je transparentan. I ja sam već i prije govorio ovdje, čak i jednom prilikom, kada je primjer bio, da, uistinu, ako hoćemo napraviti, u kratko vrijeme, čuda u ovoj državi, u ovoj zemlji, mislimo da trebamo …/Govornik se ne razumije. prionuti digitalizaciji kompletne zemlje. Ono što je fantastično s digitalizacijom je to što ona nije političke prirode, nije ideološke prirode, znači ne postoji niti jedan razlog na kojem se jako puno nas u ovom Saboru, s lijeva, desna, preko centra spori oko ispravnosti nečega da li je u redu ili nije, odnosno kako je bilo '52., '73. ili '45. to je stvar koja je totalno apolitična a koja ustvari jedino i isključivo nam donosi dobrobit svima nama. I zato mislim da je ovo odličan zakon i put, početak našeg puta u jedno bolje društvo. Društvo koje je puno više u modernom svijetu nego što je to bilo i mislim da ga trebamo podržati definitivno. I kako vrijeme ide, da završim, ono što je isto jako pohvalno, što sam već rekao, što postoje prekršajne odredbe zakona. Jer ako neki zakon nema prekršajnih odredbi onda je jako teško nekog natjerati da se pridržava istog zakona. I ja bih iskoristio ovu priliku čak i da vam predložim pa razmotrite, postoji Zakon o državnoj informacijskoj infrastrukturi. To je zakon, temeljni zakon koji definira informatičku, digitalnu infrastrukturu ove zemlje. I u tom zakonu ne postoje prekršajne odredbe. I ja na temelju iskustva danas i ovog što vidim, mislim da bi definitivno ih trebalo ubaciti u taj zakon. A navesti ću vam primjer zašto recimo. Taj zakon kaže da sva državna tijela, apsolutno sve što je javno isključivo samo mora koristiti za svoje usluge sustav e-građani. Znači ljudi koji su registrirani kroz e-građane moraju moći ući u bilo koju javnu uslugu bilo koje ustanove. I ustanove ne smiju raditi nove username, passworde, korisnička imena i slične stvari. Mi u državi imamo predivan, fantastičan sustav, zove se e-visitor. Sve pohvale svima onima koji su to radili. Međutim, reći ću omaškom da je napraveljno to da taj sustav u početku nije bio ako se ne varam dio e-građana pa ste to ispravili je li tako? I danas u sustav e-visitor se može ući kroz e-građane ali se ulazi većinom kroz poseban sustav autorizacije koji su oni napravili. Uzalud smo potrošili neke novce na to a Zakon o državnoj informacijskoj infrastrukturi kaže da se e-građani moraju koristiti. Vjerojatno da smo imali prekršajne odredbe to se ne bi dogodilo. Ja vjerujem da će se te stvari ispraviti i zato predlažem možda da razmislite o mogućem eventualnom ubacivanju prekršajnih odredbi u taj zakon. I s obzirom da se bliži vrijeme kraju, ja ću reći da će Klub SDP-a uključujući i sve njegove frakcije i grupe podržati ovaj zakon. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Gospodin Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. Gospođa Irena Petrijevčanin Vukasnović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani gospodine Grčić sa suradnicima, srdačno vas pozdravljam. Kao što je kolegica Lukačić prethodno rekla u ime kluba HDZ-a, smatram da je ovo jedan zaista dobar iskorak unaprijed. I ono što treba svakako kratko reći, do sada hrvatsko nacionalno zakonodavstvo nije imalo obavezu da internetske stranice javne uprave učini dostupnim za osobe sa invaliditetom. To je ovisilo o tome je li netko ima sluha za to, je li netko dovoljno empatičan ili nije. Dakle bilo je prepušteno onome tko radi te stranice, dakle tijelo javne uprave ili pojedinačnoj osobi ili tvrtki koja radi za javnu upravu. Ovaj zakon to propisuje. I dobro je da će od 23. rujna 2019. godine hrvatska javna uprava morati biti on-line dostupna za osobe sa invaliditetom. I to je ključ ovog zakona i ne radi se samo o usklađivanju sa direktivama i kako se to kaže sa europskom pravnom stečevinom nego se radi i onome što je nama jako potrebno i što bi vjerojatno s vremenom i sami prije ili kasnije morali. U svakom slučaju ono što bih htjela reći, možemo govoriti o mrežnim stranicama općenito u hrvatskoj javnoj upravi, budući da je ovo tema koja nam dopušta tu razinu rasprave, možemo problematizirati