[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 13. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! 2013-ban a magyar kormány november 4-ét, az 1956-os forradalom és szabadságharc leverésének kezdeti napját nemzeti gyásznappá nyilvánította. Így ma nemzeti gyásznapon ülünk. 1956-ban, a győztes forradalom reményével végződő véres októberi napok után az ország népe hozzálátott, hogy a romokból egy új, szabad és demokratikus hazát építsen. Ennek a gyásszal, hittel és reményekkel teli pár napnak vetett végett a szovjet csapatok Magyarország ellen indított inváziója november 4-én, a hajnali órákban. Szabadságharcunkat azonban nem sikerült egy nap alatt eltiporniuk. A szovjet szuperhatalom támadásával egy időben megkezdődött a reménytelen fegyveres ellenállás Budapesten és Magyarország egyes vidékein. Később az elfogott politikai vezetők, valamint a lakosság ellenállása is tovább nehezítette, hogy a megszállók és a magyar kommunista vezetők minél gyorsabban befejezhessék dicstelen küldetésüket. Az elképesztő túlerővel szembeszállók megmutatták, hogy a magyarság a szabadságot nemcsak kivívni képes, hanem ha kell, a legreménytelenebb helyzetben az életét is kész feláldozni érte. Mindezt úgy vállalták, hogy november 4-én hajnalban Kádár János rádióbeszédéből világossá vált számukra: a magyar forradalmat elárulták. Mindezek ellenére mégis szembeszálltak az újbóli szovjet hódítással. Bíztak abban, hogy kitartó küzdelmükkel elérhetik az ENSZ és a nyugati országok közbelépését. Bíztak abban, hogy az egyenlőtlen küzdelem vállalása mégsem felesleges. „Magyarország népe elég vérrel adózott, hogy megmutassa a világnak a szabadsághoz és igazsághoz való ragaszkodását. Most a világ hatalmain van a sor, hogy megmutassák az ENSZ alapokmányában foglalt elvek erejét” szólt a világ összes országához Bibó István november 4-én, minden szabadságát féltő honfitársa nevében. Bibó e szavakat a Nagy Imre-kormány utolsó Országházban maradt tagjaként, az épületet elfoglaló szovjet katonákkal szembenézve fogalmazta meg. Ma már tudjuk, hogy nem hőseink áldozatvállalása, hanem csakis a külföldi segítségbe vetett bizalmuk volt egyedül hiábavaló. „A világ e pillanatban, november 4-én, vasárnap reggel tudja, hogy Európa közepén tömeggyilkosság történt. Egy nemzetet meg akar gyilkolni egy idegen hatalom. A nemzet ezt a gyilkossági kísérletet túléli. Milyen áron? Azt nem tudjuk e pillanatban, de túléli!” szólt aznap Márai Sándor is a világ népeihez és minden magyarhoz a New York-i Szabad Európa Rádió stúdiójából. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország túlélte mindazt, amit 1956-ban elkövettek ellene. Túlélte, de nagy árat fizetett érte akkor és azt követően egyaránt. Az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeinek következtében országszerte legalább 2700-an haltak meg, több mint 1900-an csak a fővárosban. A fegyveres megszállást a magyar történelem legvéresebb politikai megtorlása követte, aminek során több száz honfitársunkat kivégezték, közel 900-at a Szovjetunióba hurcoltak, és több mint 20 ezer főt internáltak vagy bebörtönöztek. De nem feledkezhetünk meg arról sem, hogy a forradalom alatt és után 200 ezer magyar kényszerült hazája elhagyására. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! 1956-os hőseink csorbíthatatlan igazságának és emlékezetünkből ki nem törölhető bátor áldozatvállalásának is köszönhetjük, hogy nemzetünk túlélte az újabb szovjet megszállást. Emlékezzünk most azokra az ismert és ismeretlen magyarokra, hősökre és áldozatokra, akik mindenüket feláldozták hazánk sorsának jobbra fordításáért! Ne feledjük, ha emlékezetünkben megtartjuk őket, örökké élni fognak! Kérem, egyperces felállással adózzunk áldozatvállalásuknak. [[A teremben lévők néma felállással adóznak az áldozatok emlékének.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Most általános viták tárgyalására kerül sor. Felhívom szíves figyelmüket az ülésteremben a pandémiajárvány miatti védelmi előírások fokozott betartására. Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2019. évi tevékenységéről szóló beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Az alapvető jogok biztosa által benyújtott beszámoló B/8769. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/11093. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Kozma Ákos úrnak, az alapvető jogok biztosának, a beszámoló előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Kozma Ákos úr, az alapvető jogok biztosa a helyéről fogja elmondani a beszámolóját. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a lehetőséget, hogy a plenáris ülés keretében is szóbeli kiegészítést fűzhetek az alapvető jogok biztosa és helyettesei 2019. évről szóló beszámolójához. Tekintettel azonban arra, hogy a szóbeli kiegészítéseimet már korábban az Igazságügyi bizottság és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága előtt is megfogalmazhattam, engedjék meg, hogy ez alkalommal csak néhány gondolatot fűzzek az írásbeli beszámolónkhoz.Elsőként, tekintettel arra, hogy az önök előtt fekvő beszámoló a 2019. esztendőről szól, engedjék meg, hogy innen mondjak köszönetet hivatali elődömnek, dr. Székely László biztos úrnak, hiszen ez a beszámoló háromnegyed részben az ő munkájának a bemutatása. Szintén szeretném megköszönni dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes asszony és dr. Bándi Gyula biztoshelyettes úr lelkiismeretes munkáját is, akiknek a 2019-es tevékenységét szintén ez a beszámoló tartalmazza. Tisztelt Országgyűlés! A beszámolónk az őszinteség jegyében készült. Tartalmazza a jót is, és tartalmazza a rosszat is, bemutatja az általunk elért eredményeket, ugyanakkor felhívja a figyelmet azon problémákra is, ahol a jövőben még csiszolnunk kell akár az állami, akár a közszolgáltatói működés egyes elemein. [[9.10]] Vizsgálataink, helyszíni ellenőrzéseink, majd ezekről készült jelentéseink, megállapításaink fókuszában minden esetben a három legfontosabb elem: az ember, az ember és az ember. Tisztelt Országgyűlés! A 2019. esztendő az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalában a változások éve volt. Új biztost választott az Országgyűlés, új székhelyre költözött a hivatal, a hivatalban dolgozók pedig új jogállásba kerültek, és új illetményre lettek jogosultak. Ezen bevezető gondolatok után engedjék meg, hogy a beszámoló szakmai megállapításai közül is természetesen a teljesség igénye nélkül néhányat megemlítsek. Az alapvető jogok biztosa, tekintettel alkotmányos funkciójára és törvényi hatáskörére, kifejezett kodifikációs munkában csak kivételesen vesz részt. Jogalkotási javaslatok megfogalmazásával, valamint jogszabálytervezetek alapjogi szempontú véleményezésével azonban érdemben tudja befolyásolni a jogszabályok előkészítését. 2019-ben az alapvető jogok biztosát 108 jogszabálytervezet véleményezésére kérték fel. Ez a szám azonban 30 százalékkal kevesebb, mint a 2018-ban számunkra véleményezésre megküldött jogszabályok száma; 2018-ban 154 ilyen jogszabályt véleményeztünk. Ennek a csökkenésnek nyilván sok oka van. Ebben közrehatott azonban az is, hogy bár a minisztériumok számos előterjesztést megküldtek az alapvető jogok biztosának, 2019-ben sem tettek maradéktalanul eleget a jogszabály-véleményeztetési kötelezettségüknek. A jogszabálytervezetek több mint harmada a belügyi tárcától, közel egynegyede az Emberi Erőforrások Minisztériumától érkezett, egyes minisztériumok azonban előterjesztéseikről egyetlen alkalommal sem kérték az alapvető jogok biztosának a véleményét. Az előterjesztéseket a korábbi évekhez hasonlóan sajnos jellemzően szűk határidővel küldték meg véleményezésre. A rövid véleményezési határidő pedig megnehezíti a biztos érdemi véleményalkotását az előterjesztésekről. Az ombudsman ezért, a véleményezés során kifejtett álláspontjától függetlenül, minden esetben fenntartotta magának azt a jogot, hogy utólag is kezdeményezheti a már kihirdetett jogszabály módosítását. 