Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 3. sjednicu Hrvatskoga sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera potpredsjednika i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom ujedno započinje i redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast Domovini, izvođenjem himne "Lijepa naša Domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša Domovino" - Gospođe i gospodo zastupnici! Pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima i svim civilnim žrtvama rata. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i hvala! Zapisnike 1. i 2. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnike? Utvrđujem da nema, da smo usvojili zapisnike 1. i 2. sjednice u tekstu kako ste ih primili. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva Damira Sesvečana da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, članovi Vlade, poštovani kolege zastupnici. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine obavjest Hrvatske narodne stranke kojom su izvjestili predsjednika Hrvatskoga sabora o imenu zamjenika zastupnika koji će sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, "Narodne novine" br. 69/03, pročišćeni tekst, obnašati zastupničku dužnost tijekom mirovanja zastupničkog mandata izabranog zastupnika koji je sada ne može obnašati zbog obnašanja dužnosti nespojive sa zastupničkom članak 9. stavak 2. zakona. Sukladno rečenom Hrvatska narodna stranka predložila je da zastupnički mandat započne obnašati gospodin Branko Vojnović, zamjenik zastupnika kandidiran u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske narodne stranke umjesto zastupnika Jakše Marastovića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je utvrdilo da je Odluka o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika Jakše Marastovića donjeta na 1. sjednici Mandatno-imunitetnog povjerenstva, te ju je Hrvatski sabor na konstituirajućoj sjednici održanoj 22. prosinca 2003. godine i usvojio. Povjerenstvo je također utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenika zastupnika gospodina Branka Vojnovića. Mandatno-imunitetno povjrenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo da Hrvatski saobor donese sljedeću Odluku o početku obnašanja zastpuničke dužnosti zamje nika zastupnika. Zastupničku dužnost umjesto zastupnika Jakše Marstovića kojom je započelo mirovanje zastupničkog mandata 22. prosinca 2003. godine sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora, dana 27. siječnja 2004. počinje obnašati zamjenik zastupnika Branko Vojnović.
Zahvaljujem predsjedniku Povjerenstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka. Predsjedniče izvolite dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je također na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji je sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predsjedniku Hrvatskoga sabora podnio Velimir Kvesić, zastupnik u Hrvatskom saboru aktom od 23. prosinca 2003. godine. Kako je gospodin Kvesić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske stranke prava u 6. izbornoj jedinici, Hrvatska stranka prava je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredila da gospodin Pejo Trgovčević kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Velimira Kvesića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Velimira Kvesića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Peje Trgovčevića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 23. prosinca 2003. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Velimira Kvesića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Pejo Trgovčević.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za ovu odluku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka. Izvolite!
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine pisani zahtjev zastupnika Branka Bačića od 9. siječnja 2004. godine kojom je izvijestilo povjerenstvo da je 5. siječnja 2004. imenovan državnim tajnikom Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka te da sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor "Narodne novine" br. 69/03. pročišćeni tekst stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Bačić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u X. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospodin Frano Matušić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Branka Bačića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Branka Bačića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Frane Matušića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 5. siječnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Branka Bačića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Frano Matušić.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za ovu odluku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka. Izvolite!
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora također je razmotrilo na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine pisani zahtjev zastupnika Ivice Buconjića od 13. siječnja 2004. godine kojim je izvijestio povjerenstvo da je 5. siječnja 2004. imenovan državnim tajnikom Ministarstva unutarnjih poslova te da sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Buconjić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u IV. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredila da gospođa Nevenka Majdenić kao zamjenica zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Ivice Buconjića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Ivice Buconjića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Nevenke Majdenić. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenice zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 5. siječnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ivice Buconjića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. godine počela obnašati zamjenica zastupnika Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu povjerenstva. Tko je za ovu odluku? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka. Izvolite dalje!
Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine razmotrilo pisani zahtjev zastupnika doktora Nevia Šetića od 13. siječnja 2004. godine kojim je izvijestio povjerenstvo da je 5. siječnja 2004. imenovan državnim tajnikom Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa te da sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Šetić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u VIII. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospodin Milan Meden kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika doktora Nevia Šetića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata doktora Nevia Šetića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Milana Medena. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenju odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 5. siječnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupniku dr. Neviju Šetiću i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovniku Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Milan Meden.
Zahvaljujem. Povrede Poslovnika. Gospodin zastupnik Željko Pecek.
Poštovani gospodine predsjedniče, današnju sjednicu smo započeli na vrlo neobičan način. Konzumiramo dnevni red prije aktualnog sata. Sukladno članku 180. Poslovnika današnja sjednica treba započeti sa aktualnim prijepodnevom.
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Rožić.
Gospodine predsjedniče, ja doista moram priznati da je ovo prva sjednica kojoj ja prisustvujem koja je otpočela sa radom bez utvrđivanja dnevnoga reda. Prema tome, mi nismo uopće utvrdili dnevni red čime smo prekršili članak 204. stavak 1. Poslovnika, a ono zbog čega sam se zapravo javio, ja sam to odšutio u ime kluba misleći da eto se radi o jednoj zabuni itd., pa nema smisla da tu cjepidlačimo oko toga. Međutim, doista radi se o tome da ćemo mi sada potrošiti vrijeme aktualnog prijepodneva barem 1/4 toga vremena za aktualno prijepodne, a danas su se zastupnici pripremili za postavljanje pitanja Vladi. Prema tome, potpuno je jasno po Poslovniku da prvo treba po članku 204. utvrditi dnevni red. Nakon toga prijeći na aktualno prijepodne, a tek tada započeti sa radnim dijelom sjednice po utvrđenom dnevnom redu. Mi uopće nismo utvrdili dnevni red. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prema uobičajenoj standardnoj praksi, ovo je kao jedna nulta točka jer su petero zastupnika je otišlo na druge dužnosti, sedmero, ukupno sedmero tako da je to kao nulta točka prema uobičajenoj praksi radi te jedne praznine u Poslovniku na ovaj način bilo jedino moguće razriješiti da se tim zastupnicima koji dolaze umjesto onih koji stavljaju mandat u mirovanje omogući da sudjeluju u raspravi. Ako niste zadovoljni sa mojim objašnjenjem prema 204. Poslovnika ja ću uputiti taj prijedlog Odboru za Ustav da da svoje mišljenje u skladu sa Poslovnikom. Gospodo, dalje više nema rasprave. Oprostite. Dalje više nema rasprave. To će riješiti, ide prema Odboru za Ustav koji će dati svoje gledište i mišljenje budući da vi ... U ime kluba izvolite gospodin Rožić.
Hvala lijepo. Ja sam rekao da mi nećemo cjepidlačiti niti nas sada zanima natezanje oko Poslovnika, nego naprosto to je mi smo dobili prijedlog dnevnoga reda u kojem je 1. točka - Izbor, imenovanja i razrješenja. Dakle, nije to nikakva nulta. Ali nije poanta u tome. Ja sam se javio u ime kluba zato da vas zamolim da aktualno prijepodne produžite za ovo vrijeme koje ćemo potrošiti oko točke dnevnoga reda koja nije utvrđena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.Kolega Pecek izvolite.
Da, ja bih dodatno htio pojasniti odredbu članka 180. na koju se pozivam, koja kaže da aktualno prijepodne sadržava na početku svake sjednice prije prelaska na 1. točku dnevnoga reda. Znači, prije prelaska na 1. točku. Ako je ova 1. točka ili 0. točka ili kako god ju hoćemo nazvati aktualno prijepodne treba biti prije toga.
Hvala lijepa. To ćemo kao što rekoh dati Odboru za Ustav. Izvolite. Kolega Sesvečan izvolite.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora također je razmotrilo na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine pisani zahtjev zastupnika Vladimira Vrankovića od 13. siječnja 2004. kojim je izvijestio Povjerenstvo da je 5. siječnja 2004. imenovan državnim tajnikom Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva te da je sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Vranković izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u VIII. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospođa Irena Ahel kao zamjenica zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Vladimira Vrankovića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Vladimira Vrankovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Irene Ahel. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 5. siječnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Vladimira Vrankovića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. godine počela obnašati zamjenica zastupnika Irena Ahel.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu Povjerenstva. Tko je za ovu odluku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka. Mislim da nismo prethodno glasovali radi ove primjedbe za prijedlog odluke povjerenstva u pogledu zastupničkog mandata gospodina zastupnika Milana Medena pa stavljam to na glasovanju to odluku. Tko je za tu odluku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala utvrđujem daj e odluka donjeta jednoglasno. Izvolite predsjedniče.
Posljednje izvješće za mandatno imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 26. siječnja 2004. godine, pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, predsjedniku Hrvatskoga sabora podnjela Dubravka Šuica zastupnica u Hrvatskom saboru aktom od 23. siječnja 2003. godine. Kako je gospođa Šuisa izabrana za zastupanicu kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajedncie u 10. izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica je sukaldno članku 12. stavku 1. Zakona odredila da gospođa Lucija Čikeš kao zamjenica zastupnice u navedenoj izbornoj jedinici, započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnice Dubravke Šuica. Povjerenstv oje utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Dubravke Šuice kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti i njene zamjenice Lucije Čikeš. Sukladno rečenom mandatno imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupičkog mandata i početku obnašanja zastupnčke dužnosti zamjenice zastupnika. KOjom se utvrđuje da je dana 27. siječnja 2004 . godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Dubravke Šuice i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 27. siječnja 2004. počela obnašati zamjenica zastupnika Lucija Čikeš.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. DAjem na glasovanje odluku sukladnu prijedlogu povjerenstva. Tko je za prijedlog odluke? Hvala. Protiv? Suzdržani? Utvrđujem da je jednoglasno donjeta odluka. Zahvaljujem predsjedniku povjerenstva. Sukladno članku 7. Poslovnika zastupnici i zastupnice Irena Ahel, Lucija Čikeš, Nevenka Majdanić, Frane Matošić, MIlan Meden, Branko Vojnović, i Pejo Trgovčević datia će prisegu. Prisega se dajena način da predsjednik Doma pročita tekst prisege a zatim zastupnice ili zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara Prisežem. Pročitati aću tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, i da ću se u svom radu držati ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. SAda da bi poimenično prozvalo zastupnice i zastupnike da daju prisegu. Irena Ahel.
Prisežem.
Hvala. Lucija Čikeš.
Prisežem.
Hvala. Nevenka Majdenić.
Prisežem.
Hvala. Frane Matošić.
Prisežem.
Hvala. Milan Meden.
Prisežem.
Hvala. Branko Vojnović.
Prisežem.
Hvala. Pejo Trgovčević.
Prisežem.
Hvala. Čestitam zastupnicama i zastupnicima na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavaljnju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak]] Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv na za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podljenje nkonačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda usvrstio sam 8 novih točaka i to Prijedlog odluke o održavanju multilateralna vojne vježbe Adriatic Fibleks 0402. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o sudvoima sa konačnim prijedlogom zakona. Hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o upravnim pristojabama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinsko rata i članova njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Turske o suradnji na vojnim područjima obuke tehnike i znanosti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o osnivanju i razvoj međunarodnog središta za razvoj migracijske politike sa konačnim prijedlogom, hitni postupak. I Statut agencije za zaštitu tržišnog natjecanja potvrđivanje. Članak 205. Poslovnika određuje da sen ajprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama 6. i 7. i pod točkama od 9. do 14. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Prijedlog zakona o dopuni zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o upravnim pristojbama. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona, Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Turske o suradnji na vojnim područjima, obuke tehnike i znanosti i Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju i radu međunarodnog središta za razvoj migracijske politike. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Zastupnik poštovani Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Teško se je odlučiti za ovu hitnu proceduru od točke 9. pa nadalje, iz jednostavnog razloga što smo te zakonske prijedlog dobili tek jučer. Međutim, klub IDS-a je protiv hitnog postupka Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika u Republici Hrvatskoj. Prvo jednostavno vrijeđa izostanak truda da se obrazloži potreba hitnog postupka. Svi mi ovdje znamo da zakon po hitnom postupku može biti donesen ili predložen samo ako to zahtjevaju opravdani državni razlozi. A kojim se to razlozima rukovodio predlagač zakona? On u obrazloženju zakonskog prijedloga navodi da, citiram: da donošenje ovog zakona povezano je s novom proračunskom godinom, odnosno donošenjem Zakona o Državnom proračunu za 2004. godinu, pa bi stoga ovaj zakon kaže se, trebalo donijeti po hitnom postupku i to je sve. Znači bez obrazloženja traži se hitni postupak, a bit je zapravo u izostanku volje da se i suce izjednači glede primanja od onih 0,5% po godini staža sa svima ostalima koji su inače bilo dužnosnici, bilo ostalo vezani na državni proračun. To je zapravo bit. Znači posrijedi je negdje 35 do 40 milijuna kuna. Ako imamo na umu činjenicu da će proračun za ovu godinu biti zasigurno 5 milijardi kuna veći od prošlogodišnjeg, možda bi se u nekoj pod navodnicima “rupi” pronašlo tih 30 ili 35 milijuna kuna. Hitni postupak po nama u klubu IDS-a je nepotreban tim više što je Hrvatski sabor ili što Hrvatski sabor posjeduje zaključak da se pravosudnim djelatnicima 1.4. ove godine priznaje dodatak na staž, na godine staža. To je naročito u prošlom mandatu zastupala sadašnja vlast, pa bi zbog kolegijalnosti do gospodina predsjednika Sabora držim trebalo skinuti hitni postupak.
Hvala lijepa. Idemo na izjašnjavanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 84 glasa za i 53 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika gdje je prigovor kluba IDS-a? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 73 glasa za i 64 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 116 glasova za i 21 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 118 glasova za i 19 protiv po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona u dnevni red. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 113 glasova za i 24 protiv uvršten u dnevni red po hitnom postupku Konačni prijedlog ovoga Zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Obiteljskog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala, utvrđujem da je sa 92 glasa za i 43 protiv ovaj Konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Turske o suradnji na vojnim područjima obuke, tehnike i znanosti. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 132 glasa za i 5 protiv ovaj Konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakaona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog središta za razvoj imigracijske politike. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 126 glasova za i 11 protiv po hitnom postupku uvršten u dnevni red ovaj Konačni prijedlog zakona. Prigovor na dnevni red koji je uputio Klub zastupnika Hrvatske stranke prava, nije prigovor u smislu članka 203. stavak 3. Poslovnika, naime pisani prigovor na predloženi dnevni red može se podnijeti samo ako predsjednik Hrvatskog sabora nije uvrstio u Prijedlog dnevnog reda teme koje su upućene u postupak na način propisan ovim Poslovnikom, a istekli su rokovi iz stavka 2. ovoga članka, 30 dana kada se radi o prijedlogu zakona, i 15 dana kada se radi o konačnom prijedlogu zakona ili drugom aktu. Klub zastupnika Hrvatske stranke prava zatražio je da se u dnevni red uvrste dvije točke i to Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javne dužnosti i Prijedlog zakona o prijenosu vlasti. Navedena dva Zakona dostavljena su u saborsku proceduru 23. siječnja ove godine, te će sukladno članku 203. stavku 2. biti uvrštene u dnevni red kada se ispune poslovničke pretpostavke. K tome na proširenoj sjednici predsjedništva Sabora sa predsjednicima svih klubova je suglasno utvrđeno da se ove dvije točke uvrste u dnevni red naredne sjednice Sabora. Zastupnik Slaven Letica uputio je 16. siječnja pismo u kojem je zatražio da se dnevni red sjednice uvrsti točka Izvješće Hrvatske narodne banke o vanjskom dugu Republike Hrvatske i Strategija i politika zaduživanja i upravljanja vanjskim dugom u razdoblju 2004. do 2010. godine. Kako je za raspravu o navedenoj temi zastupnik nije dostavio odgovarajući materijal već upućuje da se zastupnicima kao podloga za raspravu dostavi Bilten Hrvatske narodne banke broj 88. dužan sam upozoriti da se u dnevni red sjednice Hrvatskog sabora može uvrstiti samo ona točka za koju su dostavljeni materijali od ovlaštenih predlagatelja. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se može sada dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 8. uvršten je Prijedlog odluke o odražavanju multilateralne vojne vježbe "Adriatic phiblex 04-2 engineerex", a pod točkom 18. uvršten je Potvrđivanje Statuta agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje neke od ovih dviju točaka u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen sukladno članku 205., stavak 2. Poslovnika. Ja bih sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnoga reda. Hvala na razumijevanju. Sutra bi išli prema dnevnom redu sa Prijedlogom za objedinjenu raspravu točke 3., 4. i 5. i dalje kako slijedi. Ja bih sada zamolio kolegice i kolege da uvrstimo u dnevni red jednu točku a ona je nastala kao rezultat jednog zajendičkog prijedloga Klubova zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, Kluba zastupnika Hrvatske socijalno liberalne stranke i Demokratskog centra, Kluba zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika, Kluba zastupnika Srpske demokratske samostalne stranke i Kluba zastupnika nacionalnih manjina da uvrstimo u dnevni red Prijedlog točke Izbor potpredsjednice Hrvatskog sabora, prijedlog ovih 5 klubova, da se za potpredsjednicu izabere gospođa zastupnica Đurđa Adlešić. Molim vas da to uvrstimo u dnevni red, nećemo danas raspraviti nego samo uvrstiti. Tko je za to da se uvrsti ova točka u dnevni red? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je ova točka uvrštena u dnevni red sa 91 glasom za, bez glasova protiv ili suzdržanih.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Sabora, kolege i kolegice zastupnice i zastupnici upućujem pitanje gospođi ministrici Jadranki Kosor. Ovako, obzirom da od vašeg imenovanja u svojim nastupima nijednom niste spomenuli civilne invalide dakle uglavnom ste se dirali invalida Domovinskog rata dakle obitelji, djece branitelja, a u nijednom vašem istupu nisam čula da se, da govorite o civilnim invalidima kojih nažalost ima negdje preko 400 tisuća u Hrvatskoj. Dakle zanima me ako ih niste spomenuli što će biti sa izjednačavanjem prava svih osoba s invaliditetom bez obzira na način i vrstu stradavanja dakle da li će se provoditi i dalje jedna ajmo reći politika jedne manjine, a na štetu većine. Zatim da li ćete, da li ćete zastupati antidiskriminacijski odnos kao ministrica resornog Ministarstva. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Molim potpredsjednicu Vlade.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice Škulić. Vjerojatno niste imali cjelokupni uvid na to što sam ja otkako sam na mjestu potpredsjednice Vlade i ministrice za obitelj, branitelje i međugeneracijsku solidarnost govorila. Dakle vjerojatno mediji nisu sve prenosili. Ja sam naravno spominjala, jer to se dijelom itekako dotiče upravo ovoga resora na čijem sam ja čelu, i sve invalide. Dakle ne samo invalide iz Domovinskoga rata nego i sve druge invalide. Kao što vjerujem dobro znate, tako smo se i upoznali uostalom, ja sam se i u vrijeme dok sam bila zastupnica od 1995. do 2000., a i sada otkako sam bila oporbena zastupnica zauzimala za prava svih invalidnih osoba. Dakle mislim da mi se ne može prigovoriti bilo kakav diskriminacijski odnos. Dapače ja ću u tome nastojati upravo u svome Ministarstvu koje se treba brinuti o obitelji pa tako naravno posebno i o obiteljima u kojima su invalidne osobe, a predviđam i da u ovom sektoru međugeneracijske solidarnosti jedno posebno područje bude upravo posvećeno širenju svijesti odnosno senzibiliziranju općenito javnosti, naravno s konkretnim mjerama upravo prema invalidnim osobama. I evo za kraj nedavno smo i gospodin predsjednik Vlade i ja, potpredsjednica, primili i Udrugu civilnih žrtava i iz Domovinskoga rata i upravo razgovarali o tome problemu tako da vas pozivam da se evo i nađemo na jednom sastanku u Ministarstvu i da predložite vaše ideje. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa, ja ću tražiti, nisam zadovoljna kompletno.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo. Svako ministarstvo u Vladi na osnovu poslova koje obavlja ima svoju dužnost, obveze i odgovornost. Jedno od temeljnih ministarstva ove države, odnosno Vlade je Ministarstvo unutarnjih poslova iz više razloga, a posebno i sigurnosti kako države tako i pojedinca. Pa i ona izreka “što je vojnik u ratu, to je policajac u miru”. Pa je zato moje prvo zastupničko pitanje u ovom mandatu, postavljam vama gospodine ministre unutarnjih poslova Mlinariću, a slijedi. Domaći je tisak u posljednje vrijeme često pisao o reorganizaciji Ministarstva unutarnjih poslova kojem će nova vlast vratiti na stari ustroj? Ima li istine u takvim natpisima, gospodine ministre? Kakav će organizacijski model u Ministarstvu unutarnjih poslova primjenjivati ova Vlada, odnosno vi u vrijeme vašega mandata?
Hvala lijepo. Ministar Mlinarić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Da, u posljednje vrijeme su bili česti natpisi u tisku o reorganizaciji Ministarstva unutarnjih poslova. Cjeneći, cjeneći opasnost od porasta svjetskog terorizma i gospodarskog kriminala mi smo u Ministarstvu unutarnjih poslova izvršili jedinu izmjenu što smo Ured za sigurnost osoba i prostora podigli na nivo uprave i za to mjesto postavili pomoćnika ministra. To je jedini, jedina promjena u ustrojstvu Ministarstva unutrašnjih poslova. Sve ostalo će ostati po starom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, dame i gospodo zastupnici. Imam pitanje za ministra zdravstva i socijalne skrbi Andriju Hebranga. Gospodine ministre, u javnosti postoje brojne spekulacije o budućnosti natječaja za nabavku opreme koju ste vi privremeno obustavili. Što namjeravate s tom nabavkom opreme?
Hvala lijepa. Ministar zdravstva Hebrang. Izvolite.
... [[Govornik udaljen od mikrofona, ne čuje se.]] gospođo zastupnice. Zaustavio sam samo one natječaje koje sam zatekao, a nisu bili u skladu sa postojećim zakonskim propisima. Naime, radi se o natječajima u vrijednosti od 88 milijuna kuna za koje nije bila predviđena rashodovna stavka u proračunu. Prema tome, natječaj će biti zaustavljen i do onog trenutka kada ćemo moći imati ... [[Govornik udaljen od mikrofona, ne čuje se.]] za drugi kvartal ove godine. Prema tome, nema nikakvog trajnog zaustavljanja natječaja, niti što je bilo spekulacije u medijima, trajne obustave bilo koje investicije. Samo ćemo sve one planirane, potpisane i ugovorene obveze uskladiti sa proračunom kojeg donosimo za drugi, treći i četvrti kvartal. I uvjeravam vas, nema apsolutno nikakve opasnosti od zaustavljanja bilo kojeg projekta koji je do sada potpisan iako je on potpisan prije, a i ide na teret sadašnjeg proračuna. Samo ćemo morat, naravno napraviti rebalans i reorganizaciju naših planova u troškovima zdravstva za ovu godinu.
Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Mario Zubović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo. Postavio bi pitanje za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Mislim da je tu gospodin Nevio Šetić. Što je stvarno stanje s reformom hrvatskog školstva i što će nova hrvatska Vlada učiniti glede toga? Molio bi da nam objasnite malo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Htio bi reći da reforma hrvatskog školstva kakva je zacrtana ranije je već u ovom Saboru osporena, tako da od takve reforme neće biti ništa i naše Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa izvršit će promjene u hrvatskom školstvu iznutra i to daleko u jednom uravnoteženijem smjeru. U svakom slučaju radit ćemo na poboljšanju kvalitete školstva i prije svega položaj nastavnika, učitelja i profesora. Isto tako, učinit ćemo prije svega da se donese novi katalozi znanja i promjene programa u područjima i predmetima, a u svakom slučaju potaknut ćemo široku stručnu raspravu i tražiti široki stručni konsenzus oko tih promjena, s obzirom da je riječ o vrlo osjetljivom i važnom sustavu za Republiku Hrvatsku. I još nešto, koristit ćemo i pokušat ćemo u što kraćem vremenu približiti hrvatsko školstvo europskim iskustvima i ugraditi one spoznaje koje su europski dosezi, a koji su kompatibilni sa hrvatskim školstvom.
Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Uz školovanje i izbor radnog mjesta među najvažnija pitanja u hrvatskom društvu sigurno ulazi i riješavanje stambenog pitanja. Stoga pitanje postavljam ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, gospođi Marini Matulović-Dropulić. Da li će se i kojom dinamikom nastaviti projekt poticajne stanogradnje, među ostalim i za znanstvene novake? Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. I u prošlom sazivu Sabora ja sam bila jedna od tih koji smo se borili za što većom izgradnjom i zapošljavanjem naših ljudi, ali isto tako i za osiguranjem stanova za mlade ljude i sve one koji nisu riješili svoj stambeni problem. Prema tome, nastavljamo sa poticajnom stambenom izgradnjom, ali ćemo vam isto tako i pripremiti prijedloge izmjene i dopuna Zakona u kojima će se moći osigurati i dodatna sredstva u proračunu za stambenu štednju za omogućavanje mladim ljudima da kupuju i na drugim lokacijama stanove, poticati tržišnu izgradnju, ali isto tako i omogućavati dobivanja kredita za dogradnju ili nadogradnju postojećih stambenih, odnosno svojih obiteljskih objekata. Što se tiče same poticajne stanogradnje, ja moram reći da je u zadnjih 3 mjeseca ugovoreno milijardu i 700 milijuna kuna za poticanu stanogradnju sa izvođačima radova. Da li će se u proračunu moći osigurati tolika sredstva i da li će jedinice lokalne samouprave moći pratiti to vrlo brzo ćemo vam dati izvješće. Ono što je sigurno je to da ćemo promijeniti način rada u samoj poticajnoj stanogradnji. Naime, temeljem Zakona agencija za pravni promet nekretnina trebala je obavljati sve poslove. Agencija za pravni promet nekretnina sporazumom je sve poslove oko izvođenja radova oko ugovaranja izvođenja radova ugovaranja projekt, izrade projektne dokumentacije provjerila Ministarstvu javnih radova, obnove i graditeljstva. Mi više na takav način nećemo raditi. Agencija za pravni promet nekretnina obavljat će sve one poslove kojoj je zakon i utvrdio. Prema tome, ja vas molim da pričekate kompletno izvješće, jer moram reći da mi je žao iako stvarno potičemo tu izgradnju i mislimo da je dobro da se to radilo, ali mi svaki dan dobivamo nove podatke i još jedno vrijeme mi treba da napravimo kompletno izvješće i da se onda ovom Saboru podastre prijedlog za daljnju izgradnju stanova što poticane izgradnje, a što na drugačiji način. Hvala lijepa.
Gospođa Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zadovoljna sam odgovorom. i dobro je da će se proširiti mogućnost stambene izgradnje, ne samo poticanom izgradnjom, nego i ovim povoljnim kreditima vezano za obiteljsku dogradnju. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani članovi Vlade i kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi profesoru doktoru Andriju Henbrangu. Nedavno sam bila svjedok vaših zahtjeva Općoj bolnici Bjelovar da se hitno prikažu dugovanja iste. Ubrzo čitam izjavu iz Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje da nemaju podataka o dugovanju bolnica, a bivši ministar zdravstva izjavljuje kako nije odgovoran za poslovanja bolnica. Dugovanja subjekata u zdravstvu su ogromna. Primjeri u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje preko 3 milijarde kuna, u KBC Rebru 200 milijuna kuna, Dubravi 124 milijuna kuna itd., da ne nabrajam. Moje pitanje glasi. Da li je istina da niste zatekli centralnu evidenciju svih dugovanja u zdravstvu, te da li je moguće da se odgovornosti nadzora nad financijskim poslovanjem zdravstvenih ustanova odriču i Ministarstvo zdravstva i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje? Hvala.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo zastupnice. … [[govornik se isključio, ne čuje se]] velikih rasprava u javnosti. Radi se o dva različita koncepta. Koncept koji su provodili prethodnici je koncept u kojem nema nadzora nad troškovima zdravstvenih ustanova, a to je oko 13 milijardi kuna u državnom proračunu. U preuzimanju ministarstva nisam dobio ni jedne jedine rečenice o dugovanju sustava, dakle ustanova, u ustanovu, u sustavu ima 162 ustanove blizu 300 ljekarne. Ministarstvo zdravstva nije vodilo nadzor nad financijskim poslovanjem, tumačeći tako Zakon o zdravstvenom osiguranju. Kada sam tržio dugovanja da bih podvukao saldo u sustavu na dan kada sam ga preuzeo, a da bi mogao na kraju mandata također položiti račun, tražio sam od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje isti podatak kolika su dugovanja u sustavu. Dobio sam odgovor da HZZO, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje nije nadležan za nadzor nad financijskim poslovanjem sustava u dijelu njihovih rashoda, nego da je obvezan samo u kontroli da li se sredstva koja je dao troše na ugovorene zdravstvene usluge. Drugim riječima nad bolnicama nije bila apsolutno nikakvog financijskog nadzora, niti na jednom mjestu centralna evidencija prihoda i rashoda tih ustanova. Tumačenje zakona može biti različito. Međutim, ja sam za princip u kojem se svi financijski rashodi moraju evidentirati na jednome mjestu, jer je to prvi korak za racionalizaciju sustava i za razumno i racionalno trošenje tih sredstava namijenjenih liječenju i zdravlju naših građana. Kako nisam mogao naći podatke ni u HZZO ni u Ministarstvu, a želio sam preuzeti ukupni dug, morao sam se obratiti svakoj ustanovi pojedinačno. To je potrajalo jedno 10-tak dana i zato je i ustanova o kojoj govorite dobila takav upit. Od svake ustanove smo tražili ukupni dug, dospjeli dug i specifikaciju rashoda. Od HZZO smo dobili dug HZZO koji je 3,5 milijarde kuna, od kliničkih bolnica dug kliničkih bolnica koji je milijardu kuna, milijardu i pol … [[ne razumije se]] da ne nabrajam. Ukupni dug kad smo zbrojili sva potraživanja od Veda drogerija, sva dugovanja bolnica to prebili potraživanja prema HZZO dugovanja HZZO-a. Financijski stručnjaci su došli do cifre 7,3 milijarde kuna duga. i zbog toga da bi došao do ukupnog duga zdravstva u koji idu i dugovanja ustanova i dugovanja prema investiciji u građevinarstvu i dugovanja prema investiciji za opremu itd. morali smo se obraćati ustanovama pojedinačno. Mi ćemo sada ustrojiti sustav u kojem će sva financijska kontrola biti na jednome mjestu i gdje će se odmah vidjeti ako dolazi do eventualno nenamjenskog trošenja novca ili ako dolazi do bilo kakvog poremećaja u sustavu da možemo reagirati na vrijeme. Od ovih 7,3 milijarde kuna duga oko milijardu i pol je dospjelo, dakle preko 120 dana i sada smo u pregovorima s veledrogerijama da to nekako pokrijemo kako bi veledrogerije povukle svoje tužbe, preko 40 tužbi sudu je sa zahtjevom za blokadu računa bolnica. To naravno nećemo dozvoliti nego ćemo nažalost iz proračuna za ovu godinu morati odvojiti dodatna sredstva da podmirimo taj dospjeli dug. Dakle, dug će biti podmiren, sustav će biti stabiliziran. Ne tražimo ničiju odgovornost jer vidim sada da je bio princip trošiti godinu dana unaprijed. Dakle, ne radi se samo o sustavu zdravstva nego i inače o trošnji energije, sredstava za 2004. godinu.
Hvala.
Hvala lijepa na ovako opširnom odgovoru. Očito je i nedopustivo je da nedostatak financijskog nadzora je tako katastrofalan da uopće bolnice koje su imale limit sa limitom nisu mogle ni funkcionirati jer nitko ih nije ni pitao. Hvala.
Molim vas, kolegice, kada izražavate zadovoljstvo ili nezadovoljstvom odgovorom na zastupničko pitanje da ostanete u okviru Poslovnika.
Ispričavam se.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Evo, ja ću probiti led pa ću za razliku od kolega iz HDZ-a postaviti pitanje predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade, već 12 godina u Hrvatskoj postoji Vladin Ured za provođenje projekta sukcesije sa bivšom SFRJ. Koliko je taj ured do sada u proteklih 12 godina koštao porezne obveznice odnosno zaposlenici u tom uredu i zašto i koju korist je Hrvatska imala od tog ureda? I zašto Hrvatska nije ostvarila svoje interese odnosno izvukla svoje novce poput Slovenije u procesu sukcesije sa bivšom SFRJ i mislite li nešto u tome promijeniti?
Izvolite, predsjedniče.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče! Prije svega, reći ću da nisam zadovoljan radom Vladina Ureda za sukcesiju i sukladno tome u potpunosti podržavam vaše pitanje i to će biti još jedan razlog da već odluku koju smo donijeli u pogledu potpune analize rada ureda koristi koje je on imao za Hrvatsku ubrzamo. Odluku smo donijeli da napravimo kompletnu analizu a ni sa vodstvom ureda, sa čelnim čovjek i sa radom tog ureda osobno nisam bio zadovoljan i tražit ćemo punu reviziju, punu analizu i donijeti sukladno tome odgovarajuće odluke.
Hvala.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, ja se nadam doista da ćemo pokušati ispraviti ono što je izgubljeno u proteklih 12 godina.
Hvala. Poštovani zastupnik Zvonimir Puljić.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege! Ja ću moje pitanje postaviti ministru gospodarstva. Gospodine ministre, recite nam stvarno stanje u državnim robnim zalihama. Prema izvješćima u medijima dalo bi se zaključiti da ste zatekli robne zalihe potpuno ispražnjenje. Zato humanitarna akcija prema Iranu nije se mogla realizirati iz robnih zaliha nego je bila riješena na drugi način. Dade se i zaključiti da bilo koja elementarna nepogoda ili izvanredna situacija druge vrste bi nas zatekla potpuno nespremne. Recite nam stvarno stanje i što ćete poduzeti da se ono sanira. Hvala.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupniče! Istina je i to je već i u javnosti poznata činjenica da je stanje u robnim zalihama loše što se tiče popunjenosti roba. Naime, Ministarstvo gospodarstva je 2003. godine sredinom te godine uputilo prijedlog Vladi da razmotri stanje u robnim zalihama i da poduzme konkretne mjere između ostalog u vezi i popunjavanja robnih zaliha. Ta točka nije došla na sjednicu prošle Vlade u 2003. godini iako je i savjet dakle tijelo Hrvatskog sabora u 10. mjesecu prošle godine 9.10. je imalo svoju sjednicu, također donijelo zaključke gdje je hitno tražilo od hrvatske Vlade da stavi tu točku na dnevni red zbog alarmantne situacije što se tiče popunjenosti robnih zaliha. Nažalost, hrvatska Vlada nije o tome raspravljala prošle godine i nova hrvatska Vlada je na 1. sjednici 5. siječnja ove godine imala to izvješće iz polovice prošle godine na dnevnom redu, primila to izvješće na znanje a hrvatska Vlada je zadužila Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva da do 31. siječnja ove godine pripremi kompletno izvješće o stanju u robnim zalihama i da predloži mjere koje bi trebala donijeti hrvatska Vlada kako bi se riješila kompletna situacija sa robnim zalihama pa između ostaloga i pitanje popunjenosti roba kojih ovog momenta u robnim zalihama nemamo.
Zadovoljan. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege! Potaknut osobno spoznajom te informacijom objavljenom u "Lječničkim novinama" 15. listopada prošle godine tijekom 2002. Ministarstvo zdravstva provelo je anketu na 120 tisuća anonimnih bolesnika liječenih u zdravstvenim ustanovama o kvaliteti zdravstvene skrbi. Rezultati te ankete trebali su poslužiti kao kvalitetan pokazatelj iskoristljiv u tada započetoj reformi zdravstvene skrbi, odnosno zdravstvenog sustava. Ostalo je nejasno zašto obzirom na uložena sredstva, na metodološki dobro složenu anketu, te vrijednosti rezultata koji su trebali proslijediti iz toga, nisu nikad objavljeni rezultati kako stručnoj javnosti, prije svega Hrvatskom liječničkom zboru a niti hrvatskog javnosti. Stoga, moje pitanje je kada ćete objaviti te rezultate, odnosno iskoristi njihovu vrijednost. Hvala lijepa.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče. O toj anketi smo čuli već više puta da je održana i zato sam ja odmah po ulasku u ministarstvo tražio anketu da je dobijem na uvid. Zaista su potrošeni ogromni novci, anketa je obuhvatila velik broj ispitanika i ne znam zbog čega podaci nisu objavljeni. Mi ćemo te podatke objaviti na zahtjev bilo koje institucije ili na zahtjev javnosti. A sada mogu reći samo dva, tri osnovna podatka iz te ankete. Prvo da se na anketu odazvao jako mali broj naših osiguranika, svega 18% je poslalo odgovore natrag. Zašto je to tako ne mogu objasniti možda je ipak negdje u metodologiji bila pogreška. Međutim, na prispjelih 105 tisuća odgovora mogu reći da je zadovoljstvo ukupnom zdravstvenom bolničkom zaštitom u rasponu ocjena od 0 do 5 iznosilo 4,4, dakle, vrlo visoka ocjena zadovoljstva. Što se slaže i sukladno je sa anketama koje smo mi provodili 1993. i 95. godine, 96. Zadovoljstvo ljubaznošću liječnika je 4,3 u tom rasponu a u toj anketi zadovoljstvo ljubaznošću medicinskih sredstvava 4,4 po tome zaista je zdravstvena služba dobila visoku prolaznu ocjenu i ne znam zašto ti podaci nisu bili prezentirani, ja sam spreman ih podastrt javnosti.
... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedničke hrvatske Vlade, dame i gospodo. Jedna od aktualnih tema u zadnje vrijeme je u Hrvatskoj pitanje upućivanja pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Irak. I tu postoji dosta špekulacija u javnosti. S obzirom na činjenicu da je prošli tjedan visoko izaslanstvo Hrvatske bilo u Sjedinjenim Američkim Državama, znači bio je predsjednik Sabora gospodin Šeks i ministar Žužul, pitanje predsjedniku Vlade, jer nema ministra Žužula, da li je što dogovoreno vezno za upućivanje pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Irak?
Gospodine predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabor, gospodine zastupniče. Hrvatska ima i bila je ima duboko razumijevanje i dio je antiterorističke koalicije i u tom smislu osobno ću se zauzimati da ostanemo, da ostanemo dio antiterorističke koalicije i da pomognemo u naporima međunarodne zajednice da se spriječi širenje terorizma svijetskog. U konkretnom slučaju o izvješću i koje samo dobio od ministra vanjskih poslova a ono je uključivalo i razgovore predsjednika Sabora, naravno da on o tome u drugoj prigodi može reći. Nije bilo konkretnih dogovora o slanju hrvatskih vojnika u Irak. Logično je da američka snaga se zanimala za Hrvatsko moguće stajalište oko toga međutim, konkretnog upita, sasvim konkretnog upita nema kada dođe, dakako da će trebat razmotrit sve aspekte i da ćemo to uputiti u Hrvatski sabor koji o tome mora odlučiti.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniče i članovi Vlade. Moje pitanje upereno upravo vama gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Recite, molim vas, kojim ste se kriterijima vodili za imenovanje i razrješenje državnih dužnosnika s obzirom da ste razrješili dva dužnosnika, doktora znanosti koji su tu postavljeni 2000. godine, nestranački ljudi, naime radi se o čelnim ljudima Zavoda za zaštitu obitelji, mladeži i materinstva i koji su je li kao što je javnost upoznata nedugo poslje razrješeni kada se utvrdilo odnosno kada su već saznali da su izvrgnuti kaznenom progonu? Odnosno moje pitanje konkretno glasi kako ćemo to objasniti odnosno kako ćete vi objasniti našim građanima, poreznim obveznicima da ljudi koji su radili nekoliko dana da će primati plaću, tu dužnočničku plaću punu godinu dana?
Izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice, slažem se da postoji potreba da uskladimo sukladno demokratskim standardima Zakon i praksu o imenovanju državnih dužnosnika. Za sada su kriteriji za imenovanje vrlo jednostavni. Vjerojatno ćemo potaknuti i ovim ... [[Govornik se ne razumije.]] slaučajevima u kojima smo reagirali, ja mislim i primjereno i brzo nakon što smo doznali ono što nismo znali a što je trebalo i od strane tih dvojce državnih dužnosnika upozoriti predlagatelja. Znači nismo znali. Kada smo to doznali reagirali smo brzo i mislim da je to i u redu i sukladno dobroj demokratskoj praksi zapadnih zemalja koje moramo primjenjivati i u Hrvatskoj. Ali ovo će biti poticaj da poradimo na odgovarajućim zakonima u kojima bi se već u pripremi toga spriječile moguće, mogući promašaji i eventualni previdi kao što se dogodilo u ovom slučaju.
Gospodine predsjedniče nisam zadovoljna ja ali to je manje važno, nego nisu zadovoljni naši građani sigurno sa ovakvim objašnjenjem jer je to bila gotovo notorna stvar s obzirom da se ... [[Govornik se ne razumije.]] u ovom Domu u Hrvatskom sabroru, nalazu državne revizije koja je uočila takve nepravilnosti koje su bile podloga kaznenog progona.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavlić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Imam pitanje za predsjednika Vlade, gospodine Sanadera. Što ćete poduzeti u cilju sprječavanja različitih i učestalih pritisaka prema novinarima od nekih članova vaše Vlade koji ozbiljno ugrožavaju temelje slobodnog novinarstva. Zabrinjava dakle što pritiske na novinare vrše neki visoki dužnosnici ove vlast. Počevši od ministra vanjskih poslova gospodina Žužula, koji je nezadovoljan novianrskim izvješćima o vašoj prvoj inozemnoj turniji. Nazvao urednika jedne medijske kuće tražio broj novinara da mu valjda da lekciju kako bi ubuduće morao intornirati svoje tekstove. Još drastičnije slučaj desio se ovih dana novinaru Slobodne DAlmacije gdje se ucjenama iraznim pristiscima i prijetnjama i samoj oštećenoj majci željelo spriječiti izlaženje teksta o neplaćanju alimentacije pomoćnika ministra unutarnjih poslova Stipe Čačije. Prema dosputnim informacijama objavljivanja toga teksta željeli su spriječiti i neke utjecajna osobe iz odvjetničkog , političkog, policijskog i vojnog miljea. To nam govori o tome, da si sve više ljudi uzima pravoda utječe na novinare. Molim odgovor.
Gospodine zastupniče u pogledu prvoga pitanja bio sma nazočan tom događaju i mogu reći nekoliko stvari, mislim da je dobro da ste to pitanje postavili. Da konačno razrješimo. Ali prije odgovora dopustite da vrlo jasno kažem, da ja osobno imoja Vlada u potpunosti podržavamo i zauzimamo se za punu primjenu pune slobode medija. Bez ikakvog interveniranja i pritisaka bilo koga. Demokracija počiva na slobodi medija. Pravo na inforamciju je u samim temeljima demokracije, a pravo na informaciju podrazumijeva slobodu medija da je mogu prenjeti. U konkretnom slučaju, a radi se kao što je poznato javnosti, o tome da je Prodi nakon našega sastanak govorio ne pravnoj povezanosti Avija i ratifikacije, nego da je govorio o mogućoj političkoj povezanosti. Nakon toga smo pročitali na SMS porukama na koji način je to prenesemo. Gdje ta disktinkcija je ta koja je iznimno bitna nije, odnosno uopće nije bila naglašena. Nakon toga smo kontaktirali glavnog savjetnika odnosno šefa kabineta Prodija, da se on izjasni o tome. Gospodine se zove Stevano TAnino možemo vam dati mobitel i broj mobitela i broj ureda. Konstaktirali smo njega i pitali jeli on stoji iza ovakve formulacije. On je kazao, molim vas ukoliko ima potrebe ja ću to obrazložiti dopisniku HINE i evo ukoliko možete posredovati nazvati ga i reći mu, ja stojim an raspolaganju ta forumlacija nije točna. Nakon toga je Žužul nazvao u uredništvo HINE prenoseći ovu informaciju nudeći da se novinar HINE izravno čuje sa šefom kabineta Romana Prodija. Sve ovo je provjeljivo sve ovo je točno. I ja vas molim ukoliko ima potrebe nazovite gospdoina Stefana TAnina šefa kabineta Romana Prodija, govorim o visokom dužnosniku Europske unije. Ovo su možda novi detalji ali dobro je da se postavili pitanje da to možemo iznjeti. Ne znam jeli novinar ili ne, nazvao nakon što mu je preneseno i broj mobitela i nezadovljstvo odnosno, izjavu šefa kabineta da to nije točna interpretacija, ne znam jeli novianr kasnije postupio, ali imao je dakle broj i mogao je nazvati šefa kabineta, kkoji u ime predsjednika europske komisije iznio da to nije tako kazao, i da to nije točna konstatacija. Žao mi je ukoliko je došlo zbog te intervencije i poziva ukoliko je došlo i nesporazuma i do osjećaja u javnosti za koju ja potpuno imam razumjevanja i nije dobro da se to stavra i nije dobro da se to tako intepretira. U ukoliko je ministar u svom pozivu objašnjavajući ovo i traćeži nudeći da se nazove šefa kabineta koji će to intepretirati točno kako je Prodi kazao. Ukoliko je bilo možda neprimjerenih riječi, onda arazumijem i mislim da to nije bilo u redu. Ali, potaknuti činjenicom daje vijest istu večre bila netočno prenesena, pa što je bilo logičnije nego da nazovemo koji su bili autori informacije da je korigiraju. Kad aje riječ o slučaju Čačije odnosno pritisaka na medije ili na bilo koga. MOgu reći da sam pročitao to ali da nemam nikakvog saznanja i zbog toga odbacijem ovo vaše pitanje, nemam nikakvog saznanja da je bilo tko iz redova Vlade ili nekoga ministarstva vršio pritisak na novinara. to novinar nije ni kazao. Prema tome, mogu se samo složiti s vama i apelirait i na one koji su vršili pritisak da to ne rade. Ali to sigurno nije bilo rađeno iz redova Vlade ili Ministarstva unutarnjih poslova. Usuprot tome ministar unutarnjih poslova dobio je nalog da učini sve da se dotična gospođa zaštiti od svih mogućih pritisaka i da se na nju ne vrše nikakvih pristisci u ovom slučaju.
Pa mogu reći da sam djelomično zadovoljan vašim odgovorom, dakle onim vašim djelom gdje tvrdite da ćete se truditi da se takvi događaji više neće pponavljati. ali opet ponavljati istu grešku. Dakle demokratska je praksa da se ne nazivaju novinari zbog nekog članka, već se svojim priopćenjem reagira na to. A o ovome tvrdnjama dakle, o pritiscima u vezi Slobodne Dalmacije, pročitajte si današnji broj Slobodne Dalmacije gdje je doslovni svjedoci tvrde upravo ono što sam ja sada iznio. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo i gospođe članovi vlade. Upućujem pitanje gospođi ministrici za zaštitu okoliša, prostrono uređenje i graditeljstvo. Naime, svjedoci smo već nekoliko godina enormnog bujanja bespravne gradnje, poglavito u priobalju. Sve bombastične najave o konačnom rješenju ovoga problema u mandatu bivše Vlade završile su tek sa nekoliko spektakularnih rušenja uglavnom obiteljskih kuća i to poneke u vrlo dvojbenim okolnostima, a bespravna gradnja poslovnih prostora i apartmana za tržište i dalje caruje. Znamo također, da građevinska inspekcija i ministarstvo provodi upravne postupke. Znamo također, da je donijeto na tisuće pravomoćnih rješenja o uklanjanju bespravno izgrađenih objekata na koja su se oglušili bespravni graditelji. Potom je donijeto na tisuće rješenja o dozvoli prisilnog izvršenja na teret sredstava državnog proračuna s time da se ti troškovi kasnije refundiraju od bespravnih investitora. Znamo da ta rješenja godinama stoje, ne izvršavaju se, padaju u zastaru, nikada nisu izvršena uz obrazloženje da nedostaje sredstava u državnom proračunu. Moje pitanje glasi. Ima li Ministarstvo za zaštitu okoliša, prostorno uređenje i graditeljstvo namjeru osigurati u proračunu za ovu godinu sredstva za prisilno izvršenje rješenja o uklanjanju bespravno izgrađenih objekata? Jer u protivnom dovodi se u pitanje svrhovitost daljnjeg vođenja skupih upravnih postupaka koji nikada ne postižu konačnu svrhu tj. zaštitu prostora. Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Moram reći da je bespravna izgradnja jedna od najbolnijih točaka vjerojatno u našoj državi danas i da se s njom ozbiljno moramo pozabaviti. Što se tiče rušenja postojećih objekata i izvršenja svih rješenja moram reći da u proračunu stvarno kroz ove godine je bilo malo sredstava za to osigurano, da ćemo morati osigurati više sredstava. Ali isto tako da je u jednoj ... [[zbog tehnike, ne razumije se]] građevinskoj inspekciji jedna nemoguća situacija. Reći ću samo to da je bivši ministar dobro napravio kada je razriješio šeficu inspekcije jer je tamo, jednostavno su se ljudi bavili potpuno drugim stvarima, nego s čime su trebali i to je i rezultiralo time da je recimo prošle godine 84 inspektora napustilo ovo ministarstvo. To nije dobro. To je ozbiljan posao. Ljudi se moraju baviti preventivom. Moraju se baviti svim onim što po zakonu je dužna inspekcija raditi, a oni su se bavili drugim stvarima. Situacija se promijenila. Imenovali smo nove ljude i vjerujem da će u tom dijelu sankcija to biti riješeno. Međutim, bespravna izgradnja je problem koji se ne rješava samo rušenjem i nismo za to da nam to bude prvi prioritet. Mi smo napravili analizu i u ovoj analizi je jasno da je najveći problem rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, zatim poslovni planovi. I treće, oni ljudi koji nisu spremni uopće prijaviti legalizaciju objekta, odnosno koji nisu, koji ne žele tražiti građevinsku dozvolu. Što se tiče prvog dijela Ministarstvo pravosuđa i naše ministarstvo oformilo je i nastavlja sa radom onoga što je već radilo i dosadašnje ministarstvo za sređivanje katastra i gruntovnice, jer to nam je očito od najvećih problema i vi ćete vrlo skoro dobiti jedno izvješće oko toga što je temeljem odluka Sabora napravljeno u tom dijelu. Drugi dio je oko prostornih planova. Mi ćemo inzistirati od jedinica lokalne samouprave da se ti prostorni planovi stvarno i donose. Ali treća stvar što je moram vam reći začuđujeće, ali velika većina ljudi koji ne žele tražiti građevinsku dozvolu zbog toga što moraju platiti komunalni doprinos, ili zbog toga što jednostavno misle da mogu biti i bespravni graditelji. Tu ćemo predložiti mjere za sankcioniranje takvih slučajeva i uopće pripremit ćemo jedan kompletan materijal oko bespravne izgradnje i zamolit ćemo vas da svi zajedno stvarno poradimo na tome da se bespravna izgradnja smanji na najmanju moguću mjeru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom, ali i dalje molim i inzistiram da država do kraja provede svoja pravomoćna rješenja i odluke i da obeshrabri one koji to ne poštuju.
Hvala lijepa. Poštovani gostupnik Jure Bitunjac.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ja se obračam ministrici prostornog uređenja i zaštite okoliša gospođi Marini Matulović-Dropulić. Problem deponiranja odlaganja otpada već dugi niz potresa cijelu ja bih rekao Hrvatsku, a poglavito područje Makarske i područje Dalmatinske zagorske i to se nameće kao jedan od ... [[zbog tehnike, ne razumije se]] problema rješavanja ... [[zbog tehnike, ne razumije se]] jedinica lokalne samouprave. Premda je to njihova ingerencija, svjedoci smo da taj problem ni u kom slučaju ne mogu riješiti sami. Također, želim naglasiti, da je činjenica da je bivša Vlada i ministarstvo prepustilo po tom pitanju jedinice lokalne samouprave sami sebi i moje pitanje glasi: što vaše ministarstvo kani poduzeti za premostiti postojeću situaciju, a posebno kada realno možemo očekivati početak integralnog rješavanja deponiranja i zbrinjavanja otpada? Hvala.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Točno je da je osim bespravne izgradnje otpad jedan od naših najvećih problema. Ali je isto tako istina da imamo i Zakon o zaštiti okoliša, da imamo Zakon o otpadu koji je doduše stupio na snagu 1. siječnja ove godine i koji je jasno rekao i onaj Zakon o zaštiti okoliša tko se treba baviti s kojim poslom. Jedinice lokalne samouprave jednostavno ne rade ono što bi trebale raditi. Jedna je stvar komunalni otpad. Druga je stvar opasni otpad. I tako, kao što jedinice lokalne samouprave na svojem području osim časnih iznimaka kao recimo Sisak, Bjelovar, Poreč nisu napravile ništa, tako isto tako ni država nije napravila ništa u rješavanju opasnog otpada i određivanju lokacija za zbrinjavanje tog opasnog otpada. Prema tome, svi imamo strahovito puno posla. Činjenica da je u ovo zadnje vrijeme to sve skupa bilo zastalo. Mi smo kao što smo i odgovarajući, kad smo odgovarali na prethodno pitanje rekla, oformili novi Savjet za prostorno uređenje koji ima potpuno drugačije zadaće. Isto tako ćemo sada oformiti poseban Savjet za zaštitu okoliša od stručnjaka sastavljen. Ljudi zbilja puno znaju kod nas, puno ljudi se tim poslom bavi, ali oni su jednostavno bili premalo korišteni. Ja ću reći da ono što je zapravo nezamislivo, ali to je vjerojatno se dogodilo i zbog toga što je bila zabrana primanja ljudi. Mi imamo slovom i brojkom tri čovjeka u ministarstvu koji se bave otpadom. To je puno premalo. Na područjima županija situacija je još gorja, a u jedinicama lokalne samouprave da ne spominjem. Prema tome predložit ćemo izvješće, predložit ćemo mjere i onda ćete vi odlučiti na koji način ćemo raditi dalje. Ali jedinice lokalne samouprave moraju po svim postojećim zakonima rješavati otpad, odnosno odlučivati o rješavanju otpada samostalno. Ako to ne mogu napraviti, mogu sa 5, 8, 10 ili bilo koliko općine se dogovarati oko toga, ako ne pomoći će županija, a pomoći ćemo i mi kao ministarstvo. Svak ima svoj dio posla i jednostavno taj posao treba i odraditi. Napravit ćemo sve da do turističke sezone se više ovakve situacije kao što je Makarska ne ponove. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predsjednik Vlade.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Uz ovo što je govorila ministrica Matulović-Dropulić želio bih još nekoliko načelnih stvari reći i tu doista očekujem i pomoć svih vas u Saboru, odnosno prije sveg sabora da se u društvenoj svjesti pomakne ovaj problem s nulte točke. Mi imamo činjenicu da je to u nadležnosti lokalne uprave i samouprave, ali isto tako imamo činjenicu, žalosnu činjenicu da kad se negdje pojavi problem, to je sada bila Makarska, a sutra će biti Karepovac, Varaždin je bio ovih dana, da onda nastupa ovaj efekt o kojemu je ministrica govorila već nekoliko puta, noti … [[Ne razumije se.]] znači ne u mom dvorištu. Svi ćemo proizvodit otpad, ali onda neka netko drugi o tom otpadu brine. To se ne odnosi samo na turističke destinacije na Jadranu ili unutrašnjosti nego bilo gdje. Postoje dvije moguće, dva moguća pristupa. Ili ćemo to doista ostaviti i dalje u nadležnosti općina, gradova i županija ili ćemo to dići na državnu razinu jer to postoje naš opći problem. Slike koje su obišle svijet iz Makarske su bile nama na sramotu svima skupa. Prema tome, s naše strane će ići inicijativa da se o tome razmotri u Saboru. Saborski zastupnici koji dolaze iz određenih izbornih jedinica imaju sigurno i sluh šta kažu te izborne jedinice, ali mi moramo to prelomiti. Ili ćemo ići dići to na državnu razinu pa naći jedan strateški pristup, odrediti to, ali onda moramo iza toga svi stati ili ćemo to i dalje prepustiti ovako od slučaja do slučaja pa će morati ići saborski zastupnici i ministri, kao što je išao saborski zastupnik … [[Ne razumije se.]] s ministricom dolje rješavati, neki drugi saborski zastupnici u Kneginec kod Varaždina. Ja mislim da to nije sustavno rješenje i neka ovo sve što nam se događa, a pred nosom nam je turistička sezona, bude poticaj da idemo, ali da svi skupa u Hrvatskoj shvatimo da ne možemo proizvoditi otpad i da ga odlažemo u tuđem dvorištu. Moramo svi skupa podnijeti dio odgovornosti, pa ćemo mi s jedne strane Vlada, ali mislim da bi mogao i Sabor ići prema toj inicijativi da zajedno to razmotrimo i nađemo jedno sustavno rješenje.
Zahvaljujem se predsjedniku hrvatske Vlade na dodatnom pojašnjenju i riječima. Uvažena zastupnica Ruža Tomašić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, gospodo ministri, dame i gospodo. Moje pitanje gospodinu premijeru. Zašto je Vlada do lipnja produžila odluku o ukidanju viza prema građanima Srbije i Crne Gore, s obzirom na okolnost da je radikalna stranka četničkog vojvode i ratnog zločinca te haaškog optuženika Vojislava Šešelje dobila relativnu većinu na zadnjim izborima u Srbiji. Ukidanje viza značilo bi i mogućnost da pripadnici i simpatizeri te stranke slobodno šeću po Hrvatskoj i kada se mislite očitovati o pogoršanju položaja hrvatske nacionalne manjine u Srbiji o čemu izvješćuju čak i mediji u Srbiji dok naši mediji i naša Vlada uglavnom šute. Hvala.
Gospođo zastupnice normalizacija odnosa Hrvatske, Srbije i Crne Gore nema alternative. Ja na tome, na toj poziciji čvrsto stojim, ali to isto tako uključuje punu budnost za sve ono što se događa u Srbiji. I nas je zabrinuo izborni rezultat na parlamentarnim izborima i pobjeda, relativna pobjeda radikalne stranke Vojislava Šešelja. Želimo vjerovati da će buduća vlada, kreirala se ona sada ili budu potrebni novi izbori, da će ta vlada biti proreformska, proeuropska, prodemokratska i u tom kontekstu Hrvatska je učinila ovaj iskorak očekujući formiranje vlade, produžili smo za pet mjeseci tehničko produženje, ali u svakom trenutku hrvatska Vlada može tu odluku, mi možemo ad hoc sazvati sjednicu Vlade i tu odluku povući. To je ono da se zna. S druge strane nema dvojbe da vizni režim samo donekle može ograničiti ulazak bilo koga u Hrvatsku. Ukoliko dobije vizu može šetati isto kao da je ušao preko granice i bez vize. Prema tome naravno da je to jedna mjera u kojoj se može kontrolirati tko ulazi. Dakle, ovako. Želimo normalizaciju odnosa, želimo ovom odlukom potaknuti isto tako i proreformske snage u Srbiji i Crnoj Gori, da idu u formiranje Vlade bez Šešeljevih radikala iako nam nije namjera miješati se u to. Promatrat ćemo vrlo ozbiljno razvoj događaja u Srbiji i nakon toga ćemo ukoliko bude potrebno, promijeniti odluku ili ostaviti ako bude formirana ovakva Vlada.
Gospodine premijeru, nisam baš zadovoljna jer kod viza se ipak provjerava ko je ušao, a ovako ne može se baš provjerit.
Pardon, nisam odgovorio na drugo pitanje, gospodine potpredsjedniče. Dakle, ovako, mi ćemo, sutra će gospođa potpredsjednica primiti jedno izaslanstvo Hrvata iz Srbije i mi namjeravamo u vrlo skorom vremenu poslati jedno izaslanstvo na razini ministra koji bi vodio u posjet Hrvatima u Srbiji.
Na redu je uvažni, na redu je zastupničko pitanje i uvaženi zastupnik Slaven Letica.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Moje je pitanje upućeno predsjedniku Vlade, a na tragu je i jučerašnjih vaših razgovora sa bivšim predsjednikom Vlade Ivicom Račanom oko probijanja proračuna Hrvatskih cesta na razini milijardu i 600 milijuna kuna. U posjedu sam očitovanja jučerašnjeg predsjednika Uprave Hrvatskih autocesta, saborskog zastupnika Stanka Kovača, kojim potvrđuje informaciju koju sam dobio od jednog građanina da je prošle godine u srpnju, u trenutku kad je bankrotirala matična tvrtka talijanske tvrtke koja izvodi radove na tunelu Mala Kapela, sklopljen aneks, tajni aneks ugovora na čak 48 milijuna kuna, za navodno jednomjesečno ranije završenje radova grubih na tom tunelu. Dakle, radi se očigledno o jednom poslu koji je u svakom slučaju štetan za hrvatsku stranu. On pokazuje da se ne radi o nikakvoj premiji za raniji završetak radova nego se radi o pokušaju da se na račun hrvatskih poreznih platiša sanira jedna talijanska tvrtka. Dakle, moje pitanje glasi ovako: ukoliko se pokaže istinitim, a ja imam tu dokumentaciju, dakle, imam i taj aneks ugovora i očitovanje gospodina Stanka Kovača. Zanima me da li ćete poduzeti stegovne i kaznene mjere protiv samoga gospodina Kovača, uprave i nadležnog predsjednika nadzornog odbora te tvrtke? Hvala.
Gospodine zastupniče, točno je ovo što ste kazali. Proračun je Hrvatskih autocesta probijen za milijardu i 600 milijuna kuna. Ono što sam jučer bivšem predsjedniku Vlade kazao, a što je on djelomično, ja ga ne želim interpretirati jer može o tome govoriti i sam, djelomično rekao da čak nije ni znao. Jer činjenica da je, a obrazloženje koje je išlo prema Vladi je bilo da su radovi, da radovi idu brzo pa treba sklopiti nove ugovore. Želim upozoriti da je i bivše ministarstvo, radi korektnosti i radi objektivnosti, da je bivše Ministarstvo financija na čelu sa bivšim ministrom Crkvencem dalo negativno mišljenje o tome Vladi premijera Račana. Da je unatoč tome Vlada 18. prosinca, 18. prosinca, dakle, nakon izbora što je potpuno u demokratskom smislu neprihvatljivo nakon izbora, nakon što su birači odlučili da će doći do promjene vlasti, a posteriori, post factum, post festum dala suglasnost na to probijanje jer su Hrvatske ceste bile dužne. Jer vjerojatno ti ugovori su potpisani negdje na ljeto. Nisu oni potpisani pred kraj godine nego su potpisani negdje na ljeto i trebalo je o tome obavijestiti Hrvatski sabor koji je o tome trebao raspravljati, bez obzira što danas čitam u medijima da su neki izvori, ne govori se koji, rekli da o rebalansu proračuna autocesta nije trebao raspravljati Hrvatski sabor. To nije točno. Po našem to nije točno. Prema tome, taj izvor koji je to dao u medije neka kaže ko je, neka stane imenom i prezimenom iza toga. Drugim riječima, nedopustivo je i mi ćemo o tome nastaviti, ja ne želim od ovoga raditi ni za stranku koja je trenutno upravlja zemljom, niti protiv stranke koja je trenutno u opoziciji. Ne želimo ovdje partikularne stranačke interese nego želimo interes države, interes proračuna, interes Sabora, interes na koncu konca poreznih obveznika koji plaćaju u proračun, želimo ga zaštititi. I u tom smislu smo dogovorili jedan sastanak prije konačne ocjene, pa i u pogledu ovog segmenta o kojem govorite, što je gospodin Kovač potpisao. Želimo obaviti razgovor sa bivšim ministrom financija, bivšim potpredsjednikom Vlade. Ja sam ih pozvao, to je danas u novinama pa neka mi ne zamjere što to i javno kažem. Želimo razgovarati o tome u četvrtak ujutro, dakle, gospoda Račan, Linić, Crkvenac i Čačić. Ja sam ih pozvao da najprije čujemo šta oni imaju o tome reći, šta mi mislimo i da na kraju o tome izvjestimo javnost.
Vrlo sam zadovoljan intencijom vašeg odgovora, doduše niste mi konkretno odgovorili. Ovdje se radi o jednom aneksu ugovora na 48 milijuna kuna. Otprilike se radi o iznosu koliko je ukupno ubrano od cestarina na autocestama. Prema tome, ja ću vam dati na raspolaganje ove dokumente da o tome možete konkretno razgovarati i obavijestiti eventualno državno odvjetništvo.
Pa ja vas molim da mi date taj dokument, a inače ministar financija već ispituje cjelokupno poslovanje Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta i to u izvješću čeka.
Sljedeći koji će postaviti zastupničko pitanje je uvaženi zastupnik Ivan Bagarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, dame i gospodo. Jednakopravnost, suverenost i konstitutivnost su termini koji se najčešće koriste u Bosni i Hercegovini, međutim razina primjene tih termina za Hrvate u Bosni i Hercegovini je potpuno neprihvatljiva, odnosno mi ne konzumiramo u cjelosti te termine. Između ostaloga a kao dokaz da je tako navest ću probleme Sveučilišta u Mostaru koje je jedan od 7 visokoškolskih ustanova u Bosni i Hercegovini i jedina službenim Hrvatskim jezikom, na kojoj uzgred rečeno studira oko 10 tisuća studenata. Financiranje, ali time i održivost i budućnost ove ustanove dovodi se u izravnu svezu s ukidanjem Hrvatskog jezika kao službenoga, ili uvođenje dvojezičnosti. Lijepo vas molim gospodine predsjedniče Vlade, što će učiniti Vlada kao pomoć Sveučilištu a u sklopu kojeg je gradnja Medicinskog fakulteta i kliničke bolnice kao znak ustavne potpore Hrvatima u Bosni i Hercegovini a i Bosni i Hercegovini u cijelosti jer su ove ustanove otvorene za sve u osobno sam predsjednik Upravnog vijeća kliničke bolnice u kojoj su uposleni uposlenici svih nacionalnosti dakako ta se ustanova skrbi o svima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine zastupniče na ovome pitanju. Budući da ono i pada ova naša sjednica upravo u vrijeme bitnih odluka za Mostar za status glede Mostara, a i u vrijeme uhićenja Ante Jelavića i nekih drugih dužnosnika HDZ-a Bosne i Hercegovine želim odgovoriti na to ali i šire reći to da smo apsolutno zainteresirani za očuvanje statusa ravnopravnosti i konstitutivnosti i suverenosti Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, bez toga nema budućnosti i ja želim reći da je Hrvatska zainteresirana za stabilnost Bosne i Hercegovine ali ta stabilnost je ugrožena ukoliko se ugrožava status Hrvata. I stoga moja puna potpora ona neće biti samo deklarativne naravni nego će biti i sigurno kroz financijsku pomoć kroz Hrvatski proračun i u pogledu bolnice, i u pogledu Sveučilišta a ukoliko budemo mogli politički djelovati ja se obvezujem da ću napisati i pismo i vlastima i visokom predstavniku da se sačuva Hrvatski jezik, jer je to jedino Sveučilište u Bosni i Hercegovini na kojemu se govori Hrvatski, koje je Hrvatsko sveučilište. Bošnjaci imaju nekoliko svojih, Srbi imaju također nekoliko prema tome logično je da imaju i Hrvati. Isto tako oko statusa Mostara gospodinu Paddy Ashdownu visokom predstavniku sam rekao da mi pozdravljamo inicijativu i nastojanje i napor da se do rješenja statusa grada Mostara dođe konsenzusom i Hrvatskog naroda i Bošnjačkog naroda i Srba i ostalih koji žive u Mostaru. Prema tome, naša potpora Hrvatske vlade ide prema tome da se pokuša doći konsenzusom do rješenja. Za jedan grad Mostar ne trebaju nam, prošlo je vrijeme zapadnog i istočnog Berlina, jedan grad ali da se dođe konsenzusom do tog rješenja da se rješenje pokuša doista još i zadnji napor učiniti da se do toga dođe. I još nešto oko uhićenja Ante Jelavića. Na razgovoru sa Paddy-jem Ashdownom nije ni riječi bilo o tome, on o tome uopće nije govorio a nitko od nas nije imao pojma ni bilo šta. I ja mogu samo jednu stvar reći ne miješajući se u unutarnje stvari Bosne i Hercegovine niti u rad sudstva ukoliko je to uhićenje motivirano političke, ukoliko je bilo dakle pritisaka političkih struktura na sudstvo u Bosni i Hercegovini onda to treba odbaciti i to odlučno odbacujem. Bez obzira što je riječ o drugoj državi ali riječ je o jednom visokom predstavniku Hrvata. Ukoliko je riječ o nekim drugim razlozima, pravnim, krivičnim itd, naravno da u to ne možemo ulaziti i da tražimo da se postupa sukladno zakonu ali ukoliko je bilo motivirano političkim, da su vršeni politički pritisci, zato je riječ o jednom istaknutom predstavniku Hrvatskog naroda onda to treba odbaciti i nije dobra praksa i nije dobro to što se događa sada u vremenu kada treba odlučiti o statusu grada Mostara.
Prije sljedećeg pitanja molim cijenjenu gospodu zastupnike da prije nego što postave pitanje napomenu kome pitanje postavljeno. Uvaženi zastupnik Marko Turić.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, dužnosnici Hrvatske vlade, štovane kolegice i kolege. Moje pitanje je upućeno ministru zdravstva gospodinu Hebrangu. Svjedoci smo da je veliki dug u zdravstvu. Ministarstvo je učinilo reviziju dakle financijsku reviziju poslovanja. Mene zanima da li su naišli, dakle revizija, da li je naišla na nenamjensko trošenje financijskih sredstava namjenjenih isključivo za liječenje bolesnika. Drugim riječima, da li obrtna sredstva koja su namijenjena za liječenje bolesnika lijekove, hranu, energente i ostalo trošena za investicije ili nešto drugo jer znamo da takva praksa generira velike dugove. Mislim da je to prisutno, ne znam u kojoj mjeri pa moje pitanje u kojoj mjeri to prisutno i što gospodine ministre mislite tu učiniti? Hvala lijepa.
Štovani gospodine zastupniče, vaše pitanje zadire u bit nesporazuma između mojih prethodnika i mene. Moje stajalište, a siguran sam da je to sukladno Zakonu o državnom proračunu, o Zakonu o izvršenju državnog proračuna, Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i Zakonu o zdravstvenom osiguranju. Da se sve investicije moraju planirati za proračun tekuće godine, a drugi dio investicija se onda planira u drugi dio odnosno u drugu godinu. Nama se je dogodilo da smo zatekli investicije koje su prošle godine i neke pretprošle godine planirane u ovu godinu. I zbog toga naš plan rashoda koji smo pripremili moramo sad iz temelja mijenjati. Ovo što vi zovete nenamjenskim rashodima zaista su nenamjenski rashodi jer prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju financijska sredstva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje troše se i namijenjena su isključivo podmirenju troškova pružanja zdravstvene zaštite dakle zdravstvenim ustanovama za sve njihove rashode i za zdravstvenu zaštitu; plaće, materijalna potrošnja i tako dalje. Investicije su određene tako da se one odvijaju iz državnog proračuna za državne ustanove, iz županijskog proračuna za županijske ustanove. Ima i nekih izuzetaka. Državni proračun može investirati u županijsku ustanovu u područjima od posebne državne skrbi i u slučaju elementarnih nepogoda. Mi smo zatekli investicije koje su suprotne ovakvom načinu rada kakav sam opisao. Drugim riječima onaj novac koji su ustanove dobivale od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje usmjeravane su u građevinske investicije, investicije za opremu, za obranu, za opremu. To u končanosti također služi našem bolesniku, ali za te investicije najvećim dijelom nisu predviđena sredstva u proračunu koji smo zatekli i zbog toga dolazimo u sukob sa svojom željom da sve što je planirano i potpisano produljimo. Takva je praksa bila i u samom Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje pa ću navesti nalaz Državne revizije koji opominje još za 2002. godinu: “Nenamjenski potrošeno 398 milijuna kuna na ovaj način”. Mi smo zatekli nenamjenske troškove u obliku ugovora ministarstva sa županijama za investicije u županijske zdravstvene objekte. Između ministarstva i županija za opremu i tako dalje. Moj je stav sljedeći: Iako se radi o nečemu što je sasvim suprotno našem poimanju upravljanja novcem naših građana mi ćemo te investicije podržati i nastaviti na način da ćemo morati ovaj Proračun za preostali dio godine iz temelja reorganizirati i uključiti te investicije u njega. Jednostavno zbog toga da ne dođe do prekida suradnje na razini investicija. Mi smo s investicijama vrlo iskusni jer smo investirali u ratom, u Domovinskom ratu porušene objekte, izgradili ih u potpunosti u puno većem iznosu nego što se sada investira, ali nikada nismo zadirali u proračun iduće godine. Uvijek smo investiciju podijelili do 31. prosinca tekuće godine, a drugi dio investicije u drugu. Ono što je nenamjensko u ovom trenutku to su i opreme i različiti potrošni materijali koje sam zatekao, a ugovori su potpisani u Ministarstvu nakon izbora, proteklih izbora. Zadnji ugovor koji sam zatekao je potpisan dva dana prije mog ulaska u Ministarstvo zdravstva, točnije 21. prosinca ili 22. prosinca u iznosu od 6 milijuna kuna. Takve proračune odnosno takav dio proračuna koji je potpisan u tom razdoblju ja ću predložiti u rebalansu proračuna da se ne uzme u obzir nego da se prebaci na 2005. godinu. Dakle one koji su nakon izbora ugovoreni na razini Ministarstva.
