Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 10. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Poslanici Mladen Bosić i Saša Magazinović su opravdali svoj izostanak. Prema informaciji službe sjednici je trenutno prisutno 28 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama dnevnog reda, želim vas upoznati da smo s dnevnog reda skinuli: - tačku 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH (prvo čitanje), jer je Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku dostavila zahtjev za produženje roka za dostavljanje novog mišljenja. Kolegij Doma je kao krajnji rok odredio 25. 10. 2011.; - tačku 8. Prijedlog zaključka o odobravanju ulaganja amandmana na Prijedlog zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu, predlagač: Kolegij Doma. Naime, Kolegij Doma na 13. sjednici, održanoj 7. 9. 2011. godine, upoznao se s problematikom u vezi nastavka parlamentarne procedure o Prijedlogu zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu, te je predložio Domu da usvoji ovaj zaključak koji ste svi dobili. Dana 21. 9. Ministarstvo komunikacija i prometa BiH je dostavilo dopis kojim traži da se Prijedlog zakona povuče iz procedure. I ovaj dopis ste svi dobili. Napominjem da je predlagač zakona Vijeće ministara BiH. Kolegij Doma u proširenom sastavu je jednoglasno odlučio da bi najbolje rješenje bilo da se nastavi parlamentarna procedura u Komisiji za saobraćaj i komunikacije, kojoj je Dom na 83. sjednici, održanoj 1. 9. 2010. godine, vratio negativan Izvještaj. - Skinuli smo i tačku 11. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Šefika Džaferovića da se u Plan rada Predstavničkog doma uvrsti da će se svakog mjeseca analizirati stanje ispunjenosti obaveza 2 koje BiH ima na svom evropskom, evroatlantskom i sigurnosnom putu, i to na zahtjev Zajedničke komisije za evropske integracije, u kojem se navodi da Zajednička komisija nije bila u mogućnosti osigurati kvorum za održavanje sjednice, te nije mogla razmatrati navedenu inicijativu. Na dnevni red smo dodali: - tačku 10. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH); - tačku 11. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju; - tačku 15. Davanje sagasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditu (Projekat „Modernizacija Univerziteta u Istočnom Sarajevu“) između BiH, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Raiffeisen Bank International AG; - tačku 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana BiH dopunili smo s Izvještajem Ustavnopravne komisije koji je negativan. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za diskusiju o dnevnom redu prijavila se Dušanka Majkić. Izvolite.
Htjela bih da kažem prvu stvar vezanu za tačku 7. koja se zove ‚Prijedlog zaključaka Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva bezbjednosti BiH o sprovedenom opetativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. Materijal broj ... od 27. 7.‘ Ja zaista moram da protestujem. Način na koji se radi u pojedinim komisijama postaje problematičan. Dakle, ovdje je došlo do jednog nespretnog naziva i mene čudi da sekretar ove komisije nije vodio toliko računa da naziv ovog dokumenta bude u skladu sa Poslovnikom. Podsjećam vas na član 47. ... govori o zajedničkim komisijama, koji kaže da zajedničke komisije domovima daju svoja mišljenja, podnose prijedloge i izvještaje i obavljaju i druge poslove kako je propisano poslovnicima oba doma. Dakle, ovaj materijal bi trebao da se zove ‚Mišljenje o Godišnjem izvještaju o izvršenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka‘. Dakle, mi raspravljamo o tom dokumentu, sa Mišljenjem Komisije. Ja vas molim u Kolegiju da vodite računa o takvim propustima. Dakle, mi ne raspravljamo o zaključcima zaključaka, kako stoji ovdje, nego raspravljamo o Mišljenju Komisije o Godišnjem izvještaju o radu tog dijela Ministarstva bezbjednosti. Dakle, ubuduće da se vodi računa i mislim da sekretari koji su vrlo visoko rangirani na mjestima pomoćnika ministara da bi mogli da malo nešto nauče ili da obnove znanje, ako su ga u međuvremenu izgubili. To je jedna stvar. 3 I druga stvar koju bih htjela da uputim Kolegiju. Mi smo do sada usvojili različite izvještaje institucija BiH, ali vas podsjećam da nismo usvojili izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, ni plan rada komisija Predstavničkog doma i zajedničkih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Dakle, ja molim Kolegij da stavi to, apsurd je, evo kraj devetog mjeseca, mi još nismo usvojili plan, izvještaj o radu za 2010. Hvala.
Podsjećam, dakle da smo trenutno kod utvrđivanja dnevnog reda. Dakle, u ovoj tački dnevnog reda bilo bi dobro da se fokusiramo precizno reći šta tražimo, da eventualno dopunimo dnevni red ili tražimo da se skine s dnevnog reda. Dakle, da budemo precizni kod ove tačke dnevnog reda. Kada je riječ o sekretarima komisija, ja se nadam da će komisije u saradnji sa sekretarima komisija omogućiti da sve ono šta bude usvojeno na komisijama i predloženo da na adekvatan način dođe i do Kolegija, kasnije i do Predstavničkog doma. ... Imamo repliku: Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja sam mislila da sam bila jasna. Dakle, radi se o tački dnevnog reda koja se zove Godišnji izvještaj o izvršenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka, dokument od 21. 6. 2011. godine ..., sa Mišljenjem Komisije, ja mislim da sam bila jasna. Tako su se vodili svi dosadašnji dokumenti ...
Ja mislim da je sve do kraja jasno. Mi smo jučer imali i uži Kolegij Doma i Prošireni kolegij Doma. Također, predstavnici Vaše stranke učestvuju, jednoglasno smo došli do prijedloga ovog dnevnog reda. Ja bih zamolio, ne samo ovom prilikom već i sve ostale klubove da neke stvari i unutar klubova kako bismo ih definisali i na Proširenom kolegiju i efikasnije radili kada dođemo na sjednicu. Za riječ se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Ja nemam konkretan prijedlog u vezi dnevnog reda, ali imam potrebu da komentarišem pojavu koja će očigledno biti i u narednom periodu. Dakle, jednostavno se saopšti da se skida tačka dnevnog reda, jer nije bilo kvoruma, komisija nije razmatrala itd., i mi to jednostavno prihvatimo i idemo dalje. Dakle, ja predlažem da kada se ovakva situacija desi da Kolegij utvrdi, odnosno da predsjednik komisije izvijesti Kolegij ko to nije bio i zašto nije bio, dakle, da se ovde javno saopšti da komisija nije održana. Mi imamo komisije gdje ljudi nikad došli nisu na komisiju. Dakle, ti ljudi trebaju reći hoće li raditi ili neće raditi, molim vas. Dakle, ubuduće predlažem da ovaj dom, kada skida tačku dnevnog reda zbog toga što 4 nadleža komisija nije dostavila mišljenje ili izvještaj, jednostavno obznani zašto se to nije desilo, jer nemamo druge mjere. I usput, kada sam se već javio, i Azra Hadžiahmetović je službeno odsutna, radi zapisnika, prisustvuje ovoj godišnjoj skupštini Međunarodnog monetarnog fonda. Vjerovatno se nije javila službi.
Zahvaljujem. Sugestije kolege Belkića da ubuduće tačno navedemo kada dođe do skidanja tačaka, zbog čega je, odnosno koji su razlozi zbog čega su neke tačke skinute s dnevnog reda, razmotrit ćemo i to i na Kolegiju Doma i na Proširenom kolegiju. Evo, lično mislim da to nije loša ideja. Predlažem da prihvatimo ovaj dnevni red i da uvažimo ovu sugestiju. Replika, kolega Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, naravno, replika. Da, podržavam ovo što je kolega Belkić rekao ali s obzirom da je ista suština diskusije gospođe Majkić i gospodina Belkića nemate potrebe da pravite tu razliku. Sve što ste rekli za gospodina Belkića trebali ste kazati i za gospođu Majkić, koja je vrlo korektno dala sugestiju i trebali ste prihvatiti tu sugestiju. Vi ne morate to prihvatati i svaki put dočekivati sa prethodno formiranim mišljenjem o onome što kaže gospođa Majkić. Znači, ona je korektno upozorila. Mi smo se na Kolegiju vodili činjenicama o obaveznim tačkama i znate kako radimo. Ovo je bila jedna korektna sugestija koju treba uvažiti, jer oni koji znaju suštinu materije imaju priliku danas da to kažu. I ona je jasna bila. Niti traži skidanje, ali je isto, što je vrlo korektno od kolege Belkića, sugestija vezano za tačke dnevnog reda. Ja Vas molim da tu korigujete ponašanje kada su u pitanju vrlo korektne sugestije poslanika koje Vama olakšavaju rad.
Kolega Kalabiću, ne znam zašto žurite. Ja upravo, prije nego što ste se javili sada, želim da kažem i da predložim Domu da prihvatimo ovu sugestiju gospođe Majkić i da ovu tačku formuliramo,
nije uključen mikrofon
dakle, da ovu tačku formuliramo na takav način i da razjasnimo ovo pitanje. A kada je riječ o ovim ostalim sugestijama, pa nećemo valjda svakom poslaniku pojedinačno neke stvari govoriti. Dovoljno imaju svi iskustva da znaju kada smo kod utvrđivanja dnevnog reda šta je predmet razmatranja u tom trenutku. Dakle, možemo konstatirati da smo prihvatili dnevni red 10. sjednice Predstavničkog doma, sa ovom izmjenom, tako da bi tačka 7. glasila Razmatranje Mišljenja Zajedničke komisije i ovo kako dalje ide. 5 Dakle, dnevni red 10. sjednice 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-111, od 3. 2. 2011., s Izvještajem Ustavnopravne komisije; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1411, od 18. 8. 2011. (drugo čitanje); 5. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH, broj 01-02-1-85311, od 28. 7. 2011.; 6. Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2010., materijal Vijeća ministara BiH, broj 01,02-28-89311, od 25. 8. 2011.; 7. Razmatranje Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini, materijal broj 01,02-04-62811, od 27. 7. 2011.; 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u septembru 2011. godine uvrsti tačku „Analiza provođenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem međunarodnih sporazumaugovora u oblasti energetike“; 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine; 10. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda, materijal broj01-50-19-97411, od 15. 9. 2011. (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH); 11. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju; 12. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o Koordinacionom komitetu u okviru Ministarskog odbrambenog procesa u Jugoistočnoj Evropi; 13. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o ustanovljenju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova, sačinjen u Beču 12. juna 1973. godine, sa izmjenama od 1. oktobra 1985. godine; 14. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodnog krivičnog suda (MKS); 6 15. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditu (Projekat „Modernizacija Univerziteta u Istočnom Sarajevu“) između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Raiffeisen Bank International AG; 16. Davanje saglasnosti za ratificiranje Konvencije Vijeća Evrope o pristupu službenim dokumentima; 17. Davanje saglasnosti za ratificiranje Memoranduma između Vijeća ministara Republike Albanije i Vijeća ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Republike Srbije, Vlade Republike Slovenije, Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o podmirenju duga Republike Albanije koji se odnosi na obračun iznosa na računima na osnovu razmjene robe između Republike Albanije i bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije; 18. Davanje saglasnosti za otkazivanje Konvencije o zaštiti materinstva br. 3 iz 1919. godine Međunarodne organizacije rada. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice
Dakle, ja imam jednu konkretnu primjedbu, ali više je izlažem zbog eventualno neke vrste standardizacije pravila u sačinjavanju zapisnika. Dakle, na strani 7. tačka 3. kaže se 'u raspravi je učestvovala Azra Hadžiahmetović'. U raspravi je učestvovalo nekoliko ljudi, i Mladen Bosić, i Milorad Živković, i ja itd. Dakle, nema rasprave ako je jedno učestvovalo, ona je dala možda uvodne napomene. Dakle, da napravimo neku vrstu standardizacije. Ako ćemo nabrajati ko je učestvovao u raspravi, treba sve nabrojati. Ja se sjećam da je ovdje bilo primjedbi u prošlom mandatu zašto nisu citirane neke diskusije, neke izjave, itd. Dakle, ako ništa da barem navedemo sve diskutante ili nikog: bila rasprava, i nikoga ne navoditi ili sve navoditi. Dakle, evo strana 7. tačka 3., tu je učestvovalo u raspravi četiri-pet ljudi. Evo toliko, hvala.
... [[mikrofon nije uključen]] s tim da imamo na umu da svi poslanici imaju pravo dobiti i transkript sa sjednice, tako da ako žele i opširnije informacije o toku rasprave mogu i na taj način saznati. Konstatiram da nema više prijavljenih u okviru ove prve tačke dnevnog reda. 7 Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad. 2 Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena pitanja su dobili: Nermin Purić od Vijeća ministara BiH, na postavljeno pitanje na 3. sjednici Doma; Milorad Živković od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 5. sjednici Doma; Azra Hadžiahmetović od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 5. sjednici Doma; Dušanka Majkić od Pravobranilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 5. sjednici Doma; Šemsudin Mehmedović od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 5. sjednici Doma; Niko Lozančić od Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 7. sjednici Doma; Nermina Zaimović-Uzunović od Agencije za državnu službu BiH, na pitanje postavljeno na 8. sjednici Doma. Također, na 9. sjednici, zbog isteka vremena predviđenog za davanje komentara na odgovore na postavljena pitanja, Lazar Prodanović nije komentirao odgovor dobijen od Vijeća ministara BiH na pitanje postavljeno na 5. sjednici, tako da to može učiniti i na ovoj sjednici. Dakle, prije nego što krenemo postavljati nova pitanja, prvo pitam ima li komentara na dobivene odgovore? Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ja bih htjela da se zahvalim Pravobranilaštvu na odgovoru koje je poslao na pitanje: 'Koliko je radno-pravnih sporova pokrenuto u vrijeme ministrovanja Zlatka Lagumdžije na čelu Ministarstva inostranih poslova i zbog čega?' I evo, građani ove zemlje sad mogu da znaju da je oko 450.000 maraka potrošeno za neodgovoran rad i poslovanje unutar Ministarstva za vrijeme rada Zlatka Lagumdžije. Hvala.
Bio je to komentar Dušanke Majkić. Idemo dalje. Nermina Zaimović-Uzunović ima riječ.
Hvala lijepo. Sve vas lijepo pozdravljam. Želim da se zahvalim za istinski brzi odgovor na pitanje koje sam postavila na 8. sjednici i uputila Agenciji za državnu službu BiH. Naime, ja sam tražila da se poništi konkurs koji je objavljen za izbor i imenovanje članova Odbora Državne službe za žalbe. Uputila sam Vijeću ministara, odnosno Agenciji i moj zahtjev da se poništi konkurs nije usvojen jer nije u skladu sa zakonom, ali je ukazao na jednu drugu činjenicu 8 da nam je zakon takav da nam se svi u regiji smiju i pune su novine bile komentara vezano za odredbe našeg Zakona o državnoj službi. Evo, to neka bude prilika da se pokrene procedura za izmjene i dopune Zakona o državnoj službi koji je posljednji put mijenjan 2009. godine i koji u svom članu 22. ima vrlo, vrlo zanimljivu i neobičnu odredbu koja kaže da su za državnog službenika ... prestale pravne posljedice presude za krivično djelo nasilja u porodici izrečene pravosnažnom sudskom presudom, u skladu sa krivičnim zakonima. Naravno, ovo je jedino krivično djelo za koje se nakon isteka pravnih posljedica kažnjeno lice amnestira. I bilo bi vrlo zanimljivo kad bi se na ovu temu organizovala rasprava u vezi sa Zakonom o državnoj službi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, predsjedniče, jedno objašnjenje, odnosno molba. Dakle, ja nisam dobio odgovor na poslaničko pitanje, ali me je Azra Hadžiahmetović ovlastila da saopštim njezin komentar na odgovor, ako Vi dozvoljavate.
Izvolite.
Dakle, pitanje je bilo: 'Kakav je status Sporazuma o izmjeni Sporazuma o socijalnom osiguranju između Slovenije i BiH?' Vrlo jednostavno pitanje. Dobila je odgovor od dva ministarstva. Vijeće ministara je oba odgovora proslijedilo. Jedno od ministarstva, nismo mogli utvrditi koje je, odgovara da se čeka saglasnost Predstavničkog doma BiH, odnosno Parlamentarne skupštine BiH, da bi Predsjedništvo ratificiralo Sporazum. A drugo ministarstvo odgovara da se samo čeka objava u Službenom listu BiH, jer je procedura završena. Dakle, jednostavno sada se ne zna šta je od ovog dvoje tačno. I molimo Vijeće ministara da vidi i da to usaglasi. I nema potrebe opširno. Recimo, jedan odgovor je čitav istorijat, kad su maltene pregovori počeli, pa potpisi, pa ovdje treba jednostavan odgovor, treba reći objavljen, neobjavljen, na snazi je, nije na snazi, i to je to. Hvala.
Riječ ima poslanik Drago Kalabić. 9
Hvala, gospodine predsjedavajući. Nažalost, ja nisam u situaciji da se zahvalim za dobijeni dogovor zato što gospoda, pojedina gospoda, mangupi iz Vijeća ministara misle da se mogu tako ponašati. Mislim da je jako nekorektno. Više puta upozoravamo, ako je tehnički mandat, nije da drže ovaj parlament, i sada rade poslove u ime države i dužni su polagati račun o tome. Činjenica je da pred kamerama imaju jednu priču, a činjenica je da unutar Vijeća ministara, po nekim pitanjima, vlada veće bratstvo i jedinstvo nego za vrijeme Branka i Hamdije i ostalih. I to, neka se ne zavaravaju, taj mangupluk im neće proći. Bićemo vrlo uporni. Imamo odgovore, samo fali potpis ovlaštene osobe koja treba da da odgovor. Znači, neka ne misle da nemamo taj odgovor. Mi ćemo naći načina da to pitanje riješimo, a to što oni misle da u tehničkom mandatu ne trebaju polagati račun, valjda ćemo naći odgovor i na takvo pitanje. Sigurno ćemo naći načina kako ćemo izaći iz ovoga. A moja molba Kolegijumu da učini ono što može kad su u pitanju urgencije i ostalo za ovakvu vrstu, moram to nazvati bezobrazlukom, zato što se radi o odgovoru koji može biti napisan za neke dvije minute, ali uporno, uporno, iako postoji više urgencija, više zahtjeva, ne dobijamo taj odgovor. Hvala.
