Poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara, međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i prije nego što otvorimo 37. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ja predlažem da minutom šutnje odamo počast preminulom našem izaslaniku, gospodinu Hasanu Bećiroviću, a obzirom da je ovo prva sjednica nakon njegove smrti. Hvala mu, počivao u miru. Sada otvaramo 37. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici je nazočno 13 izaslanika, od kojih 3 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Izaslanik kolega Sulejman Tihić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan današnjoj sjednici, i ja vam prenosim pozdrave kolege Tihića. I zamoliću vas da jednako tako uzvratimo pozdrave našem kolegi Tihiću u narednom susretu s njim i da mu poželimo što skoriji oporavak. Za 37. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 36 sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja; 3. Zahtjev izaslanika: Borjane Krišto, Dragana Čovića, Martina Raguža, Krunoslava Vrdoljaka i Stjepana Krešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-60/13, od 16.12.2013.; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02,02-02-1-17/14, od 11.04.2014.; 5. Inicijativa za rekonstrukciju Vijeća ministara Bosne i Hercegovine/smjena ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine, gospodina Fahrudina Radončića – podnositelj 2 inicijative: izaslanici iz Kluba bošnjačkog naroda Halid Genjac, Sulejman Tihić i Nermina Kapetanović, broj: 02-50-6-400/14, od 19.03.2014.; 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-44/13, od 20.09.2013.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-54/13, od 27.11.2013.; 8. Prijedlog zakona o javnim nabavama (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-59/13, od 10.12.2013.; 9. Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 49/13, od 05.01.2014.; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: izaslanik Ognjen Tadić, zakon broj: 02-02-1-10/14, od 10.03.2014.; 11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3/14, od 30.01.2014.; 12. Prijedlog zakona o elektroničkom dokumentu (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-5/14, od 05.02.2014.; 13. Prijedlog poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-02-4-173/14, od 29.01.2014.; 14. Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-02-1-20/13, od 07.02.2014.; 15. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Rezultati reforme javne uprave“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1346/13, od 30.12.2013.; 16. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost FIPA-e u privlačenju inozemnih investicija u BiH“, dostavljeno od Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1344/13, od 30.12.2013.; 17. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 05/2-50-13-28-57-3/14, od 24.01.2014.; 18. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 01,02-37-230/14, od 12.02.2014.; 19. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-50-19-232/14, od 13.02.2014.; 20. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2013. godinu, broj: 01,02-50-19- 320/14, od 06.03.2014.; 21. Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 01,02-16-1-382/14, od 18.03.2014.; 3 22. Izvješća o radu stalnih povjerenstava Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu; 22.1.Izvješće o radu Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu, materijal broj: 02-50-8-149/14, od 24.01.2014.; 22.2.Izvješće o radu Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu, materijal broj: 02-50-8-149-1/14, od 24.01.2014.; 22.3.Izvješće o radu Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu, materijal broj: 02-50-8- 149-2/14, od 24.01.2014.; 23. Izvješća o radu zajedničkih povjerenstava obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za 2013. godinu; 23.1.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14-200/14, od 04.02.2014.; 23.2.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za europske integracije za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14-200/14-1, od 14.02.2014.; 23.3.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14- 200/14-2, od 26.02.2014.; 23.4.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14-200/14-3, od 11.03.2014.; 23.5.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14-200/14-4, od 24.03.2014.; 23.6.Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-14-200/14-5, od 02.04.2014.; 24. Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2014. godinu, materijal Ministarstva obrane BiH, broj: 03/1-03-1228/13, od 26.11.2013., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, broj: 01,02-03-1228/13, od 11.02.2014.; 25. Informacija o pripremi uvjeta za korištenje novog instrumenta pretpristupne pomoći Europske unije za razdoblje 2014.-2020., materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-06-1265/13, od 06.12.2013.; 26. Razrješenje Vlade Rogića s dužnosti zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-34-1-468/14, od 01.04.2014.; 27. Prijedlog odluke o sudjelovanju kontigenta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u Multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Republici Mali, dostavljena od Predsjedništva BiH, broj: 01,02-50-2-344/14, od 13.03.2014.; 28. Prijedlog dopune Rezolucije o uvažavanju i podršci suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan, podnositelja predsjednika Kluba izaslanika bošnjačkog naroda Halida Genjca, broj: 02-02-2-532/14, od 16.04.2014.; 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike San Marino o međunarodnom cestovnom prijevozu putnika i roba, broj: 01,02-05-2-187/14, od 31.01.2014.; 4 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o zajmu za projekt Sustav vodoopskrbe za općinu Livno – Livanjski horizont – Sjeverni krak, faza II, između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH i Raiffeisen Bank International AG, broj: 01,02-05-2-188/14, od 31.01.2014.; 31. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu EC IPA (Projekt kanalizacijskog sustava u Ljubuškom) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji administratora Europske komisije za Trust fond pretpristupnog instrumenta Europske unije, broj: 01,02-05-2-223/14, od 11.02.2014.; 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prvog amandmana na Sporazum o kreditu sklopljen 25.10.2011. godine za financiranje izgradnje kanalizacijskog sustava i sustava vodoopskrbe u općini Čelić između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH (zajmoprimac) i UniCredit Bank Austrija AG, Beč, Austrija (banka), broj: 01,02-05-2-269/14, od 21.02.2014.; 33. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj pomoći po pitanjima carine, broj: 01,02-05-2-342/14, od 13.03.2014.; 34. Davanje suglasnosti za ratificiranje Regionalne konvencije o Pan-Euro- Mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla robe, dostavljena od Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-415/14, od 20.03.2014.; 35. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine, Ministarstva unutarnjih poslova Crne Gore i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srbije o osnivanju i funkcioniranju zajedničkog centra za policijsku suradnju, broj: 01,02-05-2-416/14, od 20.03.2014.; 36. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Republike Turske, broj: 01,02-05-2-417/14, od 20.03.2014.; 37. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, broj: 01,02-05-2-418/14, od 20.03.2014.; 38. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 3 Sporazuma o financiranju u vezi s nacionalnim programom za Bosnu i Hercegovinu – dio II, u okviru IPA komponente za pomoć u tranziciji i jačanju institucija za 2008. godinu, broj: 01,02-05-2-419/14, od 20.03.2014.; 39. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i JP Elektroprivreda Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo i Europske investicijske banke – Tehnička pomoć za vjetropark na području Vlašića, Travnik- BiH, broj: 01,02-05-2-424/14, od 21.03.2014.; 40. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 1 Sporazuma o financiranju o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu u okviru IPA komponente za pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2012. godinu, broj: 01,02-05-2-426/14, od 21.03.2014.; 41. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s višekorisničkim programom za TEMPUS 2013. u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći, broj: 01,02-05-2-432/14, od 25.03.2014.; 5 42. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 1 Sporazuma o financiranju koji se odnosi na horizontalni program nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-433/14, od 25.03.2014.; 43. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o osiguranju besplatne vojne pomoći Narodne Republike Kine za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2-434/14, od 25.03.2014.; 44. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutarnjih poslova Crne Gore o suradnji na području forenzičnih ispitivanja i vještačenja, broj: 01,02-05-2-435/14, od 25.03.2014.; 45. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o primjeni Sporazuma od 18. rujna 2007. godine između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvola, broj: 01,02-05-2-436/14,, od 25.03.2014. To je 45 točaka dnevnog reda koje je Kolegij usuglasio. Javlja li se neko za riječ, ima li izmjena i dopuna? Kolega Mlade Ivanić. Izvolite.
Mi smo u radnom pozivu imali i tačku koja je bila predviđena da se bavi, poslije dvije ili tri godine, ne znam ni ja više, raspravom o efektima stranih tužilaca i sudija. Koliko vidim sad u ovom materijalu toga nema. Ne znam šta je rukovodilo Kolegij da to skine, jer mislim da bi bila postojala potreba, razlog, opravdanje, iako je i ovaj materijal katastrofalan, to nije ono što smo tražili, ali barem da neki povod da imamo za raspravu zašto je ta tačka skinuta. I ako to dobijemo zadržavam pravo da još samo prokomentarišem.
Isključiv razlog zašto smo to danas skinuli sa ove sjednice je odlukom Kolegija je pošto nismo dobili potvrdu nazočnosti svih predstavnika institucija jer smo zadnji put zaključili da očekujemo da nositelji svih ovih funkcija, Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, Tužiteljstva itd., budu nazočni sjednici kada o tome budemo raspravljali. Pošto smo dobili u pisanoj formi da neki od njih neće biti nazočni zato smo skinuli sa dnevnog reda. To je jedini razlog. Zadovoljni?
Mogu li?
Naravno, samo izvolite.
Ma, ja mislim da mi nećemo njih nikada imati prisutne, jer da su oni ozbiljno mislili ne bi tri godine trebalo da prođe, i to je lijepo opravdanje da se ponovo o temi ne razgovara. Ja mogu, hajde jednom da prihvatim da tako nešto bude ali vas molim ako idući put opet ne budu da opet ne bude razlog za skidanje nego da konačno jednom otvorimo raspravu o toj temi. 6
Što se tiče Kolegija ja mislim da možemo to tako već sad potvrditi. Hvala Vam lijepo. Kolega Simić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. Svi smo mi prisutni bar u ovom mandatu, a neke kolege i u prethodnom mandatu, trakavice koja je duža od bilo koje španske serije, ili ne znam koliko ih se prikazuje, oko pitanja izmjene ili rješavanja pitanja člana 9. Ustava BiH, odnosno Amandmana II koji je spreman bio za današnju sjednicu. Prošao je sve procedure Ustavnopravne komisije i ostalih i ja predlažem da se ta tačka dnevnog reda uvrsti u dnevni red, jer ukoliko to danas ne uradimo to opet nećemo uraditi i ostavljamo budućem sazivu nešto što zaista predstavlja presedan kakav je vrlo teško naći u istoriji Parlamentarne skupštine bilo koje zemlje u Africi a ne u Evropi. Zato je moj prijedlog da se ponovo ova tačka uvrsti u dnevni red.
Hvala kolegi Simiću. Evo, još jedna informacija – na današnjoj sjednici Kolegija mi smo je skinuli s dnevnog reda uz pristup da Zastupnički dom, obzirom da o ovoj temi raspravljamo, i prve odluke su donešene 2005. godine u jednoj formi, evo Vi ste to kroz svoje povjerenstvo i raspravili, i da uputimo inicijativu da temu na svom dnevnom redu prvo ima Zastupnički dom pa po proceduri kada dođe u Dom naroda da o tome raspravljamo. I mislim da bi to bilo na neki način korektno u dosadašnjoj praksi koju smo imali između dva doma, bar kada je u pitanju ovako ozbiljna stvar.
Ja se slažem sa Vama da je situacija pravno složena, međutim mi smo konsultujući Poslovnik, i gospodin Genjac je tu ukazao na jednu poslovničku odredbu, došli do pozicije da tačka dnevnog reda koja datira iz 2005. godine više nije aktuelna, i ona je stavljena samim Poslovnikom van snage, jer nije mogla niti može biti nastavljena u trećem sazivu. Stoga se ovdje radi apsolutno o novom prijedlogu koji nema bilo kakve veze sa prijedlogom iz 2005. godine koja je prošla proceduru u Predstavničkom domu. Stoga možemo ovdje razmatrati to kao problem, da promijenimo proceduru, da se to uputi prvo u Predstavnički dom, ali jednostavno ovo je nova inicijativa upućena od strane Savjeta ministara u duhu našeg zaključka kojim smo mi obavezali Savjet ministara da to uradi, on je to uradio. I mislim da ipak nije bilo potrebe da mi se vraćamo na to, jer smo mi trebali obaviti svoj posao, jer oba su doma ravnopravna, oba doma imaju isti status u ustavnopravnom smislu, i da smo ... možda bi mogli odigrati taj početni udarac da ova sapunica definitivno bude privedena kraju. Da vam ja kažem nešto što možda ne bih trebao reći na ovom mjestu, ja ću glasati protiv ukidanja te odluke, jer je to jedan visoki standard zaštite nezavisnosti Parlamenta, ali je vrijeme da o tome odlučimo, da razmotrimo, a takva odluka nije smetnja da se donose stvari koje će se baviti politikom plata, politikom svega. Ali jednostavno ovako ovim postupkom nemamo ni u ovom sazivu odluke Parlamenta o tom pitanju, pozitivne ili negativne. Hvala vam. 7
Hvala Vama kolega Simiću. Mogu li ja Vas zamoliti da ostanemo na tragu ovoga što je Kolegij predložio, da ide prvo u Zastupnički dom.
Saglasan.