Budući da je do sada postavljeno 18 zastupničkih pitanja sukladno dosadašnjoj parlamentarnoj praksi određujem pauzu u trajanju od 20 minuta. Nastavak sjednice je u 11 sati i 50 minuta. Sljedeći je na redu gospodin Vlado Jukić. Nastavljamo sa sjednicom. Molim zastupnike da sjednu u klupe. Sljedeći na redu je uvaženi zastupnik gospodin Vlado Jukić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Nije mi prvi put da u ovoj sabornici postavljam pitanje o temi Erdutskog sporazuma, ali držim da je to potrebno i ovaj put. Naime, nakon donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, mi smo u HSP-u, a i većina javnosti držali kako više neće biti potrebe uopće spominjati Erdutski sporazum o tom Erdutskom sporazumu današnja ministrica pravosuđa tijekom mjeseca studenog višekratno je javno izjavljivala kako on više ne vrijedi, ne primjenjuje se. Nema razloga gospođi Škare-Ožbolt ne vjerovati, jer je ona bila osoba koja je u ime Vlade Republike Hrvatske bila i sudionikom stvaranja Erdutskog sporazuma, a i stručna je i kompetentna osoba za tumačenje tog sporazuma. A sada nakon održanih izbora, izvanrednih izbora za županiju Osječku-baransku najavljuje se izbor zamjenika župana iz redova SDSS-a. Pa je moje konkretno pitanje predsjedniku Vlade. Temeljem kojeg pravnog akta ili dokumenta zamjenik župana Osječko-baranjske županije mora biti pripadnik nacionalne manjine i član SDSS-a? Hvala lijepa.
Pa, nemojte krivo shvatiti što ću sada reći nešto što možda ide izvan okvira Vlade, a prema stranačkoj politici. Mi smo u mojoj stranci već prije četiri godine uveli načelo supsidijarnosti, što znači da središnjica ne ulazi u one odluke koji se tiču lokalnih sredina, od općina, gradova, županija, prepustili smo potpunu autonomiju stranačkim vodstvima u općinama, gradovima i županijama da sami odluče tko će biti kandidat za načelnika, gradonačelnika, župana, tko će s kim ići kada u koaliciju i koga će predložiti za dožupana. Ovo je autonomna odluka Županijskog odbora stranke koliko ja to znam i koliko me je izvijestio predsjednik Županijskog odbora, ja to podržavam, mislim da je to još jedan korak prema nadilaženju međusobnih odnosa bez obzira koliko oni bili opterećeni prošlošću. Hrvatska je u ratu pobijedila i Hrvatska više nikakvih razloga nema za bilo kakav kompleks nad bilo kome. I ja podržavam ovakvu odluku Županijskog odbora HDZ-a.
Izvolite gospdine.
Gospodine predsjedniče, vašim odgovorom sam djelomično zadovoljan. Dakle, radi se o odluci HDZ-a. Ali niste mi odgovorili na konkretno pitanje, vrijedili li ili ne vrijedi Erdutski sporazum?
U Erdutskom sporazumu postoji niz odredbi koje su konzumirane kasnije pismom namjere Vlade Republike Hrvatske, a i Ustavnim zakonom kao što ste i sami rekli o pravima nacionalnih manjina. Mi ćemo razmotriti to pitanje, poznate su mi izjave ministrice pravosuđa gospođe Vesne Škare-Ožbolt. Poznato mi je da postoji različitost u interpretaciji, je li postoji ili ne, o tome ćemo napraviti jednu analizu i izvijestiti vas.
Na redu je uvaženi saborski zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, gospođe i gosodo članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Vjerujem da nam je svima poznato koliko je i kako jug Hrvatske prometno izoliran kao i činjenica da treba prijeći još dva granična prijelaza kako bi se stiglo primjerice iz Splita do Dubrovnika. Tijekom predizborne kampanje a i prije najavljivali ste a nedavno ste i kao predsjednik Vlade potvrdili gradnju mosta Komarna-Pelješac što bi značilo i početak kraja izolacije hrvatskog juga ali istovremeno bolji i brži razvoj gospodarstva poluotoka Pelješca te otoka Korčule, Lastova i Mljeta. No, zbunjenost je još uvijek prisutna kod građana oko autoceste. Naime, pred izbore 23. studenoga prošle godine je u medijima objavljena jedna izjava visokih lokalnih dužnosnika SDP-a kako Dubrovniku i Dubrovačko-neretvanskoj županiji nije potrebna autocesta. Takav stav lokalnih SDP-ovaca zasigurno nije stav većine građana niti Dubrovnika ni Dubrovačko-neretvanske županije pa vas gospodine predsjedniče molim da odgovorite na pitanje koja je strategija ove Vlade Republike Hrvatske, tj. hoće li se uz najavljenu gradnju mosta Komarna-Pelješac nastaviti izgradnja autoceste prema Dubrovniku neovisno o mostu? Zahvaljujem.
Gospodine zastupniče, odgovor je vrlo jasan. Gradnja autoceste Zagreb-Split-Dubrovnik odnosno kao što bi bilo možda primjerenije reći Dubrovnik-Split-Zagreb da damo i veći naglasak Dubrovniku i južnoj Hrvatskoj i prometnoj izolaciji u kojoj se ona nalazi ja je zovem radije autocesta Dubrovnik-Split-Zagreb ide dalje i to nije samo odluka. Tu želim biti vrlo korektan prema bivšoj Vladi. To je odluka i bivše Vlade koju mi nastavljamo. Meni nisu poznati razlozi zbog kojih lokalni SDP je bio protiv ovakvog projekta bivše Vlade a znam da je bivša Vlada donijela tu stratešku odluku u svom višegodišnjem planu da autocesta ide znači Zagreb-Split-Dubrovnik odnosno Dubrovnik-Split-Zagreb i to kroz Neum ali hrvatskom stranom najvećim djelom hrvatske strane dakle od Ploča prema Dubrovniku i projekt autoceste nije konkurentan nego je kompatibilan sa projektom mosta koji najavljujemo i oko kojega također postoji ja se bar nadam ne samo u javnosti Dubrovačko-neretvanske županije nego u cjelokupnoj hrvatskoj javnosti postoji visok stupanj konsenzusa. Taj most izvlači i Pelješac iz prometne izolacije, oživljava Pelješac, daje jednu daleko veću šansu i otocima koji gravitiraju Pelješcu a i samoj izolaciji juga Hrvatske. Prema tome, tim mostom koji je kompatibilan, koji se nadograđuje ne ugrožava se autocesta, to su dva paralelna projekta koji moraju ići. Mi ćemo već ove godine Ministarstvo mora i prometa, turizma, razvitka je krenulo u pripremne radnje da bi se možda već početkom iduće godine išlo u konkretnije zahvate. Dakle, pripremne radnje sve za taj projekt mosta će ići Komarna-Pelješac. On nije, ponavljam, u sukobu sa autocestom niti je u nekakvom rivalstvu sa autocestom i želim još jedanput nešto reći i zbog toga što je i u javnosti Bosne i Hercegovine ta autocesta odnosno taj most izazvao stanovite kontroverze. Nema dvojbe da želimo dobre, prijateljske i partnerske odnose s Bosnom i Hercegovinom i to svjedoči o tome da i želimo ovu cestu kroz Neum. Dakle, ona ide a most nikako ne ulazi u nekakvo rivalstvo nego držimo da ćemo time a već sami da ćemo time dakle revitalizirati Pelješac i ove otoke koji njemu gravitiraju i jug izvući iz prometne izolacije a već sama činjenica da nam pišu različiti ljudi različitih političkih opcija sa Pelješca, Korčule, iz dubrovačkog primorja itd. koji podržavaju ovaj most pa čak i činjenica da i sve političke stranke podržavaju izgradnju toga mosta govori da smo u pravu.
Josip Leko, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem na odgovoru. Jedino vašim odgovorom se dvojbe otklanjaju, jedino se nadam da dinamiku radova neće usporiti ovo probijanje proračuna ovom autocestom.
Poštovani gospodine zastupniče, ... [[Govornik se ne razumije.]] dobili riječ. Za povredu Poslovnika gospodin Josip Leko.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Naime, povreda Poslovnika se sastoji u tome da zastupnik Matušić postavlja zastupničko pitanje, stekao je pravo upisom u knjigu zastupnika a da nije mu bio verificiran mandat. Dakle, nije polagao prisegu. Jedna povreda. Drugo, istodobno sasvim netočno navodi podatak da je SDP protiv gradnje mosta. To je i jedno i drugo povreda Poslovnika. [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] 180. govori da samo zastupnik ima pravo na zastupničko pitanje. Dakle, zastupnik nije bio u času kad se upisao u knjigu zastupnika. Hvala lijepa.
Ali u času kada je postavio pitanje je saborski zastupnik. Za povredu Poslovnika ako sam dobro vidio Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Josip Leko je povrijedio Poslovnik i to dva puta. Prvo, dezinformirao je Hrvatski sabor i hrvatsku javnost jer je rekao da je povrijeđen članak 180. S ovim članak 180. apsolutno nema nikakve veze. S druge strane, povrijedio je članak 209. jer je odmah morao reći koji članak je kolega povrijedio i onda na osnovi toga reći u čemu je povreda Poslovnika. Hvala lijepa.
Slažem se sa uvaženim zastupnikom Ivom Lončar. Slijedeći na redu je uvaženi zastupnik Tonči Tadić. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Imam pitanje za predsjednika Vlade dr. Ivu Sanadera. Veleposlanik Republike Italije u Hrvatskoj Aleksandro Grafini govorit će u "Vijesniku" o ratifikacij Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u Italiji. Spomenuo je talijanske uvjete za to. Npr. da Hrvatska treba provoditi svoj Zakon o ekološko-ribolovnoj zoni u dogovoru sa Italijom. Nešto slično da naš zakon moramo provoditi u dogovoru sa drugom zemljom je zadnji put tvrdio ... [[Govornik se ne razumije...]] No još je čudniji zahtjev talijanskog veleposlanika da se opte otvori pitanje talijanske imovine ... u Hrvatskoj mada je to pitanje već riješeno osimskim sporazumima. Zanima me vaš stav o ovome u svijetlu vašeg skorog susreta sa talijanskim premijerom ... odnosno je li na dnevnom redu vašeg stastanka sa ... i ova tema? Dakle, pojas i imovina?
Gospodine zastupniče, sigurno da Italija, to je moja procjena neće postavljati kao uvjet ovo što ste naveli, niti ponovno otvaranje pitanja o imovini jer je ono regulirano niti o ribolovno-ekološkoj zoni za svoju ratifikaciju. Ja koristim ovu prigodu i drago mi je da ste to pitanje postavili, koristim ovu prigodu da pozovem Vladu Talijanske Republike da ratificira Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju bez ikakvih dodatnih uvjeta jer je već to učinilo 12 zemalja. Hrvatska je i za vrijeme prethodne Vlade i za vrijeme ove Vlade apsolutno pokazala svoju demokratsku i proeuropsku demokraciju i nema nikakvog razloga da Italija ne ratificira taj Sporazum. Ja ne očekujem da će premijer Berluskonij s kojim imam jedan dobar odnos, korektan i otvoren odnos da će to postaviti, ne očekujem da će to postaviti na našem sastanku u petak, na ... [[Govornik se ne razumije.]] kao dodatni uvjet ratifikacije. I ne bih želio špekulirati hoće li ili ne i kakav će moj odgovor biti ali iz ovoga što sam vam kazao, jasno je da očekujemo da Italija što prije ratificira taj Sporazum, bez ikakvih dodatnih uvjeta.
Gospodine premijeru ipak nisam dobio jasan odgovor na pitanje smatrate li da Hrvatska treba provoditi svoj Zakon o ekološko-ribolovnoj zoni u dogovoru sa Italijom i što mislite o imovini ... [[Govornik se ne razumije.]] A osim toga gospodin Grafini nije govorio u svoje osobno ime nego kao talijanski veleposlanik.
Što mislim o tome? Mislim da će Hrvatska provoditi svoje zakone onako kako ih je donio Hrvatski sabor. To je jedno. Drugo. ... [[Pljesak.]] Drugo. Drugo. Mislim isto tako da kao zrela članica međunarodne zajednice država i naroda razgovaramo sa svim susjedima o pitanjima koji su od njihovog interesa. To ne isključuje dakle razgovor. Mi za primjenu zakona imamo još svojih 9, 9, 10 mjeseci i do tada ćemo sigurno, ja želim razgovarati sa Italijom da vidimo koje su to točke njihovog interesa ali zakon se ovaj mora primjenjivati, on se ne može povlačiti. A drugo, u pogledu imovine postoje naši bilateralni sporazumi koje hrvatska Vlada, to je ono što nije, što je sporno. Ni bivše Vlade HDZ-ove, ni aktualn, ni prošla Vlada ni ova, ova je na početku nije rješavala sukladno, sukladno tom sporazumu. Dakle, pitanje je da to počenemo rješavati da ne bi se ponovno otvorilo kao novo pitanje.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franjo Arapović.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo. Ja sam htio svoje pitanje uputiti premijeru gospodinu dr. Ivi Sanaderu ali pošto je on odgovorio na moje pitanje djelomično u odgovoru na pitanje uvaženog zastupnika Bagarića i ja sam isto mislio postaviti pitanje u vezi Statuta grada Mostara. Pa samo bih molio da mi da svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] komentar na rezultat, na rezultat izbora koji su bili iz referenduma u Mostaru gdje je 99% kućanstva izrazilo želju za jednim gradom i jednom općinom. Hvala lijepa.
Moj komentar je vrlo jednostavan. Mislim da u demokraciji valja poštovati volju i raspoloženje birača. Birači su vrhovna instanca demokracije. I ja sam sa svoje strane i to ću ponoviti, premda sam u prošlom odgovoru to već kazao. U razgovoru koji je bio iznimno dobar i korektan sa visokim predstavnikom Pedijem ... [[Govornik se ne razumije.]] u razgovoru kojim sam iznio naše puno razumjevanje za vrlo ozbiljan posao koji on radi u Bosni i Hercegovini. Naše razumjevanje za karakter toga posla i za složenu situaciju u kojoj on taj posao radi. Ja sam mu zaželio svako dobro u tom poslu rekavši da su Hrvatska i Bosna i Hercegovina dvije prijateljske zemlje i da imamo poseban interes za dobre odnose i zbog činjenice što živi hrvatski narod i što je to domovina i hrvatskog naroda. Prema tome, moja sugestija mu je bila kada me je pitao za mišljenje da pokuša u konsenzusu i hrvatskog naroda i bošnjačkog i srpskog i ostalih građana nači rješenje za Mostar.
Poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče i ministri hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Uputit ću pitanje ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Petru Čobankoviću. Gospodine ministre, poznato je da zimu seljaci koriste kao pripremni period za pripremu i organizaciju proljetne sjetve a isto t ako je poznato da im nisu isplaćeni poticaji još za ured 2003. godine. sigurno da im za cijelokupnu organizaciju je potrebno novaca, zato pitam, dali će i kada biti isplaćeni poticaji koje čekaju. I što se generalno može učiniti na tom planu da se takve stvari ne događaju. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora poštovana gospođo zastupnice. Poštovane dame i gospodo zasatupnici. Dozvolite mi da kažem par riječi meni je poznata ova problematika i slažem se s gospođom zastupnicom da je to jedan dosta složen problem. Ali ovako ja moram kazati par stvari, vezano za isplatu poticaja za kulture iz proljetne sjetve 2003. godine. Za koje nije isplaćen poticaj. REkao bih da postoje dvije stvari, jedna stvar je da poticaji za kulture može isplaćen nakon unosa i obrade obrasca jedan. Zašto ej rok 31. siječanj. DRuga stvar je da mi trenutno imamo privremeno financiranje, znači, da je u proračunu za prva tri mjeseca predviđena su određena financijska sredstva. Ta sredstva na žalost nisu dostatna da mi mogli isplatiti kompletne poticaje koji su prenešeni iz 2003. godine. Ukupno gledajući po osnovi 2003. godine mi bi trebali siplaitti negdje cirka još oko 800 milijuna kuna. Od toga negdje oko 650 milijuna kuna bi trebalo ići an kulture iz proljetne sjetve. Što želim još kazati, kao što sam rekao imamo određen elimite, da je u privremenoj financiranju za prva tri mjeseca po osnovi poticaja u poljoprivredi predviđeno 231 milijun kuna. SAda se vidi i određen nesrazmjer. Ali isto tako, uvažavajući trenutnu situaciju ja sam dao nalog unutar Ministarstva poljoprivree vodnog gospodarstva, šumarstva i vodnog gospodarstva da se napravi jedan plan preraspodjele sredstava. Znači, da sve ono što smatramo da u ova prva tri mjeseca možemo na neki način da kažem, ušparati, da zatražimo od Ministarstva financija i Vlade suglasnost za preraspodjelu. I da na taj način stvorimo određen iznos financisjki iznos gdje bi u osnovu toga krenuli u isplatu poticaja za poljoprivredne kulture iz proljetne sjetve. Na taj način ja vjerujem da ćemo poslije 31. siječnja, krenuti sa prvim dijelom isplate poticaja upravo za te poljoprivredne kulture iz proljetne sjetve. Što je još poanta za naglasiti. Je to da će ta isplata morati biti u dva dijela. Jer dežimo da je bolje sada isplatiti jedna dio, nego čekati donošenje novoga proračuna, kada bi mogli isplatit kompletan iznos. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću postaviti kjedno pitanje koje se tiče naše skore budućosti. Svake godine osobito u ljetnim mjesecima, svjedoci smo velikih požara koji uništavaju naše obale čineći veliku materijalnu i ekološku štetu. A mislim da je sad upravo vrijeme d ase pripremimo za to. Pa bih postavila pitanje ministru obrane gospodinu Berislavu Rončeviću kolikl će biti angažman MORHA u u predstojećnoj protupožrnoj sezoni i dali će biti spreman imajući u vidu i opremu i ljudstvo.
Uvaženi gospodine predsjedniče, .../govornik se isključio/ ...međutim Ministarstv oobrane aktivno sudjeluje u ostvarivanju ove zadaće. MORH će biti spreman za ovu protupožarnu sezonu, zaključen je uogovor o održavanju kanadera kao strateškog sredstva u protupožarnoj sezoni. Raspolažemo sa tri kanadera jedan je prošle godine imao halvariju i on je u generalnom popravku. Osim toga sa 4 helikoptra s kojih je procjena da će biti tri dnevno op erativna. Dva air traktora i tri nosa ili namjensko organizirane snage na kopnu, 50 do 70 ljudi. Poboljšana je i oprema ljudi koji će gasiti požar na terenu i ukoliko proračunska sredstva budu onakva kakvu mi priželjkujemo za ovu djelatnost MORH je spreman za ovogodišnju proupožarnu sezonu.
Zahvaljujem.
Samo nekoliko riječi dodatno za ovu važnu temu. Ona je upravo sada aktualna a ne u vrijeme kada dođe do tih vremenskih nepogoda koje jako teško onda kontrolirait. Na jednoj od idućih sjednica vlade, vrlo skoro, će biti dakle, kompletan prijedlog Vlade za mjere koje bi trebalo u preventivnom smislu poduzeti prije turističke sezone prije ljeta. Zadužena su nadležna ministarstva i mi ćemo ot ome izvjestitit javnost o potrebnim koracima koje Vlada treba učiniti u pripremi prije dolaska ljeta.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, gospođe ministsrice poštovana gospodo ministri, cijenjeni kolegice i kolege. Moje pitanje biti će upućeno gospodinu ministru Branku Vukeliću ministru gospodarstva. Poštovani gospodine ministre, da li ste upoznati sa slučajem nestanka seljačke pšenice u ... [[ne razumije se]] Virovitičko-podravskoj županiji, tj. u firmama Poljoprimet Virovitica 3007 tona i Klasje Slatina tisuću i 500 tona što ukupno čini masu od 5 tisuća i 200 tona? Te vas pitam, što ćete poduzeti po pitanju odgovornosti za nestanak pšenice, te kakovo rješenje vidite za opljačkanog slavonskog i podravskog seljaka pred kojim je neizvjesna proljetna sjetva, a i prehrana ono malo stočnog fonda što ima je upitna? Hvala lijepa.
Hvala poštovani saborski zastupniče na pitanju iako čini mi se da je ovo pitanje primjerenije za ministra Čobankovića, jer ovdje se koliko razumijem ne radi o robi robnih zaliha ili nešto što bi bilo vezano za robne zalihe koje su u nadležnosti Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. No međutim, mogu reći da o ovoj informaciji koju ste vi dali ću zajedno sa ministrom Čobankovićem prikupiti sve potrebne informacije i proslijediti prema Vladi i ovdje vama u Sabor. Čini se da tu i posla će biti i ima i za kolegu ministra Mlinarića. Ali evo ovog momenta ne mogu odgovoriti na ovo pitanje. Prikupit ćemo informacije i dati vam napismeno. Hvala.
Ja se zahvaljujem na ovakvom odgovoru i aktivnosti koje ćete poduzeti i želio bih da u pismenom obliku dobijemo odgovor što je učinjeno i kakve su mjere poduzete. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, uvaženi dame i gospodo zastupnici. Moje pitanje upućeno je ministrici pravosuđa gospođi Vesni Škare-Ožbolt. Sinoć je zahvaljujući HINA-i Hrvatska televizija u svom središnjem Dnevniku netočno i neistinito izvijestila hrvatsku javnost da je neustavnošću 12 presuda Upravnog suda dovedeno u pitanje raspuštanje Skupštine Osječko-baranjske županije kao i priznavanja održanih izvanrednih izbora od 18. siječnja ove godine. Naime, HINA si je dopustila da u svom komentaru iznosi netočne činjenice i donosi netočne zaključke čime je unijela smutnju kako u medijske kuće koje su tu vijest prenosile, tako i u cjelokupnu hrvatsku javnost. Osječko-baranjska županija nije raspuštena zbog presuda Upravnog suda. Ona je raspuštena iz razloga što to predstavničko tijelo lokalne samouprave nije funkcioniralo gotovo 5 mjeseci i to u vremenu od 4. srpnja 2003. kada je održana posljednja sjednica sve do sredine studenoga kada je još bivša Vlada svojom odlukom skupštinu raspustila. Gospođo ministrice, ja vas molim za odgovor o tome što je točno. Da li ovo što HINA i Hrvatska televizija jučer plasira hrvatskoj javnosti s namjerom da stvori dojam nezakonitosti provedenih izbora ili je točno ovo što ja ovdje malo prije zastupam? Hvala lijepa.
Uvaženi gospodine zastupniče. Ne ulazeći u autonomnost HINA-nog komentara, činjenica je da se na osnovu Zakona o lokalnoj upravi i samoupravi tadašnje Ministarstvo pravosuđe lokalne uprave i samouprave podnijelo prijedlog Vladi Republike Hrvatske za raspuštanje Županijske skupštine iz razloga što se ona nije sastala više od 3 mjeseca i to je bio razlog zašto je Vlada prošle godine donijela rješenje o raspuštanje Osječko-baranjske skupštine.
Zahvaljujem gospođi ministrici. Posebno zahvaljujem što je dala vjerodostojno tumačenje razloga zbog čega je Skupština Osječko-baranjske županije raspuštena.
Poštovana zastupnica Danira Bilić.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade i poštovane dame i gospodo. Aktualna je otmica djevojke Jelene Gudeljević, pa stoga molim gospodina ministra unutarnjih poslova dr. Marijana Mlinarića da nam kaže detaljne informacije što je MUP učinio u svezi tog slučaja.
... [[Govornik nije uključen]] predsjedniče Sabora, poštovana zastupnice. MUP je izvršio uhičenje dvojice osumnjičenika za ovo djelo. Nad njima se vrši kriminalistička obrada. U cilju toga da se ne ometa ta obrada, ne mogu govoriti o detaljima, nego smatram da će slučaj biti vrlo brzo riješen po zakonu.
Zadovoljna sam. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Vilim Herman.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Evo jedno slavonsko-baranjsko pitanje ako ga smijem tako nazvati. Evo i danas smo u jednom pitanju čuli nešto o Slavonsko-baranjskoj županiji. Ja mislim da je Slavonija doista zasičena aferama od županijske skupštine, pa evo ovaj luk prema Ustavnom sudu, pa Valpova, pa upitnosti oko toga što se zapravo događa oko doista svega onoga što su vrijednosti pravne države itd. Ali okrenimo se nečemu što je budućnost doista iskreno. Stručne podloge su dale mogućnost da se manje-više stvori politički konsenzus oko nekoliko strateški važnih, doslovce tako slavonsko-baranjskih projekata. I to govorim bez ikakve pretencioznosti. Reći ću koji su to i ponoviti da je riječ o konsenzusu - i koridor 5C, i Agrobanka, i razvoj sveučilišta. Dapače, agrar uz značajno pitanje navodnjavanja. Evo izravnog ... [[nema preklopa]] gospodine premijeru želio bih vam predložiti pa na određeni način ako smijem reći i obvezati vas da dođete u Osijek kao što ste bili u Istri sa dobrim namjerama i da biste tamo razgovarali o ovim projektima sa zastupnicima, sa ekspertima, dakle sve u cilju kako rekoh okretanja budućnosti, a i zbog toga što se evo uskoro priprema proračun da bismo napravili važne, doista važne korake za Slavoniju i Baranju. Molim ako se odlučite za to, a trebali bi, da to ne bude u roku manjem od tridesetak dana. Hvala lijepo.
Uvaženi gospodine zastupniče prihvaćam vaš prijedlog i pokušat ću da to bude u okviru 30 dana. Ja sam već kratko bio u Osijeku, ali ovo je radni sastanak u kojemu bi trebali biti predstavnici novoizabrane županijske vlasti pa ćemo učiniti sve što je naša zadaća, zadaća Vlade da se konstituira u određenom roku i županijsko poglavarstvo, ali smo spremni dakako da na tom sastanku budu svi saborski zastupnici iz IV. izborne jedinice, a ukoliko je potrebno, ukoliko procijenite mogu biti i iz V. pa da se onda nađemo svi zajedno i da porazgovaramo o tome. Nama je sigurno u interesu ravnomjeran razvoj svih hrvatskih krajeva, svih županija i u tom smislu svi projekti koje budemo raspravili i koje budete prezentirali ukoliko kod njih postoji konsenzus imat će našu potporu, a realizacija ove godine će ovisiti dakako i o stanju državnih financija.
Hvala lijepa. Izvolite kolega Herman.
Sad se traži da upišem svoje emocionalno stanje jel’ sam zadovoljan ili nisam zadovoljan. Ali ništa, gospodine premijeru do viđenja u Osijeku.
Hvala lijepa. Na redu je postaviti zastupničko pitanje poštovani kolega Nikola Ivaniš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Doma. Uvaženi premijeru i članovi Vlade pitanje je za ministra zdravstva i potpredsjednika Vlade. Početak mandata Vlade između ostalih pitanja snažno su obilježila i pitanja zdravstvenog sustava. Čitav niz rasprava i kontraverzi o dugovirma, gubicima, načinu prijenosa vlasti i nešto što mene zanima, a to su natječaji za kapitalnu medicinsku opremu za bolnice. Mene konkretno zanima Klinički bolnički centar u Rijeci i pitanje se odnosi na njega. 3. studenoga 2003., dakle za ovo pitanje značajno, prije izbora potpisan je ugovor između grada Rijeke, Županije primorsko-goranske, Ministarstva zdravstva i KBC-a o zajedničkom ulaganju, odnosno nabavci kapitalne opreme. Negdje omjer otprilike 40% lokalna i regionalna samouprava i 60% ministarstvo, odnosno država. Vrijednost negdje 80 milijuna, dakle malo više od 10 milijuna eura i oprema koja je značajnim dijelom važna za nastavak i kvalitetu rada druge po veličini i snazi bilničke ustanove u Hrvatskoj, KBC Rijeka. Ministarstvo je raspisalo natječaj i poznatim dopisom, odnosno pitanjem, otvaranjem pitanja kako su natječaji raspisani, zaustavljen taman negdje kad se za KBC Rijeka su trebale otvarati ponude. Vi ste više puta govorili u javnosti o tome, a i danas ste se toga doticali i danas ste dosta jasno kazali da će biti obustavljeni natječaji i nabavke samo ondje gdje je bilo protuzakonitosti u ugovaranju i raspisivanju natječaja. Mene konkretno zanima jesu li, je li potpisivanje ugovora i natječaj koji je ministarstvo raspisalo za KBC Rijeku za kapitalnu opremu u kojoj su magnetska rezonanca, suvremeni CT, a u Rijeci trenutno CT-i više ne rade nego li rade, je li tu sve bilo zakonito i ako jeste znači li to da se postupak natječaja i nabavka te opreme u okvirima onog što je ugovoreno sa participacijom grada i županije nastavljaju. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Riječ ima potpredsjednik Vlade, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Štovani gospodine zastupniče ovaj natječaj koji spominjete u KBC Rijeka je jedan od onih o kojima sam upravo govorio. To je natječaj koji je proveden po zakonu, ali na žalost u stavkama rashoda Ministarstva zdravstva nije predviđena stavka za tu opremu. Budući da mi sada radimo proračun od 1. travnja pa na dalje, mi ćemo te natječaje uključiti u taj sljedeći obračunski interval i onda će natječaj moći ići dalje. Dakle zakonit je, donesen je na žalost izvan jednog demokratskog recimo roka, a to su izbori što naravno neće utjecati na našu odluku samo evo upozoravamo, ali kada uskladimo te rashode sa našim stavkama proračuna natječaj će ići dalje, znači može ići dalje čim Hrvatski sabor usvoji proračun za sljedeće razdoblje ove godine.
Hvala lijepo. Dakle možemo računati da će predlagatelj onog dijela hrvatskog proračuna koji se odnosi na zdravstvo, predložiti da se ovo ugradi i da natječaj od drugog kvartala krene. U tom slučaju hvala vam lijepo.
Hvala vama. Na redu je postviti zasltupničko pitanje poštovani kolega Kajin. Izvolite kolega Kajin.
Uvažena gospodo zastupnici i cijenjeni predstavnici Vlade. Pitanje želim postaviti ili gospodinu premijeru, potpredsjednici Vlade ili gospodinu Šukeru ministru financija. Naime, danas bi se u svim hrvatskim školama trebalo organizirati predavanje o Holokaustu. To je dobro. Vjerojatno će se spomenuti i tijek 2. svjetskog rata na prostorima Republike Hrvatske na jedan objektivan način. Dobro je i to što su predsjednik Vlade i predsjednik države pred dva dana ako se ne varam, posjetili Židovsku općinu ovdje u Zagrebu. Dobro je i to što je gospodin Sanader pohvalno se izrazio u jednom navratu ili više o istarskom antifašizmu, međutim kani li ova Vlada borcima 2. svjetskog rata vratiti stečana prava oduzeta im godine 1991. a ticali su se, ja imam ovdje opis o 30-tak tih prava, mirovina, invalidnina, zdravstvenih beneficija itd. Znači po onoj koju smo već čuli, penzionerskoj. Oni su nam uzeli, oni će nam vratiti i kada će se ta prava vratiti, odnosno kada će se njihov status uskladiti sa statusom boraca Domovinskog rata.
Hvala lijepo. Odgovor će dati gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče iskoristit ću ovu prigodu za vaše pitanje i zahvaliti na vašim ocjenama ovih poteza koje smo učinili. Nije to ništa bilo izvan normalnoga, izvan očekivanoga. Mislimo da je to civilizacijski potez jer antifašizam je u temeljima Hrvatske države, u suvremenim temeljima Europe i mi smo na to ponosni. Isto tako, želim iskoristit prigodu i reći da se danas diljem svijeta obilježava Dan Holokausta, dan kada je oslobođen Auschwitz. Hrvatska se priključuje obilježavanju toga dana i kroz, kako me ministar znanosti i obrazovanja i športa izvjestio, kroz učenje u školama. Prema tome, to je naša zajednička stečevina na kojoj gradimo dalje, u tome je Istra imala i posebnu ulogu i to svi znamo. Ja želim reći da s ovim predmetom doista nisam upoznat u detalje, pa dopustite da se o njemu očitujemo pisano.
Hvala lijepa gospodine premijeru. Na redu je postavit, kolega Kajin izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] i mislim da ćete pri tom uključit i članove SAB-a. Želim napomenuti to da je predsjednik Tuđman bar jednom godišnje posjećivao Istru, ako ne Istru ono Brione. I gotovo jednom godišnje, a gospodin Šetić je svjedok, primao članove Saveza antifašističkih boraca. I uvijek je naglašavao njihov patriotizam. Naglašavam patriotizam. I uvijek se, obećavalo se da će se nešto po tom pitanju učiniti. Do dana današnjeg nije ništa i očekujemo da će već u proračunskim stavkama za Proračun 2004. biti po prvi puta na neki način usklađen njihov status sa borcima Domovinskog rata. Nakon 3. siječnja penzije su im nešto brže rasle nego ostalim kategorijama građanima, međutim, daleko od toga da su se prava počela vraćati onako kako su bila zacrtana godine 91.
Moram vam reći da ste drugi dio svog javljanja iskoristili da vodite raspravu, a ne da iskažete svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo sa podnesenim odgovorom, pa vas molim da to ubuduće ne radite. Poštovana kolegica Dorotea Pešić-Bukovac je na redu postaviti zastupničko pitanje. Izvolite, kolegice.
Štovani potpredsjedniče, štovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ja bi se htjela, bi htjela postavit pitanje gospodinu ministru Primorcu, ali s obzirom da ga nema, gospodinu Šetiću. Htjela bi se osvrnuti na posljednja istraživanja koja su vršena među djecom školskoga uzrasta. Prvo istraživanje govori o tome koliko je djece vidjelo oružja, od noža, pištolja i drugih sredstava pirotehničkih, a to je sve u četverogodišnjim školama ispitivanje vršeno. I postotak je zaista velik. 37% učenika je vidjelo takvo oružje i 24% gimnazijalaca. Drugo istraživanje je koje pokazuje strahoviti veliki trend nasilja kako u školama tako i van škola. Na 5 tisuća djece, 27% djece svakodnevno doživljava nasilje od svojih vršnjaka, a 16% od svojih vršnjaka van škole. Nitko ništa ne poduzima osim policije i to samo u slučaju kad su teške tjelesne povrede. Ravnatelji ne reagiraju jer misle ako ne reagiraju da toga u njihovim školama nema. Neke udruge i liječnici su na neki način nešto poduzeli. Ja vas pitam što ministarstvo misli po tom pitanju učiniti jer je trend zaista evidentan porasta nasilja i korištenja oružja? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor će dati gospodin Nevio Šetić. Izvolite gospodine.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo zastupnice. Postavili ste jedno vrlo složeno pitanje koje je i školska problematika, ali iznad svega sociokulturna. Ono što zahvaća naše društvo i mislim da u ovom Viskom domu zaslužuje reći da je to pitanje na koje smo dužni svi reagirati jer on izlazi van okvira samo nadležnosti ravnatelja i učitelja. Ja vam želim reći da naše informacije kažu da ravnatelji i učitelji itekako pomažu da se te okolnosti smanjuju i oni u školama reagiraju. Ali veliki dio tih pritisaka osobito oko nasilja dešava se u onome vremenu kada su učenici izvan škole i to je jedno naše društveno pitanje. A oko oružja, eksplozivnih naprava mislim da to također upućuje na naše sociokulturno okruženje i da u našim obiteljima, i da toga posjeduje i to je jedno onda interdisciplinarno pitanje. I uvjeravam vas da ćemo poduzeti sve akcije, a i Ministarstvo unutarnjih poslova misli da tu nam može pomoći. A oko nasilja i oko ovih okolnosti i odvjetništvo za malodobnike može također pomoći, a naše ministarstvo radi jedan program. Već je nešto i na tom polju poduzeto da još intenziviramo ono što škola kroz ravnatelje, učitelje, nastavnike može učiniti. U svakom slučaju, zabrinuti smo zbog ovakve situacije.
Hvala lijepa. Kolegice Bukovac, izvolite.
Ja sam samo djelomično zadovoljna odgovorom jer sada zaista su roditelji prepušteni sami sebi. Kazala sam već da policija ni ne reagira ako nisu teške tjelesne povrede. A mogu iznijeti samo primjer Grada Kastva koji je uveo zaštitarsku službu u autobus koji vozi djecu u školu. Pa mislim da bi ministarstvo trebalo možda više surađivati sa jedinicama lokalne samouprave po tom pitanju.
Hvala lijepa na iskazanom mišljenju. Na redu je postaviti pitanje poštovani kolega Poropat. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, cijenjena gospodo Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem gospodinu ministru gospodarstva, gospodinu Vukeliću, a odnosi se na ono što se i danas dešava u “Viktoru Lencu”. Moje pitanje glasi, hoće li Vlada Republike Hrvatske pomoći u pronalaženju rješenja, bolje rečeno posla u brodogradilištu "Viktor Lenac" da se ne bi desilo likvidacija. Naime, želim reći da strahujem da se Lencu može dogoditi ono što se prije par godina dogodilo "Prvomajskoj" iz Raše, u kojoj je bilo zaposleno i više ljudi nego što danas zapošljava brodogradilište "Viktor Lenac". Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Riječ ima ministar gospodarstva, gospodin Vukelić. Izvolite gospodine ministre.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Kao što dobro znamo i Viktor Lenac i sva druga brodogradilišta ili brodogradnja u cjelini je jedna od strateških grana industrije u Hrvatskoj i interesa Hrvatskog gospodarstva pa time i u interesu Hrvatske vlade. Viktor Lenac je sada u stečaju, dakle on je van rekao bih nadležnosti Ministarstva gospodarstva u ovoj situaciji ali problematika i problemi koji jesu i u Viktor Lencu i u brodogradnji nisu jasno van naše nadležnosti i po tom pitanju dobio je nalog i zaduženje državni tajnik gospodin Vranković, u Ministarstvu gospodarstva, za pripremiti jednu cjelovitu informaciju i izvješće zajedno sa brodogradnjom, Institutom i svima nadležnima i tu ćemo informaciju pripremiti i predati Vladi na jednoj od prvih narednih sjednica koje jesu.