Zahvaljujem. Što se tiče Kolegija Predstavničkog doma, mi smo već nekoliko puta tražili urgenciju svima onima koji su trebali dostavljati odgovore na postavljena pitanja u ovom najvišem zakonodavnom organu. U tom smislu, evo i na ovaj način još jednom pozivamo Vijeće ministara da radi svoj dio posla i da u rokovima predviđenim Poslovnikom dostavljaju odgovore na poslanička pitanja. To da li je mandat tehnički ili nije tehnički, za ovo konkretno uopšte nije bitno. Dakle, oni su dužni dok su na toj funkciji da dostavljaju odgovore. Završili smo s komentarima. b) Nova poslanička pitanja Prvi za nova poslanička pitanja javio se Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege i kolegice, poštovani članovi Savjeta ministara, imam dva poslanička pitanja. Prvo je upućeno ministru odbrane, gospodinu Selmi Cikotiću, a ono glasi: 'Šta će Ministarstvo odbrane provesti i kada i kakvu istragu i hoće li utvrditi odgovornost za one pripadnike Oružanih snaga BiH koji su znali za postojanje masovne grobnice za ubijene srpske 10 vojnike i civile u kasarni "Adil Bešić" u Bihaću, čime su svjesno prikrivali dokaze o počinjenim ratnim zločinima i štitili počinioce tih zločina?' Vrlo kratko obrazloženje, pošto ćete dobiti u pismenoj formi pismo. Dakle, to je svježe, nedavno se desilo. 19. i 20. septembra ove godine, po nalogu Tužilaštva BiH pripadnici Operativnog tima Vlade RS-a za traženje nestalih u prisustvu predstavnika Tužilaštva i Instituta za traženje nestalih BiH, SIPA-e, naravno, i svih onih agencija koje učestvuju u takvim procedurama su u Unsko-sanskom kantonu izvršili ekshumaciju osam tijela srpskih vojnika i civila iz masovne grobnice u kasarni "Adil Bešić", odnosno nekadašnjoj Kasarni 27. juli u Bihaću. Prema ovim preliminarnim nalazima istrage koji su pronašli dijelove žice na ubijenim, dakle ranije zlostavljanim, kojim su bile vezane ruke, ekshumiranih tijela i., riječ je o žrtvama ratnih zločina koji su pripadnici V. Korupusa Armije BiH počinili tokom '94. i '95. godine u toj kasarni, za koju se i u optužnici Tužilaštva BiH protiv trojice pripadnika tog korpusa vodi sada istražni postupak. Informacije Operativnog tima Vlade RS-a za traženje nestalih govore da je iz te iste masovne grobnice tokom '96. godine već bilo izvađeno šest tijela ubijenih srpskih vojnika i civila koja su razmijenjena sa srpskom stranom. Prema tim informacijama zvaničnici Armije BiH, kasnije Vojske Federacije, na kraju Oružanih snaga BiH koje su komandovale tim vojnim objektima morali su znati za postojanje ove masovne grobnice. I punih, evo, 16 godina odbijali su ... nadležnim organima da pruže bilo kakve informacije o tome. Ovo se posebno odnosi na posljednju godinu dana kada su, po saznanjima Operativnog tima Vlade RS-a, rukovodeći ljudi ove kasarne učinili sve da prikriju navedene zločine. I Vama jedno pitanje, vrlo brzo, gospodine predsjedavajući. Dakle, od trenutka kad ste Vi stupili na ovu poziciju, što je dobro i svi su Vam čestitali, Vi ste uveli jednu praksu koja je dobra, upućujete pismo svim parlamentima bez saglasnosti Kolegija. Kao čestitate neki dan državnosti i ne znam ni ja parlamenta, ili ne daj Bože nepogoda, to je uredu. Ali kad ste se obratili pismom u vezi filma oko Srebrenice, parlamentima Švedske i Danske, to ste samoinicijativno uradili i naravno i bez moje podrške, a kamoli bez podrške Kolegija, te Vas molim da u Kolegiju se dogovorite kad nekom upućujete čestitke ili kad protestujete ili kad ukazujete na bilo šta da to ne radite samoinicijativno. Dobićete, da ne obrazlažem, pismena pitanja. Hvala lijepo.
Ja samo želim Vas pitati za ovo drugo pitanje da li želite odmah usmeni odgovor ili.
Volio bih u pismenoj formi da mi to napišete, pošto ja znam koji će biti Vaš odgovor, tako da nije to komunikacija između Vas i mene, nego u pismenoj formi da to odgovorite. Ali najbolje bi bilo da se dogovorite u Kolegiju kako ćete Vi pisati pisma koja će svi podržati u Parlamentu.
Dobro. Zahvaljujem na pitanju, dobit ćete pismeni odgovor. Sljedeće poslaničko pitanje postavlja Dušanka Majkić. Izvolite. 11
Moje pitanje je upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Agencija za bezbjednost hrane BiH osnovana je kao samostalna upravna organizacija Odlukom Savjeta ministara iz 2005. godine na prijedlog Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na osnovu Zakona o hrani. Sjedište Agencije je u Mostaru. Tijela Agencije su: Upravni odbor koji broji 15 članova, Savjetodavno vijeće koje broji 15 članova, Naučno vijeće koje broji 14 članova, 8 naučnih odbora, ne zna se koliko imaju članova. Molim da mi se odgovori na sljedeće pitanje: '1. Koliko ukupno ima članova po odborima u naučnim odborima Agencije za bezbjednost hrane? Navesti sve nazive naučnih odbora. 2. Sačiniti spisak članova po imenu, prezimenu, funkciji, akademskom zvanju, mjestu zaposlenja i drugim relevantnim podacima svih tijela Agencije. 3. Dostaviti informaciju o mjesečnoj visini naknade za sve članove i ukupno za sva tijela Agencije. 4. Dostaviti informaciju o tome koliko je iznosila ukupna finansijska naknada za rad u 2010. godini za sve članove i sva tijela Agencije. Hvala.'
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ovom prilikom želim da postavim, odnosno, da pokrenem inicijativu za donošenje zakona iz oblasti visokog obrazovanja. Bez obzira na sredstva koja ova država izdvaja i bez obzira na sredstva koja međunarodna zajednica kroz fondove, različite fondove, danas objedinjene u okviru IPA fondova, izdvojila ogromna sredstva, naše visoko obrazovanje, prema ocjeni međunarodnih faktora, sve je lošije i lošije. Da bi se donekle popravilo to stanje, ja pokrećem inicijativu da se donesu sljedeći zakoni. Prvi, zakon o kvalifikacijskom okviru BiH. Izrada nacionalnog kvalifikacijskog okvira je obaveza svih članica EU, ali i onih koji žele da postignu kandidatski status. Ovo je obaveza koja je naša, prihvaćena i preporukom Evropskog parlamenta i Vijeća o uspostavi evropskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje. Nakon što se izrade i u obrazovni sistem implementiraju sve kvalifikacije, država treba organizirati vanjsku evaluaciju kako bi dokazala da je njen nacionalni kvalifikacijski okvir usklađen sa evropskim. Ja svaki dan gotovo dobivam mejlove od studenata koji su završili neki fakultet i ne postoje nigdje i ne mogu dobiti posao. I ja ću se o tome javno, posebno oglasiti. Zatim drugi zakon, zakon o državnoj maturi. Zakonom o državnoj maturi uspostavlja se sistem eksterne evaulacije znanja, kompetencije i vještina maturanata u cilju ujednačavanja nivoa i 12 kvaliteta srednjoškolskog obrazovanja u različitim dijelovima BiH. U takvom sistemu ukidaju se prijemni ispiti na univerzitetima, jedino se vrednuju rezultati eksterne mature. Treći zakon za koji pokrećem inicijativu je okvirni zakon o osiguranju kvaliteta u visokom obrazovanju. Obavezu uspostave sistema kvaliteta u visokom obrazovanju BiH je preuzela pristupajući bolonjskom procesu u Berlinu 2003. godine, a Konferencija evropskih ministara obrazovanja u Bergenu zahtjevno i punopravno sudjelovanje i delegacije bh. ministara je 2005. godine donijela standarde i smjernice za osiguranje kvaliteta u evropskom prostoru visokog obrazovanja. Okvirnim zakonom nije jasno propisana obaveza visokoškolskih ustanova, pa bi dakle trebalo u sklopu ovog mijenjati Okvirni zakon i svrha i uloga akreditacije sistema akreditacije visokoškolskih ustanova, a mi znamo da nam je rok 15.8. istekao. Ja sam inicirala i javnu raspravu. Ovaj parlament je donio zaključak da se organizuje hitno javna rasprava o visokom obrazovanju, jer mi danas na sceni imamo, evo već prošli put sam postavila pitanje, imamo osnivanje novog seta fakulteta u Brčko Distriktu. Po hitnom postupku, bez ikakvih uslova, ja apelujem na vas ... da što prije iniciramo javnu raspravu o ovim problemima. I četvrti zakon je zakon o priznavanju inozemnih kvalifikacija u oblasti visokog obrazovanja, a osnova za donošenje ovog zakona je Konvencija Vijeća Evrope o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju u Evropskoj regiji i Lisabonska konvencija koju je BiH ratificirala i objavila 2003. godine. ... Ovu inicijativu upućujem Ministarstvu civilnih poslova.
Zahvaljujem, isteklo vrijeme. NERMINA
: Ja znam da su u tehničkom mandatu, ali administracija koja radi nije u tehničkom mandatu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, vi koji ste ovdje nazočni, bez obzira na tehnički mandat, pozdravljam vas. Postavljam zastupničko pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa i Vijeću ministara: 'U kojoj je trenutačno fazi, odnosno koji su sljedeći koraci u postupku osnivanja kanala na hrvatskom jaziku unutar Javnog sustava RTV sustava BiH, te jesu li predstojećom digitalizacijom javnih RTV servisa u BiH planirani tehnički kapaciteti koji bi mogli zadovoljiti potrebe prilikom uvođenja kanala na hrvatskom jaziku?' 13 Obrazloženje: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je 17. rujna 2008. godine donio zaključak kojim se, citiram, 'obvezuje Vijeće ministara da odmah pokrene postupak osnivanja novog RTV kanala na hrvatskom jeziku unutar Javnog RTV sustava BiH na osnovu odredbi članka 9. stavak 2. Zakona o Javnom RTV sustavu BiH'. Sukladno tome Vijeće ministara se na svojoj 61. sjednici, održanoj 7. listopada 2008. godine, upoznalo sa zaključkom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH od 17. rujna 2008. godine i zadužilo Ministarstvo komunikacija i prometa BiH za realizaciju gore spomenutog zaključka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ja molim predsjedavajućeg da osigura mir ovdje u dvorani da mogu koncentriratno nastaviti postavljanje pitanja.
Ja bih zamolio poslanike zaista da ispoštuju, prije svega, Poslovnik Predstavničkog doma.
Hvala lijepo. Ne treba dokazivati da je položaj hrvatskog naroda u postojećem sustavu javnih servisa neravnopravan, uzimajući u obzir da su postojeća dva entitetska servisa pod dominantnim utjecajem političkih elita većinskih naroda u ovim entitetima, a da je upravljačka i uređivačka struktura BHRT-a skoro jednonacionalna. Smatram postojeće stanje neodrživim i kao politički predstavnik Hrvata, Srba, Bošnjaka i ostalih građana BiH tražim da Vijeće ministara i Parlamentarna skupština realiziraju svoje zaključke. Naime, prilikom polaganja prisege ovdje svi smo se mi zakleli i prisegli da ćemo štiti Ustav BiH, ravnopravnost njenih naroda i građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću. Riječ ima Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Imam jedno zastupničko pitanje koje upućujem Vijeću ministara BiH: 'Vijeće stranih investitora u BiH je više puta ukazivalo na problematiku nepostojanja adekvatnog institucionalnog okvira za trgovanje dozvolama za emisiju stakleničkih plinova. S tim u vezi, da li su izvršene pripreme za osnivanje nacionalnog tijela za prikupljanje ponuda i izdavanje ETS dozvola? Molim pismeni odgovor.' Hvala lijepo. 14
Riječ ima Zvonko Jurišić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, evo, mi svi ovdje smo svjesni jedne činjenice da u zadnje vrijeme BiH potresaju različite afere, mislim afere kriminalnog karaktera. Jedna od zadnjih takvih je ona u koju su bili uključeni i djelatnici Uprave za indirektno oporezivanje, Granične policije i carine oko krijumčarenja, znači i šverca roba, visokotarifnih roba i gdje je ta afera, moram reći, poprimila onako dosta i medijske pozornosti i u cjelokupnoj javnosti BiH, ali me čudi jedna puno veća afera u BiH, onako stidljivo se pojavljuje ili u novinama i na televiziji, a to je afera o nestanku 11.530 kg eksploziva i 7 do 8 tisuća trombonskih mina. Stoga Ministarstvu obrane BiH postavljam pitanje, ili bolje rečeno tražim od Ministarstva obrane, kao zastupnik, a mislim da ovaj dom ima pravo s tim biti upoznat u potpunosti – informaciju o nestanku eksploziva, kojega je trebalo uništiti u Odluci Predsjedništva BiH, i nestanku tromblonskih mina, i da li je Ministarstvo obrane BiH pokrenulo određene aktivnosti kad je u pitanju procesuiranje odgovornih za ovaj slučaj i da li se zna gdje su završile ove spomenute količine eksploziva i ovih eksplozivnih naprava. Mislim da se ovim ugrožava i sigurnost građana i imovine BiH.
Zahvaljujem. Riječ ima Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege poslanici, sve skupa vas pozdravljam, naravno kao i goste. Imam prijedlog inicijative. Imajući u vidu da zakon o životnoj sredini na nivou države predviđa usklađenu zaštitu životne sredine, a da odgovarajući pravni i institucionalni okviri nisu usvojeni, predlažem osnivanje državnog tijela za zaštitu životne sredine, što je prioritet Evropskog partnerstva. Prema Izvještaju o napretku BiH u 2010. godini, tijela koja se bave pitanjima životne sredine nemaju kapacitet za primjenu i provedbu zakonodavstva, kako na entitetskom, kantonalnom, tako i na lokalnom nivou u ovoj oblasti. To je inicijativa. I imam poslaničko pitanje: 'Šta je sa strategijom promovisanja izvoza i da li se ista može uskoro očekivati?' Pitanje postavljam Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Hvala vam.
Riječ ima Nermin Purić. Izvolite. 15
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, dobar dan svima. Ja imam jednu inicijativu, a ona glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH, odnosno resorna ministarstva da u što je moguće kraćem roku pripreme Zastupničkom domu i dostave cjelovitu informaciju o stanju i problemima u implementaciji bezviznog režima za BiH, sa posebnim osvrtom na pojavu zloupotreba azila od strane građana BiH i građana susjednih država, a na štetu BiH, čime se ugrožava bezvizni režim za BiH.' Ne treba posebno naglašavati koliko je ovo bitno za građane BiH. A ovih dana imamo različite informacije o tome u medijima, pa mislim da Parlament, odnosno Zastupnički dom zaslužuje jednu cjelovitu informaciju o tome. Hvala lijepo.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, imam zastupničko pitanje koje ću usmjeriti prema Vijeću ministara, jer je na neki način ivolvirano u ovu materiju. Naime, temeljem Petogodišnjeg plana sanacije magistralnih cesta, usvojenog od Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH, realiziran je kredit za Javno poduzeće Autoceste Federacije BiH od Evropske investicijske banke, te je raspisan međunarodni natječaj u svibnju ove godine. Nakon toga su izabrani izvođači potvrđeni od strane Evropske investicijske banke i uplaćeno odgovarajuće jamstvo. Građevinska sezona polako prolazi, međutim od realizacije i uvođenja u radove ovih izabranih izvođača do danas nema ništa. Čuju se različite priče o razlozima zašto je to tako. Kako ja dolazim iz jedne sredine u kojoj djeluje jedan od izabranih izvođača koji bi trebao konzumirati značajna sredstva i kako se radi o poduzeću koje je privatizirano, držeći se one 'tvornice radnicima', dakle dioničari su uposleni radnici u njemu, čuju se priče da su neki lokalni tajkuni bacili oko na ovo poduzeće i da ga žele jeftino kupiti na način da prethodno, naravno, izgladne ove dioničare, dakle radnike, riječ je, na neki način, o nekoj vrsti radničkog samoupravljanja. Zbog toga, dakle, postavljam ovo pitanje: 'U kojoj je fazi realizacija ovog kredita i zašto izabrani izvođači već nisu uvedeni u posao?'