Hvala Vam lijepo. ... zamoliti samo jedan trenutak pažnje. Obzirom da su s nama danas u dvorani predstavnici Islamske Republike Pakistan, imamo izaslanstvo Sveučilišta za nacionalnu obranu Pakistana, koji čine 16 službenika na razini pomoćnika ministara. Oni prate naš rad, došli su danas zajedno s nama čisto da vide kako mi radimo, pa ja bih zamolio da ih pozdravim jer oni će nakon tog pozdrava napustiti našu sjednicu. [[APLAUZ]] Dobro nam došli i svako vam dobro želim. Mi nastavljamo dalje sa našim radom. Znači, obzirom da smo se usuglasili oko ovih stavova Kolegija vezano za ove dvije točke dnevnog reda, obzirom da je ovo usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda o njemu se ne glasuje sukladno članku 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na točku jedan današnjeg dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 36 sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Je li ima novih izaslaničkih pitanja? Prije svih se prijavio kolega Simić. Kolega Simiću izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću ovdje imati da kažem tri teme. Prva tema je od 16.11.2012. godine, postavio sam delegatsko pitanje na koje ni do dan danas nisam dobio odgovor. Pitanje je vezano za jedan kriminalni slučaj gdje su na izvjestan način mogle imati uticaja i institucije BiH. O tome je detaljno govorio, o odnosima u carini, gospodin Bradarić. I do danas nisam dobio odgovor na to pitanje. Svi su mi rekli da ga neću ni dobiti, ali ja samo da podsjetim 16.11.2012. godine. I imam dva nova pitanja. Pitanja ću sažeti a u pismenom otpravku ovog svega imaju dovoljno podataka da će Savjet ministara moći u dovoljnoj mjeri razmotriti, ima sve potrebne informacije kako bi dao dobre i kvalitetne odgovore na ovo pitanje. Prvo pitanje tiče se imovine BiH. Svi mi koji smo stariji, a jesmo svi ovdje, sjećamo se zajedničkog poduhvata preduzeća iz BiH, Srbije i Hrvatske oko izgradnje strateškog i ekonomski neophodnog objekta koji se zove Janaf. Uz Janaf je predviđena bila i izgradnja ... Janaf su gradili zajedno zajedničko preduzeće gdje je osnivački kapital bio milion i po dolara BiH, odnosno SOUR-a Energoinvest, Rafinerija nafte Brod, Rafinerija nafte Sisak i Rafinerija nafte Pančevo. Suvlasnički odnosi su svaki od ovih suvlasnika je sa 1/3 dijela. Danas Janaf postoji, čak za vrijeme ratnih dejstava, zbog potreba ili daleke političke vizije došli smo u poziciju i da je jedan dio ovog naftovoda izmješten sa teritorije BiH, tamo negdje oko Cazinske krajine, i danas ovaj Janaf funkcioniše samo kao hrvatska kompanija. Radi se, ponavljam, o strateškoj kompaniji koja je važna za cijelu regiju. I stoga moje pitanje u tom pravcu upućujem Savjetu ministara – Da li su upoznati sa ovom situacijom? Da li su preduzimane kakve mjere, a ako nisu, naravno sugestija je da se ovo pitanje delegira i da se riješi na nivou država koje su, na izvjestan način preko svojih preduzeća, suvlasnici ovog preduzeća. Radi se i o profitabilnoj kompaniji i kompaniji koja je sa aspekta energetske stabilnosti, snabdijevanje energentima, uticajem na cijenu, vrlo, vrlo važna i za BiH bez obzira na koji način će biti riješeno pitanje i Rafinerije Brod itd. To je prvo pitanje. Drugu pitanje je na izvjestan način vezano i za moju intervenciju oko dnevnog reda. Podsjećam da su sve političke partije koje su danas u Parlamentu, bilo da su u poziciji ili opoziciji, u prethodnoj izbornoj kampanji kao jedan od temeljnih razloga da građani glasaju za njih nudili ozbiljnu analizu i reformu prekomjerne javne potrošnje, jer imamo preglomaznu administraciju, imamo preskupu administraciju a uz sve to imamo neefikasnu administraciju. U tome se slažu svi. Jedan od segmenata te prekomjerne da kažem potrošnje je bilo i pitanje plata, pa smo nedavno imali u Predstavničkom domu pet različitih inicijativa koje su pokretale ovo pitanje ali ja mislim da je to pitanje bilo pokretano parcijalno i da nije otvaralo cijeli sistem kojim se treba riješiti pitanje preispitivanja uloge efikasnosti troškova i potrebe ovog nivoa javne administracije. Naravno ovo govorim za institucije BiH, ali mislim da ovo što sam govorio se može primijeniti i na svaki entitet i na svaki kanton u BiH. Stoga na izvjestan način moram priznati da smo bili i predmet ismijavanja od javnosti, medija, nevladinog sektora, da su pokušaji pojedinih poslanika, klubova, bili u stvari jedna politička farsa za javnost da se pokrene pitanje 9 smanjenja plata. Ja smatram da je to vrlo ozbiljno pitanje i da pitanje smanjenja plata je pitanje ozbiljne politike, politike plata na nivou svih institucija BiH. Zato ja postavljam Savjetu ministara pitanje – Da li Savjet ministara radi išta na pitanju oko racionalizacije javne uprave, administracije uopšte na nivou BiH, uključujući tu i smanjenje troškova kroz mnog aspekte koje mi imamo, od plata, politika plata treba da se preispita, ... je vrlo osjetljivo pitanje, nije samo pitanje smanji ili ovećaj platu? Drugo pitanje – drugih oblika potrošnje, načina korištenja automobila. Tvrdim da BiH, uz još nekoliko država nastalih raspadom bivše Jugoslavije, ima takav način korištenja automobila koji nema niti jedna zemlja u Evropi. Nedavno smo bili u Švicarskoj pa smo vidjeli da predsjednik Saveznog parlamenta koji ima 650 miliona budžet nema na raspolaganju službeni automobil 24 sata, kada ima nalog putuje. Dalje, održavanje, krug lica koja koriste automobile, druga, ja ću ih nazvati uslovno ..., smatram da je ovo preozbiljno pitanje i da bi bilo krajnje vrijeme, ukoliko bude volje ima vremena, da se ovo pitanje riješi prije isteka ovog mandata kako ne bi došli pod udar člana 9. buduća generacija parlamentaraca koja će zamijeniti nas ovdje. Jer, smatram da je degutantno pitanje javnosti koja je vrlo često se obraćala kao nije moralno da mi odredimo plate. Jeste moralno, plate i ostala davanja, ako mi njih odredimo sa mjerom, sa odgovornošću, zašto nije moralno, a imate član 9. koji vas ... sputava da to uradite. Zašto se to ne bi moglo primjenjivati, jer sam čuo mnoge parlamentarce kad kažu – pa nije moralno da mi određujemo njima plate. Pa nije moralno da i mi sami sebi određujemo plate ako ćemo doći ... Stoga smatram da je ovo vrlo, vrlo važno pitanje za sve političke partije i zato očekujem da Savjet ministra zaista ovom pitanju posveti pažnju, da nam odgovor, ali mimo odgovora ključno da preduzme i počne raditi neku strategiju koja bi imala za rezultat da riješimo ovo pitanje koje traje, ja bih rekao, od kada je došlo do jedne ... koja je izgubila svaku mjeru. Hvala vam.
Hvala kolegi Simiću. Naredni se prijavio kolega Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege u Domu naorda, članove Savjeta ministara, poslanike koji su prisutni a koji dolaze iz Predstavničkog doma, i naravno sve ostale prisutne. Postaviću danas dva pitanja. Prvo pitanje se odnosi, odnosno tražim odgovor od Savjeta ministara. U skladu sa članom 18. Okvirnog zakona o zaštiti i spasavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH Savjet ministara je osnovao Operativno komunikacijski centar BiH 112 u okviru Ministarstva bezbjednosti BiH u Sarajevu. Pored navedenog centra, čije osnivanje i funkcionisanje je uređeno navedenim Okvirnim zakonom, formiran je i drugi Operativno komunikacijski centar BiH 112 u Tuzli, kao rezervna lokacija. Tražim odgovor od Savjeta ministara BiH, u pisanoj formi, na pitanje – Koji organ i na osnovu kojeg propisa je odlučio da se rezervni Operativni komunikacijski centar BiH 112 osnuje u Tuzli? Koliko i kojih finansijskih sredstava je uloženo u izgradnju i opremanje Operativno komunikacijskog centra BiH 112 u Sarajevu i u Tuzli? I koliko je finansijskih sredstava sa nivoa BiH uloženo u Operativno komunikativni centar 112 u RS-u, Federaciji i Brčko Distriktu, kao isključivim nosiocima svih funkcija sistema zaštite i spašavanja, odnosno civilne zaštite, izuzev 10 međunarodne saradnje i međuentitetske koordinacije, koje u skladu sa Okvirnim zakonom treba da obavljaju nadležni organi na nivou BiH, uz potpuno učešće i potpunu saglasnost entiteta i Brčko Distrikta BiH? Drugo pitanje želim da postavim Tužilaštvu BiH i izražavam žaljenje zbog čega danas nemamo predstavnike Tužilaštva BiH prisutne na ovoj sjednici, jer bih to iskoristio da postavim pitanje kroz predviđenu tačku dnevnoga reda, o kojoj je govorio i gospodin Ivanić i gospodin Krstan Simić. Naime, Tužilaštvo BiH je 2006. godine izuzelo predmete koji su veoma važni i koje interesuje javnost u RS-u iz Okružnog tužilaštva Istočno Sarajevo, a riječ je o predmetima ubistva Riste Jugovića, ubistva Srđana Kneževića i ubistva Željka Markovića. Naravno, ja procjenjujem da će Tužilaštvo BiH ovoga puta reći da je to politički pritisak. Ja želim da postavim pitanje Tužilaštvu – Šta je sa tim predemetima i kada će predmet biti otvoren i kada će oni koji su učinili zločin biti procesuirani? To želi javnost u RS-u. Naravno, svjestan sam činjenice da će Tužilaštvo BiH reći da je to politički pritisak. Ovdje nije riječ o političkom pritisku, mi parlamentarci i uopšte javnost u RS-u treba da zna, šta se dešava u vezi sa tim. I oba pitanja, odnosno oba odgovora bih želio da dobijem u pisanom obliku. Hvala.
Hvala kolega Košarac. Naredni je kolega Krešić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Evo, za kratko vrijeme, znači 01.07. će biti godina dana da je Hrvatska ušla u EU. Ja danas imam potrebu govoriti o problemima ljudi u pograničnom području, građana BiH što žive u pograničnom području uz Republiku Hrvatsku oko prelazaka granice, znači, jednostavno pojavljivaju se problemi oko prelaska granice. Sporazum o pograničnom prometu pogranično područje, znači od pet kilometara, koliko znam, zakonodavstva EU dozvoljavaju taj pogranični pojas i do 50 kilometara. Mi smo se odlučili na taj uži pojas od pet kilometara, pa ljudi koji žive u tom pojasu imaju stanovitih problema. Ja živim u takvom pojasu od tri kilometra od granice i imam problema u prelasku preko graničnog prijelaza Doljani i Gabela Polje. Znači potpisan je Sporazum da građanstvo u tom području graničnom može izvaditi pogranične iskaznice. Dočim ima stanovitih problema kod vađenja takvih iskaznica, gdje nadležna tijela i u Republici Hrvatskoj a i kod nas traže nemoguće uvjete, znači da imate nekretninu u Hrvatskoj, da možete dobiti pograničnu iskaznicu. Ja nemam nikakvu nekretninu u Hrvatskoj, ali imam potrebu tjedno kada sam nazočan kući da prelazim nekoliko puta granicu i ne pada mi na pamet da moram čekati po nekoliko sati u redu da pređem granicu, jer postoje granični prijelazi gdje se sa pograničnom iskaznicom može prelaziti granica. Znači, postavljam zastupničko pitanje Vijeću ministara – Zašto se pogranične iskaznice ne izdaju svim građanima koji su u graničnom području? Zašto se dozvoljava nadležnim tijelima da tumače to na tako rigorozan način? Druga također problematika je graničnog prijelaza Gabela Polje, Gabela Polje – Metković. U ovim razgovorima komisija, koja je određena ispred Vijeća ministara, Gabela Polje je stavljeno van snage, znači Gabela Polje nije međunarodni granični prijelaz, pa gdje i s jedne i 11 s druge strane granice postoje gospodarski objekti, gdje je jedan trgovački centar u Gabela Polju potpuno ugrožen, odnosno stotinjak ljudi koji tu rade su možda još koji mjesec i ostaće bez posla. Hoću reći da granica EU koja nam je tu na pragu treba nam biti nešto pozitivno, a ne negativno, da se zatvaramo iza neke željezne zavjese. Znači inicijativa je, predlažem Vijeću ministara da granični prijelaz Gabela Polje – Metković traže da se otvori kao privremeni međunarodni granični prijelaz od 01.06. do 30.09., da bi se tom narodu olakšalo, jer ide ljetna sezona, znamo da su prelasci granice učestali. Znači predlažem inicijativu da Vijeće ministara pokrene da se granični prijelaz Gabela Plje – Metković od 01.06. do 30.09. otvori kao međunarodni granični prijelaz. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Kolega Vrdoljak. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja bih otprilike isto nešto o graničnom prelazu, kao što je govorio i kolega Krešić. Naime, imam jednu inicijativu prema Vijeću ministara. Republika Hrvatska je granični prelaz Kamensko zatvorila u vremenu od 01.04. do 01.06. ove godine za provoz svih roba, a zbog rekonstrukcije, odnosno izgradnje objekta za rad carinskih službi. Radovi se izvode na prostoru koji je potpuno van objekata i putne mreže koji su do sada služili za normalno odvijanje robnog prometa, te prema tome nema nikakvog razloga da se isti obustavi. Predlažem Vijeću ministara da preko Uprave za indirektno oporezivanje i nadležnog ministarstva pokuša dogovoriti sa nadležnim tijelima Republike Hrvatske otvaranje tog graničnog prijelaza za robni promet, jer prevoznici i špediteri dnevno gube značajna sredstva. Intervencija bi naravno trebala uslijediti veoma hitno. A radi se o slijedećem. 01.04. kada su došli špediteri na taj granični prelaz tek su tada vidjeli da je zatvoren promet roba na tom prelazu, a taj prelaz je problematizirala već, ima 3, 4 mjeseca, kolegica Krišto, jer je to prelaz koji je, inače nije adekvatna mu funkcija i uloga, i niko nije od špeditera i prevoznika obaviješten da je to sa strane Republike Hrvatske zatvoreno od 01.04. Ljudi su se vratili doslovno sa teretnim kamionima taj dan nazad. I ja prosto ne mogu vjerujem da neki od organa BiH nisu dobili upozorenje od strane Republike Hrvatske, njihove Granične policije ili carine, da će se to dogoditi, pa da se mogu eventualno organizirati ti špediteri i prevoznici. Tek deset dana iza toga je od Carinske uprave naše, od Uprave za indirektno oporezivanje, su naša Livanjska carinska uprava dobila obavijest da će biti zatvoren u tom vremenu carinski prelaz. A to otprilike znači, Livanjski kanton ima oko 200, 2, 3 više ili manje voznih jedinica. Svi oni sada ne mogu da idu tim potezom, a uglavnom gro robe vozi se prema Splitu, nego idu na Strmicu, a Strmica radi samo do 15:00 sati, iza toga ne. Sljedeća varijanta je Vinjani, koja je 200 kilometara do Splita od Livna, i više od 200 kilometara duža. Preko Strmice je 120 kilometara u jednom pravcu duže i otprilike taj ... prevoznika je izračunao da je to oko 2.000 maraka mjesečno po voznoj jedinici, što je 400.000 mjesečno, odnosno za ova dva mjeseca 800.000, plus špediteri što ne rade, 10 špeditera po 2, 3 radnika ne rade taj period, pa to izađe milion maraka. Mislim da je neodgovorno da se ne pokuša nešto napraviti da ta mala zajednica u Livnu, odnosno u našem kantonu pretrpi tolike štete. 12 Drugo pitanje, otprilike kao što je i kolega Ivanić strani tužitelji i suci, tako i ja Buško blato. Dakle, postavljam pitanje Vijeću ministara. Više puta do sada je postavljano pitanje kakvim međudržavnim odnosom je regulirano pitanje hidroakumulacije Buško blato? Odgovori su, pored nekih netočnih podataka, ukazivali da nema nikakvog ugovora ili drugog akta između BiH i Republike Hrvatske koji reguliraju taj odnos. Pitanje – Da li je od početka mandata do danas Vijeće ministara pokušalo razgovarati sa nadležnim u Hrvatskoj u cilju otvaranja tog problema i početka rješavanja istog? Ovo pitanje, vidio sam maloprije i kolegu Đuguma, i on je postavljao na Zastupničkom domu, kolega Franjičević ga često postavlja, ja sam ga postavljao 2, 3 puta ovdje, jednom na zajedničkoj sjednici. Moram priznati da su odgovori bili poprilično nesuvisli. A samo dva podatka, Livanjsko, odnosno Buško blato je, u Federaciji BiH postoji deset akumulacija i plus Livanjsko Buško blato, Livanjsko-Duvanjsko. Livanjsko-Duvanjsko Buško blato je veće za 42% površinom nego svih deset ostalih hidroakumulacija u Federaciji. Zapreminom, korisnim volumenom, u 1% je razlika svih deset na jednu stranu i Livanjsko-Duvanjsko Buško blato na drugu stranu. Dakle, ista zapremina. U prošloj godini su ovih deset dobili naknade lokalne zajednice za korištenje tih hidroakumulacija 25 milijuna maraka. Livno i Duvno su dobili 3. I ja to pitanje postavljam uporno, i drugi naravno ljudi, i niko ne pokušava da to riješi. Pa to nemamo pravo, to je proračun jedan Livanjski, jedan Duvanjski proračun općina nam neko uzima i niko ne reagira. Ja ne znam na koji način to više, ovaj. Zato postavljam ovdje pitanje – Da li je otvoreno to pitanje sa Republikom Hrvatskom ili će mi samo opet odgovorigi, meni nije bitan odgovor, to je regulirano tim nekim propisom, odnosno zakonom Federacije itd. Dakle, to je pitanje odnosa između dvije države, BiH i Hrvatske, da li je otvoreno to kao problem? To postavljam pitanje Vijeću ministara. Zahvaljujem.
Hvala. Kolega Ivanić. Izvolite.