2019-ben az alapvető jogok biztosa összesen 57 darab jelentést adott ki, amelyek közül 19 esetben kezdeményezte valamely jogszabály módosítását vagy általánosságban a jogi környezet áttekintését. Ezek a jogalkotási javaslatok a legkülönbözőbb tárgyköröket érintették, családtámogatási, gyermekjogi, végrehajtási ügyek, nemzeti megelőző mechanizmus keretében kiadott jelentések, kisajátítással, erdőgazdálkodással kapcsolatos ügyek. Az alapvető jogok biztosának ez a sokszínű jogszabály-véleményezési, jogalkotási javaslattételi lehetősége mind-mind azt támasztja alá, hogy az egykori, még külön biztosi feladatköröket is integráló alapjogi biztosi intézmény hatékonyan látja el az egyes alkotmányos jogok védelmét hazánkban. Tisztelt Országgyűlés! Az alapvető jogok biztosa hatáskörét 2019. december 10-én kibővítette az Országgyűlés egy törvény megalkotásával; ekkor elfogadta azt a jogszabályt, amely alapján 2020. február 27-étől a Független Rendészeti Panasztestület megszűnt, és feladatkörét az alapvető jogok biztosa vette át. Tekintettel arra, hogy az új hatáskör átvétele nem a jelen beszámolási időszakban történt, emiatt az erről szóló részletes jelentést nyilván a következő esztendőben szeretném majd elmondani. Azonban itt is jelezzük, hogy a jogalkotó az alapvető jogok biztosa és a Független Rendészeti Panasztestület alapjogvédelmi tevékenységében jelentkező párhuzamosságok megszüntetésével, a panasz benyújtására nyitva álló határidő meghosszabbításával, az intézkedési jogok szélesítésével hatékonyabbá, valamint a panaszosok számára átláthatóbbá és hozzáférhetőbbé tette a rendőrségi panaszok vizsgálatát. A rendőrségi panaszok vizsgálatakor megkövetelt személyi és szervezeti függetlenség garanciális elemei, amelyek fennálltak a Független Rendészeti Panasztestület esetében is, az Országgyűlés ellenőrző szerveként működő alapvető jogok biztosa személyében is természetes módon fennállnak. A panasz benyújtásának törvényi határideje meghosszabbodott 30 napról egy esztendőre, és a törvény által biztosított, hogy az alapvető jogok biztosa a jelentésének megküldését követően hozott rendőrségi határozat felülvizsgálata iránti perben beavatkozóként részt vehet, és így megállapításait, alapjogi érvelését közvetlenül tudja ismertetni az eljáró bírósággal. Az alapvető jogok biztosa az egyéni panasz orvoslását célzó javaslatán túlmenően a törvény által felhatalmazást kapott arra is, hogy javaslatot tehet az országos rendőr-főkapitánynak, illetve a főigazgatóknak utasítás kiadására, módosítására vagy hatályon kívül helyezésére. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy említettem, ebben a témakörben részletes jelentést majd a következő évről szóló tevékenységünk kapcsán szeretnék tenni. Annyit azonban ennek a témakörnek a lezárásaként szeretnék elmondani, hogy a feladatkör átvétele eredményesen és a törvényi határidőn belül megtörtént. Az alapvető jogok biztosa kvázi gyermekjogi ombudsmanként is eljár Magyarországon, így vizsgálatai, jelentései és más nyilvános megszólalásai, közleményei együttesen rajzolják meg a gyermekjogi fókuszt. 2019-ben az alapvető jogok biztosa tizenhat gyermekjogi tárgyú jelentést hozott, amely az összes jelentésnek közel egyharmada. A témakörök a legszerteágazóbbak, a gyámhatóságok eljárásától a gyámhatósági ügyek elhúzódásán keresztül oktatási ügyek, sajátos nevelési igényű gyermekek fejlesztésének tartós elmaradása, otthongondozási díj, és még sok egyéb, gyermekek életét, létét érintő témával foglalkozott a hivatal. 