Riječ ima Adnan Bašić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 16 Poštovane kolegice i poštovani zastupnici i poslanici, ja ću jednu malo relaksirajuću temu od ovih teških političkih pitanja. Zamolit ću Vas, prije svega, gospodine predsjedavajući, nakon kraćeg uvoda koji ću ja dati, da mojoj poštovanoj i cijenjenoj kolegici, gospođi Dervoz, omogućite da umjesto mene pročita pisani tekst moje inicijative, da se gorko našalim, zbog tehničkih problema koje ja imam. Ova zemlja je i previše srušena i urušena po svim pitanjima, i onim ljudskim i onim materijalnim. Ja pokrećem jednu lijepu inicijativu koja je stara skoro 35 godina na lokalnoj zajednici iz koje ja dolazim. Iz teksta ovoga koji ćete čuti razumjet ćete o čemu se radi. Naime, teško je u jednoj industrijskoj zoni kao što je zajednica o kojoj će ovdje biti riječi unijeti ljepote života, ljepote življenja i ugođaja lijepe životne sredine u jedno malo mjesto gdje ima teško industrijsko zagađenje već decenijama, kao što je grad Kakanj. Tu su sva ona opasna, vrlo opasna zagađenja okoline koja sprovode cementara, termoelektrana, rudnik, sad stari autoput, sada i novi koji praktično prolazi kroz središte grada. Pokušavam ovom inicijativom da vratim volju i želju za neki ljepši život u toj sredini. Ona je od šireg društvenog značaja, vjerujte, graditi nešto lijepo kao što je ovo, ona je ljepota življenja za sve nas, ne samo za one ljude koji direktno od toga imaju koristi. Ja ću sačekati da gospođa Dervoz pročita da bi shvatili o čemu se radi, a ja samo šaljem jednu lijepu ljudsku poruku – dajte da nešto lijepo učinimo za našeg čovjeka i neka to narod zna. Hvala lijepo. Izvolite, gospođo Dervoz.
Zahvaljujem gospodinu Bašiću, a evo riječ ima Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Inicijativa zastupnika Adnana Bašića za pokretanje projekata za iskorištavanje prirodnih resursa koji će omogućiti zapošljavanje stanovnika u općini Kakanj. Mogući prijedlog je projekat izgradnje banje u Tičićima u općini Kakanj. Na ovom lokalitetu već 35 godina topla voda, ljekovita, termalna voda, temperatura 62 stepena C, teče u nepovrat bez kontrolirane eksploatacije. Apeliramo na subjekte koji mogu utjecati da se sa aspekta zapošljavanja i domaćinskog gospodarenja prirodnim resursima što hitnije uzme u obzir mogućnost izgradnje privrednih, zdravstvenih ili turističkih objekata na pomenutoj lokaciji. Kakanj je u Zeničko-dobojskom kantonu sredinom mjeseca septembra ove godine preuzeo neslavnu titulu grada koji ima najviše nezaposlenog radnosposobnog stanovništva. Podsjećamo da alternativni put nije napravljen i saobraćaj se vrši otežano. Stanje zagađenosti zraka, osim industrijom, narušeno je i izgradnjom autoputa, te zato smatramo da bi bilo potrebno, fer, unekoliko i pošteno prema lokalnoj zajednici da građani izgradnjom ovakvih objekata osjete i pozitivne efekte koje može donijeti novi prostor, koje mogu donijeti nove mogućnosti za zapošljavanje stanovništva. Poslanička inicijativa gospodina Bašića je upućena Vladi Federacije BiH. 17
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi gosti, dakle, obzirom na ovu atmosferu u BiH u kojoj mi evo radimo, a ja bih iskoristio jednu izreku, radimo na način po jednoj izreci pjesma se ori, glas se ne čuje, otprilike u tom intenzitetu je ovaj parlament. A naravno, očito je kad pogledamo i ... tehnički mandat Vijeća ministara, da motivacija nas poslanika da određene vrste inicijativa ili pitanja postavimo nije baš nešto posebna. No, ja sam se ovoga puta opredijelio da postavim jedno pitanje obzirom da mi je, da kažem, povod za ovo pitanje dala Komisija za spoljnu trgovinu i carine našeg parlamenta koja razmatrajući, između ostaloga, pitanje iz poljoprivrede, a u vezi sa ulaskom Republike Hrvatske u EU, što će, siguran sam, mnogim privrednim subjektima, evo da kažem narodski rečeno, otežati život i ovako u teškim uslovima privređuju. Jednostavno, život ide i pored toga što mi ne preduzimamo određene, evo da kažem, aktivnosti koje bi trebale da stave u funkciju Vijeće ministara u onu funkciju koja će omogućiti privrednicima da mogu lakše i bolje da rade. Ova komisija jeste i predložila Predstavničkom domu da Savjet ministara i Spoljnotrgovinska komora sačini jednu sveobuhvatnu analizu o tome šta će se sve zbiti, koji su to pozitivni i negativni efekti od onog trenutka kada Republika Hrvatska bude u EU. Da bih pokušao da zatražim bar jedan primjer onoga šta će sve zadesiti naše privrednike, koji sada teško posluju, ja ću pokušati da zamolim da mi se dostavi jedno pitanje tražeći šta to sve BiH izvozi, posebno kad je u pitanju, recimo, proizvodi životinjskog porijekla. Interesujući se za ovu oblast saznao sam da jedino u ribarstvu mi imamo mogućnost da izvozimo u zemlje EU i da je kvota za taj izvoz vrlo mala, a carinske stope su za one proizvode, dakle, kad se popuni ova carinska stopa, poslije toga se plaća 8,4% što ove proizvođače dovodi u vrlo tešku poziciju kad se uzme u obzir da recimo druge zemlje koje uvoze na naše područje imaju carinsku stopu od 0%. Nije samo riječ o zemljama EU, nego i recimo npr. Turska je jedan od uvoznika ovog proizvoda ovdje u BiH. Moje pitanje glasi, ... i odnosi se na Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, kada je u pitanju izvoz robe, obzirom da je ukupna godišnja proizvodnja samo recimo npr. pastrmke ovdje u BiH 6.000 kg, 6.000 tona. Prema mojim saznanjima, kako rekoh, ovaj proizvod je ispunio potpuno zahtjeve EU i dozvoljen je za izvoz u EU. Dakle: 'Kakve će se aktivnosti voditi u Ministarstvu da bi se povećao ovaj izvozni kontingent koji, po mojim saznanjima – što sam mogao da nađem, interesujući se za ovu temu – samo za 2008. godinu ( ja se izvinjavam zato što nemam dovoljno informacija) u toj godini je recimo npr. ova kvota bila 60 tona? Dakle, bar trećina od ove ukupne kvote bi bila nešto što bi proizvođače u ovoj oblasti dovelo u daleko bolju poziciju.' 18 Evo prosto da malo pokušam dok ne dođemo na ovu temu, a pozvao bih kolege poslanike da ovo pitanje ulaska Hrvatske u EU bude predmet, evo da kažem, naše rasprave, jer mi se čini da će to biti ozbiljan problem. Samo da napomenem da imamo samo dva granična prelaza iz BiH koja će biti, dakle, u funkciji izlaska roba iz BiH prema Hrvatskoj. Probleme će imati i konstitutivni narodi, i entiteti, i proizvođači, i svi drugi. Evo tražio sam neko pitanje koje može na neki način da ovo pitanje, evo da kažem, dok mi ovdje [[kako rekoh na početku, pjesma se ori, glas se ne čuje]] radimo u atmosferi u kojoj radimo i ne dobijemo, da kažem, ovu instituciju Vijeća ministara kako bismo mogli i mi poslanici da dobijemo dodatnu motivaciju i od ovog istog Vijeća ministara tražimo da nešto više radi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da Vas pozdravim i također sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, dalje Vanjsko- trgovinskoj komori i Agenciji za promociju izvoza: 'BiH još uvijek nema usvojenu strategiju izvoza na državnom nivou koja bi jasno definirala prioritetne sektore izvoza, probleme s kojima se susreću, te akcioni plan mjera za razvoj izvoza. Također, ne postoji adekvatan institucionalni okvir koji bi podržao mala i srednja preduzeća na bilo kojoj razini vlasti. Mala preduzeća se ne mogu naći na listi izvoznika osim drvne građe.
Samo izvolite.
Moje obrazloženje je da s obzirom da je domaće tržište malo i da je kupovna moć nas vrlo niska, bh. privrednici moraju svoju šansu za plasman roba tražiti na inozemnom tržištu, što je faktički ključni faktor razvoja ekonomije BiH, ne samo Federacije BiH. Moje pitanje glasi: 'Šta se po ovome slučaju radi i šta je urađeno? I molim vas pismeni odgovor.'
Zahvaljujem. I ja imam tri poslanička pitanja koja dostavljam u pisanoj formi. S ovim zaključujemo raspravu u okviru druge tačke dnevnog reda. 19 Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana BiH, s Izvještajem Ustavnopravne komisije, predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na 8. sjednici Doma, održanoj 25. 8. 2011. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Ustavnopravna komisija Izvještaj je dostavila 19. 9. 2011. godine i Komisija nije usvojila tekst Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Izvještaju Komisije. Da li se neko u ime ove komisije javlja ili od prisutnih? Gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ovaj zakon je došao od Vijeća ministara. Koliko ja znam, jednoglasno je utvrđen tekst Prijedloga zakona na Vijeću ministara, nije bilo nikakvog sporenja i cilj ovog zakona je da se kada evo dođe naredni ciklus zamjene ličnih karata u BiH, to je početak 2013. godine, u dokument koji se zove lična karta, lični dokument, ugrade biometrijski podaci. To je dakle smisao ovih izmjena. Zatim je smisao da se omogući elektronski potpis onima koji to žele i smisao je izmjena da se lična karta može preuzeti i putem pošte, a ne neposredno, jer uključivanjem biometrijskih podataka se osigurava dokument i onda nema potrebe da se to uvijek radi neposredno ili putem punomoćnika i na taj način se građanima olakšava da urade, da dođu do ovog dokumenta, da ostvare to pravo i obavezu. Kada je zakon došao u parlamentarnu proceduru, ja sam, pravo da vam kažem, mislio da će ova stvar ići mnogo jednostavnije i, što se mene tiče, ja podržavam izvorni tekst ovoga zakona sa namjerama predlagača zakona. Međutim, u amandmanskoj fazi pojavili su se amandmani koji dobrano kompliciraju ovu stvar i koji su doveli do negativnog Izvještaja Komisije. Pojavili su se amandmani koji sada vraćaju stvari nazad, unazad 10 godina. Mi smo prije 10 godina definirali izgled lične karte, definirali sadržaj, odnos jezika i pisama na ličnoj karti i podataka. Sada se traže izmjene u tom pravcu i pokušava se vratiti na pozicije koje su bile prije 10 godina. Lična karta u svom sadržaju, u svim nazivima i države i dokumenta i one oznake koje su navedene, sadrži oba pisma i sadrži ... pet jezika, tri ova jezika u BiH, engleski i francuski jezik. Jedino se podaci koji se upisuju mašinom ili kompjuterom ili ne znam ni ja čime na ličnu kartu unose latinicom radi toga da dokument može da bude propulzivan i da bude dokument u međunarodnom saobraćaju, u međunarodnom prometu. Prema informacijama kojima ja raspolažem i države koje su više vezane za neka od pisama koja mi koristimo u BiH koriste isključivo latinicu u tom dijelu iz ovih razloga. Na ličnoj karti traži se sada da se i to unosi ćirilicom, tim amandmanom, zatim se traži da se osim državljanstva BiH upisuje i državljanstvo entiteta na ličnu kartu, kantona, ne znam ni ja, i da se upisuje osim države i entitet, kanton, ili ne znam ni ja šta, a imamo na ličnoj karti već obavezan podatak: mjesto rođenja i mjesto izdavanja lične karte. 20 Kada smo raspravljali o ovoj temi, ovo je jedna osjetljiva tema, jel', onda sam pokušao da dobijem, t.j. pokušali smo da dobijemo i mišljenje Vijeća ministara, predlagao sam da ovo ide na Vijeće ministara, da se Vijeće ministara sada izjasni o amandmanima, to ova komisija većinom glasova, nažalost, nije prihvatila. Ovi amandmani su potpuno neprihvatljivi i nakon što amandmani nisu dobili podršku, onda ni zakon nije dobio podršku, glasanje je bilo 3:3 i Izvještaj Komisije je negativan. Ja mislim da se radi o važnom zakonu kojeg bi trebalo održati u životu i trebalo usvojiti u tekstu kako je predloženo od strane Vijeća ministara, bez ikakvih promjena. Ako hoćemo da imamo ličnu kartu sa ovim biometrijskim podacima, onda treba da je nadogradimo tim podacima kao što je to uradilo Vijeće ministara, a ne da se vraćamo nazad, jer ako se vraćamo nazad onda nećemo riješiti problem. Zbog toga ja predlažem da Predstavnički dom ne uvaži negativno Mišljenje Komisije, dakle da glasa protiv negativnog Mišljenja Komisije, da se to ponovo vrati u Komisiju, ako treba i Vijeće ministara da se o ovome izjasni i da onda usvojimo tekst koji nam je potreban. Ponavljam, neće biti moguće vratiti stvari nazad kada je u pitanju ova lična karta, pogotovo vratiti unazad 10 godina kada smo neke stvari završili. I ako se tako budemo vraćali u ovom političkom trenutku povodom nekih drugih ili svih stvari, ne znam onda gdje će nas to sve skupa odvesti. Ovdje je bilo još jedno pitanje kao amandman uvažene koleginice Aleksandre Pandurević, vezano za one intervencije OHR-a. Ja sam u međuvremenu obavljao konsultacije, ono što je amandman koleginice odnosi se na taj zakon OHR-a, ali je to svakako sadržano u ovom tekstu ovdje ovoga zakona, tako da mislim da nema smetnje da se glasa za ovaj tekst i da nema potrebe za isključivanjem tog dijela kako je to predložila koleginica Pandurević. Dakle, plediram da Dom usvoji ovaj zakon na kraju balade, je li, kompletne procedure, u onom tekstu kakav je stigao od Vijeća ministara, bez ikakvih intervencija. Ako budemo intervenirali, onda ćemo imati problem, pogotovo oko osjetljivih pitanja koja smo jedanput završili, ja se nadam, u ovoj zemlji, raspravu dakle oko tih pitanja smo završili i postigli dogovor prije 10 godina. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije na dodatnim pojašnjenjima. Za repliku se prijavila Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Drago mi je da ste ponovili ovdje i da je gospodin Džaferović govorio kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije. Međutim, on nije ovdje iznio stavove Ustavnopravne komisije, nego svoje stavove kao poslanik, što ja ne sporim, znači, ali ne može zloupotrebljavati svoju funkciju predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije da bi iznosio svoje lične ili partijske stavove. To kakvi su amandmani, svako je od nas na Ustavnopravnoj komisiji imao, mogao da glasa, da kaže o tim amandmanima šta misli, ali je nekorektno da se zloupotrebljava ta pozicija da bi se ovdje slala jedna pogrešna slika. 21 Hvala.
Dobro, da napravimo jedno pojašnjenje. Kad sam dao riječ gospodinu Džaferoviću, on je na početku prezentirao podatke o tome kako se Ustavnopravna komisija izjasnila, a u naknadnom dijelu govorio je kao poslanik ovdje u Parlamentu. Kolega Džaferoviću, izvolite.
Skoro da i nema potrebe za replikom, dakle ja sam iznio stavove Ustavnopravne komisije, a onda ja svakako imam pravo i na vlastite stavove. Ja u toj komisiji nikad ne bi bio, ni u jednoj, pa ni u ovom parlamentu da nemam pravo na vlastite stavove. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Za diskusiju se prijavila Dušanka Majkić. Izvolite.
Stvarno, predsjedavajući, bilo bi fino da Vaš odnos prema svim poslanicima bude jednak i ja sam zadivljena na koji način pazite na sve ono što kaže gospodin Džaferović i koliko se naoštrite čim vidite moje ime na displeju, dakle, ali šta da radimo, takva je istina pa moramo.
Gospođo Majkić, ja Vama ne mogu pomoći u Vašem subjektivnom dojmu.
Ah, dobro, dobro, sva sreća pa javnost to posmatra. Dakle, šta je ustvari suština zbog čega ovakav zakon ne može biti prihvaćen. Pokušali smo da napravimo čak i ustupak, počeli smo da razgovaramo o zakonu koji je neustavan. Svo pitanje se svelo na par amandmana koje da ste prihvatili možda bi se moglo i razgovarati o ovakvom zakonu. S obzirom da ste bili učvršćeni u vašim stavovima, nema zakona. A šta je ustvari osnovni problem? Problem je da ovaj novi tekst zakona predlaže izmjene postojećeg u smislu gradnje digitalnog sertifikata po Zakonu o elektronskom potpisu BiH. Podsjećam vas da to nije nadležnost BiH i da Ustavom RS-a Amandman XXII na član 68. tačka 8. Ustava RS-a govori se o isključivoj nadležnosti RS-a, tako da, bez obzira na sve dobro što nam je iznio gospodin Džaferović, nećemo moći pozitivno odgovoriti u skladu s Vašim zahtjevom.