Ja imam jedno pitanje, ovaj put nije o stranim tužiocima i sudijama, nego je druga jedna tema. Svoje pitanje upućujem gospodinu predsjedavajućem Savjeta ministara. Molio bih zajednički stav Savjeta ministara a ne nadležnog ministarstva. Naime, moje pitanje glasi – Kakav je stav Savjeta ministara o kraku Južnog toka kroz RS, o kome se dosta pričalo u posljednje vrijeme? Znamo da je stav Vlade Federacije negativan. Mene živo zanima kakav je zajednički stav Savjeta ministara. I molio bih Savjet ministara da mi odgovori – Kolika je, po njihovom mišljenju, realnost ovog projekta, vremenska dimenzija i da li ga i kako misle podržati? Mislim da bi bilo jako bitno da se na ovo pitanje dobije dosta jasan odgovor. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni. 13 Prije sedam mjeseci mi smo po hitnoj proceduri usvojili vrlo značajne izmjene Zakona o javnim nabavkama. Tada smo upozorili da taj Zakon nije dobar jer uspostavljanje filijala za javne nabavke u Banja Luci i Mostaru nije praćeno određivanjem njihove nadležnosti u Zakonu i nije praćeno utvrđenom procedurom imenovanja tih filijala. I pored tih upozorenja, koja su bila vrlo razumljiva, Zakon je izglasan i usvojen. Istog trenutka kada je Zakon usvojen nadležnost Direkcije za žalbe, Ureda za žalbe, za sve nabavke preko 800.000 je prestala. Od tog trenutka, dakle sedam mjeseci, nabavkama do 800.000 KM i tim žalbama niko u BiH se ne bavi. Veliki je broj tih žalbi i one se gomilaju sa vrlo vjerovatnim i velikim materijalnim štatama za BiH. Postavljam pitanje Vijeću ministara – Da li je Vijeće ministara konačno odredilo proceduru imenovanja filijala, da li je odredilo mjesto i nadležnost tih filijala i ko će odgovarati za nastale štete? To je jedno pitanje. Drugo pitanje, ovih dana je na jednoj televiziji u jednoj emisiji objavljen snimak o vrlo inkriminirajućim podacima za djelovanje Centralne izborne komisije, odnosno članova Izborne komisije. Naime, na zahtjev Izborne komisije da se prostorije bivše kasarne u Sarajevu ustupe Izbornoj komisiji, kada je udovoljeno tom zahtjevu Izborna je komisija na tenderu koji je proveden uzela sasvim druge prostore. Osim toga, u proceduri nabavke materijala za štampanje glasačkih listića objavljeni su snimci koji upućuju na mogućnost određenih nečasnih radnji. Obzirom na značaj kredibiliteta Izborne komisije za cjelokupni integritet izbornog postupka u BiH, ja mislim da Izborna komisija vrlo hitno Parlamentarnoj skupštini mora podnijeti izvještaj o čemu se radi. Zato tražim da Izborna komisija u roku od sedam dana, a najdalje do naredne sjednice Doma, dostavi izvještaj o navedenim pitanjima – zašto se nije prihvatio prostor koji je vrlo povoljno dobijen i koji je tražen i šta se je dešavalo sa nabavkom materijala za štampanje glasačkih listića? Hvala.
Hvala. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene i poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, ministri, zamjenici, uvaženi gosti, poštovani mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Što se tiče izaslaničkih pitanja ja ću ovako krenuti. Ja sam istina ponukana pitanjem kolege Vrdoljaka koji je postavio, da mu se da odgovor oko zatvaranja, privremenog zatvaranja graničnog prijelaza Kamensko. Naime, napraviću jedan kratki uvod. Što se tiče zatvaranja graničnog prijelaza Kamensko ja sam takođe bila iznenađena dva dana prije no što se to dogovodilo, jer sam za tu informaciju saznala u medijima i naravno da sam istog trenutka zvala nadležne institucije, od Uprave za neizravno oporezivanje, Granične službe i Vijeće ministara, da vidim kako se to i na koji način moglo dogoditi da se granični prijelaz zatvori jednostrano od strane Republike Hrvatske, kada znamo da na razini Vijeća ministara postoji, odnosno na razini institucija BiH Zajedničko povjerenstvo za upravljanje državnim granicama. U tom trenutku i taj dan nisam uspjela dobiti odgovore, ali sam kontaktirala općine na prostoru Herceg-bosanske županije i Tomislavgrad i Općinu Livno i Vladu Herceg-bosanske županije koji su istog trenutka uputili službene zahtjeve prema nadležnim institucijama, koje sam spomenula, u svezi toga da se očituju. 14 Naime, o čemu se radi. Pa me ovdje malo na taj način iznenadilo, jer svu korespondenciju obavlja Ministarstvo vanjskih poslova, i dobila sam usmene odgovore da je korespondencija išla sa institucijama Vlade Federacije, a ne sa institucijama Republike, odnosno države BiH. Da je u tom slučaju prvo obaviještena Uprava za neizravno oporezivanje, da je kontaktirano Federalno ministarstvo financija i da su oni tek po dobivanju te obavijesti samo službeno obavijestili Graničnu policiju, Upravu za neizravno oporezivanje, o tome da se privremeno, znači na dva mjeseca, zatvara granični prijelaz. Pa ja ovim putem, iako znam sve informacije i dobila sam informaciju da će po završetku zemljanih radova biti otvorena, znači sljedeća traka, odnosno biti pušten promet na graničnom prijelazu Kamensko, ja ovog puta takođe službeno tražim stav od Ministarstva vanjskih poslova da se očituje na dopise koje poslale su Općina i Tomislavgrad i Općina Livno i Herceg-bosanska županija, odnosno Vlada Herceg-bosanske županije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolegica Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, predstavnici medija. Ja ću postaviti pitanje Ministarstvu pravde. To je pitanje koje sam nekoliko puta postavljala do sada. Indirektno se tiče Ministarstva sigurnosti, a vezano je za veliki problem sve prisutnijeg sajber kriminala i dječije pornografije u BiH. Ovo pitanje pitam i kao predstavnica BiH u Podkomitetu za ljudska prava i prava djeteta Parlamentarne skupštine u Vijeću Evrope, unutar kojeg se raspravlja o ovoj temi i unutar kojeg mi je i postavljeno pitanje šta će BiH uraditi na inkorporiranju ovih krivičnih djela u domaće zakonodavstvo, dakle u Krivični zakon, a vezano je indirektno i za problem trgovine ljudima, naravno? Stoga ja molim predstavnike Ministarstva pravde da mi do slijedeće sjednice daju odgovor vezano za problem rješavanja ovog teškog krivičnog djela koje je nažalost sve prisutnije u BiH.
Hvala Vama kolegice Kapetanović. Prijava za nova izaslanička pitanja nema, nema ni interesa za prijavu. Hvala vam lijepa. Time zaključujemo prijave. Ja ću zamoliti sve kolegice i kolege koje su danas postavili pitanja da ih dostave u pisanoj formi, kako bi se mogli uputiti institucijama od kojih se traži odgovor. Time smo iscrpili drugu točku današnjeg dnevnog reda. Prelazimo na treću točku, Ad. 3. Zahtjev izaslanika: Borjane Krišto, Dragana Čovića, Martina Raguža, Krunoslava Vrdoljaka i Stjepana Krešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Na 34. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održane 16.12., razmatran je zahtjev izaslanika, već navedenih, za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog 15 zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Nakon usvajanja zahtjeva za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona po žurnom postupku, sukladno članku 122. izaslanici iz Kluba bošnjačkog naroda, kolega Genjac, Sulejman Tihić i kolegica Nermina Kapetanović, sukladno članku 161. Poslovnika Doma naorda Parlamentarne skupštine BiH, proglasili su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašenja navedenog Prijedloga zakona štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o Prijedlogu zakona. Pristupilo se glasovanju o tome da li je on štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda. Budući da se većina izaslanika iz klubova hrvatskog i srpskog naroda izjasnila protiv toga da je Prijedlog ovog zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda formirano je Zajedničko povjerenstvo za rješavanje pitanja vitalnog interesa, kojeg čine tri izaslanika, od kojih su po jedan izabrali hrvatski, bošnjački i srpski izaslanici, radi rješenja spornog pitanja. Zajedničko povjerenstvo je za rješenje pitanja vitalnog interesa konstatiralo da nije postignuto rješenje i utvrdilo ... sukladno odredbama Ustava BiH i Poslovnika Doma naroda cjelokupan predmet uputilo Ustavnom sudu BiH na daljnji postupak. Na osnovu navedenog predsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavio je 23.12. prošle godine Ustavnom sudu BiH zahtjev za ispitivanje regularnosti postupka, odnosno utvrđivanja postojanja ili nepostojanja ustavne osnove za proglašenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda na daljnje razmatranje i postupanje. Ustavni sud BiH dana 18.02. ove godine Parlamentarnoj skupštini BiH dostavio je Odluku kojom je utvrđeno da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, od 16.12.2013. godine, nije povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda u BiH i da postupak usvajanja navedenog Prijedloga zakona treba provesti prema proceduri iz članka 4/3 d) Ustava BiH. Evo, to je kratka povjest o onome što smo raspravljali do sada. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Tko se javlja za riječ? Prijava nema, oprostite, prijava ipak ima. Kolega Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se. Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, poštovani sudionici ove sjednice. Želim vrlo kratko reći i kao zastupnik u Domu naroda i kao predsjednik HDZ-a 1990 da svi skupa imamo ogromnu odgovornost da provedemo odluke Ustavnog suda BiH unutar Parlamentarne skupštine BiH i da Grad Mostar već više od četiri godine, od kada je donesena Odluka Ustavnog suda, ne bude taoc naše nesposobnosti da nađemo kompromis i dogovor za taj grad. Tu cijenu plaćaju svi građani Mostara i Grad Mostar. I ako ne budemo ni danas u stanju prihvatiti ova rješenja dopunjena onda ćemo ostaviti Grad Mostar da dvije godine nakon lokalnih izbora koji nisu provedeni u Gradu Mostaru propustimo priliku da to uradimo i u desetom mjesecu. Bojim se, dakle da svi skupa nismo svjesni odgovornosti koju imamo. Mislim da je dovoljno elemenata ovdje postavljeno u ovom zakonskom rješenju da može riješiti ovu situaciju u Gradu Mostaru. Možda nije idealno, ali je činjenica da u Gradu Mostaru postoje svi mehanizmi zaštite kroz instituciju Gradskog vijeća, načina odlučivanja, broj mandata, raspored odnosa u Gradskoj upravi i svi ... elementi koji ne važe ni u jednom drugom gradu u BiH. I uglavnom svi ti najvažniji elementi se zadržavaju ali se omogućuje, dakle da se ispoštuje Odluka Ustavnog 16 suda da se izjednači pravo glasa i da Grad Mostar dobije izbore, pa neka građani odluče ko će ih predstavljati i ko će voditi taj grad. Evo u tom kontekstu sam se javio, gospodine predsjedatelju, i mislim da samo sve nas skupa pozovem da idemo ka traženju rješenja. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovani kolege delegati, dame i gospodo. Naravno, ovo je jedno od najsloženijih pitanja i mi smo u proteklom periodu tragali za mnogim rješenjima u Izbornom zakonu, a između ostalog imali smo i velike probleme oko implementacija odluka Ustavnog suda. Ne bih mnogo govorio ni o ovom Zakonu ni ovom zakonomskom rješenju, obzirom da je bilo dosta govora. Jasna nam je i procedura koja je provedena, ali ja molim da u skladu sa članom 71. Poslovnika, tražim pauzu od pet minuta, jednostavno prije glasanja da mi u Klubu srpskog naroda obavimo još dodatne konsultacije. Hvala.
Hvala. Predlažem pauzu pet minuta. Molim vas da ne idemo daleko od dvorane, tako da možemo stvarno za pet minuta nastaviti. [[PAUZA]] Evo zamolićemo kolege da zauzmemo svoja mjesta da nasatavimo sjednicu, pa i Vijeće ministara da se lagano pripremi za nastavak sjednice. Kolega Genjac, obzirom da se prijavio za raspravu, nadam se da će se vrlo brzo pojaviti. Dobro, predlažem da nastavimo. Obzirom da je tražena stanka od pet minuta kolega Rodiću ima li potrebe za bilo kakvo pojašnjenje?
/nije uključen mikrofon/
Hvala vam lijepo. Nastavljamo sa sjednicom. Kolegica Krišto se prijavila za raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, takođe ću, jer nisam u uvodu na neki način obrazlagala ova nekakva rješenja za Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona, a koje se odnose na implementaciju odluka 17 Ustavnog suda BiH za Grad Mostar, pa ću takođe vrlo kratko reći, na neki način ono što je svima nama poznato, da razlozi, znači stoje u tom da, a i našoj opredjeljenosti za implementaciju odluka Ustavnog suda BiH, imajući u vidu da je Ustavni sud BiH utvrdio da su članci 19.2. stavak 1. i 3. i članak 19.4. stavak 1. Izbornog zakona u suprotnosti sa člankom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Također je utvrdio da su odredbe članka 19.2. stavka 1. i članka 19.4. stavka 2. do 8. krše članak 2.4. Ustava BiH, a opet u svezi sa člankom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Znači, Ustavni sud je utvrdio da u Gradu Mostaru, čak znači u gradskim područjima, broj glasača varira i do četiri puta, pa tako imamo da je u izbornoj jedinici Mostar Jugoistok broj birača veći četiri puta od izborne jedinice Mostar Jugozapad a bira se isti broj vijećnika. U tom konteksu, znači prijedlozi našeg rješenja su bili takvi da smo ovim Prijedlogom izmjena Izbornog zakona stavili izvan snage one odredbe koje je Ustavni sud utvrdio kao neustavne i protivne Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima. Također smo utvrdili da sastav Gradskog vijeća čini 35 vijećnika, da se biraju iz jedne izborne jedinice i utvrdili smo minimalnu kvotu da iz svakog konstitutivnog naroda mora biti zastupljena najmanje četiri viječnika i zastupljenost ostalih građana, odnosno nacionalnih manjina je najmanja, znači po jedan zastupnik u Gradskom vijeću. U ovom kontekstu, malo prije je rečeno i u uvodu da smo imali povlačenje pitanje vitalnog interesa, da je povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda. Ustavni sud je u svojoj Odluci i o dopustivosti u meritumu utvrdio da su svi ispunjeni uvjeti procedurlane ispravnosti, što ste tiče Ustava BiH i takođe je utvrdio da nije povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda. Ono što želim reći da uistinu prijedlozi ovakvih rješenja, znači svjesni da radimo to zbog implementacije Odluke, ali isto tako moramo biti svjesni da rješenja koja se nalaze kao sastavni dio ovog Zakona i općenito Izbornog zakona su i politički stavovi, odnosno politička rješenja. Ja želim reći u ime evo i Stranke HDZ BiH, a i kao članice Kluba hrvatskog naroda u Domu naroda, da smo pokušali tražiti rješenja i kroz razgovore sa drugim strankama, konkretno misleći u Federaciji, jer je Mostar u okviru Federacije, pokušali smo doći do određenih rješenja i kroz interresorne radne skupine. I uistinu, žao mi je u ovom trenutku što nismo došli do neke vrste konsenzusa ili kompromisa oko takvih nekih rješenja. Uistinu meni je žao, ja ću takođe naglasiti da sam samo vidjela nekad jedan prijedlog SDP-a kroz interresornu radnu skupinu kao prijedlog nekakvog rješenja kada je u pitanju grad Mostar. A ovako ovih drugih rješenja nismo imali, tako da je jednostavno do danas ostalo samo da su nekako nama poznato to da su stavovi koje mi predlažemo, na neki način, neprihvatljivi, evo konkretno za druge stranke koje dolaze iz bošnjačkog naroda. Ja želim reći još jednom, opredjeljeni za implementaciju presude, odgovorni za situaciju u kojoj se nalazimo, ponudili smo rješenja i mislimo da se danas u ovom Domu trebamo izjasniti i podržati, je li, Prijedlog predloženih rješenja izmjena Izbornog zakona. Tako da u ovom slučaju ja želim još predložiti da ovaj Dom donese zaključak kojim će predložiti Zastupničkom domu takođe da Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona razmatra po žurnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Kolega Genja. Izvolite. 18
Zahvaljujem. Lako ćemo se složiti da je pred nama izuzetno značajno pitanje, i naravno kada se o tako krupnim pitanjima radi, ne mislim, i u sličnim prilikama uvijek sam iznosi stanovište da to nije dobro rješavati po hitnoj proceduri. Hitna procedura je procedura, znate uzmite ili ostavite, pred svršenim činom. U našem Poslovniku to je predviđeno za stuacije kada se radi o nečemu izuzetno hitnom i nečemu previše jednostavnom. Dakle, kada se radi o jednom amandmanu koji se može usvojiti ili neusvojiti. Dakle, ne može se popraviti. Ako bi se popravio izgubio bi se smisao toga. I za te situacije je predviđena hitna procedura. Naravno, pitanje Mostara nije pitanje pri kome se može i smije zanemariti sve ono što je izuzetno bitno za Mostar. A za Mostar je bitno i Dejtonski sporazum u okviru koga je i Sporazum o životvorenju Federacije, u kome je eksplicite navedeno da u gradsko područje ulazi cjelokupni teritorij sa svim općinama Grada Mostara. To je jedna stvar. Druga stvar, u Ustavu Federacije Mostar se definira sa izbornim područjima nakon ovih izmjena. I treća stvar, na osnovu svega toga, nije slučajno i nije bez razloga cijelo vrijeme u Mostaru prisutan specijalni predstavnik i nije pitanje Statuta Grada Mostara posebno pitanje, jer Mostar ima poseban status. Pitanje Statuta je bilo više puta predmet razgovora i uvijek se je moglo riješiti isključivo i jedino razgovorima i dogovorima i rekao bih kompromisima. Postojeći Statut koji uvažava te principe, koji nije idealan, dakle uvažavajući te principe ne dozvoljava majorizaciju, ne dozvoljava dominaciju i ima jednu manu. Dakle, uspostavio je izborna područja u kojima izborni glas građanina zaista različito vrijedi. I Ustavni sud je tražio da se to popravi. Tražeći da se to popravi Ustavni sud je naveo otprilike da se to ujednači, približi, čak ne navodeći ni ocjenu, ni stav, ni princip po kome bi to ujednačavanje zadovoljilo Ustavni sud. Ostala je jedna opća odredba da se to ujednači. I to je tražio Ustavni sud, i Ustavni sud nije tražio ukidanje izbornih područja, nije tražio isključivanje dominacije, nije tražio sprečavanje majorizacije, itd., itd. Ovaj Prijedlog koji je pred nama, nažalost, ujednačava u doslovnom smislu vrijednost glasa, ukida izborna područja i ne isključuje mogućnost dominacije, ne isključuje mogućnost majorizacije i posebno čak mijenja i neke odredbe Statuta aktuelnog grada Mostara. Mislim da ćemo se vrlo lako složiti da bi put trebao biti obrnut. Promijeniti Statut, ako se mijenja, pa onda to što se promijeni u Statutu preslikati u Izborni zakon. Promijeniti Izborni zakon na način da on bude suprotan aktuelnom Statutu to stvara probleme. Promijeniti Izborni zakon o Mostaru na način da je on čak i suprostavljen postojećem Ustavu Federacije takođe stvara probleme. Ono što je traženo od Ustavnog suda daleko je prevaziđeno ovim Prijedlogom Izbornog zakona i ono što je traženo od Ustavnog suda treba riješiti, ali to se može riješiti isključivo dogovorom i kompromisom između političkih subjekata, prije svega u Mostaru ljudi koji tamo žive i koji će taj dogovor, dakle i kompromis poštovati, sve ono što je bitno i nezaobilazno kada se razgovara o Mostaru. Mostar jeste grad. Mi u Federaciji imamo dva grada. Imamo Sarajevo i Mostar. Nemamo više gradova. Analogija se može graditi između ta dva grada. I vjerujte, ako pogledate Statut Grada Sarajeva vrlo lako ćete ustanoviti da i Statut Grada Sarajeva osigurava elemente koje treba poštovati i u Mostaru. Ne možemo Mostar izjednačiti sa bilo kojom općinom u Federaciji. Ne zato što, nije to pitanje naše želje, to je pitanje stanja, fakata i činjenica, jer Mostar je u Dejtonu, Mostar je Dejtonom učinjen gradom sa posebnim statusom. I jednostavno to se ne može mimoići, to se ne može zaobići. I ja vjerujem, dakle vjerujem da razgovorom ljudi, političkih subjekata iz Gradskog vijeća, koji moraju razgovarati i koji moraju pronaći kompromis na ovim 19 principima, je jedino moguće. I ja vjerujem u to rješenje, i vjerujem da će se to rješenje i pronaći. Hitna procedura za ovako važna pitanja, po meni, nije baš preporučljiva. Iz navedenih razloga, ovo rješenje ja poštujem kao legitimni prijedlog političke stranke koja ima određeno gledanje i zaista to rješenje poštujem. Za nas je ovo rješenje neprihvatljivo. Hvala vam.