2019-ben számos helyszíni, gyermeki jogokat érintő vizsgálatot is tartottunk Tornanádaskától Zalaegerszegen át egészen Budapestig. Kiemelten fontos továbbá a gyermekközpontú szemléletmód az egészségügy tágan vett rendszerében is. Ennek nyomán 2019-ben átfogóan vizsgáltuk az édesanya és az újszülött együttes elhelyezésének gyakorlatát a magyar kórházakban, illetve vizsgáltuk a koraszülött-intenzív osztályok megfelelően gyermek- és szülőbarát működésének feltételeit. Foglalkoztunk a tartósan kórházban gyógykezelt gyermekek oktatáshoz való hozzáférésének jelenlegi problémáival is. Végül engedjék meg, hogy e témakörben felhívjam a figyelmüket arra, hogy a gyermekek jogainak védelme terén végzett jogvédelmi munkánk kapcsán az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága az év elején, 2019 elején közzétett záró észrevételei között elismerően szólt a magyar ombudsman tevékenységéről. Most engedjék meg, hogy néhány szót a közérdekűbejelentő-védelmi rendszerről szóljak. A közérdekű bejelentők jogainak védelme hazánkban két pilléren nyugszik. Az egyik a hivatalunk által üzemeltetett közérdekű bejelentések megtételére és nyilvántartására szolgáló elektronikus rendszer, míg a másik az eljárásra jogosult szervek közérdekűbejelentés-intézésének a felülvizsgálata. A 2019. esztendőben ezen elektronikus rendszeren keresztül 368 beadvány érkezett hivatalunkhoz, amely szám az előző esztendőhöz képest 20 százalékos növekedést mutat. A bejelentések igen változatosak. Sok esetben rendőrségi intézkedést érintenek, internetes megtévesztés, adathalászat, adatvédelmi bejelentések, illegális szemételhelyezés, vízszennyezés, levegővédelem, adózás. Nagyon széles a paletta. A közérdekű bejelentéseket vizsgáló szervek eljárásának felülvizsgálatára irányuló kérelem 77 esetben érkezett a tavalyi esztendőben hivatalunkhoz. Ezek közül mindösszesen hat esetben fordult elő az, hogy a vizsgált szerv eljárása nem felelt meg mindenben a vonatkozó jogszabályok előírásainak, ezáltal sérült a petíciós jog, a jogbiztonság és a hatósági ügyek tisztességes intézéséhez való jog. [[9.20]] Tisztelt Országgyűlés! Az alapvető jogok biztosa tevékenysége során mindig is szoros kapcsolatot tart fenn a hazai és a nemzetközi emberi jogi védelem területén működő intézményekkel, amelyek munkáját állásfoglalásaival, szakmai anyagaival, továbbá szükség szerint konzultációk tartásával segítette. A biztos szerteágazó mandátumának és feladatkörének megfelelően jómagam és munkatársaim folyamatosan részt veszünk különböző ombudsmani, jogvédelemmel foglalkozó ernyőszervezetek munkájában is. Hivatalba lépésem óta az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala egy olyan nemzetközi stratégiát követ, amelynek középpontjában aktív nemzetközi jelenlét kialakítása, valamint az emberi jogi jogvédelem nemzetközi szereplőivel való intenzív kommunikáció és szakmai együttműködés kiépítése áll. Ezen stratégia megvalósításához már a tavalyi esztendő utolsó három hónapja is jó alkalmat nyújtott számomra. Tisztelt Országgyűlés! A kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve szerint nemzeti megelőző mechanizmusként Magyarországon, 2015. január 1-je óta az alapvető jogok biztosa jár el. Az alapvető jogok biztosa a nemzeti megelőző mechanizmus feladatainak teljesítése körében a fogvatartási helyeken a szabadságuktól megfosztott személyekkel való bánásmódot, a rossz bánásmódok megelőzése érdekében beadvány és az alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülmény hiányában is rendszeresen vizsgálja. A nemzeti megelőző mechanizmus látogatásainak célja, hogy az érintett hatóságokat és intézményeket a rossz bánásmód megelőzését szolgáló intézkedéseik hatékonyságának javítására ösztönözze. A 2019. esztendőben a nemzeti megelőző mechanizmus feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosa, illetve munkatársai tíz fogvatartási helyszínen tartottak előre be nem jelentett látogatást, melynek során mindösszesen 3162 fogvatartási helyet ellenőriztek. Annak ellenére, hogy valamennyi látogatás előzetes bejelentés nélkül történt, a látogató csoportok a fogvatartási helyszínekre késedelem nélkül bejutottak, a fogvatartási helyszínek munkatársai az együttműködési kötelezettségüket teljesítették. A látogatócsoportok akadálytalanul és korlátlanul hozzáfértek a fogvatartási helyekhez, személyi szabadságuktól megfosztott személyekhez, valamint a fogva tartáshoz kapcsolódó dokumentumokhoz. A nemzeti megelőző mechanizmus 2019. évi jelentései a rossz bánásmód megelőzése, illetve megszüntetése érdekében összesen 86 