Poštovane dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta, vrijeme je da krenemo sa radom. Poštovane dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 7. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane dame i gospodo, na današnju sjednicu, kako to inače radimo za svaku sjednicu, pozvani su: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Centralne izborne komisije BiH čiji izvještaj je na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike/zastupnike i goste. Sa današnje sjednice odsustvo je opravdala jedino zastupnica Nermina Kapetanović. Prema informaciji službe sjednici je trenutno prisutno 38 zastupanik. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. U pripremi ove sjednice Doma održane su sjednice sljedećih komisija: Ustavnopravne komisije, Komisije za finansije i budžet i Komisije za vanjske poslove. Na svim sjednicama postojao je kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodate su: Tačka 2. Usvajanje Zapisnika 1. i 2. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Tačka 4. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Tačka 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o carinskoj politici u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH. Zakon je u drugom čitanju. Kolegij doma nije postigao saglasnost, objasnit ćemo u drugom krugu glasanja glasanja, dakle glasaćemo, izjasnićemo se u drugom krugu glasanja o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. 2 Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko želi da govori? Gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara. U skladu sa članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma predlažemo na razmatranje i usvajanje novu tačku dnevnog reda za 7. sjednicu Predstavničkog doma – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Klub poslanika SNSD-a ponio je prijedlog za uvrštavanje nove tačke dnevnog reda za 7. sjednicu Predstavničkog doma. Prijedlog nove tačke podnosi se na osnovu člana 71. stav 1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegijuma Predstavničkog doma. Nova tačka dnevnog reda predlaže se zbog neophodnosti da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH razmatra ovo pitanje. Trenutna poslanička većina nije dozvolila da se na prethodnim sjednicama ova tačka nađe na dnevnom redu iako je javnost veoma zainteresovana što dokazuje i otvoreno pismo u slučaju „Džaferović“ Republičke organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Republike Srpske. Tačka je neophodna zbog postojanja ozbiljnih optužbi izraženih kroz obimnu dokumentaciju koju je već prethodni potpredsjednik Federacije Mirsad Kebo, prema dostupnim informacijama, u nekoliko navrata i u kontinuitetu dostavio Tužilaštvu BiH. Iz dostavljene dokumentacije proizilazi da postoji ozbiljno izražena sumnja da gospodin Džaferović u proteklom ratu nije spriječio, prijavio niti kasnije procesuirao ratne zločine nad Srbima u BiH. Članom 27. stav 1) tačka a) Poslovnika propisano je da predsjedavajući Doma predstavlja Dom. Imajući u vidu sve o čemu je javnost u posljednje vrijeme informisana, a odnosi se na trenutno predsjedavajućeg Predstavničkog doma, smatramo da gospodin Džaferović ne može više predstavljati Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, odnosno ne može biti predsjedavajući Predstavničkog doma, niti član Kolegijuma. S obzirom na navedeno novu tačku dnevnog reda smatramo neophodnom, hitnom i opravdanom, te pozivamo uvažene poslanike Predstavničkog doma da istu uvrstimo u dnevni red 7. sjednice Predstavničkog doma. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Mi smo ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH prije nekoliko dana uradili jedan važan posao. Dakle, ja u skladu s tim predlažem da danas Predstavnički dom uvrsti jednu novu tačku dnevnog reda i prihvati inicijativu u kojoj Predstavnički Parlamenta BiH poziva Ministarstvo 3 vanjskih poslova, ambasade BiH u zemljama članicama EU i Misiju BiH pri EU u Briselu da Sekretarijat Vijeća EU, Evropsku komisiju, Evropski parlament i 28 zemalja članica EU u roku od 15 dana upoznaju sa Odlukom Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH od 23. februara ove godine kojom se potvrdila i usvojila Izjava o neophodnim reformama u okviru procesa pristupanja EU a koju je 29. januara 2015. godine usvojilo Predsjedništvo BiH. Ja sam ovdje zamolio naše službe da vam iskopiraju i da umnože ovu Izjavu. Ima jedno šire obrazloženje, ali ono što me je podstaklo da predložim ovu inicijativu jeste to da je gospođa Mogerini rekla da će se na prvom narednom sastanku, koji treba biti održan 15. i 16. marta, dakle to je Vijeće ministara vanjskih poslova EU, predložiti da na snagu stupi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Ja mislim da mi do tada trebamo sve relevantne institucije do kraja upoznati sa onim što smo uradili i to trebaju naše službe koje imamo širom svijeta da rade. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo dalje, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, predsjedništvo, koleginice i kolege, pozdravljam, želim uspješan rad danas na ovom zasijedanju, sedmom po redu. Dakle, ja bih bio slobodan predložiti, sukladno članku, znači, 70. o utvrđivanju dnevnog reda na današnjoj sjednici, da se točke 7. i točka 10. skinu sa današnje sjednice dnevnog reda. Iako ja razumijem da je Kolegij u proširenom sastavu, sukladno Poslovniku o radu Parlamenta, predložio, dakle, za današnji dnevni red jer su se te točke stekle kao obvezne pošto su prošle određenu proceduru, međutim mi utvrđujemo danas dnevni red ovdje na početku ove sjednice kao i svaki put. Predlažem to iz sljedećeg razloga. Točka 7. zato što, dakle, smo mi prošli put, podsjetiću kolege, usvojili jedan zaključak koji je prilikom rasprave Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama, dakle, sad otprilike kontraproduktivan onome što smo usvojili kada je u pitanju izmjene Zakona. Znači, zaključak je rekao da Vijeće ministara pripremi cjelovito rješenje za izmjenu ovog Zakona i svih drugih zakona koji se tiču ove problematike. Istodobno smo, dakle, nastavili proceduru oko donošenja izmjena Zakona, dakle ukidanja članka 48. I puno je, dakle, tada primjedbi na toj sjednici, podsjetiću vas, izneseno, dakle, koji se odnose na ono što je predlagač htio, zapravo nije završen proces onako kako je to trebalo i da to neće značiti u suštini ono što je se mislilo s time. Tako da je, po meni, potrebno danas to skinuti s dnevnog reda. Svakako neka je to Kolegij u proširenom sastavu primio k znanju, ali da se na taj način možda da još jedna mogućnost da se ta pitanja raščiste, pa ako ništa u nekoj amandmanskoj fazi. Kada je u pitanju točka 10., dakle, podsjetiću takođe, takođe ću vas kolege podsjetiti da smo donijeli jedan zaključak po kojem mi tražimo da se kod prve naredne sjednice na kojoj će se predlagati sporazumi koji se odnose na finansijska zaduženja, dakle, odnosno ratifikacija takvih sporazuma u ovome Parlamentu, bez obzira na koje se razine vlasti odnose, mi smo rekli do donošenja takve informacije od strane Vijeća ministara da nećemo više takve sporazume usvajati dok ne dobijemo tu informaciju. Ja sam to predlagao i na Proširenom kolegiju, nije prošlo, ja predlažem i ovdje, dakle, da jednostavno budemo vjerodostojni, da poštujemo taj naš zaključak i 4 da nam Vijeće ministara čim prije dostavi tu informaciju. Ja nisam, dakle, apriori protiv onoga što u tom sporazumu stoji, ovo je konkretno bio sporazum za nešto u Tuzli.
Vrijeme.
Ali evo, dakle, predlažem da se i ta tačka skine sa dnevnog reda. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, meni je žao što moram da repliciram kolegi bez obzira što smo imali juče priliku na Proširenom kolegiju da oko svega ovoga razgovaramo. Dakle, ja potpuno razumijem i nisam protiv ovakvih prijedloga da se u Bosni i Hercegovini mora znati koliko se Bosna i Hercegovina zadužuje, ali obzirom da se radi o vrlo osjetljivoj stvari ja želim da ovdje kažem kolegama koji sjede u ovoj sali o čemu se tu radi. Četrdeset godina Tuzla je bez vode ili ima dva puta po dva sata dnevno vode. Ja bih preporučio svakom ko ima obilje vode u svom gradu da malo pokuša da sam reducira šta znači dva puta po dva sata imati vode. Djelimično je Tuzla riješila taj problem tako što se sad prečišćava voda jezera koje nije preporučeno za kupanje. I na tom jezeru je već 10 godina zabranjeno kupanje zbog toga što je ta voda dosta zagađena, ali zahvaljujući specijalnim tehnologijama obezbjeđuje se relativno čista i kvalitetna voda koja može da obezbijedi ono što je građanima Tuzle potrebno. Građani Tuzle su sve svoje infrastrukturne objekte plaćali samodoprinosom. Građani Tuzle stoje kao garant toga da će Tuzla otplatiti ovaj kredit. Istovremeno želim da kažem da u paketu u kome se razgovaralo, Tuzla, Zenica i Travnik, Travnik je odustao, odnosno nije dobio saglasnost da može dobiti ratifikaciju ovakvog jednog zahtjeva za kredit zato što nije platežno sposoban da otplati ovaj kredit. Prema tome, ja mislim da ovo nije izgradnja golf terena ili nekih stvari koji su luksuzni, nego da je ovo zadovoljavanje elementarnih ljudskih potreba i garancija ljudskih prava da imaš pravo na kvalitetnu vodu. Istovremeno još da kažem da zbog slijeganja terena u Tuzli u proteklom periodu je 400 objekata interesantne najznačajnije Otomanske i Austrougarske arhitekture stradalo
Vrijeme.
i da zbog svega toga strada infrastruktura za odvođenje i dovođenje vode i otpadnih voda. Zaustaviti ovaj projekat kada je ovaj projekat sad na kraju znači da bi se Parlamentarna skupština stavila na stranu onih koji žele da zaustave ovaj projekat i primjenu ovog projekta u Tuzli, i da se 5 na taj način kvalitetno riješi elementarno pravo ljudi Tuzle da imaju pitku vodi i da se na taj način odvedu sanitarne vode iz Tuzle. Ja, dakle, stojim na stanovištu da ovo Parlament treba da podrži i da ostane danas na dnevnom redu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović. Izvolite. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se gospodine Backoviću, gospodin Saša Magazinović, poslovnička intervncija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 71. Poslovnika u svamu stavu 1. kaže – izostavljanje obaveznih tačaka iz člana 70. stav 2. ovog Poslovnika nije dozvoljen. Dakle, ja mislim da bespotrebno vodimo raspravu jer nam je Poslovnik naložio kako ćemo raditi. Takođe, radi drugih rasprava, a nimalo ne umanjujući značaj ovoga što je kolega iz SBB-a rekao, stav 2. takođe kaže da poslanik ne može elaborirati suštinu pitanja kada se razgovara o dnevnom redu. Dakle, da usvojimo dnevni red pa ćemo razgovarati.
Hvala Vam lijepo. Stvari su potpuno jasne i stoje tako po Poslovniku. Ako se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu o dnevnom redu. Molim vas lijepo prelazimo na izjašnjavanje, objašnjavaću tačku po tačku, dakle imamo prijedlog gospodina Staše Košarca. Pripremite se za glasanje o prijedlogu gospodina Staše Košarca. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da Predstavnički dom, sa 6 glasova za, 31 glasom protiv i 2 suzdržana glasa, nije podržao prijedlog gospodina Staše Košarca i Kluba SNSD-a. Što se tiče prijedloga gospodina Senada Šepića ja mogu da stavim to kao tačku dnevnog reda, ali ovo je stvar koja se podrazumijeva. Dakle, ovo je stvar koja se podrazumijeva gospodine Šepiću, institucije Bosne i Hercegovine i Ministarstvo vanjskih poslova moraju obavijestiti EU o onome što je uradila Parlamentarna skupština. Ne treba nam sada i posebna tačka dnevnog reda na kojoj bi se obavezivale institucije. Ja Vas molim da Vi, dakle, imate ovo u 6 vidu, Ministarstvo vanjskih poslova, Predsjedništvo i sve institucije, to je valjda njihov redovan posao, ne treba sad zaključak Parlamenta da se o nečemu, da se nekom daje obaveza da uradi ono što je njegov posao. Ja Vas molim da Vi odustanete od Vašeg prijedloga.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Znamo mi koliko je, šta je čija obaveza da radi. Isto tako znamo u kakvoj se poziciji kao zemlja nalazimo. Mi smo ovdje neki dan kada smo usvojili onu Odluku mi smo na sebe preuzeli tu odgovornost da ćemo mi vršiti monitoring i da ćemo pratiti realizaciju onoga što smo mi ovdje u političkom smislu usvojili. Tako da mislim da ne može ništa biti sporno i ne može biti višak da u tom smislu mi kao Parlamentarna skupština aktivnije se uključujemo u ovaj proces. Ja vas molim da to ...
Hvala Vam lijepo. Pripremite se za glasanje o prijedlogu gospodina Senada šepića. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom, sa 23 glasa za, 4 protiv i 5 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, prihvatio ovu tačku dnevnog reda. To će biti 12. tačka dnevnog reda. Prelazimo na objašnjenje vezano za prijedlog gospodina Lovrinovića. Molim sekretara Doma da objasni kakvo je stanje Poslovnika kada je u pitanju izostavljanje obaveznih tačaka. Molim Vas sekretaru izvolite za govornicu, vršioca dužnosti sekretara.
Hvala. Pozdravljam prisutne poslanike i zahvaljujem se što ste mi dali da vas upoznam sa članom 70. – utvrđivanje dnevnog reda. Ovako, član 70. Poslovnika Predstavničkog doma kaže – Kolegijum doma u proširenom sastavu uvršatava u dnevni red prijedloge zakona sa mišljenjima iz člana 111. stav 1., odnosno izvještajem iz člana 123. ovog Poslovnika, te svaku drugu tačku koja je obavezna u skladu sa ovim Poslovnikom. Stav 2. – Obavezna tačka je ona koja je prošla proceduru u skladu sa Poslovnikom. Stav 3. – Kolegijum doma u proširenom sastavu uvrštava u dnevni red i druga pitanja koja su ovlašćeni predlagači dostavili Domu i koja su iz njegove nadležnosti. Stav 4. - Kolegijum doma u proširenom sastavu ne uvrštava u dnevni red druga pitanja iz stava 3. ovog člana za koja nadležna komisija nije dostavila mišljenje. Nadležna komisija Komisija za spoljnu politiku je dostavila Mišljenje tako da po Poslovniku se smatra da je ovo obavezna tačka dnevnog reda. 7
Hvala Vam lijepo sekretaru. Nema više rasprave. Ja proglašava dnevni red sjednice, neka se ne ljuti niko, rasprava je završena, glasanje je završeno. Ne možemo glasati o ovome jer su ovo obavezne tačke prema Poslovniku. Proglašavam da je dnevni red današnje sjednice: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Usvajanje Zapisnika 1. i 2. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 3. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 4. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2/15, od 23.02.2015.; 5. Prijedlog zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-33/14, od 24.07.2014. (drugo čitanje); 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o carinskoj politici u BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 35/14, od 15.09.2014. (zakon u drugom čitanju); 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01,02-02-1-1/15, od 08.01.2015. (drugo čitanje); 8. Izvještaj o provođenju Općih izbora 2014. godine, materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-50-19-159/15, od 29.01.2015.; 9. Razmatranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević koja glasi: „U skladu s članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 79/14), pokrećem inicijativu za uvrštavanje u dnevni red tačke: „Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u CHF i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema“, akt broj: 01-50-1-185/15, od 30.01.2015.; 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW- a, Frankfurt na Majni (KfW) i Bosne i Hercegovine (primalac) i Federacije Bosne i Hercegovine (Federacija) i općina Tuzla i Zenica (agencija za realizaciju projekta) za 9.490.000 eura (investicija) i 1.500.000 eura (propratne mjere) – Program vodosnabdijevanja i kanalizacije u BiH II, broj: 01,02-05-2-201/15, od 02.02.2015.; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeće ministara BiH i Vlade Švicarske Konfederacije o dodjeli finansijske pomoći za „Program vodosnabdijevanja i otpadnih voda u BiH II“ (Obnova i nadogradnja sistema vodosnabdijevanja i otpadnih voda u općinama Tuzla i Zenica), broj: 01,02-05-2-232/15, od 09.02.2015.; 12. Razmatranje inicijative poslanika Senada Šepića koja glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ambasade BiH u zemljama članicama Evropske unije i Misiju BiH pri Evropskoj uniji u Briselu da u roku od 15 dana upoznaju Sekretarijat Vijeća EU, Evropsku komisiju, Evropski parlament i 28 zemalja članica Evropske unije s Odlukom Predstavničkog doma i 8 Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, od 23.02.2015., kojom je potvrđena i usvojena Izjava o neophodnim reformama u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji, a koju je 29. januara 2015. godine usvojilo Predsjedništvo BiH“, broj: 01-50-1- 15-7/15, od 26.02.2015. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Ko želi da govori o Zapisniku? Izvolite. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dva dnevnog reda, Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 1. i 2. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Ja sam postavio pitanje u vezi pozivanja na nasilje i mržnju putem interneta, govor mržnje. Pitanje se odnosilo na postojeću zakonsku regulativu kojom se ovakve pojave mogu sankcionisati kao i druge aktivnosti koje se vode u tom pravcu. Dobio sam odgovor gdje je pobrojano u krivičnim zakonima i Bosne i Hercegovine i entiteta i Brčko Distrikta odredbe koje preciziraju kazne zatvora od 3 mjeseca do 3 godine. Rečeno je u odgovoru da ni jedan od četiri krivična zakona nema propisano krivično djelo počinjeno iz mržnje putem interneta, ali ne postoji zapreka da se mržnja izražena putem interneta provede na osnovu propisanih tačaka krivičnog zakona. Ono zbog čega sam se javio jeste sami kraj odgovora u kome je konstatacija da je Bosna i Hercegovina ratifikovala, prije svega prihvatila pa onda i ratifikovala, Protokol konvencije o kibernetičkom kriminalu kojim se obavezujemo usvojiti zakonodavne mjere u smislu kriminalizacije djela rasističke i ksenofobične prirode počinjenih preko kompjuterskih sistema gdje se posebno izdvaja rasistički ksenofobični materijal što predstavlja svaki pisani materijal, svaku sliku ili svako drugo predstavljanje ideja ili teorija koje potvrđuju ili ohrabruju mržnju, diskriminaciju ili nasilje na osnovu boje, lično, nacionalnog, etničkog porijekla, itd., itd. Suština odgovora koji sam dobio je da od trenutka kada smo ratifikovali ovaj dodatni Protokol kojim se obavezujemo da zakonodavno uredimo ovu oblast to nije učinjeno. Pa evo, ja ovu priliku koristim da iniciram da novo Vijeće ministara, za koje se nadam da će biti vrlo brzo formirano, u skladu sa našim međunarodnim obavezama pokrene i ovo pitanje i što prije pred nas parlamentarce predloži zakon.