Hvala kolega Genjac. Kolega Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Bilo bi u najmanju ruku nekorektno pokazati da postoji neka nezainteresovanost za ovu temu kod predstavnika iz RS-a, iako ona sama po sebi eto vezana je za jednu opštinu, još uvijek, mislim grad sa nekim područjima koji se nalazi u Federaciji BiH, i po nekom standardu možda ne bi trebali učestvovati u nečemu o čemu možda nedovoljno znamo, time eventualno iskomplikovati situaciju ili bilo šta drugo. Ali to što sam se javio za riječ bilo je ponukano ovim o čemu je govorio gospodin Genjac. Dakle, ta lepeza argumenata, ta paleta, taj katalog argumenata koji ste upotrijebili, dakle to je diskurs RS-a prema 99,9% pitanja u BiH. Dakle, Vi kao da ste citirali predstavnike RS-a na svim mogućim temama koja se tiču prekompozicije ustavnog uređenja u BiH i uopšte odnosa u BiH u postdejtonskoj njenoj fazi. I nekako nisam mogao da se ne javim da kažem da je ovo možda trenutak koji upamtite na određen način, kad pozicija jednog naroda, dakle poklapa se, doduše na drugim faktičkim temama, ali poklapa se argumentacijom, pristupom, besjedništvom, evo tako da kažem, sa pozicijom opet nekog drugog naroda, opet kažem, pod nekim drugim faktičkim činjeničnim okolnostima. I ne želim da iz toga izvlačim zaključak da je sve isto u BiH, daleko bilo, nego želim da iz toga izvučem zaključak koji opredjeljuje mene u ovoj tački dnevnog reda. Dakle, mislim da je ovo pitanje koje će biti riješeno tek poslije izbora oktobarskih ovdje u BiH. Mislim da je to pitanje koje će biti riješeno u mnogo boljoj i mnogo konstruktivnijoj atmosferi imajući u vidu da zahtjev javnosti koji je možda izgubio na intenzitetu u Federaciji, ali je dobio na kontinuitetu, nije više nešto što se može ignorisati. Prvo uopšte u odnosu prema politici, i ja sam uvjeren da je ovo, možda čak i u ovakvom tekstu, sastav nekih budućih, možda istih delegata iz reda hrvatskog naroda uputio poslije oktobarskih izbora da bi ovo vjerovatno danas imalo i neku saglasnost koja je veća nego što će je imati na današnji dan. Mislim takođe, i ovo ne da bih savjetovao nego da bih opet dao razloge za svoj stav, da je ovdje malo napravljen pogrešan red koraka, a zašta su odgovorni predlagači. Nije problem hitnost procedure, to smo često imali, na kraju krajeva hitnoća postoji zbog toga što, evo ako će biti oktobarski izbori, pa što se ne bi održali izbori i u Mostaru, to je dovoljan razlog da bi nešto bilo hitno ukoliko je rješenje prihvatljivo. Nego je meni ovdje više problem to što, pazite, danas ne postoje tri odgovornija čovjeka za bošnjačko-hrvatske odnose od Vas gospodine Čoviću, od Vas gospodine Raguž, pretpostavljam u ime Hrvata da mogu tako reći, ili recimo Vas gospodine Genjac kao predsjednika Glavnog odbora SDA u ime Bošnjaka. Možda bi bilo logično da ste ovu proceduru vodili kroz Predstavnički dom, pa da Vi na vrhu njive, što bi rekli, kažete svoju posljednju riječ. Ovako kad se vi na dnu njive niste dogovorili, a pita se vas trojicu, ili možda još gospodina Izetbegovića Bakira u ovim okolnostima koje takve jesu kakve jesu, ja ne vidim šta očekivati od ljudi u Predstavničkom domu. 20 I s obzirom na to da je to u tom smislu sada onda pitanje arbitriranja bilo koga drugog ko faktički nije umješan u čitavu situaciju, niti kroz vršenje vlasti, niti kroz moć, niti kroz uticaj u Mostaru, mislim da je potpuno logičan stav kojeg će te nadam se razumjeti, što ću ja kao predsjednik SDS-a i član delegata Kluba srpskog naroda ostati uzdržan na ovu temu i nadati se da će po ovom kao i po brojnim drugim pitanjima u BiH biti više razumjevanja, više konstruktivnih obostrano ili višestrano prihvatljivih rješenja, pa evo opet da kažem, upravo na osnovu ove argumentacije koju ste Vi, gospodine Genjac, iznijeli koju je RS ima po drugim pitanjima i koju sam siguran imaju i predstavnici hrvatskog naroda, opet na nekim drugim temama. Dakle, mi negdje imamo istu bazu, mi negdje imamo, dakle tu istu, isti taj politički nazivnik, samo je stvar u tome da, i kad je riječ o nama i kada je riječ o drugima, iste te principe do kraja sljedimo i konsenzus je neminovan. Hvala vam.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, kolega Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pa evo, to je mogućnost preko koje sam se javio za riječ. Ustvari najveći dio ove rasprave gospodina Ognjena Tadića pozdravljam, ali želim nešto konstatirati, dakle da ta visoka podudarnost ciljeva koju smo sad čuli, koju ste Vi ovdje prezentirali u ime čitave Republike Srpske, kako sam razumio,
SDS-a.
SDS-a, i ovog još preciznijeg, to mi je draže da ste rekli, i ono što je govorio gospodin Genjac, je uvijek za pozdraviti ako je u funkciji rješavanja problema, a ne zapostavljanja i treće, da ne kažem, važne strane u rješavanju ovoga problema. I zato sam se javio za riječ, i zato sve te prakse dva naprema jedan u bilo kojoj varijanti su koštale ovu zemlju duboko i ja se slažem s vama, ako ne možemo sad, a ja sam zato i zamolio da pokušamo danas, da to ne činimo više nakon ovih izbora. Zato sam se javio za riječ, ali ima jedna druga stvar, znači ne može se reći da se Mostar tiče samo Hrvata ili Bošnjaka, i zato sam se javio za riječ. Prvo zajamčena je kvota predstavnicima srpskog naroda. Je li i u jednom drugom gradu u BiH to zajamčeno Hrvatima, ne znam Bošnjacima itd. Ja pozdravljam što je zajamčena odmah da znate, pozdravljam, i ta odredba nije dovedena u pitanje. I zato svi trebamo biti zainteresirani tamo gdje je interes svakog naroda i svakog građanina da nađemo modus da to rješava. I nek bude Mostar paradigma početka rješavanja tog pitanja. Evo, pozivam nas sve, ja mogu razumjeti, dakle da se kaže vodimo politički, pa politički razgovori, neke stranke su ovdje, neću sad imenovati iz korektnosti, uzele već dvije, tri godine u javnosti da razgovaraju da će svaki dan postići dogovor. Mi nikad nismo na taj način kao HDZ 1990 djelovali. Djelovali smo ovdje, evo kad treba ponuditi rješenje, što možemo možemo. I tako da mislim da ne smijemo propustiti priliku i pozivam vas da nađemo kompromis da Mostar ima izbore. A da se sva prava i svi vitalni mehanizmi sačuvaju u Gradu Mostaru u interesu svakog naroda i građanina, uvijek sam polazio 21 od te, ali nemojte da guramo dalje pod tepih to pod krinkom da je to dio Mirovnog sporazuma. Dio Mirovnog sporazuma bio je i Grad Sarajevo kao distrikt, pa gdje smo sada, ili neki drugi elementi, ali neću sad da se vraćam. Znači, evolucija je normalna u životu i društva i zemlje i ovdje, i Mostar treba doživjeti evoluciju, da zaustavimo umiranje ...
Hvala. Kolega Tadić ispravka krivog navoda ili što već. Izvolite.
Tačno je vrijeme za izmjenu Poslovnika, možda treba dodati objašnjenje, pojašnjenje ili nešto tako, to je i Vaša namjera bila koliko sam razumio i sad naravno dužan sam da to učinim. Dakle, dio diskusije o kojoj govorim, dakle o Mostaru kao gradu koji se nalazi u fokusu interesovanja političkih partija koje vrše vlast u Mostaru, dakle ne isključuje nikako, daleko od toga, status bilo kog pripadnika srpskog ili drugih naroda u samome gradu ili pitanje zaštite njihovih prava. Preuzimanje odgovornosti u smislu vršenja vlasti, čak i onda kada postoje predstavnici nekih naroda, podrazumijeva i da se, hajd da kažem, između ostalog vodi računa o svima podjednako, jer barem koliko ja znam nadležnosti lokalnih jedinica samouprave i u RS-u i u Federaciji BiH omogućavaju kroz raznorazne načine zadovoljenje pitanje identiteta, nacionalne kulture, jezika, svega ostalog zbog čega se niko u BiH ne bi trebao osjećati u manjini. I tu se mi potpuno slažemo. Ali molim vas, samo da imamo to u vidu, dakle evo, ako vam treba treći glas, treći glas u smislu ne glasa, glasanja nego treći stav u pitanju rješavanja Mostara, samo procijenite prethodno je li to komplikuje dodatno situaciju ili ... rješava. Dakle, nije problem prihvatiti taj izazov, možda bi standard potreba srpskog naroda, konstitutivnog naroda u Federaciji BiH kao najmanjeg u Mostaru bio nešto od čega se mogu rješavati druga pitanja. Ali to ipak, dakle nosi sa sobom u vidu implementacije poštovanje, zadovoljavanje interesa itd., onaj dio političkih subjekata koji imaju neku relnu vlast u Federaciji i na kojima je ta odgovornost. Dakle, ne bi bilo recimo korektno kada bi ja rekao – ne interesuje me stanje u Banja Luci jer očekujem sad da, ne znam, neko drugi se uključi, ovaj, a tamo, ne znam, SNSD, SDS, DNS i druge političke stranke glavne uloge imaju, bilo da su pozicione ili da su opozicione. Dakle, samo sam to u smislu pojašnjenja htio da kažem i naravno da pozdravljam to. Ja ne znam, ne mogu ni da pretpostavim u kojoj mjeri, kako glasaju pripadnici srpskog naroda u Mostaru. Bilo bi i nepristojno da ja to govorim jer je to stvar ličnog opredjeljenja svaki glas. Ja se nadam da su oni dio rješenja, da nisu dio problema Mostara i da ih većinske zajednice u Mostaru doživljavaju kao dio rješenja, a ne kao dio problema i da to na kraju krajeva stvara i te uslove u kojima se mogu dole obnavljati i crkve i život na srpskom jeziku, tako da kažem, i ćirilica i sve ono ostalo što je potrebno da bi se zaista svako od nas osjećao punopravnim građaninom na svakom pedlju ovog dejtonskog prostora. Hvala.
Hvala Vama. Kolega Genjac. Izvolite. 22
... dio slaganja sa gospodinom Tadićem i još neke stvari da pojasnim. Dakle, Mostar i njegov Statut poznaje tri konstitutivna naroda koja su ravnopravna. Uvažavanje argumentacije koju sam ja naveo, koje je ispoljio gospodine Tadić, znači i te kako zainteresiranost i uključenost rješavanja političkog subjekta koji ima srpske predstavnike u Gradskom vijeću. Ja ne sumnjam da SDS ima i te kako takve ambicije, ja ko će drugi imati ambicije da dobije izbore i da dole ima predstavnike. Ovaj, tako da to podrazumijeva uključenost u razgovore oko ovog Zakona i i te kakvu zainteresiranost za rješenja pogotovo ljudi koji dolaze iz Kluba srpskog naroda u Domu naroda BiH jer se radi o evidentnom pitanju koje ima izuzetno naglašen etnički značaj. Tako da, ovaj, upravo o tome se radi. I meni nije problem hitni zakon koji dođe kao rezultat dogovora relevantnih političkih subjekata ovdje, ali zakon po hitnoj proceduri koji nije prethodno istestiran na sve te načine može predstavljati problem. I druga stvar, meni je drago takođe što gospodin Tadić prihvata ove moje principe, ovaj, isključivanja majorizacije, dominacije, naravno podrazumijevajući da to na nivou BiH vrijedi i na nivou entiteta i RS-a i Federacije i da ćemo nakon izbora osigurati te principe. Hvala.
Hvala kolega Genjac. Kolega Bradarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući.