informatizaciju javne uprave, učinjeno je dosta i čuli smo od kolege Parića iz prethodnih rasprava, ja pratim tu kronologiju negdje od 2009., pa recimo od 2008. na dalje kako to ide s našom javnom upravom. I znamo da u nekim parametrima kada govorimo o e-Hrvatskoj kao dokumentu 2020. jer ona se nadovezuje na sve one prethodne strategije i na usklađivanje sa svim onim, sa svom onom europskom pravnom stečevinom i sa svim onim s čime smo se morali uskladiti. I objektivno govoreći u nekim parametrima ako gledamo po onom DESI-u mi zaista dobro stojimo. Naravno ako gledamo u nekim drugim segmentima onda smo čak ispodprosječni. Imamo zapravo veliko razmimoilaženje između tih parametara pa bi trebalo zapravo oko toga malo povesti računa. I ono što je bitno reći mi znamo svi da Finska i Estonija danas predvode u digitalizaciji javne uprave, znamo da je Danska odmah iza njih i Španjolska. Hrvatska je po tom dakle parametru prilično loše a malo prije sam rekla da neki segmenti stoje bolje. Tu smo na 25.-om mjestu među 28 zemalja i jednako kao i prošle godine. Sada možemo reći da po tom parametru na neki način stagniramo. Inače ako gledamo taj DESI koji je jedan od najvažnijih parametara za digitalizaciju, dakle i društva i gospodarstva onda ćemo reći da stojimo na 22 mjestu od 28 zemalja. Tu smo generalno gledajući bolji. A oni segmenti koji pojedinačno dobro stoje i to je jako bitno za istaknuti to je primjerice e-zdravstvo koje je čak na 10.-om mjestu i tu smo dakle odmaknuli dosta visoko u odnosu i na neke, idemo reći financijski bogatije zemlje odnosno koje imaju bolji BDP gledano u odnosu na Hrvatsku. Ono što je bitno istaknuti da zapravo hrvatski građani jako rado koriste Internet. I rado se služe internetom, vole se služiti on-line uslugama i vole koristiti usluge Hrvatske javne uprave koje su im dostupne on-line. I vjerojatno bi se još i radije koristili tim uslugama da su te usluge kompletnije, tako da znamo da je zapravo, da su e-građani počeli još 2014. s radom, ta platforma. 2017. je bilo dostupno 43 usluge. Ono što nas cijeli svijet gotovo hvali, a i kolega Parić je isto se referirao na to, to je naše e-zdravstvo i to je taj centralni informacijski zdravstveni sustav on-line uputnica koji trenutno ima oko 18 tisuća korisnika, prema mojim informacija. Možda je u međuvremenu i više i od 2011. imamo te e-recepte koji su zapravo pokazali se jako dobar model koji mi možemo dalje nuditi. Nudimo ga kao nešto što je jako dobro. Ono što trebamo možda malo pojačati, to je da zapravo postoje segmenti koje još nismo niti otvorili, a neke druge javne uprave su krenule već u tom smjeru, pa bi evo i ovu raspravu iskoristila i da pozovem i gospodina Gršića i Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva da čim prije započnemo i sa razmišljanjem i sa implementiranjem umjetne inteligencije za poslovne subjekte. Ne znam jel potpisana ona direktiva? Je, potpisana je. Dobro. Još do nedavno nije bila, onda nam to sve skupa olakšava. Ono što je isto bitno, uspostava zajedničkih platformi ondje gdje još nismo to uspostavili. Mi smo prilično dobro premrežili cijeli sustav javne uprave, čak bi ja rekla negdje i kapilarno. Međutim, postoje još pojedini dijelovi gdje se dupliciraju poslovi, gdje da bi se došlo do nečega treba 3 nepotrebna koraka koji se mogu svesti na jedan. To je sve posao koji se odvija, ja vjerujem da će se i u mandatu ove Vlade dosta toga zapravo ubrzati jer koliko vidim, ide se u tom smjeru. S jedne strane imamo možda preteška riječ, pritisak, ali nekakve obveze od strane EK koje moramo kao članica ispunjavati. S druge strane imamo našu vlastitu proaktivnost i to je ono što ja pohvaljujem i priželjkujem da budemo još proaktivniji, da idemo još brže u implementaciju. Nije uvijek stvar samo u novcu, nekad je stvar i u motivaciji. Ja znam da u našoj javnoj upravi kolega Parić je malo prije to rekao i apsolutno se slažem, ima zaista obrazovanih pojedinaca koji čak i motivirani, koji hoće, mogu i znaju. Naravno da su potplaćeni, ali to je drugi problem. Treba tim ljudima koji su kreativni, koji imaju visoka tehnološka znanja dati priliku, treba se koristiti svim mogućim sredstvima, pa kad govorimo i open source-u kao alatu koji je danas sveopći prihvaćen itd., ali to je neka druga tema. Dakle, da se vratim na sukus. Možemo mi još bolje. Ovo što je dosad učinjeno ja pohvaljujem, smatram objektivno govoreći da je dosta dobro. Oni segmenti koji nisu, imamo vremena da ih popravimo, a ovaj Zakon kad stupi na snagu 23. rujna 2019. je jedan korak koji osobama s invaliditetom zaista će olakšati korištenje on-line usluge hrvatske javne uprave. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate jednu repliku, gospodin Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica, e-zdravstvo je u stvari jedan fantastičan primjer da vidite nešto što je u istom resoru genijalno i nešto što je suprotno od onog što je genijalno. Naše e-zdravstvo je uistinu u Europi jako visoko u digitalizaciji i pogotovo e-recepti, mnoge stvari s kojima se hvalimo su odlične. No, problem je što imamo visoku digitalizaciju u centralnom e-zdravstvu. A nama novac, sredstva i budžet se rasipa u e-zdravstvu u potpunosti u bolnicama jer imamo gomilu bolnica koje nemaju skoro nikakve ili jako malo veza sa informatizacijom onakvom kakva treba biti. Nažalost, imamo KBC koji danas još uvijek nisu ni blizu informatizirani kako bi trebali, a recimo, raspolažu proračunima od 700, 800, 600 ili ne znam koliko miliona kuna godišnje bez bilo kakve ozbiljne informatizacije. I onda dobijete situaciju da sve što uštedite sa e-receptima 3x više izgubimo u bolnicama zato što nismo u stanju pratiti sredstva i sve ostalo. Hvala.
Hvala lijepa. I na kraju, molim? Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Parić slažem se. Od 2011. kad su e-recepti uvedeni do danas, to je u tom segmentu zaista bila uspješna usluga. Ovo što vi kažete, uvijek je projekt kontra. Da li je centralni sustav javne nabave, informatizacija za sve bolnice na razini Ministarstva ili da li je to dobro rješenje ili nije, neki će vam reći da je to idealno, neki će vam reći da nije dobro. To je stvar o kojoj treba raspravljati i razgovarati. Moje osobno mišljenje generalno ako gledamo komparativno na neke druge zemlje, centralni sustav javne nabave za javnu upravu se uglavnom pokazao kao rješenje koje je optimalno i koje štedi novac. Sad da li će Ministarstvo zdravstva i ostala Ministarstva imati takve nekakve vizije, da li će se to pokazati kroz neku raspravu, složit se s tim ili suprotno od toga, ja stvarno to ne mogu procijeniti, ali mogu reći na temelju iskustva drugih zemalja. Hvala lijepo.
Hvala. Posljednja pojedinačna rasprava, gospodin Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Prvo treba pohvaliti ovu današnju raspravu jer je argumentirana i konstruktivna, ali isto tako pošto svi hvale prijedlog Zakona, onda je to i pohvala vama i cijeloj hrvatskoj Vladi, svima onima koji su sudjelovali na izradi ovog Prijedloga Zakona jer ste došli sa jednim dobrim prijedlogom u Hrvatski sabor. Htio bih reći da je dobro što imamo ovaj Prijedlog danas i što o njemu raspravljamo iz više razloga. Prvo i osnovno zato što kad ovaj Zakon zaživi imat ćemo puno više mrežnih stranica i programskog sadržaja dostupno svim našim korisnicima, dakle prije svega slijepim i slabovidnim osobama ali isto tako i starijim osobama i svima korisnicima koji u nekim otežanim uvjetima vidljivosti će tako dobiti priliku više pristupati tim sadržajima. S druge strane, dobro je što i uvodimo u naše zakonodavstvo EU direktivu o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora i naravno, dobro je što se ovim zakonom predlaže provođenje aktivnosti osposobljavanja i podizanja svijesti kod aktera u tijelima javne uprave u vezi pristupačnosti internetskih stranica na svim korisnicima a pogotovo što to i definirate kroz mogućnost opažanja, operabilnost, razumljivost i stabilnost mrežnih stranica. Kad pričamo o aktivnost osposobljavanju i podizanju svijesti, to je onaj članak 10., onda bi ja to malo spojio sa ovim člankom 18. i onim što smo već danas čuli u raspravi, obično kad