intézkedést kezdeményeztek. Az intézkedések címzettje 68 esetben a meglátogatott fogvatartási hely, 14 esetben annak felügyeleti szerve volt. További 4 esetben a nemzeti megelőző mechanizmus jogalkotást érintő javaslatot is tett. Az intézkedések megvalósulásának nyomon követését szolgáló folyamatos és konstruktív párbeszéd nemcsak a nemzeti megelőző mechanizmus, hanem az érintett fogvatartási helyszínek, hatóságok és más szervek vezetőinek is törvényben előírt kötelezettsége. Az intézkedések címzettjei a nemzeti megelőző mechanizmus javaslatait megvizsgálták, és azt tudom jelenteni a tisztelt Országgyűlésnek, hogy azokra a törvényben előírt határidőn belül érdemben reagáltak minden esetben. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én röviden ennyivel szerettem volna kiegészíteni írásbeli beszámolónkat. Természetesen kérdések esetén örömmel és készséggel állok rendelkezésre azok megválaszolására. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, biztos úr. Most megadom a szót Vejkey Imre elnök úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének, szintén 30 perces időkeretben, aki kiegészítő felszólalását itt az emelvényen mondja el. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Kozma Ákos Ombudsman Úr! Tisztelt Szalayné Sándor Erzsébet Ombudsmanhelyettes Asszony! aki a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét látja el. Tisztelt Bándi Gyula Professzor Úr! aki a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét látja el ombudsmanhelyettesként. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! És mivel ma november 4e van, külön tisztelet a hősöknek. A hősöknek, akik a szovjet invázió ellenére is kitartottak a magyar szabadságharc mellett. Isten áldjon, és nyugosztaljon benneteket! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szeretném önöket tájékoztatni, hogy az Igazságügyi bizottság mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság, az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről szóló 2019. évi beszámolót 2020. június 22-ei ülésén megtárgyalta, és azt elfogadásra alkalmasnak találta. A bizottság a beszámoló tárgyalása során megvizsgálta az alapvető jogok biztosáról szóló törvény 40. § (2) bekezdésében foglalt következmények teljesítését, és azt törvényesnek találta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény 30. cikke kimondja, hogy az alapvető jogok biztosa alapvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. Ezen túl meghatározza általánosságban a biztos alapvető jogosítványait, miszerint az alapvető jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltatja, orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez. Az alapvető jogok biztosáról szóló törvény kiemeli azokat a területeket, amelyekre megkülönböztetett figyelmet kell fordítani. Ezen szabályozásnak megfelelően a beszámoló megfelelően és kellő részletességgel mutatja be az alapvető jogok biztosának alapjogvédelmi tevékenységét, a gyermekek jogainak, a jövő nemzedékek érdekeinek, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak, valamint a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok, különös tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogainak védelme érdekében kifejtett tevékenységét. Az Országgyűlés az elmúlt két évben többször módosította az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét. A 2019. évi jogalkotás eredményeként a Független Rendészeti Panasztestület feladatköre 2020 februárjától átkerült a biztos feladatai közé, amelyhez a hivatal új intézményi struktúrája is kialakításra került. Megvalósult ezen túlmenően a biztosi hivatal munkatársainak illetményrendezése is. Ezek a fontos és lényeges változások döntő részben az idei évben realizálódtak, ezért részleteiben majd a jövő évi beszámoló vitájában tárgyalunk róluk. Jelentős változás a biztos feladatellátásában, hogy a 2019. évben új, bár nem végleges székhelye lett hivatalának, amely körülmény azonban nem befolyásolta az alapjogi védelem hatékonyságát és eredményességét. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Számokban összefoglalva az alábbiakat mondhatom. Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalához mindösszesen 5693 ügy érkezett 2019-ben, amelyek 80 százalékát, 4565 ügyet még az érkezés évében le tudtak zárni. A beérkezett panaszok mellett figyelemre méltó számadat ebben az évben a 358 készre jelentett ajánlás, amelyből 260 ajánlás a vizsgált szervnek vagy a felügyeleti szervnek lett címezve, 57 esetben pedig jogalkotásra irányuló javaslat került megfogalmazásra. Ombudsman úr a beszámolójában kitért a nemzeti megelőző mechanizmus fontosságára, amelynek keretei között a 2019. év fókuszában a nők fogvatartási körülményeinek vizsgálata állt. [[9.30]] A 3162 fogvatartott körülményeit és fogvatartási helyeit vizsgálva, az ombudsman úr a bizottsági ülésen is elmondta azt a tényt, hogy a fogva tartást foganatosító személyzet által alkalmazott, súlyos testi vagy lelki sérülésekkel járó szándékos bántalmazásra utaló körülményt nem tártak fel. A bizottsági ülésen a képviselők kérdéseket intéztek ombudsman úrhoz és helyetteseihez, többek között az egyenlőtlenségek leküzdése érdekében tett intézkedésekről, az iskolai lelki bántalmazások megelőzéséről, a minimális kórházi élettér biztosításáról, továbbá a migráns gyerekek jogairól, a győri kettős gyilkosság miatti vizsgálatról és a civil szervezetekkel való kapcsolattartás kérdéséről. Ombudsman úr a feltett képviselői kérdésekre mind választ adott. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ombudsmani beszámoló kitér a hivatal nemzetközi vonatkozású tevékenységére is. A hivatal nemzeti emberi jogi intézményként folyamatos együttműködésben van az ENSZ-szel, illetve az ENSZ szerveivel, illetve egyéb, az emberi jogok védelmében eljáró nemzetközi intézményekkel. Az alapvető jogok biztosa tagja az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága mellett működő, nemzeti emberi jogi intézményeket tömörítő Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetségének, amelynek akkreditációs felülvizsgálata a 2019. évben zajlott le. A bizottság üdvözli a gyermekjogi egyezmény 30 éves jubileuma alkalmából kiadott kötetet, amely az ombudsman 30 gyermekjogi területet érintő jelentéseinek összefoglalóját tartalmazza. Nemzetközi vonatkozásban érdemes még kiemelni, hogy a hivatal a nemzetiségi biztoshelyettes személyében rendszeresen képviselteti magát az ENSZ kisebbségügyi fórumain. Az alapvető jogok biztosa 2019-ben is tovább bővítette nemzetközi kapcsolatait, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének égisze alatt újonnan létrejövő nemzetközi antikorrupciós bejelentővédelmi témájú hálózathoz való csatlakozással, ez a NEIWA. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előttünk fekvő beszámoló, ebből is láthatják, hogy teljes mértékben megfelel a törvényben előírt követelményeknek. Mindezek alapján javaslom a határozati javaslatok határozattal történő elfogadását a tisztelt Országgyűlésnek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány képviselője jelezte, hogy nem kívánja álláspontját kifejteni a vita során. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Giricz Vera szószóló asszonynak, a ruszin nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon, szószóló asszony! Öné a szó.
Честованый пан Предсїдатель! Честованї депутаты! Честованый пан и панї Обудсман! Уд имени русинськуй сполности Мадярщины из честованём привітствую Вас!Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Biztos Úr és Biztoshelyettes Asszony! A hazai ruszin nemzetiségi közösség nevében tisztelettel köszöntöm önöket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2020. június 29-i ülésén az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 22. § (2) bekezdése alapján dr. Kozma Ákos, az alapvető jogok biztosa és dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes jelenlétében és tájékoztatása alapján vitához kapcsolódó bizottságként megvitatta „Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2019” címmel B/8769. számon benyújtott beszámolót, és arról állásfoglalást alakított ki. A nemzetiségi jogok védelmét ellátó biztoshelyettes a beszámolási időszakban is kiemelt feladatának tekintette a magyarországi nemzetiségek érdekeit szolgáló jogszabályok hatályosulásának figyelemmel kísérését, értékelését és ellenőrzését. Tevékenységével jelentős mértékben elősegítette a szükséges nemzetiségi jogszabályi módosítások előkészítését és azok indokoltságának szakmai alátámasztását, parlamenti elfogadtatását. A bizottság elismeréssel nyugtázza és köszöni dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes asszonynak az elmúlt közel hét év alatt végzett eredményes munkáját. Az Alaptörvény rendelkezése szerint a Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vallásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. A 2019. év a nemzetiségi jogterület szempontjából a számvetés és újratervezés időszaka volt, így elsősorban stratégiai döntésekről és az azokat kísérő folyamatokról szólt. 2019-ben emlékeztünk meg arról, hogy 25 évvel ezelőtt a hazánkban élő nemzetiségek először lehetőséget kaptak a helyi kisebbségi önkormányzatok megalakítására. A beszámoló 6. része áttekintést ad a nemzetiségi jogok magyarországi helyzetéről, különös tekintettel a fent említett évfordulóra. A beszámoló fókuszában három különböző, de a jogérvényesítési rendszert alapjaiban meghatározó területet érintő változás áll: az ombudsmani jogvédelem, a nemzetiségi önkormányzati rendszer és a törvényi szabályozás. Mindhárom említett esemény szakmai kihívás elé állította a nemzetiségi biztoshelyettest és stábját is, hiszen folyamatos alkalmazkodást, egyben stabilitást kívánt meg az intenzív külső változások ellenére is. A programok száma a biztoshelyettesi intézmény megalakulása óta, vagyis 2012-től egészen 2018-ig töretlenül emelkedett, a vizsgált évben azonban visszaesés következett be. Ennek okai az ombudsmani hivatal költözésével, a lejáró biztoshelyettesi mandátummal összefüggő intenzív, összegző záróidőszak és az újraválasztással kapcsolatos feladatok. Fontos azonban kiemelni, hogy a korábbi választások tapasztalatai szerint a beadványok mennyisége az átmeneti időszakokban legjobb esetben stagnált, de általában csökkent, 2019-ben viszont 6 százalékkal még bővült is a panaszügyek száma, és elérte a 409-et. A biztoshelyettes munkáját 2019-ben is két különálló szervezeti egység segítette: a Nemzetiségi Biztoshelyettes Titkársága, amelynek vezetője dr. Török Tamás, és a Nemzetiségi Jogi Osztály, dr. Varjú Gabriella osztályvezetővel az élen. Dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet hatéves biztoshelyettesi mandátuma 2019. október 21-én járt le, így az Alaptörvény és az ombudsmantörvény alapján az ombudsmannak új személyt kellett jelölnie a pozícióra. A kötelező egyeztetési eljárás folyamán az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetsége és az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága egyhangú támogatásáról biztosította a korábbi biztoshelyettest. Az Országgyűlés 2019. november 4-én 153 szavazattal ismételten dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébetet választotta a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettessé. Tekintettel arra, hogy a 2019. év cikluszáró év is volt, helyénvalónak tartjuk tehát a visszatekintést. 2013 és 2019 között 1966 panaszügyben járt el a biztoshelyettes, ezek közül 2020. január 1-jére 1866 ügyet már lezárt, 1515 esetben érdemi intézkedésre is sor került. [[9.40]] Üdvözöljük a biztoshelyettes által kiválasztott szerkesztési módszert, amelynek alkalmazásával a beadványokat az ügyek száma és típusa szerint, valamint a nemzetiség és a beadványozó lakhelye szerinti bontásban mutatja be színes ábrák segítségével, ami számos átfogó következtetésre nyújt lehetőséget, különösen az adatsorok többévnyi változásának összehasonlításában. Általánosságban megállapítható, hogy a biztoshelyettes gyakorlata alapján a nemzetiségek jogait érintő alapvető