Vraćamo se na redovite rasprave.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Ja ću biti protiv ovoga Zakona i dužan sam reći nekoliko rečenica, neću zaista dugo, a to opet znači da sam ja i da je moja politička partija SDP živo zainteresirana da se problem Mostara riješi. Glavnu odgovornost za tešku političku, a sigurno i za tešku ekonomsku i socijalno- društvenu situaciju u Mostaru, evo čuli smo od kolege Raguža da se zaustavi umiranje Mostara, snose dvije političke partije, to su SDA i HDZ zato što od rata pa sve do danas imate apsolutnu većinu u Gradskom vijeću i sigurno je da na osnovu tih brojeva, na osnovu tih podataka trebali ste do sada nešto uraditi. Nažalost, vidljivo je da nikada niste bili suprotstavljeniji za, odnosno rješenje SDA da se ide sa šest izbornih područja ili šest izbornih jedinica, poslije je to rješenje korigovano, i prijedlog HDZ-a da se na ovaj način otvori jedna izborna jedinica. Kažem nikada nisu bili suprotstavljeniji i nikada sigurno nisu više dijelili i te kako podijeljen grad. Jedino rješenje je kompromis, vi ste se nedavno obavezali kroz onaj narodnjački sporazum da će vam to biti glavno oružje u rješavanju problema, pa evo i problema Mostara i tako treba postupiti. Dakle, opet podvlačim, odgovornost je na vama i rješenje možete samo donijeti vi, upravo evo što kolega Tadić kaže, vi koji ste ovdje prisutni. Ja ne vidim druga lica, druge osobe, druge političke partije koje to u ovom trenutku mogu riješiti, ne govorim za neka buduća vremena. I stav SDP-a je tu potpuno jasan, dakle mi smo davno izašli sa svojim rješenjem, to je 23 nešto što se možda čak i podudara sa međunarodnom zajednicom, koja u ovom slučaju nije zlonamjerna, a to je nekoliko izbornih jedinica, nekoliko izbornih područja gdje Neretva neće biti granica i sigurni smo da se na takvom principu, na multietničkom principu, i to ako treba deset puta ću reći može doći do rješenja Mostara. Dakle, odgovornost leži na Mostarcima dole, na ljudima u Gradskom vijeću i na političkim partijama koje u svemu tome učestvuju.
Zahvaljujem. Za riječ se javio i riječ ima gospodin Dragan Čović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti. Ja sam se mislio javiti na kraju rasprave pa dati jedan komentar, ali obzirom da se već dva ili tri puta spominje i odgovornost za Grad Mostar, ja ću kazati vrlo kratko – ja jesam predsjednik najveće hrvatske stranke, mi kažemo ... hrvatskog naroda i siguran sam da ćemo poslije ovih izbora biti još stožerniji, još jači, još veći i da ćemo u još većoj mjeri odlučivati u Gradu Mostaru. Siguran sam da ono što radi u ovom slučaju HDZ i SDA u zadnjih nekoliko mjeseci ide u prilog traženju konačnog rješenja za Grad Mostar. Izvjesno je da će neki procesi teško ići, jer ... izborna kampanja, pa i ova rasprava danas ide u funkciji otvaranja rasprave o pojedinim elementima šta to radi međunarodna zajednica, kad je dobro a kad loše radila za Mostar. Ja imam svoj stav o djelovanju međunarodne zajednice, a osobito o njenoj ulozi u Gradu Mostaru. I ako bi neko trebao biti odgovoran za Grad Mostar to je struktura ljudi koja sjedi ovdje u zadnjih pet, šest izbornih ciklusa, koja je dozvolila da imamo mogućnost da neko upravlja Gradom Mostarom, a da se tobože pozivaju predstavnici ove ili one stranke koja evo ima većinu u Gradskom vijeću Grada Mostara. Meni je drago da je i prijedlog, evo Vaše stranke sad, SDP-a gospodine Bradariću, takav da pravimo izborna područja u Gradu Mostaru, pa ću Vam napomenuti da smo mi predlagali izborna područja u Federaciji da bi izabrali člana Predsjedništva, tad je to nazvano crtanjem karata. I sad da ne ulazim u temu crtanja karata, nikad ih niko više u Mostaru neće nacrtati to budite sigurni, ovo vam govorim kao žitelj Grada Mostara, želim u Mostaru ne samo zaštititi ova tri naroda uređenjem grada, što smo jasno ovdje precizirali, što ni jedna druga sredina u BiH na taj način nema i to sa istim vrijednostima, jednako tako nacionalne manjine smo naglasili i sve građane Grada Mostara. Naravno postoji i svakako jako puno elemenata odgovornosti ljudi u politici u Gradu Mostaru, ali ako je neko osigurao funkcioniranje Grada Mostara još uvijek i u ovakvim okolnostima to je prije svega uradio HDZ u Gradu Mostaru. Naravno, izborna je kampanja pa svatko ima pravo i na svoje komentare oko toga šta je ko uradio, a ovo je moj samo odgovor na komentar iz rasprave, ništa više od toga, jer da nije bilo tog komentara naravno da se po ovom pitanju ne bih javio. Grad Mostar će upravo u razgovorima sa onim koji najviše mogu pomoći u Gradu Mostaru, mi smo se opredjelili da je to SDA, sigurno prije svega kroz građane Grada Mostara naći konačno rješenje za Grad Mostar. Ovo jep očetak tog procesa, Grad Mostar ja sam duboko uvjeren nikad više neće biti grad slučaj, iako postoje centri moći u Federaciji BiH koji žele od Hercegovine i od Grada Mostara napraviti slučaj, i to intenzivno svojim radom već intenzivno zadnjih nekoliko godina. Ali evo, to je potpuno jedna druga tema, znači ja ću zamoliti, evo kroz ove rasprave da iako u funkciji izborne kampanje, Bože moj uzimamo neke izborne poene, smisao rasprave o ovoj izmjeni Zakona nije bilo to, nego upravo da krenemo u traženje rješenja za Grad Mostar. I ja vjerujem, kroz rasprave 24 ovdje, kroz rasprave u Zastupničkom domu, da ćemo u konačnici dobiti prostora da upravo usuglašavamo rješenja koja u konačnici mogu dati rješenja za Grad Mostar. Ovo je dobar put za to, i ja duboko vjerujem da mi imamo apsolutnu odgovornost, od te odgovornosti i ja kao osoba koja živi i koja se rodila u Gradu Mostaru, i kao predstavnik stranke, evo za koju vi kažete da ima najveću snagu u tom području BiH, naravno i dalje ćemo preuzeti apsolutnu odgovornost da Mostar profunkcionira, da bude bolji i organiziraniji nego što je to danas bilo koji centar ili bilo koja sredina u BiH. Grad Mostar ni po jednom elementu se ne može upoređivati sa Sarajevom, svoju organizaciju, Grad Mostar danas nema općine, niti ima načelnike općina itd. Prijedlozi koji dolaze, naravno da su legitimni i legalni, su kojekakve hibridne strukture organizacije što je opet sukladno našem zakonodavstvu moguće raditi, ali kažem duboko sam uvjeren da će to prije svih uraditi građani Mostara, ne sa ciljem da bi se bilo ko majorizirao u Gradu Mostaru, nego upravo sa obrnutim ciljem. Hvala vam lijepo. Kod sebe prijavu sam imao još kolege Krstana Simića. Vi ste odustali ako pratim kolega Simiću. Više prijava za raspravu nema. Nema ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Od nazočnih 12 – za je bilo 7, protiv 4, 1 uzdržan. Federacija BiH 4 za, 4 protiv, RS 3 za, 1 uzdržan. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Zakon o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH je usvojen. Zaključak gospođe Krišto je takođe dio ovoga, da uputimo, znači zahtjev prema Zastupničkom domu da se po istoj proceduri ovaj Zakon razmatra i u Zastupničkom domu. Hoćemo li, ima li potrebe da glasujemo o zaključku? Predlažem da se i o ovom zaključku otvori procedura glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 12 – za 8, protiv 4. RS 4 su za, Federacija BiH 4 za, 4 protiv. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je usvojen zaključak kolegice Krišto. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Dobili se zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Zastupnički dom je na 65. sjednici, održanoj 15.04. ove godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH po žurnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Kolega Genjac. Izvolite. 25
Zahvaljujem. Kad govorimo o proceduri, dakle prijedloga da se ovaj Zakon usvaja u hitnoj proceduri što znači bez mogućnosti ikakve izmjene po principu uzmi ili ostavi, ja mislim da bi ovaj Zakon bilo bolje vratiti u redovnu, odnosno skraćenu proceduru. Zašto? Argumentacija koja je propratila ovaj prijedlog ne sadrži dovoljno ubjedljivih elemenata koji bi potvrdili da je Vijeće ministara uvjereno u pozitivne rezultate ovog Zakona, odnosno u ostvarenje namjera koje bi se trebale osigurati ovim Zakonom, povećanje naplate poreza i akciza. Vrlo moguće je iz svega onoga što smo pročitali i ono što je priloženo uz Zakon, i onim čime su se oglasili zainteresirani, vrlo moguće je da ovaj Zakon usvajanjem rezultira potpuno suprotnim efektima od onih koji su predloženi. Dakle, mislim da treba više analitike, više razgovora o ovome i da ne bi išli poput guski u maglu, mislim da bi to jedino bilo moguće taj razgovor, i tu analitiku, i te analize izvršiti tokom skraćene procedure. Hvala vam.
Hvala Vama kolega Genjac. Rasprava je otvorena. Prijava nema, zainteresiranih za prijavu ne vidim, oprostite kolegica Krišto. Izvolite.
Ja sam se samo kratko javila, evo budući da nema više prijava o ovom Zakonu, tražim u ime Kluba pauzu od 5 minuta, prije glasanja o ovom Zakonu.
Hvala Vam lijepo. Zaključili smo raspravu. Pauza 5 minuta. Molim vas takođe da se ne udaljavamo da možemo nastaviti za 5 minuta. [[PAUZA]] Ja ću zamoliti kolege da zauzmemo svoja mjesta, isteklo je 5 minuta. Ja predlažem da počnemo sa radom sjednice. Obzirom da je pauza istekla, ja ću zamoliti kolegicu Krišto da nas informira.
Hvala ljepo. Evo, budući da na neki način vodimo raspravu o proceduri Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH i da se predlaže da se Zakon razmatra po hitnom postupku, odnosno žurnom, imali smo prijedloge predsjednika Kluba bošnjačkog naroda gospodina Genjca da se ovaj Zakon razmatra po skraćenom postupku. Ja sam tražila nekakvu pauzu da vidim, budući da se radi o zakonu koji na neki način ima, je i složen i gdje bi možda bilo dobro intervenirati, odnosno ostaviti mogućnost za intervencije u okviru amandmanskog postupka koji je naravno kraći, ovaj predložila sam također unutar Kluba da mi ovaj Zakon, da 26 podržimo proceduru razmatranja Zakona po skraćenom postupku. Pa tako evo sad u ime Kluba obrazlažem i podržaćemo proceduru razmatranja Zakona po skraćenom postupku. Hvala.
Hvala Vama. Prijava više nema, zaključujemo raspravu, ustvari već smo je zaključili. Ja predlažem da glasujemo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika našeg Doma. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Znači glasujemo o tome da li ćemo ovaj Zakon raspravljati po žurnoj proceduri. Izvolite. Hvala lijepo. Nazočno 11 – za 3, protiv 6, uzdržanih 2. Federacija BiH 6 protiv, 1 uzdržan, RS 3 za, 1 uzdržan. Obzirom da nema opće većine ovaj zahtjev nije usvojen. Budući da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH nije usvojen sada se prvo trebamo izjasniti o zahtjevu za razmatranje Zakona po skraćenom postupku, sukladno članku 121. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 11 – za 6, protiv 1, uzdržani 4. Federacija BiH 6 za, 1 suzdržan, RS 1 protiv, 3 uzdržana. Postoji opća ali nemamo entitetske većine. Ja ne znam kolega Genjac Vi ste se javili za raspravu, ima li smisla sad, obzirom da smo mi iscrpili glasovanje, znači procedura poslovnička je sad jasna šta dalje ide s ovim Zakonom.
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Znači, situaciju sad imamo poslovnički jasnu, sad bi se trebao Kolegij usuglasiti po ovom pitanju, kao i po svim drugim točkama dnevnog reda, i to je zaključak koji je sad moguć kao takav. I jasno je u kakvu poziciju dovodimo ovaj Zakon kao takav. Prelazimo na petu točku dnevnog reda, Ad. 5. Inicijativa za rekonstrukciju Vijeća ministara Bosne i Hercegovine/smjena ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine, gospodina Fahrudina Radončića – podnositelj inicijative: izaslanici iz Kluba bošnjačkog naroda Halid Genjac, Sulejman Tihić i Nermina Kapetanović Izaslanici iz Kluba bošnjačkog naroda kolega Genjac, Tihić i Kapetanović uputili su dana 19.03. ove godine predsjedatelju Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH inicijativu za rekonstrukciju Vijeća ministara, odnosno smjenu ministra sigurnosti BiH gospodina Fahrudina Radončića. Zastupnički dom je na prvom djelu 64. sjednice, održanom 13.03., usvojio Odluku o smjeni ministra sigurnosti gospodina Fahrudina Radončića. 27 Riječ dajem predlagateljima inicijative. Ima li potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Za riječ se javio gospodin Čović. Izvolite gospodine Čoviću.
Uvažene kolege, kolegice i kolege. Ja sam želio samo par riječi, vezano za ovo, obzirom da je predmet javnog špekuliranja oko ove točke dnevnog reda već odavno prisutan, čak su neki vezivali ovu točku dnevnog reda sa našim nesazivanjem sjednice u nekom vremenskom periodu, što stvarno jedno s drugim nema baš nikakve veze. Sjednice nisu sazivane isključivo iz tehničkih razloga mogućnosti sazivanja sjednice kao takve. Ali, što se tiče same inicijative ja ću kazati jedan svoj stav, odnosno stav HDZ-a BiH na ovu temu. Mislimo da prije svega moramo danas voditi računa kao ovaj Dom, a u prethodnim raspravama smo se par puta pozvali na poziciju u vlasti na svim razinama u BiH i one koji su odgovorni za stanje u BiH. Ako bi mi danas smijenili ministra sigurnosti, mi smo došli u poziciju da na razini BiH nemamo više parlamentarne većine, odnosno u toj parlamentarnoj većini ostaju zastupnici HDZ-a, SNSD-a i SDP-a. Drugim riječima stavljamo u poziciju sve ono što ćemo raditi u narednih 5, 6 mjeseci do izbora, odnosno u onom vremenu iza izbora, koliko nam bude trebalo implementirati izborni rezultat, da imamo situaciju od koje ćemo napraviti, ja bih rekao, jedan tajm-aut od bilo kakvih izvršnih, ali i svih drugih inih aktivnosti u BiH. I zbog toga je naš stav apriori protiv ovakve odluke, iako sam ja, evo ja ću i ovdje kazati, u razgovorima sa gospodinom Radončićem više puta zamoljen pa i juče, da glasujemo za njegovu smjenu. Ja mislim da bi to možda pomoglo u nekoj političkoj utakmici u koju ja ne želim da ulazim ovdje, ali svakako ja ću vas zamoliti još jednom da razmislite oko toga ima li smisla da svjesno napravimo strukturu zakonodavne vlasti u BiH u kojoj nemamo parlamentarnu većinu? Pa evo, da ne govorim o drugim elementima, moguće odluke da mi glasujemo protiv, ali bilo bi s moje strane, kao predsjedatelj ovog časnog Doma, neodgovorno da to ne iznesem i ovdje sa ove govornice. Hvala vam lijepo. Kolega Rodić. Izvolite.
Kratko ću. Prije izjašnjavanja tražim pauzu u ime Kluba 5 minuta.
Dobro, pauza 5 minuta. Neka bude 5 minuta jer mislim da se možemo sve dogovoriti u 5 minuta. [[PAUZA]] 28 Zamolit ćemo kolegice i kolege da zauzmemo svoja mjesta da možemo nastaviti sa radom. Ja ću Vas zamoliti kolega Rodiću, obzirom da je pauza zatražena s Vaše strane, da kratko prokomentirate ako ima bilo što za prokomentirati nakon pauze.