Hvala lijepo gosodine Magazinoviću. Pošto se niko više ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Idemo na tačku četiri dnevnog reda, to je, Ad. 4. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 23.02.2015. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku u skladu sa članom 133. Poslovnika. Prijdlog zakona ste dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ko želi da govori? Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kao što je svima u ovom Domu nesumnjivo poznato Centralna izborna komisija BiH je 28. januara 2015. godine dostavila ovom Domu opširan i detaljan Izvještaj o provođenju općih 10 izbora 2014. godine. Izvještaj je korektan i on će biti na dnevnom redu u nastavku ove sjednice, tako da neću ulaziti u detalje samog Izvještaja. Međutim, taj Izvještaj sadrži, između ostalog, dvije preporuke, jednu relativno opšte prirode, a drugu vrlo konkretnu. I ta preporuka glasi da s obzirom da Klub srpskog naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH nije u cjelosti popunjen, dakle nedostaju 4 delegata u tom Klubu. Od potrebnih 17 uspjelo se popuniti, u skladu sa postojećim odredbama Izbornog zakona, sam 13 mjesta. Centralna izborna komisija je sugerirala, iz navedenog razloga, moguće rješenje je da Parlamentarna skupština BiH pristupi hitnom, naglašavam hitnom jer je ovo tačka dnevnog reda, hitnom postupku usvajanja Zakona o dopuni Izbornog zakona BiH, te izuzetno za ove izbore reguliše dodjelu mandata neizbranim kandidatima sa kandidatskih lista za kantonalne skupštine u Domu naroda Parlamenta Federacije. Centralna izborna komisija je takođe u ovoj preporuci naglasila da je taj princip hitnosti retroaktivnog regulisanja i popune primijenjen za Narodnu skupštinu RS-a nakon izbora 2006. godine. Podsjećam Izvještaj je od 28. januara, svi smo ga dobili 29. januara. I kako niko u međuvremenu nije reagovao po ovom pitanju, mi smo uputili Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Tačka se tiče, podsjećam opet, hitnog postupka, pa ću se nastojati što više držati isključivo te teme. Želim naglasiti da je ovo preporuka Centralne izborne komisije BiH. Dakle, mi smo maltene prepisali njihovu preporuku, odnosno uobličili ... format Prijedlog zakona i predočili ovom Domu. Ali ne radi se samo, znači, o suštini već i o ovoj preporuci da to bude po hitnom postupku, te smo tako i postupili. Mimo toga podsjećam da je prošlo gotovo 5 mjeseci od općih izbora 2014. godine i da još uvijek Klub srpskog naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije nije popunjen. E sad Bosna i Hercegovine, to je sigurno i u ovim klupama rečeno više puta ali vrijedi podsjetiti, Bosna i Hercegovine je izuzetno specifična zemlja i zbog toga imamo niz institucija koje predviđaju paritet konstitutivnih naroda. Ovo je jedina institucija u kojoj je paritet predviđen, a u kojoj se taj paritet ne poštuje. Dakle, Predsjedništvo BiH, Dom naroda Državnog parlamenta, Vijeće naroda RS-a, čak i Vijeće ministara u određenom segmentu, dakle sve ove institucije u njima se poštuje paritet, u Domu naroda Parlamenta Federacije nemamo paritet i slobodan ću biti reći da je ovo zaista sramota i da je neophodno ovo pitanje što prije riješiti. Takođe, kada je riječ o hitnom postupku, član 133. Poslovnika ovog Doma predviđa da je takav postupak dopušten i kada je Prijedlog zakona formulisan na tako jednostavan način da se može u potpunosti usvojiti ili odbaciti. Tako da ovaj Prijedlog ispunjava i taj kriterij navedenog člana Poslovnika. E sada, s obzirom da će vjerovatno doći do određenih rasprava o ustavnosti Zakona, dozvlite mi da se osvrnem na tu temu, a onda takođe naglasim da ukoliko bude potrebe da ću replicirati, odnosno zadržavam pravo da repliciram. Ustav Federacije BiH jasno drži da će sastav Doma naroda Federacije BiH biti paritetan. Međutim, ne zaustavlja se tu, već kaže – tako da svaki konstitutivni narod ima isti broj delegata, dakle izuzetno eksplicitna odredba, ostavlja nam na razmišljanje šta paritetan znači, već kaže tako da će svaki konstitutivni narod imati isti broj delegata. Onda idući stav istog člana kaže da će to biti po 17 delegata iz reda svakog konstitutivnog naroda. To u Domu naroda Parlamenta Federacije trenutno nije ispoštovano, a ovo je ustavna odredba, odredba Ustava Federacije BiH. Na sjednici Ustavnopravne komisije, kada je razmatran ovaj Izvještaj CIK-a, pojedini članovi su istakli mišljenje da ovo nije moguće primijeniti na način na koji je Centralna izborna 11 komisija predložila i koji prijedlog smo mi prihvatili kroz naš Prijedlog zakona, zato što postoji član Ustava Federacije koji zaista kaže da delegate Doma naroda biraju kantonalne skupštine iz reda svojih delegata. Međutim, ja takođe podsjećam da nastavak tog člana kaže – proporcionalno nacionanoj strukturi stanovništva. E onda se postavlja pitanje kako drugi krug koji je predviđen članom 10. stav 16. Izbornog zakona kako je on moguć? Taj drugi krug, opet podsjećam, predviđa da ako u određenom kantonu u kojem je predviđeno određeni broj delegata ne možete izabrati te delegate, onda idete u drugi kanton. Znači, već kršite ovu proporcionalnost nacionalne strukture stanovništva. I takođe idući stav – srazmjeran broj stanovnika kantona, to se takođe krši čim odete u drugi kanton. I sad da se vratim samo prporukama CIK-a, dakle već sam rekao, već sam pročitao šta je Centralna izborna komisija rekla u svojoj preporuci, rekla je da se ovo po hitnom postupku treba popuniti, odnosno sugerisala je da se ovo po hitnom postupku treba popuniti i potom je dala nekoliko rješenja. Mi smo prihvatili prvo od ovih rješenja, smatramo da je korektno da se to uradi sa lista za kantonalne skupštine, odnosno neizbranim kandidatima iz datog konstitutivnog naroda po osvojenom broju glasova i mi smo prihvatili taj prijedlog CIK-a. Međutim, ono što je možda još bitnije za raspravu, kada je u pitanju ustavnost. CIK je dao nekoliko opcija i onda je rekao takođe – moguće je i neko drugo rješenje po odluci zakonodavca. Dakle, nama je ostavio i neko još nedefinisano rješenje po odluci zakonodavca, vodeći računa da isto ne smije biti suprotno odredbama Ustava Federacije BiH koje regulišu tu materiju. Dakle, CIK nam je dao nekoliko konkretnih rješenja, a onda je rekao možete i neko treće samo ne smije biti suprotno Ustavu. Dakle, da je CIK mislio da su ova prva dva konkretna suprotna doredbama Ustava Federacije pa valjda bi to istakao. Ne, to je Centralna izborna komisija istakla tek kada je ponudila to neko treće imaginarno rješenje po odluci zakonodavca. U svakom slučaju, samo da se vratim na ono što je ovdje jako bitno je da je sugestija Centralne izborne komisije da se ovo riješi što prije, odnosno po hitnom postupku. Tako da naš prijedlog je formulisan ponajviše na osnovu te preporuke i glas za taj prijedlog podržava preporuku Centralne izborne komisije, glas protiv je očito, nije u saglasnosti sa preporukom Centralne izborne komisije. A kada su u pitanju ustavne odredbe podsjetit ću da u Centralnoj izbornoj komisiji sjedi 5 pravnika. I iako ću imati priliku da to uradim tokom rasprave o njihovom Izvještaju, evo koristim i ovu priliku da im se zahvalim na izuzetno korektnom i opsežnom detaljnom Izvještaju o provođenju općih izbora 2014. godine. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Magazinović, poslovnička intervencija. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Poslovnička intervencija, gospodin Magazinović. Dobit ćete riječ nakon gospođe Krišto, jer je ona sljedeća. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 12
Hvala predsjedavajući. Član 133. hitni postupak. Mi dakle sada ne razgovaramo o suštini Zakona nego o zahtjevu za hitni postupak. I nakon što završimo raspravu, ako je njima o tome da li je potrebno ili nije potrebno ovaj zakon razmatrati u hitnoj proceduri, tek onda otvaramo raspravu o samom zakonu, o Izvještaju Centralne izborne komisije, ustavnom osnovu, konkretnim odredbama zakona, itd. Dakle, stav 3. kaže – kad se o zahtjevu za hitni postupak obavi rasprava glasa se. Ako se usvoji Dom nastavlja raspravu o suštini zakona. Ja smatram da mi u ovom trenutku ne trebamo raspravljati o samoj suštini prije nego što se odredimo o tome da li ovo ide u hitni postupak ili ne. Nažalost ja nisam čuo obrazloženje predlagača zašto je hitnost ovog Zakona, razmatranje o hitnoj proceduri potrebna. Dom je konstituisan, radi, suštinski namjera je uredu, ali evo i predlagač je sam izrazio svoje, odnosno informisao nas da postoji zadrška da li je ovo u skladu sa Ustavom Federacije ili nije, pa po meni je najbolje da ovo ide u redovni postupak, da se naša Ustavnopravna komisija opredijeli ima li ili nema ustavni osnov i onda da razmatramo, i ako je u skladu sa Ustavom i usvojimo ovaj zakon. Dakle, skrećem pažnju da govorimo o hitnoj proceduri, a ne suštini zakona.
Hvala lijepo. Dakle, primjedba je na mjestu. Poslovnička intervencija ima svoje utemeljenje u Poslovniku. Repliku je tražio gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda. Gospodin Magazinović je rekao da nisam obrazložio zbog čega je ovo po hitnom postupku. Apsolutno jesam. Dakle, iako izuzmete ovo da je Zakon formulisan, na tako jednostavan način se može u potpunostiusvojiti ili odbaciti. Mislim ..., puno bitnije je ono što sam rekao, a to je da je sramota da je Dom naroda Parlamenta Federacije krnji, da dva naroda imaju 17 delegata, a da jedan ima 13. Tako da jesam to obrazložio, koristio sam ovu eksplicitnu konstataciju da je sramota. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Očigledno me niste saslušali. Ja kažem da se slažem sa suštinom i namjerom ovog Zakona, međutim i sami ste istakli da postoji zadrška da li je on u skladu sa Ustavom ili nije. 13 Prema tome, hitnost postupka na ovakav način podrazumijeva da se zaobiđe Ustavnopravna komisija. Bilo bi dobro, pošto imamo Ustavnopravnu komisiju u ovom Domu, a ništa ne znači da li će se ovo razmatrati sad ili za 15 dana u smislu hitnosti, da se Ustavnopravna komisija izjasni ima li ovaj Zakon ustavnopravni osnov. Ako ima što se mene tiče ja ću ga prvi podržati.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Ja podržavam ovo što je rekao kolega Magazinović. Mi smo na Ustavnopravnoj razgovarali o ovome čak nekoliko sati. Rješenja nisu neustavna rješenja koja će nam donijeti više glavobolja i ne možemo uvoditi praksu da donosimo nešto što nije u skladu sa entitetskim i nižim ustavima. Ako govorimo o sramoti onda trebamo da pričamo o uzroku, a ne posljedicama, a uzrok je što u Federaciji nema Srba i što se ne mogu ni nafatat za ovaj Dom naroda. I to je ono što trebamo otklanjati, a ne posljedice postojećeg stanja. Hvala.
Hvala lijepo. Diskusija, gospođa Borjana Krišto, prva zamjenica predsjedavajućeg. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice i kolege, uvaženi gosti, članovi Vijeća ministara, sve vas srdačno pozdravljam. Evo, uvažavajući raspravu koja je išla i kroz, na neki način obrazloženje izmjena Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona, a i replike koje su bile, slažem se da rasprava o hitnosti treba da sadržava obrazloženje za hitnost i da se toga pridržavamo u okviru ove rasprave, a naravno ako raspravljamo u okviru redovne procedure ili neke druge da iznosimo obrazloženje i argumente. Međutim, kao što i mnogi drugi možda ću i ja na neki način, uz ova obrazloženja i potpuno poštujući poslovničke odredbe, iskoristiti na neki način svoje pravo i kazati nešto. Kad je u pitanju Izborni zakon ja ću kazati da je ovo igra, Izborni zakon je zakon koji je odma po redu iza Ustava. Izborni zakon je i zakon koji je i političke, i stručne, i pravnotehničke i svake druge naravi i on je jedan sustavan zakon koji podrazumijeva ozbiljnost. Izborni zakon smo radili i dorađivali ga i u proteklom mandatu i napravili smo prijedloge od Središnjeg izbornog povjerenstva kroz Interresornu skupinu, od pravnotehničkih organizacijskih do nekih drugih stavova koji su bili nužni za promjenu. Naravno to nije uspjelo dobiti potrebnu većinu. Danas smo došli sa prijedlogom za izmjene, odnosno za dopunu Izbornog zakona na način da se popunjava Klub srba. Ja to još nigdje nisam vidjela, još se prave usporedbe da bi se taj Klub trebao popuniti jer se na isti način u drugom ... popunjava. Gospodo znamo dobro da se u drugom krugu popunjavaju delegati, recimo ili za srpski ili neki drugi klub koji nije popunjen, ali iz redova onih koji su izabrani u kantonalne skupštine, a ne kao što Prijedlog dopuna zakona 14 ovdje predlaže sa listi koji nisu prošli. Ovo je za mene igra sa zakonom. Stoga predlažem da svi budemo ozbiljni, da ne prihvatimo danas niti ovo, a niti proceduru izmjena Izbornog zakona na način da će to predlagati jedan zastupnik ili određena politička opcija. Mislim da se na razini izbornog zakonodavstva trebamo svi dogovoriti, to je prvi test za sve nas, a na poseban način, ja ću kazati, i parlamentarnu većinu, a koja se na neki način formira. To je ono od čega trebamo krenuti, to je ono što treba ovoj Bosni i Hercegovini na mnogo načina, ne samo kad je u pitanju popuna jednog kluba. I ja ne bi govorila takođe da se radi o popuni Kluba na način sramote. Ako budemo uvodili sramotu kao način obrazloženja onda se to može opisati na drugi način i biti obrazloženje za mnoge druge stvari, a ne samo za popunu ovog Kluba. I ja ću takođe reći, ja sam se naravno javila prije nego što se javio i predsjednik Kluba stranke iz koje dolazimo, on će takođe reći naše stavove, ali nećemo podržati ni žurno, nego ćemo predložiti formiranje Interresorne radne grupe koja bi napravila cjelovite izmjene zakona i koji bi ovoj BiH omogućio napredak i učinio je uistinu državom jednakopravnih naroda i građana koji u njoj žive. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Arnaut, druga replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo da sumiramo onda pošto se dovodi u pitanje da li je obrazložen zahtjev za hitni postupak. Dakle, u obrazloženju zahtjeva za hitni postupak, koji smo dostavili Kolegiju doma, jasno se pozivamo na preporuku Centralne izborne komisije BiH koja glasi – iz navedenog razloga moguće rješenje je da Parlamentarna skupština BiH pristupi hitnom postupku usvajanja Zakona o dopuni Izbornog zakona, te izuzetno za ove izbore reguliše dodjelu mandata na izabranim kandidatima sa kandidatskih lista za kantonalne skupštine u Dom naroda Parlamenta Federacije. To je jedna. A druga, takođe u skladu sa članom 133., kako to taj član predviđa – ukoliko je Prijedlog zakona koncipiran na tako jednostavan način da se može u potpunosti usvojiti ili odbaciti, pazite radi se o Prijedlogu zakona o dopuni Izbornog zakona, jedan član apsolutno, dakle, ispunjava oba kriterija tako da obrazloženje definitivno nije upitno.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Lovrinović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, prije svega bih molio gospodina Arnauta da nas ne prepada, dakle ako ne podržimo stav Izbornog povjerenstva da smo onda protiv njihovog stava, dakle da nas ne prepada s tim. A gospodin Saša je iskoristio, dakle, poslovničku intervenciju da ipak mi uzme ekskluzivu da kaže ono što, on je zapravo sudjelovao u raspravi i rekao je zašto nije za hitni 15 postupak. I ja isto tako mislim, sad nema smisla da ponavljam ono što je već on rekao. A s druge strane dakle hitnosti u izmjeni Izbornog zakona ima itekako. Ako samo se sjetimo da u Mostaru nisu tri godine već održani izbori, dakle, ili više. Ako se samo sjetimo rasprave koja je ovdje bila i vodilo Izborno povjerenstvo, dakle o radu biračkih odbora i niza drugih pitanja koja su također hitna, a i ova hitnost je otklonjena, kako je i kolega Saša rekao, tako da evo sad, dakle skraćujem svoju raspravu i takođe bit ćemo, dakle, kako je rekla gospođa zamjenica, dakle, protiv da se ovo radi po ovakvom postupku. Živjeli.
Jako sam Vam zahvalan na tome što ste skratili raspravu, hvala Vam. Gospodin Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja jesam za popunu ovih domova, međutim volio bih da se razmisli u smislu hitnosti i u smislu amandmanskog djelovanja, da li je ovim odredbama mjesto ovako kako je napisano u dijelu zakona, član 20.12.c) ili bi to trebalo da se nalazi iza odredbi člana 10.16. i 10.17. u Izbornom zakonu, jer oni govore o popuni Doma naroda. Da li ove odredbe važe i nakon izbora 2014. godine, dakle da li su one opće, da li se ovo odnosi samo na popunu nakon izbora '14. ili i '18., '22., i svakih ostalih izbora? Naravno, pitanje ustavnosti vezano za izabrane poslanike u kantonalne skupštine, šta je osnova, dakle oni ulaze u domove naroda, ovaj put bi se napravio presedan da i one osobe koje nisu izabrane u kantonalni parlament. I pod tri, dakle Izborna komisija je predložila formiranje Interresorne grupe. Da, tačno je sve šta je kolega Arnaut kazao u ovom prethodnom, da se nude tri varijante, ali isto tako CIK predlaže i formiranje Interresorne radne grupe. Uz sve ovo vezano za hitnost, dakle, ja naravno jesam za to da se domovi naroda popune onako kako to Ustav kaže i da trebamo stvoriti pretpostavke u Izbornom zakonu da oni budu popunjeni. Hvala.
Hvala Vam gospodine Rančiću. Gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Naravno, ja ću se potruditi da ne ponavljam diskusije kolege Arnauta, pa ni kolege Rančića, ali bih sam ipak podsjetio da se ovdje ne radi o, kao što je gospođa Krišto rekla, o izmjeni zakona koji će vrijediti za ubuduće nego se ovdje radi o Zakonu o izmjeni zakona i zato i jeste u hitnoj proceduri da se riješe problemi koji su evidentirani nakon izbora koji su održani 12.10. ove godine i to se ovdje u stavu 1. člana 20. tačka 12., tačka c) jasno kaže u prijedlogu koji imamo od strane CIK-a. I ovdje, ovaj stav naravno koji govori – iz navedenih razloga moguće je rješenje da Parlamentarna skupština samo za ove, da sanira, uslovno govoreći, nedostatke koji su evidentni u popuni jednog kluba nakon ovih izbora, a to uopšte neće uticati i remetiti bilo kakve izmjene Izbornog zakona u budućnosti ili se odnositi na buduće odredbe zakona na koji način se mogu popunjavati klubovi. Dakle, ovdje se radi o tome da se ne 16 ponavljaju greške koje su se ponavljale u prethodnim izbornim periodima kad smo takođe jedan klub imali koji nije bio u potpunosti popunjen, pa znamo jako dobro kakve je to probleme prouzročilo. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, ima riječ.