Hvala lijepo kolega Poropat, na redu je postaviti zastupničko pitanje poštovani kolega Mlinarić, Petar Mlinarić izvolite.
Gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, gospođe ministrice, gospodo ministri, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Moje pitanje će ići uvaženoj ministrici, gospođi Jadranki Kosor, ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Moje pitanje je više apel nego pitanje, molim Hrvatsku vladu da se ubrza, najveći humanitarni problem u Republici Hrvatskoj, a to su zatočeni i nestali Hrvatski branitelji i civili iz Domovinskog rata. Spoznaja po lokalitetima, pojedinačnih i masovnih grobnica kao osnov i polazište zatim sporost u rješavanju identifikacije putem DNK metodom, još se 600 do 700 tijela nalazi u zajedničkim grobnicama u Zagrebu i Osijeku nakon toliko godina. Roditelji tiho umiru, djece koja se još uvijek nalaze u zajedničkim grobnicama, oni koji su živi omogućimo im da umru u saznanju da mogu položiti cvijeće na grobove svoje djece. Zato sve vas molim ovdje a molim i srpsku nacionalnu manjinu da se zauzmu jer ključ je u njihovim rukama i da svi zajedno riješimo brže ovaj problem. Zahvaljujem.
Hvala lijepa riječ ima gospođa potpredsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Hvala vam lijepa pošto potičete i Hrvatsku vladu, i Hrvatski sabor i Hrvatsku javnost na najveću humanitarno pitanje, najveći humanitarni problem u Republici Hrvatskoj. To za ovu Vladu jest uistinu najveći problem koji ćemo dakako intenzivno rješavati, davat ćemo mu prioritet jer naravno dok se ne pronađe i posljednji sa popisa, to je više od 1200 ljudi i branitelja i civila taj postupak ne smije biti završen i naravno ne smijemo ga predati zaboravu. Želim evo najaviti da ćemo upravo zbog toga što manja i kompaktnija vlada želimo djelovati brže i efikasnije, u rješavanju tog pitanja, tog problema djelovati međuresorski. Budući da imamo u Vladi i ministra Primorca koji je jedan od stručnjaka upravo za DNK uključit ćemo i njega osobno i stručnjake koje će preporučiti. Osnovati još jednu posebnu radnu skupinu koja će na tome problemu raditi. Želim vas također izvjestiti da će iz Ministarstva branitelja također poteknuti inicijativa, vidjeti ćemo hoćemo li je pretočiti u zakon ili na neki drugi način riješiti da se u Hrvatskom saboru postavi, na temelju javnoga natječaja jedna zastava po ugledu na Sjedinjene Američke Države i njihovo traganje za nestalima, zastava u spomen na zatočene i nestale i da ona bude u Saboru do trenutka dok se ne pronađe i posljednji sa popisa nestalih. Evo, ta inicijativa nisam još stigla ni gospodina predsjednika upoznati s tim, kreće iz Ministarstva dogovorit ćemo se hoće li to biti Zakon ili nešto slično. I naravno zalagat ću se za to da izvješća Hrvatskome saboru o traženju zatočenih i nestalih, o svemu što se radi na tome području dolaze redovito i da Hrvatski sabor o tome raspravlja a ne kao što je na žalost do sada bio slučaj da se o tome premalo govori i još jedna inicijativa nastojimo riješiti problem obitelji zatočenih i nestalih znači od trentuka kada se identificiraju njihovi najmiliji do trenutka kada prelaze na žalost u ovu drugu skupinu dakle njihova primanja najčešće u tom razdoblju nisu riješena i predugo čekaju na riješavanje egzistencionalnog problema. Evo nadam se da ste zadovoljni.
Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo ja sam zadovoljan, jer mahom od ovih 600 do 700 tijela su Vukovarci ali bio bih sretniji da je ovo pitanje postavio uvaženi zastupnik gospodin Kajin.
Hvala lijepa. Na redu je postaviti zastupničko pitanje poštovani kolega Marin Jurjević. Izvolite kolega Jurjević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine premijeru, gospodo ministrice i ministri, kolegice i kolege. Pitanje za premijera Sanadera. Poštovani gospodine premijeru u Hrvatskoj javnosti veoma su pozitivno odjeknule vaše izjave kako neće biti revanšizma nakon preuzimanja vlasti prije svega od strane HDZ-a i tvrdnje kako će se prije svega poštivati struka, znanje i tako dalje, a da se politička podobnost neće uzimati u obzir kao negativni faktor. Utoliko sam više iznenađen i volio bih, želio bih i molim vas da komentirate izjavu gospodina ministra Hebranga datu u Novom listu u njegovom intervju-u, citiram gdje kaže: “Zdravstvo trebaju voditi ljudi koji su spremni provoditi program HDZ-a”. Po meni bi se moglo možda kazati da je moguće da će se tražiti da svi ravnatelji bolnica budu članovi HDZ-a ili da možda budu podvrgnuti ispitu, testu poznavanja programa HDZ-a kako bi zadovoljili kriterije gospodina ministra Hebranga. Ja vas pitam i molim za komentar jer ovo uveliko odudara od vaših proklamativnih izjava.
Hvala lijepa. Riječ ima gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite gospodine premijeru.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče Jurjeviću. To što smo rekli i ja i svi dužnosnici Vlade to stoji i na tome stojimo. U Hrvatskoj nemamo toliki broj ljudskog potencijala da prilikom svake promjene vlasti promijenimo 500 ljudi. Čak i kad bismo htjeli ne bismo to mogli jer nemamo i mislim da smo zemlja koja je mala, srednja, kako tko već gleda u kojim kriterijima i da se doista moramo oslanjati na stručne i sposobne ljude i da je tu njihova politička orijentacija u potpuno drugom, ako ne i u trećem redu. Međutim svaka politička snaga koja dobije mandat birača na jednom određenom programu mora već iz razloga odgovornosti prema biračkom tijelu i prema javnosti i prema Saboru koji je izglasovao i dao povjerenje toj vladi, provoditi taj program. Prema tome izjavu potpredsjednika Vlade i ministra zdravstva i socijalne skrbi ja ne tumačim na način kao što je vi tumačite, da bi znači sad svaki ravnatelj ili onaj djelatnik neki dužnosnik u medicini morao znati program HDZ-a. Ne. Morao bi znati program Vlade. Tako tumačim izjavu gospodina potpredsjednika Vlade. Morao bi znati što je program Vlade, a u tom segmentu što je problem i, što je program Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Neću se prepucavati i nije u redu da jedni drugima predbacujemo, ali je činjenica da je u jednom trenutku bivša vlast smjenila sve nadzorne predstavnike nadzornih upravnih vijeća, smjenila ravnatelje dakle nakon što su upravna vijeća stavljena nova onda su upravna vijeća mijenjala ravnatelje. To mi raditi nećemo, ali ćemo itekako voditi računa da se poštuje zakon. I sada kad je ministar Hebrang dao obrazloženje za određene iz, smjene koje su uslijedile bilo je to zbog kršenja zakona koji jasno kaže da ukoliko određena ustanova uđe u dugovanje, uđe u minus, uđe u deficit onda je to logično da on mora biti smjenjen i siguran sam da bi to bio učinio i vaš ministar zdravstva ili bilo koji drugi ministar zdravstva bez obzira na koju političku orijentaciju. Bez obzira koje političke orijentacije bio. Prema tome nikakvog revanšizma neće biti, ali ćemo voditi računa itekako, pa vi vidite da se oko ovih dugovanja u zdravstva digla velika prašina i kad ste me već pitali za mene iako je tu sjedi ministar koji je mogao i sam odgovoriti na to pitanje, ali kad ste me već pitali pa da odgovorim i na jedno pitanje koje se ovih dana, koje je i meni upućeno zašto ministar Hebrang izbjegava, izbjegava TV ili medijski duel sa svojim bivšim kolegom ili sa gospodinom Nikicom Gabrićem? Po mojoj informaciji bit’ će jedan na jednoj od televizija ne nacionalnog nego na jednoj lokalnoj, regionalnoj televiziji da sad ne radim reklamu kojoj, sutra dvoboj, TV dvoboj ministra Hebranga i gospodina Gabrića pa ćemo svi gledati i vidjeti gdje je ta istina? Ja sam siguran, ja sam siguran, ja sam siguran da će i javnost to pomno pratiti jer riječ je ovdje o novcima poreznih obveznika. Prema tome onaj koji na neadekvatan način, suprotno zakonu netransparentno troši novac poreznih obveznika taj zaslužuje biti smjenjen.
Djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom. Svi ste retroaktivno ponovno ponovili ono što inače govorite. Gospodin Hebrang je rekao zaista dakle da zdravstvo trebaju voditi samo oni koji su spremni provoditi program HDZ-a. To nije, mislim tako je rekao. Vi to možete tumačiti, ovo su izgovorene riječi. Što se tiče ravnatelja jesu smjenjivana upravna vijeća, ali ne ravnatelji. Uostalom tu sjedi gospodin Turić koji je bio i prije i sada je ravnatelj i tako dalje i sigurno to nije, ne, ne, ne, dakle sigurno to nije tako. A kažem to je interpretacija vaša, ali riječi su riječi koje su izgovorene. ... [[Upadica se ne razumije]]
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mate Brletić. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, sami gospodo saborski zastupnici, upućujem pitanje predsjedniku hrvatske Vlade. Stanje u tekstilnoj industriji. Ima li Vlada kakve planove za rješavanje stanja u tekstilnoj industriji? Žene u tekstilnoj industriji zarađuju 45 do 50% niže plaće od hrvatskog prosjeka. Gotovo u svim tvrtkama, oko 120 tvrtki u kojima ima članstvo sindikat kretanja su negativna i ne očekuju se povećanja zapošljavanja. Mnoge zapadne zemlje ... [[Govornik se ne razumije]] tekstilnu proizvodnju većim dijelom, Rumunjsku, Mađarsku, Bugarsku i Makedoniju. Ako taj trend zadesi i Hrvatsku, neće se moći zadržati sadašnja razina zaposlenosti. U odgovoru … [[ne razumije se]] na zahtjev sindikata koji od nove Vlade traži sektorski, socijalni dijalog na temelju argumenata, analiza, svrsi činjenica o razvoju s unapređenjem konkurentnosti te očuvanju zaposlenosti. Hvala.
Ova Vlada je gospodine zastupniče svjesna problema u tekstilnoj industriji. Postoji jedna inicijativa dotičnog sindikata za jedan socijalni dijalog i raspravu s Vladom, o tome ćemo se tek odrediti, jer stajalište ove Vlade je da ne ulazimo u pojedinačne rasprave sa granskim sindikatima itd., nego sa sindikalnim središnjicama. Prema tome, ta problematika i problemi u Hrvatskoj tekstilnoj industriji su nam poznati. Želimo zajedno, pa možda i na jednoj raspravi široj i na GSV-u, ali prikupljamo podatke, analize. Prije svega analize upućene i usmjerene prema ocijeni konkurentnosti Hrvatske tekstilne industrije u odnosu na međunarodno tržište i nakon toga ćemo vas izvijestiti, ali to jest jedan od prioriteta, jest jedan od zadaća koju smo već detektirali i dali određene naloge da se pripremi analiza kako bismo mogli udovoljiti i zahtjevima sindikata da se o tome odredimo. Jedino što u ovom trenutku ne mogu reći, jer sam dao svoju riječ predstavnicima sindikalnih središnjica da na razini Vlade, na razini ministarstava da, ali Vlada kao takva i ja kao predsjednik Vlade susretat ću se i razgovarati sa predstavnicima sindikalnih središnjica, a ne sa njihovim članovima, jer u suprotnom bi to bilo jedno 100, 150 samo sindikata sa kojima bi trebalo razgovarati, svaka čast, obavljaju važan posao, ali postoje sindikalne središnjice njih je 6 i s njima ćemo obavljati dijalog.
Zadovoljan sam odgovorom. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Poštovani predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje upućeno ministru zdravstva gospodinu Hebrangu, a vezano je uz vaš dopis koji ste 8. siječnja ove godine uputili na adrese županija, točnije rečeno osam županija, kojim dopisom na neki način apelirate na županije, da obustave sve postupke provođenja stanja domova zdravlja u jedinstveni županijski dom zdravlja, dok ne dobijete mišljenje središnjeg državnog ureda za upravu o njihovom tumačenju određenih odredbi Zakona o ustanovama i Zakona o jedinicama lokalnih područne regionalne samouprave, a vezano uz odredbe članka 68. i 205. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Naime, postupke spajanja domova zdravlja u županijama gdje je to provedeno odluke o tome su donosila županijska poglavarstva, a ne županijske skupštine. Moje pitanje, što će biti sa županijama gdje ova procedura dovedena do kraja, među kojima između ostalog i Splitsko-dalmatinska županija, gdje se sada pojavilo jako puno problema, jer je to specifična županija s obzirom da ima i otoke i zaleđe itd., ima najviše domova zdravlja, mislim da je to županija koja ima sa svojih 13 domova zdravlja najviše. Hvala.
Štovana gospođo … [[govornik se isključio, ne čuje se]] nezadovoljstvo koje su mnoge županije iskazale sa postojećom zakonskom odredbom, a koja kaže, da se u svakoj županiji treba oformiti samo jedan dom zdravlja i tu zakonsku odredbu su neke županije poštovale i uskladile se sa tom odrednicom, i sada imamo žpanija gdje zaista postoji samo jedan dom zdravlja. Postoji niz županija koje se s tim nisu složile, jer su udaljenosti, dakle zbog geostrateške i, zbog poveznica prometnih, pojedini domovi zdravlja su udaljeni preko 100 kilometara, a neki su udaljeni i vožnjom brodom. Pa su mnoge županije pitale, da li se priprema promjena zakona ili tumačenje tog zakona. Mi smo zatražili meritorno tumačenje i kad ga dobijemo mi ćemo se izjasniti. Naš prijedlog u budućoj izmjeni Zakona o zdravstvenoj zaštiti će biti upravo zbog takvih zahtjeva da svaka županija osnuje onoliko domova zdravlja koliko smatra potrebnim, s obzirom na prometnu povezanost u svojoj županiji.
Hvala, zadovoljna sam odgovorom.
Hvala. Poštovani zastupnik Krešimir Čosić.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovane dame i gospodo, saborski zastupnici i članovi Hrvatske vlade. Pitanje upućujem ministru unutrašnjih poslova. Hrvatska javnost kao i uvijek iskazuje poseban interes za rad tajnih službi. Za njihov nadzor, parlamentarni, za njihov preustroj, za imenovanje čelnih ljudi, i za mnogo toga drugoga što je vezano uz njihov rad. Svakako najveći interes iskazuju mediji, zato što je to vjerojatno jedna od najkomercijalnijih tema. Ovih dana vrlo su aktualne špekulacije o tome da se pripremaju nove promjene, odnosno preustroj koji je vezan uz rad tih službi. Da li je gospodine ministre točno da će vrlo skoro se protuobavještajna agencija ponovno integrirati u okvire Ministarstva unutarnjih poslova? Ako bi to bilo točno, želim naglasiti da bi to bilo suprotno nekim dobrim, demokratskim standardima kako rade i funkcioniraju te službe u suvremenom svijetu. Molim vas odgovor. Hvala lijepo.
Moram reći da decidirano, da nikada niti smo pomišljali niti razgovarali o tome, to su špekulacije u novinskim člancima, možda inicirane čak iz tih krugova da se sazna što ova Vlada misli o tome. Decidirano odgovaram da nikada nismo ni razgovarali ni mislili o tome da protuobavještajnu agenciju ponovno stavimo pod okriljem MUP-a. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani gospodine predsjedniče upućujem pitanje predsjedniku Vlade. Što ćete učiniti da zaštitite rijeku Dravu i to u ovom slučaju sa dva aspekta. Prije svega, hoće li hrvatska Vlada donijeti odluku da se odustaje od pripreme za gradnju Hidroelektrane Novo virje što je primjerice mađarska Vlada učinila? I drugo, hoćete li i kako zaustaviti daljnju devastaciju rijeke Drave na način da se kopa šljunak iz korita rijeke Drave? Hvala.
Uvaženi gospodine zastupniče, drago mi je da postavljate pitanje o rijeci Dravi. Sigurno da nećemo ništa učiniti što bi naštetilo onome o čemu ste vi govorili. Dakle, ne mislimo učiniti ništa. Mislimo učiniti puno više na zaštiti a u tome očekujemo i vaše sugestije.
Pa nisam zadovoljan. Ja bi vas molio ako možete sa da ili ne reći da li ćete ići na izgradnju hidroelektrane ili ne.
Poštovani zastupnik Perica Bukić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo! Pitanje upućujem predstavniku Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Poznato nam je koliko se već dugo čeka Zakon o sportu i koliko je on važan za ustroj sporta u Hrvatskoj. Pitanje glasi u kojoj je fazi i kad se očekuje donošenje tog zakona? Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče! Uvaženi gospodine zastupniče, već u ovo kratko vrijeme radili smo na tom projektu i mogu vam reći da sa izmijenjenim okolnostima i određenim promjenama jer je taj zakon već bio u proceduri ovaj će se zakon vratiti u proceduru u Hrvatski sabor, to znači kroz nekoliko mjeseci, mjesec, dva sa onim svim dodacima jer nismo bili zadovoljni sa svim rješenjima i u međuvremenu, mogu vam i to reći, učinjene su konzultacije sa svim zainteresiranim i sa stručnim spoznajama i tako dopunjeni zakon će doći vrlo brzo u proceduru.
Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, Vlade i članovi Vlade, kolegice i kolege! Tijekom prošle godine a naročito za vrijeme predizborne kampanje hrvatska javnost je bila zasuta određenim i prijetnjama da će dođe li HDZ na vlast Hrvatska pasti u međunarodnu izolaciju, da će doći do usporavanja tijekova oko približavanja Hrvatske Europskoj uniji i kod nekih ljudi je to zaista bilo izazvalo i određeni strah da bi se to moglo i dogoditi. S obzirom da ste gospodine predsjedniče vi u zadnjih mjesec dana nešto više između ostalog obišli Bruxelles sjedište Europske unije a i neke europske zemlje razgovarali sa niz čelnika europskih zemalja možete li pojasniti europskoj odnosno našoj hrvatskoj javnosti a posebno Saboru kako teku aktivnosti oko približavanja Hrvatske europskim integracijama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče, na ovom pitanju. Unatoč činjenici što u nekim medijima se iznosi da možda pada zanimanje hrvatske javnosti na putu prema Europskoj uniji želim reći da dijelim i ja kao i svi mi ovdje vjerojatno entuzijazam u pogledu našeg puta i velikih koristi koje će biti i pozitivnih učinaka koji će biti nakon što Hrvatska uđe u punopravno članstvo Europske unije i NATO-a. Osobno držim da možda ovaj pad zanimanja javnosti se odnosi na možebitno odlaganje ili odgađanje pozitivnih odluka kada je riječ o Hrvatskoj. I prošla Vlada, to želim vrlo jasno reći, i ova Vlada je sve učinila i čini da bi omogućila Europskoj komisiji da dade pozitivno mišljenje tzv. "avi" početkom proljeća. To su bile najave, to je i meni potvrđeno u razgovorima u Bruxellesu. Može samo kratki usputni komentar na ovo što ste rekli da bilo je takvih "strašenja" hrvatske javnosti da ukoliko pobijedi HDZ da će doći do zastoja itd. Vrlo jasno želim reći. U svim razgovorima od Europskog parlamenta, Vijeća Europe, NATO-a do Europske komisije do bilateralnih sastanaka sa predsjedateljem Europske unije, irskim premijerom vrlo jasno je kazano da dobro ocjenjuju poteze nove Vlade, prijenos vlasti da je Hrvatska i ovim izborima pokazala da je zrela demokratska zemlja jer se već evo treći put mijenjaju vlasti 1990., 2000., 2003. bez ikakvih problema sukladno najboljim demokratskim standardima. To je dobra ocjena i karatkeristika za sve nas političke čimbenike u Hrvatskoj. Prema tome, nikakvog zastoja tu nema. Nema nikakvog procesa monitoriranja nove hrvatske Vlade nego mi očekujemo, mi sada idemo u jedan aktivni pristup. Mi očekujemo da Europska komisija na temelju odgovora koje je Hrvatska uputila koncem godine i onih dodatnih pitanja koje je uputila da dade pozitivno mišljenje i da se nakon toga na Vijeću ministara a potom i na Europskom vijeću u lipnju donese i službena odluka o statusu Hrvatske kao kandidatu, da se odredi datum početka pregovora. Mi ocjenjujemo, ja sam kao jednu gestu koju želim nastaviti i dalje pozvao i predsjednike parlamentarnih stranaka koji su se na tome zahvaljujem odazvali, informirao ih iz prve ruke o tim razgovorima, to isto tako činim i danas ovdje. Svi su razgovori bili u vrlo srdačnoj otvorenoj atmosferi. Postoji objektivno političko pitanje a to je da tri zemlje nisu odnosno dvije zemlje nisu ratificirale a treća je ratificirala a nije notificirala, to je Nizozemska. Mi upućemo i sa ove sjednice, ja sam već učinio to prema Italiji ali upućujem prema vladama Velike Britanije i Nizozemske da to što prije učine. Hrvatska je svjesna svojih obveza, Hrvatska je svjesna da mora ispuniti političke kriterije. Ova Vlada je u potpunosti toga svjesna i želi ispuniti sve te političke kriterije. I prema tome, ja očekujem da će Europska komisija dati pozitivno mišljenje na taj avi i da ćemo onda, idealno bi bilo u lipnju dobiti status kandidata i datum početka pregovora koji može biti i nešto kasnije, nekoliko mjeseci, pola godine. Ali dakle, mi to očekujemo, držimo da bi Europska unija tim potezom ne samo pravično vrednovala dosadašnje napore Hrvatske u demokratskoj preobazbi, učvršćenju demokratskih institucija, reformi pravosuđa, i svim ostalim kriterijima. Nego da bi poslala jasan signal svim zemljama u ovom dijelu Europe da je Hrvatska jedan pozitivan primjer i da se i tim zemljama otvori perspektiva jer mi jesno da Europska unija bude ujedinjena sa svim zemljama, ne može biti ujedinjene Europe sa jednom bijelom ili tamnom mrljom ovdje u središtu Europe. Prema tome, očekujemo to i Euoropska unija će itekako, ja sam siguran voditi računa i o ovom ispitivanju javnog mijenja i o ovom ispitivanju javnog mijenja u kojemu se vidi da pomalo počinje padati interes. Jer naravno da Hrvatska treba i pozitivan odgovor i pozitivan prijem i da taj prijem na koji smo i mi naišli u svim prijestolnicima Europske unije da taj prijem mora i ta srdačnost i otvorenost prema Hrvatskoj i deklarativna potpora Hrvatskoj da mora uslijediti i u konačnim odlukama. I to je ono što očekujemo svi.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Vi ste gospodine Sanader vjerojatno jedini premijer na svijetu koji je svom ministru unutarnjih poslova morao izdati nalog da jednu osobu u Hrvatskoj zaštiti od pomočnika tog istog ministra unutarnjih poslova i njegovih prijatelja. Što nam to kazuje? To nam kazuje da je vaša odgovornost po pitanju imenovanja gospodina Čačije za pomočnika ministra unutarnjih poslova nezaobilazna. Vaša odgovornost u tom imenovanju gospodina Čačije, gospodine Sanader nezaobilazna. Naime u trenutku kada ste ga imenovali vi ste znali da taj čovjek krši zakone i to nekoliko zakona. Tri godine bio je na bolovanju, tri godine nije dolazio na posao. Bio je dakle, simulant, ili je boležljiva osoba pa je malo čudno da ste baš tako boležljivu osobu stavili iza svog osobnog čuvara. Još gore od toga, prekršio je Zakon o službi u Oružanim snagama jer je sudjelovao na vašim predizbornim skupovima a vi ste znali da to taj zakon brani. Prema tome, unatoč tome što je taj čovjek prekršio zakone vi ste ga imenovali pomoćnikom ministra. Kakvu ste poruku poslali svim časnicima Hrvatske vojske? Kršite zakone, ne odlazite na posao, ako vam se ne radi idite na bolovanje po tri godine ali se javite HDZ-u i ako ste član HDZ-a i ako ste meni odani ja ću vas imenovati pomoćnikom ministra. Smejenjujete ga tek sada kada se ustanovilo još jedan skandal u nisu ovih skandala da ima vambračno dijete i da ne želi plaćati alimentaciju. Gospodine Sanader, postavljam vam pitanje je li to put kojim mislite pokrenuti Hrvatsku? Hvala.
Gospodine zastupniče, drago mi je da ste postavili ovo pitanje gospodina Čačije, pa ona dopustite budući da sam, da sam vrlo pomno poslušao vaše prigovore, primjedbe, optužbe, kako god nazovemo to da onda i odgovorim. Gospodin Čačija a) nije bio imenovan za pomoćnika ministra dok je bio u drugom resoru, znači u obrani nego nakon što je umirovljen, prva činjenica. Prema tome, to što ja šaljem poruku da nekoga imenujem itd. on je u drugom resoru ili je na bolovanju tamo, to nije točno, nakon što je umirovljen on je imenovan za pomoćnika ministra unutarnjih poslova za poslove osiguranja koje smo izuzeli i digli sa razine koju je do sada vodio načelnik u dosadašnjem ustroju Ministarstva unutarnjih poslova, sada smo ih digli na razinu uprave upravo zbog jačanja međunarodnog terorizma i opasnosti koje odatle idu. A to je uprava, podsjećam i želim to reći javnosti koja ima oko 450 ljudi na poslovima osiguranja u cijeloj Hrvatskoj. Dakle, iznimno važna pa se može postaviti pitanje zašto do sada u dosadašnjem ustroju Ministarstva unutarnjih poslova je tako važna djelatnost bila na razini, vođena na razini načelnika? To se može postaviti pitanje. To je generalno i to je naša procjena da smo bili i da smo postupili dobro što smo taj dio poslova iz unutarnjih poslova digli na razinu uprave i da li na mjesto pomoćnika ministra. Stipu Čačiju smo imenovali jer je jedan bio, jer je jedan od ljudi koji već 10, 12 godina radi na tim poslovima koji je to dobro radio, koji je bio dobar profesionalac. I dali mu zadaću da pokuša taj, tu upravu sada, dakle, ne odjel koji je bio do sada, nego upravu učiniti još boljom i efikasnijom nego što je bilo. Stipe Čačija u predizbornoj kampanji Hrvatske demokratske zajednice nije bio moj tjelohranitelj, to je ono što želim vrlo jasno reći jer se već to ponavlja i na Hrvatskoj televiziji suprotno mojim izjavama i suprotno činjenicčnom stanju. Stipe Čačija je bio šef osiguranja HDZ-a u izbornoj kampanji. Budući da smo ušli i sada ću to prvi put pred javnošću reći ovdje. Ne braneći niti u primisli postupke Stipe Čačije zbog kojih sam u ostalom tražio i ostavku i zbog kojih ću predložiti razrješenje na idućoj sjednici Vlade, ne braneći to ali želim sada pred javnosti iznjeti sljedeće, ulazimo smo u kampanju bilo je prijetnji i meni osobno i HDZu i vodećim ljudima HDZa. Razno raznih prijetnji nismo se obratili ministarstvu unutarnjih poslova, jer smo već bili ušli u izbornu kampanju. U predizbornu vrijeme. Smatrali smo da ne možemo to prepustiti amaterima koji su nam se javljali iz stranke, od stranačkog članstva, da će oni voditi osiguranje jer su bili skupovi podsjećam vas, od 7 tisuća, 8 tisuća, 10 tisuća, 12 tisuća do Splita gdje je bilo više desetaka tisuća na Prokurativama. I te skupove u pogledu sigurnosnih mjera što znate i vi, jer ste vjerojatno sudjelovali ne na tako brojnim skupovima jer ih ne možete organizirati. Ali možda na nekim manjim. Pa znate da je i te kako važno, da na takvim skupvoima u pogledu osiguranja bude provedemo sve onako kao što se mora i kao što struka radi. U tom smislu smo angažirali Stipu Čačiju koji je taj posao sjajno odradio, ali to ga ne može opravdati za ove druge postupke u pogledu i ovoga slučaja jeli ima sina, jeli on potvrdio to, nije li prihvatio plaćao alimentaciju. to je ono iza čega nipošto ne mogu stati, i to je ono zbog čega ću i tražiti, prihvatiti njegov mandat koji je stavio an raspolaganje, tražio razrješenje.
Gospodine predsjedniče Vlade, izrazito sam nezadovoljan vašim odgovorom. Jer prvo ja vas nisam. Jer prvo ja vas upoće nisam pitao dali ste vi jedan udio MUPa podigli na nivo uprave ili niste, to je potpuno vaša stvar, i posve legitimno to nije bio predmet moga pitanja. Ali vi ste i sada u svom odgovoru potvrdili da je taj isti Stipe Čačića bio šef osiguranja HDZa. A on je to bio u vrijeme prije umirovljenja dakle dok je bio aktivni vojnik. Vi ste znali da on krši zakon i vi ste mu u tome pomagali. I U tome leži vaša politička odgovornost. to sam vas pitao.
Hvala. Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospoine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem premijeru gospodinu Sanaderu. /Govornik se nije uključio/ ...i poslala je poruku da gospodarstvo može imati i te kako osnova za daljnji snažni razvoj s obzirom da je politički Hrvatska vrlo stabilna. Ocjenjujem da će biti određenih problema sa promjenama u hrvatskoj administraciji jer to će tražiti vrijeme, prilagodbu. I to može imati određenih negativnih reprekusija na rast gospodarstva, stabilnost gospodarstva. I zato ocjenjujem da je vrlo važno imati možda i programe vezano za smanjenje nezaposlenosti, brigu o broju nezaposlenih. Pa postavljam pitanje dali pripremate programe ili neke aktivnosti vezano upravo za kontrolu broja nezaposlenih. Aktivnosti oko smanjenja nezaposlenih i u kojem vremenu bi Vlada mogla takve programe prihvatiti.
Gospodine zastupniče Liniću, da, jedan od najvažnijih problema je problem nezaposlenosti u Hrvatskoj. I reći ću vam vrlo otvoreno i izravno bez puno uvijanja. MI ga mislimo rješavati na način da potičemo malo i srednje poduzetništvo. Država može detektirati taj problem može ga smatrati najvažnijim kao što to i činimo. Ali ga ne može rješavati izravnim mjerama izravnim zahvatima i ne može ga riješavati infrastrukrnim projektiam. Ona ga to može činiti samo na određeno ograničeno vrijeme. I može riješiti samo ograničen broj zaposlenja. Sustavna rješenja su poticanjem malog i srednjeg poduzetništva. To je bio i bilo i u programu i vaše vlade, i mi želimo još jačim intenziviranjem različitih imamo paket od sedam mjera s kojim ćemo ići pred Hrvatski sabor. Želimo dakle i dijelom u fiskalnoj politici posebno u onom slučaju kada su ti poduzetnici bilo mali bilo srednji orijentirani prema izvozu. Želimo to raditi poticati na taj način rješavati problem nezaposlenosti.
/Govornik nije uključen, ne razumije se/ ...
Pa sada sam rekao da će biti paket od 7 mjera. Sedam programa različitih.
Dame i gospodo ostale su još dvoje zastupnika. Obavili smo rekord jedan. Zamalo da nije bilo onoga dugoga utvrđivanja dnevnog reda, i mislim da predlažem sugeriram da kod idućeg aktualnoga prije podneva izbjegnemo brojna tituliraja jer se vrijeme curi. Aktualno prije podne je završeno. Sjednica Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove je sada. U 13,30. Nastavljamo sa radom u 16,00 sati. Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Hvala na strpljenju svim zastupnicima i zastupnicama koji su čekali dok se ovaj posao usuglašavanja i rada Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove završi. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodina Branimira Glavaša da podnese izvješće o prijedlozima Odbora u pogledu izbora radnih tijela izaslanstava. Izvolite. Idemo nekim redom, pa odmah ćemo kako i iznesemo odmah ćemo ići i na glasovanje.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor i imenovanje je donio odluku o ovim prijedlozima o kojima ću vas ja sada izvijestiti. I pojedinačno kako koji odbor iznesem predložio bih da se otvori rasprava i odmah glasuje. Prijedlog odluke o razrješenju člana o izboru potpredsjednika i tri člana Obora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora. Razriješuje se dužnosti člana Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora Branko Bačić. U Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora biraju se: za potpredsjednika zastupnik Josip Vresk, za članove: Ivan Drmić, Željka Antunović i Gordana Sobol.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog u paketu prema prijedlogu Odbora. Tko je za? Hvala lijepa. Protiv? Uzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da su jednoglasno izabrani u, da je razriješen člana Odbora za izbor i imenovanja i upravne poslove gospodin Branko Bačić. Imenovani za potpredsjednika gospodin Josip Vresk i za članove Ivan Drmić, Željka Antunović i Gordana Sobol. Hvala lijepa. Idemo dalje.
Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika i člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora. U Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora biraju se: za potpredsjednika gospođa Ingrid Antičević-Marinović, za člana: gospodin Ivica Račan.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog Odbora. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav izabrani za potpredsjednicu gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović i za člana zastupnik gospodin Ivica Račan.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika i izboru potpredsjednika i članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Razriješuje se predsjednik Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora Josip Leko. Za predsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora bira se: gospodin Florijan Boras. Za potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora bira se: gospodin Josip Leko. U Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora biraju se zastupnici: Dražen Bošnjaković i gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora u cjelini. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Nitko. Hvala lijepo. Utvrđujem da je jednoglasno razriješen predsjednik Odbora gospodin Josip Leko i izabran za potpredsjednika Odbora. Za predsjednika Odbora za zakonodavstvo izabran gospodin Florijan Boras, a za članove gospođa Ingrid Antičević-Marinović i Dražen Bošnjaković.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora. U Odbor za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora biraju se: za predsjednika gospodin Neven Jurica, za potpredsjednika gospodin Nikola Ivaniš, za članove: Gordan Jandroković, Krešimir Čosić, Frano Matušić, Danira Nakić, Mario Zubović, Kajo Bučan, Tonino Picula, Marin Jurjević, Zlatko Tomčić, Jozo Radoš i Anto Đapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora u cjelini. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Hvala lijepo. Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za vanjsku politiku izabrani za predsjednika Neven Jurica, za potpredsjednika Nikola Ivaniš, za članove Gordan Jandroković, Krešimir Čosić, Frano Matušić, Danira Nakić, Mario Zubović, Kajo Bučan, Tonino Picula, Marin Jurjević, Zlatko Tomčić, Jozo Radoš i Anto Đapić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskoga sabora. U Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskoga sabora biraju se: za predsjednika gospodin Ivan Jarnjak, za potpredsjednika gospodin Šime Lučin, za članove: zastupnici Branimir Pasecki, Krešimir Čosić, Živko Nenadić, Mato Štimac, Tomislav Čuljak, Niko Rebić, Mirko Filipović, Damir Kajin, Ante Markov, Srećko Ferenčak i zastupnik Pero Kovačević.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Tako. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno izvršen izbor i to Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost za predsjednika Ivan Jarnjak, za potpredsjednika Šime Lučin, za članove Branimir Pasecky, Krešimir Ćosić, Živko Nenadić, Mato Štimac, Tomislav Čuljak, Niko Rebić, Mirko Filipović, Damir Kajin, Ante Markov, Srećko Ferenčak i Pero Kovačević.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika kod predsjednika članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora biraju se. Za predsjednika gospodin Šime Prtenjača, za potpredsjednika gospodin Luka Roić, za članove zastupnici Marko Širac, Milan Meden, Željko Nenadić, Nevenka Majdenić, Damir Špančić, Mato Crkvenac, Dragica Zgrebec, Snježana Biga-Friganović, Damir Kajin i zastupnik Radimir Čačić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Nema. Utvrđujem da su jednoglasno Odbor za financije i državni proračun izabrani Šime Prtenjača za predsjednika, Luka Roić za potpredsjednika i za članove Marko Širac, Milan Meden, Željko Nenadić, Nevenka Majdenić, Damir Špančić, Josip Sudec, Mato Crkvenac, Dragica Zgrebec, Snježana Biga-Friganović, Damir Kajin i Radimir Čačić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora. U Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika gospodin Gordan Jandroković, za potpredsjednika gospođa Dragica Zgrebec, za članove zastupnici Jure Bitunjac, Krunoslav Markovinović, Zdravko Sočković, Petar Mlinarić, Ivan Gučić, Dragutin Pukleš, Ljubo Jurčić, Miroslav Korenika, Valter Poropad, Željko Pecek i zastupnik Tonči Tadić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Hvala. Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za gospodarstvo i razvoj i obnovu Hrvatskog sabora izrabrani za predsjednika Goran Jandroković, za potpredsjednicu Dragica Zgrebec i za članove Jure Bitunjac, Krunoslav Markovinović, Zdravko Sočković, Petar Mlinarić, Ivan Gučić, Dragutin Pukleš, Ljubo Jurčić, Miroslav Korenika, Valter Poropad, Željko Pecek i Tonči Tadić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za turizam Hrvatskog sabora. U Odbor za turizam Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Ante Markov, za potpredsjednika Milan Meden, za članove zastupnici Ivan Drmić, Irena Ahel, Kajo Bučan, Šime Prtenjača, Vladmir Šišljagić, Vladimir Pleško, Zdenko Antešić, Jagoda Martić, Ljubo Jurčić, Valter Drandić i zastupnik Branko Vojnović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za turizam Hrvatskog sabora izabrani za predsjednika Ante Markov, potpredsjednika Milan Meden i za članove Ivan Drmić, Irena Ahel, Kajo Bučan, Šime Prtenjača, Vladmir Šišljagić, Vladimir Pleško, Zdenko Antešić, Jagoda Martić, Ljubo Jurčić, Valter Drandić i Branko Vojnović.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. U Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Furio Radin, za potpredsjednika zastupnik Ratko Gajica, za članove zastupnici Milorad Pupovac, Zdenka Čuhnil, Nikola Mak, Šemso Tanković, Jane Adam, Stjepan Bačić, Niko Rebić, Ivanka Roksandić, Ivana Sučec-Trakoštanec, Vesna Škulić, Vice Vukov, Dorotea Pešić-Bukovac, Pejo Trgovčević iz HSP-a, kao 11.