/nije uključen mikrofon/
Hvala vam lijepo. Nastavljamo dalje sa radom. Prijavljenih za raspravu više nema, ne vidim ni interes za prijavu. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu odluke o smjeni ministra sigurnosti BiH, gospodina Fahrudina Radončića. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 11 – za 7, protiv 2, uzdržana 2. Federacija BiH 4 za, 2 protiv, 1 uzdržan, RS 3 za, 1 uzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Odluka o smjeni ministra sigurnosti BiH, gospodina Fahrudina Radončića, je usvojena. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Proglasili smo rezultate, nadam se da ne smeta ništa, ako treba šta da ponovimo kažite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala Vam lijepo. Sada dajem riječ predlagatelju Zakona, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala vam lijepo, nema. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih za raspravu nema, interesa za raspravu ne vidimo. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH 7 – svi za, RS 4 za, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjeni i dopuni zakona o trošarinama u BiH je usvojen. Konstatiram da je Zakon kojeg smo sad usvojili, Zakon o izmjenama i dopunama zakona o trošarinama u BiH, usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, te moramo formirati Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta. Ja bih vam predložio da u ime klubova predložimo članove Zajedničkog povjerenstva ispred našeg Doma. Izvolite. Predlažem u ime hrvata kolegicu Krišto. U ime bošnjaka, u ime srba? Izvolite kolega Rodiću.
U ime Kluba srpskog naroda gospodin Staša Košarac.
Hvala lijepo. Kolega Genjac. Izvolite.
Gospodin Bradarić.
Hvala vam lijepo. Konstatiram da u ime klubova predloženi su kolegica Krišto, kolega Košarac i kolega Bradarić. 30 Glasujemo o ovom prijedlogu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas pokrenite ponovno proceduru glasovanja, poništimo ovo glasovanje i pokrenimo novu proceduru glasovanja. Isprika kolegi Simiću. Ako kartica nije kvalitetno stavljena Vi ste uzdržani automatizmom. Pokrenite proceduru molim vas i glasujte. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH 6 za, 1 uzdržan greškom, RS 5 za. Ima opća, ima entitetska većina. Konstatiram za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda su imenovani kolegica Krišto, kolega Košarac i kolega Bradarić. Prelazimo na točku sedam današnjeg dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo tekst Zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 62. sjednici, održanoj 23.01. ove godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama zakona o prekršajima u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Simiću ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava nema, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu. 31 Molim vas pokrenite proceduru glasovanja, glasujemo o Prijedlogu zakona. Nazočno 12 – za 11, suzdržan 1. Federacija BiH 7 za, RS 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Zakon o izmjeni i dopuni zakona o prekršajima je usvojen. Prelazimo na osmu točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o javnim nabavama (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
[[nije uključen mikrofon]] 32
Hvala lijepo. Sada riječ dajem predlagatelju Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala vam lijepo, nema potrebe. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Prijava nema, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – za 11, 1 suzdržan. Federacija BiH 7 – svi za, RS 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Zakon o dopuni Kaznenog zakona BiH je usvojen. Konstatiram da je Zakon o dopuni Kaznenog zakona BiH usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, te da moramo formirati Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta. Predlažem da, evo svi klubovi predlože po jednog predstavnika za usuglašavanje ovog teksta. U ime hrvata ja predlažem gospođu Krišto, što je dogovor našeg Kluba. U ime srpskog naroda? Kolega Rodiću. Izvolite.
Ja predlažem sebe.
Hvala. Kolega Rodić. U ime bošnjačkog naroda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Pokrenite proceduru glasovanja oko prijedloga ovog Zajedničkog povjerenstva, kolegica Krišto, kolega Rodić i kolega Genjac. Hvala. 12 nazočno – 11 za, 1 suzdržan. Ovo je vjerojatno greška, ali ako ne smeta nek ide ovako. Federacija BiH 7 za, RS 4 za, 1 greškom suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram za članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašeni tekst zakona iz Doma naroda imenovani su kolegica Krišto, kolega Rodić i kolega Genjac. 33 Prelazimo na 10. točku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: izaslanik Ognjen Tadić
/nije uključen mikrofon/
Nema, Hvala vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju. Kolega Tadić izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, riječ sam uzeo ne da bi vas bilo šta dodatno ubjeđivao u ono o čemu sam već govorio i javno, i u ovoj sali, i na komisijama, već zbog toga da dam jedno kratko objašnjenje koje će možda otkloniti određenu vrstu pogrešnog razumijevanja u ovom javnom diskusu ovog pitanja i ovog problema i kako je ono u proceduri ovdje dočekano u Parlamentarnoj skupštini BiH. Naime, ovaj Zakon kada je usvojen kao predmet redovne procedure u Domu naroda, SDS i šef Kluba poslanika u Predstavničkom domu, gospodin Mladen Bosić, povukao je iz tamošnje procedure ovaj Zakon, jer je nelogično, s obzirom na sve što je ovdje i navedeno i rečeno, da se u jednom Domu vodi procedura po redovnom postupku, o čemu je već odlučeno, a u drugom da bi se eventualno vodilo po hitnom postupku. Dakle, nije bilo potrebe nikakve za tim, jer je bilo potpuno jasno da ovaj Zakon kao intervencija na političko stanje neće dobiti tu vrstu podrške da može da da svoj doprinos rješavanju krize onako kako se to činilo u jednom momentu da je stav i volja većine političkih subjekata i u RS-u i u Federaciji BiH. U tom smislu, dakle ovaj Zakon je nešto iza čega stoji SDS-a i očekuje da će ljudi koji danas sjede ovdje imati razumijevanje za ovo o čemu mi pričamo na taj način što, ukoliko smo već upropastili ukidanje hitne procedure, šansu da se to već sad iskoristi kao instrument koji rješava brojna pitanja, onda barem za neku drugu situaciju, iza ovih sljedećih izbora da imamo jedan kvalitetan instrument koji po svemu što sam ja čuo i privatno, i javno, i u različitim rasprava i ovdje i na komisijama, nije dobio neku ozbiljnu primjedbu vezanu za način koji rješava ovo pitanje. Naravno, s obzirom da je redovna procedura ukoliko ima nekih primjedbi, one su moguće da se učine u amandmanskoj fazi, i zato vas pozivam da, bez obzira na izraženi stav na javnom prostoru o ovom Zakonu vaših političkih subjekata, danas podržite ovaj Zakon da ide dalje u redovnoj proceduri, da ide u drugo čitanje, i da ukoliko onda imate neke konkretne razloge zbog kojih ovaj Zakon nije dobar, jer onda on dalje i nije više predmet čak ni moje vlasti, tad o njemu raspravljamo svi, raspravljaju komisije, komisije daju amandmane, delegati daju 34 amandmane, ali ako je, ne mogu sam preglasat bilo koga ovdje ko smatra da se ovaj Zakon eventualno treba dorađivati. Ja vas pozivam da iskoristite tu šansu, iskoristite ovaj napor koji je napravljen, da to ne bacimo, i da ukoliko smatrate da je nešto potrebno raditi da to radimo u toj redovnoj proceduri, a ne nikako danas da obaramo ovaj Zakon. Jer obaranje ovog Zakona je u suštini šamar javnosti koja očekuje da smo ozbiljni u ozbiljnim situacijama, da imamo instrumente koji nam idu na ruku da bi poštovali volju naroda. Ovaj Zakon je prepoznao tu potrebu i on je rješavan na način kako je to predložila SDS. Ne smatram da više umova, više političkih subjekata ne može da učestvuje u doradi, zato ide u redovnu proceduru, ali ako danas oborite ovaj Zakon, ako ga ne pustite dalje u drugo čitanje, onda zastupajući političke subjekte koje zastupate vi jasno poručujete građanima da ona kriza koja je bila za većinu vaših političkih subjekata predstavlja neko prošlo vrijeme, da pouke nisu naučene, da poruke nisu u dovoljnoj mjeri saslušane i da shodno tome politički subjekte, dakle u čemu izuzimam SDS i one koji podrže naš prijedlog, dakle nemaju razumijevanje za ono što je javnost htjela, a to su privremeni izbori i mogućnost da se u punom mandatu, što ovaj Zakon omogućava, da prilika nekom ko je bolji ili ko ima neku novu podršku naroda, da popravi stanje u kome se svi zajedno nalazimo. Dakle, još jednom vas pozivam da pustite ovaj Zakon u drugo čitanje, pa ako i ima nešto što treba da nadograđujemo spremni smo da razgovaramo. Na kraju krajeva to je dalje pitanje odluke delegata, ne mene lično, pa ja to i da hoću ne mogu da osporavam niti osporavam. Hvala vam
Hvala Vama. Kolega Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Nije sporno da je gospodin Tadić pokrenuo jedno vrlo ozbiljno pitanje, pitanje koje postoji u ustavnopravnim sistemima mnogih država i pitanje je da li na takav način treba to pitanje riješiti u BiH. Tu ja nemam nikakve dileme. Međutim ono, a nakon vrlo ozbiljne rasprave na sjednici Ustavnopravne komisije gdje smo zaista izanalizirali sve elemente, svi su se saglasili da je ovo ideja o kojoj treba razmišljati i razgovarati i eventualno je pustiti u proceduru, međutim ovo je isključivo i apsolutno ustavnopravna materija. Ustav BiH kaže da mandat traje 4 godine. Da li može Zakon skratiti mandat? Da li članovi Predsjedništva ili nekog kantona svojim samoraspuštanjem mogu skratiti mandat? Ja smatram da ne mogu. Države u kojima ta mogućnost postoji, to je regulisano na adekvatan način. Stoga smo mi protiv ovog rješenja i prijedloga, a kad dođe vrijeme da se o ovom raspravlja ili ukoliko SDS i dalje ostaje kod ovog rješenja, odnosno ove ideje, on može uputiti to u proceduru promjene Ustava. Takođe smo rekli da je ovo prekomplikovana situacija, da se pitanje vanrednih izbora sa punim mandatom treba dogoditi na jedan, ja bih rekao, ... način, da se raspusti Predsjedništvo, pa se raspusti sam Parlament, pa jedan, pa ko bi to sinhronizovao. Najbolja je ta priča na platama. Pa hoće li se, hoće li ljudi smanjiti plate? Neće. To kaže javnost. Hoće li se ljudi sami samoraspustiti? Neće. To su vrlo ozbiljna i složena pitanja koja zahtijevaju jedan studiozan pristup. 35 I zbog toga sam ja na Komisiji, mislim da su i ostali članovi sem jednog, bili uzdržani jer smatramo da ovo ideja nije loša da se o njoj razmatra, jer o njoj se mora postići jedan veliki politički konsenzus. Stoga ja neću podržati ovaj prijedlog iz ovih razloga, a ne zbog toga što smatram da ovo ne treba. Kad se bude raspravljalo u proceduri koja je za ovo predviđena, ako budem tu, a naravno da neću, ja bih o tome razmišljao na način da se to razmotri sa svih aspekata i da se ugradi u Ustav. Ali to tada zahtijeva određena pitanja koje će entiteti teško prihvatiti, da se konstituiše mehanizam koji može raspustiti sve parlamente i sve organe vlasti. Ko će to prihvatiti da kažemo Predsjedništvo BiH može raspisati vanredne izbore i za Predsjedništvo BiH, može raspisati izbore i za kanton u Livnu ilu Mostaru ili u RS-u. Zbog toga smatram da ovo i tako, da ne bude ovdje jedan pristup da se ovo bagateliše, ne, ovo je jedno ozbiljno pitanje koje traži ozbiljnu analizu, ozbiljne odgovore. I ja zahvaljujem gospodinu Tadiću što je ovo otvorio kao mogućnost koja treba da bude prisutna u nekom drugom vremenu, da to ne svodimo sad na banaliziranje politike, mi smo protiv toga zato što dolazi od SDS-a. Nismo. Svi kandidati Ustavnopravne komisije su izrazili ovu sumnju da je ovo samo u fazi ideje, a ne u realizaciji na ovakav način. Hvala.
Hvala Vama. Rasprava je naravno otvorena tako i za ostale kolege. Ispravka krivog navoda, kolega Tadić. Izvolite.
Tačno, ovaj Poslovnik nije dobar. Dakle, ovo je zapravo nastavak našeg razgovara, a ne namjera da bilo šta ispravljam, naročito gospodina Simića. Dakle, ono što je vrlo važno, to je da držimo pažnju, fokus na onome što stoji u prijedlogu koji smo mi sačinili, dakle, i da zaključke o materiji koja je predmet mogućih izmjena, dakle vezujemo za ono što je napisano. Primjedba gospodina Simića, koja se tiče trajanja mandata, dakle vezana je za mandat članova Predsjedništva BiH. Ustav BiH ne utvrđuje, makar to bilo neobično ali je tako, ne utvrđuje trajanje mandata Predstavničkog doma. Na osnovu te odredbe, ako se dobro sjećate, mi smo imali čak mandate na po dvije godine Predstavničkog doma i to nije bilo protiv Ustava. Dakle, nije rečeno u Ustavu da mandat mora biti 4 godine i da ne može nikako biti kraći. To je jedno pitaje. Drugo pitanje, vezano za uopšte skraćenje mandata koji je dobijen na 4 godine. Vidite, pa možda je to pitanje koje mi možemo ovako ili onako da gledamo, ali je realno da imate majstore koje ste angažovali da vam rade kuću i pogodili se sa njima, čak i platili, i rekli da oni urade to u roku od, ne znam, 6 mjeseci, pa ako vidite da ne rade ništa, ili da rade loše, ili da kupuju loš materijal, ili da su zidovi krivi, pa nije baš da očekujem, jel' tako, da ćete im pustiti da rade do kraja i upropaste vaš novac. Učinićete sve što možete da ili ih rastjerate ili na neki način da oni sami shvate da trebaju da odu odatle zato što ne znaju da rade taj posao. Ovo ne treba shvatiti lično, dakle svako od nas poslanika ili delegata ima tu vrstu i političke podrške i kapaciteta da se naravno može nalaziti ovdje i odlučivati o tim stvarima, to su građani rekli. Ali ako kombinacija koja postoji na političkoj sceni, pogotovo kad je u pitanju kompleksan odnos u zajedničkim organima BiH, ne može da daje rezultate, što da patimo jedni druge. Drugo, ovdje već postoji mogućnost raspuštanja Doma naroda, i to kao ustavna kategorija, samoraspuštanja, a ne postoji Predstavničkog doma, pa zašto mi ne bi izjednačili 36 stanje u Predstavničkom domu sa stanjem u Domu naroda? Nije to pitanje sujete, evo da dva doma ..., ali je to tako. To kad se izjednači to nije problem. I na kraju, time završavam, ni u jednom, da ne bi pogrešno bilo shvaćeno pošto je gospodin Simić raširio diskusiju na neke razne aspekte ove priče, a ne znam da li su svi novinari i da li ih uopšte ovdje ima, pročitali ovo, pa da ne bi slučajno pogrešno zaključili, dakle ovaj Zakon, onako kako smo ga mi predložili, ne podrazumijeva ni minimum mogućnosti da recimo Predsjedništvo raspušta Narodnu skupštinu ili neki kanton. Dakle, to predlaže SDP svojim zakonom, kao raspuštanje svih, to je zakon koji je ušao u proceduru kod SDP-a koji govori o tzv. vanrednim izborima, itd. To nije prijedlog SDS-a i mi ne podržavamo takvu opciju. Mi samo kažemo to da, ako je recimo predsjednik RS-a donio odluku o raspuštanju Narodne skupštine ili Narodna skupština RS-a donijela odluku sama sebe da raspusti, što može po Ustavu i po zakonima, da onda taj mandat ukoliko se izbori vrše u izbornoj godini, ne bude tri mjeseca nego bude 4 godine. Eto, to je sve što smo mi predložili i zašto vas molimo da pustite u dalju proceduru, nećete se pokajati što bi rekli ovi trgovci. Vjerujte da će ovo služiti dobronamjernim ljudima u ovom Parlamentu, naravno nadam se nekim boljim vremenima.