Obzirom da mi još uvijek ovdje raspravljamo o proceduri i hitnost, ne hitnost, itd., mi očito ne želimo ući u meritum, odnosno u ono što je suština, da naš cjelovit Izborni zakon je ... i kombinacija izbornog zakonodavstva više zemalja i da je on neučinkovit. To je bezdilemno. Naime, da, apsolutno sam da se napravi popuna, jednakopravnost, i tu nema nikakve dileme. Ja tu nemam dileme. A onda dolazimo na ovo da li ići u cjelovitu promjenu zakona. Zbog toga što imamo zakon kakav imamo i u izbornom sistemu unutar Federacije, izbor Doma naroda kroz skupštine kantona, član 8. Ustava treba dobro pročitati, valjda prvo njega treba promijeniti pa onda ići na promjenu. Ukoliko to ne uradimo, onda nema ove promjene jer nije onda ustavna, jer član 8. je precizno definisan. Ali onda ukoliko ne pristupimo cjelovito imat ćemo mi političko mešetarenje u ovoj zemlji kao što smo evo na ovim izborima imali da jedna politička opcija kupi pet poslanika, druga politička opcija ih dovede u skupštinu, a ova ih kupi. Pa smo to imali u ranijem sazivu po kantonalnim skupštinama, federalnoj, upravo zato što imamo Izborni zakon koji je defektan. I ja se slažem da se ide prema rješenju što prije popune, i da ga nađemo, ali isto tako da pristupimo ovome o čemu je govorila gospođa Krišto. Jednostavno mi moramo naći modus za ovu državu. Obzirom da imamo uređenje kakvo imamo, mi moramo naći kako uravnotežiti ukupnu političku situaciju, jer mi imamo ovdje više političko mešetarenje nego uravnoteženje. Zato Dodik ima većinu. Kupi se neko i završite. Zato je na prošlim izborima Kanton Sarajevo imao ono što je imao. Jedna politička opcija, evo koja sjedi do mene, kupi poslanika i imaju većinu. I tako redom. Mi moramo napokon početi razgovarati da imamo neadekvatan izborni sistem. I gospodine Mikiću, obzirom da Vas znam, dobro obraćam se ovako, dajte da idemo prema cjelovitoj izmjeni Izbornog zakona i da taj zakon uskladimo sa pravnim normama EU. Jer ovo, na izbornoj listi poslanik dobije 200, a stranka dobije 10.000 i onda on kaže mene je izabrao narod a ja više nisam tamo sad sam ovamo. To je nešto što nije logično, što nema nikakve zdrave logike. Hvala.
Hvala vama. Replika, gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Ma. nema razloga ovdje da otvaramo ovaj, ovakvu diskusiju, ja samo želim reagovati na dio diskusije kolege Backovića kojim se osvrnuo na političku opciju koja sjedi do njega. Ja 17 koliko znam ta politička opcija je bila u opoziciji u Kantonu, ali dozvoljavam da on kao zastupnik iz Skupštine Kantona ima neko svoje viđenje toga svega.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Isaković, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam, dakle, sve prisutne i goste. Ono što bi htio reći i replika se odnosi na izlaganje gospodina Backovića, dakle ovo kada je u pitanju izmjena postojeće hitnosti, to je pod tačkom a), znači u ovom Izvještaju Centralne izborne komisije to je onaj dio koji eliminišemo, odnosno definišemo u tačci a). A pod b) stoji – pristupiti formiranju Interresorne ekspertne radne grupe za izmjene i dopune Izbornog zakona BiH. Dakle, ovo podrazumijeva jednu cjelovitu izmjenu Izbornog zakona. To bi, dakle, bilo u suštini da ovaj dio prvi pod a) je privremenog rješenja i popunjavanje dakle svih jednakim brojem delegata, a pod b) bi bilo dakle pristupanje formiranju Interresorne grupe koja bi izmijenila cjelokupni Izborni zakon. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Repliku u dvije rečenice mom kolegi Magazinoviću. Kada sam rekao politička opcija do mene, da, mislio sam na tu političku opciju i na formiranje prve Vlade Kantona Sarajevo SDP- SDA kada je prevagnuo poslanik BPS, formalni poslanik koji je kupljen. U pravom smislu riječi, u svakom obliku, a da ni jedan istražni organ nije reagovao. Hvala.
Hvala lijepa. Za diskusiju se javio predsjedavajući, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja mislim da se nisu stekli uvjeti da se ovaj Zakon razmatra ni po hitnom ni po skraćenom postupku. Ovaj Zakon treba da ide u redovnu proceduru i da bude sagledan sa svih mogućih aspekata. Ključni problem je ovdje što ovaj Zakon ima ustavni osnov, dakle on ima svoje ustavno utemeljenje u Ustavu BiH, ali nije usklađen sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, jer kako god Parlamentarna skupština BiH ima pravo da ovu materiju uređuje svojim zakonom za sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini. Isto tako ima obavezu da poštuje konstitutivne akte 18 drugih organizacionih oblika vlasti u Bosni i Hercegovini i da na osnovu njih propisuje regule koje se tiču izbornih procedura. Zato se nisu stekli uvjeti. Jer da bismo mi promijenili ovaj Zakon mi mormo pozvati Parlament Federacije BiH da hitno promijeni Ustav. I to je moguće uraditi, jer ovaj Klub treba da bude popunjen hitno i ne smije se čekati 4 godine da imamo nepopunjen Klub srpskog naroda u, delegacije srpskog naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH. Stvar je vrlo jednostavna. Ne može biti član Doma naroda prema postojećem ustavnom rješenju u Federaciji niko ko nije član kantonalne skupštine. Mora se napraviti izuzetak u Ustav i onda kazati – ovo treba da ostane pravilo, a ustavna norma bi glasila u izuzetnim slučajevima kada to nije moguće onda će se postupiti na takav i na takav način, i nakon toga mi imamo ovlaštenje da donesemo izmjene Izbornog zakona. Sve je to moguće uraditi dok ovaj Zakon bude u proceduri, ukoliko bude bilo dobre volje, a ja se nadam da će biti dobre volje u Federalnom parlamentu. I ono što mi danas treba da uradimo, povodom Izvještaja ove Centralne izborne komisije, da pozovemo Federalni parlament da pristupi toj promjeni. Ja neću ulaziti u daljnju elaboraciju, jer to onda ne bi bilo pitanje procedure, puno toga ja imam da kažem i u pogledu ovog konkretnog rješenja šta bi bilo sa postojećim, kud bi to odvelo, gdje bi to odvelo, vjerujte mi kada ovo detaljno izanalizirate mi bismo ušli u situaciju koja bi bila gore od situacije koju imamo sada. I dozvolite mi da kažem da se ne može pravdati ustavnost ili opravdanost jednog akta, može biti postojećim rješenjima koja su može biti diskutabilna sa aspekta Ustava. To ne ide tako. Put je da se ta rješenja problematiziraju, a ne da se proizvode nova slična rješenja. Pozivam Predstavnički dom da danas ne prihvati, prvo pozivam predlagača da, imajući u vidu ovu raspravu, odustane i od hitne i od skraćene procedure, da ovo ide u redovnu proceduru, a ako ne, onda pozivam Predstavnički dom da ne prihvati hitnu i da ne prihvati skraćenu, a to znači da odobri redovnu proceduru. Hvala vam.
Hvala gospodinu Džaferoviću. Za riječ se javio Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođi Krišto. Naravno, meni je žao ja nisam pravnik, zapravo nije mi žao što nisam pravnik nego žao mi je što se ponovo javljam o ovim stvarima koje su, hajde uslovno govoreći, pravne stvari, a respektiram komisiju koja se sastoji dominantno od pravnika ili su svi pravnici, oni jako dobro znaju taj problem. I pozivam se na ovu preporuku koju su dali ovdje da iz navedenog razloga moguće je rješenje da Parlamentarna skupština BiH pristupi hitnom postupku usvajanja Zakona o dopuni Izbornog zakona. To je jedno, a drugo ja bih se ipak pozvao i na zaključak Ustavnopravne komisije obzirom da je rečeno da nije usklađeno sa Ustavom, a ovdje iz ovoga stava 4. ovih zaključaka ili četvrtog zaključka Ustavnopravne komisije stoji da Ustavnopravna komisija poziva Parlament Federacije BiH da usvoji odgovarajuće izmjene Ustava Federacije BiH ukoliko smatra da je to potrebno, a na osnovu kojih bi se moglo pristupiti izmjenama izbornog zakonodavstva BiH. Naravno, ja želim samo još da podsjetim na jednu činjenicu, a to je koliko je pitanje osjetljivo i kako bih rekao, vrlo složeno, izmjena Ustava. Taj paket će se otvarati sa dosta 19 problema jer će se svaki put, kako bi rekao, sem onoga što želi da se izmijeni, doći na dnevni red i nešto drugo što možda nekoj od političkih opcija i ne odgovara, tako da to može biti jako, jako veliki problem. Dakle, ovdje se radi o potrebi usklađivanja nečega što je problem koji je iskrsnuo nakon ovih izbora i da se taj problem sanira. I čudi me da baš, da pripadnici tog naroda ne podržavaju ono što treba da se riješi kad je u pitanju taj narod. Dakle, evo ja nemam namjeru više se javljati ni za diskusiju i polemizirati oko ovoga, ali ja mislim da nećemo pogriješiti ukoliko pristupimo raspravama i izmjenama Izbornog zakona po hitnom postupku. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Kratko samo, replika kad su u pitanju pripadnici upravo tog naroda kojem bi trebalo da se nađe rješenje u Federaciji, naime uvođenjem prakse u kome biste zakonima na nivou Bosne i Hercegovine mijenjali entitetske ustave. Mi prepoznajemo skrivenu namjeru da će sutra biti neki novi hitni postupak kojim bi se mijenjao Ustav Republike Srpske. Dakle, to je ono što prepoznajemo mi iz reda srpskog naroda. Ne vjerujem da ćete riješiti problem srpskom narodu u Federaciji, nisam u to uvjeren. Čini mi se da imate više skrivenih namjera nego stvarne želje da riješite ovaj problem.
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Pa dobro, na istu konstataciju je replika. Naime, mi nećemo riješiti problem time što ćemo donijeti odredbu koja nije u saglasnosti sa Ustavom, nego ćemo dobiti više problema od onih koje smo imali. Sad imamo jedan problem, ne možemo popuniti, onda ćemo imati problem nećemo popuniti, em ćemo imati zakon suprotan Ustavu. Dakle, potpuno jasno je ovdje Ustavnopravna komisija rekla, znate. Čak ja mislim da smo mi pravili kompromis pa smo rekli ukoliko je potrebno, dakle prepušteno je Parlamentu Federacije da cijeni je li potrebno mijenjati Ustav Federacije ili nije ili je moguće bez promjene Ustava Federacije. Dakle, pravili smo kompromis, nažalost bolje da ga nismo pravili, jer sad je taj kompromis upotrijebljen ovdje na ovaj način. Dakle, jednostavno ja neću nikada biti za usvajanje zakona koji su u suprotnosti sa bilo kojim ustavom u BiH, dakle i Ustavom BiH i ustavima entiteta. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Za repliku se javio gospodin Mirsad Isaković. Izvolite. 20
Hvala lijepo. Ja bih samo imao repliku na maloprije izrečenu izjavu da je SBB imao skrivene namjere. Ovdje moramo biti jasni, SBB nije imao nikakve skrivene namjere niti u svom programu ima bilo kakve skrivene namjere. Dakle, namjera je sasvim jasna da ravnopravno svi narodi učestvuju, dakle, u ovom izbornom ciklusu i da budu istovjetno popunjeni kao i svi drugi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Replika, gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Dakle, ja ne želim da se bavim, da kažem prognozama jeste li ili niste imali skrivene namjere, ali uvođenjem ovakve vrste procedure uvodi se praksa u Parlamentarnoj skupštini BiH koja sutra, sledstveno tome, može biti primijenjena za izmjene Ustava RS-a. Dakle, mi ne pristajemo na način da Parlamentarna skupština može mijenjati ustav entiteta. I tu ja prepoznajem tu vrstu skrivene namjere, bez da ja kažem vama da vi baš eto toliko želite da se založite da pitanje srpskog naroda bude riješeno u Federaciji. Nisam baš potpuno uvjeren u to. Ali ja sam, dakle, prepoznao da vaša inicijativa može kasnije imati ozbiljne probleme i konsekvence kada je u pitanju mogućnost da Parlamentarna skupština pristupi nekoj od vrsta izmjena sa kojom ne bi bio saglasan entitet iz kog ja dolazim, Republika Srpska. To sam prepoznao, dakle takvu vrstu inicijative i čini mi se da je najbolje moguće rješenje upravo ovo što je predložila Ustavnopravna komisija koja kaže da je ovo zaista širok spektar pitanja i problema koje treba da riješe sve parlamentarne stranke, i opozicija i pozicija i da dođemo do rješenja, jer nije ovo jedini problem koji stoji u izbornom zakonodavstvu, ima ih masu. Prema tome, to je nešto što ne treba rješavati preko koljena, naprotiv treba rješavati vrlo sistematično uvažavajući sve ovo što je rekla Centralna izborna komisija s čime se sve suočila kada je u pitanju izborni proces u Bosni i Hercegovini koji je komplikovan kao i Bosna i Hercegovina.
Hvala lijepo. Gospodine Arnaut, Vi ste imali diskusiju i dvije replike, Vi ste iscrpili prava po ovoj tački dnevnog reda. Ko dalje želi da govori? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kažite mi, ne možete, to je replika, ispravka krivog navoda je replika, imali ste dvije intervencije i diskusiju, ne možete više dobiti riječ po ovoj tački dnevnog reda. Ko dalje želi da govori? Ako se niko više ne javlja za riječ zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. 21 Idemo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o obligacionim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa naravno, poslije evo druge faze, zapravo sad smo u drugoj fazi i poslije prve faze u vrlo kratkom vremenu ja mislim da nema smisla ponavljati sve ono što smo izrekli u ranijim diskusijama obzirom da smo nakon, zapravo da smo u prvoj fazi imali saglasnost i pozitivna mišljenja četiri radna tijela i naravno usvojenoj od strane Predstavničkog doma sa velikom većinom, skoro se može reći jednoglasno. Juče smo i u ovoj drugoj fazi, odnosno u drugom čitanju na Komisiji za finansije i budžet dobili saglasnost i Komisija je to prihvatila, zapravo prekjuče pardon, prihvatila sa velikom većinom, skoro možemo reći takođe jednoglasno. I obzirom da nije došlo ni do kakvih promjena ja ne bih ništa dalje ovdje obrazlagao samo bih apelirao, još jedanput, na sve zastupnike koji sjede u ovoj sali da shvate ozbiljnost ove situacije i da se prema, i s relevantnim tumačenjima pravnika ukidanjem ovog člana 48. praktično ukida bijeli hljeb bez obzira na ono što je istaknuto u prethodnim raspravama. Dakle, evo ja ne bih više o ovome govorio, pozivam još jedanput kolege da prihvate ovaj Prijedlog i da glasamo danas pozitivno u odnosu na ovaj Prijedlog, zakona o izmjeni zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja sam pokušao, dakle, da na početku sjednice predložim da se skine točka dnevnog reda, nisam bio u Poslovniku kako se to kaže, dakle nisam bio u skladu sa Poslovnikom i ne znam kad je ta točka D kad nešto postaje obvezno. Znači onog trenutka kad ga primi Prošireni kolegij onda ona postaje obvezna i evo mi ga tu imamo u dnevnom redu, iako tamo ima i da se nešto moralo i o mom prijedlogu izjasniti, međutim nema veze. Jednostavno želim podsjetiti na to da smo, valjda nismo zaboravili što smo razgovarali prošli put o svemu onome što je prouzročio ovaj Prijedlog uz najbolje namjere, dakle, ... htio i imao. Ja sam predložio i neke amandmane na Povjerenstvu za financije, nisu prihvaćeni. Meni je žao oni su možda bili rješenje upravo da se riješe dileme koje se odnose na druge članke ovog istog Zakona i na druge zakone koji se tiču odredbi, odnosno ovih izmjena koje su predložene da izađemo iz te situacije, međutim, i imamo zaključak gospodina Bojića, ako se ne varam, dakle da jednostavno Vijeće ministara pristupi cjelovitom rješenju ovog pitanja, dakle plaća i naknada dužnosnika. Evo, sad imamo jednu situaciju, dakle da smo usvojili zaključak koji traži to od Vijeća ministara, imamo da idemo, već je u završnom dijelu ove procedure kad je u pitanju Zastupnički dom da donesemo ovaj Zakon. Čini mi se da je ovo jedan dobar igrokaz i ja se ne mogu oteti dojmu, dakle, i baš mi je žao da kao član ovoga Državnog parlamenta, ne znam hoću li upotrijebiti grubu riječ, dakle lažemo javnost, lažemo javnost da ćemo ukinuti bjeli kruh, a jednostavno to ne možemo sa ovim izmjenama. To smo i prošli put rekli, ostaće prije svega odredbe u istom Zakonu koje govore o tome. Dakle, nismo cjelovito tome pristupili i jednostavno ne znam iz kojih razloga, što je čini mi se gospođa zamjenica rekla u jednom trenutku, da je to populistički pristup. 23 Ok, nema nikakvih problema, ja ako već nisam mogao utjecati na to da, evo na koncu konca mi vjerojatno tumačimo i Poslovnik i vlasni smo da donesemo bilo kakvu odluku na ovom Parlamentu, nismo donijeli da se o ovome danas izjašnjavamo, pa ni na Proširenom kolegiju. Dakle, evo onda predlažem zaključak: - Da se danas odgodi izjašnjavanje o ovome i da se proba produžiti amandmanska faza kako bi smo zaključke, neka još nova razmišljanja možda doveli u situaciju, pa da, evo na koncu imamo rješenje koje će biti prihvatljivo svima, koje neće biti samo igra za javnost i ništa drugo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, meni je žao što evo ispada tako danas kako ovo teče zasjedanje, ja stalno nešto repliciram gospodinu Lovrinoviću, ali sticajem okolnosti ja sam prisiljen to da uradim i još jedanput ću to ponoviti. Dakle, članom 48. koji se briše iz Prijedloga zakona briše se bjeli hljeb. Bez obzira koliko se ovdje koristile teške riječi – laž, obmana, populizam, nama to nije namjera nama je zaista namjera da narod ono što je prije godinu dana istakao kao prioritet zloupotreba i neprihvatljivosti, jer je doživilo potpunu suprotnost svojom primjenom ova odredba tzv. bjeli hljeb da se ona ukine kao mogućnost brisanja člana 48. Takođe ne vidimo uopšte nikakvu, kako bih rekao, smisao i mogućnost da će neko i pored svega toga što je ukinut član 48. opet donositi neke odluke koje će imati tu težinu. Amandmani koje je gospodin Lovrinović uložio govorili su o reduciranom i promijenjenim odnosima nešto, ali ipak zadržavanju tog bjelog hljeba. Donošenje ovoga Zakona traži narod Bosne i Hercegovine od nas, a ni jednog trenutka ne smeta da Vijeće ministara cjelovito sagleda, ne samo ovo pitanje, nego i druga pitanja koja su regulisana sličnim zakonima. Prema tome, to neće remetiri, ovo su dva procesa koja se međusobno dopunjuju. Ali evo, nama je žao što mi moramo stalno da govorimo da nije to populizam, da nije laž, da nije prevara, da mi to iskreno radimo i mislimo iskreno. A onaj koji misli da je to laž i prevara neka to iskaže svojim glasanjem, ali ja vas pozivam još jedanput ovdje sve prisutne da pokažemo narodu dobru volju, da tu nešto što se izrodilo ... ukinemo kao zakonsku mogućnost. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović ima repliku. Izvolite.