nešto novo uvodimo ili kad to se danas već čulo, kad se ide u digitalizaciju nečega, u početku se pojavi neki otpor. Tako možda i ovdje da taj otpor što prije suzbijemo, vidim da je zakonom predviđeno da zakon stupi na snagu 23.09.2019., možda bi ovaj članak 10. trebalo aktivirati sa ovim donošenjem zakona i objavom u Narodnim novinama da se upravo u ovo aktivno osposobljavanje i podizanje svijesti, krene praktički odmah. To je čisto ovako, moj prijedlog, jel'. Pitao sam vas već oko pilot projekt o kojem smo pričali i o certificiranju stranica, zakonom je predviđena ova izjava o pristupačnosti dakle kojom ustvari tijela javne uprave kažu što je kod njih na stranicama u skladu sa zakonom i obrazlažu ono što nije i zašto to nisu uspjeli napraviti a nadzor nad tim provodi povjerenik za informiranje. Pa mislim da ustvari onima koji izrađuju stranice i trebalo bi to i čelnicima lokalnih uprava, u stvari puno više znači ovo što će osobe koje koriste te stranice reć, praktički taj certifikat o kojem smo razgovarali kroz onu repliku na početku bi još više značio nekome tko izrađuje stranice da njega dobije, da radi stranice koje su korisne, pristupačne od onih koji ih i trebaju na takav način koristiti nego sama ova činjenica da su usklađeni s onim što kaže javna uprava ili što sami napišu o svojim stranicama. Međutim, naravno kao što sam već rekao, dobro je da imamo zakon, dobro je da to definiramo ali još kroz vrijeme razvoja i primjene ovog zakona, mi ustvari trebamo naučiti one koje rade te stranice da primjenjuju standardna tehnička rješenja i da u stvari u svih drugim stranicama koje nisu ovdje propisane u zakonu, da podliježu pod ovaj zakon, da i u njima se ustvari primjeni na isti način nešto što ne znam, recimo proizvođači softvera su to već krenuli raditi, Windows ima određene alate da osobe koje pristupaju softveru mogu na kvalitetan način ako su slijepe, slabovidne iskoristiti taj softver. Dakle tu ustvari trebamo poraditi ukupno na svijesti svih sudionika ali i na obuci onih koji kod nas izrađuju stranice ne samo za javnu upravu nego i sve ostale i zato sam i predložio ovo da možda krenemo što prije da se podigne ta svijest i da što prije dođemo do zajedničkog cilja a to je da svim građanima u RH što veći broj internetskih stranica bude u potpunosti pristupačan. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepa, imate dvije replike. Prvu repliku im gospodin Parić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega, spomenuli ste otpor, spomenuli ste otpor, pasivni, aktivni otpor, to je najteža stvar i najčešće imate otpor zbog neznanja. Ja mislim da je danas odličan momenat u RH u javnoj upravi da se mogu napraviti velike stvari jer više ne vlada takvo neznanje u ovom aspektu kao što je bilo nekada. Prije 5,6 godina da ste otišli u MUP i rekli im da će njihova putovnica odnosno naša putovnica se moći dobiti iz kuće putem interneta, proglasili bi vas nekim koji ne razumije apsolutno ništa jer da je to nemoguće. Danas to imamo i to su napravili ti ljudi koji rade tamo. Znači oni su došli na razinu apsolutnog razumijevanja digitalizacije modernog društva i modernih procesa a to je naša javna uprava. Ja mislim da smo prošli tu kritičnu točku kad je postojao ogroman otpor, danas imamo jako puno pozitivnih primjera i pozitivnih usluga već implementiranih i treba nastaviti raditi na tome i mislim da je dobar trenutak u državi za to.
Vrijeme, hvala lijepa. Odgovor, gospodin Totgergeli.
Slažem se s vama, međutim sad idemo puno šire, dakle sad idemo svim lokalnim zajednicama, svim općinama, imamo ovdje načelnike, pročelnike, imamo ustvari jedan veliki spektar, široki spektar ljudi i u mnogim sredinama neće biti apsolutno nikakvog otpora, dapače, čim to shvate krenut će i bit će zainteresirani i pokušat će to napraviti i pokušat će napraviti što prije, što kvalitetnije, što bolje ali sigurno će biti sredine koja to neće uopće razumjeti i zato je dobro da onda upravo ovo osposobljavanje odnosno obučavanje i suzbijanje tog otpora krene što prije, mislim da će rezultati biti onda još i bolji.