Hvala. Imam ove popravke, ispravke krivog navoda ili što već, komentare. Prvo je bila kolegica Krišto, pa je nešto zapelo tehnički, poslije toga kolega Simić. Kolegice Krišto, izvolite.
Pa ja sam se samo javila pošto je danas već kroz rasprave o pomenutim zakonima, već 2, 3 puta rečeno da imamo nekakve propuste, ne znam poslovničke naravi itd., a ja sam ih danas shvatila kao potrebu dodatnog obrazloženja. Ako neko ima, mi imamo u našim poslovnicima do sad regulirano, znači i kroz prijavu i raspravu da kažemo sve ono što želimo reći o predmetu, o zakonu, o pojašnjenjima, itd., a imamo nešto što se tiče takođe poslovničke, odnosno proceduralne prirode, da se može kroz replike, odnosno ispravke krivog navoda i kroz povredu Poslovnika ukazati na nešto. Međutim, ja sam shvatila danas da se kroz, evo dodatna pojašnjenja okrivljujemo poslovničke odredbe i procedure koje se odnose i na repliku i na to. Tako da ja sad nisam shvatila ni kolegu Tadića da je ovo bila, niti povreda Poslovnika, niti nešto što se moglo svrstati u nešto drugo, pa nemojmo zloupotrebljavati, pa sam se ja danas javila, evo po pitanju ovog ispravke krivog navoda, a imamo situacije danas da ćemo na dnevnom redu naći i naš Poslovnik, pa možemo intervenirati. Ali želim reći da ono što do sada imamo u Poslovniku, kad su u pitanju rasprave, diskusije i ono što se tiče na povredu proceduralne naravi, je sasvim dovoljno da možemo javno i jasno intervenirati. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Simić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 37 Da pojasnim gospodinu Tadiću da ja nisam ni rekao da Prijedlog zakona sadrži da Predsjedništvo može raspustiti bilo koji nivo. Međutim, ja jesam rekao da ovakav sistem kakav uspostavlja ovaj Zakon je nemoguća misija. Drugo pitanje koje se postavlja, opet dolazimo do problema Ustava. Tačno je da piše da se Dom naroda može samoraspustiti, ali da nemamo takvu odluku za Predstavnički dom. Da li je povreda Ustava ako bi mi sad zakonom rekli može se samoraspustiti Predstavnički dom. Jeste povreda Ustava. I to su ti razlozi zbog kojih smo mi rekli – ideju prihvatamo kao realnu da se o njoj može voditi vrlo, vrlo ozbiljna rasprava, da se mogu iznaći rješenja, da ta ideja prati da se vrlo precizno moraju odrediti uslovi kada može doći do takve situacije. Ne može to biti situacija ako jedna partija kaže – nastupila je kriza, Bože me sačuvaj, sklonite se vi evo stižemo mi spasioci, stiže neki Robin Hud iz Šervuda. E ne može. Pravna sigurnost zahtijeva, gdje imamo jasne propise u kojoj situaciji, kad se mogu održati vanredni izbori, jer je krupna stvar. Moramo početi od principa izbora. Svaka stranka, svaki izbori idu na period od 4 godine. Zašto? Programi koji se prave prave se na 4 godine. Ako danas slušate Zorana Milanovića koji striktno sprovodi sve što se u Hrvatskoj predvidi, nema rezultata, on kaže sačekajte, rezultati će biti u trećoj i četvrtoj godini. Prema tome, postoje tu neke stvari koje su puno, puno složenije nego što je ovo. Ponovo ponavljam, nema ovdje nikakve destrukcije u odnosu na ova rješenja. Ona ne mogu biti usklađena sa Ustavom i ne daju sistem koji bi o ovom pitanju odlučio. Ako se radi o ustavnopravnom pitanju tu je potrebna i dvotrećinska većina, tu su potrebni stavovi partija, vrlo ozbiljne analize, pa čak i okrugli stolovi, ustavi idu na javne rasprave gdje se prikupe potrebne ... Zbog toga sam ja protiv, a ne zbog toga što smatram da ovo ne treba, da bude, ukoliko bude postignuta saglasnost da to treba. Hvala vam.
Hvala Vama. Kolega Rodić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege delegati, dame i gospodo. Ja želim da kažem nekoliko riječi vezano za Ustavnopravnu komisiju i kako se danas ovaj Prijedlog zakona našao na dnevnom redu. Prije svega, suštinski mislim da Zakon rješava određena pitanja koja nisu do sada bila na pravi način riješena kroz Izborni zakon, međutim ja želim da kažem nešto drugo. Obzirom da na Ustavnopravnoj komisiji su bila 4 člana Ustavnopravne komisije, jednoglasno je podržan Zakon kada su u pitanju ustavni osnov, i kada je došlo do glasanja o principima 3 delegata su bila uzdržana i jedan delegat je bio za. I zato se danas Zakon ovdje nalazi u redovnoj proceduri. Kroz čitavu tu diskusiju i sve ono što smo mogli čuti na Ustavnopravnoj komisiji, većina članova Ustavnopravne komisije se afirmativno izrazila i rekla sve ono što je bitno i što danas čujemo ovdje u raspravi. Ja sam smatrao da je potrebno učiniti još jedan dodatni napor da kroz redovnu proceduru i kroz prvo čitanje kroz ovaj Dom, čujemo mišljenje i ostalih delegata i dođemo do određenih zaključaka koji mogu generalno da pomognu u rješavanju ovih stvari. Ja sam i kada je bio Nacrt zakona u pitanju, kada je bio ovdje po hitnoj proceduri, pa kada smo razmatrali i odlučili da to ide u redovnu proceduru, rekao da ono što je najgore i što ja ne želim da se ovdje u ovom Domu naroda stvori utisak da su jedni ustavobranitelji, a drugi su oni koji vide da jednostavno treba rješavati određene stvari i da je trenutak kada to treba rješavati. Možda, kada je Zakon predložen i kada je bio u prvom, kada je bio predložen po hitnoj 38 proceduri, možda je to bio politički trenutak da jednostavno na one sve događaje koji su u tom trenutku bili u BiH se reaguje na određeni način. Čuli smo i danas određene diskusije i mi smo čuli od svih delegata koji su vrlo kvalitetno diskutovali i govorili možda da je to veliki zamah u ovom trenutku, ali u svakom slučaju koristan. Ono što ću ja predložiti mislim da je to na tragu određenih rješenja, mislim da bi mi trebali usvojiti ovdje zaključak da i ova rješenja koja su ponuđena ovim Zakonom budu predmet razmatranja Interresorne radne grupe koja se bavi ovim Zakonom, da u sklopu svih onih integralnih rješenja koji su trenutno tu, bude i ovo dio rješenja, ukupnih rješenja koji će pokazati da potrebu za izmjenom Izbornog zakonodavstva dati odgovor na ona pitanja koja nisu dobro riješena, jer evo od 2010. do 2014. godine u mandatu u kojem smo mi, bilo je raznih pokušaja da dođemo do kvalitetnih rješenja, nismo uspjelij. Evo, ja ovo smatram kao jednim dodatnim prilogom za kvalitet Izbornog zakona i ja u ime, kao delegat predlažem ovaj zaključak Domu.
Hvala. Kolega Ivanić. Izolite.
Ja mislim da bi bilo dobro ovaj Zakon pustiti u proceduru i to iz jednog razloga što on neće više moći uticati na izbore ove godine. Za koliko, 3, 4 nedelje mi imamo raspisane izbore i tu, dakle nema prostora da utiče ovaj Zakon. U tom periodu mi, uvjeren sam, nećemo imati ni sjednice. S druge strane ostaje realna činjenica da pitanje i vanrednih i prijevremenih izbora nije zaokruženo do kraja. A posebno ostaje pitanje šta znači kad neki nivo vlasti, koji je određen izborima koje zovemo opšti izbori, koji nisu lokalni, dođe u krizu u zadnjoj godini, kad je besmisleno praviti izbore do isteka mandata. I ja mislim da, ako bismo hladne glave analizirali, ustvari ovo pitanje se svodi samo na to. Ako je neki nivo vlasti, šta se događa kad se javlja kriza vlasti na nekom nivou vlasti u zadnjoj godini mandata, kad je besmisleno praviti izbore, a za koji mjesec će biti redovni, i tada vjerovatno treba tražiti neko rješenje da kriza nekog od, moramo odrediti kog nivoa tih vlasti podrazumijeva i raspisivanje opštih izbora u zadnjoj godini. Sve ostalo, po meni, jesu izbori do isteka mandata da ne bi bilo problema na usaglašavanju termina kad se održavaju, jedan nivo vlasti, drugi nivo vlasti i slične stvari. Razgovorom hladne glave, pogotovo ambijent u kome mi, koji završavamo mandat relativno brzo, a više ovim ... zakona ne možemo na to uticati, mislim da može stvoriti ambijent za sasvim pristojno i solidno rješenje i da ga u tom kontekstu, mislim ako hoćemo da napravimo neki pomak, treba pokušati podržati. Ja ne vjerujem, uz svo poštovanje, da će radna grupa napraviti ikakav pomak za izradu ovog Zakona do kraja i zato mislim da bi barem ovo pitanje, mi imali elemenata da ga u hladnijoj glavi, pogotovo što nema implikacija više na ovoj godini, da ga pokušamo na neki način definisati. Toliko, hvala.
Hvala Vama. Više rasprava nema, nema ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. 39 Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pkrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – za 2, protiv 6, uzdržano 3. Federacija BiH 3 protiv, 3 uzdržana, RS 2 za, 3 protiv. Nema opće većine. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH nije usvojen u prvom čitanju. Vezano za Vaš prijedlog kolega Rodiću, nema potrebe, nema smisla više zaključak. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda, Ad. 11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, članak 100. Poslovnika to definira. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 65. sjednici, održanoj 15.04. ove godine, usvojio u drugom čitanju Zakon o Pravobraniteljstvu BiH. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava nema, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – za 10, 1 suzdržan. Federacija BiH 6 za, RS 4 za, 1 uzdržan. Opća i entitetska većina postoji. Konstatiram Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Pravobraniteljstvu BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku 12. današnjeg dnevnog reda, 40 Ad. 12. Prijedlog zakona o elektroničkom dokumentu (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala Vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, hvala. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Kolega Simić. Izvolite.
Pa defakto, gospodine predsjedavajući, ne javljam se za riječ već se javljam za jedan problem koji se permanentno provlači kroz rad Parlamenta. Evo, u svom predmetu sam našao i Mišljenje Stručne službe naših lektora koji upozoravaju da tekst prijedloga ili nacrta zakona na hrvatskom jeziku nije, da postoje brojne greške u leksičkom, gramatičkom i pravopisnom smislu. Ne znam ko je odgovoran za ovo, ali ne smijemo si dopuštati da jezici koji su ravnopravni ulaze u proceduru sa konstatacijama jedne službe, ja ću to reći, koja je i sama odgovorna da to uradi ili to neko od njih traži. Ovo samo je sugestija da predsjedništvo preko stručnih službi koje ga prate vidi, jer ovaj problem nije prvi put, on se nekoliko puta javlja i ružno izgleda. E hvala vam.
Hvala Vama kolega Simiću. Rasprava više nema, ne vidim ni interes za prijavu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona o elektroničkom dokumentu u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 41 Hvala. Nazočno 12 – za 11, 1 suzdržan. Federacija BiH za 7, RS 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o elektroničkom dokumentu je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku 13. današnjeg dnevnog reda, Ad. 13. Prijedlog poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine za izradu Prijedloga izmjena i dopuna poslovnika utvrdilo je i Domu 29.01. ove godine dostavilo Prijedlog poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga poslovnika. Riječ dajem kolegi Simiću, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala Vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju Poslovnika, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava imamo. Kolega Rodiću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Želim da kažem samo nekoliko riječi. Po mom dubokom ubjeđenju radi se o dokumentu koji zbog svoje nepreciznosti i određene nedorečenosti stvara mnoge probleme u radu ovog tijela. I mislim koliko su nam poslovnici dobri da razriješi sva ona pitanja koja će omogućiti efikasniji rad, to će biti dobro za ovu instituciju u kojoj se i mi nalazimo. Mislim da je Komisija uradila jedan veliki posao. I to je bio nastavak posla koji je ista takva Interresorna radna grupa radila u prošlom sazivu, nažalost nije došlo do rješenja i usvajanja Poslovnika. Ja se nadam da će ovaj put to biti drugačije, jer sam imao utisak kao član te Interresorne radne grupe za poslovnike, da smo postigli veoma veliki stepen usaglašenosti oko određenih pitanja i mislim da smo na tragu onih rješenja koji će omogućiti efikasniji rad i ovog Doma. Moglo se vidjeti da i one situacije koje smo mi imali u prethodnom periodu i oko smjene ministara i svega toga, nije 42 apsolutno bilo riješeno poslovnicima, pa je onda dolazilo često do različitih tumačenja Zakona o Savjetu ministara, našeg Poslovnika itd. Ono što ja želim da kažem i da predložim, obzirom da je amandmanska faza 15 dana ja predlažem u ime Kluba srpskog naroda da se ta amandmanska faza produži na 30 dana, jer mislim da je to rok, obzirom na proceduru koja se odvija i u Predstavničkom domu, period u kome možemo još dodatno u toj amandmanskoj fazi popraviti ovaj tekst. Možda određene stvari koje nismo u tom treutku dok smo radili vidjeli na najbolji način, sada usaglasimo i da evo iz ovog mandata izađemo sa novim poslovnicima koji će pomoći nekim budućim poslanicima i delegatima da rade kvalitetnije i da imaju što manje nedorečenosti, pravnih praznina, neusaglašenosti i da imamo mogućnost za efikasniji rad i racionalniji. Hvala.
Hvala. Kolega Simić. Izvolite.
Hvala. Ja ću se nadovezati na diskusiju gospodina Rodića. Zaista je uložen jedan veliki napor s jedne strane, ali ono što je krasilo taj napor je bio i veliki stepen tolerancije, želje i nauma da se dođe do ovog Poslovnika. S druge strane, moram sve nas podsjetiti da je ovo ipak tehnički propis, propis koji ima svrhu da uredi pravila ovdje u Parlamentu i da olakša nama da sa što manje muke, dilema, nepotrebnih replika i svega ostalog dođemo do rješenja. Naravno da je u Komisiji radilo nas 5 članova, danas ovdje ima 15, zato je moj apel u ovom pravcu da zaista, ako već prihvatimo ovo produženje roka od 30 dana, a mislim da je potrebno, damo određeni napor da zaista svaki delegat, ukoliko ima kakvu sugestiju, kroz amandmane da i da nakon ove procedure zaista ostavimo bar iza sebe jedan dobar Poslovnik koji će omogućiti rad budućem sazivu. Stoga apelujem ponovo, ima ovdje otvorenih pitanja jako puno, autentično tumačenje, pitanje prečišćenih tekstova, određenih neslaganja i dalje, evo i šta smo sretali u praksi mimo ovog Poslovnika neke dileme. Znači, ovo je molba da svi damo doprinos da ostavimo iza sebe dobar Poslovnik. Hvala.