Ma nekako ste se Vi, što kaže, danas možda našpanovali na mene ili, nije ni bitno, ali stalno nešto govorite ko bude protiv ovoga pa neke prijetnje, pa ko je protiv Izvješća Izbornog povjerenstva, pa eto biće protiv njihovog stava, pa ja ću biti protiv, dakle, onog što ste Vi predlagali. Neću biti protiv, dakle, dapače želio sam u tome sudjelovati osobno, a i klub je želio 24 u tome sudjelovati i pridonijeti rješenju. I ne mislim da ste cjelovito tome prišli, dakle. Prije svega gdje god otvorim bilo koji mediski prostor čujem da je to 6,5 miliona maraka. Mi smo imali izravno izvješće Vijeća ministara da je to u zadnje dvije godine oko 300 tisuća maraka, dakle pa zar to nije laž. Kojih 6,5 miliona maraka, gdje sto izračunali i kako i kada? Dakle, to je prvo od čega počinjemo, i nekim uštedama o nečemu govorite, a govorili smo i o drugim stvarima o kojima se može govoriti o uštedama. Prema tome, ja sam imao namjeru da sa vama skupa sudjelujem u tome i naš klub, međutim evo to očito nije moguće, da se nađe rješenje u kojem će biti primjerenije riješeno to pitanje korištenja takvog prava. Ne mislim da su svi u istoj poziciji i ne mislim da je samo rješenje ukidanje, eto ukudanje bjelog kruha kako vi to zovete, rješenje za ovu situaciju, ne mislim da je to tako. Ali evo, jednostavno se ne prihvaća i to je tako.
Hvala lijepo. Gospodin Magazinović Saša, poslovnička intervencija. Izvolite.
Pa, još se malo uhodavamo, ovaj, ja se izvinjavam što se malo češće javljam za poslovničku intervenciju ali mislim da ima smisla da ubrzamo rad Parlamenta i da uđemo u ove poslovničke finese. Član 125. kaže – Drugo čitanje, a mi smo sad na drugom čitanju, sastoji se od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima slijedeći redoslijed članova na koje se odnose. O predloženim amandmanima koji se odnose na isti član raspravlja se, itd., itd. Dakle, na ovaj Zakon nisu podnešeni amandmani. Mi se nalazimo u drugom čitanju, očigledno da ponavljamo diskusije sa prethodne sjednice kada je ovaj Zakon bio, kad smo razgovarali o principima i smatram da bi trebali, u skladu sa Poslovnikom, malo se orjentisati na raspravu i glasati. Mislim ništa novo ne govorim.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam upravo htio da upozorim na ovaj član 125., međutim evo Saša me preduhitrio, ali ovaj i da kažem gospodinu Lovrinoviću, nisam se ja našpanovao na njega, nikad nikom u životu nisam prijetio. Možda mi je to slabost, ali, ovaj evo, ja to ističem i prihvatam da nisam dovoljno agresivan da bi nekom nešto prijetio.
Hvala Vam što se trudite da pomognete nama koji vodimo sjednicu, ali vjerujte da dobro znamo Poslovnik, ima nas ovdje dovoljno i vjerujte da neće biti povrijeđen Poslovnik ni jedanput. Gospodin Nikola Lovrinović ima repliku, ali ja neću da vodim raspravu ni sa kim, Vi ste kazali, hvala Vam na intervencijama. Izvolite gospodine Lovrinoviću. 25
Ja sam, dakle, predložio zaključak. To je rasprava, gospodin Saša ode dakle to je rasprava kako je rekao i sam i ja sam predložio zaključak da se odgodi izjašnjavanje, ništa više.
Samo nam to dostavite u pisanoj formi, sve će biti stavljeno u odgovarajuću Poslovnikom predviđenu proceduru. Za diskusiju se javio gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Za diskusiju sam se javio da potvrdim diskusiju, odnosno obzirom da nema diskusije zato što nema amandmana i raspravljamo o istom onom što smo raspravljali, sad su Saša i predlagač to već rekli, znači politička opcija koju zastupam BPS – Sefer Halilović bezdilemno podržava da idemo ka ukidanju privilegija koje su nešto što nismo imali, a da ih imamo nakon isteka mandata koji imamo. I još jednom potvrđujem ovdje, da nikad niko nije koristio bijeli hljeb iz Bosanskohercegovačke patriotske stranke, nikada niko nije bio na bijelom hljebu, znači od kantonalnih do državnih skupština nikad niko. Samo vas molim u cilju primjenjivosti zakona, primjenjivosti, da se malo nakon ovoga, ukoliko ga usvojimo a podržaćemo ga, pročešljaju ostali zakoni, jer se lako može desiti da je ovo što usvajamo u praksi neprimjenjivo. Ovaj Zakon je vezan za set zakona, set zakona, uskraćujete, uzeću primjer sebe na mene se ne odnosi ali da mi je lakše da ne spominjem druge, mi pravo da onda u narednom periodu kad mi prođe mandat idem prema poslu koji ja obavljam u redovnom procesu, jer će to biti u sukobu interesa i ja ću onda biti na ulici. Moramo naći modus kako da ne budem na ulici, ne ja, govorim ne ja, nego jedan broj naših kolega zato što drugi zakoni to tretiraju na drugi način zabranjuju pravo na rad, moramo to rješiti. Znači, samim ukidanjem ne rješavamo problem jer nemate pravo po Zakonu o radu, evo odmah se vraćam, uskratiti pravo na rad. Mi smo ga nekim zakonom uskratili, tim uskraćivanjem morate mu onda obezbjediti život. I tako to je jedan konglomerat odnosa, zbog toga predlažem da evo nakon ovoga uđemo u cjelovitu proceduru, jer moramo cjelovito rješiti problem nakon prestanka mandata. Ovo se tretira redovnim poslom, to su ljudi koji su u profesionalnom odnosu, znači tu im ide staž, penziono, zdravstveno, sve im ide. Ovdje nema otkaznog roka, otkazni rok je izbor, mandat, istekao mandat ima li sad otkazni rok. A mi smo taj otkazni rok definisali zabranom, pa da ne nabrajam sad koje su sve zabrane, onima koji su obavljali poslaničku dužnost. Zbog toga moramo naći moduse kako taj problem rješiti. Što se tiče bijelog hljeba bezdilemno smo za ukidanje i još jedno, ja znam da se to zakonski ne može napisati, ali svi oni koji su imali prethodno zaposlenje danom ... vraća na svoj posao, to je jedno. Drugo, svi oni koji su stekli uslove za penziju nema bijelog hljeba, pa onda imate hiljadu drugih rješenja. Hvala.
Hvala Vama. Replika gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 26
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo, znači apsolutno mi nikad nismo doveli u pitanje opsežnu, opsežne izmjene kako Zakona o platama i naknadama, druge izmjene koje su vezane, međutim bijeli hljeb je nešto što zaista zahtjeva što hitnije rješavanje. Meni je žao što nije razmatrano u skraćenom postupku kako smo mi to tražili, a evo relativno smo brzo došli do rješenja i bez tog skraćenog postupka. Međutim, samo ću se na jednu stvar osvrnuti, gospodine Backoviću uz dužno poštovanje, bijeli hljeb ne uspostavlja pravo na rad, uspostavlja pravo na nerad i na jednu ogromnu neopravdanu naknadu za taj nerad i to je ustvari zašto je bijeli hljeb toliko poseban u odnosu na sve ostalo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Salko Sokolović, izvinjavam se Salko, gospodin Zaim Backović replika. Izvolite.
Poštovani kolega Arnaut mi govorimo o istoj stvari ali očito na dva različita načina, o istoj stvari. Da bijeli hljeb uspostavlja pravo na nerad i lagodnost za nerad, ali i drugim zakonima smo zabranili pravo na rad. Znači, da se dođe do ovoga mora se set zakona promjeniti, ne smijemo zabraniti pravo na rad, ukoliko mu zabranjujemo pravo na rad i još mu ukidamo pravo na primanje u šta dovodimo, u kakvu poziciju dovodimo čovjeka? Mi ne možemo da govorimo sad visine, ne visine, različite su visine, imate u Tuzlanskom kantonu i Sarajevskom bitne razlike u primanjima, u ne znam, u Hercegovačko-neretvanskom i Posavskom bitne razlike, ne možemo o tome sad da govorimo, o tim kategorijama. Mi treba da kažemo bijelog hljeba više nema, ali onda to vuče za sobom promjenu niza zakona i usklađivanje sa nizom zakona, znači za smo ukidanje. I evo vidi glasaćemo za, ali to neće dati rezultat, neće dati zato što imate na drugoj strani druge zakone koji sad ljudima spriječavaju pravo na rad, ne možemo to uraditi. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Salko Sokolović ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne. Ma evo tokom rasprave u prvom čitanju predloženog zakonskog rješenja skoro sve da smo ovo čuli, ja želim da nas podsjetim da sam i tada rekao da je malo ... sa nekom, ne kažem lošom namjerom, ali nespretno predlagač je ušao u ovu priču zaboravljajući da tretira članove Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH i član 30. stav (S) i član 39.a. i to smo već jednom konstatovali i pričali smo i o članu 5. Zakona o sukobu interesa. Ja mislim da mi danas trebamo usvojiti ovaj Zakon i primjeniti već jednom dugo spominjani zaključak koji je predložio 27 gospodin Borislav Bojić. Evo ja ću ga pročitati sad da ne bi više pričali o ovim stvarima o kojima smo nekada govorili, znači: Zadužuje se Savjet ministara da pripremi i uputi u proceduru donošenje izmjena cjelokupnog zakonodavstva koje se odnosi na obaveze i prava imenovanih i izabranih zvaničnika u institucijama BiH, uključujući i Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH, što znači da će tretirati član 30. i član 39.a., i Zakon o sukobu interesa, što znači da će tretirati član 5. pomenutog Zakona, u kome se izričito u određenom vremenskom periodu izabranim i imenovanim zvaničnici zabranjuje poslije prestanka mandata funkcija na rad na određenim funkcijama itd. Znači, na takav način ćemo mi zaokružiti ovu proceduru, e ovo nam se desilo zato što ne radimo sistemski, sistemski bi radili da imamo formirano Vijeće ministara, da je parlamentarna većina krenula u ovu proceduru, krenula je opozicija i uopšte nije bitno da i pozicija ne bude dio ove priče jer ćemo na ovakav način sigurno rješiti ovaj problem. Sve se dalje, dalja obaveza koje ima Vijeće ministara je definisana kroz zaključak koji smo usvojili na prethodnoj sjednici. Hvala gospodine predsjedavajući.
Hvala Vam. Gospodin Fehim Škaljić ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, prisutni, dobar vam dan. Nismo mi ništa ispustili kad smo predložili ove izmjene Zakona, mi smo zapravo želili da se otvori jedna Pandorina kutija nepravednosti koja dugo traje, koja pogađa i građane i zvaničnike i imamo situaciju u kojem ja mogu sa zadovoljstvom zaključiti da smo mi danas donijeli ovaj Zakon. Zašto? Zato što je ovaj uvaženi Dom dao podršku teksu izmjena Zakona u prvom čitanju, a uvaženi zastupnici nisu iskoristili mogućnost da amandmanski intervenišu na takav tekst. Prema tome, pred nama stoji ono što smo usvojili u prvom čitanju, da ga danas potvrdimo i zapravo da se opredjelimo da cjelim postupcima zakonodavne regulative, koja stoji pred nama, obezbjedimo harmonizaciju zakonodavne forme i pravednosti koja je potrebna da stoji pred Parlamentom i da iz Parlamenta izlazi. Zato predlažem da današnju raspravu oko ovoga privodimo kraju opredjeljenjem da se pristupi glasanju i pozivam sve zvaničnike Parlamenta čiji je glas danas bitan da prihvatanjem ovih izmjena mi zapravo najavimo javnosti da ćemo se baviti pitanjima uređivanja odnosa koje će donijeti pravednost u raspodjeli javnih prihoda i uopšte uređenju norme koje će biti perspektiva za BiH i njen evropski put. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima, kao repliku, gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Zahvaljujem. 28 Samo vrlo kratko, dakle kada je u pitanju mogućnost amandmanskog djelovanje nije bilo moguće djelovati amandmanski jer u vašem tekstu zakona nije sadržano sve ono što treba da zadrži materija koja je predmet rasprave. Nemoguće je dakle, ja znam da vi znate šta je zakonodavna procedura, vi znate da mi nemamo mogućnosti djelovati na osnovni tekst, niti na tekst zakona koji takođe reguliše ovo pitanje a nije sadržan u vašem prijedlogu.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Dobar dan, pozdrav svima. Ja ću biti vrlo kratak, jer sam imao raspravu i na prošloj sjednici kad je ovo bilo razmatrano i kad sam pokušao da zainteresiram sve vas za materijal koji je po zahtjevu Povjerenstva za financije i proračun dostavilo Ministarstvo financija, a jednoglasno ga potvrdilo Vijeće ministara i kao što je bilo tad ignorantski stav prema tom materijalu, na koga niko nije imao primjedbi, ali jednostavno ignorirano, to se nastavilo kroz radna tjela i evo sad smo pri kraju te stoga ovaj potez ocjenjujem čisto selektivnim, čisto političkim, apsolutno zanemareno ono na što smo upozoravali, da treba sustavno rješavati, da .... koja bi bila usvojena u ovom Parlamentu za naredno razdoblje, odnosno mandatno razdoblje se sve ovo rješava. Znači, došli smo do toga da se stvara utisak da su neki za narod i u narod, apsolutno se negiraju neke druge stvari, ignoriraju se podaci i iznose brojke koje nemaju veze sa životom. Dobili ste svi primanja poimenična od 2008. kad je na snagu ovaj Zakon do danas, to nema veze s ovim i siguran sam da ćete usvajanjem ovog Zakona jednostavno zbog tog, rekao bih, htjenja da se na silu nešto primjeni imati puno veću štetu nego što je bila korist koja je izražena u brojkama. Dužan sam upozoriti da jednostavno donošenje ovakvog zakona je u suprotnosti sa ustavnim odredbama, Zakonom o sukobu interesa i drugim zakonima i po mojoj ocjeni ovo je put u koruptivna djelovanja onih koji završavaju mandat i sutra nemaju šta raditi. Normalno da će doći do zloupotrebe položaja, pogodovanja, pa možda i u tom poduzetničkom duhu, možda je to i namjera. Prema tome ignorirat sve ovo ja mislim da nije dobro i ja želim novom sazivu Vijeća ministara da bude u drugačijem položaju nego što je bilo moje Vijeće, jer smo mi znali donositi jednoglasne odluke, a istovremeno ovdje preglasavanjem i ono što je dobro i stručno da bude srušeno. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Đorđo Krčmar ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici. Ja ću veoma kratko samo da, mislim da ne treba ovdje koristiti termin privilegije, Zakon poznaje prava obaveze, Poslovnik poznaje termin prava i obaveze, prema tome ovdje možemo da raspravljamo da li se ukida određeno pravo ili nameće određena obaveza. 29 Gospodine predsjedavajući znači obzirom da veoma dobro vodite ovaj Parlament i vidim da dobro poznajete i zakonsku terminologiju možda bi bilo dobro kao predsjedavajući da nas i upozorite za ove zakonske termine. Privilegija je nešto što neko može sam sebi da smatra da je privilegija, a ovdje vjerovatno mnogo kolega smatraju da to nije privilegija. Znači, mislim da, ovo je najviši Dom, Parlament i ovdje smatram da treba da se držimo onoga kako je Zakonom propisano, Poslovnikom propisano, a to su prava i obaveze. Ono što šaljemo javnosti to su privilegije, navodno da su privilegije, ja ne vidim da taj termin treba da ga upotrebljavamo pogotovo u vremenu i u društvu koje je jako naelektrisano. I ovaj termin bijeli hljeb meni dole kažu – pa dobro ako ukinete bijeli hljeb evo imate crni hljeb, imate pogače, imate lepinje itd. itd. Prema tome predsjedavajući smatram da treba da se držimo terminologije kako je Zakonom propisano, ima li Poslovnik određena prava ili se ta prava ukidaju ili ostaju na snazi. Hvala.
Hvala gospodinu Krčmaru. Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, u životu imate nekada situaciju nakon što određena pojava eskalira, da onda jednostavno ne vrijedi više ništa popravljati, nego se stvari moraju resetovati, stvari se moraju vrastiti na početak. Mislim da se mi danas nalazimo u takvoj situaciji, kada je ovaj institut u pitanju. Tačno je da nema amandmana, tačno je da ni ja nisam ulagao amandmane, ali je također tačno da je ovaj institut toliko zloupotrebljavan do sada u praksi i primjenjivan sa toliko anomalija, da je to jednostavno izazvalo ne samo opravdane proteste, nego teške revolte bosanskohercegovačke javnosti i ja nisam čovjek koji se bavim populizmom. Ali u ovoj situaciji, mi nemamo drugog izlaza nego da ovu stvar resetujemo i stvar vratimo na nulu. A u nekoj budućoj raspravi, da vidimo šta je to što u okviru ukupnih mjera štednje uraditi, kada je ovaj institut u pitanju. Do ovoga su nas doveli oni koji su bivali ministri po tri mjeseca, a onda kasnije godinu dana primali plaću. Oni koji nisu imali dana radnog staža, a nakon mandata godinu dana primali čitavu plaću. Ne može se ljudi, to opravdati. I mi kao Parlament, treba da reagiramo tako što ćemo usvojiti danas ovaj Zakon. Mi ga trebamo usvojiti, a onda ćemo imati pravo, imati legitimitet da stvar postavimo na mjesto na koje treba da postavimo. Ovdje postoje određeni rizici vezani za retroaktivnu primjenu Zakona, ja to znam, to je potpuno jasna stvar, ali pustimo to praksi, Administrativnoj komisiji. Jedino se pred bosanskohercegovačkom javnošću možemo opravdati tako što ćemo danas glasati za ovaj Zakon i ja nisam neko ko poziva Parlament, ali evo treći put to radim i nadam se da neću više to činiti. Pozivam, dakle, Predstavnički dom da usvoji ovaj Zakon u drugom čitanju, pa da onda počnemo da raspravljamo na pravi način o svim mjerama štednje. Ostaviti ovo, a govoriti o mjerama štednje će biti shvaćeno kao izbjegavanje odgovornosti i izbjegavanje uređivanja ovog instituta. Hvala vam.