Hvala.
Nadopunjeni, nadopunjeni.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Hvala. Utvrđujem da su u Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina jednoglasno izabrani za predsjednika Furio Radin, za potpredsjednika Ratko Gajica i za članove Milorad Pupovac, Zdenka Čuhnil, Nikola Mak, Šemso Tanković, Jane Adam, Stjepan Bačić, Niko Rebić, Ivanka Roksandić, Ivana Sučec-Trakoštanec, Vesna Škulić, Vice Vukov, Dorotea Pešić-Bukovac i Pejo Trgovčević.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. U Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Emil Tomljanović, za potpredsjednika zastupnik Vilim Herman, za članove zastupnici Dražen Bošnjaković, Ana Lovrin, Branimir Glavaš, Florijan Boras, Ivana Sučec-Trakoštanec, Damir Sesvečan, Ingrid Antičević-Marinović, Josip Leko, Ivo Josipović, Zdenko Haramija i Darko Šantić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za pravosuđe izabrani za predsjednika Emil Tomaljnović, za potpredsjednika Vilim Herman, za članove Dražen Bošnjaković, Ana Lovrin, Branimir Glavaš, Florijan Boras, Ivana Sučec-Trakoštanec, Damir Sesvečan, Ingrid Antičević-Marinović, Josip Leko, Ivo Josipović, Zdenko Haramija i Darko Šantić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Marko Turić, za potpredsjednika zastupnica Snježana Biga-Friganović i za članove zastupnici Stjepan Bačić, Kajo Bučan, Karmela Caparin, Vladimir Šišljagić, Drago Prgomet, Silvano Hrelja, Vesna Škulić, Davorko Vidović, Željka Antunović, Ljubica Lalić i zastupnik Nikola Ivaniš.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem, dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo izabrani za predsjednika Marko Turić, za potpredsjednicu Snježana Biga-Friganović, za članove Stjepan Bačić, Kajo Bučan, Karmela Caparin, Vladimir Šišljagić, Drago Prgomet, Silvano Hrelja, Vesna Škulić, Davorko Vidović, Željka Antunović, Ljubica Lalić i Nikola Ivaniš.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika članova Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora. U Odbor za obitelj, mladež i šport Hrvatskoga sabora biraju se: Za predsjednika zastupnik Davorko Vidović. Za potredsjednika zastupnica Marija Bajt a za članove zastupnici Ivan Bagarić, Lucija Čikeš, Perica Bukić, Franjo Arapović, Darko Milinović, Danira Milić, Milanka Opačić, Biserka Perman, Ivan Kolar, Srećko Ferenčak i Miroslav Rožić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za obitelj, mladež i šport izabrani za predsjednika Davorko Vidović, za potpredsjednicu Marija Bajt za članove Ivan Bagarić, Lucija Čikeš, Perica Bukić, Franjo Arapović, Darko Milinović, Danira Milić, Milanka Opačić, Biserka Perman, Ivan Kolar, Srećko Ferenčak i Miroslav Rožić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za useljeništvo Hrvatskog sabora. U Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika zastupnica Zdenka Babić-Petričević, za potpredsjednika zastupnik Valter Poropat. Za članove zastupnici Drago Prgomet, Ivan Bagarić,Stjepan Fiolić, Josip Đapić, Ratko Gajica, Ana Lovrin, Ivica Pančić, Vice Vukov, Anton Peruško, Zdenko Haramija i zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za useljeništvo hRvatskog sabora izabrani za predsjednicu Zdenka Babić-Petričević, za potpredsjednika, za članove Drago Prgomet, Ivan Bagarić,Stjepan Fiolić, Josip Đapić, Ratko Gajica, Ana Lovrin, Ivica Pančić, Vice Vukov, Anton Peruško, Zdenko Haramija i Ruža Tomašić.
Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika, i članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika zastupnik Vlado Jukić, za potpredsjednika zastupnik Josip Đapić, za članove zastupnici Željko Krapljan, Petar Mlinarić, Tomislav Čuljak, Božica Šolić, Živko Nenadić, Mato Brletić, Ivica Pančić, Davorko Vidović, Mate Gavran, Željko Kurtov. To je 10 članova, 11. član je rezerviran za LS, dakle za Liberalnu stranku, međutim Liberalna stranka nije dostavila svoj prijedlog pa će to 11. mjesto za sada ostati upražnjeno.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za ratne veterane izabrani za predsjednika Vlado Jukić, za potpredsjednika Josip Đapić, za članove Željko Krapljan, Petar Mlinarić, Tomislav Čuljak, Božica Šolić, Živko Nenadić, Mato Brletić, Ivica Pančić, Davorko Vidović, Mate Gavran, Željko Kurtov. S tim da će 11. biti izabran naknadno.
Sljedeći prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Za predsjednika zastupnik Slavko Linić, za potpredsjednika gospodin Marko Širac, za članove Mirjana Brnadić, Nikola Sopčić, Jure Bitunjac, Krunoslav Markovinović, Zdravko Sočković, Ivan Vučić, Mato Gavran, Zdenko Antešić, Vilim Herman, Zlatko Tomčić i zastupnica Alemka Košiša Čičin-Šain. Jesam dobro pročitao?
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša izabrani za predsjednika Slavko Linić, za potpredsjednika Marko Širac, za članove Mirjana Brnadić, Nikola Sopčić, Jure Bitunjac, Krunoslav Markovinović, Zdravko Sočković, Ivan Vučić, Mato Gavran, Zdenko Antešić, Vilim Herman, Zlatko Tomčić i Alemka Košiša Čičin-Šain.
Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika zastupnik dr. Petar Selem, za potpredsjednika zastupnik Željko Pavlic, za članove zastupnici gospođa Marija Bajt, Katarina Fuček, Ivanka Roksandić, Jagoda Martinčević, zastupnici Frano Matušić, Ivan Čehok, Antun Vujić, zastupnica Marija Lugarić, Jelena Pavičević-Vukičević, Zdenka Čuhnil i gospođa Vesna Pusić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su u Odbor za obrazovanje znanost i kuluturi jednoglasno izabrani za predsjednika Petar Selem, za potpredsjednika Željko Pavlic, za članove Marija Bajt, Katarina Fuček, Ivanka Roksandić, Jagoda Martinčević, Frano Matušić, Ivan Čehok, Antun Vujić, Marija Lugarić, Jelena Pavičić Vukičević, Zdenka Čuhnil i Vesna Pusić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Božidar Pankretić, za potpredsjednika zastupnik Ivo Lončar. Za članove zastupnici, za članove zastupnici: Stjepan Fiolić, Marko Širac, Vladimir Kurečić, Mato Štimac, Damir Špančić, Dragutin Pukleš, Mato Arlović, Dragica Zgrebec, Ivan Kolar, Željko Pavlic i Željko Kurtov.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za poljoprivredu i šumarstvo izabrani za predsjednika Božidar Pankretić, za potpredsjednika Ivo Lončar, za članove: Stjepan Fiolić, Marko Širac, Vladimir Kurečić, Mato Štimac, Damir Špančić, Dragutin Pukleš, Mato Arlović, Dragica Zgrebec, Ivan Kolar, Željko Pavlic i Željko Kurtov.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjedika i članova Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora. U Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Radimir Čačić, za potpredsjednika zastupnik Živko Nenadić. Za članove zastupnici: Ivan Vučić, Željko Krapljan, Nikola Sopčić, Zdravko Sočković, Zvonimir Puljić, Jozo Topić, Slavko Linić, Antun Peruško, Šime Lučin, Željko Pecek, Dorotea Pešić Bukovac.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za pomorstvo, promet i veze izabrani za predsjednika Radimir Čačić, za potpredsjednika Živko Nenadić, za članove Ivan Vučić, Željko Krapljan, Nikola Sopčić, Zdravko Sočković, Zvonimir Puljić, Jozo Topić, Slavko Linić, Antun Peruško, Šime Lučin, Željko Pecek i Dorotea Pešić Bukovac.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. U Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Anto Đapić, za potpredsjednika zastupnik Ivan Drmić. Za članove zastupnici: Zdenka Babić-Petričević, Božica Šolić, Irena Ahel, Vladimir Pleško, Jozo Topić, Željko Nenadić, Miroslav Korenika, Jelena Pavičić-Vukičević, Ljubica Brdarić i Zdenko Haramija. Jedanaesti član isto kao i u prethodnom odboru pripada LS-u nije dostavljen prijedlog. Dakle ostaje jedanaesti član nepopunjen.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za predstavke i pritužbe izabrani: za predsjednika Anto Đapić, za potpredsjednika Ivan Drmić. Za članove: Zdenka Babić-Petričević, Božica Šolić, Irena Ahel, Vladimir Pleško, Jozo Topić, Željko Nenadić, Miroslav Korenika, Jelena Pavičić-Vukičević, Ljubica Brdarić i Zdenko Haramija.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika i potpredsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. U Odbor za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Milorad Pupovac. Za potpredsjednika zastupnik Tonči Tadić. Nema više.
Hvala. Otvaram raspravu.
Tu ulaze kao članovi predstavnici svih izaslanstava. Znači predsjednika i potpredsjednika. Za predsjednika gospodin Milorad Pupovac, za potpredsjednika Tonči Tadić. Međuparlamentarna suradnja Hrvatskog sabora.
Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za međuparlamentarnu suradnju izabrani: za predsjednika Milorad Pupovac, za potpredsjednika Tonči Tadić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za europske integracije Hrvatskog sabora. U Odbor za europske integracije Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnik Neven Mimica, za potpredsjednika zastupnik Vladimir Kurečić. Za članove zastupnici: Petar Selem, Gordan Jandroković, Milan Meden, Lucija Čikeš, Ruža Lelić, Vojislav Stanimirović, Zvonimir Mršić, Ljubo Jurčić, Zdenka Čuhnil i Miljenko Dorić. Oprostite Miljenko Dorić plus Ruža Tomašić, naknadno je stavljena rukopisu iz Hrvatske stranke prava.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za europske integracije izabrani: za predsjednika Neven Mimica, za potpredsjednika Vladimir Kurečić, za članove: Petar Selem, Gordan Jandroković, Milan Meden, Lucija Čikeš, Ruža Lelić, Vojislav Stanimirović, Zvonimir Mršić, Ljubo Jurčić, Zdenka Čuhnil, Miljenko Dorić i Ruža Tomašić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. U Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika zastupnica Željka Antunović, za potpredsjednika zastupnica Katarina Fuček. Za članove zastupnici: Lino Červar, Ivica Klem, Jagoda Martinčević, Nevenka Majdanić, Perica Bukić, Đurđa Adlešić, Nenad Stazić, Antun Vujić, Luka Rojić, Antun Kapraljević i Tonči Tadić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno Odbor za informiranje i informatizaciju i medije izabrani za predsjednicu Željka Antunović, za potpredsjednicu Katarina Fuček, za članove Lino Červar, Ivica Klem, Jagoda Martinčević, Nevenka Majedenić, Perica Bukić, Đurđa Adlešić, Nenad Stazić, Antun Vujić, Luka Roić, Antun Kapraljević i Tonči Tadić.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. U Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora biraju se, za predsjednicu zastupnica Gordana Sobol, za potpredsjednicu zastupnica Karmela Caparin, za članove Lino Červar, Mirjana Brnadić, Dujomir Marasović, Željko Nenadić, Vladimir Pleško, Vojislav Stanimorović, Ljubica Brdarić, Milanka Opačić, Branko Vojnović, i Antun Kapraljević, također 11 mjesto ostaje upražnjeno. Predviđen je LS, međutim, također prijedlog nije stigao.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u Odbor za ravnopravnost spolova izabrani za predsjednicu Gordana Sobol, za potpredsjednicu zastupnica Karmela Caparin, za članove Lino Červar, Mirjana Brnadić, Dujomir Marasović, Željko Nenadić, Vladimir Pleško, Vojislav Stanimorović, Ljubica Brdarić, Milanka Opačić, Branko Vojnović, i Antun Kapraljević.
Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. U Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora biraju se, za predsjednika zastupnik Zvonimir Mršić, za potpredsjednika zastupnik Zvonimir Puljić, za članove zastupnici Krunoslav Markovinović, Ivica Vučić, Ivica Klem, Marija Bajt, Nikola Sopčić, Jene Adam, Marin Jurjević, Mato Crkvenac, Božidar Pankretić, Dragutin Lesar i Pejo Trgovčević.
Hvala, otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za molim? Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno Odbor za lokalnu i područnu samoupravu izabrani za predsjednika zastupnik Zvonimir Mršić, za potpredsjednika Zvonimir Puljić, za članove Krunoslav Markovinović, Ivica Vučić, Ivica Klem, Marija Bajt, Nikola Sopčić, Jene Adam, Marin Jurjević, Mato Crkvenac, Božidar Pankretić, Dragutin Lesar i Pejo Trgovčević.
E sada smo odbore završili saborske. Sad imamo Izvršni odbor nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri interparlamentarnoj uniji. Za predsjednika Izvršnog odbora gospodin Valter Drandić iz IDS-a, za potpredsjednika doktor Lucija Čikeš iz HDZ-a, za članove Perica Bukić HDZ-e, Franjo Arapović HDZ-e, Silvano Hrelja HSU, Alenka Košiša Čičin-Šain i Marija Lugarić iz SDP-a.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Otvorena je rasprava, nije zaključena.
A, oprostite.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]]
… [[govornik se naknadno uključio, ne čujese]] nisam izgovorio ništa, ali evo sad nisam znao HNS, ali za gospođu Mariju Lugarić sam rekao SDP-e, a ovdje sam prepustio stranku.
Hvala, jasno je.
Ne namjerno.
Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Sad bih ja molio taj popis, ja ga nemam da pročitam. Utvrđujem da su jednoglasno u Izvršni odbor nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri interparlamentarnoj uniji izabrani za predsjednika Valter Drandić, za potpredsjednicu Lucija Čikeš za članove Perica Bukić, Franjo Arapović, Silvano Hrelja, Alenka Košiša Čičin-Šain i Marija Lugarić. Tko je za ovaj prijedlog? Smo glasovali? Zahvaljujem.
Prijedlog odluke o izboru Izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. U sklopu ove odluke trebali smo izabrati tajnika, međutim, tajnik još nije predložen, pa ovaj puta preskačemo to ćemo odraditi naknadno. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe biraju se, za voditelja gospodin Frano Matušić iz HDZ-a. Za člana, magistar Neven Jurica iz HDZ-a, doktor Milorad Pupovac iz SDSS-a, gospođa Snježana Biga-Friganović iz SDP-a, i 4 mjesto također nije popunjeno LS nije dao svoj prijedlog. Za zamjenike člana, gospođa Danira Bilić iz HDZ-a, gospođa Ruža Lelić iz HDZ-a, gospodin Miljenko Dorić iz HNS-a, gospodin Slaven Letica iz HSP-a i gospodin Neven Mimica iz SDP-a. Da li treba ponoviti još jednom? Dakle, ovdje samo nedostaje 4 član koji je predviđen da ga LS-, prijedlog do sada nije došao.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe izabrani za voditelja Frano Matušić … [[nema preklopa]] za članove Neven Jurica, Milorad Pupovac, Snježana Biga-Friganović, četvrti član ostaje za izbor, za zamjenike članova Danijela Bilić, Ruža Lelić, Miljenko Doljić, Slaven Letica i Neven Mimica
Zatim slijedi izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini organizacije za Europsku sigurnost i suradnju. Za voditelja i člana gospodin Tonino Picula. Druga dva člana su gospodin Mario Zubović i Gordan Jandroković. Tonino Picula SDP, Zubović, Jandroković HDZ. Zamjenici članova, gospodin Petar Selem HDZ, gospodin Jozo Radoš-LIBRA i gospodin Miroslav Rožić-HSP. Ovdje ćemo za razliku od prethodnog slučaja izabrati tajnika izaslanstva, odnosno prijedlog postoji, gospodin Milovan Petković, tajnik Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora, državni službenik u stručnoj službi Hrvatskoga sabora.
Hvala lijepa otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje ovaj prijedlog. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da su jednoglasno u izaslanstvu Hrvatskoga sabora u parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju izabrani za voditelja, je li to ispravno ovdje? To je gospodin Tonino Picula.
Tako je.
Dobro. Za članove Mario Zubović, Gordan Jandroković. Za zamjenike članova Petar Selem, Jozo Radoš i Miroslav Rožić i tajnik izaslanstva Milovan Petković.
Dobro. I još jedno izaslanstvo. To je izaslanstvo Hrvatskoga sabora u parlamentarnoj skupštini NATO-a. Za voditelja izaslanstva zastupnik Krešimir Ćosić iz HDZ-a i za članove Velimir Plekša iz HDZ-a i gospodin Marin Jurjević iz SDP-a. Također za sada nemamo prijedlog tajnika izaslanstva što ćemo izabrati, odnosno predložiti nakon.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Molim, tko je za? Protiv? Uzdržan? Hvala. Utvrđujem da su jednoglasno u izaslanstvo Hrvatskoga sabora u parlamentarnoj skupštini NATO-a izabrani za voditelja izaslanstva Krešimir Ćosić i za članove Velimir Pleša i Marin Jurjević.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa. A što je predsjedniče Odbora sa prijedlogom za izbor članova Povjerenstva za sukob interesa.
Što se tiče prijedloga članova Povjerenstva za sukob interesa, Odbor za izbor i imenovanje je odlučio da tu točku dnevnog reda riješi sutra ili prekosutra nakon što se kompletiraju još dodatni prijedlozi drugih stranaka. Mi smo imali i prijedlog HDZ-a, SDP-a ali ima i drugih stranaka koje nisu predložile pa predlažemo tijekom sutrašnjeg dana da se ti prijedlozi usklade između stranaka i nema nikakvih problema, mi ćemo sazvati sjednicu tijekom sutrašnjeg dana ili prekosutra i odraditi to još u sklopu ove sjednice.
Hvala lijepa i onda molim klubove zastupnika, predsjednike klubova da dostave svoje prijedloge tijekom sutrašnjeg dana predsjedniku Odbora za izbore i imenovanja da bi se ovo važno tijelo Hrvatskoga sabora moglo izabrati. Samo još jedan trenutak, imamo još samo jedan jedini prijedlog a to je Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju zamjenice tajnika Hrvatskoga sabora i tajnice plenarne sjednice Hrvatskoga sabora. Prijedlog odluke dostavilo je Predsjedništvo Hrvatskoga sabora sukladno članku 41. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Radi se o razrješenju i imenovanju istovremeno gospođe Jadranke Blažević za tajnicu plenarne sjednice Hrvatskog sabora i zamjenicu tajnika Hrvatskog sabora. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim, tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno gospođa Jadranka Blažević imenovana za zamjenicu tajnika Hrvatskoga sabora i tajnicu plenarne sjednice Hrvatskoga sabora. ... [[Pljesak.]] I samo još kratke dvije obavijesti. Prva sjednica Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu održat će se sada odmah u dvorani 202. drugi kat. I prva sjednica Odbora za financije i državni proračun održat će se sada odmah. Sazvali su je predsjednik kao i prvu u dvorani 133 prvi kat. Sazvali su je predsjednici Odbora Gordan Jandroković, Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu i predsjednik Odbora za financije i državni proračun gospodin Šime Prtenjaća. Sutra počinjemo sa u 9,30. Prva točka je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. A dalje ćemo vidjeti. Hvala lijepa. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9,30. i sad samo da se vratimo na, radi toga da popunimo još pojedine među inim i odbore i izaslanstva, imenujemo određena povjerenstva. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, gospodina Branimira Glavaša da obrazloži prijedloge.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove imao je danas svoju sjednicu radi nadopune ovih odbora i različitih povjerenstva, a što je bilo predviđeno u okviru ove točke dnevnog reda. Stoga vas želim informirati da je Odbor donio prijedlog odluke o izboru člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. U Izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe bira se, za člana doktor Ivo Banac iz Liberalne stranke.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova zastupnik Ivo Banac izabran u Izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe.
Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se, za člana doktor Zlatko Kramarić također iz Liberalne stranke, prijedlogom LS-a.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na prijedlog, dajem prijedlog na glasovanje. Izvolite, tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za u Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora izabran za člana zastupnik Zlatko Kramarić.
Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. U Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira se za člana doktor Ivo Banac, također prijedlogom Liberalne stranke.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za u Odbor za ravnopravnost spolova izabran zastupnik Ivo Banac.
Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. U Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se za člana doktor Zlatko Kramarić, također prijedlog Liberalne stranke.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je sa 86 glasova za u Odbor za predstavke i pritužbe za člana izabran zastupnik Zlatko Kramarić.
Prijedlog odluke o imenovanju članova povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Za članove Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa imenuju se, iz redova zastupnika Hrvatskog sabora, zastupnica Marija Bajt, zastupnica Milanka Opačić, zastupnica Đurđa Adlešić, zastupnik Ratko Gajica. Ugledni javni djelatnici, profesor doktor Željko Horvatić redoviti profesor na Pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Docent doktor Davor Derenčinović, docent na katedri za kazneno pravo na Pravnom fakuletu sveučilišta u Zagrebu. Profesor doktor Josip Kregar, redoviti profesor na Pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu.
Hvala. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Miroslav Rožić, izvolite. U ime Kluba SDP-a, HSP-a, izvolite. Malo smo umorni već, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovo je povjerenstvo koje treba izabrati prema, koje trebalo izabrati još prije 2 mjeseca istekli su rokovi zakonski, to je pod broj jedan. No, eto krenulo se u izbor povjerenstva mimo zakonskih ruku. U svakom slučaju Zakon o sukobu interesa govori o tome da je to prije svega jedno etičko povjerenstvo koje će utvrđivati slučajeve sukoba interesa državnih dužnosnika. Doneseno je nakon dugih rasprava nekoliko čitanja taj zakon, usaglašavanja prijedloga Hrvatske stranke prava koja ga je stavila u proceduru, Vlade koja također stavila svoj prijedlog u proceduru i kad je konačno donešen, nažalost nije, nisu se poštivali rokovi pa su onda došle raspisivanje izbora, pa je eto, saziv ovog Sabora, i na koncu sa zakašnjenjem od 4 mjeseca pokušava se konačno formirati ovo povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Činjenica je i to da je zakon posve jasno odredio sastav toga povjerenstva. U zakonu naime piše da sastav toga povjerenstva čine 4 zastupnika Hrvaskoga sabora i 3 člana iz redova uglednih javnih djelatnika. Isto tako je činjenica da prijedlog za izbor i imenovanje toga Povjerenstva daje Odbor za izbor i imenovanje. Međutim, je isto tako činjenica da zbog načina zbog kojeg su prekoračene zakonske norme za izbor ovog Povjerenstva i jedne totalne ignorancije u timeingu, vremenu ispunjavanja tih zakonskih rokova i donošenja pa i ne postojanja bilo kakvih poslovničkih odredbi Hrvaskoga sabora o radu samoga Povjerenstva pa i o predlaganju članova se mi ovdje sada nalazimo u jednoj pozciji koju je gospodin Vlaš kao predsjednik Odbora za izbor i imenovanje iznio jedan prijedlog. Zapravo ignorirajući činjenicu da je sjednicu Odbora za izbor i imenovanja su napustili svi članovi toga Odbora iz redova oporbe, osim jednog člana iz HNS-a. Zapravo zašto smo napustili sjednicu i zašto smo bili reboltirani prijedlogom koji je iznio gospodin Glavaš? Iz jednostavnog razloga što je gospodo od ovih 7 članova kako je predložio ovdje gospodin Glavaš u ime izbornog, u ime Odbora za izbor i imenovanja od 7 članova 6 su predloženi od strane HDZ-a odnosno od strane parlamentarne većine. Mislim da valjda nema nikoga u ovoj sabornici tko nije svjestan činjenice da je sastav ovog Povjerenstva pa i sama činjenica da u zakonu piše da predsjednik tog Povjerenstva mora biti iz redova oporbe, govori zapravo o intenciji kod sastavljana članstva toga Povjerenstva. A ta intencija je da vladajuća većina zapravo ne vlada i ne ima većinu niti predsjednika u tome povjerenstvu. Tada kada je donošen zakona HDZ je glasovao upravo za tu itenciju. U svojoj raspravi spominjao upravo tu itenciju da predsjednik toga Povjerenstva bude iz redova oporbe i da ne bude nikakve majorizacije unutar toga Povjerenstva od strane većine. Da bi naravno to su tada, tada se vjerojatno to zagovaralo iz činjenice da je tada HDZ bio manjina i oporba kada se zakon donosio. Sada, kada je HDZ većina i vladajući, naprosto se grubo gazi taj princip. Da bi to potvrdio, ja ću vam reći ovako. Od 4 člana iz redova zastupnika 3 koja je predložio Odbor za izbor, imenovanja bolje rečeno 7 članova toga Odbora iz redova parlamentarne većine su dakle, 3 člana od 4 od nas zastupnika ovdje predloženi su 2 člana iz redova HDZ-a, 1 član iz reda SDSS-a i 1 član iz reda, članica iz reda SDP-a kao iz redova oporbe. Dakle prvo je pogažen princip odnosa 2:2. 2 iz redova većine, 2 iz redova oporbe. Takav princip je bio dogovoren. Kada smo zatražili kao oporba objašnjenje na samoj sjednici Odbora, tada smo dobili ovakvo objašnjenje da je SDSS predstavnik SDSS-a oporba. Dakle, činjenica da jedna stranka u ovom Saboru je u utorak kod dogovora o raspodjelu, o raspodjeli mjesta u odborima, pripadnica parlamentarne većine, dakle SDSS pa smo onda odredili omjer od 13:11 u srijedu ta ista stranka postaje pripadnica oporbe po tumačenju gospodina Glavaša. Dakle, postavili smo pitanje hoćemo li mi gospođe i gospodo kod svakog imenovanja u ovom Saboru ispočetka i nanovno utvrđivati tko pripada parlamentarnoj većini a tko pripada parlamentarnoj manjini? Hoće li jedan pateisti potpredsjednik Sabora ujutro pripadati većini a popodne pripadati manjini, ovisno o položaju sunca na nebu? Ili hoće li možda jedna te ista stranka u utorak biti oporba a u srijedu vladajuća ovisno o položaju mjeseca prema suncu? Ili ne znam po kojem kriteriju. U utorak smo izabrali gospodina Pupovca za predsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju kao pripadnika parlamentarne većine na prijedlog HDZ-a. Ista, u taj isti utorak smo izabrali gospodina Gajicu kao potpredsjednika Odbora za ljudska prava i nacionalne manjine iz redova većine. Da bi danas u četvrtak birali gospodina Gajicu u izbor, u Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kao pripadnika manjine, odnosno oporbe. Pa imali to ikakvog smisla? Mi držimo u Klubu Hrvatske stranke prava da je to nasilje. Nasilje nad demokracijom, nasilje nad zdravom pameći, nasilje nad Poslovnikom, nasilje nad zakonom, nasilje nad dogovorima, nasilje nad parlamentarnom praksom, da je to izvan domašaja dobrog ukusa, kako se obično kaže a ja ću ovdje reći izvan domašaja lošeg ukusa. Pa želite li doista nastaviti ovako da od 7 članova 6 budu prijedlog parlamentarne većine onda ću ja doista zamoliti kolege iz oporbenih stranaka a ovdje sam zaboravio još napomenuti da su sve oporbene stranke imale svoj zajednički prijedlog za 2 člana toga Povjerenstva iz redova oporbe. I da su ta dva člana, nije ni važno koja, imate materijale pred sobom pa pogledajte, i da su sve stranke oporbe doista imale zajednički prijedlog za 3 vanjska člana, napominjem ovdje da ne postoji uopće razrađen Poslovnik kako se i na koji način Odboru za izbor i imenovanja predlažu ugledne i javne osobe, nego su sve tri ugledne javne osobe koje je predložio ovdje dakle, gospodin Glavaš su zapravo prijedlog HDZa. SVe tri, DAkle profesor Željko Horvatić, dr. Davor Derenčinović, nota bene njegov asistent, i profesor Josip Kregar. Sva tri je predložio klub HDZa i sva t risu ovdje u prijedlogu. Niti jedan od usuglašenog prijedloga oporbe nije ovdje ušao u sastav t oga povjerenstva. Niti jedna od ta tri od usuglašenog ponavljam prijedloga oporbe svih oporbenih stranaka. A u ove od članova je gospoine Gajica odnosno SDSS koji je jučer još bio u redovima parlametarne većine kada smo raspravljali i donosili imenovanja u odbore danas postao predstavnik oporbe. Po tumačenju gospodina Glavaša. ako tamo zamišljate parlamentarni rad, onda doista jao si ga nama. Jao si ga nama. Jer pretpostavljam da ćemo kod sljedećeg imenovanja opet utvrđivati tko zapravo pripada među 80 članova parlamentarne većine, a tko među onih 72 parlametarne manjine odnosno oporbe. U svakom slučaju bilo kako bilo nastavite li i ako doista inzistirate nad ovakvim, nastavkom ovakvog nasilja nad parlamentarnom praksom i nad demokracijom ja ću zamoliti kolege iz SDPa i gospođu MIlanku Opačić da povuče svoju kandidaturu, pa onda gospodo izaberite svih 7 na prijedlog HDZa. Hvala vam lijepa.
Molim vas. Jeste gospodine Glavaš trebali ja imam ovdje upisano ispravak netočnog navoda. Dobro. Imate i pravo ispravak netočnog navoda, onda u sklodu toga i u ime odbora iz njeti.
U ime Odbora. Gospodine Rožić, molim. Za izbor i imenovanja u ime Odbora, da. I ne obraćam se vama kao gospodinu Rožiću kao što ste vi meni obraćate kao gospodinu Glavašu. Vi ste za mene član Odbora za izbor i imenovanje i uvaženi saborski zasatupnik. I nije mi namjera voditi sa vama polemiku. Ali želim ovom časnom domu odgovoriti i upoznati ih sa činjenicom. Koje ste vi izokretali kako bi obnanuli javnost. Samo vam još fale televizijske kamare da ta neistina izađe van. Zakon. ON se zove o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Točno regulira kako se sastavlja ovo povjerenstvo i stavak 3. članka 16. kaže. Četri člana povjerenstva su iz redova zastupnika Hrvatskog sabora a ostali članovi su ugledni javni djealtnici, s time da dva člana povjerenstva ne mogu biti iz iste političke stranke. Dakle četri člana iz čćetri stranke. U ime vladajuće većine relativne ili apsolutne shvatite kako got hoćete, to je vaše pravo, iznjeo sam prijedlog, četri člana po jedan iz četri stranke. I u ime vladajuće većikne relativne ili apsolutne shvatite kako got hoćete, iznio sam prijedlog, tri vanjska člana. Na Odboru je glasovano i o vašim prijedlozima, vašim osobnim prijedlozima. Prijedlozima HNSa koliko se sjećam, dakle ne st oji ono štto kažete da su sve o porbene stranke imale jedinstveno stajalište. Nije istina, to jednostavno nije istina. RAzličite stranke iz oporbe su iznosile svoje različite prijedloge. Ionako kako je to propisano poslovnikom na Odboru se usvajao prijedlog, jedan drugi ili treći, i ovaj prijedlog vladajuće većine relativne ili apsolutne ,uopće nije bitno shvatite kako hoćete je dobio potrebitu većinu da bi odbor mogao donjeti odluku. I Prema tome gospodine članu Odbora za izbor i imenovanje uvaženi zastupniče Rožiću, nije točno da smo donosili odluke mimo zakonskih odredbi ,nego smo se striktno držali zakonskih odredbi. Nije točno da smo prekoračili zaknske ovlasti, nego smo se držali okvirima zakonskih i poslovničkih ovlasti koje omgoućavaju rad unutar Odbora. Nije točno da ste napustili svi sjednicu, iz redova oporbe, na sjednici je ostao predstavnik HNS i HSSa , pa je po pozivu SDPa on naknadno izašao. Odbor je radio u sastavu od 8 članova od ukupno 13 i donosio odluke apsolutnom većinom ne relativnom. Apslutnom većinom 7 prema 1. Ništa se drugo nije gazilo, nikakvi principi, a najmanje zakon. Niste dobili objašnjenje gospodina Glavaša kako ste vi rekli da je SDS oporba, to ja izgovorio nisam. Ja sam samo izgovorio da Hrvatska demokratska zajednica i SDSS nisu koalicijski partneri, jer nisu potpisali koalicijski sporazum. Prema tome nisam izjavio da je SDSS oporba to ste vi izjavili, izokrenuli moje riječi isto onako kao što je to večeras hrvatska televizija izokrenula. Isto onako. I nije vršeno nikakvo nasilje nad pameću, nije vršeno nikakvo nasilje nad zakonom, nije vršeno nikakvo nasilje nad poslovnikom već je Odbor radio u skladu sa zakonom, u skladu sa zdravim razumom. Tumačenjem zakona i u skladu sa Poslovnikom. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo uvaženi zastupnic, gospodine predsjedniče Odbora za izbor i imenovanje, uvaženi zastupniče Glavaš. Nisam nigdje izgovorio da smo mi prekoračili, da je Odbor prekoračio bilo kakve zakonske ovlasti, to nisam izgovorio. Izgovorio sam da je Odbor prekoračio sve zakonske rokove. Rokove. Dalje. Vi ste sada citirali stavke zakona, zašto niste citirali stavak koji kaže da predsjednik toga Odbora mora biti iz redova oporbe, odnosno da ne može biti iz vladajuće stranke. To piše u zakonu, vi ste ga odredili. Odredili ste ga tako što zapravo u vašem prijedlogu ima smao jedan predstavnik oporbe. Po mome? Vi ste sada izgovorili da niste rekli da je SDSS oporbena stranka. A izgovorili ste to upravo iz toga razloga jer sam vam ja rekao bude li prijedlog samo gospođe Milanke Opačić to će značiti da je ona automatski po zakonu predsjednik t oga povjernstva jer je ona jedina predstavnica oporbe. Na to ste mi vi odgovorili, jer je istina SDSS je također je također oporba. To je ispraavk netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine Rožić.
Nisam izokrenuo ja, a nije izokrenuo ni HTV-e. I nismo mi svi ludi po definiciji, a vi zapravo uvijek u pravu. I nisam rekao nasilje nad bilo kakvim zakonom, nego sam rekao nasilje nad demokracijom i nasilje nad parlamentarnom praksom ...
Zahvaljujem.
Jer ste vi zapravo ovdje rekli sada da ne postoji dogovor između parlamentarnih stranaka. Rekli ste da ne postoji dogovor o tome da dva člana budu iz redova oporbe ...
Zahvaljujem kolega Rožić.
Dva člana iz redova Vlade.
Zahvaljujem kolega Rožić. Već je višestruko isteklo vrijeme.
Jer taj dogovor postoji.