Za raspravu se prijavio poslanik Asim Sarajlić. Izvolite. 22
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dopredsjedavajući, dame i gospodo, kolegice i kolege, zbog one pjesme i jeke zaista se želim obratiti ovom parlamentu, mada znate da često ne uzimam tu priliku. Mi smo danas na jednom vrlo važnom pitanju, vrlo osjetljivom političkom ambijentu i stvari koje su nekad bile prepreka prije 10– 15 godina za nas, ipak, ... mislim da trebamo ostaviti iza nas. Lična karta BiH ili građanina BiH treba, po meni, ako Bog da, da sadrži i onu plavu zastavu sa zvjezdicama nekad EU kad budemo njeni punopravni građani. Nažalost, mi se vraćamo u prošlost, vraćamo se deset godina unazad, imamo, kako je to Šefik jako lijepo objasnio, i pet jezika na ličnoj karti, pored srpskog, hrvatskog, bosanskog, engleskog i francuskog, dva pisma, i ćirilično i latinično. Da vas podsjetim da i neke zemlje koje puno više prakticiraju određena pisma, poput Rusije ili Grčke, imaju ove nazive imena i ličnih podataka upisanih latinicom čisto radi propulzivnosti, radi komunikacije sa svijetom, Evropom itd. Gospodin ministar Sredoje Nović koji je jako lijepo elaborirao šta novi zakon predviđa, zašto su izmjene i jako lijepo smo mi to shvatili i razumjeli i podržali. Sada bi mi možda došli u poziciju da na ličnoj karti kažemo: ne sviđa nam se boja, pa ćemo malo crvene, bijele, plave, pa ćemo dodati neke simbole, pa ćemo, ne znam šta, sutra možda osveštavati ličnu kartu. Mislim, dajte, u diskusiji kolege prije želio sam da prepoznam neku dobru namjeru, da pravimo i gradimo ovdje ambijent. Ali dokument koji svi građani BiH imaju i s kojim, ako hoćete, evo i prelaze granicu i preko Save i preko Drine, mislim da je jako kvalitetno urađen, da daje dovoljno elemenata da se pokaže i nacionalnost i da se pokaže sva ona osobnost svakog građanina BiH, a da se zna da je to građanin BiH i građanin koji sutra želi biti građanin ujedinjene Evrope. Mislim da će nas ove diskusije i ovi amandmani vratiti u neki ambijent koji nije dobar, stoga i ja apeliram da ovaj zakon koji je predložio ministar Sredoje Nović i Vijeće ministara jednoglasno da usvojimo u ovakvom prijedlogu u kakvom smo dobili, a da uopće o amandmanima i ovom o čemu je Šefik govorio na Komisiji da ne ulazimo u raspravu, jer otvorit ćemo mnogo veća i mnogo teža pitanja pred ovim parlamentom. Hvala.
Replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, zaista ste nas dirnuli, gospodine Sarajliću, Vašim govorom. Evo, ja sam se zaista sasvim dirnula i razmišljala Bože šta da uradim sad, ali naročito u ovom dijelu kad govorite o tome da bismo trebali da stvaramo ambijent. I ja mislim to isto. A da li je stvaranje ambijenta jučerašnji sastanak vašeg člana Predsjedništva sa članom porodice Abu Hamze i pokušaj da se on izvuče iz regularnih kanala i da mu se pomogne da onaj ko je ocijenjen da je prijetnja opasnosti i bezbjednosti ove zemlje da on razgovara s njim. Je li i to stvaranje ambijenta? Mogu vam reći da nema te lične karte, zakona o ličnoj karti koji će nauditi ovoj zemlji više od tog susreta. I ne vidim da vaša politička opcija daje bilo ... kakvu podršku u pravcu da se stvari riješe. Bilo bi dobro da o tom angažmanu prvo započnete u SDA, onda sa vašim koalicionim partnerima, a onda tek da tražite podršku drugih. 23
Replika, Borislav Bojić. Izvolite.
Dakle, gospodine Sarajliću, i pored pokušaja da kažete kako biste željeli da u određenoj atmosferi kako je Vi predstavljate drugačije, nemojte da vrijeđate, ja Vas molim. Pitanje osvećenja je dio tradicije i običaja kod Srba kome mi jako puno pridajemo pažnje. Stoga Vas ja prije svega kao kolegu i kao čovjeka molim da ne dirate u to što je za nas svetinja. Evo kratko, i ne bih da više obrazlažem ...
Milica Marković, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moja replika se djelimično podudara sa onim što je rekao kolega Bojić. Dakle, moj prigovor, gospodine Sarajliću, Vama jeste da odmjerite riječi kad govorite i upotrebljavate određene termine u ovom parlamentu. Kao što je rekao kolega Bojić, ako niste znali, osveštenje je jedan sveti i vrlo poštovan čin u Pravoslavnoj crkvi i da vodite računa o tome, kao što i mi vodimo računa kada govorimo da nikoga ne vrijeđemo ovdje. To je jedno. A drugo, sve što se više trudite i upotrebljavate riječi i rečenica da nas ubijedite da ovo prihvatimo, više nas udaljavate, bar što se tiče Kluba SNSD-a, više nas udaljavate od toga da zaista razmišljamo o tome da prihvatimo ovaj zakon iz razloga što vi određene kategorije koje su ustavna materija, kao što je jezik i pismo, dovodite u vezu sa bojom koja može da se nađe na ličnoj karti, što je potpuno neuporedivo i nema veze da li lična karta ima ovakvu boju ili onakvu sa tim da li ima dva pisma koja su ustavna kategorija, kao i to što su dva pisma, latinično i ćirilično, ustavna kategorija u ovoj zemlji i ne može se porediti sa nekom situacijom, primjera radi u Grčkoj kad uđete gdje je svaka tabla i dokumenti su prvo ispisani na grčkom pismu, pa onda na latiničnom pismu. To biste morali znati ako ste nekada bili u Grčkoj i ako ste to vidjeli, a ako niste evo da se upoznate sa tim bar na ovakav način. I dakle, što se tiče Kluba SNSD-a, naš stav je da ne možemo podržati ovaj zakon i ako to nešto znači, znači da skratimo vrijeme da ne trošimo previše vrijeme na to.
Replika, Asim Sarajlić. Izvolite.
Upravo i moja diskusija je bila stoga zato što smo znali stavove SNSD-a i prije zasjedanja ovog parlamenta, znači kroz samu komisiju. Ja se izvinjavam ako sam ovdje uvrijedio nečija nacionalna ili vjerska osjećanja, nije mi to bila namjera, znam vrlo dobro koji su jezici i koja su pisma u BiH, a djelovanje SDA u proteklom periodu, ako hoćete i u najtežim tenucima za ovu zemlju, jako je puno pokazalo šta je, evo i danas pokazuje šta je to SDA spremna činiti na putu 24 kompromisa, dijaloga i građenja ove države na evropskom i NATO putu. Stoga naša dugogodišnja praksa, bez obzira s kime se mi susretali ili viđali, pokazuje našu spremnost i požrtvovanost da gradimo povjerenje i među narodima i građanima i da gradimo ovu zemlju.
Za riječ se javio gospodin Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, budući da danas raspravljamo o osnovnom identifikacijskom dokumentu u svakom sistemu, red je da se čuje i riječ trećega identiteta ovdje u BiH. Gledajte, kao... ____________(?) Nismo dobro čuli. Kažem red je da se čuje i ova riječ trećega identiteta u ovoj državi, identiteta. A do ovoga ćemo doći kasnije, ovo što ste vi čuli. Dakle, kao član stranke koja je dio postojeće parlamentarne većine, čije je Vijeće ministara predložilo ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, ja sam bio spreman i spreman sam ga podržati. Član sam Ustavnopravne komisije, ali nažalost nisam mogao biti zbog obveza drugih političkih, na sastancima, pa tamo nisam mogao izreći svoje stajalište i zato to činim ovdje. Ja smatram da ustavni osnov za donošenje ovoga zakona postoji i on je i dat u ovom obrazloženju i vezan za članak IV. 4 točka a). S druge strane, razlozi i potreba za ovim zakonom su, po meni, također neupitni, a tiču se zapravo naših obveza prema evropskom okruženju, ali isto tako napretka u tehničkom i administrativnom i svakom drugom pogledu vezano za memorijski element, za elektronski potpis, za zaštitu podataka itd. i zapravo mi bi svi skupa ovdje trebali učiniti maksimalan napor da dođemo do prihvatljivoga dokumenta i stoga ne bi bilo zgorega da nekakav maksimalni pristup tolerancije ovdje primijenimo i da dođemo do dokumenta, s obzirom da, prema mojim informacijama, sljedeće godina ističe rok za postojeću narudžbu i bojim se da bi izgubili i određena financijska sredstva ako ne bi na vrijeme usvojili ovaj zakon. Međutim, gledajte, ovdje nepobitno je da su dva entiteta dio identiteta ove države, kao što su to i tri njena konstitutivna naroda, dva pisma i tri jezika. I s tog stajališta sigurno da argumentacija zastupnika koji predlažu da na osobnu kartu uđe i entitetsko državljanstvo po meni i po toj logici imaju utemeljenje. S druge strane, ja osobno ne želim da ovi postojeći entiteti, ovakvi kakvi jesu, budu dio moga identiteta, u najmanju ruku, dok ne bude i treći entitet ili da se dotle ostavi prazno mjesto, kao što smo dali mogućnost građanima da odrede da li će na ovoj osobnoj iskaznici biti uključen element i za elektronski potpis ili će to regulirati drugom iskaznicom, ja nemam ništa protiv da onaj tko želi da mu se omogući i da na ovu osobnu iskaznicu stavi i entitetsku pripadnost i državljanstvo. Dakle, ja sam se odmah izjasnio da, s obzirom i što sam prisegao da poštujem Ustav, ne bih želio da na njoj bude državljanstvo Federacije BiH jer ja tu živim. Prema tome, ja mislim da mi možemo izići iz ovoga, da tako kažem, iz ove situacije, ovog jednog svojevrsnog klinča, ako nam je istinski cilj, a mislim da jeste svima da se usvoji ovaj zakon, jer je sigurno nova osobna iskaznica sa ovim novim elementima neophodna. I ja bih predložio da 25 danas mi tražimo rješenje kako ga održati u životu i kako doći do prihvatljivoga rješenja za sve, jer očito mi možemo iznositi koliko god hoćemo vlastitih argumenata i njima biti u stanju uvjeriti svoje istomišljenike; ako nismo u stanju uvjeriti sve ovdje ili barem većinu, koja je potrebna za usvojenje zakona, mi ćemo svi skupa biti na šteti. Hvala lijepo.
Cijenjene koleginice i kolege, ja također želim reći da podržavam prijedlog Vijeća ministara, dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana BiH. I mislim da bi bilo dobro da i Predstavnički dom podrži takav tekst zakona. Ovaj zakonski projekat je došao od strane Vijeća ministara na čijem čelu je gospodin Nikola Špirić i od resornog ministarstva na čijem čelu je gospodin Sredoje Nović. SDP BiH nema ministre u Vijeću ministara BiH, ali, kada bude imao i ako bude imao svoje predstavnike u Vijeću ministara, elementarna stvar koju smatram, i sigurno ćemo i uspostaviti, to je koordinacija između naših poslanika i ministara. U ovom slučaju moram reći da je pomalo neobično da ministri iz jedne političke stranke i nama evo na sjednici Ustavnopravne komisije obrazlažu zašto treba prihvatiti ovaj zakon, a onda poslanici opet iz iste te stranke ovdje na sjednici Doma obrazlažu argumente zašto to treba odbaciti. Ja mislim da tu barem tu koordinaciju trebamo uspostaviti, i to će nam biti od koristi zaista svima. Ovo zaista dobronamjerno govorim. Ipak, bilo bi dobro kada bi sa ovih nekih efemernih pitanja vratili se na suštinu ovog zakona i vrlo jasno rekli ovdje u Parlamentu šta je suština zakona. A suština je zakona prije svega da imamo potrebe da praktičnu primjenu propisa vezanih za elektronski potpis i pod broj dva da zaštitimo te lične podatke. Naravno, demokratsko je pravo poslanika da odlučuju u Parlamentu kako oni smatraju da treba da odlučuju. Međutim, jedno je jasno, povratka unazad neće biti, ne postoji ovdje parlamentarna većina za povratak unazad. Ja mislim da ovo pitanje treba riješiti ovako kako je i došlo od strane Vijeća ministara, a, ako i dođe do blokade usvajanja ovakvog zakonskog projekta od toga, sasvim sigurno neće imati niko koristi ali ćemo svi zajedno imati štetu. Replika, Milica Marković. Izvolite.
Replika se odnosi na Vaše izlaganje, gospodine predsjedavajući, zato što ste pokušali nespretno da inputirate postojanje nekoordinacije i da kažem neusaglašenosti između Kluba SNSD-a i ministra koji je predložio ovaj zakon. Uopšte se ne radi o tome, nego se radi o tome da su ministar i ministarstvo uradili svoj dio posla. Zakon je ušao u proceduru i pravo svih poslanika i poslaničkih klubova jeste da daju svoj doprinos da se taj zakon doradi ili da se nešto u njemu koriguje. Nemojte pokušavati bezuspješno da prezentujetu tu nekakvu konfuziju između poslanika i ministra SNSD-a zato što se ne radi o tome i zato što je SNSD partija ... u kojoj ne rade svi sve nego se tačno zna ko, šta i koji dio posla radi tako da uopšte nije tačno to da je konfuzija između nas i ministarstva nego se radi o tome da mi imamo pravo kao klub, i ne samo naš klub, nego i drugi poslanici da daju svoj doprinos, a naš doprinos amandmanima kolege Lazara Prodanovića upravo ide u pravcu da se nešto u tom zakonu doradi, odnosno da se ispoštuju ustavne kategorije kao što je jezik i pismo, kao što je postojanje entiteta u ovoj zemlji. 26
Ja neću replicirati na ovo. Izvolite, kolega. Petar Kunić.
Hvala, predsjedavajući. Ne bih želio unositi dodatnu tenziju u konfrotacije po ovom pitanju. Ovo šta se pojavljuje u SNSD-u da su njihovi ministri, mislim da je to jedan veliki iskorak naprijed. Mislim da će biti veliki iskorak naprijed kad ne budu bičevi čekali poslanike od strane njihovih političkih vođa, tek tada ovaj parlament moći će ozbiljnije raditi. Zato ne možemo izabrati Savjet ministara, svi su se ukopali i slušaju svoje vođe, što oni kažu, oni odlučuju, mi ne odlučujemo. Mi smo velikim dijelom odlučili kada smo konstituisali ovaj parlament, mislim da tim putem moramo početi razmišljati. I to je za mene dobro i pozitivno što se pojavljuju, što postoje različita stanovišta, a tamo gdje svi isto misle ne misli niko. Drago mi je da ljudi različito razmišljaju i daju konstruktivne ideje. Teško je reći da se ovdje radi o ... pitanjima, sporednim pitanjima. Ne radi se ovdje o sporednim pitanjima, ovdje se radi o državljanstvu. Vi znate da u BiH postoji dvojno državljanstvo, entitetsko državljanstvo i državljanstvo države, državno državljanstvo. Da entitetsko državljanstvo ima određenu snagu u unutrašnjim odnosima, da državno državljanstvo ima prevalenciju, odnosno dominantnu ulogu u međunarodnim odnosima. Lična karta je unutrašnji dokument, pasoš je već druga stvar. Prema tome proglašavati nešto prošlo što smo raščistili na jednom pitanju, koje ja nikada ne bih postavljao, da druga strana traži da li staviti entitetsku identifikaciju. Koga to smeta i zašto ga smeta? Meni se postavlja pitanje koga to smeta i zašto ga smeta i kako je došlo prije 10 godina da se to briše. Pa znate, svjesni ste te činjenice. Imali smo tu terorisanje ljudi, imali smo visokog predstavnika koji je nasilno sve radio uz podršku, naravno, drugih zemalja koje su takođe bile veoma prisutne kada je bilo u pitanju nasilje nad određenim dijelom BiH. Mislim da su ovo ustavna pitanja ...
Gospodine Kuniću, vrijeme za repliku je isteklo, e sad imate pravo na ...
Evo ..., da kažem još dvije rečenice, dakle radi se o pitanjima koja su normalna. Dajte malo razmislite o tome, razmislite o jeziku, pismu, razmislite o identifikaciji – da postoji dvojno državljanstvo, da je to činjenica, da su to ustavne kategorije i, mislim, možda se drugačije bude razmišljalo. Ovo nisu nikakve retrogradne aktivnosti poslanika iz RS-a. Ja pripadam DNS-u, ne pripadam SNSD-u, pa evo razmišljam na sličan način. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Kuniću. 27 Kolega, ja se s Vama slažem u onom dijelu – ovo je demokratski Parlament, svaki poslanik ima pravo da iskaže svoje mišljenje. Mislim da nema potrebe deset puta da istu stvar ponovimo, dovoljno je jednom reći šta je stav kluba ili poslanika. Repliku ima gospodin Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Iako smo mi već dugo u mandatu, Vi ste još uvijek sa stažom mlad predsjedavajući pa pretpostavljam da ćemo te stvari uhodati. Ja od Vas očekujem da branite dignitet ovog parlamenta a Vi uporno pozivate na podaništvo, podaništvo međunarodnoj zajednici, visokom predstavniku, ministrima, vođama, liderima, bilo kome van ovog parlamenta. Ja mislim da bi trebala Vama da bude čast i da promovišete odluke ovog parlamenta koje su ključne za ovu zemlju i koje su jedino u konačnici važne. Ja potpuno razumijem ono što ste rekli, ali mislim da to ne stoji baš Vama da to kažete. To može neko drugi da kaže i od tih nezadovoljnih, ne znam ni ja, lidera, ministara ili već koga, ali Vi bi trebali da čestitate svojim poslanicima, kojima predsjedavate, da imaju svoj stav bez obzira kako oni došli do njega. Naravno, došli su demokratski i nisu došli mimo koordinacije. Mnogi zaboravljaju da se i na Vijeću ministara teškom mukom usaglašavaju stavovi. Nije ovo stav ministra. Zapitajte se da je ministar sa ovim amandmanima došao na Vijeće ministara kako bi to izgledalo. Bi li tamo došlo do ... znači nije ovdje takva situacija kako predstavljate da je ministar to sve završio, odnosno njega se samo pita i donosi to ovdje. Znači, tamo je njemu rekao neko šta može, šta ne može, i zna se to imenom i prezimenom. Znači, podsjetio bih na te složene odnose u Vijeću ministara, kako se dolazi do bilo kakvog dogovora da dođe određeni zakon do Parlamenta, znači nije to. A ovaj poziv ja sam razumio ali mislim da nije korektno, ako Vas dobro razumijem, Vi pozivate sve poslanike SDP-a u federalnom Parlamentu da ne podnose ni jedan amandman, da nemaju pravo na svoje mišljenje već isključivo ona vertikala vođa – ministar i kapak. Mislim da nije uredu, mislim da nije uredu. Vi tamo imate svoje ministre i koliko ja znam da pljušte amandmani tamo i vrlo korektno. Znači, postavlja se pitanje suštine amandmana i da li on rješava stvar ili ne rješava, a Vi ste obrnuli stvari zbog odnosa možda u partiji da je amandman stvar poslušnosti. Nije, on je uvijek bio parlamentarno sredstvo i nemojte nam ga, mislim, na taj način, barem Vi, oduzimati. I s druge strane, gospodine predsjedavajući, Vaša konstatacija da nema te većine koja može vratiti stvar unazad nije tačna. Ja bih Vas podsjetio da je stajanje u mjestu vraćanje unazad i nemojte misliti da ne idemo unazad kada stojimo u mjestu. Nemate šanse da mislite da i kada stojimo da mi napredujemo i da neće stajanje jest jednako vraćanje unazad. Hvala.