Hvala predsjedavajućem, gospodinu Šefiku. Za riječ se javio zastupnik, Mirsad Đonlagić. Izvolite kolega. 30
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja samo sam osjetio potrebu da ... još jedan detalj ...
Mirsade, Vi ste iscrpili ovaj, ...
Pa onda poslovnička intervencija.
Izvolite.
Ja sam zaboravio da kažem u svojoj diskusiji da je Tuzlanski kanton ukinuo ovu vrstu, evo da je nazovemo, privilegije ili Zakona o plaćama i naknadama nakon isteka mandata, kako reče kolega Krčmar, da ne bude to da smo mi sada ovdje imenovali to kao bijeli hljeb. Ali, bijeli hljeb je toliko udomaćeno, da praktično mi koristimo tu terminologiju. Ali evo, u Tuzlanskom kantonu se to primjenjuje i nije izazvalo nikakve probleme. Evo, hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Dakle, želim vrlo jasno reći da nema apsolutno nikakve dileme da treba podržati jedan ovakav zakon i jednu ovakvu mjeru i to samo treba da bude jedan od koraka u pravcu iskazivanja veće socijalne senzibilnosti i izabranih predstavnika vlasti u ovoj zemlji. Ko nas je doveo u poziciju da pored tolikog broja ekonomsko osiromašenih građana imamo tolike privilegije na različitim nivoima vlasti, odgovor na to nije samo na ministrima koji su bili tri mjeseca na vlasti ili nisu. Odgovor na to možemo dati vrlo jasan i precizan, od 1996. pa do 2010. godine, precizno se zna kada, ko i koji organ je glasao i uvodio određene privilegije. Drago mi je bez obzira na prošli mandat kakav je takav je bio, ali u prošlom mandatu smo ukinuli regres poslanicima, smanjili unutrašnje dnevnice, vanjske dnevnice, smanjili nešto plate poslanicima, paušale itd. Na pitanje – Da li je to dovoljno? Nije. Na pitanje – Da li smo to ikada do tada radili? Nismo. Mislim da u tom pravcu vrlo konkretno i ozbiljno treba da radimo i u narednom periodu, uz važnu napomenu da kod ovakvih stvari ne trebamo biti sujetni, pa sada gledati da li je to predložio naš klub ili nije. Bitno je šta predlažu, a u ovom slučaju nema razloga da svi ne iskažemo podršku ovakvom jednom Prijedlogu zakona. Hvala vam.
Hvala Vama. Za riječ se javio gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 31
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma vidite, upravo tako, evo ja se slažem, nema veze ko je predložio, bitno je da ovo bude usvojeno, bitno je da je ovo pobjeda građana, kako smo mi u više navrata rekli, međutim isto tako jeste naš program od samom početka i u vezi bilo kakvih, ukoliko postoje namjere da se ovo vrati na bilo koji način nekad, mi ćemo biti apsolutno protiv. Dakle, nije samo tri mjeseca primate platu, pa onda godinu dana bijeli hljeb. U Programu našem od osnivanja Saveza, jasno stoji, nema bijelog hljeba. Možete imati 35 godina radnog staža, otići sedam mandata ovdje, ne možete dana primati bijeli hljeb za nerad. Dakle, to je ustvari poenta. I samo ako se mogu osvrnuti, gospodinu Đonlagiću je uskraćena riječ. Prema članu 125. stav 3. kod drugog čitanja, predlagač Zakona između ostalih, dobiva riječ kad god zatraži. Zahvaljujem.
To je tačno, ali onoliko puta koliko je propisano Poslovnikom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Svakako, ma dobro naravno. Da li još nekok želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda, to je Ad. 8. Izvještaj o provođenju Općih izbora 2014. godine, materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-50-19-159/15, od 29.01.2015.
Zahvaljujem. 32 Čitajući i analizirajući Izvještaj Centralne izborne komisije, iako su u prethodnoj diskusiji kolege i kolegice rekli da je obiman, opširan, zadovoljavajući, ja kao članica Komisije za ravnopravnost spolova moram reći da sam apsolutno nezadovoljna iz razloga što od ukupnog 50 i nešto više stranica koje sadrži Izvještaj, u jednoj rečenici je sadržano koliko je to bilo na kandidatskim listama zastupljeno žena, koji udio, a koliko muškaraca. Iz spomenutog je vidljivo da je 42,28% bilo žena na listama, dok je muškaraca bilo 57,72%. Iz preporuka koje je dala Centralna izborna komisija, rukovodeći se time da li je zastupljenost konstitutivnih naroda ispoštovana li ne, smatram da bi ubuduće izvještaj Centralne izborne komisije BiH trebao također analizirati, razmatrati i statističke podatke, te davati preporuke o narednim je li, izmjenama i dopunama Zakona, tako što će se dati preporuke političkim strankama, odnosno unijeti u Zakon jer ovim načinom nisu osigurani prolaz nositeljica ili onih žena koje su na listama. Te, također da se ukaže kroz izvještaj gdje se griješilo. Griješilo se zato što mi imamo tri problema sa ovim Zakonom, a to je da su za žene po Izbornom zakonu 40% kvota, gdje tu za žene su pretežno, odnosno uvijek rezervisana druga mjesta na listama. U odnosu na muškarce nesrazmjerno je mali broj žena bilo na čelu kandidatskih listi, a muškarci su dominirali na kompenzacijskim listama. Ja smatram da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine treba upoznati sa statističkim podacima koji su bili na proteklim izborima, a također da to uđe u praksu, da se na narednim izborima koristi analiza i statistika. Stoga ću iskoristiti kao članica Komisije za ravnopravnost spolova, da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine upoznam sa statistikom. Udio žena na stranačkim listama za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH je bio između 40 do 43%. Nositeljice ovjerenih kandidatskih listi za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine je iznosio tek 10,57%. Odnos žena i muškaraca na čelu listi, od ukupno 123 liste je bilo tek 13:110. Udio žena na kompenzacijskim listama za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH je bio nešto veći od udjela nositeljica na kandidatskim listama i bio je 43,46%. Nositeljica kompenzacijskih listi Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je bilo tek 27,27%. Udio žena na stranačkim listama za Parlament Federacije BiH je bio 43,60%. Udio žena nositeljica listi 16,04%, odnos žena i muškaraca na čelu listi, od ukupno 187 ovjerenih listi je bilo 30:157. Udio žena na kompenzacijskim listama za Parlament Federacije BiH je 42,44%, a nositeljica kompenzacijskih listi je bilo tek 4,35%. Udio žena na listama za Narodnu skupštini RS-a je bio 41,45%. Žene, nositeljice listi 9,14%. Odnos žena i muškaraca na čelu listi je 15:149, od ukupno 164 liste. Udio žena na kompenzacijskim listama za Narodnu skupštinu RS-a je bio nešto veći nego na kandidatskim listama i iznosio je 44,74%. Na čelu 23 kompenzacijske liste, nije bilo niti jedne žene. Ništa bolja situacija, ako ne i gora, bila je i na listama za kantonalne skupštine u Federaciji BiH, tako da možemo reći da sveukupno je izabrano 19,90% žena na svim nivoima vlasti. Dok smo 2002. godine imali rekordan rezultat i on je iznosio 20% u odnosu žena. Tako da sa onih 40% Zakonom propisanih, apsolutno ne možemo biti zadovoljne, jer je ovim ostavljeno na volju političkim liderima da li će žene imati mogućnost da se uključe u politički život ili ne. Da im se dadne barem šansa, ako ne na kandidatskim, onda na kompenzacijskim listama. Ja moram istaknuti da ove podatke nisam našla ni na stranici Agencije za ravnopravnost spolova, niti evo u Izvještaju Centralne izborne komisije. Poražavajuće je da ove podatke nalazimo na stranicama, portalima, izvještajima nevladinog sektora. Pa postavljam pitanje – Zašto se udio žena ne analizira i kroz one institucije koje su finansirane iz Budžeta BiH, ako znamo da skoro 52% stanovništva BiH čine žene. Također moram naglasiti sada kao članica Demokratske fronte, da su tri zastupnice evo u Zastupničkom domu i da će i one političke partije koje imaju malo aktivnijeg, duži niz godina, aktivnijeg političkog angažmana, u svom narednom periodu naravno davati prilike i ženama. Hvala.
Hvala Vama. 33 Riječ ima gospođa Borjana Krišto.
Ali ima prije replika.
A Vi ćete diskusiju, je li?
Da.
Dobro. Riječ ima gospodin Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Poštovani ... mogućnost da govorite, naravno. Posebno želim da pozdavim žene u ovom Parlamentu i jako sam Vam zahvalan na analizi koju ste napravili, no želim da primjetim nekoliko stvari. Prvo, sudeći po ovome kako Vi govorite, Vi usmjeravate, dakle, poziciju žene da se zatvore liste i da se ženama omogući kvota koja će biti potpuno zastupljena. Ja mislim da to nije dobar pristup. Dakle, da odmah u startu kažem šta mislim oko toga. Drugo, kada su u pitanju žene, ja bih volio da u našem Klubu poslanika ima više žena, ali vidim da u ovom redu ima zaista dosta žena i to nije naravno dovoljno. Sve što ste rekli ste u pravu, no postavlja se pitanje, ja sam siguran da žene mogu da se izbore za poziciju u Parlamentu, da imaju za to snage i mogućnosti. Evo kolegice pored mene koja nije bila nosilac liste, koja je bila druga na listi i dobila najveći broj glasova u svojoj izbornoj jedinici. O čemu to govori? Govori dakle, o kvalitetu kandidata, o tome, jer je spreman da se odriče, da se angažuje i da bude izabran. To se zove jednako pravo. Ovdje je bilo manje prava dakle i manje mogućnosti da prođete na listi. Malo kad se desi da neko ko je drugi, treći ili četvrti na listi, radi se o ženi, da dobije više glasova od nosioca liste. To se rijetko desi. A desi se ako imate kvalitet. Dakle, žene moraju da se izbore za svoju poziciju. I ja mislim da žene imaju snage i tvrdim Vam da su žene daleko odgovornije na svim poslovima, bar iz iskustva koje ja imam. Tvrdim Vam da su žene u mnogim poslovima, a posebno u javnim poslovima, a posebno u izvršnoj vlasti, mnogo odgovornije na poslu nego neki muškarci. Ne kažem da muškarci su neodgovorni u cjelini, ali su daleko odgovornije. I tvrdim da žene imaju dovoljno sposobnosti da se izbore za svoju poziciju. Zato kolegice, ja ipak ne bih zatvarao liste i ne bih tek tako po difoltu određivao koliko žena mora biti u Parlamentu, nego bih pozvao žene da se angažuju u politici, da se više žrtvuju kada je u pitanju, a naravno mnogo su žrtvovane kao majke, kao itd. itd., ali ovdje se zahtjeva dodatna žrtva, kada je u pitanju politika, a posebno kada je žena u pitanju. I ja u tom smislu želim da odam priznanje ženama koje su danas ovdje u politici, a sigurno znam da su više sigurno podnijeli žrtve nego ja koji nisam dakle iz populacije žena. Stoga moje je mišljenje da ne treba zatvarati liste, da treba poraditi na kvalitetu kada je u pitanju prije svega želja da se žene bave politikom, u smislu dakle da to budu osobe koje mogu da obezbjede prolazak na listama, bez obzira gdje se nalaze. Ja sam potpuno uvjeren da će glasači prepoznati koje su to žene koje mogu, na kraju krajeva prepoznali ili ne prepoznali, ovo su otvorene liste. Možete vi da stavite sve žene na listu i stavite samo jedan mali broj muškaraca i da se desi obratno, da žene recimo ne prođu, 34 prođu samo muškrci. Ili da zatvorimo liste, to su jedine dvije mogućnosti, nema treće mogućnosti. Ja nisam za zatvoranje lista. Stoga ja mislimda se žene mogu izboriti za svoju poziciju. Nije ovo bila nikakva replika, nego prosto učešće u raspravi a da vam skrenem pažnju na to, da ima žena, evo poput Aleksandre koja sjedi ovdje pored mene, koja je pokazala da je jedna od rijetkih koja je bila na drugoj poziciji i osvojila najveći broj glasova i nalazi se ovdje u Parlamentu. Iskreno se radujem da će u našoj stranci u budućnosti biti ovakvih i ja sam potpuno uvjeren, obzirom da je to već prepoznato u stranci, da se može doći na poziciji i na način kako je to uradila moja kolegica koja sjedi pored mene.
Hvala lijepo. Samo da podsjetim. Replika je dva minuta dakle, da znate. Gospođa Maja Gasal-Vražalica, replika. Izvolite.
Hvala. Ja apsolutno nisam pričala da li trebaju zatvorene ili otvorene liste, ali evo jedna od preporuka bi također bila da kada bude formirana ili kada se bude predlagalo ko će sudjelovati u interresornoj grupi, da se uzme barem jedan član ili članica iz Komisije za ravnopravnost spolova, jer smatram da ovaj Izvještaj nije posvećen aposlutno niti je uzeo u obzir udio žena na kandidatskim ili kompenzacijskim listama, odnosno uopće kao učešće. Naravno, da je pozitivan primjer kolegica Pandurević kojoj je drugi mandat, nego se postavlja pitanje šta je sa ženama koje se odlučuju u ovim ili onim narednim izborima da se kandiduju negdje. Koliko im se prostora daje, zašto su baš one na drugom mjestu, zašto je vrlo malo žena nositeljica listi, medijski prostor, budžet se koristi ali se koristi više i više daje prostora muškarcima, jer smo mi još uvijek društvo koje je patrijaharno i koje smatra da su to uloge koje trebaju pripasti muškarcima a nikako ženama. A, o ženskim sposobnostima naravno neću komentarisati jer mi se znamo izboriti, samo ukoliko nam se također da prilika. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, prva zamjenica predsjedavajućeg. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, ja ću se ukratko osvrnuti na točku dnevnog reda, a to je – Izvješće o provedenim izborima u 2014. godini, naravno, i ukratko na diskusije su bile u okviru ove točke. Ja bih prije svega rekla da ovo Izvješće koje danas imamo od Središnjeg izbornog povjerenstva je metodološki prilično dobro napravljeno. Ono je opsežno i obimno i sadrži sve ono što bi trebalo da sadrži jedno izvješće od svih aktivnosti provedbe izbora, do ovjere listi i objave i ovjere rezultata izbra, Općih izbora u 2014. godini. Naravno, analizirajući i gledajući, a svi smo mi to analizirali izravno i na terenu, ne samo iz ovog Izvješća, pa svako ima svoje nekakvo iskustvo, pa ja ću se vrlo kratko osvrnuti na ovo što je moja kolegica Maja kazala. Ja nju takođe nisam razumjela da je ona odmah preferirala na 35 zatvorene liste, ali istina, na neki način iz rasprave to upućuje, jer poziciju žena, definiranje pozicije žena možemo omogućavati po sadašnjem Izbornom zakonu, znači samo zatvorena lista. Ja bih htijela reći da se previše nekako oslanjamo i idemo na prijedloge prema Središnjem izbornom povjerenstu, da bi ono trebalo kao nešto da napravi i da nam da nekakve prijedloge. Istina, ono može i djeluje u tom smislu i djelovalo je do sada i kroz interresorne radne skupine i dostavljalo je prijedloge u smislu kao institucija koja radi na provedbi tog Zakona, nekakve manjkavosti itd. i u smislu da se predloži Zakon. Međutim, Središnje izborno povjerenstvo nije zakonodavac. Mi smo ovdje zakonodavci i mi donosimo u konačnici Izborni zakon, pa i onaj koji se tiče ravnopravnosti spolova. Evo, na to ću se osvrnuti, jer sam bila jedan od sudionika i kroz izmjene Zakona i kroz radnu skupinu i ja ću vam reći takođe svoje mišljenje. Ja vam spadam u one žene gdje me kvota vrijeđa. Možete razumjeti kako god hoćete, ali, a takođe dolazim iz političke opcije koja jako vodi računa, pa mi to kažemo u našoj stranci, o manje zastupljenom spolu. Da me krivo ne shvate moje kolege, možda će to sutra biti muškarci. Mi danas imamo dovoljan broj zastupnica, to dobro znate, i unutar našeg Kluba, vidite većinu žena, možda još za mjesec ili dva dana još koju više. Imamo ih takođe i u Domu naroda, a imamo ih i imaćeo ih i u izvršnoj vlasti i na razini Bosne i Hercegovine i na nižim razinama. Znači, sada u ovom trenutku stvari su, i to hoću reći, ne samo do političkih opcija, znači nego i do žena. Prije svega želim reći i sve nas ovdje podsjetiti, da je ženske populacije više od 50% i po rođenju, znači po statističkim pokazateljima i evo kroz obrazovanje itd. Kad gledamo u politici, nema nas. Moramo si postaviti pitanje jedna drugoj – zašto ih nema? Pa upravo zato što žene ne podržavaju žene. Tamo gdje se osjeti da žena ima podršku žene, i ima žena i u politici i kao predstavnike politika u institucijama i tijelima vlasti. Stoga kažem u ovom trenutku, ja želim reći da takođe podržavam da ih bude, ali prije svega da žena svojom pozicijom, svojim potezima, svojom sposobnošću, mudrošću i spremnošću da donosi odluke, pa i u najtežim situacijama i u najvišim tijelima kao što je i ovo zakonodavno tijelo, pa i u izvršnoj valsti, mogu biti, ali samo zato što su, kažem, spremne, obrazovane, sposobne i odgovorne, a ne zato da bi bile negdje kvota. Evo to je jedno moje nekakvo promišljanje. Stoga evo moj nekakav doprinos da razmislimo mi uistinu o svemu, ali da prije svega, kada donosimo zakone, da se vodimo i rukovodimo određenim kriterijima. Mislim da je to interes svih nas i da nas to može dovesti u jednu poziciju i opravdati na neki način našu situaciju i naš položaj gdje se nalazimo, bilo da smo žena ili muškarac. Evo, u tom smislu ja bih htijela još jednom reći, da bih podržala ovo Izvješće Središnjeg izbornog povjerenstva, ali bih na neki način ukratko komentirala, mada mislim da će kolega Lovrinović, vidim da se javio za riječ, prokomentirati ovo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, koje je došlo uz ovo Izvješće, gdje je i nadležnost Ustavnopravnog povjerenstva da predlaže određene stvari, pa između ostalog i da podržimo ovo Izvješće. I predlaže da se formira interresorna radna skupina za izmjene izbornog zakonodavstva. Međutim, Ustavnopravno povjerenstvo takođe ovdje konstatira neke stvari da je neophodno pristupiti izmjenama izbornog zakonodavstva u svezi s popunjavanjem klubova u Domu naroda, a isto tako da poziva Parlament Federacije BiH da usvoji odgovarajuće izmjene Ustava BiH. Mislim da je Ustavnopravno povjerenstvo prešlo okvir svojih nadležnosti i da ukoliko nešto predlaže ovom Domu, da bi to trebalo predložiti u okviru zaključka, a ne ovako kao sastavni dio nekakvog mišljenja, pa ja sada osobno u ovom trenutku imam dilemu, kako se izjasniti, da li u okviru ovog Izvješća prihvaćam ovo Mišljenje ili se prijedlozi koji su u ovom Mišljenju smatraju zaključcima. Ali, to u ovom trenutku ne vidim, tako da otvaram dilemu, pa 36 ćemo se evo nakon toga, nakon ovog razjašnjenja znati jednostavno i imati stav kako se opredjeliti spram ovih evo prijedloga koji su u ovom Mišljenju. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Za riječ se javio gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo sad mi je zgodno nastaviti na priču koju je od prilike otvorila gospođa zamjenica. Dakle, ja ću još jednu svetinju poslovničku dirnuti danas, a kažete da je ovdje svi dobro tumačite i poznajete. I prošli put na raspravi o Izvješću VSTV-a mi smo glasovali da smo primili na znanje Izvješće VSTV-a, a sat i po smo raspravljali po tom Izvješću i onda smo na koncu glasovali da smo ga primili na znanje. Vjerojatno je to neka poslovnička svetinja u koju ne smijemo dirnuti, tako je to i sa ovim. Dakle, očito Izvješće ne usvajamo, ali ćemo glasovati da ga primamo na znanje, a o njemu ćemo pričati vjerovatno dva sata, pa se to, kada ne bismo, ne dao Bog, to podržali smatralo bi se da ga nismo primili k znanju, je li. Evo ne znam, možda se ja učim, kako bi rekao gospodin Saša maloprije kaže tek krećemo, pa se učimo. Druga stvar, ja ću se samo nastaviti, naravno da ćemo podržati Izvješće ili primanje k znanju, ali doista ovo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, moram reći da smo mi obadvoje članovi Ustavnopravnog povjernstva i ono je bilo zakazano za 23., pa je pomaknuto za 24., mi nismo mogli biti na tom Ustavnopravnom povjerenstvu, ja i gospođa zamjenica, tako da mi imamo svojevrsne primjedbe na ovo Mišljenje. I ako će ono biti sastavni dio glasovanja o Izvješću, odnosno primanju k znanju, mi predlažemo onda da ova prva točka samo ostane u ovom Mišljenju, a da ove točka 2., 3. i 4. se pretvore u zaključak, kojim će se ove stvari koje je Ustavnopravno povjerenstvo tada usvojilo na svojoj sjednici, uputiti Zajedničkom kolegiju oba doma i da oni dakle, na tragu ovoga prijedloga Ustavnopravnog povjerenstva ovog Doma, izrade jedan prijedlog koji će onda doći posebno na svaki od domova i biti ili u ovom ili u sličnom obliku, dakle zaključak ta oba doma, kada su u pitanju ove stvari, odnosno Izvješće o radu Izbornog povjerenstva, odnosno provedenom izbornom procesu. Hvala.