Kolega Rožić, molim vas. U ime Kluba zastupnika HNS-a i PGS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naprije napomena. Nije točno zaista da su sve oporbene stranke dale zajednički jedinstveni prijedlog za redove, iz redova saborskih zastupnika. Ali je točno da što se tiče vanjskih članova da je bio jedinstveni prijedlog, a to ću kasnije obrazložiti. Međutim, ono što je meni sada u ovom trenutku daleko bitnije. Na proširenoj sjednici Sabora održanoj prije dan ili dva mi klubovi dobili smo molbu i upozorenje, požurnicu da što prije damo kandidaturu članova ovih povjerenstava kako bi se na ovom zasjedanju ono moglo izabrati. I tada je bilo ponovljeno i rečeno - dva kandidata iz redova većine i dva iz manjine. Dilema broja zastupnika na jednoj i drugoj strani bila je predmet usaglašavanja tri ili četiri dana u kontinuitetu i na kraju dogovoreno i prihvaćeno da je omjer 80:72 i tim sistemom i to na toj sjednici Predsjedništva završene sve rasprave, svi različiti stavovi i taj odnos nitko više nije dovodio u pitanje u bilo kojoj raspodjeli mandata, kandidiranju i glasali smo svi za sve upravo na temelju tog potvrđenog dogovora na proširenoj sjednici Predsjedništva. Što se tiče vanjskih članova, bilo je direktno pitanje da li i vanjski članovi dolaze u obzir maksimum mogućeg dogovora jer smo tada već imali prijedloge date od strane HDZ-a i bilo je jasno izrečeno da bi bilo čak i dobro da se daju i više prijedloga vanjskih članova. Na sjednici se nije vodio zapisnik ili se možda vodio, ali ja ga nisam dobio da bi mogao sada ovako ovdje i dokumentom to potvrditi. Ali ... [[ne razumije se]] tome tako je. I zbog toga sam iznenađen da je danas samo u 48 sati poslije odnos parlamentarnoj, dakle ne govorim o vlasti i oporbi, nego o parlamentarnoj većini i parlamentarnoj manjini drugačiji odnos snaga. To nije dobro jer ako smo jednom to pravilo prihvatili uz napomenu gospodina predsjednika predsjednika da taj odnos vrijedi i da ga moramo poštivati u raspodjeli tih mandata ne i kod političkih odnosa i svega ostaloga. Međutim, promjena matematike bila je prisutna i među koordinacijom oporbe. Ja sam danas u novinama pročitao da smo mandate dijelili po čuvenoj formuli gospodina Tomčića. To mi sada izgleda ovako, ovo je treća formula - ujutro u ovom Parlamentu vrijedi pravila igre Hrvatskog nogometnog saveza, popodne ili u podne UEF-e, a popodne ili navečer FIF-e. I kako god se držiš pravila nikad nisi siguran da li se nečega dobro držiš. Mi smo pokušali usaglasiti prijedloge, ali u današnjoj raspodjeli oporbene kvote i tamo je promijenjena formula. Tamo je danas bila nova matematika. Tomčić 2, valjda, pretpostavljam. I zbog toga smo i dali svoj prijedlog i ostali u radu odbora. I zbog toga što se radi o osjetljivom pitanju kojem očito nije posvećeno bilo dovoljno vremena pokušaj dogovaranja, gospodine predsjedniče upućujemo vam apel i molbu i prijedlog. Nemojte izglasavati ovo sada. Učinimo napor da u toku sutrašnjeg dana riješimoo nesporazume i da odluka bude nakon donošenja ne bude predmet javnog natezanja jer nam to građani mogu zamjeriti i to podvest pod nazivnik pokušaja opstrukcije formiranja povjerenstva. Ja mislim da 12 sati kasnije neće biti greda ako ga utemeljimo, molim vas lijepo. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Tko je parlamentarna većina i tko je parlamentarna manjina? To je ključno pitanje kod ovog imenovanja. Još jutros kada smo birali gospođu Đurđu Adlešić za potpredsjednicu Doma, gospodin Luka Bebić koji je vodio sjednicu rekao je da je taj prijedlog u ime parlamentarne većine i nabrajajući sve stranke parlamentarne većine nabrojao i SDSS. Do večeras SDSS izgleda promijenio je svoju poziciju što se tiče parlamentarne većine, odnosno parlamentarne manjine. Nije to istina. Nije se SDSS preselio iz većine u manjinu, nego to HDZ-e tako tumači iz posve jasnih razloga. Jer mu tako odgovara, a dokazat ću i zašto mu odgovara. Samim time što se ova rasprava vodi u 9 sati bez prisustva kamera, bez mogućnosti da javnost u izravnom prijenosu gleda što se ovdje događa HDZ-e pokazuje želju, namjeru i ostvaruje svoju namjeru da ovaj, ovu temu skine ili odradi bez očiju javnosti. Ja vas uvjeravam da vam to neće proći. Zainteresirat ćemo hrvatsku javnost. Zainteresirat ćemo novinare jer je ovo Povjerenstvo neobično važno. Pada pozlata, pada šminka sa lica HDZ-a. Svi dogovori, sva uvjeravanja da će HDZ-e igrati fer, da je to stranka koja se promijenila i koja se više neće ponašati na način na koji se ponašala 10 godina ovim prijedlogom, ovakvim načinom rada pada u vodu. Mi opet imamo posla sa istim HDZ-om. Rasprava se vodi ...
... [[ne razumije se]] Stazić. Kolega Stazić,...
Meni je posve jasno da vi protestirate jer slušate istinu o sebi.
Molim vas mir u sabornici. Kolega Stazić, ja vas molim da, ovdje se raspravlja.
Raspravlja se, da.
Ali se ne odmah presuđuje u raspravi.
Raspravlja se o postupku HDZ-a u imenovanju ovoga prevažnog Povjerenstva, o tome je riječ. Gospodine Šeks, o tome je riječ, o tome što je danas napravljeno na Odboru za izbor i imenovanja, o tome kako prije podne SDSS svrstavate u parlamentarnu većinu, a u večer u 9 sati u parlamentarnu manjinu. Zašto? Da biste tu parlamentarnu manjinu izigrali, da biste svoje ljude postavili u ovo prevažno Povjerenstvo. Samo zbog toga. Važno je ovo Povjerenstvo. Ono će kontrolirati ponašanje dužnosnika. Ono će kontrolirati ponašanje HDZ-ovih ministara. I njegova zadaća je očito sa ovim omjerom u kojem će po HDZ-ovom prijedlogu biti 6 članova od 7 u tom povjerenstvu, a iz oporbe samo jedan. HDZ će imati potpunu kontrolu nad tim povjerenstvom, a ta kontrola mu je potrebna. Jer zašto ste se tako uprli da imate 6 od 7 u tom povjerenstvu po svom prijedlogu. Očito zato što želite biti u sukobu interesa. A ne samo to, vi već jeste u sukobu interes i ja ću vam to dokazati.
Kolega Stazić ja vas uistinu molim da ne optužujete i da ne insinuirate unaprijed bilo kojoj stranci, ni HDZ-u ni bilo kojoj stranci da unaprijed optužujete da se sprema na nešto nezakonito i amoralno.
Članak 9. Zakona o saborskim zastupnicima kaže, i dužnosnicima, državnim dužnosnicima kaže da ne smiju primati nikakvu drugu plaću ili naknadu. Ministar Hebrang u Kliničkoj bolnici Merkur je pročelnik Klinike za radiologiju i prima drugu plaću i naknadu. On je u sukobu interesa …
Ovo nema veze sa ovom točkom.
Ja vam dokazujem da ste u sukobu interesa i da zato hoćete imenovati 6 od 7 članova u to povjerenstvo koje će onda utvrditi da Hebrang nije u sukobu interesa. Članak 10. toga zakona kaže da, naime 24. siječnja pojavio se oglas u “Večernjem listu” za privadnu radiološku ambulantnu polikliniku …
Kolega molim vas, zaključno vas upozoravam da ne govorite o činjenicama koje ne znače za ovu raspavu ništa.
Znače jako puno, jer govorimo o povjerenstvu sukoba …
To su neprovjerene, to su stvari i mi svi jako dobro znamo šta se objavilo u dnevnom tisku, ali da ne prejudicirate i ne špekulirate o mogućem sastavu, djelokrugu i radu toga povjerenstva i da unaprijed prejudicirate njegove odluke i namjeru i nakanu sa kojim ciljem se ovakav personalni sastav povjerenstva predlaže sa optužbom, unaprijed optužbom da će ovo povjerenstvo štititi već unaprijed utvrđeni sukob interesa. Ja vas zadnji puta upozoravam da molim vas da se držite toga.
Gospodine predsjedniče Sabora ja vam sada predajem fotokopiju oglasa koji je objavljen 24. siječnja.
Izgleda da se mi ne razumijemo gospodine Staziću.
Mi se razumijemo, jer vi meni kažete da ja insinuiram, a ja vam nudim dokaz. Prema tome ja ne insinuiram, ja vam nudim dokaz. Izvolite sa imenom dr.Hebranga na privatnom oglasu …
Hvala lijepa gospodine Stazić. Ja vas samo molim još jednu rečenicu, izvolite završiti, ovo nije tema o kojoj govorite.
To je tema.
Vi govorite, vi optužujete, vi sudite, vi insinuirate. Izvolite završiti molim vas.
Tema je povjerenstvo, tema je ove rasprave imenovanje članova povjerenstva koje treba ispitati da li su dužnosnici u sukobu interesa. Neobično je važno da to povjerenstvo bude sastavljeno po slovu zakona i da ona bude kvalificirana, da objektivno potpuno nepristrano spram bilo koga propituje da li je neki dužnosnik u sukobu interesa ili ne. Zbog toga i Zakon o sprječavanju sukoba interesa i kaže da određuje kakav će biti sastav toga povjerenstva. O svemu što se danas dogodilo na Odboru za izbor i imenovanja postaje posve očito da HDZ ne želi ispoštovati to slovo zakona, da ne želi dopustiti oporbi da ima dovoljan broj članova u tom povjerenstvu te da želi zadržati omjer 6:1. To ponavljam poštovani predsjedniče Sabora, nije slučajno. To ni malo nije slučajno. Trebao bi čovjek biti naivan pa da povjeruje da se takve stvari događaju slučajno. Išli ste tako daleko da jednu stranku prije podne proglašavate parlamentarnom većinom, a poslije podne parlamentarnom manjinom. Dakle išli ste se do te mjere blamirati pred javnošću samo zbog toga da bi sada dobili veliku većinu u ovome povjerenstvu. Na to nećemo pristati. I ja vam dokazujem da imamo razloga već danas da vodimo računa tko će u tom povjerenstvu biti, jer će to povjerenstvo sutra morati čitati ovaj oglas objavljen u “Večernjem listu” o ministru, s njegovim imenom i odlučivati da li se u trenutku kada je taj oglas objavljen sa imenom ministra Hebranga za privatnu polikliniku on nalazi u sukobu interesa ili ne, jer on …
Hvala lijepa. Završavam raspravu. Hvala lijepa. Nakon višekratnog upozorenja ste ulazili u prejudiciranje i već buduću odluku budućega povjerenstva …
Ona je posve izvjesna. S ovim našim sastavom je potpuno izvjesna ta odluka.
Hvala lijepa gospodine Stazić. Hvala lijepa. Dame i gospodo na sjednici 26. siječnja održanoj, proširenoga Predsjedništva sa predsjednicima klubova zastupnika zaključeno je sljedeće. Ovo što se odnosi na ovo, citiram: “Na temelju članka 37. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora u okviru rasprave o pitanjima važnima za rad Sabora usuglasili su se svi predsjednici klubova” mislim da jedino nije bio predsjednik Hrvatske stranke umirovljenika, “usuglasili su se svi da se predsjednička i potpredsjednička mjesta u radnim tijelima Hrvatskoga sabora kao i mjesta u izaslanstvima Hrvatskoga sabora raspodijele i to na onaj način kako je to sprovedeno prilikom glasovanja oko radnih tijela Sabora i izaslanstava predsjednika Sabora u pogledu predsjedničkih i potpredsjedničkih mjesta u svim preostalim, osim ona četiri odbora, i u izaslanstvima koje bira Hrvatski sabor. U tome dogovoru nema niti jedne jedine riječi oko izbora i imenovanja povjerenstva prema Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Taj zapisnik su dobili svi predsjednici klubova tako da ne stoji ta tvrdnja, a ja sam dužan dati to objašnjenje jer sam vodio tu sjednicu proširenoga Predsjedništva. Drugo, već na konstituirajućoj sjednici sam zbog toga što Hrvatski sabor nakon što je u listopadu prošle godine donio Zakon o sprječavanju sukoba interesa i nije i radi raspisivanja izbora raspuštanja Sabora izabrao povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa i poduzeo sve one druge radnje koje su bile potrebne da to povjerenstvo profunkcionira, poduzeo sve potrebne korake da se postigne politički dogovori da se ovo povjerenstvo osnuje i da funkcionira. Zatražio sam i od predsjednika klubova i od predsjednika Odbora za izbor i imenovanja, pa i predsjednik Odbora za izbor i imenovanju uputio žurni poziv svim klubovima da dostave svoje prijedloge za imenovanje u to povjerenstvo. U hrvatskoj javnosti mnoge nevladine udruge sa pravom postavljaju pitanje kako to da će državni dužnosnici, a među njima i zastupnici u Hrvatskom saboru primiti plaće, a ne smiju primiti plaće ako se ovaj zakon i ovo povjerenstvo ne realizira u svojoj cjelovitosti i u svojoj potpunosti. Zakon je vrlo precizan i jasan. Članove povjerenstva imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Odbor za izbor i imenovanja je predložio određeni prijedlog. Drugo, 4 člana povjerenstva se biraju iz redova zastupnika Hrvatskog sabora s time da 2 člana povjerenstva ne mogu biti iz iste političke stranke. U radnim tijelima Sabora u Poslovniku stoji odredba da sastav radnih tijela Sabora u pravilu odgovara stranačkom sazivu Sabora, stranačkom sastavu Sabora. Ovo je lex specialis, ovo je Zakon o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti i on ne govori o tome da stranački sastav ovoga povjerenstva treba odgovarati u pravilu stranačkom sastavu u Hrvatskom saboru nego jedino o tome da su 4 člana zastupnici u Hrvatskom saboru, s time da ne može biti, ne mogu biti dvojca ili dvije iz iste političke stranke, a da predsjednik povjerenstva ne smije biti član stranke koja obnaša vlast. Povjerenstvo je poslalo ove, ovaj svoj prijedlog. On je raspravljen. U pripremama ovoga povjerenstva, sastava, ja sam se konzultirao primjerice u pogledu člana povjerenstva sa i predsjednikom Kluba, zapravo, nije bio i u to vrijeme potpredsjednik, ali sa gospodinom Arlovićem i sa gospodinom Ivicom Račanom gdje smo raspravili da u pogledu da, daklem, iz SDP-a dođe formalni prijedlog za profesora Josipa Kregara. Predložili smo ga, također ga je predložio i Klub SDP-a. I Klub HDZ-a, pardon. I on ga je predložio. Da li su ispunjeni uvjeti iz zakona u pogledu sastava ovoga povjerenstva? Niti jedan član predloženoga povjerenstva nije iz iste, dvojica nisu iz iste političke stranke. Taj uvjet je ispunjen. Jel ispunjen uvjet da su trojica ugledni javni djelatnici? Jeste. Može li to povjerenstvo, ako je bilo izabrano, funkcionirati u sastavu da ne bude izabran u smislu zakona, da predsjednik povjerenstva bude iz oporbene stranke? Ne može. Dakle, sve formalne pretpostavke i potrebštine su sadržane u Prijedlogu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Postoje, jasno, različite percepcije i razlozi i procjene u pogledu sastava, ali to ne umanjuje da je Odbor za izbor, imenovanja u skladu sa zakonom predložio sastav ovoga Povjerenstva i u proceduri predviđenoj zakonom. Poslovnik ne sadrži nikakve pobliže odredbe o tome na koji način u Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove dolaze inicijative i prijedlozi kao što ne postoji u Poslovniku ni odredbe o tome kako u pogledu vanjskih članova radnih tijela, na koji način to dolazi u Odbor za izbor, imenovanja i u Hrvatski sabor. Daklem, ja koji trebam dati objašnjenje o pogledu postupka donošenja zakona i odluka Sabora sam svoju dužnost na ovaj način ispunio. Postoji, dakle, prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, a na Hrvatskom saboru je da odluči hoće li se, hoće li ovaj prijedlog prihvatiti ili ga neće prihvatiti. Sa, ponavljam, sa naglaskom da nikakav paritet u pogledu većine, manjine stranaka koje podržavaju Vladu ili koji ulaze u vanjsku ili drugu potporu pozicije i opozicije nisu relevantni za primjenu i za izbor ovoga povjerenstva jer ono govori isključivo i jedino zakon o tome da se sastoji od 4 zastupnika, s time da dvojica ne mogu biti iz iste stranke. Da je predsjednik Povjerenstva iz redova oporbe, a da su trojica ugledni javni znanstvenici. Stoga ja ne nalazim ni razloga za hvalevrijedan prijedlog poštovanog zastupnika Lesara, za pomicanje i odgodu odluke o sastavu ovoga povjerenstva. [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, sad ćete dobiti. Poštovani zastupnik Luka Bebić u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice.
Gospodine predsjedniče, ja neću upotrebljavati teške i krupne riječi i objede i prorokovat što će biti i tko će doć u sukob interesa. To je uradio gospodin Nenad Stazić koji inače upotrebljava vrlo teške riječi i koji stvara, evo jučer i danas, lošu atmosferu u ovom Saboru. To je njegov manir i nema nam druge nego prihvatiti tu činjenicu. Gospodin Nenad Stazić i njegova stranka su skupa sa onima koji su to poduprli donijeli Zakon o sukobu interesa i mogli su imenovati povjerenstvo za vrijeme mandata prošlog saziva Sabora kad su imali većinu. Osim toga, taj Zakon predviđa da 4 člana iz Sabora trebaju bit iz po jedne stranke. Dakle, ne smiju bit dva iz jedne stranke i u suglasnosti s time HDZ je predložio gospođu Mariju Bajt kao članicu naše stranke. Ja bih sada mogao spekulirati pa pitati zašto se ovako stipulirala ta odredba da bude iz četiri stranke u onom sazivu, a sada se promjenila situacija nakon izbora. Tko je imao primisli izabrati ta četiri iz pojedinih stranaka ja mogu pretpostaviti, HDZ nije imao većinu i nije odlučivao bitno o tom Zakonu. A što se tiče stavljanja točke na dnevni red u 9 sati valjda niste zaboravili da ste sustavno bitne i važne točke dnevnog reda stavljali i u ponoć. Pred zastupnika i bez kamera. Samo izgleda sjećanje vam je vrlo brzo izbljedilo za vrlo kratko vrijeme. Ali ne može se živjeti vječno od afera, sada evo se producira afera oko predsjednika Hebranga. Ne može se puno živjeti i dugo od afera, ni od Kutle ni od Čačije, ni od Hebranga i skretati pozornost javnosti na neke druge stvari dsa se ne bi vidjeli one velike i krupne a mi vas uvjeravamo da ćemo ih vidjeti i predočiti hrvatskoj javnosti pa ma kakve one bile. A, u pogledu toga da se na brzinu donose i prijedlozi i na brzinu želite donijeti neke odluke, podsjećam vas kada se donosio Zakon o sukobu interesa onda je u minut do 12 Vlada dostavila onih famoznih 25% dionica, do 25% dionica kada ne dolazi do sukoba interesa. Tu su se prepoznali neke konkretne osobe, poglavito iz tadašnje vladajuće koalicije. Pa je javnost na neki način uočila ali mi nismo spremni valjda nemamo toliki utjecaj na medije i od sličnih stvari koje su se događale pravimo afere i dobacujemo predsjedniku Vlade ono što je jučer gospodin Stazić dobacivao i vrijeđao i ponižavao predsjednika Vlade i Vladu. To je kao što sam rekao njegov manir i to nam je izgleda sudbina da ga i nadalje takvog doživljavamo. Ne koristim, ni u stranci u kojoj radi kojoj pripada, a ne koristi ni ovom Saboru svojim ekstremnim istupima i sustavnim ekstrem istupima u Hrvatskoj sabornici. A u pogledu načela i principa podsjetit ću vas na izbor predsjednika Sabora i dvojce potpredsjednika 22. 12. kada je HSP rekao i glasovao protiv prijedloga kandidata iz redova HDZ-a kojih nota bene u ovom Saboru ima 66 zastupnika, obrazlažući time da ne zna je li to većina ili manjina. Pa nismo mi predložili tri nego dva, bez obzira jesmo li većina ili manjina, HDZ je imao i ima i u ovoj varijanti kada je pozicija, i onoj drugoj kada bi bio opozicija pravo na dva potpredsjednika Sabora, ali zastupnici s potpunim pravom, ja im uopće ne zamjeram su glasovali protiv prijedloga potpredsjednika i predsjednika iz redova HDZ-a a nisu glasovali protiv ona dva koja pripadaju oporbi, nego su bili suzdržani. To je pravo. I mi ne kanimo to vama predbacivati. To prihvaćamo i primamo kao političku činjenicu, i ništa više. A kada sam imao prvi sastanak sa predsjednicima klubova prije nekoliko dana onda su mi kolege postavili pitanje tko je pozicija, tko je opozicija. A onda sam ja postavio pitanje ajde recite vi tko je opozicija. Pa kaže 72. Ako je 72 onda ne možete imati 13 odbora i većinu odbora. A ja tvrdim da mi imamo koalicijski sporazum sa dvije stranke HSLS-om i DC-om. SA ostalim strankama koje nas podupiru u Saboru nema čvrste koalicije nego će ad hoc od slučaja do slučaja gospoda iz tih stranaka glasovati u Saboru. Ali kako nisu htjeli, jer onda je bilo mi ćemo 13 odbora ali smo manjina, pa je na kraju se ipak prevladala jedna objektivnost i činjenica koja je neupitna i konačno je bez ikakvih problema donešena odluka i suglasnost svih klubova da to bude onako kako smo to jučer odglasali. Ovdje predsjednik je Sabora rekao da je ova tri ugledna djelatnika koja je predložena bila konzultacija i sa predstavnicima SDP-a, i da je jedan od onih koji smo se suglasili da predložimo i mi bio profesor doktor Josip Kregar. Ne znam kojoj stranci ili da li uopće pripadaju strankama ova tri ugledna javna djelatnika, profesor doktor Željko Horvatić ili docent doktor Davor Verenčinović ili profesor doktor Josip Kregar mi smo ih predložili na temelju nekih svojih prosudbi i spoznaja i njihovom ugledu kao javnih djelatnika. A u pogledu 4 zastupnika iz Sabora, sva 4 pripadaju različitim strankama, što se slaže s odredbom odgovarajućeg Zakona kojeg to jasno i precizno, preciziraju. Ne mislim da sada trebamo mi oko toga nismo mi mogli za 4 godine ući u Odbor za vanjske poslove nego samo jedan član, a imali smo pravo na 3 ili 4. 4 godine, nitko se na nas nije obazirao što mi to govorimo i kao da to gluhima govore. Isto tako u Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost jedinog jednog člana. Imali smo u početku pravo na 3 ili 4, kasnije na 2 ili 3, kada su neki izišli iz HDZ-a ali ni onoga drugoga nikada nismo uspjeli dobiti i nitko se zbog toga nije sekirao, niti nervirao ni potezao teške riječi i kvalifikacije kao gospodin Nenad Stazić, nego se prešućivalo. Ja sam to govorio, nitko od medija to nije htio niti napisati ali kada se radi o tome da kao ja sam Arlovića dogovorili se tada se to drukčije, sve ono što je Arlović rekao, ja to ne zamjeram uopće gospodinu Arloviću, sve je to u medijima prihvaćeno kao činjenica. Ono što ja govorim to je upitno, i koliko god se ja upinjao da dokazujem kako mi nismo bili zastupljeni adekvatno u odborima 4 godine, ne 4 dana nego 4 godine to nikoga nije zanimalo. Gospodo draga vratimo se mi našim problemima, našem radu Sabora, idemo mi dalje, nećemo proizvoditi afere a ako slučajno se bude pokretalo pitanje o nekim smjenama, revanšizmima itd, ja najavljujem ovdje ispred Kluba HDZ-a mi to nećemo učiniti. Ako budemo prisiljeni čitati ćemo “Narodne novine” iz 2000. godine o razrješenjima koje je Vlada prošla, nitko nije pitao je li taj stručan, nije stručan, je li ovo ili ono, jednostavno su donešena rješenja ovakve debele “Narodne novine”. Pa ako se to nametne kao glavni problem ovdje, a ja se nadam da nećemo jer mi nećemo smjenjivati kao što se je smjenjivalo nas i za vrijeme naše vlasti i one koji nisu članovi HDZ-a, ali ako budemo prisiljeni na to zastupnici, a ima nas dosta će čitati imena i prezimena i rješenja svih onih ljudi koji su razrješavani za ove 4 godine, a da ih nitko nije pitao jesu stručni ili nisu stručni, jesu li ovo ili nisu ono. I nemojte misliti mi nećemo stvarati napetosti. Mi nećemo stvarati afere. Mi se nećemo baviti nikakvim smjenama ali ako to bude postavljeno pred Hrvatski sabor treba hrvatska javnost da zna šta se radilo jer tada mediji nisu pitali, glavno da je u HDZ-u da je smjenjen. Znači ne valja. To, ta je činjenica dovoljna da njega treba smjeniti pa čak u upravnom odboru ergela u Slavoniji. To je to. Pozivam vas sve unatoč ovom što sam sad rekao kao moguću najavu ali nikako kao prijetnju ako budemo prisiljeni na to morat ćemo posegnuti za čitanjem “Narodnih novina” i rješenja o razrješenju. Ja mislim predsjedniče da se ovdje nema što dodavati, da je zakon jasan, da su prijedlozi jasni, da su kvalificirano donešeni i da Hrvatski sabor o tome treba odlučiti. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Trebalo mi je vremena koje mi Poslovnik daje da ispravim sve netočne navode ovdje izrečene pa odustajem.
Kolega Lesar nema replika oprostite. Nema, kaže Poslovnik. Ja ne kažem. Da. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Nevenka, ovaj Milanka Opačić oprostite.
Gospodine predsjedniče u ime Kluba SDP-a molim stanku od pola sata.
Sad, dobro. Nastavljamo za 30 minuta. Hvala lijepa. Nastavljamo sjednicom. Molim poštovanu zastupnicu Milanku Opačić da se obrati u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite kolegice.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Budući da je nakon provedene rasprave potpuno izvjesno da parlamentarna većina ne želi dva oporbena zastupnika u Povjerenstvo za spriječavanje sukoba interesa, da na taj način šaljete svojevrsnu poruku da ne želite ozbiljan rad ovoga povjerenstva i jedan kvalitetan nadzor za spriječavanje sukoba interesa, ja osobno i Klub SDP-a povlačimo moju kandidaturu jer ne želimo niti kao Klub, niti ja osobno sudjelovati u svojevrsnoj političkoj farsi. Sada nakon ovog slobodnog mjesta imate mogućnost još nekoga proglasiti oporbom.
Hvala lijepa. U ime Odbora gospodin Branimir Glavaš, predsjednik Odbora.
U ime Odbora mogu konstatirati, dakle da umjesto 7 predloženih imamo ovoga trenutka 6 predloženih. Predlažem da se nastavi sa raspravom, nakon završene rasprave da se rasprava zaključi i da se ovo 7 mjesto ostavi upražnjeno naknadno kao što i praksa za popunjavanje svih ostalih odbora dakle popunjavali smo odbore. Bilo je slučajeva nekompletno, a naknadno smo popunjavali ono što nije bilo popunjeno. Dakle, 6 što je dostatno da se to povjerenstvo konstituira i normalno nastavi raditi u skladu sa zakonom, a naknadno će Odbor za izbor i imenovanje kad se oporba usuglasi oko toga tko će biti umjesto gospođe Opačić da Odbor to razmotri i izvjesti ovaj dom.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, predsjednik Kluba gospodin Luka Bebić. Izvolite.
Predlažem da se napravi još jedan pokušaj, da se ovo razriješi na dostojanstven i logičan i zakonit način. Mi ćemo se truditi, bez obzira na sve ono što se izgovorilo o HDZ-u i protiv HDZ-a od strane gospodina Stazića i još nekih ustrajno graditi tolerantni odnos u ovom Saboru, raspravljati i pokušavati dolaziti do sporazuma, dogovora ili čak konsenzusa oko nekih bitnih pitanja. Zbog toga predlažem da pokušamo usaglasiti, ja također se slažem sa predsjednikom Odbora gospodinom Glavašom, da je ovaj prijedlog podnesen i da ničim nije povrijeđen zakon, koji je donešen prije nekoliko mjeseci u onom sazivu Sabora, koji je mogao i izabrat povjerenstvo i bio je dužan izabrat povjerenstvo. Dakle, predlažem da pokušamo da nađemo dogovor, ako ga ne nađemo, meni se čini da nećemo dobit ni plaću, jer nećemo moći ovo, ako ne razriješimo pitanje ovog povjerenstva, tako tamo stoji. Ali možemo i mi biti bez plaće jedno izvjesno vrijeme u cilju dogovora kojima nam baš što se nas tiče na srcu kad god je moguć, pa čak ćemo pokušat i onda kad nije moguć. Eto toliko, hvala.
Hvala lijepa. Danas, večeras stoga u skladu sa ovim prijedlogom, Hrvatski sabor neće donositi svoju odluku, nećemo odlučivati. Sutra ćemo nastaviti nastavak u 10 sati, sa točkama 11. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja, točkom 12. izmjene i dopune Obiteljskog zakona, nakon toga točka 9. izmjene i dopune Zakona o sudovima, točka 6. izmjene i dopune Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, točka 7. izmjene i dopune Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Dakle, nastavljamo sutra u 10 sati. I još nam je preostao onaj dio iz djelokruga Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim predsjednika Odbora, gospodina Branimira Glavaša da podnese prijedloge Odbora.
Gospodine, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Od jučer nam je ostao jedan dug. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Odbora nagrade “Vladimir Nazor”. Razrješuje se dužnosti predsjednika Odbora nagrade “Vladimir Nazor” akademik Nedjeljko Fabrio. Razrješuje se dužnosti člana Odbora nagrade “Vladimir Nazor” Helena Buljan, prof. dr. Nikša Gligo, Goran Končar, prof. dr. Zoran Kravar, akademik Velimir Naichart, prof. dr. Ante Peterlić, Mladenka Šolman i prof. Feđa Vukić.
Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Hvala. Utvrđujem da je 119 glasova za i 5 protiv donijeta predložena odluka. Izvolite ... [[Govornik se ne razumije]]
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade “Vladimir Nazor”. Za predsjednika Odbora nagrade “Vladimir Nazor” imenuje se: akademik Milan Moguš, presjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Za članove Odbora nagrade “Vladimir Nazor” imenuju se: prof. Tonko Ninić, Muzička akademija, Zagreb. Prof. dr. Tonko Maroević, povjesničar umjetnosti. Gospođa Jagoda Martinčević, muzikolog. Gospodan Goran Grgić, glumac. Prof. Feđa Vukić, povjesničar umjetnosti, profesor na studiju dizajna. Prof. dr. Krešimir Nemec, povjesničar književnosti, prof. dr. Ante Petrlić, filomolog, profesor na Akademiji dramskih umjetnosti. Gospodin Jerko Rošin, diplomirani arhitekt.
Hvala. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Želim reći sljedeće: ne sporeći, da tako kažem ovaj, niti imena niti bilo što, ali upozoravam na jednu proceduru koja možda i nije bila obvezujuća obzirom da je nismo na taj način propisali, ali je moralno na neki način obligatna obzirom na praksu koju smo do sada imali, a to je da ovakvi prijedlozi dolaze da tako kažem potkrijepljeni mišljenjima onih koji čine ono što smo nazivali svojedobno, a nadam se da će tako i ostati autonomnim odlučivanjem u kulturi. To znači i kulturnim vijećima, a da barem u Saboru prolaze takvu proceduru da prije nego što Odbor za imenovanja se odluči za ovakvu i onakvu varijantu da oni budu i predmet rasprave na Odboru za kulturu, znanost i obrazovanje što ovoga puta nisu bili. Tako da nam ovo dolazi iznenađujuće brzo. Vremena još ima jer nije tako hitno da se na ovoj sjednici to odluči. Ne sporeći dakle ni jednog od pojedinaca smatram da bi bilo uputno idući puta, a još uputnije i ovoga puta ispoštovati jedno mnogo, ... [[Govornik se ne čuje]] rezervu u odnosu na ovo tj. mislim suzdržanost.
Hvala lijepa ... [[Govornik se ne razumije]] Da izvolite.
Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj današnjoj sjednici također je o tome raspravljao i također ne sporeći ni u kom slučaju kompetentnost svih predloženih osoba drži da bi ovakovi prijedlozi istovremeno kad idu na Odbor za imenovanja trebali također doći na Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Hvala.
Hvala lijepa. Slažemo se dakle pa dajem onda u skladu s time na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za prijedlog ove Odluke?
Jedino da naglasim da u ovom materijalu piše Joško Rošin ali je u stvari Jerko Rošin.
Da. Tko je za prijedlog ove Odluke? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Hvala. Utvrđujem da je spomenuta Odluka donijeta sa 84 glasa za i 41 glas suzdržani. I konačno, izvolite gospodine predsjedniče.