Ja nemam potrebe zaista da repliciram kolegi Kalabiću. Čovjek je preko 90% replike iskoristio da govori o nečemu o čemu ja nisam govorio. Jedino želim reći oko ovog podaništva da ovdje niko nije govorio o podaništvu već o tome da svaki poslanik, i o tome sam ja govorio, ima pravo da iskaže svoje mišljenje. Parlament će demokratski na kraju odlučivati. Replika, Ismeta Dervoz. 28 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poslovnička intervencija.
Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, rekli ste da nemate namjeru da učestvujete u replici, a učestvovali ste. Član 72. Poslovnika određuje na koji način Vi diskutujete. Svaku ovdje moguću diskusiju Vi koristite da prokomentarišete i svim mogućim poslanicima Vi replicirate, u stvari. Ja tražim da se poslanici izjasne o povredi Poslovnika po članu 72.
Ja kada imam dužu repliku govorim, kada imam komentar onda je vrlo jasno. Ako želite odmah da glasamo, možemo glasati. Da li želite da se izjasnimo? Ne želite. Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, [[zajednička diskusija]]
Dajte mi taj ... Izvolite, gospodine Bojiću.
Kolegice, povreda Poslovnika je bila, dakle, i Vi odgovarate i postavljate pitanje i dajete odgovore.
Da, i pitam da li želi da se izjasnimo.
Pa kolegica je rekla u mikrofon da želi.
Zahvaljujem. [[zajednička diskusija]] 29 Da vidimo, s tim da pozivam gospođu Pandurević da tačno navede o kojem članu Poslovnika.
... i član 73. ste povrijedili jer ne održavate red tokom sjednice.
Zahvaljujem. ... pripreme za glasanje da li je prekršen član 72. i 73. Glasajte, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Imamo zahtjev za ponovljeno glasanje. Molim vas da se pripremite, glasamo ponovo. Konstatiram: 'za' 12, 'protiv' 12, dva 'suzdržana'. Predstavnički dom nije konstatirao da je bilo povrede Poslovnika. Repliku ima Ismeta Dervoz. Izvolite.
Ima li još intervencija ili možemo? Ja bih podsjetila da možemo razgovarati i o povredi Kodeksa ponašanja zastupnika pa molim da se i na te članove eventualno počnemo pozivati. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, kada je gospodin Kalabić govorio o podaništvu, ja bih pomenula da mi jesmo podanici svi kompletno, i to onih koji su nas birali, i nemojte da to zaboravljamo; a kada govorimo o tome da li postoji većina koja neke stvari može ili ne može vratiti unatrag, postoji. To su također oni koji su nas birali I ja zbog toga plediram da mi svi u ovom uvaženom domu ne zaboravimo koji nam je zadatak. Ja sam, gospodo, godinama slušala i gledala s druge strane, tamo gdje su svi građani koji su i mene birali u ovaj parlament. Ponavljate se, strašno se ponavljate. Jedan korak naprijed i tri koraka natrag, kontinuirano, a ovdje ste samo zato da bismo zajedno donijeli odluku o tome kako građanima u BiH treba biti bolje i lakše. Ovaj Zakon o ličnoj karti je važan zakon, potpuno jasno je da je to nešto što je u korist svih građana BiH, Savez za bolju budućnost, klub naših zastupnika će ga podržati. Ja vas još jedanput molim da pazimo svi zajedno i na retoriku i na način na koji govorimo u ime naroda, način na koji govorimo u ime građana. Način na koji govorimo u ovom domu se jako reflektira na ukupno stanje u našoj zemlji. Zato smo i mi odgovorni. Hvala vam lijepo da ću biti dio jedne Parlamentarne skupštine koja će isključivo i samo raditi za dobrobit građana BiH i naš napredak prema euroatlantskim integracijama, što i jeste ovaj Zakon o ličnoj karti. Hvala lijepo. 30
Zahvaljujem. Za diskusiju se prijavio Mato Franjičević. Izvolite. Imamo repliku. Drago Kalabić, druga replika. Izvolite.
Izvinjavam se kolegi Franjičeviću zato što vjerovatno da je prešao u ovaj red replika dosad bi završio. Pažljivo sam slušao kolegicu Dervoz. Izbori, tačno, daju mnogima priliku da ovdje govore sa ove strane, to je tačno, ali o snazi tog govora isto tako birači kažu kome daju koliko glasova da može kako govoriti. Ne sluša me kolegica ali nije ni bitno. Znači, vodite računa i o tome da nije ista pozicija među biračima svih. Ima i onih koji su se provukli kroz iglene uši i koji imaju ovdje pravo da govore a imaju i oni koji ovdje malo; evo, moj kolega Džaferović koji može da s punim plućima kaže ovdje puno toga više od nekih, mislim, jer ima, poštujem izborni legitimitet. Znači, ne bismo tu trebali držati nekakve lekcije a od kolegice Dervoz sam očekivao da od ove opšte priče uđe u suštinu i da kaže da li pripada ljude iz RS-a pravo da imaju na ćirilici ličnu kartu. To, ako hoćete, građani RS-a očekuju od vas, da čuju ovdje vaš stav, vi ste ovdje došli ...
Gospodine Kalabiću, tražili ste repliku, replicirajte na ono o čemu je govorila. Gospođa Dervoz nije o tome govorila. Sada ćemo se striktno držati Poslovnika.
Pa ja repliciram kolegici Dervoz, jedino da mi Vi napišete, znači govorim o suštini njene replike. Znači, očekujem ovdje, tamo imamo svi pravo na opšte stavove, ovdje moramo biti konkretni. Jeste li kolegice Dervoz da građani RS-a nemaju pravo na ćirilicu na ličnoj karti ili niste? I Vaše je demokratsko pravo da se izjasnite. Ja ću to poštovati. Znači, to sam, znam da imate puno drugih potreba da govorite, ali u ovom slučaju mene konkretno interesuje Vaš stav da bih se ja mogao opredijeliti u kom smo mi dijelu većine parlamentarne, ovakve ili onakve, znači, a potpuno uvažavam sve ono što ste rekli i prihvatam Vaše intervencije i molbe da treba da vodimo o svemu računa, ali istovremeno nemamo pravo ovdje bježati od stava, svi ga moramo imati, pa kakav je takav je, jer ima potrebe da bi tako došli do rezultata na ovom semaforu.
Za repliku se prijavila Ismeta Dervoz. Izvolite.
Uvaženi kolega Kalabiću, suština mog obraćanja je bila da se procesi u ovom zakonodavnom domu ubrzaju u korist svih građana BiH, suština mog obraćanja je bilo da ne idemo jedan korak 31 naprijed i deset koraka natrag, i suština mog obraćanja je bila da mi kao zastupnici preuzmemo odgovornost od onih koji su nas birali. A kada govorite o onima koji su kroz iglene uši prošli u ovaj parlament, to svakako nije Savez za bolju budućnost, i Vi to vrlo dobro znate. Po svim našim rezultatima na prethodnim izborima mislim da bi se mnogi koji, kako kažete, punim plućima govore u ovom parlamentu mogli dobro zabrinuti za svoje rezultate. Ja zahvaljujem da Vi dajete meni priliku da kažem šta je moj stav. Moj stav je da ako se dogovori na određenim visokim instancama u ovoj zemlji o određenim elementima zakona koji su za sve građane BiH i ova Parlamentarna skupština to na određeni način u prvom čitanju podrži, kako je bilo sa ovim Zakonom o ličnoj karti, zašto imamo potrebu da sve vraćamo unatrag i pokušavamo dodati otežavajuće okolnosti koje nisu u korist građana za koje radimo. Ja plediram da ono o čemu smo se dogovorili bude dogovoreno. Ja, gospodine Kalabiću, ćirilicu čitam i pišem vrlo tečno, to je pismo s kojim sam ja odrastala i nešto što za mene ne predstavlja problem ni u kom pogledu.
Ja ću zamoliti sve poslanike s mjesta da ne dobacuju, pogotovo one koji obraćaju posebno pažnju na Poslovnik.
Gospodine Kalabiću, odgovor: dakle ćirilicu čitam i pišem tečno. S tim pismom sam odrastala, učila sam ga u školi i nemam nikakvih problema u bilo kom pogledu.
Replika, poslanik Borislav Bojić.
Replika kolegici, a naravno malo i kolegi. Kada je u pitanju kapacitet koji ima pojedini poslanik ovdje u Parlamentu, svi imamo jednak kapacitet bez obzira na broj osvojenih glasova. I onaj koji je došao ovdje sa kompenzacijske liste, kompenzacione, bez obzira, dakle svi smo ovdje poslanici u skladu sa zakonima ove zemlje i ja vas molim da se tako ophodimo jedni prema drugima. Dakle, i jednom i drugom, i gospodinu Kalabiću i kolegici kada je u pitanju ovaj dio. Sljedeće, očekujem zaista i ja kolegice od Vas da budete ovdje konkretni. Primjedba nas iz RS-a je upravo ćirilično pismo i pozicija RS-a u javnim zvaničnim dokumentima koji su, između ostalog, definisani našim Ustavom. To je ono što mi očekujemo od Vas u ovom parlamentu kad već govorite na tu temu, a jako dobro poznajete ovu oblast. Dakle, nama je važno šta u stvari, to je nama znak kakav Vi odnos imate prema nama koji dolazimo iz RS-a, prema ćiriličnom pismu. Dakle, i ja se pridružujem u ovom dijelu kolegi Kalabiću kada je u pitanju ovo konkretno pitanje. Naravno, Vi ste vrlo vješto izbjegli da date konkretan odgovor i to je za mene sasvim dovoljno jasan odgovor. Hvala lijepo. 32
Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Veoma ću skratiti jer teško je izbjeći ponavljanje nakon ovoliko teksta koji je slijedio prije mog javljanja. Gospodin Božo Ljubić je rekao neke stvari ... entiteta na osobnoj iskaznici, i neću ponavljati, slažem se s tim. Kada je riječ o amandmanu gospodina Prodanovića kojim se predviđa navođenje osobnih podataka na osobnoj iskaznici ćiriličnim pismom, meni je jedini argument protiv toga bio onaj da će to otežati primjenu osobne iskaznice kao identifikacijskog dokumenta pri prelasku državne granice u određenim slučajevima kada je to moguće. Međutim, s obzirom da je temeljni princip koji govori o jednakosti i ravnopravnosti jezika i pisama iznad ovog operativnog problema, ... držim da je nemoguće ne dati potvrdan odgovor na zahtjev gospodina Prodanovića da se omogući, dakle, i navođenje osobnih podataka – imena, prezimena ćiriličnim pismom. Međutim, kao i u slučaju o kojem je govorio gospodin Ljubić o navođenju entiteta na osobnoj iskaznici tako i u ovom slučaju treba se omogućiti mogućnost izbora, dakle da se doista svatko sam odluči hoće li te osobne podatke, hoće li da ti osobni podaci budu napisani latinicom ili ćirilicom, imajući u vidu da će, u slučaju da se odluči za ovu drugu varijantu, moguće imati određenih problema pri identifikaciji prelasku državne granice BiH. Evo nastojao sam izbjeći ponavljanja i nemoguće je izbjeći jedno ponavljanje, a to je i ja se pridružujem onom apelu da se ulože dodatni napori kako bi se došlo do ovog zakona jer je to doista u interesu svih građana BiH. Hvala.
Imamo još jednog prijavljenog za raspravu. Poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo, uvaženi kolega Franjičević je rekao taj dio. Ja ću samo malo ... vrlo kratko. U Ustavu je regulisana ravnopravnost dva pisma. Koji to zakonski akt, bilo od koga da dolazi ili čak da ga usvoji ovaj parlament, može da krši Ustav? Ko ima pravo da meni onemogući ili bilo kome kako hoće da se izjasni, mogućnost da biram jedno ili drugo? Zašto dovodimo Parlament u poziciju da krši Ustav, on, Parlament, poslanici? Nije trebao uopšte taj amandman, nije trebalo uopšte o tome voditi raspravu, nije trebalo uopšte da uđe u proceduru. Dva pisma ravnopravna, ustavna kategorija, poštujte Ustav, kraj priče. Da li se nekom sviđa što je to pismo lijepo, nije, hoće li ga neko znati na granici pročitati, kako će odgovarati, hoće li neko imati problema s tom ličnom kartom, pa i druge zemlje imaju sve na ćirilici. Ima i Rumunija, ima i Rusija, pa niko ih ne pita, a ljudi prolaze. I sada se mi zabrinuli hoće li neki naš policajac kad zaustavi nekog građanina, sad govorim hipotetički, sumnjivog, znati ćirilicu i latinicu da mu pročita na ličnoj karti. Evo, mi dovodimo sami do apsurda funkcionisanje sistema u ovoj zemlji. Ustavna kategorija i protiv sam bilo kakvog kršenja Ustava ove zemlje dok je na snazi, kakav je takav je. Potpisali smo, ljudi, zakletvu svi ovdje, stajali, da 33 ćemo poštovati Ustav. I zašto je uopšte trebala ovolika rasprava i bilo kakvi amandmani hoće li meni neko omogućiti pravo na šta ću se ja odlučiti? Dakle, hajmo se vratiti ono što je jedino nama ovdje poslanicima, kažem, potpisali smo da poštujemo Ustav, i sve drugo će biti lakšte. Hvala lijepo.
Replika, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Ma, ja sam mislio da nema potrebe da ulazim u suštinu, mislim da sam bio dovoljan jasan, ali budući da ovdje, naravno, pisma su ravnopravna u BiH, i latinica i ćirilica, i oko toga nema nikakve rasprave, mislim to, jezici su ravnopravni, ko god poteže to pitanje, mislim da onda ima problem. Ja želim samo da pročitam član 6. stav 1.,2.,3.,4. ovog teksta zakona koji piše ovdje. Dakle, naslov na ličnoj karti piše se na bosanskom, hrvatskom, srpskom, francuskom i engleskom jeziku. Tekst na bosanskom, hrvatskom i srpskom jeziku piše se latiničnim i ćiriličnim pismom. I svi naslovi su ispisani tim pismom, dakle ćirilica postoji. Uzmite ličnu kartu svoju pa ćete vidjeti. A pojedinačni podaci, dakle individualni podaci koje u obrazac lične karte unosi nadležni organ, upisuju se samo latiničnim pismom. Dakle, sve što je u obrascu lične karte sadrži ono što jeste i latinica i ćirilica, a ovi pojedinačni podaci, i onda sam se ja raspitivao – ja nemam ništa protiv ćirilice niti bilo ko, ja mislim, ovdje u ovom parlamentu – i onda dobio odgovor. Ovo nije slučajno urađeno ovako u BiH, pa nije valjda da neko sumnja da ovo ovako stoji u našem zakonu zato što neko hoće da nagrdi bilo koje pismo u BiH. Ovo je zbog toga, odgovor je takav, što je to, što rade, i govoreno je o tome, i druge zemlje koje imaju više pisama radi vrijednosti ovog dokumenta u međunarodnom prometu. I to je zbog toga ovdje napisano, i prije deset godina tako napisano ovdje. Ja želim samo da se ovo zna radi javnosti. Ja sam pročitao šta sadrži odredba ovog zakona. I ovo je prvo pitanje koje sam postavio predstavniku Vijeća ministara na Ustavnopravnoj komisiji i dobio ovakav odgovor. Hvala vam lijepo.
... Je li imate u okviru treće tačke još potrebu? Šta je, replika ili, imali ste dvije replike.
nije uključen mikrofon
Diskusija. Gospodin Drago Kalabić, izvolite.