Samo nam to dostavite da možemo da glasamo o tome. Sve ćemo mi staviti na glasanje, a procedura se zna kakva je jel', tako da. Gospođa Aleksandra Pandurević ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Ja odmah na početku da kažem, da mi iz Kluba SDS-a podržavamo i preporuke Centralne izborne komisije uz, naravno, zaključak Ustavnopravne komisije, jer je pitanje ustavnosti predloženih odredaba koje se tiču izbora srpskih delegata, Srba u Klub delegata u Paralmentu Federacije, jer nije prihatljivo da ovdje donosimo neka neustavna rješenja. 37 Što se tiče samog Izvještaja o sprovođenju izbora, meni je žao što ovdje nisu kolege iz SNSD-a, gospodin Prodanović je imao jednu vrlo kvalitetnu i dobru diskusiju na Ustavnopravnoj komisiji, a s obzirom da on i ja dolazimo iz iste izborne jedinice, prepoznala sam i konkretna imena i konkretne probleme o kojima je gospodin Prodanović govorio. Izborni proces nam je takav kakav nam je Zakon. Centralna izborna komisija radi u skladu sa Zakonom. To što mi rezultate izbora, pa često mediji napadaju i krive CIK, što rezultate izbora znamo tek nakon mjesec dana – pa takav nam je Zakon. I zato trebamo mijenjati ovaj Zakon. Maloprije je gospodin Backović ovdje pričao o nekoj kupovini poslanika. Vidim da Željka Cvijanović nema autorsko pravo na „Dva papka“. I to nam je posljdica Izbornog zakona. Možda trebamo povećati cenzus. Pazite, ovdje su u pitanju vlade, kantonalna itd. Međutim, na opštinskim i nižim nivoima, tek tamo imate haos. U mojoj opštini, u Skupštini opštine imamo 13 političkih faktora. Skupi u selu sve rođake, dobije 200 glasova i onda četiri godine ucjenjuje i proda. To su činjenice. Hajde da vidimo, da možda razmisli ova interresorna grupa možemo li mi povećati izborni cenzus na 5%? Jer ljudi investiraju, mislim ljudi zaista, ja znam po selima, evo i gospodin Ahmetović je iz tog kraja, pa znaju u Bratuncu i Srebrenici ljudi prodaju stoku, proda četiri krave i uloži u izbornu kampanju, jer ima dobar odbornički paušal od 1.000 maraka plus na sve to zaposli svu nezaposlenu familiju. I to su problemi koje četiri godine, zbog toga imamo nefunkcionalne lokalne vlasti i to su sve problemi izbornih procesa i našeg zakonodavstva koje je takvo kakvo je. Dalje, ja moram reći da sam bila, gospodin Džaferović je, čini mi se, na Ustavnopravnoj rekao ne sporimo izborni, da su izbori provedeni u skladu sa Zakonom. Ja sam bila jedna od onih koja je mislila da rezultate izbora treba osporiti. A evo zašto ih treba osporiti. Ako u jednom Prijedoru, na jednom biračkom mjestu tri dana poslije izbora nađemo par stotina glasačkih popunjenih lističa koje neko nije uspio da ubaci, a pri tom ni na jednom biračkom mjestu ne fali nijedan glasački listić, postavlja se pitanje odakle ti glasački listići. Kako to, neko je vozao po RS-u glasačke listiće. U Banja Luci imamo fotografije gdje ljudi u autu prepakuju vreće i ubaciju listiće na biračkim mjestima to rade. Bojim se da imamo jedan paralelni proces štampanja glasačkih listića. A posebno kada je rezultat tako blizu, onda se dovodi u pitanje i legitimitet onog ko je izabran. Treća stvar o kojoj je govorio gospodin Prodanović na Ustavnopravno komisiji jesu i problemi s radom biračkih odbora. Žalosno je da smo '90. tamo neke 6., 7. 8. imali mnogo brže i rezultate i mnogo kvalitetnije i nije bilo ove vrste mahinacija kakve danas imamo. Recimo on je ispričao o manjkavostima u Zvorniku. Pa zašto da ćutimo? Ja dolazim iz te izborne jedinice i svi znamo po imenu i prezimenu da se špekuliše taj i taj kandidat je donio toliko i toliko stotina hiljada maraka u Zvornik i pokupovao biračke odbore. Pokupovao ih da se njemu dopišu one preferencije. Ja nemam taj problem, nisam oštečena. Znači mene nisu mogli pokrasti, jer je volja birača bila jača. Ali to se radilo. I šta se desi? To je Zvornik, to je patent i recept Zvornika koji se desio prije jedno 3-4 izborna ciklusa. Formirane nevladina organizacija pod lupom da to spriječe, da se sasječe, znate šta se desi, i gospodin Prodanović je čak i rako, kaže – pa čovjek iz moje partije je to uradio. Čovjek se lijepo dosjetio pa u tu pod lupom ubacio opet stranačke aktiviste SNSD-a, koji su imali samo jedan zadatak, da dopuste tu vrstu krađe. E onda su se u međuvremenu, moj kolega Bojić se neće naljutiti jer on nije dio tog inžinjeringa, dosjetili i u Prijedoru tamo vladajuće partije, da bi taj isti recept iz Zvornika mogli primjeniti, pa je onda prebačeno na Banja Luku i šta imamo? Imamo pokradenu izbornu volju birača. I to treba da vidimo kako da uradimo. Ja lično sam, mada mislim da bi i tu možda imali problem, s obzirom da nažalost naš prosječan birač nije, možda ima nekih osam razreda škole, pa nije vičan tom načinu izbora, a to 38 je elektronski, da uvedemo elektronski sistem glasanja. Mada opet u ovom stanju imam i dileme, možda bi tek to kod onih koji bi pokazivali ljudima kako da glasaju, omogučilo neke mahinacije. Ali ja mislim da je naš interes svih, da treba da imamo prave rezultate izbora, da nikome od nas ne treba ni glas ni više ni manje, od onog što se zove volja birača. Imamo šansu da sad promjenimo te stvari i mi ćemo dati svoj doprinos kroz rad ove interresorne grupe. Nadam se da to neće biti kao prije četiri godine, kada je interresorna radna grupa radila mjesecima, a da ništa nije uradila, jer iz te izborne krađe polaze sve ostale krađe. Izbornom krađom počinje i ona kupovina poslanika, izbornom krađom počinju i namješteni tenderi, izborna krađa je esencija svih ostalih krađa u ovom društvu. I dok se s njim ne izborimo, nismo rješili ni problem. Ja moram, pošto su moje koleginice govorile o ženama, ja se slažem s gospođom Krištom, dobro, doduše možda smo nas dvije netipične žene u politici, ali moram reći da ja nisam za ravnopravnost žena i muškraca, ma kako to zvučalo. Ne onu deklarativnu ravnopravnost, hajde da nas bude na listama. Ako smo prihvatili ovaj posao, uvažena koleginica je nova, imamo medijsku šansu. Ja sam se sama, nije mi stranka dala, sama sam se izborila za svoju poziciju. Zakon čitaj, mediji pozovu, moramo se nametnuti. Isto tako ne možemo, znate žene u politici vrlo često hoćemo da budemo ravnopravne, ali kada treba negdje otići na teren, kada treba sjest sam u kola pa preći par stotina kilometara, doći u dva sata noću kući, e pa Bogami kolege će muškrci. Ne, ako hoćemo da budemo ravnopravni s njima i mi moramo šest mjeseci u kola. Ja sam za četiri mjeseca predizborne kampanje sama se vozila i sama prešla 40.000 kilometara. Nije me vozio niko od kolega, niti sam im rekla idite vi. Ali to na kraju da rezultat. Znači ako hoćemo da budemo ravnopravne, onda moramo jednako i nositi kao muškarci taj teret i tada ćemo istinski biti ravnopravni, a ne samo dajte nam privilegije, a neka muškrci nose teret. Ne, ravnopravno se borimo i ravnopravno nosimo i teret. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite. Izvinjavam se, replika gospođa Gasal.
Ja moram replicirati zato što naravno ima i ovakvih tipova žena i muškaraca, to je neosporna činjenica, samo je pitanje, ne znam zašto se smijete? Nije poenta ovdje da li žene koje su već u politici rade ono što bi htjele raditi ili nehtjele, da li uživamo privilegije, samo je pitanje, ako mi imamo kvotu, i ja nisam za kvote, zašto ne pričamo, zašto preporuka nije bila, ne treba zakonska, ali jedna od preporuka za rad interresorne grupe da pričamo možda o paritetu. Zašto, mi sada pričamo o ženama koje su već u politici. Šta je sa onim ženama koje su u političkim partijama, ne dobiju priliku ili su evidentno uvijek na drugom mjestu, nikad nositeljice ili vrlo rijetko nositeljice kandidatskih ili kompenzacijskih listi, to je suštinsko pitanje. Druga stvar, naravno da ima i ovdje nekih žena koje će raditi takoreći muške poslove, muškarci, ja ne vidim apsolutno razlog zašto Centralna izborna komisija u svojim izvještajima ne bi uvrstila i takvu jednu analizu gdje se vidi tamo gdje je zakonski propisano 40%, to je ispoštovano. Tamo gdje se trebaju imenovati u Vijeće ministara, ova ili ona tijela, tu se izbjegavaju žene. Primjer je Zeničko-dobojski kanton gdje vi imate 11 ministara. Afganistan ima tri ministrice, Zeničko-dobojski kanton nije bio ustanju nijednu ministricu. Hvala. 39
Dobro. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege ja sam se prvo javio da čestitam Izbornoj komisiji na uspješno provedenim izborima. Mislim da su uradili posao u skladu sa zakonom i da smo dobili to što smo dobili, znači kao rezultat izbora. Ali naravno, nisam se samo javio zato da pohvalim Izbornu komisiju, nego sam se javio iz još dva razloga. Prije nego što ih iznesem, moram reći da se ne slažem sa kolegom Bojićem kada se radi o kvalitetu žena. Po meni su na listama sve kavlitetne žene, odnosno sve žene koje su bile na listama, bile su kvalitetne. Valjda to ima veze sa mojim i Bojićevim godinama, tako da ja mislim da se radi više, znači, o edukaciji birača i da tu ima problem, postoji problem, odnosno da ta udruženja žena, sad ozbiljno, znači ta udruženja žena moraju raditi ustvari više na edukaciji birača. I čini mi se da se tu može nači rešenje. Nije rešenje zatvaranje lista, kao što nije ni rešenje uvođenje na silu u politiku nečega što realno, znači, ne postoji, nisu stvoreni preduslovi. Što se tiče izmjena izbornog zakonodavstva, mislim da je ključ ustvari čitavog ovog Izvještaja i posljednjih izvještaja, ali kažem posebno ovog Izvještaja, u ovim preporukama koje se nalaze ovdje. Pa rekao bih i u onoj drugoj koja nije u dovoljnoj mjeri elaborirana, a koja u sebi treba da sadrži ili sadrži, ja sam mislio da treba da sadrži, sve manjkavosti Izbornog zakona. Dakle, interresorna radna grupa će, nadam se, imati od Izborne komisije uočene manjkavosti Izbornog zakona u primjeni, kako bi mogla djelovati na te članove. Između ostalog, tačno mi znamo gdje su ti kritični momenti u izbornom procesu. Tačno mi znamo da je problem brojanje glasačkih listića na izbornim mjestima, zbog evo i izmeđuostalog i biračkih odbora koji su nam takvi kakvi jesu. Zašto ne razmisliti o ponovnom uvođenju opštinskih centara za brojanje glasova, gdje bi bili obučeni ljudi koji bi kvalitetno mogli uraditi taj posao, čime bi spriječili manipulacije, upravo u tom dijelu, znači od biračkog mjesta do centra za brojanje, a gdje po mnogim predpostavkama ima i najviše manipulacija. I da sad ne govorim šta dalje treba uraditi, kažem očekujem da će Izborna komisija, Centralna izborna komisija aktivno učestvujući u radu Interresorne radne grupe, ustvari biti ključna na ovim pitanjima kada se radi o izmjenama zakonskih odredbi koje su se u praksi pokazale ili neprimjenjive ili teško primjenjive ili podložne zloupotrebama. Mislim da kada se radi o zaključcima Ustavnopravne komisije, mogu podržati i prijedlog da poslednji ili predposlednji, poslednji od ova četiri, odnosno treći i četvrti prijedlog, se definišu kao posebni zaključci. Mislim da tu nemamo nikakav problem ne bi trebali imati i da će po prijedlogu gospodina Lovrinovića to ne bi, ne mijenja u osnovi namjeru Ustavnopravne komisije, kada je donosila ove zaključke, a da su u okviru ovog Mišljenja prihvatljivi prvi i drugi, znači onaj koji govori o formiranju interresorne radne grupe i ovaj koji govori o primanju na znanje Izvještaja o radu, jer se to na kraju krajeva nalazi i u preporukama, posebno ovaj drugi, nalazi i u preporukama Centralne izborne komisije, a mislim da je i diskusija u ovom Domu išla u tom pravcu. Hvala. 40
Hvala vama. Replika, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ovo i nije replika nego uvaženi kolega Novaković je pominjao Izborni zakon, a ja sam u mojoj diskusiji zaboravila da kažem – jedan od razloga zbog kojih podržavamo možda i donošenje sasvim novog teksta Izbornog zakona. Naime, mi ovaj Zakon nikada nismo sproveli i ispoštovali, Izborni zakon BiH nikada nije sproveden ni ispoštovan. Evo reći ću vam, član 1., prvi član ovog Zakona kaže – Ovim Zakonom uređuje se izbor članova i delegata Parlamentarne skupštine, članova Predsjedništva, te utvrđuju principi koji važe za izbore na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Federacija BiH nikada nije donijela voj Izborni zakon pa zato danas imamo paradoksalnu situaciju. A pri tom se ovdje kaže u Izbornom zakonu se tačno kaže – Parlament Federacije svako četiri godine preispituje izborne jedinice. Pa kako će ih on preispitati i promijeniti ovaj Izborni zakon? Ne može. Znači, ja pozivam i apelujem na novu većinu u Federaciji, da konačno riješe i ovaj problem. Pa čak i ovaj Parlament nije ispunio svoju zakonsku obavezu nikada, a njegova zakonska obaveza je da svako četiri godine takođe preispituje izborne jedinice i da u skladu s tim mijenjamo broj poslanika ili delegata s veličinom izbornih jedinica itd. Ja mislim da organizacija izbornih jedinica, evo recimo konkretno za Parlamentarnu skupštinu BiH iz RS-a, nije dobra. Narodna skupština je preispitala, jer imaju svoj Izborni zakon RS-a, izborne jedinice za Narodnu skupštinu promijenila, takođe mislim da nisu donijeli srećno rješenje i oni su to sada sami uvidjeli, ali ispunili su zakonsku obavezu, pa makar i na način koji nije bio dobar. I to je još jedan od razloga i molimo predlagače i evo još jednom apelujemo na kolege koje imaju predstavnike i koji participiraju u Parlamentu Federacije, dajte da se to konačno pitanje riješi u Parlamentu Federacije, kako ne bismo imali ovakve propuste i praznine. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Đorđo Krčmar ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ma evo dosta je rečeno u ovim diskusijama kolega. Pazite, ništa nije vječno i nepromjenjivo i praksa je najbolji pokazatelj da li nešto treba mijenjati, šta je dobro, šta nije i očito pametani ljudi će uvijek ići ka tome da ono što vide u praksi da treba mijenjati, da će mijenjati svakako. Pa evo samo, rekla je gospođa Pandurević, čekamo 30 dana u jednoj zemlji maloj kao što je BiH sa 4,5 miliona stanovnika, 30 dana čekamo izborne rezultate, stvara sumnju i među nama i među građanima itd. nažalost. U zemlji od 350 milion u Americi, imate .... imate tačno završene izbore, kandidati ko je, demokrate, republikance itd. da budemo još, odemo dalje, uzmete jednu Kinu koja ima milijardu i koliko 200-300 hiljada stanovnika, imate u roku 2-3 dana sve izborne rezultate. A valjda smo ozbiljni ljudi da i mi u tom pravcu gledamo i da mijenjamo ono to treba da mijenjamo. 41 Ovo isto tako što je rečeno ovdje oko svih ovih nedostataka kada su u pitanju izborne krađe itd. Kome trebaju takvi poslanici koji dolaze na takav način u skupštine i parlamente? Šta očekujemo od takvih ljudi, kako da vode politiku i kako da vode državu? Ja bih ovdje se, podržao kada je u pitanju, kada su u pitanju žene. Činjenica jedna, moramo uvažiti da i Ustav i Evropska povelja itd. ona ne pravi razlike, ona gleda, kažu građani i da su građani ravnopravni pred zakonom, prava, obaveze itd. Ali jedna činjenica, evo ovaj Parlament pokazuje da, i ulijeva jedan optimizam, da će se u tom pravcu ići i da će biti više žena. I svaki ambijent gdje su žene je i prijatniji i pristojniji. Ako žena, žena koja je stub porodice, a činjenica da je stub porodice, vodi domaćinstvo, rađa i odgaja djecu, onda mi daje za pravo da vjerujem da će da vodi i odgovorno politiku. Majka je majka i kada kažete sama usta su, spomenete majka i kada znate, kada čovjek kaže pazi, prvo se hvata za glavu, zato što je najosjetljiviji dio na tijelu i najugroženiji, a kada uhvati muka ond kaže joj ili majko ili Bože. Znači, evo ovaj Parlament pokazuje, naša predsjednica Kluba je žena, ponosni smo na nju, izuzetno dobro vodi Klub. Evo koleginica zamjenik Parlamenta, gospođa ili izvinjavam se, gospođica Krišto je vidi se isto tako da odaje velike sposobnosti i maksimalno treba dati podršku kada je u pitanju ženska populacija. Slažem se kolegice sa Vama i pridružujem se zašto još, niste vi ravnopravne u izbornoj kampanji iz mnogo razloga, zato što imate i djecu, nisu vama dostupno ni vrijeme ni obaveze itd. I mislim da tu, taj egoizam naš muški treba malo da se spusti na niži nivo i da se da i vama svakako mogućnost da budete znači ravnopravne u kampanji, na način da vam se da više i medijskog prostora. Znat, nije samo dovoljno biti na listi ili biti i učestvovati, zavisi koliko imate i medijskog prostora i sve ono što treba jedan kandidat da ima u kampanji. Eto da ne bih dalje oduzimao vam vrijeme, Izborni zakon ima, ne da on ima manjkavosti, on je takav kakav jeste. Praksa je pokazala da ga trebamo mijenjamo. On je pokazao svoje u ovom prošlom vremenu, ali Bože moj, ništa nije projenjivo, pa ni ovaj Izborni zakon. Hvala.