Sjednica Odbora za izbor, imenovanje ... [[Govornik se ne razumije]] održana je danas u 15 sati. Tijekom prijepodneva održani su koordinacijski sastanci sa predstavnicima svih klubova parlamentarnih stranaka. U prijepodnevnim satima Predsjednik Sabora je sazvao ... [[nema preklopa]] predsjednika svih klubova u pokušaju da se dođe do nekakvog konsenzusa vezano uz kandidaturu članova povjerenstava o odlučivanju o sukobu interesa iz redova saborskih zastupnika, iz redova uglednih javnih djelatnika. Obzirom da na toj koordinaciji predstavnika klubova, odnosno stranaka, svih parlamentarnih stranaka u Saboru nije došlo do konsenzusa u 15 sati je održana sjednica i nakon rasprave o predloženim kandidatima pojedinih stranaka kako skupine oporbenih stranaka tako i drugih prijedloga pojedinačnih oporbenih stranaka tako i skupine prijedloga koji su dolazili iz redova vladajuće većine. Ponovo želim naglasiti vladajuće većine, da li relativne ili apsolutne većine ostavljam svakom klubu i svakoj stranci kao i svakom zastupniku da prosudi i da upotrebljava termin, većina, relativna ili apsolutna. Nakon što je odbor razmotrio i zaključio raspravu, pristupilo se glasovanju, ja ću vas izvijestiti kako je, kakav je prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa na sjednici u 15 sati donešen. Za članove povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa imenuju se: iz redova zastupnika Hrvatskog sabora, zastupnica Marija Bajt, zastupnica Đurđa Adlešić, zastupnik Antun Kapraljević. Iz redova uglednih javnih djelatnika, doktor Željko Horvatić redoviti profesor na pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Docent doktor Davor Derenčinović docent na katedri za kazneno pravo na pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Gospodin Petar Marija Radelj, teolog urednik i prevoditelj i poliglot. Obrazloženje ovakove odluke, odnosno prijedloga. U članku 16. stavku 1. Zakona o spriječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti propisano je da se osniva Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. U članku 16. stavak 2. Zakona propisano je da se povjerenstvo sastoji od 7 članova, koji između sebe biraju predsjednika. Članove povjerenstva imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora. U prijedlogu za člana povjerenstva vodi se računa o njegovom radu i ugledu. U članku 16. stavak 3. Zakona, propisano je da su četiri člana povjerenstva iz redova zastupnika Hrvatskog sabora, a ostali članovi su ugledni javni djelatnici. Stim da dva člana povjerenstva ne mogu biti iz iste političke stranke. Predsjednik povjerenstva ne smije biti član stranke koja obnaša vlast. U članku 16. stavak 4. Zakona propisano je da se članovi povjerenstva imenuju na vrijeme od 7 godina, iznimno članovi povjerenstva iz redova zastupnika Hrvatskog sabora biraju se na vrijeme u trajanju mandata u Hrvatskom saboru. Član povjerenstva može biti ponovno imenovan najviše jednom. U članku 17. Zakona propisan je temelj djelovanja i nadležnosti povjerenstva. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 2. sjednice odbora održane danas, dakle 30. siječnja 2004. ponovno raspravljao o prijedlozima klubova zastupnika za imenovanje članova povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Nakon provedene rasprave predloženo je da se za članove povjerenstva iz redova zastupnika imenuju. Marija Bajt HDZ-e, Đurđa Adlešić HSLS i Antun Kapraljević HNS. Mjesto četvrtog člana povjerenstva iz redova zastupnika za sada ostaje nepopunjeno. Za članove povjerenstva predloženi su sljedeći ugledni djelatnici, profesor doktor Željko Horvatić redoviti profesor na Pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu. Docent doktor Davor Derenčinović docent na katedri za kazneno pravo na pravnom fakultetu sveučilišta u Zagrebu i Petar Marija Radelj teolog, urednik, prevoditelj i poliglot. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 2. sjednice održane 30. siječnja 2004. raspravljao o navedenim prijedlozima, te nakon rasprave na temelju članka 91. podstavak 2. članka 18. stavak 2. i članka 244. Poslovnika Hrvatskog sabora i članka 20. stavak 1. Zakona o spriječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti sa 8 glasova za, i 3 glasa protiv utvrdio ovaj prijedlog odluke s obrazloženjem koji podnosi Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. i u toku jučerašnje sjednice i danas nekoliko puta smo naglasili koliko je važno da se povjerenstvo glasovanjem izabere na način da pokažemo zajedničku volju da u tom dijelu ostvarimo konsenzus. Prije svega zato da pošaljemo poruku građanima da ipak želimo vrlo ozbiljno sa tim povjerenstvom pratiti svakog dužnosnika. i pokušati napokon praksu koja je prisutna u ostalim parlamentarnim zemljama, a to je da svoj način života, svoj način rada uskladimo i sa svojim privatnim životom. Nažalost, već puno tenzija oko jučerašnje sjednice pokazale su da imamo različito pristup i ono što je najgore da nemamo povjerenje jedni u druge. i da u biti ta poruka koju šaljemo građanima Hrvatske da ne vjerujemo jedni drugima, će pasti i na teret uopće funkcije saborskog zastupnika, jer ako mi ne vjerujemo u jedne druge, u realizaciju rada ovog povjerenstva u kvalitetu rada ovog povjerenstva, što će onda tek biti sa građanima. Onda se zaista koji puta pitajmo koliko i sami nosimo teret odgovornosti zbog niz … [[nema preklopa]] koje se pojavljuju da li u osobnim komunikacijama da li u medijskim istupima ili čak u medijskim natpisima. Koliko smo sami uzročnici toga. Vjerujem da nitko od nas neće biti sretan nakon večerašnjeg glasovanja jer jednostavno .../Govornik se razumije./...zaista ružnu poruku. Ja moram reći da se ne osjećamo u SDP-u niti ponosni na prošlogodišnje događanju kada smo kao dio koalicijskih partnera eto, bili neodlučni, također nismo bili dovoljno odgovorni i sjetite se tih procedura, i vjerujem da smo na neki način itekako trpili kritike, prigovore, objektivne ja bih rekao napade i to je ono što ne bježimo kao Klub SDP-a od toga da nosimo odgovornost dugu, dugu proceduru, lošu kvalitetu, utvrđenog ili donesenog zakona i sve ono što se događalo. Da li to mora biti i sa izborom tijela koje će taj loš zakon provoditi? Mislimo da ne treba. Ali okrenimo se onom drugom dijelu a to je odnos između parlementarne vaćine i parlamentarne manjine. Jučer smo trebali ja bih rekao prekide sjednice, sukobe za vrijeme sjednice, prekid uopće rada sjednice da bi ... [[Govornik se ne razumije.]] prihvatili u redu, dvoje iz manjine, dvoje iz većine. To je znači nasilno ishodovano ne na bazi povjerenja i kvalitete rasprave, nasilno. I sada dolazimo do onog drugog da dvoje iz parlamentarne većine ali ne po prijedlogu, izvinjavam se dvoje iz parlamentarne manjine ali opet ne po prijedlogu te parlamentarne manjine. Moram reći da također Klub SDP-a nije sretan, da se nismo niti na parlamentarnoj ... [[Govornik se ne razumije.]] uspjeli dogovoriti. Imamo većinu ali eto, jedna stranka se ne slaže iz razloga što smatra da je možda u tom dijelu određivanja od strane parlamentarne ... trebalo računati i prisjetiti se kako smo formirali odbor. Znači pokazali smo i u manjini ne slogu ali tu većina opet čini svoj propust. Pomaže nam svađati se. Zašto? Jer ono što je odlučila većina u toj parlamentarnoj većini ne prihvaća se. Ne prihvaća se. To je razlog da jednostavno utjećete na nas da se potpuno povućemo iz ove procedure. To je razlog da smo povukli jedan od prijedloga a drugi niste prihvatili ali to je razlog da i onaj vanjski član koga ste predložili povukao je jer ocjenjuje da je teško raditi u tijelu u kojem nije postignut konsenzusom a u biti on će biti na neki način zaštita našeg dostojanstva, zaštita našeg grada, možda i povrat, povrat autoriteta zastupnika, i ja bih rekao bolju komunikaciju sa građanima. Sve smo to sa ovakvim postupkom donošenja izgubili. Da li nam je to potrebno? Klub SDP-a ocjenjuje da nije. I mi i vrlo jasno želimo poručiti biti ćemo sa 5 ostalih klubova iz parlamentarne manjine sa ova dva prijedloga i nećemo zaista kandidirati u ime SDP-a ni ubuduće. Pa vam sugeriramo izaberite i 7-og. člana. Zašto je potrebno da izaberete? Pa potrebno je da izaberete jer opet ćete imati problema. Što je to oporba, predsjednik mora biti od oporbe. Onda je evidentno ako govorimo o oporbi da je možda oporba paramentarna manjina, imate samo jednog kandidata, nema izbora. Jer drugoga nemate, samo jedan kandidat. Moj klub, odnosno Klub SDP-a vam predlaže izaberite i 7.-og da barem oni koji budu birali predsjednika iz oporbe imaju mogućnost birati a ne da je, s obzirom da je samo jedan kandidat izbor nemoguć. Toliko u ime Kluba SDP-a. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Slavku Liniću. U ime Kluba HSP-a poštovani zastunik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nadao sam se nakon sinoćnje sjednice i prvog propalog pokušaja ... [[Govornik se ne razumije.]] i izbora poverenstva odlučivanje o sukobu interesa da će nakon prospavane noći ipak stvari sjesti na svoje mjesto i da će se konačno ova prevažna odluka donjeti temeljem širokog konsenzusa što je konačno i itencija Zakona o sukobu interesa. Naime, mi smo kao stranka i bili pokretaći ovoga zakona o formiranju ovakvog jednog tijela koje bi se borilo protiv zarobljavanja Hrvatske u sukobu interesa u korupciji, mitu i svemu onome što u velikoj mjeri opterećuje hrvatsko gospodarstvo, hrvatsko društvo u cjelini. Međutim, učinilo mi se i sinoć mada sam propustio sinoćnju raspravu ne govoreći ništa jer se nadao današnjem dogovoru, da imao sam neku slutnju da razlozi zbog kojih najveća stranka u hrvatskom Parlamentu odbija jučerašnji oporbeni prijedlog da nisu baš razlozi neke načelne prirode nego sam imao neki osjećaj da se radi o nekim prozaičnim ili prizemnijim razlozima, što se na žalost dans i potvrdilo i na sjednici na sastanku svih klubova o kojima je bilo govora i rasprave i konačno i nemogućnosti usuglašavanja na načelima širokog konsenzusa. Jer smao na takvim načelima rad ovoga povjerenstva objetktivno ima smisla. Iako se radi o zakonu koji je relativiziran amandmanima koji nije onaj pravi zakon koji je bio u izvornom obliku. Ali takav kakav loš, ipak je bolji nego nikakav ali budući da je inačin odabira članova povjeernsteva nije temeljem konsenzusa, ne možemo se nadati da će biti nečega posebno dobro. Zašto sam rekao da sam očekivato da se radi o nečem prozaičnijem ili prizemnijem. To se jučer moglo naćutiti, osjetiti iz riječi predsjednika kluba HDZa gospodina Luke Bebića a koji on i dans je potvrdio kako sam izvješćen sa od našeg predstvnika sa toga sastanka. Da je predsjednik kluba HDZa na neki način spočitnuo Hrvatskoj stranci prava o tome kako smo mi glasovali na konstituirajućoj sjednici za odabir predsjednika Hrvatskog sabora. I za potpredsjedike. Pa mi ovakavjedna odnos u kome je HDZu bio neprihvatljiv kandidat Hrvatske stranke prava, koji inače glavni koautor ovoga zakona, koji je dvije i pol godine donio izniman doprinos u ovome velikom projektu donošenj utakvoga jednoga zakona po prvi puta u povijesti moderne Hrvatske države u Hrvatskom saboru. Da se praktički radi nemojte zamjeriti, na oštrini riječi, na osveti i na revanšizmu zbog načina na koji je Hrvatska stranka prava glasovala na konstituirajućoj sjednici. To za nas nije ništa novo mi smo na to navikli, mi smo shvatili poruku koju je nama izrečena takvim jednom gestom takvom jednom izjavom. Da oko načina odabira. Ja ne želim ulaziti u genezu ničijeg načina glasovanja, ali akda ste kolega Bebiću spomenuli to kako smo mi glasovali, kod konstituirauće sjednice, ja vas želim podsjetiit jer moram imati pamćene dobro kada es radi o Hrvatskoj stranci prava jer sam predsjednik te stranke. Da je prije 5 godina bilo u ovom istom Saboru glasovanje o sucima Ustvnog suda. Glaslovalo se 8 sudaca sa Ustavnog suda, mi smo imali kandidata koji je bio po svim kriterijima profesionalnosti i kompetetnosti daleko najbolji kandidat. Jer su i stranke tada predlagale i putem Županijskog odma koji je čak podržao našeg kandidata bio, tad aga je Zastupnički dom Hrvatski sabor većinom Hrvatske demokratske zajednice našeg kandidat eliminirao iz mogućnosti ulaska u Ustavni sud. Tada sam ja rekao da nam je poruka savršeno bila jasna i da ćemo se mi sukladno takvoj odluci i takvom ponašanju, ponašati onoliko dugo koliko traje taj mandat suca Ustavnog suda. Naravno, mi nismo zlopamtila mi smko i preko tih stvari prelazili. I dali smo si zamislite za pravo da konstituirajuća sjednica Hrvatskog sabora glasujemo prema svojoj savjesti prema svojim političkim procjenama. KOje su također bile i rezultat nečega o čemu ja također ne želim, govoiriti. MI možemo otvoriti genezu odnosa Hrvatske demokratske zajednice i Hrvatske stranke prava, čega je bilo. Mislim da nije ni mjesto ni tema. Međutim, naš glasovanje na jednoj sjednici Hrvatskog sabora ne može biti razlog da se prilično neargumentirano onemogućava nazočnost kandidata Hrvatske stranke prava u ovo povjerenstvo, odlučivanje o sukobu interesa. Zato što je kandidat naš predložen od svih parlamentarnih stranaka opozicije osim jedne strane, pa čak i od nekih klubova vladajuće većine kako ih nazovemo pozicije ili tako dalje. Međutim, mi smo to kao takovo i prihvatili, mi ćemo se sukladno tome također znati kvalitetno postaviti. Samo moram za kraj da se malo metaforički izrazim. Mišja rupa u koju nas mislite strpati ona je prelasla u vučju spilju. To nikada više neću uspjeti. Hvala lijepa.
U ime kluba IDSa poštovani zastupnik Damir Kajin. IZvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo ozastupnici. Netko će eto ovako steći dojam da se sve čini da se izbjegne primjena zakona o sprečavanju sukoba interesa u jednom reduciranolm obliku kao što je spomenuo moj prethodnik gospodine Đapić. Drugo što želim primjetiti da u ovom času nema televizijskog prijenosa to daje čovjeku jednu slobodu, s jedne strane da bude kratak, jer trebamo ići doma. Ili ne znam negdje drugdje. Ali isto tako da primjeti da je možda netko sa nekog višeg mjesta intervenirao na pod navodnicima, nezavisan medij, što može biti jedno zlokubno upozorenje. Drugo što želim reći, ovaj zakon vrlo lako nakon ovoga što se dešava može se svesti na onu narodnu, tresla se brda na kraju rodilo se ništa. Moj je dojam da vladajuće većina želim lojalnim članstvom parirati prije svega ne željenim situacijama. Drugo što je vrlo interesantno u ovome zakonu o sprečavanju sukoba interesa uglednim javnim djelatnicima mandat traje 7 godina. Znači oni nadživljuju mandat jedan mandat nas zastupnika Hrvatskog sabora. U svakom slučaju držim da opoziciji ukoliko se bira 6 članova pripada pripadaju dva mjesta, jasno ako tako odluči većina jre ona može izglasati i drugačije. Međutim većina u ovom slučaju prije svega HDZe ne može odlučivati koga će to u ovo povjerenstvo predlagati opozicija. Stoga pozivam i sve one koji pozivaju većinsku stranku d ane osporavaju pravo koje nesumnjivo pripada opoziciji. Ako opozicija ne može već u ovom obliku ili u ovom povjerenstvu ostvariti svoje pravo, kako ćemo uopće ostvarivati neka druga jednako tako bitna prava. Ja osobno držim da nije uobičajeno da se na takav način omalovažavaju parlamentarna načela. Odgovornost za parlamentarno omalovažavanje manjine neće biti samo na većinskoj stranci, već na svima onima koji će za to glasati, odnosno koji će održavati u ovom trenutku većinu u ovome Domu. S druge strane to će vjerojatno biti definitivno definiranje većine i manjine. Sada ćemo barem točno znači tko je to većina, tko je manjina. Znači u svakom zlu kao što bi rekao narod ima i nečeg dobrog. Doznat ćemo barem nakon toliko vremena tko je to većina. Međutim, bit je u nečem drugom. Što ova praksa dezavuira rad Etičkog povjerenstva kojega bi u ovom slučaju trebali izabrati. Za mene je to naprosto suština i na to nitko ne smije pristati, pa ni oni u ovome času podržavaju vladajuću stranku. Na takvu raspodjelu mandata u klubu IDS-a držimo, nije smio pristati niti HNS. HNS se izborio za svog člana, ali opozicija nije se time izborila za svoja mjesta u tom etičkom nazovimo ga povjerenstvu, već kao što rekoh samo jedna opoziciona strana. Znači, jednom riječju može se steći dojam ili klub IDS-a stječe dojam da se sve čini da se izbjegne primjena Zakna o sprječavanju sukoba interesa. Hvala.
Hvala. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Luka Bebić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Zakon je donešen u 10. mjesecu i čuli smo nekoliko puta primjedbu gospodina Rožića i kritiku zbog čega nije u zakonskom roku izglasano ovo Etničko povjerenstvo. Mi nismo bili smetnja da se ni donese zakon, niti da se izglasa 7 članova Etičkog povjerenstva. Mi smo to Povjerenstvo morali predložiti zbog niza razloga, između ostalog jer su prošli svi rokovi, a to je vezano i za neke stvari prava zastupnika u Hrvatskom saboru. Da li je zakon, ne pozna, odgovaram gospodinu Kajinu, nikakvu podjelu na oporbu i poziciju u pogledu izbora četiri zastupnika osim što kaže da predsjednik Povjerenstva mora biti iz oporbe. Zakon pozna odredbu u kojoj, dakle donijela je većina iz prošlog saziva Sabora takav zakon i takvu odredbu. Zakon pozna odredbu u kojoj je nemoguće da dva zastupnika od ta 4 budu iz iste stranke. U pogledu ovdje nekih aluzija da se radi o osveti, da se radi o neprincipijelnosti ni jednog od predloženih kandidata u jučerašnjem podnesku Odbora ne osporava. Dakle, ni Mariju Bajt, ni gospođu Adlešić, ni gospođu Opačić, ni gospodina Gajicu koji je predložen uredno od strane svoje stranke, niti gospodu profesore i docente koji su ovdje predloženi. Ne osporavam osobno ni gospodina Tadića. Naprotiv, potvrđujem i iznosim mišljenje slično onom kao i gospodin Đapić da se radi o istaknutom članu ovoga Parlamenta koji je pokrenuo niz pozitivnih stvari i prijedloga u ovom Saboru. Dobri običaji u ovom Saboru kada se radi o prijedlozima i izborima od strane pojedinih stranaka su narušeni u prošlom sazivu Sabora i u ovom sazivu Sabora na 1. sjednici. Pa prema tome, nemojmo ići daleko u prošlost. Većina je odbila do tada nezamislivo odbijanje prijedloga HDZ-a oko izbora u pojedinim odborima. Za one koji olako zaboravljaju i koji se žele sada nesjetiti toga kako bi stvorilo se dojam da smo mi započeli nešto što nije bilo uobičajeno i u tradiciji ovoga Sabora, reći ću i ponoviti da je Hrvatska demokratska zajednica 4 godine ostala bez ključnih ljudi u dva ključna odbora i svako naše predlaganje je bilo dočekano sa ignorancijom i podsjehom od strane većine. To se radi o Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost gdje smo u početku imali pravo na 3 ili 4 zastupnika. Kasnije na najmanje 2 ili 3. Cijelo zasjedanje je proteklo sa 1 zastupnikom HDZ-a u tom Odboru voljom saborske većine koja nije htjela to prihvatiti. Isto tako, jedini član Vanjskopolitičkog odbora i njen potpredsjednik iz redova HDZ-a je bio dr. Ivo Sanader i ni tu HDZ-e nije mogao doći do 2 ili 3 člana koji su mu pripadali na temelju odredbe Poslovnika koji kaže da se u pravilu u odbore biraju u pravilu srazmjerno prema zastupljenosti u Hrvatskom saboru. To su činjenice ne od prije 15 godina, od prije nekoliko mjeseci. U pogledu ovoga ... [[nema preklopa]] Sabora. Kao što god ima visoko mišljenje o doprinosu gospodina Tadića, radu ovog Sabora, valjda imam pravo na visoko mišljenje i o doprinosu radu ovog Sabora gospodina Vladimira Šeksa za pet mandata, peti koji sada obnaša i koji je potpuno na temelju Poslovnika s pravom predložio HDZ i dogodio se drugi put da nije bilo konsenzusa oko izbora, neznam zbog čega. Jer je 13 ili 14 zastupnika diglo ruku protiv izbora predsjednika Sabora. To je njihvo pravo, ali su ponovo dobri običaji došli u pitanje. Zamislite sada da se biraju odbori, predsjednici i potpredsjednici i većina odbije sve te prijedloge iz oporbe većinom glasova. Koji je rezultat? To govorim upoređujući recimo doprinos gospodina Tadića ovom Saboru i uopće političkom životu u Hrvatskoj kojeg iznimno cijenim, ali isto tako cijenim i doprinos gospodina Vladimira Šeksa kojeg su neki zastupnici ovdje doveli u pitanje jer su glasovali protiv. Tu nije odlučivao to koliko je tko sposoban i ugledan nego je to bila politička odluka koju ja priznajem, cijenim i primam na znanje u ime moje stranke. Isto tako se ponovilo za prijedlog dva potpredsjednika iz vladajuće stranke, većinske stranke jel’ tako kako bi rekli, koja je imala pravo predložiti tri, ali je predložila dva i onda sam dobio objašnjenje da se bilo za to protiv što nismo predložili tri. Kao da mi kad biramo odbore ako ne izaberemo svih 13 nećemo izabrati kao što smo prekjučer učinili 11 u pojedinim odborima pa smo ih dopunili jučer. Tako smo mogli dopuniti trećeg potpredsjednika u Hrvatskom saboru koji daje pozicija i to smo jučer i učinili. Dakle, radi se o tome da Hrvatska demokratska zajednica ne dovodi u pitanje nikoga od predloženih kandidata pa ni gospodina … [[Ne razumije se.]] Antuna kao i sve druge. Mi smo predložili gospodina Josipa Kregara profesora između ostaloga skupa sa Željkom Horvatićem, profesorom Horvatićem i Davorom Derenčinevićem jer smo razgovarali sa gospodinom predsjednikom kluba SDP-a gospodinom Račanom i gospodinom Arlovićem da ćemo mi to predložiti. Međutim gospodin Kregar je nama poslao pismo, odnosno predsjedniku Sabora u kojem piše kako za njegov prijedlog nema konsenzusa da on odustaje. I onda se postavilo pitanje predložiti trećeg. Kako su sva tri bila predložena iz prijedloga HDZ-a, a zahvalio se gospodin Kregar, ne ulazeći u njegovu stranačku pripadnost kao i ove druge dvojice, nemam pojma koje su stranke, da li su uopće u nekoj stranci. Znam da je gospodin Kregar obavio neke dužnosti u gradu Zagrebu nakon onih nekih promjena na čelu Zagreba. Mi smo dakle većina u odboru za izbor i imenovanja predložila je jednog od gospode koju su predložili SDP, HSS, HNS, PGS, HSP i IDS, a to je gospodin Petar Marijan Radelj, teolog, urednik, prevoditelj i poliglot. Dakle, uvažili smo prijedlog oporbe iako ja iz ovog zakona ne iščitavam da bi morala biti oporba, važno je da su iz četiri stranke što se tiče zastupnika, a kako je gospodin Kregar povukao svoju kandidaturu predložili smo ovog trećeg onako kako su to predložile stranke iz oporbe koje sam nabrojio. I u jednom i u drugom slučaju i u pogledu zastupnika ova četiri, i u pogledu ovih uglednih javnih djelatnika, uvaženi su prijedlozi oporbe. Da li to znači kad se 100% ne uvaže prijedlozi oporbe da onda mi možemo blokirat, ne možemo donijeti nikakvu odluku? Ja mislim da je pozicija ovdje imala razumijevanje, da je preispitala svoje prijedloge, da je povuko se sam gospodin Gajica, za mene bez ikakvog razloga jer je predložen legalno na temelju zahtjeva njegove stranke, ali gospodin Gajica je sinoć ponudio da će se on puvući ako to stvara teškoće. To je omogućilo da predložimo drugoga i mi smo ga predložili. Nemojmo jedno drugomu govoriti o nekakvim premislima kao da mi isto tako nismo dugo ovdje kao i neki drugi i imamo dugo pamćenje. Ono što je HDZ učinio to je da je izišao u susret u dva elementa … [[Ne razumije se.]] i na taj način pokazao svoju želju da iziđe iz jedne situacije na prihvatljiv način po mom mišljenju i za poziciju i za oporbu. I zato … /Nema preklopa./ … Ko bi nas pitao da ste imenovali u 11. mjesecu ovih 7? Ma ne bi nas ni pogledali. Ovo ja tvrdim iz iskustva, nego bi ono bilo donešeno i svaka priča o tome što bi mi pričali ne bi vidila slova u novinama i bilo kojem mediju. To je prava istina. A mi sada imamo prijedlog, uvrstili smo 2 iz oporbe premda to nije zakonom naznačeno točno. Uvrstili smo jednog iz javnih uglednih djelatnik i mislim da je ovaj Prijedlog solidan, uravnotežen i molim Hrvatski sabor da ovaj Prijedlog prihvati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja bi vas molio da mi pokažete jer odavde se ne vidi da li je povreda Poslovnika ili je ispravak netočnog navoda. Jesu to bile povrede Poslovnika? A povrede Poslovnika su bile. Tko je prvi? Zastupnik Korenika, izvolite.
Gospodine predsjedniče i gospodin Bebić, i vi ste povrijedili članak 210. stavak 1. našeg Poslovnika jer dobar dio svoga govora gospodin Bebić je, nije govorio o etičkom povjerenstva i izboru članova etičkog povjerenstva nego je govorio o izboru predsjednika Hrvatskoga sabora na prvoj konstituirajućoj sjednici. Na taj način ste i vi pokazali ne samo nepoštivanje Poslovnika nego i nedoslijednost jer se upravo zbog tih razloga oduzeli riječ kada je govorio u ime kluba kolegi Staziću. Mislim da ste trebali dati opomenu i prekinuti ga u govoru. Hvala lijepo.
Ja ne mislim tako. Govorio je ... [[Ne razumije se.]] povjerenstva, a to što je bilo tangensijalno i nešto drugo što je u vezi s time, to je očito, jel’? Kolega Stazić, izvolite.
Misao, misao moje primjedbe vama o kršenju Poslovnika je potpuno identična ovome što je rekao gospodin Korenika, ali vidim, posve je uzaludno to vama upućivati.
Nije uzaludno. Odgovor je identičan kao i kolegi. [[Upadica se ne razumije.]] Trebam se nadati. Kolega Miroslav Rožić, izvolite. Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Prerano sam digao ovu za ispravak netočnog navoda u daljnjem govoru je gospodin Bebić zapravo objasnio da se tu ne radi o osveti ili treniranju strogoće, pa odustajem od ispravka. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a, PGS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Smatram da je dobro da nakon one sinoć dosta mučne i teške atmosfere i situacije u kojoj smo bili je došlo do toga da o ovome raspravljamo danas ponovno i vjerojatno će biti više spremnosti za dogovor i odlučivanje. Od 21. ili 20. prosinca uključen sam u razgovore i sastanke predsjednika klubova. Reko sam to i sinoć, bile su tri formule po kojemu su se dijelili i računali mandati. Do jučer su bile tri i to matematičke i uvijek rađena je na način da su osnove i rezultati išli u korist onih koji su predlagali. Međutim, danas sam čuo zapravo novi argumenat i novu formulu po kojemu na koordinaciji oporbenih stranaka Hrvatska narodna stranka nikako ne može predlagati svog kandidata, pa se od svih brojčanih pokazatelja odustalo i uvedeno je pravilo da oporba mora predložiti, citiram: “zvučna imena i iskusne ljude”. Dakle, po kategoriji i po pravilu zvučnih imena ja nisam pitao koliko decibela moraju biti zvučna imena i iskustava bili smo onemogućeni da kao stranka oporbe sa 11 zastupnika. Podsjećam da po broju zastupnika u ovom Hrvatskom saboru smo treća stranka, a unutar oporbene kvote druga stranka. Inzistirali smo i ostali na tome i dali svoj kriterij. Druga po veličini oporbena stranka i treća parlamentarna mora imati pravo dati svoju kandidaturu taman da i naši prijedlozi u konačnosti ne budu izglasani. Jedan jedini kriterij, principijelan i dosljedan i protiv i upravo zbog toga na njemu inzistiramo svih zapletnih dogovora, pa primjerice da smo mi tek i sinoć saznali a je o vanjskim kandidatima sastava ovog povjerenstva bilo već dogovora između nekih kolega i kolegica, bez naših sudjelovanja u tome. Na takav način i u odnosu na broj zastupnika ponašat ćemo se i dalje i nećemo dozvoljavati da svaki tjedan ili svaki dan netko izmišlja nove formule, razdiobe ili raspodjele bilo kakvih funkcija i dužnosti u ovom Parlamentu. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Činjenica da nisam tvorac nijedne od brojnih formula koje je spominjao kolega iz HNS-a mogu reći da su se svi brojčani iznosi i sve formule koje je on spominjao odnosile na radna tijela Hrvatskoga sabora, a da povjerenstvo o kojem sada govorimo u ovoj temi nije radno tijelo, nego da se doista radi o jednom etičkom povjerenstvu u kojemu bi ponajmanje trebali bit važni ti brojni odnosi barem kada je oporba u pitanju.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac u ime SDSS-a.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. [[nema preklopa]] "tresla se brda rodio se miš", mislim da bi bilo bolje reći rodio se slon. I to slon u staklarni, i to slon sukoba interesa u ovom parlamentu, među strankama. I to ne govorim zbog toga što bi Klub SDS-a bio na koji način bio povrijeđen činjenicom da je dio stranaka negativno reagirao na prijedlog da njegov zastupnik gospodin Gajica bude uvršten u prijedlog kandidata za etičko povjerenstvo za sukob interesa. Gospodin Gajica je ovdje prvi mandat, većini nepoznat, iako pravnik i odvjetnik, i ako smijem reći častan čovjek za razliku od mišljenja koje smo mogli čuti sinoć suprotnih tome od strane onih koji ga ne poznaju i koji sasvim sigurno ne pripada stranci koja bi htjela sudjelovati u ovoj vrsti priče oko sukoba interesa. I zato smo odlučili da bismo zaštitili njega, da bismo otvorili prostor za rješenje koje smo mislili da može biti bolje da predložimo da se gospodina Gajicu povuče sa liste kandidata, tako smo to danas predstavili na sastanku klubova stranaka. I u tom smislu ovo što možemo danas vidjeti, ono što smo danas čuli, ne mogu se oteti dojmu da je sinoćnji prijedlog bio bolji od današnjeg. Ali to neće utjecati na našu odluku, neće utjecati na već izrečeni stav na sastanku klubova i stav koji smo iznijeli javno. Javno smo, bez obzira na razlike koje se možda više javno manifestiraju između stranke kojoj pripadam i stranke kojoj pripada gospodin Tonči Tadić, mi smo smatrali da gospodin Tadić ima reference da bude ne samo ozbiljan kandidat nego da bude predloženi kandidat za ovo Povjerenstvo. Zašto se to nije dogodilo čuli smo djelomično od gospodina Bebića. Zašto se to nije dogodilo nismo čuli od onih koji su također mogli reći zašto se to nije dogodilo i mislim da to nije dobro. Mislim da taj sukob interesa u ovom Parlamentu ako već postoji ne bi smio biti tako drastično vidljiv, jer ako je drastično vidljiv onda je Kajin u pravu kada je mislio na Zakon "tresla se brda a rodio se miš". Prema tome, ne samo mogući sukob interesa izvan ovog Parlamenta nego baš ovdje u ovom Parlamentu. I zbog toga iz tih razloga Klub SDS-a pretpostavljam i barem jedan dio zastupnika nacionalnih manjina neće moći podržati ovaj Prijedlog.
U Ime Kluba HSLS-a, DC poštovani zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, mi smo u Hrvatskoj socijalnoj liberalnoj stranci smatrali da je donijet nakaradan Zakon o sukobu interesa i dalje to smatramo i bez obzira na to kako mi ozbiljno pristupili i s kakvim interesima ovom Povjerenstvu, bojim se da će, to želim prije svega reći, biti znatno otežan Povjerenstvu rad jer praktično po postojećim odredbama da najveći dio onih koji bi se bavili određenim poslovima zbog kojih bi moglo doći do sumnje da je riječ o sukobu interesa će se zapravo moći baviti tim poslovima, svi znamo kakvim amandmanima i posljednjim trenutcima intervencijama je taj Zakon promijenjen. Međutim, kada je riječ o etičkom povjerenstvu to je nešto što smo mi predlagali na čemu je inzistirala naša članica, potpredsjednica stranke, potpredsjednica Sabora gospođa Adlešić i prije nego što smo donijeli Zakon o sukobu interesa, 4 godine smo inzistirali na tome da se izabere etičko povjerenstvo i danas smatramo da etičko povjerenstvo treba izabrati premda i postojeća pozicija i dio oporbe se već suglasio da je potrebno mijenjati Zakon o sukobu intresa jer da je ovakav stvarno nakaradan, defektan, i da praktično neće imati praktično područje primjene. Što se pak tiče ove rasprave i ove naše sadašnje dvojbe nemojmo dopustiti činiti onu logičku i životnu grešku da zbog jedne šnicle ubijamo kravu. Nemojmo dopustiti danas ne izaberemo etičko povjerenstvo zato jer se o jednome članu toga Povjerenstva ne možemo dogovoriti. Mislim da sama funkcija smisao, pa i predloženi sastav bez ovoga jednoga člana su dovoljno jamstvo da je riječ o itekako potrebnome tijelu i da je riječ o itekako kompetentnim osobama da budu članovi toga Tijela. Prirodno je, ja bih rekao za razliku od kolege Pupovca prirodno je da imamo sukob političkih interesa, prirodno je da se i oporbene stranke teško mogu usuglasiti, prirodno je da se i pozicijske stranke teško mogu usuglasiti pa je došlo zbog toga do određenih prijepora, jer politički interesi su različiti i dobro je da ostanu različiti. Međutim, ono što ne bi trebalo biti dvojbeno jest su moralni interesi. Ovdje je riječ o etičkom povjerenstvu i mislim da... /Nema preklopa./...smjeli doći u sukob moralnih interesa bez obzira na to jesmo li iz stranaka pozicije ili opozicije moralni interesi u sprečavanju mogućih sukoba intersa bi nam trebali biti istovjetni. Oni bi nam trebali biti prvenstveni u odnosu na bilo kakve političke razlike. Prema tome ja vas molim da ovo usvojimo, mislim da prijedlog postojeći i gospođa Bajt i gospođa Adlešić koja se 4 godine dosljedno zalagala i u bivšem sazivu kad nije bilo volje, moram reći od mnogih stranaka pa i od možda čelnično Sabora da se to napravi na početku mandata, ipak smo sada na početku mandata došli do toga da možemo izabrati etičko povjerenstvo. Prema tome onda to učinimo, prepustimo da vrijeme pokaže svoje i da se vidi jesu li ti ljudi stvarno ne samo kompetentni što vjerujemo da jesu, ali jesu li to ljudi koji su toliko moralno čisti da doista neće biti nikakvoga sukoba između njih u prosudbi i počnimo raditi. Ja bih možda volio kad je riječ o osobama koje su izvana predložene da ovdje bude pokoji filozof ili etičar. Imamo dva pravnika. Ja vas moram upozoriti da sprečavanje sukoba interesa i nije in stricto senso pravno pitanje. To će biti prije svega moralno pitanje odnosno pitanje etičke refleksije i volio bih da smo možda umjesto dva pravnika imali jednog pravnika i moralistu, dakle čovjeka koji bi mogao etičkom refleksijom pomoći u rasvjetljavanju mogućih ili sumnjivih sukoba interesa. Međutim kad je tako, kad se tako dogovorilo u redu. Mi nećemo biti protiv toga. Ja vas dakle molim da bez obzira na političke razlike i sukob političkih interesa stvarno ne dovedemo u pitanje sam smisao povjerenstva i da svi, istim moralnim osjećajem pa ako treba i s možda izoštrenijim moralnim osjećajem za sukob interesa u ovome Saboru počnemo raspravljati.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Pa sasvim sigurno ovo što ću ispraviti nije Bog zna što, ali, ali ipak trebam ispraviti. Koliko se sjećam, a čini mi se da se još sjećam ni jednom riječju nisam govorio i spomenuo da je riječ o sukobu političkih interesa nego o sukobu interesa ovdje. To mi se čini dosta važno ... [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Ispravak netočnog navoda.
Pa ispravljam netočan navod kolege Čehoka koji je rekao da u prošlom sazivu nije baš bilo pretjerano volje da se donese Zakon o sprečavanju sukoba interesa. S obzirom da kolega Čehok, moram reći nije baš puno bio na sjednici Sabora onda možda ne zna da je njegova stranka bila upravo ta koja je u prvom čitanju srušila Zakon o sprečavanju sukoba interesa.
Ispravak netočnog navoda kolega Miroslav Rožić.
Kolega Čehok je u svom izlaganju naglasio da bi trebalo izabrati ovo neophodno tijelo za provođenje jednog nakaradnog zakona pa ga ja želim ispraviti. To je doista jedan, jedna, jedna sintagma koja je posve nerazumljiva. Zašto bi to bilo neophodno tijelo ako će, to tijelo nema drugu zadaću nego provoditi jedan nakaradni zakon? Naime ne radi se ovdje ni o kakvom etičkom povjerenstvu nego se radi o jednom povjerenstvu koje mora raditi po jednom točno određenom zakonu i koje nije radno tijelo ovoga Sabora i koje se doduše mora baviti tim problemom na, samo sa pozicija etike. Jer ne postoje, nema nikakve instrumente za bilo kakvo drugo sankcioniranje nego etičko. Zato smo ga nazivali kolokvijalno etički, ali to nije doista nikakvo etičko povjerenstvo ovoga Sabora, nije čak niti njegovo radno tijelo nego je to jedno povjerenstvo koje se bira, kojeg samo imenuje Sabor ali na temelju jednog zakona. Ono čak neće ni raditi u Saboru.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačne rasprave. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Povreda Poslovnika. Povrijedila je i prije svega gospođa Opačić pa i onda poštovani kolega Rožić. Poslovnik je, nisu ispravljali moje navode dakle članak 209. Gospođo Opačić mi nismo bili protiv Zakona u prvom čitanju zbog toga što bismo bili protiv Zakona nego stoga što je taj prvi prijedlog bio katastrofa i dalje smatramo da je katastrofa. Bolje je ne donijeti nikad, nikakav zakon nego loš zakon i nakaradan zakon. A kolega Rožić Ivan Čehok nikada nije rabio riječ neophodan. Za razliku od pravaša Ivan Čehok rabi hrvatski jezik prijeko potreban nego sam rekao da mi, nego da mi moramo izabrati povjerenstvo koje će teško raditi s obzirom na nakaradnost zakona. Ali to ne znači da povjerenstvo ne treba. Njega treba i po Zakonu o državnim dužnosnicima, ne po Zakonu o sprečavanju sukoba interesa. Sigurno riječ neophodan nikada nije bila u mojem riječniku, budite uvjereni.