Izvinjavam se, s obzirom da je gospodin Džaferović diskutovao kako je diskutovao i pokušavam da ne izazovem replike, ja i nemam pravo više na replike i moram reći da se koristim diskusijom, ali recimo koja su to ograničenja kada su u pitanju obilježja identiteta da možete to nekome na taj način servirati. Da li Rusija u međunarodnoj komunikaciji to koristi tako? Na taj način 34 u svojoj zemlji, u svojoj zemlji znači, nisam siguran da na ruskom se ne upisuju podaci u matičnim knjigama u Rusiji. Ja nisam siguran u međunarodnoj komunikaciji kada idete nekome u goste ili kako već da poštujete pravila međunarodnih organizacija, ali ovdje govorimo, maloprije je to gospodin Kunić govorio, ovdje govorimo o unutrašnjem dokumentu. I nisam siguran da se možemo igrati sa obilježjima identiteta služeći se tehničkim, koje mogu biti na neki način tačne da bi bilo bolje, ali zašto onda lektori u Parlamentu kada sve i jedan poslanik ovdje razumije sva tri pisma, sva tri jezika, sve i jednu riječ zna. I znate kako bih ja bio dočekan od bilo koje strane da sad ukinemo lektore. Znači, evo sigurno svi nekada izgledamo smiješni na neki način, ali molim vas ne pada nikome napamet da na tome insistira, to su stvari dogovorene, stvari koje zna se kako i zašto i mi u to ne diramo, iako to nekome, ko je praktičan, ko je anacionalan, može biti smiješno. Ima on pravo na takav svoj stav, ali je tako kako jeste i to smo nekoliko puta konstatovali da ne treba da diramo. Vjerovatno sa pozicije fragmatičnosti bilo bi dobro da je ovo država jednog naroda, jedne vjere, jednih istomišljenika, prosta država, jednostavna, bez ikakvih više nivoa vlasti, pa nema toga ko to ne bi volio, jedne stranke. Ali nije, nije. I poštujući da nije, takva je kakva je, i mislim da cijelo vrijeme pokušavamo da iz toga što je ona takva izvučemo pozitivne stvari, a ne da na to zaboravljamo. Vjerujte, nisam očekivao da ćemo u ovoj godini i u ovom vremenu doći da u Parlamentu BiH mi branimo ćirilicu. Smatrao sam da je to završena priča. Međutim, očito nije i nema potrebe da više; uvažite, kolega Džaferoviću, da nemam pravo na repliku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne treba da dobacujete s mjesta, dakle po Poslovniku znate kako dolazite do riječi. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na 9. sjednici Doma, održanoj 8. 9. 2011. godine Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 21. 9. 2011. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu ... Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: 35 Ad. 5. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvaženi gosti, kolegice i kolege zastupnici, poljana zarasla u korov, a hranu uvozimo. Dakle, 50% neobrađenog zemljišta, odnosno točno 48,85%, kako statistika kaže, u BiH. Ovo je alarmantno stanje, uzimajući u obzir da BiH ima potencijale sa kojima može na godišnjoj razini u poljoprivrednoj proizvodnji da ima s halalom suficit. Sa ovakvom politikom mi možemo ući u EU i tu nema nikakvih problema, ali samo ćemo u takvoj EU biti sluge i sirotinja. Dakle, svi se zalažemo za ulazak u EU, odnosno da EU nema alternative a vrlo dobro nam je jasno da kod pregovora za ulazak u EU, između ostalog, najznačajnija uloga u pregovorima bit će upravo količina sredstava za subvenciju u pljoprivredi iz proračuna EU. A količina tih sredstava koje ćemo dobiti iz proračuna EU, trajno nakon ulaska u EU, isključivo je vezana na osnovu obrađenih površina i obujma proizvodnje. Dakle, sredstva koja nam slijede iz evropskog proračuna kad uđemo u EU za poljoprivredu isključivo će zavisiti o referentnoj godini koju nam odredi EU, kolika će te godine referentne biti obrađena površina i koliki će nam biti obujam proizvodnje. Pa, imamo iskustvo susjedne Hrvatske koja ulazi, evo, za godinu i po i nešto više u EU i vrlo dobro znamo da mi tu moramo uložiti maksimalne napore jer će to biti najisplativija investicija u BiH kada uđemo u EU. A iskustva Hrvatske nam govore, sad pošto znam, dobio sam informacije iz njihova ministarstva, dakle financijska omotnica za izravna plaćanja, izborili su se u pregovorima, iznose 373 miliona eura godišnje. Odobrena su im i dodatna sredstva za minirano zemljište u visini od 9,6 miliona, te dodatna vinska omotnica u iznosu od 10,8 miliona eura, a za financiranje mjera ruralnog razvoja iz proračuna EU osigurat će se 300 miliona eura godišnje, dakle, što ukupno iznosi sad za Hrvatsku, susjednu zemlju, koja ulazi u EU, kao što smo kazali, i ovde i komisija je naznačila da se izvrši analiza, analiza je sasvim jasna, Hrvatska dakle iz Evropskog fonda će dobiti 693,4 miliona eura iz Fonda za poljoprivredu iz evropskog proračuna. To je dakle milijardu i 300 miliona a mi sada znamo da su naši poticaji ovde 180 miliona ukupno i nešto. Dakle, više od deset puta će dobiti Republika Hrvatska koja negdje samo za 10% ima veću i površinu i veću obrađenu površinu nego BiH. I možete misliti, ako ovom politikom nastavimo kao do sada, što imamo onda očekivati u ovoj oblasti koja je vrlo značajna za jednu državu i za njene građane, a to je proizvodnja hrane. Dakle, najisplativija investicija u narednom periodu će upravo biti u poljoprivredu i ruralni razvoj jer ćemo imati trajna sredstva iz EU, kada uđemo u taj dio. Što kazati o Izvješću? Ja se u potpunosti slažem s onim što je napisano i to zagovaram već maltene godinama, pa piše 'intenzivno raditi na realizaciji Akcionog plana Mape puta'. Odlično. Dakle, u Izvješću stoji to: 'Izraditi Akcioni plan za usklađivanje djelovanja sustava robnih rezervi, provođenje i striktna primjena propisa i procedura za utvrđivanje carinske vrijednosti prilikom uvoza i carinjenja roba, pokretanje procedure za donošenje zaštitnih mjera za određene domaće poljoprivredne i stočarske proizvode, posebno onih koji su predmet prekomjernog uvoza, izvršiti neophodne izmjene i dopune propisa vezanih za zaštitu domaće proizvodnje od prekomjernog uvoza kako bi se pojednostavile procedure i postupuci dokazivanja i predlaganja mjera zaštite.' Dakle, ja se u potpunosti slažem sa ovim mjerama politike koju je napisalo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a Vijeće ministara usvojilo. Ja bih samo ovdje dodao da jedan zaključak imam, a prije tog zaključka u Mapi puta na jednom mjestu je kazano, na strani 21: 'Za usvajanje efikasnog sustava neophodna je bezrezervna podrška na svim nivoima vlasti i visok stupanj suradnje i komunikacije svih institucija u mreži hrane. Uz primjenu mehanizama utvrđivanja odgovornosti, to je preduvjet za implementiranje bilo kakvih daljnjih aktivnosti, jer obzirom da je ovakva podrška vrlo često izostajala, a da je nivo komunikacije i koordinacije nedovoljan, 37 ovdje je potrebno ostvariti kroz pružanje pune političke podrške od strane Parlamentarne skupštine BiH, Vijeća ministara i vlada entiteta i Distrikta Brčko.' Dakle, sve je napisano, a taj uvjet, osnovni preduvjet svega, mi i danas ne ispunjavamo. Nemamo dovoljno političkog konsenzusa, odnosno parlamentarnu većinu da izaberemo i novo Vijeće ministara i da krenemo rješavati ovu problematiku. Ja kao zastupnik nudim se za predsjedatelja Vijeća ministara i dalje tražim od vas podršku da krenemo u tom pravcu. A zaključak kojeg ću ovde dati jeste 'da se zadužuje Vijeće ministara da do iduće sjednice Parlamenta odredi rokove vezano za mjere koje su propisane u Izvješću iz oblasti poljoprivrede'. Hvala.
Riječ ima Nermina Ćemalović. Izvolite.
Dozvolite da ovdje govorim i kao članica Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Jučer smo imali ... sjednicu Komisije i ovdje je predsjedavajući pročitao zaključke u kojima smo svi učestvovali i složili se da je zaista neophodno po ovoj tački dnevnog reda hitno djelovati i reagirati. Ovaj Izvještaj iz područja poljoprivrede, je li tako, za 2010. godinu, otprilike je isti kao i za 2009. godinu i prikazuje zaista stanje koje se kod nas nalazi i koje je alarmantno. Osim ovog izvještaja Komisija se oslonila i na Godišnji izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH, koji je isto ključni momenat u ovom trenutku kada zaista nemamo mi, kao BiH, vremena da sjedimo i ćutimo na probleme koji nas se tiču. Konkretno ću se osloniti na jednu tačku dnevnog reda, a to je aktivnosti o izvršenju mjera koje su predstavnici Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vanjskotrgovinska komora iznijeli na toj sjednici, a koji su zaista zabrinjavajući. Jedno od najvažnijih pitanja u cjelokupnom razvoju BiH predstavlja akreditacija laboratorija, te priznavanje certifikata o kvalitetu u okviru CEFTA zemalja. Tu se misli na pokretanje procedure pregovaranja radi potpisivanja ugovora za međusobno priznavanje liste laboratorija i certifikata o kvaliteti u okviru CEFTA zemalja. BiH nema infrastrukturu na državnom nivou koji se odnose na certificiranje, akreditovanje i nema CE označavanje i zaista po tome mi ne možemo izvoziti. Šta je ono što zabrinjava mene i što želim da podijelim ovdje, hajde da kažem tu brigu zajedno sa našim parlamentarcima, zaista je ulazak Hrvatske 2013. godine u EU i faktički zatvaranje svih mogućih vrata naših bh. izvoznika prema Hrvatskoj, odnosno sutra prema EU. Mi moramo znati da je Hrvatska najvažniji vanjskotrgovinski partner nama za izvoz i da ćemo mi ulaskom Hrvatske u EU izgubiti čak i više od milijardu eura godišnje. To je zaista nama pokazatelj koji nas zabrinjava. Dalje, u pregovorima isto ima jedan momenat, koji sam ja navela u poslaničkom pitanju, a to je da su nama odobrena dva prelaza, dva prelaza prema Hrvatskoj, ulaskom Hrvatske u EU, to je Gradiška i područje Metkovića. Znamo da naša granica sa Hrvatskom je 1.001 km i zaista je to veliki proces, nama su jučer gospoda rekli da su tražili pet prelaza prema Hrvatskoj. Ko je učestvovao u tim dogovorima i pregovorima sa Hrvatskom, odnosno EU, ja ne znam, ali zaista je tu napravljen jedan strašan i kardinalan propust jer bi na 1.001 km trebalo biti bar sedam-osam prelaza, ako uzmemo u obzir da Hrvatska koja graniči prema EU, granica Hrvatske prema EU znači Slovenija, Mađarska, tu je negdje 860 km, oni imaju osam graničnih prelaza, a nama se dozvoljava zaista 38 samo mali prostor, čak je neko rekao od gospode, kaže, to je sistem lijevka. Znači, mi zaista dovodimo naše izvoznike u jedan nezavidan položaj. Dovodimo do toga da naši granični prelazi ... poput Izačića, koji je zaista urađen po kriterijima standarda EU, evo ostaje mrtav takoreći, i ostali granični prelazi prema zapadu, dok su nam dali prostor za dva granična prelaza koja su devastirana, koja nemaju infrastrukturu, koji nemaju nikakvu perspektivu zaista za izvoz i dovodimo se u situaciju da ćemo izgubiti, kažem, jedno veliko tržište. Ovdje se spominje Mapa puta. I mi znamo da ostvarenje uvjeta za izvoz proizvoda životinjskog i biljnog porijekla s konkretnim rokovima trebalo bi se dati u toj Mapi puta, ali moralo bi se faktički intenzivno raditi na realizaciji Akcionog plana aktivnosti Mape puta. Gospodo, moje pitanje je bilo jučer, ja ću i dalje i danas postaviti i pitati, mi smo spominjali negativne efekte ulaska Hrvatske u EU, a ja se sada pitam šta se može od ovoga što je urađeno, a katastrofalno je urađeno, šta se može popraviti. Šta se može u ovom kratkom vremenu od par mjeseci, kažem ponovo, do ulaska Hrvatske u EU, šta mi možemo uraditi na poboljšanju, na aktivaciji? Da li možemo uraditi nešto da se aktiviraju i neki dodatni granični prelazi ili je ovo stanje zacementirano? Ako je stanje zacementirano, zaista mi moramo svi da se zabrinemo za našu ekonomiju, ekonomiju BiH. Ako nije, koji je to prostor, u kom roku mi možemo, jer što hitnije se mora reagirati, jer ovo je zadnji voz. Šta se može poboljšati i uraditi – to očekujem od gospode koja sjedi tu da nam kažu – da popravimo ovu štetu koja je nanesena? Da li mi možemo tu djelovati, kako, u kojoj mjeri i u kom roku? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo, uvažavajući ovo što je rekla uvažena kolegica Ćemalović, ja bih samo malo proširio. Naravno, naša je poslovnička obaveza da usvajamo izvještaje za prošlu godinu, neke imamo i pretprošlu itd., no ja uvijek plediram da mi pokušamo da preduprijedimo neke stvari. I na prošloj sjednici Predstavničkog doma sam rekao da Hrvatska jeste zvanično 2013. godine u EU, ali ona je ima pet godina u EU ili 10, jer imamo stalne probleme na relaciji razmjena roba. Ako pogledamo samo dva pokazatelja (da ne bih cijelu onu knjigu prepričavao, to je teško) mi smo 2008. godine imali pad proizvodnje u poljoprivredi 2,63 i nešto procenata, u 2009. nešto smo se izvlačili, za 2010. nema niko, a i kada bude izvještaj, poplave uništile sve na području ovog ili onog dijela i nije biralo ni entitete, ni nacionalnosti, ni narode, ni stranke. Biće katastrofalan izvještaj. Dakle, ono što je bitno je da ne prelazimo preko ovakvih stvari koje su ključne. Mi ne možemo praviti vasionske brodove ali naša bi strateška grana trebala biti poljoprivreda, jer 163.000 ljudi, po nekim zvaničnim podacima statističkim, koji opet ne moraju biti tačni, ili ljudi koji žive od poljoprivrede – zaposleni su tamo. E sad, jedan entitet radi na registraciji gazdinstava, pa će imati tačne podatke, drugi se još nije sjetio, pa kada to sve na nivou saberemo, pa onda malo i kantone uključimo, opet nećemo imati nikakve pokazatelje šta to nas čeka. A nas čeka neizvjesna situacija jer glavni resursi naši izvozni su poljoprivredni proizvodi .... i u spoljnotrgovinskoj razmjeni. Naravno, ne zaboravljajući energetiku koja je ključ, a i vodu kamo sreće da izvozimo nego uvozimo 125 miliona maraka za prošlu i pretprošlu godinu, iste cifre, tu su negdje. 39 Dakle, nas čeka neizvjesna situacija baš u ovoj oblasti. I ja ne bih volio da vodimo rasprave, bar da kažem tema je (da sad ne idem ja od tema i van Poslovnika) – Izvještaj. Šta god je tamo napisano, riječ ne možemo promijeniti. Bio ovakav, onakav. Ali imamo pred sobom 25 mjera koje je ovo ministarstvo na vrijeme pripremilo, i treba pohvaliti i sektor taj za poljoprivredu i cijelo ministarstvo koje je zaista uložilo ogromne napore pa je to sve zbirno statistički stavilo i vidjeli šta su prioriteti ove zemlje i to je usaglasilo na svim nivoima gdje je potrebna saglasnost. Dakle, da tim mjerama posvetimo pažnju. Pa bih ja volio (naravno, ne može sada ići inicijativa jer govorimo o Izvještaju) da imamo jednu tačku iz tih mjera ili drugu ili 16-tu pa kažemo – ovo je ključ BiH, ovo nam je prioritet dok se ne desi ova 2013. godina. Ali kažem, ona se desila prije pet godina, ljudi. Glavni su naši spoljnotrgovinski partneri u poljoprivredi Srbija i Hrvatska. Sa Hrvatskom smo imali spoljnotrgovinski deficit oko milijardu i 800 miliona, sa Srbijom negdje 550 miliona. Nisu važne cifre, važno je da naša ta grana poljoprivrede stagnira, a imamo stalni pritisak poljoprivrednika, uglavnom medijske naravno, nikada zvanično ni ovaj parlament, pa ni vi niste dobili, a ni mi kao poslanici barem pojedinačno šta oni traže. Šta da se uradi? Sve smo ih pozvali. I završiću sa ovim, niz je problema, tako da ne može se samo preko ovoga preći. Imamo sad problem koji još nije eskalirao toliko: Spoljnotrgovinska komora i Ministarstvo, čitav niz problema. Ali evo, predsjedavajući je jučer prihvatio, mi se svi složili, predložili racionalno rešenje, dali im optimalan rok 30 dana da se oni dogovore jer ja sam im jučer rekao na ovoj komisiji, i to su podržale kolege, Parlament se neće stavljati u ulogu arbitra da presuđuje ko je kriv, ko nije. Ali naš prvi sagovornik je Savjet ministara, pa naše ministarstvo, sa Privrednom komorom ... Ali zaista je čudno da Privredna komora BiH otvara detašman u Banja Luci. E zaista to kada je došlo na dnevni red, onda se pokazuje kako funkcionišu institucije ove zemlje. Privredna komora BiH detašman u instituciji, a postoji Privredna komora RS-a. Šta radimo, ljudi, a onda se pitamo zašto RS ima predstavništvo u Moskvi, ne znam, u Briselu, i ovdje, i ondje. Ovde imamo predstavništvo, ljudi moji, hajmo to razriješiti. To su problemi o kojima nije moguće kroz ovaj izvještaj, ali ovo mora biti ozbiljna tema za neku drugu i ozbiljniju raspravu i ovome se mora više pažnje posvetiti. Hvala lijepo.