Hvala Vama. Za riječ se javio gospodin Zaim Backović.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Uvijek kada govorim pokušavam da to sublimiram i da traje što kraće i da se ne ponavljam, međutim u kontekstu svih dosadašnjih diskusija, nemoguće a da ne izbjegnem neke segmente. Počet ću od ove ravnopravnosti koju je gospođa Gasal, recimo, nametnula i onda se sam počnem pitati u kakvom to društvu živim. Konsultirajući zakone, po svim zakonima smo apsolutno ravnopravni, džender centri, zakoni, svi su nam zakoni dali, čak ste vi u prednosti. Ja govorim po zakonima, dame su u prednosti. A onda stvarno dođemo na ovo o čemu vi, daću vam ja da pročitate zakone gospođo Gasal pa ćete vidjeti gdje piše, gdje su žene u prednosti nad muškarcima, tako su zakoni koncipirani, ne kažem ja da su u realnoj prednosti, govorim o formalnoj, nečemu što je neko napisao. A onda dođemo na izborni proces i upravo je tu problem ne zbog toga koliko je žena izabrano i koliko je diktirano odlukama, zakonom, 40, 42%, ovoliko posto, jer žena je preko 42 50% u Bosni i Hercegovini. I to ne bi trebao da definiše Izborni zakon, to bi vi, ja, Vi gospođo ili gospođice ne ljutite se, Vi gospođo Krišto trebali unutar svojih političkih opcija da učinite, pa da onda na listama bude onoliko žena koliko realno imamo u ovoj državi. Pa da onda liste budu struktuirane tako unutar političkih opcija. Pa se ne bi desilo da u jednoj političkoj opciji, evo u mojoj, ja sam sam izbran, ne mogu se raspolutit, ne mogu biti pola žena pola muško, ali se ne bih, ali se ne može desiti da u jednoj političkoj opciji budu izabrani samo muškarci. Ne može se desiti, ali se kao što vidite desilo, ne samo u jednoj, nego u velikom broju upravo zbog onog našeg tamo rada, ne zbog volje glasača. Ja imam naravno koncepciju i ja ću shodno Poslovniku i pravima poslanika ili zastupnika, dati prijedloge, odnosno ono što ja smatram da treba uraditi u izbornim procesima. Činjenica je da Zakon koji imamo nije dobar sa više aspekata. Morate krenuti odozdo, to je od općina koje nisu izborne jedinice, jer su one izborne jedinice samo za svoj teritorijalni prostor, svoje teritorijalno okruženje i svoje stanovnike. Od opština, pa onda na gore, Zakon nije dobar, tačka. Političko mešetarenje zbog Zakona kakav imamo i ustavnih određenja kakva imamo, su prestrašni. Politička trgovina koja postoji u Bosni i Hercegovini je za primjer kako ne treba raditi. Na taj način mi sami sebi, ne govorim mi pojedinačno, ovo kad kažem sami sebi ja govorim unutar ove zemlje, činimo zlo. I činimo zlo svim nevinim građanima, pa i sebi samima. Na uštrb svog političkog etabliranja ili zauzimanja svje političke pozicije, a u konačnosti i pozicije u kojoj odlučujete o svemu, odlučujete o životu, o smrti, o poslu, o radu, neradu i tako redom. I onda dolaze ljudi koji su vrlo upitnih moralnih načela i moralnih normi, jer je Zakon dao takve mogućnosti. Znači, moramo mi kao oni koji se zovu zastupnici ili poslanici, učiniti da se izborno zakonodavstvo što prie promjeni, što prije. Jer to je jedini način da ovo o čemu je govorila gospođa ili gospođica Pandurević, izborna krađa spriječi. Ali i Izborno povjerenstvo mora imati malo više sluha, jer i kada uložite žalbe vidjeli smo kakve su odluke, nevjerovatne odluke. Ovo je kritika na vas. Znate, ja mogu sda spominjati izborna mjesta pa slučajno posmatrač i onda se ustanovi da je na nevažečim listićima, nevažečim listićima interesantno na svim, jedna politička opcija i po još jedna. Da li me razumijete? Znači recimo, izmisliću političku stranku, KS je na svim zaokružena, na svim tim nevažečim i onda DS ima 10, LS 5, HS 3. Znači svi su nevažeći listići, ali na svim tim listićima je i ta KS. Objasnite mi kako je to moguće? Kako je to moguće? Jasno je kako je moguće. Trebalo je eliminisati tu političku opciju. Znači i takve vam se žalbe daju, vi na to ne reagujete, neosnovano. Ne može biti to neosnovano, znate, jer je to suviše očito, kad je u pitanju izborni proces, suviše. Posebna priča je komisije i ovakvi prstenovi, vidite li ih, kojima se može pisati i njihovo ne skidanje. Evo ja vam ga pokazujem, da ga vidite. Nisam ja bio na izbornom procesu. Koji mogu da pišu i posebne priče su ženski nokti, žene i naslušali smo se u ovom periodu previše, previše toga. Treba i neophodno je pristupiti cjelovitoj izmjeni, odnosno donošenju iz temelja novog Izbornog zakona. To je jedini način i jedini put da u ukupnom činjenju stabilizacije ove zemlje, napravimo radikalan progres. Hvala.
Hvala Vama. Za riječ se javio gospodin Safer Demirović. Izvolite. 43
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti. Prije nekih, nešto više od mjesec dana, čini mi se da su bili izbori u Grčkoj, nedjelja je bila, u ponedeljak je već predsjednik pobjedničke partije bio mandatar za formiranje vlade. Grčka je daleko od nas kao domovina demokratije i mi smo daleko od toga da ćemo mi nekad biti na tom nivou. Međutim, naše uređenje naše države ovako kako jeste komplikovano i onako kako povlači za sobom i uređenje Izbornog zakona, po mom ličnom sudu kada omogući na ovakav način provođenje izbora, implementaciju tih rezultata zaslužuje svaku pažnju i zaslužuje svaku pohvalu obzirom da se radi o jako, jako komplikovanom sistemu. Ja sam imao neke stvari da kažem, dosta toga je već rečeno vezano za materijal koji imamo pred sobom, pogotovo vezano za kupovinu ovih biračkih odbora kojih smo svi svjesni, kupovinu izabranih poslanika, zatim oko ovog cenzusa izbornog praga. Ali ono što nismo se dotakli, a evo možda bi trebalo i ima prostora i jeste vezano za promjenu nacionalnog izjašnjavanja, a u cilju znači izbora i popunjavanju određenih kvota, naravno ja sam kao i svi vi pobornik svako ima pravo da se izjašnjava kako hoće, ali razlog zašto se to tako radi, naravno da je za svaku osudu, bar sa moje strane. Još dvije stvari želim da kažem, a vezano za sam ovaj materijal jeste način glasanja u Distriktu Brčko. Mi imamo tamo jedan ozbiljan problem gdje nam ove godine nije, ustvari prošle godine negdje oko 40.000 ljudi nije moglo da ostvari svoje biračko pravo zbog određenih problema u vezi etničkog državljanstva, odnosno upisa u birački spisak. Na prvom onom presjeku stanja biračkog spiska u Distriktu Brčko mi smo imali više ljudi koji su imali biračko pravo, na onom drugom, kako ste naveli u materijalu, taj broj se povećao onih koji ne mogu da glasaju i definitivno da ovaj način registracije birača u Brčkom ne funkcioniše. Druga stvar je vezana za glasanje, znači naše dijaspore onih koji imaju pravo znači da učestvuju u izborima i ove godine imali smo jako puno propusta oko dostave pošte, načina glasanja i mislim da je ovaj sistem kakav jeste, kakav mi i danas koristimo, pogotovo znači za dijasporu u vremenu savrmene tehnologije i tehnike, prevaziđen i može se on generalno bolje riješiti. Da nije sve tako crno u našem Izbornom zakonu ima nešto i dobro i ja se slažem ovdje sa kolegom Bojićem, ono što je najbolje tu jesu ove otvorene biračke liste. Znači, taj dio ni u kom slučaju ne bi smjeli da mijenjamo, čak šta više evo ja bih, pošto imamo mi pritisak civilnog sektora i gdje mi koji se nalazimo na listama u osdređenoj mjeri nismo ravnopravni s onim koji se nalaze na kompenzacijskim listama, isto i tu može se desiti, postoji prostor za određene promjene. Naravno, ove kompenzacijske liste znamo kako se uređuju, ko ih kreira, na koji način, ali evo ni one, i tu imamo znači pritisak da i tu nismo svi u ravnopravnom položaju. Generalno smatram da Izborni zakon treba da preživi ozbiljne, ozbiljne promjene i da u ove promjene treba osim parlamentaraca, osim stručnjaka iz te oblasti, treba uključiti znači i širu zajednicu, civilni sektor, nevladine organizacije, sve one koje ovaj zakon interesuje. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Diana Zelenika. Izvolite. 44
Kolegice i kolege ja vas sve srdačno pozdravljam. Javila sam se samo kratko da kažem da podržavam sve one koji su rekli da je potrebna izmjena cjelovitog Zakona. Poduprijet ću gospođu Pandurević, i ja se ne slažem sa rezultatima izbora, već sam ranije komentirala 10.02. kad smo imali izvještaj o velikom postotku nevažećih glasova. Shodno mom osnovnom zanimanju kao liječnik, da bismo uspostavili adekvatnu dijagnozu postoji nešto što se zove patofiziologija koja se bavi izučavanjem bolesti, jer ako ne znamo što je razlog, ne znamo niti liječiti određene bolesti. Tako da bi ovdje ovome Izvješću uz ostalo što su kolege navele, da se ne ponavljam, zamjerila to što nije dat dovoljan podatak o broju nevažećih glasova koji je, kako smo mogli vidjeti mi koji smo bili ovdje, jako veliki i iznosi 7,9% i daleko je veći nego u svim zemljama koje su nam predočene u zemljama Evrope u onoj statističkoj analizi. I u toj analizi bih voljela da se vidi, jer sam dobila obrazloženje, da li je naš Izborni zakon kompliciran, da li su nam liste komplicirane? Ne mislim da su i u drugim zemljama išta manje komplicirane jer ne postoji nigdje jednostračje. Voljela bih da u tom Izvješću postoji statistika po broju nevažećih glasova u odnosu na određene liste. Mislim da bi i tu, ono što je kolega govorio, recimo liste za izbor članova Predsjedništva, nisu nimalo komplicirane, nosile su samo 4 imena, tako da nikakava neprosvijećenost sigurno nije rezultat grešaka, kada su samo 4 imena u pitanju. Tako da me baš zanima i mislim da bi jednom ovakvom Izvješću trebalo pristupiti statistički i na ovaj način. Hvala.
Hvala lijepo. I na kraju, pa ćemo onda, ja ću samo par rečenica reći, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kada je Izvještaj u pitanju, mislim da je bitno da se fokusiramo na činjenicu da ovdje imamo tri ključna dijela. Dakle, imamo sam Izvještaj koji je korektan, opsežan, informativan, vrlo koristan, međutim ja se samo mogu složiti sa kolegicom Gasal-Vražalica, da nisu dovoljno zastupljena pitanja učešća žena i problema koji se definitivno pojavljuju, dakle kada je izbor žena u zakonodavna tijela u Bosni i Hercegovini, u pitanju. Međutim, bez obzira na sve želim se zahvaliti Centralnoj izbornoj komisiji na ovako korektnom Izvještaju i mislim da je ovo samo jedan preliminarni izvještaj, kako sam ja juče shvatio izvjestioca, odnosno prekjuče na sjednici Ustavnopravne komisije. Mi ćemo dobiti opsežnije izvještaje i ja se nadam da će ove sugestije kolegice Gasal-Vražalica biti uvršteni jer ih i sam u potpunosti podržavam. To je prvi dio. Drugi dio je, odnosno drugo ključno pitanje ovog Izvještaja su opšte preporuke. I te opšte prekoruke kažu da je neophodno formirati interresornu radnu grupu, potpuno se slažem s tim, za potrebe opsežnih izmjena Izbornog zakona. I zaista nema potrebe sada ulaziti u, ni pokušati ulaziti u sve što bi bilo potrebno mijenjati u Izbornom zakonu, jer je lista zaista duga i upravo poenta formiranja interresorne radne grupe je da imamo kompletnu listu, tako da ne bi ni bilo moguće sada ući u sva ta pitanja. Međutim, ono što želim istaći, što mislim da je zaista bitno jer nisam čuo, mislim da su svi članovi CIK-a u jednom ili drugom navratu u medijima istakli da je najtanja karika to biračko mjesto, dakle birački odbori. I jedan najbolji, vjerovatno način da se to riješi, je uvođenjem sistema elektronskog glasanja. Ne mislim pod tim glasanje putem interneta već umjesto kutije, umjesto 3-4 seta papira, umjesto biračkih odbora, jednostavno uvedete 45 elektronske mašine za glasanje. BiH trenutno ima među najmodernijim dokumentima, kad su u pitanju lične karte, pasoši i tako da zaista nema razloga da se ne uvede elektronski sistem glasanja, uveden je u puno zemalja EU i to bi bilo relativno jednostavno implementirati, naravno potrebna su zakonska rješenja za to. Glas bi se registrovao odmah i na tom biračkom mjestu i u sjedištu CIK-a i gdje god se drugo to odredi. Rezultate bi imali praktično odmah, a manipulacija bi bila gotovo nemoguća. Dugoročno takođe mislim da bi ovo bilo izuzetno isplativo rješenje, možda ne u jednom izbornom ciklusu, ali definitivno nakon toga ovo bi bilo isplativo rješenje. I sad dolazimo do trećeg konkretnog dijela ovog Izvještaja, odnosno do trećeg dijela, bitnog dijela ovog Izvještaja, a to su te konkretne preporuke. I konkretne preporuke se tiču samo jednog jedinog pitanja. I kako sam već ranije istakao u raspravi po drugoj tačci, to je to pitanje od izuzetne važnosti i ja se takođe zahvaljujem CIK-u što ga je tretirao na tako konkretan način. CIK je tu predložio hitnost, dakle predložio je hitni postupak zakonodavno rješenje po hitnom postupku kako bi se izuzetno za izbore održane 12. oktobra 2014. godine popunio Klub srpskog naroda sa nedostajuća 4 delegata. CIK je otišao i korak dalje, predložio je nekoliko konkretnih eksplicitnih rješenja kako se to može uraditi i mi smo jedno, odnosno prvo od tih rješenja prihvatili, uobličili ga u zakonski tekst i predložili ga. I CIK je onda na kraju rekao da ovaj Parlament može izabrati i neko treće rješenje, ali da u tom slučaju ako izabere neko treće rješenje mimo ovih koje je on predložio, koje je CIK predložio, da pazi da to takvo isto rješenje ne bude suprotno Ustavu Federacije BiH. Pa iz ovoga, iz ove konstatacije CIK-a u ovoj preporuci je poprilično jasno, da ne kažem očito da CIK nije smatrao da konkretna rješenja koja je predložio prije toga, prije tog trećeg nekog ... rješenja nije smatrao da je to rješenje neustavno, dakle rješenje da se Klub srpskog naroda popuni neizabranim kandidatima sa listi za kantonalne skupštine, to je rješenje koje smo mi predložili u našem Prijedlogu zakona. Čim je CIK rekao, može i neko treće samo pazite da nije neustavno očito je smatrao da ovo prvo konkretno koje je predložio, nije neustavno. I sve ovo je uvod u Mišljenje koje je Ustavnopravna komisija usvojila prije dva dana na svojoj sjednici. I evo za potrebe ostalih poslanika u ovom Domu, koji nisu članovi Ustavnopravne komisije, dozvolite mi da naglasim da je Ustavnopravna komisija zaista prije 2 dana usvojila dva mišljenja, prvo dva potpuno kontradiktorna mišljenja, neću ulaziti u razloge možda nije neko znao kako se glasa, nebitno, uglavnom usvojena su 2 potpuno kontradiktorna mišljenja. E onda smo pristupili usvajanju kompromisnog rješenja kao komisija. Dakle, u jednom od ovih mišljenja koje je podržala ova koalicijska većina DF, SDA i SDS, željelo se konstatovati da je neophodno mijenjati Ustav Federacije BiH da bi se popunio Klub srpskog naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije bez obzira što preporuka CIK-a to ne kaže. I to inicijalno mišljenje je tražilo čak od Parlamenta Federacije da usvoji izmjene Ustava Federacije. E sad, uzimajući u obzir ove diskusije koje smo čuli mogu mislit kako bi tek HDZ reagovao da nije usvojen ovaj moj kompromisni prijedlog, koji kompromisni prijedlog kaže, ukoliko, naravno Parlament Federacije – ukoliko smatra da je to potrebno. Dakle, bar smo Parlamentu Federacije ostavili da on odluči a ne Ustavnopravna komisija, jesu li izmjene Ustava Federacije potrebne ili nisu. I tokom ove rasprave na Ustavnopravnoj komisiji sam čuo, nečiji komentar je bio zaista se ne mogu sada sjetiti da li je to bio dogovor ili prijedlog, ili sugestija, ili jednostavno komentar, da SDA i DF mogu uzeti na sebe da iniciraju izmjene Ustava Federacije BiH. E sad posmatrajući današnju diskusiju baš će biti interesantno vidjeti kako će se to završiti. Imam osjećaj da će proći četiri godine, da će Klub srpskog naroda i dalje brojati 13 članova, 13 delegata ili čak manje, CIK je upozorio i na mogućnost osipanje delegata. I u konačnici, čuli smo ovdje puno diskusija o kršenju Ustava Federacije, pogotovo u ovoj prethodnoj tačci dnevnog reda. Ali niko od onih koji su prije dva dana na Ustavnopravnoj 46 komisiji i danas o tome govorili na način koji se kosi sa jasnim preporukama CIK-a, nije spomenuo najočitiji primjer kršenja Ustava Federacije BiH, konkretno član IV.A.2.6. koji kaže, sad ja opet, zaista je neophodno ovo ponoviti – Sastav Doma naroda Federacije BiH će biti paritetan tako da svaki konstitutivni narod ima isti broj delegata i onda kaže da će to biti po 17. E mi to sad nemamo. A niko ne spominje taj član Ustava Federacije i kako se on krši i kako prevazići to pitanje, a upravo to je bilo primarno pitanje za CIK s obzirom da je imao samo jednu konkretnu preporuku za koju je rekao da je hitna i ja im čestitam na tome i nadam se da će ovaj Dom, prije svega usvojiti naš prijedlog da se naš zakon razmatra po hitnom postupku, kako je to CIK preporučio. Dakle, ja sad opet ponavljam, mi smo samo prepisali preporuku CIK-a. Ja se nadam da će Dom podržati hitni postupak i da će ovaj Zakon biti usvojen tako da konačno imamo 17 delegata u Domu naroda, u Srpskom klubu u Domu naroda Parlamenta Federacije, ali isto tako da imamo rješenje kako popunjavati dalje ukoliko se bude osipalo. Zahvaljujem se.