Hvala lijepo. Druga replika gospodin Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Totgergeli, vi ste u vašoj raspravi težište stavili na podizanju svijesti oko važnosti i pristupačnosti ovih mrežnih stranica osobama sa invaliditetom kod korisnika i kod onih koji bise trebali time baviti. Međutim, trebamo ovdje uzeti još jednu dimenziju a to su ove nove tehnologije koje predstoje, tako da će te nove tehnologije de facto biti inkorporirane u cijele ove postupke i samim time će biti puno pristupačnije i osoba s invaliditetom, ali i svima drugima, tako da bi trebalo i očekivati, da me se krivo ne shvati, da ovaj Zakon će postati u određeno vrijeme nepotreban zato što će te nove tehnologije samim svojim postojanjem i rješenjima nuditi kvalitetan pristup svim korisnicima, bez obzira na njihovo mogućnosti.
Vrijeme, hvala. Hvala gospodin ... [[Govornik se ne razumije.]] ja ću biti tolerantan, ali ubuduće dignite palicu, može i ruka, bilo šta, samo da se vidi da želite odgovoriti dok je u tijeku još ovaj replika. Izvolite.
Hvala. Negdje na -4 još dok je govorio još sam podigao prst. Apsolutno se slažem s vama gospodine Tuđman. Mislim da sam to čak i pokušao objasniti upravo kroz tehnička rješenja koja će kompanije koje se bave ozbiljnim softverima u svijetu i ponuditi i već i nude. Zato i ovaj pristup je dobar sad u početku jer u stvari imamo sredine i imamo interne stranice koje o tome nisu ni razmišljali, trebamo ih potaknut da u tom smjeru krenu, a kroz vrijeme i svi oni koje se bave proizvodnjom internetskih stranice u RH, ali i u širem okruženju, će i sami već ugrađivati sve one tehničke elemente da u stvari te stranice budu jako pristupačne svim osobama, pa tako i onim slijepim i osobama sa slabijim, slabovidnim osoba i ostalim, jel. Hvala.
Puno vam hvala. Nemamo završnu riječ. Znači zaključujemo raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, a oni će se steći vrlo brzo izgleda, danas.
Prijedlog Zakona o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora, prvo čitanje, P.Z.E. br. 409. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o pristupačnosti mrežnih stranica i programskih rješenja za pokretne uređaje tijela javnog sektora i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 99 za, 2 suzdržanih i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
- Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnju sporazum o financiranju 2007.-2013. sklopljen 9. prosinca 2014., drugo čitanje, P.Z. br. 414 Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207. Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika propisano je dakle, da se zakoni kojima su u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori i oni se donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave i raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li gospođa Marija Vučković, državna tajnica u Ministarstvu poljoprivrede nam objasniti ovaj Prijedlog Zakona? Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o izmjenama i dopunama višegodišnjeg sporazuma o financiranju za razdoblje 2007.-2013. koje je sklopljen 9. prosinca 2014. godine, a odnosi se na petu komponentu instrumenta predpristupne pomoći i ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno ruralni razvoj. Pravna podloga za korištenje ... [[Govornik se ne razumije.]] programa kao i cijele ... [[Govornik se ne razumije.]] svih 5 komponenata nastala je okviru okvirnog sporazuma koji je objavljen 2007. godine u dijelu međunarodni ugovori Narodnih novina u broju 10 i kojim su se utvrđivali osnovni uvjeti suradnje između bivše EZ i zemalja koje su bile u procesu pristupanja. Slijedeće godine potpisan je sektorski sporazum koji se odnosio samo na 5. komponentu, na ruralni razvoj, a 2014. godine 9. prosinca potpisan je i višegodišnji sporazum o financiranju koji je detaljno uređivao lokaciju po pojedinim godinama za razdoblje između 2007. i 2013. godine. Člankom 36. ovog sektorskog sporazuma bilo je utvrđeno da će 31. prosinca 3. godine od n-te godine u kojoj je nastala određena proračunska obveza za proračun europske unije, sva ona sredstva koja nisu bila korištena, bilo putem predujma, bilo putem međuplaćanja ili koja nisu bila ovjerena biti automatski opozvana