Zatvaram raspravu u okviru šeste tačke dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda: Ad. 7. Razmatranje Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH je 27. 7. 2011. dostavila Prijedlog zaključka Domu na usvajanje. Zaključak glasi: 40 'Pozivamo sve institucije u BiH, a prije svega Ministarstvo sigurnosti, Ministarstvo odbrane BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH da što hitnije, bez daljeg odlaganja, ispoštuju odredbe Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH i da što hitnije otklone nedostatke uočene tokom nadzornih aktivnosti provedenih od strane državnog sigurnosnog organa i Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH.' Zajednička komisija je također dostavila i osam zaključaka s kojima želi da upozna Dom. Zaključke ste svi dobili, pa nema potrebe da ih sad čitam. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavila Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Zaista se rijetko kada dešava u ovom parlamentu da dobijemo ovakav izvještaj. Onaj ko je imao želju i ustvari mogao da sebe natjera da ga pažljivo iščita, dobio je više dilema nego što mu je dato odgovora. Kada sam razmišljala kako je ova komisija došla do ovih zaključaka koje je ovdje napisala, onda sam shvatila da ključno lice ispred Ministarstva bezbjednosti koje je trebalo ovoj komisiji da objasni o čemu se radi da je ono ustvari zavelo ovu komisiju i uputilo je na pogrešan put, da ne bi došla do pravog zaključka. Pogledajte kako izgleda ovaj Godišnji izvještaj o operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini. Prvo, zadatak Ministarstva bezbjednosti je da izdaje dozvole za pristup tajnim podacima, i tu se završava sva njegova nadležnost. To što je Ministarstvo pokušalo da, čini mi se u prošlom sazivu pred sam kraj, pošalje izmjene i dopune Zakona o zaštiti tajnih podataka, u pokušaju da posegne za nadležnostima koje mu ne pripadaju, i to kao ideja propalo, Ministarsvo nije napustilo ni u ovom izvještaju. Podsjećam vas da se na jednoj i po strani govori o uspostavljenim sporazumima o razmjeni i zaštiti tajnih podataka sa drugim zemljama, a potom slijedi priča o kripto zaštiti i uvođenju sistema koji još nije zaživio. Ovaj dio teksta mogli bi da razumiju samo informatičari, nikako nije namijenjen poslanicima. Treći dio govori o sigurnosnoj legislativi koja je vezana za ovaj zakon o kojem sam govorila, i četvrti govori o aktuelnim problemima u radu, a to znači šta bi bilo da je zakon usvojen. I na kraju se daju zaključci opet u kontekstu neusvojenog zakona. Član 76. stav 2. Zakona o zaštiti tajnih podataka nalaže da se podnosi izvještaj Zajedničkoj komisiji za Obavještajno-bezbjednosnu agenciju i to je urađeno na način na kakav je urađen. U skladu s tim da prokomentarišem stavove Komisije koji su izvučeni iz Izvještaja Ministarstva bezbjednosti. Pod jedan, Komisija je, kako stoji ovdje, uočila problem nepostojanja adekvatne sistematizacije radnih mjesta unutar državnog bezbjednosnog organa. I to kao tako ne bi bilo problematično uopšte da se sistematizacija ne odnosi upravo na onaj dio izmjena i dopuna ovog zakona koji nisu usvojeni. Dakle, ministar se ne obzire što nismo usvojili izmjene i dopune ovog zakona, nego i dalje insistira na takvoj sistematizaciji. To Komisiji nije rečeno i zato pretpostavljam da je njen i zahtjev bio da se upravo suprotno uradi od onoga što ovde nalaže ministar. Nije rečeno Komisiji da sistematizacija ne postoji, znači zbog toga, i da ustvari ova rečenica o sistematizaciji predstavlja pokušaj u grabljenju nadležnosti. 41 Druga tačka, Komisija je uočila nepostojanje odgovarajućeg stepena samostalnosti u razvoju državnog bezbjednosnog organa u skladu sa praksama i odlukama NATO i EU, ali joj nije rečeno da Ministarstvo bezbjednosti nema nadležnosti za inspekcijski nadzor nad nižim nivoima unutar BiH, već samo konsultativno. Takođe, Komisija je naivno povjerovala da nedostaju odgovarajući propisi koji dovode do nejasnoća i teškoća u provođenju Zakona o zaštiti podataka, a ustvari radi se o podvali i lažnim informacijama koje je dao predstavnik Ministarstva bezbjednosti. Nepostojeći propisi predstavljaju propale izmjene i dopune Zakona o zaštiti tajnih podataka, koji nisu usvojeni, koji nikada neće dobiti našu podršku, jer se radi o očitom pokušaju krađe nadležnosti kojih nema Ministarstvo bezbjednosti. Svi ostali navodi Komisije su problematični, naročito tačka 6. koja je podrška bezbjednosnom organu u nastavku njegovih aktivnosti u nasrtaju na Dejtonski ustav. Halal Komisiji koja je to podržala. Nevjerovatno zvuči da su i srpski predstavnici podržali zaključke, vjerovatno zato što nisu imali dovoljno informacija i zato što im predstavnik Ministarstva to nije saopštio. U tački 8. Komisija kaže da je istovremeno primila k znanju i jednoglasno podržala. E pa molim sekretara da zaista se odluči kada piše izvještaj, je li podržala, je li jednoglasno podržala ili primila k znanju. Koje od te dvije kvalifikacije stoje? Na kraju slijedi zaključak, koji je maloprije pročitan, u istom tonu i sa istim namjerama, polazeći od onoga da se Vlasi ne dosjete. Ja moram da vas podsjetim da u skladu sa članom 30. stav 4. Zakona o zaštiti tajnih podataka Obavještajno-bezbjednosna agencija vrši provjere izdavanja dozvola za pristup tajnim podacima. Rezultate provjere dostavlja rukovodiocu institucije u kojoj provjereno lice radi, a rukovodilac institucije zatim dostavlja zahtjev za provjeru Ministarstvu bezbjednosti koje izdaje dozvolu za pristup informacijama. Obavještajno-bezbjednosna agencija vrši sve bezbjednosne provjere za pristup podacima stepena povjerljivo, tajno i vrlo tajno, osim u dva izuzetka. U članu 33. stav 1. ovog zakona bezbjednosnu provjeru vojnih lica i zaposlenika Ministarstva odbrane do nivoa povjerljivo vrši Ministarstvo odbrane, a sve dalje provjere – stepen tajno, vrlo tajno – vrši Obavještajno-bezbjednosna agencija. Takođe, u skladu sa članom 33. stav 2. Zakona ... osnovne bezbjednosne provjere policijskih službenika do nivoa povjerljivo vrši SIPA, a sve dalje provjere – tajno, vrlo tajno – opet vrši Obavještajno-bezbjednosna agencija. Dakle, šta radi Ministarstvo bezbjednosti? Izdaje certifikate. Šta bi htjelo da radi? Da vrši nadzor i kontrolu nad svim nivoima unutar BiH, što je nadležnost entitetskih ministarstava unutrašnjih poslova. S obzirom da je ovo ovako kako sam rekla, s obzirom da je na jedan nedostojan način se pokušalo da se Komisija dezavuiše, prava stvar, i da se članovi Komisije ne obavijeste šta je prava suština, mi nećemo podržati ovaj izvještaj.
... se prijavio gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Iako vrlo često se čuju ovakve i slične diskusije u ovom parlamentu, ova sad koju smo čuli meni je potpuno nerazumljiva. Dakle, ja sam razumio ovu cijelu stvar kao jednu aktivnost Komisije koju treba pozdraviti. Ne znam šta je problematično ako je to bilo jednoglasno i ne vidim kakva se šteta ovdje napravila. Naravno, Parlament je tu da glasa: ako ljudi cijene da podrže, podržaće; ako ne cijene, ne treba podržati. 42 Međutim, stvarno bi se trebali suzdržati, gospođo Majkić, od ovih izraza 'krađa', 'podvala'. Znate, nije stvarno riječ o tome. Sigurno Vam kažem da nije riječ o tome i nema potrebe. Dakle, ne sporeći pravo da neko vidi u Izvještaju, odnosno, Mišljenju i prijedlogu ovih zaključaka nešto što je opasno po nekoga, ja ne sporim to pravo, ali način na koji se to definiše i praktično ovi ljudi koji su ovo izglasali su lopovi jer je rečeno da je ovo krađa, da dezavuišu ovaj parlament, ili ministar itd. Što se mene tiče, evo za razliku od gospođe Majkić, meni je ovo prihvatljivo, ja ću ovo naravno podržati.
Replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, gospodine Belkić, ja zaista nemam, to je Vaša privatna stvar šta Vi mislite o Izvještaju, ali ja kada kažem za nešto što se ponavlja ko zna koji put i kada se govori o krađi nadležnosti, to više ne može, nemojte me prisiljavati da budem folirant. Ja sam osoba koja hoću da nazovem stvari onako kako se one zovu. Kada je nešto toliko puta zloupotrebljeno, onda više nema tog finog termina koji će upakovati i ušuškati stvari da one fino izgledaju, nema fine riječi. Ako se želi da se terminološki to ne koristi, onda se ne radi to što dovodi do tog termina. Dakle, molim vas, postoji Ustav i onaj ko ide protiv Ustava taj vrši krađu nadležnosti i to se tačno tako zove, nema nikakvog drugog termina koji se može upotrebiti, jer da je prvi put pa ja bih mogla reći da sam nepristojna, ali ako je to ko zna koji put ja sam usvojila da je to termin – krađa nadležnosti. I Vi me ne možete zaista razuvjeriti da sam ja ukrivu.
Replika, Borislav Bojić. Izvolite
Slučajno, izvinjavam se.
Gospodin Beriz Belkić, replika.
Evo, već kada me vučete za jezik, ja ću Vama reći da ste Vi velika svađalica i da Vi pravite velike probleme u ovom parlamentu, sve pod plaštom borca za nečija prava itd. Evo, da znate kako ja Vas sad doživljavam.
Zatvaram raspravu.
nije uključen mikrofon 43
Replika, Dušanka Majkić. A kod Vas je li replika ili?
nije uključen mikrofon
E, izvinjavam se, poslovnička ima prednost.
... [[kratko isključen mikrofon]] tražim pauzu od pola sata zbog nemogućnosti prisustva predsjednika Komisije, a našeg člana, i eventualnog sudjelovanja u ovoj raspravi.
Na zahtjev Kluba Saveza za bolju budućnost dajemo pauzu od 30 minuta. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, pozivam vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom 10. sjednice Predstavničkog doma. Pauzu je tražio Klub SBB-a. Ima li potrebe da obrazložite pauzu? Ima. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne. Ja se izvinjavam što nisam kao izvjestilac bio na 7. tačci, jer sam imao sastanak sa generalom NATO-a u tom momentu tako da nisam bio prisutan, a ja sam materijal dao članu Komisije, gospodinu Jovičiću, ali vidim ..., odnosno dobijam informacije da se žurna rasprava vodila oko ovoga i da faktički Komisija od 10 članova – faktički prekrižena sa nula. Moram reći, na početku je jasno navedeno da je prilikom upoznavanja s informacijom i jasno stoji da je prilikom glasanja bilo 10 glasova 'za', usvojen je zaključak. U zadnjem dijelu, ako stoji primila ka znanju u 8. tačci, jednostavno i jednoglasno podržala. Komisija je raspravljala o ovome, bilo je i entitetske većine i bilo je članova, dovoljno članova iz Parlamenta i iz Doma naroda i jednoglasno usvojila, dala svoj prijedlog. A moram napomenuti da apsolutno ne može niko govoriti da je 10 članova Komisije izmanipulisano, i to niti prihvatamo kao bilo kakvu komunikaciju u ovome parlamentu. Sa mnom nikada niko nije manipulisao, niti može, niti hoće. Ovo govorim u svoje lično ime i takvu retoriku apsolutno ne prihvatam. Maksimalno sam tolerantan do momenta dok tolerancija ne pređe prag bola. A ovdje prelazi prag bola, 10 ljudi koji su učestvovali u ovome, Komisija je dala svoje mišljenje, kome se sviđa ili ne sviđa, može glasati 'za' ili 'protiv', ali vrijeđanje ljudi u ovom obliku apsolutno je nedopustivo. Toliko, predsjedavajući. 44
Zahvaljujem poslaniku Đugumu. Za repliku se javila Dušanka Majkić. Ali dvije replike ste imali?
mikrofon nije uključen
Izvolite.
Dakle, prvo gospodinu Belkiću da kažem da privatno mi možemo da mislimo jedni o drugima šta hoćemo. Ja zaista mogu da poštujem da Vi ružno mislite o meni, ja tu ne mogu da se suprotstavim tome, ali ja sam govorila o argumentima. Ja se ne svađam, gospodine, mi vršimo ovdje debatu. Ako možete to da prihvatite tako, možda moj ton ponekad izgleda malo neuobičajen, ali ja argumentima govorim, nikog ne napadam i ne koristim termine koji nisu primjereni slučaju. A što se tiče Komisije, ja zaista mislim da Komisiji nisu prezentovani stavovi i to sam rekla. Žao mi je što predsjedavajući nije bio prisutan kad smo govorili o ovome. Ja nemam namjeru to da ponavljam. Dakle, mislim da uglavnom je Komisija nova i predsjedavajući je novi i trebaće vremena da se Komisija uhoda i da prepozna šta se dešava, tako da mislim, ne vidim razloga zašto bi se toliko jedili. Mislim da bi nam svima trebalo malo više razumijevanja i malo više zahtjeva prema onima koji predlažu i izvještaje i zakone i sve. Ja ne vidim šta je u tome loše. Ako ja kažem da Komisiji nisu prezentovani stavovi, zašto je to loše? Nisu prezentovani, jer je cijela priča o ovom izvještaju priča o zakonu koji ... nije prošao prošle godine. To Komisija nije znala. Komisija nije znala da je postojao zakon koji je bio u opticaju i koji nije dobio podršku. A cijela suština ovog izvještaja je upravo on. I suština je da upravo se obezbijedi Ministarstvu bezbjednosti one ingerencije koje su vezane za taj zakon. I to piše u ovom izvještaju. Dakle, ja sam govorila o argumentima. Može se to nekome ne sviđati, ali to su bili moji argumenti i tačno sam navela za svaku od ovih tačaka šta je problem. I molim Vas da ne zloupotrebljavate, naročito kad niste čuli, i da koristite riječi i termine koje nisam izgovorila. Ja Vam kažem, Komisija je krivo obaviještena, ako Vam taj termin možda više odgovara.
Replika, Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, gospođo Majkić, prije svega, ja zaista nikog ne mrzim, u principu, ja ljude poštujem i cijenim. Ja sam reagirao samo, ne na Vaše argumente koje ja poštujem, to su Vaši argumenti u koje Vi vjerujte, ja sam reagirao na izraze. Nisam ni na ton reagirao, nego na izraze. Možda Vi niste ni svjesni. Vi ste govorili o podvalama, Vi ste govorili o krađi, Vi ste govorili o grabljenju itd. od institucija BiH. E to je samo problem. Evo vidite kako ste sada to krasno replicirali, fino, mirnim tonom, rječnikom, to je ok. To je sve ok. 45
mikrofon nije uključen
Pa dobro, gospođo Majkić, ko od koga onda krade, sami mi od sebe? To je i Vaše kao i moje. /kratko prekinuto snimanje/
Hvala. Ako govorimo o Izvještaju Komisije, onda moramo imati na umu da je Komisija radila i donijela svoje zaključke na osnovu dostavljenog Izvještaja o operativno-tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini. Komisija je odradila svoj posao na osnovu podataka koje je dobila, koje je imala na uvidu, i koji su prezentirani i u usmenoj formi. Na osnovu ovih podataka Komisija je sačinila Izvještaj, a ovaj izvještaj je dobio svaki parlamentarac i o ovom izvještaju se može govoriti. Ne može se govoriti o bilo kakvom, da tako kažem, nestručnom ili neadekvatnom radu Komisije. Komisija je radila na osnovu dostavljenih dokumenata i na osnovu dostavljenog Izvještaja, na osnovu toga sačinila svoj zapisnik i dala svoj prijedlog. Ako je Izvještaj nedostatan, ako Izvještaj ima nešto što nije adekvatno, onda molim vas imate adresu na koju se trebate obratiti i postaviti pitanje onima koji su dostavili Izvještaj ... svima parlamentarcima i da se o tom izvještaju raspravlja. Hvala.