Hvala uvaženom gospodinu Arnautu. Za riječ se javio predsjedavajući, Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam izašao samo da se zahvalim Centralnoj izbornoj komisiji na ovom Izvještaju i da čestitam Centralnoj izbornoj komisiji na svemu onome što je uradila, kada su u pitanju izborni procesi, pa i ovaj poslednji izborni proces u Bosni i Hercegovini. Tačno je, ja sam rekao da je Bosna i Hercegovina država u kojoj se do sada nikada ozbiljno nije doveo u pitanje legitimitet izbora, to govori o Bosni i Hercegovini i to govori o izbornom procesu u Bosni i Hercegovini i to govori o regulatoru koji provodi izbore, ne isključujući naravno iz tog mišljenja situacije kada su tijesni izborni rezultati, kada postoje prigovori, ali postoje i mehanizmi da se ti prigovori rješavaju, pogotovo kada je u pitanju recimo izbor za člana Predsjedništva iz Republike Srpske, pa izbor predsjednika tog entiteta, dakle to su tijesni izbori, ali postoje mehanizmi kojima se te stvari na demokratski način rješavaju. Mi nismo imali do sada u Bosni i Heregovini, i ja se nadam da u budućnosti nećemo imati, bunt javnosti kojim se iskazuje ili ukazuje na nelegitimitet ili na izborne mahinacije, što ne znači da one ne postoje i da se one ne rješavaju u okviru redovnih procedura. I to je ja mislim nešto što treba da odvučemo ovdje na ovom mjestu. Preporuke Izborne komisije su uredu, Ustavnopravna komisija je usvojila praktično sve te preporuke i Izborna komisija je u svom Izvještaju kazala da sve što treba uraditi po ovom hitnom zakonu mora biti u skladu sa Ustavom Federacije, niko ne pominje dakle tu stvar koja je navedena na kraju tog Izvještaja. Ja neću voditi polemiku ovdje ni sa kim na tu temu, mi smo tu tačku apsolvirali. Dakle, mislim da trebamo odati priznanje Centralnoj izbornoj komisijii za ovo sve što radi i podstaknuti ih da se nastavi dalje u ovom smjeru. Toliko, hvala vam.
Hvala predsjedavajućem Džaferoviću. Evo budući da u ovom trenutku ja ne vidim više na listi bilo diskusija ili replika, ja bih na kraju dala, evo čuli smo mnogo prijedloga i sugestija, predsjedniku Centralne izborne komisije, ukoliko želi naravno, da se obrati evo i da prokomentira ove nekakve diskusije. 47 Hvala.
Zahvaljujem na ukazanoj mogućnosti da se obratim ovom visokom Domu. Poštovani predsjedatelju, dopredsjedatelji, poštovani zastupnici, članovi Centralne izborne komisije, štovane dame i gospodo. Možda zbog nekih zastupnika koji su prvi puta u ovom Domu želio bih reći da je ovo prvi puta da Centralna izborna komisija dostavlja Izvješće o provedenim jednim izborima, evo u ovom slučaju su ovo bili zadnji Opći izbori. Dakle, mi uglavnom, to smo i prema Izbornom zakonu i dužni i radimo svake godine, podnosimo izvješće o provedbi zakona iz naše nadležnosti. To ćemo mi učiniti i ove godine. To je Izvješće puno kompleksnije, kompletnije, pa i samo Izvješće o provedbi Izbornog zakona biće puno šire nego što je ovo o prvedbi Općih izbora, gdje ćete imati mnogo više tabela, podataka, možda ne i toliko analiza koliko očekujete, a mogu spomenuti da ćemo negdje u drugoj polovici trećeg mjeseca imati godišnju jednu konferenciju na kojoj ćemo pozvati naša izborna tijela, našu izbornu administraciju, taj srednji dio, dakle općinska i gradska izborna povjerenstva i Izborno povjerenstvo RS-a gdje ćemo analizirati između ostalog i pojavu nevažećih glasačkih listića. Preporuke sa te konferencije, te godišnje konferencije o analizi provedbe izbora, također ćem prikazati u tom našem godišnjem izvješću o provedbi zakona iz naše nadležnosti. Nama je cilj bio da upućivanjem ovog Izvješća koje je danas na dnevnom redu potaknemo vašu raspravu, evo vi ste dosta dugo i raspravljali o tome i Ustavnopravna komisija je dala svoje prijedloge, svoje mišljenje, upravo iz razloga što smo primijetili, što i gospodin Arnaut često spominje, da nije udovljeno ustavnoj odredbi i odredbi Izbornog zakona o broju izaslanika ili delegata u jednom klubu Doma naroda Parlamenta Federacije. Dakle, to nas je ponukalo da idemo što prije sa takvim Izvješćem da bi vi poduzeli određene korake. Mi nismo zakonodavac to je dobro rečeno, niti možemo bilo šta u tom pogledu raditi, ali možemo sigurno sudjelovati ukoliko tražite od nas neka mišljenja i td., pridonijeti rješenju nekog problema. Drugo, željeli smo da ovim Izvješćem potaknemo i ovaj drugi zaključak o formiranju interresorne radne grupe što prije. Vama je dobro poznato da jedan stav, dakle u Evropi, u svijetu, u izbornom zakonodavstvu, da se ono ne bi trebalo mijenjati u izbornoj godini. Imamo vremena da u toku ove godine sačinimo, pa ako treba i novi prijedlog Izbornog zakona, to ćete vi ocijeniti, odnosno vjerojatno će ta interresorna radna grupa dobiti naputke kako i u kom pravcu raditi. Dakle, željeli smo iz tog razloga da ovo Izvješće dođe što prije na dnevni red na vaše razmatranje, jer ono naše godišnje, ono će dakle tek koncem trećeg mjeseca biti urađeno, pa upućeno vama i kao i svake godine ono negdje dolazi u petom ili čak i koncem petog mjeseca na dnevni red. Smatrmao da bi to bilo sad gubljenje dragocjenog vremena, jer do tad se već može formirati interresorna grupa i raditi. Ja ne bih ulazio u ove druge i komentirao, nije to ni moja niti dužnost, to je bilo već razmišljanja koja upućuju na neke promjene i odredbe Izbornog zakona, evo želio sam toliko reći. Ali da još jednu skinem, možda hajde neću reći težu riječ ali sumnju sa našeg rada, kad su u pitanju neke pojave koje imaju karakter možda i kaznenog djela, kao što su bili pokazani paketi glasačkih listića iz inzemstva koji su doneseni u BiH i pred kamerama, pred medijima je to spektakl napravljen, evo kako Izborna komisija radi, itd. Taj slučaj smo dali Tužiteljstvu BiH. Ono što je gospođa zastupncia Pandurević govorila o nekim listićima koji su nađeni negdje, bačeni i td., i tu smo informaciju dostavili Tužiteljstvu BiH, jer mi nismo ovlašteni da vršimo mi istragu. Nemamo još informaciju o čemu se radi, kakvi su to glasački listići bili, od kuda, itd. 48 Dakle, sve ono što smatramo i suočimo se sa nekom pojavom koja ima obilježje kaznenog djela, mi je prosleđujemo nadležnim službam. I evo se zahvaljujem na svim lijepim riječima do sada i povjerenju koje imate u nas i vjerujte od Brčko Distrikta ne sekirajte se, nikome nije onemogućeno biračko pravo, niko nije vraćen sa biračkog mjesta, bilo je žalbi, sve su na sudu razmotrene i naše odluke potvrđene. Evo ako vam kažem da od 36 žalbi na odluke naše Sud BiH je faktički odbio i odbacio sve, samo je jednu djelimično promijenio, vratio je skinutog kandidata na listu ali je ostala novčana kazna. Zahvaljujem Vam se predsjedavajući i svima vama.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se predsjedniku Centralne izborne komisije, svim naravno prisutnim članovima Centralne izborne komisije. Poštovane koleginice i kolege, ja predlažem da mi iscrpimo u kontinuitetu, da ne pravimo pauze, ovaj dnevni red, pa da se dogovorimo za glasanje, jer svakako imamo kasnije neke obaveze i mi iz Kolegija i svi ostali. Prelazimo na tačku devet dnevnog reda, to je Ad. 9. Razmatranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević koja glasi: „U skladu s članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 79/14), pokrećem inicijativu za uvrštavanje u dnevni red tačke: „Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u CHF i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema“ Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje ove inicijative odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija Mišljenje o inicijativi dostavila je 24. februara 2015. godine, inicijativa je podržana i upućena u daljnju proceduru. Dakle, traži se uvrštavanje tačke dnevnog reda. Mi ćemo se danas odlučivati o tome hoćemo li ovo uvrstiti kao tačku ili ne, tek ako se odlučimo onda ide rasprava. Prema tome, evo ja otvaram raspravu. Ne znam da li ima potrebe da u ovom trenutku bilo šta govorimo ili kada dođemo u situaciju da govorimo o raspravi. Izvolite. Gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja zaista neću oduzimati vrijeme, mislim da smo svi ovdje svjesni o čemu je stvar, znači nemamo, mi smo možda i mogli ponuditi neka rješenja, ali mislim da ipak trebamo da dobijemo informaciju od Centralne banke, jednu kompletnu informaicju. Na Komisiji za finansiej i budžet kolege iz SNSD-a su sporile i tvrdile da trebamo pozvati i agencije za bankarstvo, ja bih to vrlo rado uradila ovdje, pogotovo kada nam, i ne mogu od njih očekivati rješenje ako direktorica Agencije za bankarstvo RS-a kaže da građani treba da prate i informišu se o radu banaka, odnosno da rade njen posao. Mislim da nam informaciju treba da dostavi Centralna banka. Svi se 49 mi informišemo iz medija, imamo neka saznanja. I evo ja pozivam kolege da podrže ovu inicijativu, pa da onda kad nam gospodin Kozarić dostavi informaciju, iz te stručne informacije možda i mi probamo naći neko rješenje da zaštitimo te ljude, jer je riječ oko 9.000 stanovnika ove zemlje. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10., ali prije nego što pređemo na tačku 10. predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 10. i 11. dnevnog reda jer se radi o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 21 glas za, 6 protiv, 1 suzdržan, dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da je rasprava objedinjena. Ad. 10. – 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Otvaram raspravu po tačkama 10. i 11. dnevnog reda. Izvolite. Gospodin Nikola Lovrinović traži riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, kako sam ja za točku 10. tražio na početku današnjeg zasijedanja da se iz dnevnog reda, ja bih samo da ne bi ostalo nejasno ono što smo govorili, dakle nema ovo veze sa pričom da je to nekakva ... priča o u konkretnom predmetu, ja sam govorio principijelno, dakle mi imamo zaključak. Ova se točka 10. odnosi na financijska zaduženja, a evo konkretno općine Tuzla, dakle nema nikakve veze, slučajno je sasvim to općina Tuzla. I ja i dalje ostajem pri tome da ćemo mi se na Klubu opredijeliti kako ćemo ovdje glasati kod ovo točke 10. Voljeli bi da je došla informacija koju smo zaključkom tražili od Vijeća ministara, pa da onda možemo raditi po svim sporazumima, pa i o ovome, a ne da evo ostaju nedoumice. Dakle, samo radi pojašnjenja. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. 50 Ad. 12. Razmatranje inicijative poslanika Senada Šepića koja glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ambasade BiH u zemljama članicama Evropske unije i Misiju BiH pri Evropskoj uniji u Briselu da u roku od 15 dana upoznaju Sekretarijat Vijeća EU, Evropsku komisiju, Evropski parlament i 28 zemalja članica Evropske unije s Odlukom Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, od 23.02.2015., kojom je potvrđena i usvojena Izjava o neophodnim reformama u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji, a koju je 29. januara 2015. godine usvojilo Predsjedništvo BiH“ Otvaram raspravu. Dakle, ovdje je jasna stvar. Zaključujem raspravu. Na ovaj način mi smo iscrpili dnevni red. Pozivam vas da se okupimo ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... da ja da pročitam prijedlog.
Nema poslovničke intervencije, molim Vas. ____________(?) ... pa o čemu se glasa? Ovdje ne piše o čemu se glasa, dozvolite mi da pročitam prijedlog. Odgađa se izjašnjavanje o Zakonu te produžava amandmanska faza do naredne sjednice Zastupničkog doma ... Dobro hvala Vam lijepo. Dakle, čovjek je diskutovao i napisao je da se odlaže i jel' se to odnosi na ovu tačku dnevnog reda, gospodine Lovrinoviću ustanite pa kažite.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, hvala Vam lijepo. Sad smo stvari pojasnili. Pripremite se za glasanje o ovome prijedlogu zaključka. Glasajte sad. Sa 5 glasova za, 23 glasa protiv i 2 suzdržana konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen. Sada glasamo o Zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom, sa 27 glasova za, 4 protiv, 1 suzdržan, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio ovaj Zakon u drugom čitanju. 53 Idemo na tačku 8. dnevnog reda – Izvještaj o provođenju Općih izbora 2014. godine, materijal Centralne izborne komisije BiH. Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića, koji glasi: - Prijedlozi sadržani u Mišljenju Ustavnopravne komisije pod tačkama 2., 3. i 4. upućuju se Zajedničkom kolegiju kao prijedlog izrade zajedničkih zaključaka, te iste ponovo upute na jedan i drugi dom Parlamentarne skupštine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 glasova za, 19 glasova protiv, nema suzdržanih. Konstatujem da ovaj Zaključak nije usvojen. Sada glasamo o primanju k znanju Izvještaja sa zaključcima iz Mišljenja Ustavnopravne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 glasova za, nema protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom primio k znanju Izvještaj sa zaključcima iz Mišljenja Ustavnopravne komisije. Idemo na tačku 9. – Razmatranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, koja glasi: „U skladu s članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 79/14), pokrećem inicijativu za uvrštavanje u dnevni red tačke: „Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u CHF i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema“. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 glas za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo prihvatili inicijativu gospođe Pandurević koja uključuje i obavezu pribavljanja, odnosno informacije Centralne banke. Da znate da će to biti upućeno od nas kao Kolegija zahtjev prema Centralnoj banci. Dakle stavljam na glasanje prijedlog da se o tačkama 10. i 11. izjašnjava u paketu. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Radi prakse neka ostane ovako, nemojte me, znam ja da je svejedno. 27 za, 4 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo odlučili da glasamo u paketu o tačkama 10. i 11. Prelazimo na tačke 10. i 11. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma 54 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 glas za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma po tačkama 10. i 11. današnjeg dnevnog reda. Idemo na tačku 12. – Razmatranje inicijative poslanika Senada Šepića koja glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ambasade BiH u zemljama članicama Evropske unije i Misiju BiH pri Evropskoj uniji u Briselu da u roku od 15 dana upoznaju Sekretarijat Vijeća EU, Evropsku komisiju, Evropski parlament i 28 zemalja članica Evropske unije s Odlukom Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, od 23.02.2015., kojom je potvrđena i usvojena Izjava o neophodnim reformama u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji, a koju je 29. januara 2015. godine usvojilo Predsjedništvo BiH“. Pripremtie se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 1 protiv, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovu inicijativu. Poštovane koleginice i kolege zaključujem 7. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 11. mart 2015. godine. Hvala vam na saradnji. Sjednica završena u 13:40 sati.