Hvala Vama. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću se uključiti kratko u raspravu oko Poslovnika, jer sam takođe zajedno sa kolegama bila dio ove Privremene komisije ili povjerenstva za izradu ovog Poslovnika. I uistinu kako oni rekoše mi smo uložili jako veliki trud i napor i bilo bi zaista šteta da nešto od ovih stvari koje smo uradili, a koje su i tehničke, i pravne, i nomotehničke prirode, a odnose se na to da imamo Poslovnik koji, po onom što on regulira i po proceduri, treba biti jasan, nedvosmislen, da nam osigura jedan normalan i nesmetan rad, ovaj, da ipak nešto od toga uspijemo. Pa u ovom smislu i ja ću podržati ovaj prijedlog kolege Rodića da produžimo amandmansku fazu i ako je 43 ovo danas što imamo, znači u redovnom prostupku što smo mi potpisali, da kažem, visok stupanj gotovo svih onih u Povjerenstvu, nismo imali nekoga, možda je pojedinačno bilo nekih stvari oko kojih se nismo složili, oko kojih kolega i reče, ne znam oko autentičnog tumačenja, oko prečišćenih tekstova, itd., bilo je još nekih pitanja koje ja ne bi ovdje otvarala. Ali ja takođe želim reći da je Poslovnik uz to što je on akt koji regulira proceduru pa se u tom smislu može nekako po definiciji podvesti pod nešto što je, što se zove akt tehničke naravi, on je za mene isto tako jedan i krupan politički akt, jer mi znamo da u ovom Poslovniku se definiraju stvari koje govore o strukturi, o sastavu, o načinu donošenja odluka, i to su stvari koje, evo u koje mi nismo na neki način ulazili na, kako bi mogli, evo uspjeti napraviti ovo što je minimum a to je danas što imamo pred sobom. Mene će takođe radovati ukoliko budu u amandmanskoj fazi, koja će biti produljena, neke stvari koje će biti u prilog ili neke eventualno koje će se moći dogovoriti, ali htjela bih apelirati na sve nas da ono što je minimum oko ove suglasnosti koje smo postigli, da bi to bilo u svakom slučaju normalno i za uspjeh ove Parlamentarne skupštine, misleći i na jedan i na drugi dom, jer su različiti predlagatelji, je li, jednog i drugog Poslovnika, da ovo napravimo na neki način u ovom mandatu. I to bi bio uistinu jedan veliki iskorak. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Više rasprava, nemamo prijavljenih, ne vidim ni interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – za 12. Federacija BiH 8 za, RS 4. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Poslovnik Doma naroda je usvojen u prvom čitanju. I imali smo zaključak, ja ću vas još jednom zamoliti da taj zaključak napravite u pisanoj formi, Vi ste u osnovi produžili amandmansku fazu, to je osnova zaključka je li tako? Ja vas molim da o ovom zaključku takođe glasujemo. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 12 – 11 za, 1 suzdržan. Federacija BiH 7 za, 1 suzdržan. RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da je zaključak usvojen. Prelazimo na 14. točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 14. Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini Dom naroda Parlamentarne skupštine je na 34. sjednici, održanoj 16.12. protekle godine, usvojio Zakon o programu zaštite svjedoka sa 11 amandmana. Zastupnički dom je na 55. 44 sjednici, održanoj 28.10. prošle godine, usvojio Zakon o programu zaštite svjedoka u BiH takođe sa 11 amandmana. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom Dom naroda je na 34. sjednici, održanoj 16.12. protekle godine, Zajedničkom povjerenstvu za usuglašavanje teksta u kojeg smo imenovali kolegu Bradarića, kolegu Raguža i kolegu Simića. Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksa navedenog Zakona na sjednici, održanoj 06.02. ove godine, postiglo suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona i o tome sastavilo izvješće o kojem se danas trebamo izjasniti. Zajedničko povjerenstvo predlaže Domu da usvoji Izvješće i prihvati jedinstveni tekst Zakona o programu zaštite svjedoka u BiH sa amandmanima koje je usvojilo Zajedničko povjerenstvo. Zastupnički dom je na nastavku 64. sjednice, održanom 26.03. ove godine, usvojio Izvješće Zajedničkog povjerenstva ovaju domova o postizanju istovjetnog teksta Zakona. Otvaram raspravu po ovom pitanju. Tko se javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine o postizanju istovjetnog teksta Zakona o programu zaštite svjedoka u BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – 11 za, Federacija BiH 7 za, RS 4 za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o programu zaštite svjedoka u BiH je usvojeno. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda, Ad. 15. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Rezultati reforme javne uprave“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH
/nije uključen mikrofon/
Molim? Oprostite, oprostite, na isto ćemo. /kratko prekinut snimak/ ... usuglašavanje Kolegija kako je to naknadno i u prethodnim točkama bilo. Prelazimo na točku 17. današnjeg dnevnog reda, Ad. 17. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
/nije uključen mikrofon/
Oprostite, oprostite, moja greška, preskočili smo točku 16., Ad. 16. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost FIPA-e u privlačenju inozemnih investicija u BiH“, dostavljeno od Ureda za reviziju institucija BiH Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financija i proračun. Ono predlaže da prihvatimo ovo Izvješće zajedno sa preporukama iz Izvješća. Zastupnički dom je na 65. sjednici, održanoj 26.03. ove godine, usvojio Izvješće. Ja riječ dajem podnositelju ako ima potrebe ovih izvješća. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo, nema potrebe. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo, nema. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Nemamo prijava, ne vidim ni interesa od kolega za prijavu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Izvješću o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za proteklu godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – svi za, Federacija BiH 8 za, RS 3 za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Izvješće o radu Odbora za žalbe građana BiH za 2013. godinu je usvojeno. Prelazimo na točku 18. današnjeg dnevnog reda, Ad. 18. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine za 2013. godinu
Hvala lijepa.
Ja brzo čitam, a Vi ...
Ma nema problema. Naime, ja sam se javila dobro točka je ta o kojoj sam ja raspravljala i na sjednici našeg Povjerenstva zajedničkog i rekli smo da smo pozdravili Izvješće, a ja sam se inače javila u povodu ove točke da kažem, pošto vidim da nema interesa da raspravljamo o ovim izvješćima, ja sam bila slobodna predložiti da objedinimo raspravu po svim ovim izvješćima, a da glasamo pojedinačno jer njih usvajamo. Imamo poslije toga informacije koje samo primamo k znanju, da i njih takođe objedinimo, a da ove točke prijedlog odluke, ne znam, o razrješenju itd. naravno kao zasebne točke razmatramo i usvajamo. Evo, hvala ljepo.
Dobro, Vaš prijedlog je jasan. Mi u narednih od točke 18. do točke 23. zaključno sa točkom 23. Imamo izvješća različitih sadržaja i ako želimo da glasujemo o prijedlogu gospođe Krišto i da skratimo proceduru, ja ću vas zamoliti da onda ovaj prijedlog gospođe Krišto, obzirom da rasprava nema po ovim izvješćima, stavimo na usvajanje. Znači, predlažemo da objedinimo raspravu i glasovanje o svim izvješćima koji su na današnjem dnevnom redu, polazeći od točke 18. do točke 23. zaključno sa točkom 23. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja za ovaj prijedlog. Hvala. Nazočno 11 – svi za, RS 3 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo prihvatili prijedlog kolegice Krišto da objedinimo raspravu o točkama 18. do 23. Ad. 18. – 23. Izvješća o radu Otvaramo raspravu, sukladno usvojenom zaključku, po svim izvješćima. Nitko se ne javlja za riječ, kolega Simić. Izvolite. 48
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću reći nekoliko rečenica vezano za Izvještaj o radu Komisije za izbor i pračenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH. Neću ništa pametno reći ako kažem koliko je ova Komisija značajna i važna. Neću da kažem da nema političke partije koja u svoj politički program, i svoje političko djelovanje istupa iznosi da je jedno od ključnih pitanja borba protiv korupcije, stvaranje mehanizama i uslova da dođemo u poziciju da tu korupciju svedemo do neke granice, razmjere koje postoje u zemljama koje se mogu pohvaliti da su uspostavili vladavinu zakona. Međutim, i ovdje u Izvještaju imamo nekoliko vrlo, vrlo upitnih pitanja koja se pokreću. Strana 8. stav mislim da je 4. gdje ova Komisija upozorava da zakonodavno nije riješeno pitanje ni nadležnosti, ni finansiranja, ni načina na koji će se raditi itd. Drugim riječima, ukazuje da je ovo ćorav posao ako ne stvorimo uslove i mehanizam da ovo funkcioniše kako treba. Stoga smatram da bi vezano za ovaj Izvještaj, eventualno trebali ići sa jednim zaključkom koji bi išao u tom pravcu da Savjet ministara preispita sve ove prigovore, sve ove primjedbe i da u tom pravcu ponudi rješenja koja će poboljšati zakonsku regulativu koja reguliše ovu oblast, jer u protivnom nema efekta da se izdvajaju sredstva, da se stvara slika da radimo na planu borbe, jer je to, ponovo kažem kako narod kaže, ćorav posao. Stoga smatram da uz glasanje o ovom Izvještaju treba ići na zaključak, otprilike bi glasio – da se obavezuje Savjet ministara da u što kraćem vremenu preispita regulativu koja reguliše ovu oblast i ponudi rješenja koja će unaprijediti regulativu, kako bi dobili efikasnu Komisiju. Hvala.
Hvala vama. Vi potrudite se pa definirajte ovo na papiru kao zaključak. Ostale kolege nemaju rasprave. Ja predlažem da usvojimo izvješća o radu od točke 18. do točke 23. zaključno sa točkom 23., sa svim zaključcima u sklopu ovih izvješća, a potom ćemo se još dodatno izjasniti o zaključku kolege Simića. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. 12 nazočno – 12 za, postoji i opća i entitetska većina. U Federaciji 8 – svi za, RS 4 – svi za. Konstatiram da smo usvojili izvješća koja smo imali na današnjem dnevnom redu, objedinjena od točke 18. do točke 23. zaključno sa točkom 23. uz sve zaključke koje ste imali u tim izvješćima. I sada nam je preostalo još da usvojimo, odnosno da glasujemo o zaključku kolege Simića. Ja se nadam da ga ne treba ponovno ponavljati. Evo, vaše odobravanje otprilike ovako vizuelno pogledom. Molim vas onda pokrenite proceduru glasovanja za zaključak kolege Simića. ... [[kratko isključen mikrofon]] , oprostite nazočno 12 – svi za. Federacija 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo zaključak kolege Simića usvojili. Ja Vas zamoljavam da u pisanoj formi dobijemo taj zaključak. 49 Time prelazimo na točku 24. današnjeg dnevnog reda, Ad. 24. Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2014. godinu, materijal Ministarstva obrane BiH, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Zastupnički dom je na nastavku 64. sjednice, održanom 26.03. ove godine, primio k znanju Invormaciju s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Riječ dajem kolegi Vrdoljako ukoliko ima poterbe.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem podnositelju Informacije, ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava ne vidim. Interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2014. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2014. godinu je primljenja k znanju. Prelazimo na 25. točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 25. Informacija o pripremi uvjeta za korištenje novog instrumenta pretpristupne pomoći Europske unije za razdoblje 2014.-2020., materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Informacije. Ima li potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava ne vidim. Interesa za prijavu takođe ne uočavam. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Informaciji o pripremi uvjeta za korištenje novog instrumenta prtpristupne pomoći EU za razdoblje 2014.-2020. godina. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 8 za, RS 4 za. Imamo pću i entitetsku većinu. Konstatiram Informacija o pripremi uvjeta za korištenje novog instrumenta pretpristupne pomoći EU za razdoblje 2014.-2020. godina je primljena k znanju. A sada glasujemo o zaključcima Zajedničkog povjerenstva, ova tri zaključka koja imate u svojim materijalima. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram zaključci Zajedničkog povjerenstva europskih integracija Parlamentarne skupštine BiH su usvojeni. Prelazimo na 26. točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 26. Razrješenje Vlade Rogića s dužnosti zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini
Evo, budući smo sad se izjasnili i razriješili zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, ja predlažem zaključak ovom Domu o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, u skladu sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka. Hvala.
Hvala Vam. Drugih rasprava nema. Ja onda predlažem ovom Domu da usvojimo zaključak kolegice Krišto, odnosno da glasujemo o zaključku kolegice Krišto. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o ustanovljenju Privremenog zajedničkog povjerenstva. Hvala vam. Nazočno 12 – 12 za. Federacija 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili zaključak kolegice Krišto o ustanovljenju Privremenog zajedničkog povjerenstva. Molim vas da taj zaključak opismenite. A sada vas molim da sukladno ovom zaključku i predložimo u ime klubova prijedlog u ime Doma naroda za ovo Povjerenstvo. Što se tiče Doma naroda ja predlažem u ime Hrvata gospođu Krišto, kolegicu Krišto. U ime Srpskog kluba, bošnjačkog? Gospodine Rodiću?
Ja predlažem ispred Srpskog kluba gospodina Stašu Košarca.
Staša. Hvala Vam lijepo. Kolega Genjac? 52
Klub Bošnjaka, gospođa Kapetanović.
Hvala Vam lijepo. Moliću vas da se sada izjasnimo o ovom prijedlogu našeg Doma, znači da kolegicu Krišto, kolegu Košarca i kolegicu Kapetanović predložimo u ovo Zajedničko povjerenstvo. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo u ime našeg Doma, sukladno prethodnom zaključku, koga treba opismeniti, kojeg smo usvojili, u ime našeg Povjerenstva Doma naroda imenovali kolegicu Krišto, kolegicu Kapetanović i kolegu Stašu Košarca. Molimo vas u Tajništvu da se dopismeni ovaj zaključak i dostavimo ga Zastupničkom domu, kako bi se ta procedura adekvatno provela u Zastupničkom domu. Zaključujemo ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku 27., Ad. 27. Prijedlog odluke o sudjelovanju kontigenta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u Multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Republici Mali, dostavljena od Predsjedništva BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Zajedničko povjerenstvo je prihvatilo Odluku Predsjednštva, te predlaže Domu njeno potvrđivanje. Zastupnički dom na 65. sjednici, održanoj 15.04. ove godine, potvrdilo je Prijedlog odluke o sudjelovanju kontigenta Oružanih snaga u Multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji UN u Republici Mali. Riječ dajem kolegi Vrdoljaku, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju, ako ima potrebe. Hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijava ne vidim. Interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o potvrđivanju ove Odluke. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 53 Hvala vam. Nazočo 12 – svi za. Federacija 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram potvrdili smo Odluku o sudjelovanju kontigenta Oružanih snaga BiH u Multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji UN u Republici Mali. Prelazimo na točku 28. današnjeg dnevnog reda, Ad. 28. Prijedlog dopune Rezolucije o uvažavanju i podršci suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan, podnositelja predsjednika Kluba izaslanika bošnjačkog naroda Halida Genjca Na 27. sjednici, održanoj 26.02.2013. godine, usvojili smo Rezoluciju o uvažavanju i podršci suverentitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan. Predsjedatelj Kluba izaslanika bošnjačkog naroda, kolega Genjac, dostavio je 16.04. ove godine dopunu Rezolucije o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan koja glasi: – U Rezoluciji o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan na kraju teksta dodaju se riječi „ova Rezolucija objavljuje se u „Službenom glasniku BiH“. Riječ dajem podnositelju, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu dopune Rezolucije. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – za 10, suzdržana 2. Federacija 8 – svi za, RS 2 za, 2 uzdržana. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram dopuna Rezolucije o uvažavanju i podršci suvereniteta i teritorijalnoj cjelovitosti Republike Azerbajdžan je usvojena. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, amandmana na sporazume, ugovora i konvencija. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, amandmana na sporazume, ugovora i konvencija iz točki 29. do 45., uključujući i točku 45. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu. Prijava nema, nema ni interesa. Zaključujemo raspravu. Molim vas da glasujemo o ovom prijedlogu objedinjenja ovih točaka. Hvala. Nazočno 12 – svi za. Federacija 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Prijedlog je usvojen. 54 Ad. 29. – 45. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, amandmana na sporazume, ugovora i konvencija Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Riječ dajem kolegi Krešiću, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala vam lijepo. Otvaram raspravu vezano za ove točke dnevnog reda. Da li se netko javlja za riječ? Prijava ne vidi, interesa za prijavu takođe ne vidim. Hvala vam lijepo. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, amandmana na sporazume, ugovore i konvencije iz točaka 29. do 45. uključujući i točku 45. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam. Nazočno 12 – svi za. Federacija 8 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram dali smo suglasnost za ratificiranje sporazuma, protokola, amandmana na sporazume, ugovore i konvencije iz točaka 29. do 45. uključujući i točku 45. današnjeg dnevnog reda. Time smo iscrpili dnevni red i zaključujem današnju sjednicu Doma naroda. Hvala vam lijepo na nazočnosti. Sjednica završena u 14:40 sati.