i vraćena u proračun EU. Za razdoblje između 2007. i 2010. godine bilo je prema posljednjem utvrđeno nešto više od 64 odnosno 64,2 milijuna eura proračunskih obveza. Međutim, kako EK predujmom doznačila 23,5 milijuna eura, a međuplaćanjima 33,3 milijuna eura, što skupa iznosi 56,8 milijuna eura, a isteklo je razdoblje, opozvana su sredstva za 2010. godinu u iznosu od 7,44 milijuna eura. Ovim sporazumom mijenja se višegodišnji financijski okvir u dodatku koji se odnosi na lokaciju za 2010. godinu, te tako ona umjesto prvotno upisanih 26,5 milijuna eura nakon što se ova već automatski opozvana sredstva od 7,44 milijuna eura potvrde u sporazumu iznose 18,5 milijuna eura. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu, otvaram raspravu. Prvi je gospodin Domagoj Mikulić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice sa suradnikom. Kao što smo čuli, pred nama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Europske komisije u ime EU i Vlade RH, kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju u razdoblju od 2007.-2013. g. sklopljen 9. prosinca 2014. g. Da se vratimo malo u prošlost kako bi se uspostavio pravni okvir za korištenje pristupne pomoći u okviru IPA programa u kolovozu 2007. g. sklopljen je okvirni sporazum između komisije europskih zajednica i Vladi RH s ciljem utvrđivanja poslovnih pravila i suradnje i provedbe financijske pomoći Europske zajednice u okviru instrumente pretpristupne pomoći odnosno, IPA-e, u veljači 2008. g. komisija europskih zajednica usvojila je IPARD program za Hrvatsku, te su s ciljem provedbe IPARD-a kroz višegodišnje sporazume određeni uvjeti za dodjelu sredstava, ali i pravila i postupci u vezi s isplatom. Provedba ovog programa, odvijala se prema decentraliziranom modelu, bez prethodne kontrole, što znači da su sredstvima raspolagale institucije za upravljanje i provedbu programa, Ministarstvo poljoprivrede, odnosno, agencija za plaćanje u poljoprivredi, dok je za poslove financijskog upravljanja, bilo zaduženo Ministarstvo financija, odnosno, nacionalni fond ovoga ministarstva. 2017. g. Europska komisija i Vlada Republike Hrvatske, potpisala dopune i izmjene višegodišnjeg sporazuma, kojim se uređuju financijske obveze EU, prema RH, za razdoblje 2007.-2013.g. u okviru IPA programa komponenta 5 koja se odnosi na ruralni razvoj. Ovim zakonom, potvrđuje se sporazum između Europske komisije i Vlade RH, kojim se mijenja i dopunjuje taj višegodišnji sporazum, a same promjene odnosi se na maksimalni godišnji iznos doprinosa EU, iz IPA komponente ruralni razvoj, kojim se usklađuju navedeni iznosi s provedenim financijskim korekcijama. S obzirom da se nakon uređivanja proračunskih obveza za financijsko razdoblje od 2007.-2010. g. je komisija izvršila među plaćanja Hrvatskoj, te je od dodijeljenog iznosa vraćeno 7, 44 milijuna eura u proračunu EU i kako bi se zadržao kontinuitet višegodišnjeg sporazuma i ažurirali iznosi temeljem obavljanih financijskih korekcija i s obzirom da nema financijskih posljedica na koje je moguće utjecati iz strane RH ili Europska komisija, kao i na činjenicu, da u ovoj fazi postupka, nisu moguće izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora, Klub HDZ-a će podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Na kraju gospođa Sonja Čikotić, ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Europske komisije u ime EU i Vlade RH, kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju u razdoblju od 2007.-2013. g. sklopljen 9. prosinca 2014. g. Ovaj sporazum odnosno, zakon, koji je pred nama, tiče se izmjena i dopuna višegodišnjeg sporazuma, koji se odnosi na dodatak, maksimalni godišnji iznosi, doprinosi EU iz IPA komponente za ruralni razvoj 2007.