Za raspravu se prijavio Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa ovako – da ne bi sad bilo da smo mi tamo tek onako dovedeni, a da ništa nismo ni znali, ništa nismo ni vidjeli, nismo ni čitali, ni – da samo prenesem jedan detalj sa sjednice Komisije. Ja sam bio protiv ovog izvještaja i ovakvog načina rada u Komisiji, s obzirom da sam mislio da imam iskustvo iz prošlog mandata, jer sam bio takođe član te komisije. Pa onda, pošto u mojoj biografiji ništa nije tajno, po filingu mi je najbliža ta oblast, s obzirom na neke poslove koje sam ranije radio, i ja sam bio protiv toga. E sad kad imate situaciju, a to treba da zna Predstavnički dom, i evo dešava se možda drugi ili treći put u radu Parlamenta, što je sasvim normalno, i to je demokratija, da imam stavove svoje dvojice kolega, i naglašavam radi činjenica koje su se desile, dvojice Srba, dvojice članova iz moje stranke, ali nisu iz Predstavničkog doma nego iz Doma naroda, i dovedem sebe u poziciju da mi jedan od kolega replicira da se ne slaže sa mojim stavovima i zato onda u konačnici, što bi se reklo, dođemo do rezultata 10:0. E sad, 10:0, 9:1 ništa ne rješava, kad Komisija, zna se koje su njene nadležnosti, svoj izvještaj šalje Parlamentu, Predstavničkom domu i šalje i Domu naroda. 46 Dakle, možemo raspravljati, pa evo i ja sam vam uzeo vremena ali neću puno, odmah da znate, dakle sad je na nama, imamo dvije mogućnosti, nema treće: odbijamo stav Komisije, prihvatamo stav Komisije, vraćamo ovo. E sad je druga stvar što taj zakon o ovim tajnim podacima nije usvojen prošle godine, njegove izmjene i dopune. Pa onda da vas još nešto upoznam i da podsjetim kolege koji su iz prošlog saziva, a nove da upoznam, jedini ja tražim da se taj zakon ovdje u Parlamentu obori. Zašto? Zato što sam bio jedini, poslanici nisu potpisivali, sreća, ali eto i to smo kasnije usvojili, jedini član Komisije koji nisam htio da popunim upitnik koji sam tada rekao da je glupost, budalaština, i ne znam ni ja šta, pa neka neko kaže kako ja biram riječi i kakav termin koristim, u kojem stoji u jednom od članova da ja popunim upitnik: da li ste bili član neke terorističke organizacije i navedite koje? Kad sam to vidio, onda sam se prvo pitao da li ima i jedan čovjek koji nije član Parlament, koji ne bi sve trebao u ovoj zemlji da popuni za sve i svašta. Druga stvar, svak živ me negdje provjeravao dok dođem na onu veselu listu pa se obradovao, pa ne znam onda pogotovo kad sam izabran i gdje god krenem van granice, imao ja pasoš diplomatski, nemao, svak me provjerava i naređuje da skinem cipele, izvučem kaiš, i ne znam ni ja šta, i da ja sad popunim i odgovorim na pitanje jesam li ja bio član terorističke organizacije, a cijeli radni vijek, evo, svi znaju da sam radio u obavještajnoj službi, ranije u Državnoj bezbjednosti, borio se protiv takvih koji to rade, koji narušavaju ustavni poredak, ljudska prava i ne znam ni ja šta sve. I jedini ne potpišem tu, jer mi ne trebaju nikakvi tajni podaci. Pa ovdje opet, da podsjetim kolege, kad je ministar bio prije bezbjednosti i rekao fino javno ne ništa tajno, kakva može biti zaštita tajnih podataka ako je to ministar Tarik Sadović znao i ja. Kakva je to zaštita? Tajne podatke može sačuvati jedan čovjek, to da znate iz službe malo, eventualno dva. A čim znaju trojica, nikakve tajne nema. A ima li i jedan podatak u ovoj zemlji da ne zna svaka baba i nana u selu, a pogotovo ovi koji nam drže predavanje, kojih je prepuna BiH, ne kao kod turista nego što upravljaju sa nama, sve o nama znaju: i u kojem sam ja danas odijelu, i kako mi je kravata okrenuta, dakle sve živo. I o kojim mi tajnim podacima govorimo? Zato sam ja bio protiv. I htio sam samo da iskoristim priliku da vam prenesem atmosferu sa sjednice, i ne treba kriviti predsjedavajućeg Komisije, da li je on novi, nije li, niti ovo, ne treba kriviti, pogotovo gospođu Majkić koja je ušla odlično u ovu proceduru i vidjela šta je, a pogotovo zašto ja da budem koji sam bio protiv toga i doveo u poziciju da mi replicira kolega iz moje iste stranke, istog naroda, i ne mogu se naljutiti na nekog iz druge stranke, pa eto kriv tamo neko. Nije tamo, to je tako bilo. E sad, završavam, šta god da je bilo, bilo 10, 6:1, odlučuje Parlament, prihvatimo ili odbijemo. Završena priča. Hvala lijepo.
Zatvaram raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u 47 septembru 2011. godine uvrsti tačku „Analiza provođenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem međunarodnih sporazuma/ugovora u oblasti energetike" Na 9. sjednici Doma, održanoj 8. 9. 2011. godine, inicijativa nije dobila potrebnu entitetsku većinu, pa je Kolegij kao komisija u roku od tri dana pokušao postići saglasnost. Kolegij kao komisija nije postigao saglasnost. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Danas se izjašnjavamo u drugom krugu o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića. Podsjećam da ukoliko usvojimo ovu inicijativu, glasat ćemo i o Zaključku iz Mišljenja nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije koji glasi: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Državne regulatorne komisije za električnu energiju da Domu dostave analizu o provođenju obaveza koje je BiH preuzela potpisivanjem međunarodnih sporazuma/ugovora u oblasti energetike.' Ovdje nema rasprave u okviru ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na devetu tačku: Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine
Dakle, kao izvjestilac ispred naše komisije zadužena sam da pročitam nekoliko rečenica, dakle koje se odnose na izmjenu i dopunu Kodeksa. Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta izmjene i dopuna Kodeksa je na sjednici održanoj 12. 9. ove godine razmatralo tekst izmjena i dopuna Kodeksa, što ga je usvojio Zastupnički dom po žurnom postupku na 77. sjednici, održanoj 12. 5. prošle godine, i tekst izmjena i dopuna Kodeksa što ga je usvojio Dom naroda sa amandmanom Zorana Koprivice na 49. sjednici, održanoj 1. 9. prošle godine. Zajedničko povjerenstvo je razmatrajući oba teksta izmjena i dopuna Kodeksa, nastojeći postići sporazum o istovjetnom tekstu, a imajući u vidu da nisu svi izabrani dužnosnici, dakle zastupnici i izaslanici u Parlamentarnoj skupštini BiH, u stalnom radnom odnosu u Parlamentarnoj skupštini, te da svim izabranim dužnosnicima pripada mjesečni paušal bez obzira na radno-pravni status, te želeći izjednačiti obje skupine izabranih dužnosnika, dakle Povjerenstvo se usaglasilo i jednoglasno usvojilo ovaj amandman koji ste Vi pročitali pa ga ne bih ponavljala. Zajedničko povjerenstvo jednoglasno je prihvatilo tekst izmjena i dopuna Kodeksa sa usvojenim i usaglašenim Amandmanom I., te predlaže Zastupničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da usvoji ovo izvješće i prihvati jedinstveni tekst izmjena i dopuna Kodeksa. Još jednom ukazujem na značaj usvajanja navedenog i izvješća i izmjena i dopuna Kodeksa, jer su oni osnov za usvajanje provedbenog akta, dakle pravilnika za provedbu Kodeksa. Dakle, pravilnik se ne može primjenjivati dok ne završimo proceduru usvajanja Kodeksa, pa još jednom na vas apeliram da usvojite navedeni amandman i izmjene i dopune Kodeksa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za raspravu se prijavio poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Greška.
Greška. Nema više prijavljenih. Zaključujem 9. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: 49 Ad. 10. Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH) U skladu s članom 2. tačka 5. stav (7) Izbornog zakona BiH Komisija za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH je 15. 9. 2011. godine dostavila Listu kandidata za imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda. Lista kandidata za članove Centralne izborne komisije iz reda srpskog naroda i iz reda bošnjačkog naroda je dostavljena svim poslancima. Otvaram raspravu. Za riječ se javio Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. S obzirom da sam ja bio predsjednik Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije, a sa mnom iz Parlamenta, odnosno, iz Zajedničke administrativne komisije su bili kolega Sarajlić i Kalabić, ova komisija zajedno sa drugim kolegama obavila je ovaj posao kao što je ovdje navedeno po određenim pravilima i kriterijima koje smo usvojili, znači temeljem Poslovnika o radu ove komisije, Centralne izborne komisije, tako da ovdje je u ovom kratkom izvješću i napisano, mada ima i cijelo jedno veliko izvješće gdje imaju zapisnici sa svih intervjua, gdje smo napravili određene kriterije o bodovanju ovih kandidata. Jer kad vidite možda ove liste, znači gdje ovi prvi kandidati su osvojili relativno velik broj bodova u odnosu na drugog i sve ostale druge, znači provedeno je sve po zakonskoj i poslovničkoj proceduri. I na kraju jedna zajednička zbirna ocjena za kandidate iz reda bošnjačkog i iz reda srpskog naroda je ovakva ovdje kakva je znači pred vama. Stav, kažem stav, ali evo sve je na Parlamentu, svih članova Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda je da se prihvate ovi prvi kandidati s liste. To je stav – ali kažem sve je na Parlamentu – znači iz reda bošnjačkog naroda doktor Suad Arnautović, i iz reda srpskog naroda gospodin Branko Petrić.
Zahvaljujem gospodinu Jurišiću. Nema više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Ad. 11. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju 50 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju je usvojen u različitom tekstu u domovima Parlamentarne skupštine BiH. Danas je potrebno imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona. Prijedlog Kolegija Doma u proširenom sastavu je da to budu: Šefik Džaferović, Danijela Martinović, Boško Tomić. Imate li drugih prijedloga? Otvaram raspravu. Nema. Zatvaram raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Prije nego što pređemo na 12. tačku dnevnog reda, predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 12. do 18. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je Predstavnički dom – jel' ovo jednoglasno?, jest – jednoglasno prihvatio ovaj prijedlog, tako da otvaramo raspravu po svim ovim tačkama. Ad. 12. – 18. Davanje saglasnosti
Ne može se provesti usaglašavanje.
S ozbirom da nema trećeg člana Kolegija, ne možemo provesti usaglašavanje, tako da ćete biti naknadno obaviješteni. Prelazimo na glasanje o zaključcima iz Mišljenja Komisije. Riječ je o četiri zaključka. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! [[zajednička diskusija]] Riječ ima gospodin Kalabić. Izvolite.
.... prije toga, izvinjavam se, da pročitate zaključke.
Imamo zahtjev Kluba SNSD-a da ponovo glasamo o četiri zaključka. Te zaključke smo pročitali već dva puta danas, imate ih na klupama da ne čitamo ponovo. [[zajednička diskusija]] Pa ako nemate nije problem da još jednom.
Hoćete da ja čitam?
Zamolit ću sekretara da vam još jednom pročita te zaključke. Ja bih vas zamolio za malo pažnje.
Dame i gospodo poslanici, čitam zaključke iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine koji su predloženi u postupku razmatranja Izvještaja iz oblasti poljoprivrede za BiH. '1. Predlaže se da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH osim redovnih izvještaja hitno informiše Komisiju za spoljnu trgovinu i carine o problemima do kojih dolazi prilikom realizacije 53 ciljeva navedenih u Mapi puta i realizacije mjera Godišnjeg izvještaja za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji radi hitne reakcije u cilju njihovog otklanjanja. 2. Predlaže se da Predstavnički dom zaduži Savjet ministara BiH i Spoljnotrgovinsku komoru BiH da sačine sveobuhvatnu analizu pozitivnih i negativnih efekata pristupanja Republike Hrvatske EU, sa konkretnim prijedlozima mjera i aktivnosti, podnosiocima i rokovima, uz mogućnost iznalaženja tržišta u prelaznom periodu od 1. 1. 2013. godine, gdje bi se mogli plasirati proizvodi biljnog i životinjskog porijekla kako bi se ublažile negativne posljedice koje će za bh. proizvodnju imati ulazak Republike Hrvatske u EU. 3. Predlaže se da Predstavnički dom zatraži od Savjeta ministara BiH da osnaži kapacitete u Upravi BiH za zaštitu zdravlja bilja, Agenciji za bezbednost hrane BiH i Kancelariji za veterinarstvo BiH kako bi se moglo odgovoriti zahtjevima tržišta, naročito u pogledu priznavanja certifikata za kontrolu hrane. 4. Predlaže se Predstavničkom domu da zaduži Savjet ministara BiH i Spoljnotrgovinsku komoru da pripreme analizu o negativnim efektima po bh. kompanije zbog carina koje je uvelo Kosovo na proizvode iz naše države.' Toliko.
Pripremite se za glasanje, dakle glasamo o ova četiri zaključka iz Mišljenja.
Ima li šanse da dobijemo izjašnjavanje o ovome na sljedećoj sjednici? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Već imamo jedan sporan zaključak ...
Imamo i on ide na naknadno usaglašavanje, a ovdje moramo obaviti prvo glasanje, a onda neka ide na Kolegij. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo malo. Evo, svakako, dakle molim vas da se pripremite.
Samo jedno pitanje. ... Da li imamo mogućnosti glasovati pojedinačno o zaključcima? Dakle, jedan zaključak je za mene neprihvatljiv, tri su, da tako kažem, prihvatljiva djelimično. 54
Nije zabranjeno.
To nam nije onemogućeno. Dakle, pitam vas hoćete li da glasamo jedan po jedan zaključak? Može. Molim vas da se pripremite za glasanje. Prvo glasamo o prvom zaključku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! /kratko prekinuto snimanje/ ...nije uključen mikrofon... pojedinačno o svakom zaključku. Glasajte sad o prvom zaključku. Konstatiram da imamo opću većinu, da nemamo potrebne entitetske većine, ide na usaglašavanje. Prelazimo na drugi zaključak, mada ako je ovakav ishod kod svih zaključaka mogli smo i u paketu, ne znam zašto ste tražili jedan po jedan. Ali dobro. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o drugom zaključku. Glasamo, sad! Konstatiram da je i drugi zaključak dobio potrebnu opću ali nije dobio potrebne entitetske većine, ide na naknadno usaglašavanje. Prelazimo na glasanje o trećem zaključku. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da nemamo potrebne entitetske većine i to ide na naknadno usaglašavanje. Prelazimo na glasanje o četvrtom zaključku. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Dakle i ovdje imamo opću većinu, nemamo entitetske većine, idemo na naknadno usaglašavanje. I na kraju ove tačke dnevnog reda glasamo o usvajanju Izvještaja. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo potrebnu opću većinu, imamo potrebnu i entitetsku većinu, konstatiram da smo usvojili Izvještaj. 55 Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda Razmatranje Mišljenja Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH povodom razmatranja Izvještaja Ministarstva sigurnosti BiH o provedenom operativnom i tehničkom nadzoru u oblasti zaštite tajnih podataka u 2010. godini Ovdje, dakle, glasamo prvo o usvajanju Prijedloga zaključka. Treba li da pročitam taj zaključak? Evo već neki kažu da treba i pročitat ćemo 'Pozivamo sve institucije u BiH, a prije svega Ministarstvo sigurnosti BiH, Ministarstvo odbrane BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH da što hitnije i bez daljeg odlaganja ispoštuju odredbe Zakona o zaštiti tajnih podataka BiH i da što hitnije otklone nedostatke uočene tokom nadzornih aktivnosti provedenih od strane državnog sigurnosnog organa i Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH.' Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo potrebnu opću većinu, nemamo potrebne entitetske većine, naknadno usaglašavanje. Sada glasamo o primanju k znanju osam zaključaka koje je usvojila Zajednička komisija. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da nemamo potrebne entitetske većine i naknadno usaglašavanje. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u septembru 2011. godine uvrsti tačku „Analiza provođenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem međunarodnih sporazumaugovora u oblasti energetike“ Glasamo u drugom krugu o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo 11 glasova 'protiv' iz RS-a te ova inicijativa nije prihvaćena. Da smo usvojili ovu inicijativu, glasali bi o zaključku Komisije za saobraćaj i komunikacije. S obzirom da nije usvojena, smatram da nema smisla da glasamo ni o tome onda. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH Glasamo o usvajanju Izvještaja. 56 Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je Predstavnički dom usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda Imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH iz reda srpskog i bošnjačkog naroda (Lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH) Svi ste dobili tu listu. Dakle imamo Listu kandidata iz reda srpskog naroda i Listu kandidata iz reda bošnjačkog naroda. Mi smo jučer prvo na užem Kolegiju Doma, nakon toga i na Proširenom kolegiju Doma razgovarali o tome kako da obavimo glasanje u okviru ove tačke dnevnog reda i Prošireni kolegij je jednoglasno zaključio da prvo glasamo o Listi kandidata iz reda srpskog naroda, redoslijedom kako su poredani. Kad izaberemo sa te liste kandidata, prelazimo nakon toga na Listu kandidata iz reda bošnjačkog naroda.
nije uključen mikrofon
Kolega Ljubiću, izvolite.
Dakle, nije jednoglasno ali je većinom glasova utvrdio da se glasuje pojedinačno po listi.
Dobro. Zamjenik predsjedavajućeg je u pravu, bila su dva 'uzdržana' glasa, je li tako? Prelazimo na glasanje. Prvo glasamo o kandidatu iz reda srpskog naroda, dakle pod broj jedan je Branko Petrić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je gospodin Branko Petrić izabran za člana CIK-a BiH iz reda srpskog naroda, da je dobio potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo na glasanje za kandidata iz reda bošnjačkog naroda. Prvi na listi je gospodin Suad Arnautović. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je gospodin Suad Arnautović izabran u CIK, da je dobio potrebnu i opću i entitetsku većinu. 57 Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju Glasamo o imenovanju Šefika Džaferovića, Danijele Martinović i Boška Tomića u Zajedničku komisiju oba doma. Podsjećam da je ovdje Prošireni kolegij bio jednoglasan u svom prijedlogu prema Predstavničkom domu. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je Predstavnički dom imenovao Šefika Džaferovića, Danijelu Martinović i Boška Tomića u Zajedničku komisiju oba doma, da su dobili potrebnu i opću i entitetsku većinu. Predlažem da sada prvo glasamo o tome da se o svim sporazumima, od tačke 12. do 18., izjašnjavamo u paketu. Dakle, prvo stavljam taj prijedlog na glasanje. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj prijedlog usvojen, imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma od tačke 12. do tačke 18. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma od tačke 12. do tačke 18. Zatvaram 10. sjednicu Predstavničkog doma i još jednom se zahvaljujem svima na konstruktivnom doprinosu. Sjednica je završena u 14,50 sati.