I još jedna povreda Poslovnika. Nestala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče Šeks, ja sam pročitao zapisnik s jučerašnje rasprave i bio sam malo tužan. Danas sam sretan zato što djelujemo kao neka vrsta konklave i hoću biti unatoč, unatoč to, mislim da je dobro da to televizija ne prenosi. Ne vjerujem u teorije zavjere nego vjerujem u umješnost predsjednika Šeksa koji je naprosto organizirao sjednicu tako da istekne ono vrijeme što je sasvim logično i misli da je napravio dobro djelo. Znači mislim da još postoji vremena za kompromis. Naime ... [[nema preklopa]] onda se ne vidi ono što je Ivo Sanader primjetio kod Prodija tzv. body language, odnosno govor tijela, tako da je meni drago da sam vidio kako govori gospodin Luka Bebić, jer sam vidio da je čovjek istinski ljut, nesretan zapravo. A te osobe, a sve, svi vidovi agresije zapravo proističu iz jednog osjećaja prikračenosti koji je utemeljen na činjenicama. Ja ću kazati, ovaj Sabor sam gledao iz druge perspektive i ono što je sasvim neosporno da je prethodna koalicijska vlast provodila u Sabor ono što je John Stuart … nazvao terorom većine. I taj tip prikračenosti je također bio uvjetovan terorom većine HDZ-a. Pošto HDZ-e već ima jedno neugodno iskustvo, ja bih htio da zasadi na neki način korijene tolerancije koji će obvezivati budući sastav Sabora. Ja bih ovu priliku iskoristio da se založim za suglasje o ovome. Zato što je veliko i posljednje uporište kredibiliteta ovoga visokoga doma sa stajališta javnosti upravo ovo povjerenstvo. Dakle, na njemu će narod procijenjivati što hoće učiniti ovaj Sabor. I ja bih iskoristio ovu prigodu da pohvalim kolegu Pupovaca, Milorada Pupovca i njegovu stranku koja je pokazala mudrost i mislim da će se ipak i tu nešto dobra roditi. Ja bih volio vjerovati da su informacije o gospodinu Gajici pogrešne i da je točno ovo što je kazao Milorad Pupovac za njega općenito predodžbe o javnim ljudima su pogrešne. Neki ljudi koji imaju "PR" djeluju u javnosti kao veliki moralisti, a veliki humanisti imaju uglede žicara, znači šta bi u tom smislu trebalo napraviti? Dakle, ja mislim da prije svega možemo biti svjesni jedne činjenice u koju sam ja uvjeravao HSP-e. Oni su vjerovali da je nesklonost HDZ-a prema njima vezana za nepopularnost te stranke van. Ja sam im govorio gospodo, ja imam neke mogućnosti testiranja, testirao sam Francusku vladu, Francuska vlada je bila sklona da HSP-e uđe u Vladu, u tzv. malim ministarstvima, ja sam govorio, nije problem u tome, problem je u tome što ste vi u pregovaračkoj platformi kazali da ta stranka ne pristaje da funkcije državnih dužnosnika donose, odnosno nose ljudi koji su uključeni u koropcionaške zločine zarobljavanja države, zločina sukoba interesa. i zato je i to drugi test ove vlasti. Mislim da Tonči Tadić danas treba dobiti podršku koja neće biti određena stranačkom spregom, nego moralnim razlozima koji nekada moraju prevladati u glavama ljudi. Naime, on je uložio tu 2,5 godine života, taj posao koji će on raditi budite sigurni, ja znam kakva je priroda takvih ljudi, on je svirep, on nije opak, ali je pokazao, i mi smo pokazali na tzv. grafinijevom poučku kako se može civilizirano natjerati njegovu ekselenciju da prizna da ne simpatija HSP-a nije vezana za navodno ne sinčarenje, nego za zubace i za nekretnine u Istri. Prema tome, ako možemo na tom području dobiti, dakle moj je prijedlog sljedeći. Neozbiljno je, da HNS ima svog predstavnika ovdje, jer je gospodin Radomir Čačić javno sa ponosom priznao u tri navrata da se on nalazi u sukobu interesa. To nije, da treba saborski … Prema tome, ja predlažem da se vratimo na izvorni prijedlog, i zadnje što hoću kazati. Neugodno mi je, jer imam sve simpatije za vas profesor Čehok, zato što ste kazali da jedan zakon koji je donio ovaj Sabor i to sada nakaradni zakon. Oprostite, ja mislim da tako se ne smijemo podnositi prema izravcima i rezultatima rada ovog visokog doma, iako nisam oduševljen ni diskusom ni tehnologijom, dakle, htio bih kazati moje iskustvo je da ljudi koje tuču očevi tendiraju da tuču vlastitu djecu. Prema tome, ja imam neugodna iskustva sa HDZ-om, ali imam sada vrlo pozitivno mišljenje o Vladimiru Šeksu i imam, uočio sam u velikom broju HDZ-ovaca ljude s kojima bih rado popio kavu i gradio dobro zakonodavstvo. Prema tome, potrudimo se i molio bih da glasujemo o mom prijedlogu da se u ovo uključi Tonči Tadić i da iziđemo pobjednički u javnost iz ove krize. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Kolega, poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Kolega Letica je član Kluba HSP-a, ali je dakako nezavisni zastupnik i on nam je kao takav uputio jedan apel. No, ono što je definitivno mislim nesporno, ja se nadam da je nesporno za sve koji su još danas ovdje u sabornici nakon ovih izgovorenih riječi, o ovoj temi. Da postjoi jedan dojam da smo doista svi zajedno na jedan vrlo loš i neprimjeren način krenuli u jedan izbor jednoga povjerenstva koje bi trebalo ravnajući s etičkim normama zapravo omogućiti spriječavanje korupcije na najvišoj mogućoj razini, to mu je bila namjena, to mu je namjena temeljem zakona, to je bila intencija tog zakona, i mislim da čak i posjeduje određene etičke instrumente koje to mogu osigurati. Želio bih reći dvije, tri riječi u nastavku ovoga o čemu je govorio kolega Letica. Možda ne znam da li je itko prebrojao i da li ste svjesni toga, da je od 12 klubova zastupnika u ovom sazivu, 7 klubova zastupnika podržalo izbor gospodina Tončija Tadića. i da se takva želja i podrška javna ovdje sa govornice, zapravo apsolutno ignorira. Mislim da je to taj loš i neprimjeren način da se izaberemo jedno povjerenstvo koje bi se trebalo … [[nema preklopa]] i koristeći pri tome, naravno samo one etičke, moralne metode koje im stoje na raspolaganju. Moram priznati da smo doista svu u klubu bili poprilično šokirani strategijom i taktikom kojom se pokušalo nametnuti sastav ovog povjerenstva od strane većine. Priznajem šokiran doista. Možda se naš šok može usporediti samo sa onom dozom šokiranosti koji je valjda, su imali zastupnici HDZ-a kada se glasalo o čelništvu Saboru i sa onim kako je HSP glasovao. Ali bez obzira na to, to nitko ne može, nitko me može pobiti, koristeći se bilo kakvom demagogijom ovdje, dobrom, lošom, jeftinom ili sofisticiranom da je strategija HDZ-a bila pri izboru ovoga povjerenstva prva strategija da se pokuša minorizirati oporbu u ovom povjerenstvu. Tj. da od oporbe bude od 7 članova samo 1 član. To je bila prva strategija, taktika, taktika za provođenje te strategije bila je proglasiti zapravo jednu od vladajućih stranaka oporbe. I to je ono o ćemu smo jučer raspravljali. Kako je zahvaljujući doista moralnom i etničkom stavu Kluba SDSS-a koji je zapravo spriječio tu taktiku na način povukavši kandidaturu svoga člana. Ja ima se u ime Kluba Hrvatske stranke prava kao predsjednik Kluba zahvaljujem na tome kao i svim klubovima oporbenih zastupnika pa i ovih iz vladajuće većine koji su podržali doista etičan prijedlog Tončija Tadića u ovo povjerenstvo. Druga strategija danas kojom cijeli dan baratamo je malo drugačija. Nakon propasti ove prve danas je bila strategija dati oporbi tri člana od 7 ali ne bilo koja tri člana i ne bilo kojoj oporbi nego dati tako, taktika dakle, za provođenje te strategije je bila odabrati podobnu oporbu, odnosno oporbenu stranku i kandidata a tako odbaciti nepodobne kandidate i nepodobne parlemanentarne stranke. Zašto je baš HNS-ov kandidat podobniji od kandidata svih drugih oporbenih stranaka o tome ja doista mogu samo nagađati ali se nadam da će o tome i javnost nagađati. Međutim bilo kako bilo, takav način izbora držim da će doista u javnosti izazvati jednu ozbiljnu sumnju u postojanje političke volje ove parlamentarne većine za spriječavnje jednog vida korupcije na najvišoj razini a to je sukob interesa. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Replika, poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega Rožiću, nisam nigdje pročitao, niste me upoznali da imate kvalifikacije i stručnosti utvrđivanja podobnosti pojedinaca i stranaka i ljubazno vas molim da se takvih ocjena manite posebice zbog toga što smo zajedno nekoliko dana sjedili u pokušaju dogovaranja popunjavanja radnih tijela ovog Parlamenta. I onda pitanje podobnosti nije bio predmet, čudi me kakao sada se s takvim riječima i riječnicima služite s obzirom da se radi o popuni povjerenstva koje će tek i nadam se brzo utvrditi i sukobe interesa.
Odgovor na replkiku poštovani kolega Miroslav Rožić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Lesar me posve krivo shvatio. Ja nisam govorio o svojim kriterijima podobnosti nego o HDZ-ovim kriterijima podobnosti. A oni, kako ih oni određuju o tome ja ali nemam pojma.
Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Sabora, čovjek naravno uči dok je živ, ja sam još relativno mlad pa nije kasno. Ne znam da li sam neke spoznaje do kojih sam došao da li imam zahvaliti svojoj naivnosti, da li imam zahvaliti činjienici da sam zapravo evo početnik u saborskom i političkom radu ili možda tome što nisam član niti jedne političke stranke. Ali moram reći da mi je potpuno strano da se odlučivanje o ovako prevažnom pitanju zaista držim da je prevažno pitanje izbor povjerenstva temelji na tome tko je za pred 2, 3, 5 godina ili možda manje glasao i da se vračaju i potkusuruju dugovi od prijašnjih pitanja koja su se otvarala u Saboru. Točno je ono što su mnogi istakli da je jedan od važnih elemenata digniteta ovog Sabora to da se povjerenstvo osnuje i da radi na jedan primjereni način. Podsjećam vas na onu mudrost da sud ne samo da mora biti pravićan nego tako mora i izgledati. Na neki način je ovo što osnivamo ovo povjerenstvo naš moralni sud i ono tako mora izgledati. Nakon ovoga što se desilo ovoj proceduri nema nikoga koga ćemo uvjeriti da je taj sud nazovimo ga tako pravićan, nepristran i pošten makar on to bio. Zašto to ističem? Zato jer svi ovi kandidati koji se spominju, koji jesu na listi, ja zaista nemam ni trunka sumnje u njihov dignitet, posebice bih rekao da vanjski članovi koji se predlažu, prethodno posebno mislim na svoje kolege sa Pravnog fakulteta ne one koji jesu na listi odabranika nego jednako tako i na kolegicu Hrabar koja je bila predložena od strane HSP-a zaista u pogledu njihove i stručnosti i moralnosti se najbolje i mislim da svi oni ne zaslužuju ono što će im se htjeli, ne htjeli desiti nakon ovog izbora. Ovakav izbor će zasigurno dovesti vrlo ozbiljno u pitanje njihov demokratski legitimitet u takvom tijelu. A to tim prije što ideja ovoga povjerenstva nije ono što je ideja ostalih odbora. Naime ako se upitamo tko to može zlouporabiti svoju poziciju u politici. Pa onda je to naravno u prvom redu onaj tko je na vlasti, danas jedni sutra drugi, prekostura treći. To jes bit demokracije. I upravo zato mislim da bi bio dio poolitičke mudrosti da se osim naravno pravičnog rasporeda iz redova zastupnika, vodi o tome računa , da u konačnici možda baš upravo što se tiče ovih vanjskih članova prevladava broj onih koje je predložila oproba. Time bi sasvim sigurno to povjernstvo imalo puni legitimitet, a ovako nakon ovih rasprava svi će misliti da je ovladavanje tim povjerenstvom silno važna stvar radi ovih ili onih razloga. Moram reći da mi je žao da to tako izgleda u načelu bih podržao zaista sve kandidate koji se predlažu jer mislim da su svi u načelu zaista primjereni. Međutim nakon ovoga što se desilo mogu reći samo, tresla se brda rodio se miš. Jer tko got bude sjedio u tom povjerenstvu teško će imati povjerenje javnosti. Zato osobno neću sudjelovati u glasanju o prijedlozima. Hvala vam.
Hvala. Replika zastupnik Luka Bebić.
Replika se sastoji u tome da je gospodine Josipović u svojoj raspavi utvrdio da je njega doista ne zanima i stvarno to vraćanje na tri, četri pet godina što je tko rekao i kako je tko glasovao to se ja slažem znate. Ali u ovom slučaju sam ja samo citirao ono što je desilo prije 38 dana, nije to bilo prije tri godine. Znači ja sam se poslužio tim primjerom. O nepodobnosti za neke predsjednika Sabora. Jer su oni glasovali protiv njega. A običaj u ovomv SAboru je bio da stranke koje imaju pravo prijedloga za, da onda ddrugi bez rasprave prihvate. Kao što smo prihvatili sve odbore kao što ste vidjeli. Nije bilo uopće sporno svi smo digli ruke to što se ja ne slažem s nekim tamo da bude u tom i tom odboru, to je irelevatno. Dakle, jedan tradicionalno dobar suglasje koje smo demonstrali osim u jednom slučaju u prošlom mandatu čitavo vrijeme. Ovdje se dovelo u pitanje. Nikada nisam ni ni jednom riječju doveo u pitanje dignitet i ugled i gospodina Tadića ni bilo kojga od ovdje ovih predloženih. I nemojte me gurati na neke druge pozicije, i pokušavati objasniti ono što se ne da objasniti. Jer su činjenice o kojima sam govorio tako tvrde i nitko ih ovdje nije osporio. Osim nekih pokušaja filozofiranja od tome kakav tko ima "gard". To je moja stvar.
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Ja ću reći da mi je žao što se ovo povjerenstvo nije izabralo konsenzusom. Prvenstveno zbog ovoga što je rekao kolega Josipović a to je da ovako izrabrano povjerenstvo hrvaska javnost neće vjerovati. Mi smo propustili zadnju prilikku ili jednu dobru priliku da napokon imenujemo jedno tijelo koje bi brinulo o tome da se prvenstveno u hrvatskoj javnosti počne rušiti ova jedan izgrađena slika o Hrvatskom političaru kao korumpiranom, nepoštenom, lopuvu, dakle jedna slika koju su jednim dijelom nametnuli i stvorili je pojedinici koji se jesu ponašali na svojim funkcijama proteklih godina nepošteno. ali jednim dijelom zbog toga što nije u svim ovim godinama postojalo jedno ovakvo tijelo i što nisu postojala pravila igre koja bi hrvatskoj javnosti vrlo jasno postavila jedan katalog ponašanja hrvatskog političara. Gdje bi bilo vidljivo što je to moralno a što nemoralno ponašanje. I upravo zbog toga je dakle moguće da se zbog nekih pojedinaca kompletna politika ovako uprlja da postane jedno doista nečasno zanimanje. Ja sve ove godine tvrdim da je politka jedan pošten posao na korist građana. Na žalost građane u to vrlo ili većinu građana u to vrlo teško možete uvjeriti. Na žalost mi smo izgubili priliku sastavljajući ovakovo povjerenstvo da učinimo u ovom saborskom mandatu sve dakle da negdje ugled ovoga parlamenta i uopće poliitke u Hrvatskoj vratimo. Treba reći da se na žalost svih ovih godina vrlo teško donosio Zakon o sprečaavnju sukoba interesa, krenulo je to još iz vremena HDZove Vlade. Pa je negdje isto tako dosta prtljavo išlo treba priznati, i u našoj koalicijskoj vladi. Na žalost dobrim dijelom i zbog samih odnosa u koaliciji pritisaka iz koalicije koji su evo bili rezultat kompromisa ostajanja dakle negdje koalilcije na okupu. I zbog toga treba reći da smo mi u SDPu kod zadnjega donošenja Zakona o sukobu interesa bili vrlo nesretni zbog svih onih zadnjih intervencija koje su se dogodile koje su doista negdje okljaštrile taj zakon i mislim da su bile nešto što nije bilo dobro. Međutim mi mislimo da iz onoga što se loše učini treba izvlačiti pouke. Meni je žao zbog toga što kolega Bebić ne postupa na isti način dakle dali bilo glasanja prije 5 godina, ili prije 38 dana očigledno je ovdje iz istupa predsjednika kluba HDZa da se može govoriti o onome što je rekao koleg Đapić da je na djelu svojevrsna osveta. Ja mislim da bi ovdje trebalo biti malo politički mudar, pa onda sve ono što je bilo loše ne činiti t o isto tako. Nego anprosto činiti potpuno drugačije jer da je HDZe nešto drugačije postupio oko imenovanja ovoga etičkog povjerenstva u svakom slučaju bi dobio u hrvatskoj javnosti. Ovako se na žalost svi izgubili, prvenstveno vi, ali svi mi smo izgubili jer ovom povjerensvu nitko neće vjerovati nitko neće vjerovati da će ova ovi ljudi koji će pristati da se na ovkav način izaberu u povjerenstvo odraditi korektno i pošteno svoj posao. Moram reći da se ovdje danas govorilo o tome da je bilo nekoliko formula za imenovanje članova Povjerenstva. Meni je drago da su ovdje neki danas našli spasonosnu formulu. Na žalost ne formulu za sprječavanje sukoba interesa, nego formulu za zaštitu privatnih interesa.
Replika poštovani zastupnik Luka Bebić.
Nismo doveli u pitanje ničiji dignitet, a mogu mislit, ne znam jel' tu gospodin Kapravljević i drugi koje proglašavate da je poruka izbora ovog Povjerenstva da neće javnost u njih imati povjerenja. Na temelju čega zaključujete? Pa zar ovdje imaju predloženi ljudi koji ne zaslužuju da budu u tom Povjerenstvu? Ako smo dotle došli onda se postavlja pitanje, zašto i tko osporava bilo kojeg od predloženih? I to je pravo pitanje, a ne ako netko nije predložen, nego molim vas onda da se obratite i obrazložite zbog čega je netko od ovih 7 ... [[govornik je isključen, ne razumije se]] Što to mi želimo poručiti? O čemu je ovdje sada riječ? Sumnjamo u prijedlog onih koje smo ovdje iznijeli? Kako su uopće mogli doći kao kandidati? Nemojmo se igrati i diskvalificirati na pamet i unaprijed ljude?
Dobro. Hvala. Pa niste vi govorili, pa on davao repliku vama. Sda vi odgovor na repliku. [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Pa kolega Bebiću, ja nisam ovdje govorila o ljudima, nisam govorila o imenima. Ja sam ovdje rekla da tom Povjerenstvu neće nitko vjerovati zbog načina na koje je izabrano. Naime, vi niste prihvatili ljude iza kojih je stalo koliko, 7 čini mi se klubova. Vi ste bili ti koji ste na neki način kadrovirali u oporbenim strankama i to je nešto što je neprihvatljivo. Ja sam samo rekla da način na koji ste vi to birali zbog toga što je očigledno da neke ljude ne želite u tom Etničkom povjerenstvu. Samo sam zbog toga rekla, dakle, zbog načina na koji je Povjerenstvo izabrano. Pa evo, dokaz vam je i to što je gospodin Josip Kregar ne želi u tome svemu sudjelovati dao isto tako ostavku da je način loš i da zbog toga tom Povjerenstvu neće gotovo nitko u Hrvatskoj vjerovati.
Sukladno članku 207. stavak 2. isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta još u 19,33. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poziv gospodina Kajina HDZ-u da poštuje elemente parlamentarizma kao i dirljiv Letičin poziv da HDZ-e prihvati Tadića padaju bojim se u gluhe uši. Mi ovdje najprije imamo pred sobom prijedlog koji nije cjelovit. Ovdje nema 7 članova. Ovdje ima 6 predloženih članova. A zašto nema 7? Pa zbog toga što HDZ-e uza sav trud, uza sav napor koji je uložio da predloži članove za ovo Povjerensto nije mogao pronaći stranku koja bi htjela prisustvovati s njima, dijeliti s njima ovu farsu moram priznati osim HNS-a. Nakon što se jučer časno povukao gospodin Gajica. Nakon časnog i principijelnog stava SDSS-a da ne želi sudjelovati u farsi, povukao se i časni gospodin Kregar ni on ne želi sudjelovati u toj farsi sa vama. A zakon kaže da dvojica ne smiju biti iz iste stranke ili sedmog naći ne možete jer s vama u tome sudjelovati nitko neće. Ostat će vam dakle da vi zajedno sa HNS-om imenujete ovih 6 članova. Oko 7-mog ćete se potruditi. Ne znam kako ćete uspjeti. Koja je svrha? Pardon. Gospodina Tadića nećete i to ste rekli vrlo otvoreno i vrlo grubo. Može bilo tko, ali gospodin Tadić ne. Zašto? Slažem se sa gospodinom Leticom. Nije to osveta. To je strah. To je strah od principijelnosti, od otvorenosti gospodina Tadića koji bi očito interesima HDZ-a u tom Povjerenstvu smetao. E, pa da ne bi smetao, najbolje je da ga ne imenujemo, pa smo riješili problem odmah na početku. Fali vam 7-mi član. Evo vam gospodina Tadića. Koja je svrha ovoga Povjerenstva? Ovo uistinu nije nikakvo radno tijelo Sabora. Svrha ovoga Povjerenstva je kontrolirati i u javnost upućivati poruke da li dužnosnici, mi ovdje u Saboru i u Vladu ulaze u sukob interesa. Prema tome, svrha ovoga Povjerenstva je prije svega kontrolirati vlast. Vlast je ta koja se nalazi u ... [[nema preklopa]] da uđe u sukob interesa. Netko tko na vlasti nije, tko nije na funkciji ni ne može ući u sukob interesa. Ovo povjerenstvo mora kontrolirati vlast, a tko će molim vas lijepo vjerovati povjerenstvu u koje od sedam članova vi predlažete šest. Ma tko će tom povjerenstvu vjerovati jednu jedinu riječ? Naravno postavlja se pitanje, a zašto je to sada HDZ-u toliko stalo da imenuje šest od sedam članova tog povjerenstva. A što mu je baš do toga toliko stalo ako misli stvarno pošteno obnašat vlast? Pa reklo bi oporbi pa nemojte, pa evo … [[Ne razumije se.]] vama, imenujte svih sedam, kontrolirajte nas. Evo javnosti, evo pozivamo institucije neka one predlože … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … jer ti članovi trebaju nas kontrolirati. Suprotno, HDZ nastoji imenovati šest od sedam. Postavlja se pitanje zašto je i HNS-u toliko stalo da ima svog člana u tom vijeću. Na to pitanje neću odgovarati. Odgovor dakle na pitanje zašto im je stalo leži u tome o čemu će povjerenstvo odlučivati. Tu leži odgovor. Odlučivat će o ponašanju vlasti, o ponašanju zastupnika, o ponašanju ministara. Ja sam i sinoć rekao da već sada postoji ministar koji je zabranio, prekinuo nabavku radiološke opreme za sve bolnice u Hrvatskoj, a objavljuje oglas sa svojim imenom za privatnu polikliniku gdje se obavlja šta, radiološke pretrage. Ne može ni jedna bolnica u Hrvatskoj ovog trenutka nabaviti ni röntgen, ni CT ni …
To smo već čuli kolega.
Nisu svi. Nisu svi čuli. Ne može nabaviti ni jedan röntgen, ni CT, ni magnetsku rezonancu, pacijenti se nemaju gdje pregledat. Mogu, mogu se pregledat, upravo tamo u onoj klinici koja je oglašena. O tome će odlučivati to povjerenstvo i zato je jasno zašto želite imati šest od sedam članova. Ali gospodo iz HDZ-a ovo je vaša legitimacija, ovo povjerenstvo, način izbora članova ovog povjerenstva je vaša legitimacija. S tom legitimacijom izaći ćete u javnost, po tome će vas javnost ocjenjivati.
Sada idemo malo, prvo imamo povreda Poslovnika gospodin zastupnik Luka Bebić.
Gospodin Stazić u svom tradicionalnom i stalnom maniru povrijedio je članak 214. stavak 6. ili podstavak 6. u kojem kaže da svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru stalno i sustavno zato što je rekao da je ovo ovdje što radi Sabor i njegova tijela farsa pa je farsa ovo što je radio Odbor za izbor i imenovanja i predložio ovih šest ili sedam. Ja bih ako mogu odmah ispravak navoda jer sam se i to javio.
Na ispravak netočnog navoda kolega Jarnjak broj dva.
Poštovani gospodine predsjedniče, prvo jedan vrlo ozbiljan navod koji ste izrekli, a netočan je, da je netko iz HDZ-a rekao da nećemo Tončija Tadića ni pod nikakovu cijenu. Netočno je. Laž. Nije istina. Nikad nitko to nitko iz HDZ-a nije rekao. Ništa osobno prema Tončiju Tadiću. Ništa osobno. I drugo. Netočno je da se odričete člana povjerenstva, nemrete se dogovorit. Dogovorite se i sjednite cijela oporba, predložite dva člana, prihvatit ćemo bez ijedne riječi, ali predložite dva. [[Pljesak.]]
Ispravak netočnog navoda gospodin Luka Bebić.
Zadnje je gospodin Stazić utvrdio da je HDZ predložio od sedam šest kandidata. Nije točno jer je predložio četiri, a to je gospođa Bajt, gospođa Adlešić, gospodin Horvatić i Derenčinović, a oporba je predložila gospođu Opačić, gospodina Kapraljevića i gospodina … [[Ne razumije se.]] pa nije točno 6:1 nego 4:3. Druga stvar, niste prihvatili gospodina Gajicu, gospodina Kapraljevića ni gospodina Kregara, a mi smo ga predložili. To je istina napisana i ovdje demonstrirana. Molim da to netko ospori, vaša tvrdnja nije bila istinita kao i uvijek.
I sada idemo na replike. Prvi poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani kolega Staziću kada je sinoć pred Sabor došao prijedlog Odbora za izbor i imenovanje u kojemu nije bilo kandidata iz redova Hrvatske narodne stranke onda nitko pa ni vi, niste imali sumnju u poštenje … [[Ne čuje se.]] da ne velim iskrenost ljudi koje se predlaže. Tada vam nije bilo sporno ništa osim toga, samo to da oporba nije imala dva mjesta i oko toga je nastala … /Nema preklopa./ …sada kada u Prijedlogu postoji prijedlog kandidata iz Hrvatske narodne stranke, sada tvrdite da se radi o samointeresu stranke i čovjeka koji se predlaže da bi štitio nečije prljave poslove. Naprosto nevjerojatnoj ... [[Ne razumije se.]] u roku 20 sati. [[Pljesak.]]
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Stazić.
Ne, gospodine Lesar, ja ne tvrdim, ja ne tvrdim da je, ja ne tvrdim da je intencija vaša prikrivati bilo kakve prljave poslove ili bilo kome iz vaše stranke. Ja to samo pitam, ako je jedinstven stav svih ostalih oporbenih stranaka da predlože dva kandidata, zašto vi kao jedina oporbena stranka toliko inzistirate na svome?
Replika, poštovani zastupnik Ferenčak.
Hvala lijepa. Pa gospodine Staziću, mi imamo pravo predložiti svog kandidata. Prosto je nevjerojatno koliko vi bezobrazno upućujete na to da HNS gura svoje ljude da bi štitili nekakve, ne znam, manipulacije valjda u tom povjerenstvu. Zar vi mislite da je samo povjerenstvo u kojem su članovi SDP-a iskreno i pošteno? Zar vi mislite da u HNS-u nema poštenih ljudi? Mi imamo pravo predložit svog kandidata. Izvolite, vi predložite svog. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Kolega Ferenčak, ja bi vas molio da ne rabite riječ bezobrazan u odnosu na kolegu Stazića ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, nemojmo. Odgovor na repliku, kolega Stazić.
Gospodine Ferenčak, ja uistinu mislim da u HNS ima neobično mnogo poštenih ljudi. Iskreno vjerujem. Vaše, vaše pravo jest predložiti kandidata i vaše pravo jest da taj vaš kandidat bude prihvaćen od HDZ-a.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine Staziću, ja bih vas pitao samo zašto se niste toliko trudili u mandatu koalicijske vlasti da imenujete to povjerenstvo i da date HDZ-u ili oporbi, HSP-u u to vrijeme, dva mjesta i da ono prekontrolira rad i sukob interesa u vašim, između vaših koalicijskih partnera. Danas je očito vidljivo da kada se pokušava sastaviti ovakvo povjerenstvo različitih stranaka, sa jednim nedostatkom jednoga čovjeka u njemu, ni to ne dozvoljavate nego stalno i ponovno insinuirate sa nekakvim možebitnim ovakvim ili onakvim nakanama. Smatram da to samo u glavi čovjeka koji je sigurno sklon takovim nakanama može se roditi takva ideja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak, odgovor na repliku kolega Stazić, izvolite.
Prvo, zastupnik zastupniku ne može postavljati pitanja, to si pročitajte u Poslovniku. Drugo, drugo i drugo. Da, mogli smo imati, sastaviti povjerenstvo i to povjerenstvo s obzirom da mu je mandat 7 godina, bilo bi tada postavljeno i kontroliralo bi vašu vlast. Uistinu mislim da je u vrijeme pred izbore bilo daleko poštenije zastati s tim postupkom, pričekati novi saziv Sabora, novi odnos snaga i omogućiti doduše pomalo naivno vjerujući da će parlamentarna većina izabrati povjerenstvo kojemu će dopustiti da kontrolira tu istu vlast. Jer, jer, gledajte, to nije samo to povjerenstvo, kao što sam rekao. To neće biti samo vaša legitimacija, to će biti vaša jamstvena kartica.
I zadnji govornik po redu, poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja sam se javio za riječ u jednoj fazi kada je ova rasprava imala još jedan principijelniji karakter pa su se na neki način brkali pojmovi “etičko povjerenstvo”, davala se na neki način, pridavao se smisao ovom etičkom povjerenstvu kao nekakvom posebnom, da tako kažem, tijelu, nekog višeg oblika pravdenosti, većeg osjećaja za mudrost, itd., itd. Pa sam htio u tom pogledu nešto reći. Ali kako sam kao gotovo i kolega Josipović koji se javio ponovno nov u Saboru iako sam recidivist, dopustite, dakle, da ovaj se predstavim sa jednom drugom vrstom problema koje sam ovdje čuo i da budem nešto praktičniji. Etičko povjerenstvo ne postoji. Postoji, dakle, povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Da bismo imali takvo jedno tijelo koje je najsličnije pojmu, da tako kažem, regulatornog tijela ono mora biti izvedeno iz nekakvih principa koja u političkom tijelu ne mogu biti drugačija nego politička, ali trebaju uzeti u obzir i elemente koji su izvan same politike. Dakle, izvan Parlamenta, a to znači elemente civilnoga društva, elemente varijateta struka koje sudjeluju u takvom jednom odlučivanju. Dakako da nije dobro da budu pravnici, skoro da bi im trebalo zabraniti da unutra budu jer oni će donijeti zakone, a još neki ljudi iz drugih iskustava će također sudjelovati u takvom jednom odlučivanju. Ali razumije se da neki politički ekvilibri, ekvilibri tu mora bit postignut jer je on izraz načina na koji može biti pretočena nekakva odluka i nekakva misao, da kažem, politički djelotvoran najprije žargon, a onda i u politički djelotvornu praksu. Ono što je mene iznenadilo nisu, da tako kažem, različiti neuspjesi u formiranju ovih povjerenstava jer toga smo imali i prije. Ja bi se želio podsjestiti da nam nije uspjelo formirati nekoliko regulatornih tijela u zadnje vrijeme iako smo imali najbolje namjere. Formirali smo Vijeće HRT-a, možda ne na najsretniji način ... [[nema preklopa]] i kod izbora toga Vijeća upravo oni koji su trebali biti predmet konsenzusa i pozicija i opozicija nisu izabrani. Jer se odmah od početka išlo da tako kažem na one koji će biti prorvjereniji podupiratelji jedne ili druge opcije, ja uopće ne želim da ulazim sada na taj način u odnose između opozicije i vlasti. Dapače problem postojanja ovakvih tijela se javio i kod izbora Vijeća za elektroničke medije kojeg je Vlada mogla predložiti ovome Saboru još u onome svome ranijem sastavu, nije ga predložila. Nije ga predložila možda iz raloga kojega bi kolega Stazić nazvao da se možda u zadnji čas ne treba predlagati takva tijela ali ga nije predložila između ostaloga što je vrlo teško doći do konsenzusa oko ovakvih tijela. Međutim, ako nešto ne može biti, ne može biti sljedeći govor i tu ću citirati uvaženoga kolegu Bebića. On je rekao nešto što bi samo po sebi zapravo demantirao opći smisao izbora ovoga tijela, on je rekao uvrstili smo jednog iz oporbe. Uvrstili smo jednog iz oporbe, to je do te mjere samo proturječna rečenica da delegitimira koji je uvršten iz oporbe kao oporbu jer je on uvršten kao jedsan od oporbe. Ja se zapravo na neki način skanjujem od ovoga tipa jezika koji na neki način demonstrira da ne razumijem o čemu se ovdje radi, ovdje bi trebalo postići prvenstveno konsenzus. Ja također smatram da nije sretan put unutar oporbe na neki način stvaranje ovakvih separatnih nekakvih da tako kažem dogovora koji se na kraju krajeva ovdje potvrđuju aplauzima koji nisu više raspoređeni na nčain kako to obično mislimo da su raspoređeni vlast i opozicija, ali mislim reći da smo uvrstili jednoga iz oporbe stvarno je jedno vrlo ozbiljno delegitimiranje ovoga svega što bi to tijelo trebalo značiti. Zašto ne bi molim vas lijepo prešli premda nisam upućen u zadnje razgovore između klubova, zašto ne bismo riješili ovo pitanje vrlo jednostavno. Ukoliko je 7 klubova predložilo gospodina Tadića u redu, 7. član je gospodin Tadić. Tko i zbog kojih razloga stoji na putu takvoga jednoga rješenja to možemo sada ovdje odlučiti. Na vama je odluka ili će odluka biti takva da imamo tijelo kojega se netko čak usuđuje zvati etičkim povjerenstvom koje nema niti minimuma vjerodostojnosti. Izazov je vrlo jasno postavljen, gospodo, vrlo jednostavno možete riješit ovu krizu.
Hvala vam lijepa. Replika gospodin zastupnik Luka Bebić.
U nedostatku argumenata, gospodin Vujić poteže pitanje uvrstiti, uvrstili su u Odbor za imenovanja toliko i toliko iz oporbe, i ne jedan nego tri, pa usput je to ispravak netočnog navoda. A to što vi želite poentirati na uvrštenju u nedostastku argumenata za ovu raspravu, to je gospodine Vujiću vaša stvar.
Hvala. Isto replika, gospodin Miljenko Dorić.
Gospodine predsjedniče, ja bih se složio sa ovim zadnjim prijedlogom gospodina Vujića ali bi moja replika išla u sljedećem pravcu. Ovdje je 5, 6 saborskih zastupnika unaprijed reklo da će javnost imati nepovjerenje prema ovom Povjerenstvu, mislim da je to nekorektno. Iza svakog od nas dame i gospodo stoji 10 do 20 tisuća građana, nisu ti građani krivi za to povjerenje, mi stvaramo to povjerenje ovakvim odnosom jednim prema drugima. Ja zaista predlažem ako je moguće da se Odbor sastane da odbor predloži gospodina Tadića, ja sam duboko uvjeren da je to rješenje i da konačno skinemo ovu točku s dnevnog reda.
Replika gospodin Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče replika gospodinu Vujiću, evo u članku 209. stavak 3. objašnjava se što je replika dakle ja se ne slažem s ovim što je kolega Vujić rekao ali kada imam dovoljno vremena, jer dvije minute mi predlažu da mogu govoriti imam i ja svoj prijedlog. Evo ja bih predložio tog 7. člana, neka to bude gospodin Zlatko Tomčić, on se odlično razumije u sukob interesa osim toga čovjek je u mirovini imat će dovoljno vremena da može raditi ovaj posao. Dakle, ovo je na razini rasprave koju smo vodili sinoć i danas.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospođa Ljubica Lalić.
Gospodine predsjedniče nastojali smo se uzdržati u ovoj raspravi čuvajući dignitet Sabora, očekujemo od predsjednika Sabora da čuva dignitet i Sabora i saborskih zastupnika. I dozvolite, na ovakav način da se govori o kolegi zastupniku koji nije nazočan mislim da je neprimjereno i nedopustivo.
Hvala. Meni je žao kolega Lončar to izrekao ... ja ne mogu tu reagirati, ne mogu preventivno reagirati, ispričavam se i zaključujem raspravu o ovoj temi. Zaključujem raspravu. Gospodo i dame zastupnici, kada večeras ne bi bilo izabrano ovo povjerenstvo, što bi došlo u pitanje? Došlo bi u pitanje zakonitost isplata plaća, i to kome? Od načelnika i gradonačelnika, od zapovjednika korpusa oružanih snaga, od zapovjednika i zamjenika zapovjednika oružanih snaga, od inspektora obrane itd, od cijele skupine dužnosnika u Uredu Predsjednika Republike, svi predstojnici ureda, ravnatelja, agencija, direkcija Vlade i ravnatelji zavoda. Od državnih inspektora, rizničara, rektora, prorektora, svi pravobranitelji, njihovi zamjenici, glavni državni revizori i zamjenici, guverner, zamjenik guvernera i vice guverner ne računajući i suce Ustavnog suda i predsjednika, ne računajući i sve dakle grane, sve 3 grane vlasti i zakonodavne i izvršne vlasti i lokalne samouprave. Dovoljno je bilo vremena za usuglašavanje. Zakon je jasan. To povjerenstvo će između sebe izabrati zastupnika koji će biti iz redova oporbe. Molim kvorum. U dvorani se nalazi 86 zastupnika. Kvorum za donošenje odluke postoji. Molim zastupnike tko je za ovaj prijedlog o Povjerenstvu? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 3 glasa suzdržana i jednim protiv i 84 za izabrano povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa u sastavu kako ga je predložio Odbor za izbor imenovanja i upravne poslove. Zaključujem treću sjednicu Hrvatskog sabora. Dame i gospodo, nastavljamo sjednicom. Pozdravio bih učenike Ekonomske i Birotehničke škole iz Bjelovara koji će pratiti dio sjednice, pa pozdravimo naše mlade prijatelje. I prijateljice. [[Pljesak.]] Dame i gospodo, idemo na: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje P.Z. br. 8 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovoga zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za gospodarstvo. Izvješća odbora osim Odbora za zakonodavstvo koje su već pred vama ova dva odbora se umnožavaju, bit će za nekoliko trenutaka pred zastupnicima. Molim predsjednika dr. Ivu Sanadera da dodatno obrazloži prijedlog ovoga zakona. Izvolite predsjedniče.