-2013. a usklađuje se navedeni iznosi s već navedenim financijskim korekcijama, automatskim opozivom sredstava. Danas je došlo do automatskog opoziva sredstava, 7 milijuna 440 tisuća 283 eura i 55 centi. Automatski opoziv događa se onda kada RH ne utroši sredstva u roku od 3 g. odnosno, do 31. prosinca treće g. od kada je nastala proračunska obveza. Mi danas, RH, plaća EU, članarinu između 3,5 do 4 milijarde eura, isto tako za ono financijsko razdoblje mi imamo nacionalni doprinos u visini od dvije milijarde eura, a dostupno nam je 10,7 milijardi eura. Da nam se ovakve situacije ne bi događale, važno je da danas, evo, na ovom primjeru shvatimo, da je moguć automatski opoziv, te da shvatimo, da zapravo RH, 80% investicija koja se financiraju javnim novcem, odnosi se na sredstva EU. Kod IPA-e kada smo imali ugovaranje, ono je bilo 126%, a recimo kada se osvrnemo, imali smo neki dan, sjednicu Odbora za regionalni razvoj i EU fondove, osvrnuli smo se na OP promet u koji je dostupno 236 milijuna eura. Kada su se projekti fazirali, odnosno, nisu se završili, danas u IPA-i imamo ugovoreno svega 196 milijuna eura. Znači mi nismo uspjeli u periodu od 2007.-2013. odnosno, 2016. g. ugovoriti dovoljno sredstava i realizirati, da bi uopće dosegli 236 milijuna eura, koliko nam je bilo dostupno. Ovjereno je iz programa prometa 1520 milijuna eura, a 54 milijuna eura je avans. I u ovom programu, postoje određeni problemi koji bi mogli dovesti upravo do automatskog opoziva. No, situacija nije sjajna ni u novom razdoblju. Danas, u 2014. i 2020. imamo iz operativnog projekta, koji su namijenjeni prometu, dostupna je milijarda i 140 milijuna eura, kasnimo sa provedbom toga, a da je tome tako govori da smo projekte koje smo ugovorili 2007.- 2013. prefazirali i financiramo iz sada u novom razdoblju, a brojke su poražavajuće. Mi danas imamo objavljenih 997 milijuna eura iz programa 2014.-2020. ugovoreno je 913 milijuna eura, a kada kažemo koliko je novca zapravo utrošeno po zahtjevima za nadoknadu sredstava, tu padamo, na svega 56 milijuna eura. Danas je rujan 2018. g. situacija nije ni malo dobra, a prema korisnicima je isplaćeno 67 milijuna eura što znači da korisnici nisu opravdali ni avans koji su primili. OP promet znači 2007-2013. još uvijek je otvoren, znači iako smo imali obvezu zatvaranja 31.03.2018. g., još uvijek nismo dobili potvrdu Europske komisije šta će biti s tim zatvaranjem tog programa. Mi danas imamo otvorene revizijske nalaze, završno izvješće, nismo dobili potvrdu Europske komisije te također strahujemo da će se dogoditi automatski opoziv. Automatski opoziv u ovom slučaju, ovoga ruralnog znači IPARD-a, ruralnog razvoja, mi smo imali 7 milijuna 440 000 eura dok bi za ove druge programe, trebalo svakako napraviti mjere koje neće dovesti do toga, trebalo bi ažurnije pristupiti potpisivanju ugovora, trebalo bi osnažiti timove koji se bave provedbama javne nabave, trebalo bi ubrzati procese kroz reformu javne uprave odnosno umrežavanje javnih registara na način da se određeni javni registri povežu te da se skrati vrijeme čekanja između određenih procedura. Sve to trebalo bi napraviti kako ne bi doživjeli ovaj opoziv, automatski opoziv sredstava i za OP promet 2007.-2013. i za novo financijsko razdoblje. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite, završna riječ gospođe državne tajnice Marije Vučković, izvolite.
Evo zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi, samo bi htjela reći da ovaj opoziv današnji od 7 milijuna i 440 000 eura što se tiče IPARD-a, nije jedini. Ukupno je znači automatski opozvano praktično 61 milijun eura, prvotna alokacija iznosila je 183 milijuna eura a potrošeno je, ugovoreno pa i potrošeno jer je skoro sve potrošeno od onoga što je ugovoreno jedno 55% Što se tiče današnjeg programa ruralnog razvoja kojim upravlja Ministarstvo poljoprivrede, sadašnja je situacija da je ugovoreno milijardu i 91 milijun eura u odnosu na 2 milijarde i 26 milijuna eura koliko je iz EU-a alocirano, 518 je potrošeno što se tiče N+3, za 2018. smo na 140% od obveza, već smo na 54% za 2019. g. tako da vjerujem da nam zasada ne prijeti opasnost od opoziva za onaj program kojim upravlja Ministarstvo poljoprivrede u ovom mandatu. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospođa Čikotić.
Pa ja sam htjela pitat još državnu tajnicu koliko iznosi u ruralnim mjerama ruralnog razvoja one mjere koje se izravno isplaćuju iz programa ruralnog razvoja, koliki je udio tih mjera, znači mjera 10, mjera 11, mjera 13, pa evo samo molim vas još tu informaciju. Hvala.
Hoćete odgovoriti? Hoćete, izvolite.
Evo, oko 70 do 80 milijuna eura godišnje, sad pa zbrojit ću, mjera 18, nje više nema pa evo, ispričavam se.
Dobro, hvala lijepa. Zaključujem [[Upadica Vučković: Otprilike pola.]] raspravu. Jesmo gotovi ili još, trebate još nešto reći? Ne, gotovi smo. Znači zaključujemo raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti a ti uvjeti će se steći točno u 12 sati, imate sat vremena i 10 minuta. Oni koji su rano doručkovali mogu ići već na ručak ako žele, a oni drugi sigurno imaju pametne i dobre stvari za raditi do 12 sati. Izvolite. Doviđenja do 12. STANKA U 10,50 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanja sporazuma između Europske komisije u ime EU i Vlade RH kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju 2007.-2013. sklopljen 9. prosinca 2014., drugo čitanje, P.Z. br. 414. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 9 suzdržan i 1 protiv, donesen navedeni zakon. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2017. g. podnositelj je Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala. O ovoj točki dnevnog reda, glasovati ćemo sukladno čl. 44. stavku 4 Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2017. g. molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 91 za, 11 suzdržanih donijet zaključak, kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba da bi se konzultirali oko glasanja o ovom Izvješću Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Moram vam reći da je ovo prvi put od postojanja hrvatske države da ovako važno izvješće gdje se troši 38 milijardi kuna godišnje nije na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora i to zahvaljujući volji većine iako je na Odboru za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo bio predložen Zaključak da ovo bude u raspravi na plenarnoj sjednici. Ja ne mogu razumjeti zbog čega je vladajuća većina donijela ovu odluku. Da li je to zbog toga što je u tijeku javno savjetovanje o mirovinskoj reformi, pa bi imali raspravu prije rasprave. Da li je to zbog toga da se spriječi ovdje razgovor o namještanju mirovina i kupovanju mirovina jer su neki ljudi u tom Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje uhapšeni. Nikako ne mogu shvatiti zbog čega mi ne reagiramo na takve pojave. Nikako ne mogu shvatiti zašto ne želite da npr. u raspravi korigiram moga kolegu ovdje Ivana Pernara, koji uporno tvrdi da imamo 95 tisuća umirovljenika sa primanjima manjim od 500 kuna, što nije istina. Imamo ih 4900, ali 4900 ili 95 tisuća je velika razlika. 4900 je, treba istražiti koji su i pomoći im. U kategoriji umirovljenika do 2000 kuna sa primanjima do 2000 kuna ima 479 tisuća korisnika. Međutim, unutra imamo 155 tisuća nepripadajućih podataka jer se oni odnose na mirovine po međunarodnim ugovorima. To je dio ili cijela mirovina koju mi isplaćujemo negdje u inozemstvo. Bilo u susjedne države, bilo u Europu. Ne razumijem zašto to radimo. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odobravam stanku do 13,46 minuta. STANKA U 13,36 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,46 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo dalje sa radom. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskoga zavoda za mirovinsko osiguranje za 2017. godinu. Podnositelj je Hrvatski zavod za mirovinske osiguranje. O ovoj točki dnevnog reda glasovati ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za, 10 suzdržanih i 2 glasa protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko tijelo.
Ispričavam se gospodine predsjedniče, ne tražim stanku ali niste pročitali drugi dio tog Zaključka koji je donio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu upravo vezano uz ovo izvješće.
Ja sam dobio samo ovo, mogu provjeriti, sad samo sekundu.
Tu je i predsjednica odbora koja može potvrditi da postoje dva zaključka [[Upadica: Samo jedan.]]
Ovdje je zapisnik. Dakle, Zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti kapitalnih ulaganja u osnovne i srednje škole na području RH.
Drugi zaključak koji je jednoglasno usvojen je da se zadužuje Ministarstvo znanosti i obrazovanja, da sukladno nalazima revizije donese akcijski plan sa rokovima što će poduzeti kako bi se primjedbe iz izvješća provele u stvarnost. Predsjednica može potvrditi moj navod.
Dobro. Ovako, ja imam zapisnik temeljem kojega smo radili, ako postoje neki problemi, obratite se onda predsjednici odbora na vašem odboru pa me izvijestite o tome kroz neki drugi akt. Izvolite kolegice Bedeković kao predsjednica Odbora.
Hvala lijepo. Mogu objasniti, doista je na odboru donesen zaključak da se od Ministarstva znanosti i obrazovanja zaduži da odboru dostavi akcijski plan iz kojega će biti razvidne aktivnosti i rokovi na, dakle na svemu onome što je revizijskim izvješćem utvrđeno. Tako da, zaključak doista postoji, postoji na razini odbora [[Upadica predsjednik: Ali to je na razini odbora.]] i odbor, tako je, odbor je zadužio, već je dopis u ministarstvu poslan, odbor je zadužio ministarstvo da sačini akcijski plan.
Dobro. To nije tema onda plenarne sjednice nego odbora [[Upadica Bedeković: Da, da, da.]] Da, da. Evo onda ćemo. Jesmo glasovali o ovome ili nismo? Jesmo, onda idemo dalje. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014./2020., podnositelj je Državni ured za reviziju. O ovoj točki dnevnog reda glasovati ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti provedbe operativnog programa, konkurentnosti i kohezija 2014./2020. godina. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 22 suzdržana i 1 protiv donijet Zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.