szabályozás jogi háttere és szövege is kidolgozott, magas védelmi szintet biztosít, így megfelel a hazai adottságoknak és a nemzetközi vállalásainkból származó követelményeknek is. A részletszabályokkal kapcsolatban azonban gyakoriak a jogalkalmazási anomáliák, egyes területeken így például a nemzetiségi önkormányzati igazgatás, nevelés-oktatás, finanszírozás, kulturális és nyelvi jogok gyakorlása körében strukturális problémák is megfigyelhetők. Tovább árnyalja az összképet az a körülmény, hogy míg 12 közösség esetében elsősorban a klasszikus nemzetiségi jogokkal kapcsolatos beadványok érkeztek, a roma közösség esetében a szociális, lakhatási és a hátrányos megkülönböztetéssel összefüggő ügyek domináltak. A beszámoló fontosnak tartja kiemelni, hogy a beadványok többségében csak általánosságban konkrét diszkriminatív eljárás kifogásolása nélkül utaltak a roma származásukból adódó, hivatali ügyintézés során tapasztalt hátrányokra. A beszámolás évében 70 panasz érkezett, amelyek a nemzetiségi nevelés-oktatás területét érintik, jellemzően a pedagógushiányt, az eszköz és felszerelés hiányosságait és a tankönyvek nemzetiségi tartalmát kifogásoló beadványok. De megjelent a gyermekekkel szembeni iskolai bánásmód tárgyköre is, a tankötelezettség teljesítésének akadályozásával és a magántanulói jogviszony engedélyezésével, valamint a tanodák 2019. évi működési költségeinek állami támogatását érintő problémákkal kapcsolatban. Külön problémakörként jelentkezett a fenntartói jogok helyes gyakorlása. A biztoshelyetteshez a vizsgált évben a nemzetiségi önkormányzatok működését érintően 25 panasz érkezett, amelyeknek visszatérő kritikus témái voltak az összeférhetetlenségi kérdések, a nemzetiségi önkormányzatok finanszírozása, a működési és feladatalapú támogatások, a pályázatok finanszírozási környezete, valamint a helyi és települési nemzetiségi önkormányzatok közötti együttműködést érintő kérdések. Az egyéni és közösségi névhasználat többéves létező probléma a nemzetiségi közösségek számára. E témában több jelzés és egyedi panasz is érkezett a biztoshelyettesi titkársághoz, amelyekre alapozva hivatalból hét vizsgálat indult. A vizsgálatok a beszámolási időszak lezárásakor még folyamatban voltak. A biztoshelyettesi beszámoló kiemeli, hogy 2019-ben kettős jubileumot ünnepeltünk: a nemzetiségi önkormányzati rendszer 25 éves fennállását és az aktuális választások eseménydús időszakát. A folyamat léptékét jól jelzi, hogy 2019-ben 2200 helyi nemzetiségi köztük 1200 roma és 62 nemzetiségi területi szintű ezek közül 20 roma önkormányzatot választottak, és mind a 13 elismert magyarországi nemzetiség megalakította országos önkormányzatát. Fontosnak tartjuk hangsúlyozni, hogy a 2019. évi általános nemzetiségi önkormányzati választások kiírását megelőzően, majd azt követően is 20 beadvány érkezett a biztoshelyetteshez, amelyek egyrészt jogszabálykritikát fogalmaztak meg, másrészt a választási szervek gyakorlatát kifogásolták. A biztoshelyetteshez benyújtott panaszok természetére és rendszerszerűségére tekintettel a nemzetiségi önkormányzati választásokat követően átfogó vizsgálat indítása vált indokolttá. A beszámoló évének harmadik kiemelkedő szakmai kihívása a nemzetiségi jogi törvény átfogó módosításának előkészítése volt. 2017-ben az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a nemzetiségi jogi törvény módosítása tárgyában több tartalmi és technikai módosítást tartalmazó törvényjavaslat-tervezetet dolgozott ki, amelynek különböző változatai kapcsán a biztos és a biztoshelyettes több alkalommal is észrevételt tett, szakértelmével közreműködött a törvény módosításában. A Miniszterelnökség Egyházi és Nemzetiségi Kapcsolatokért Felelős Államtitkársága által életre hívott, az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága által kiemelten támogatott szakmai munkacsoport tagjaként a biztoshelyettes összesen 58 darab 27 technikai és 31 tartalmi szövegszerű módosítást javasolt, valamint 6 általános észrevételt fogalmazott meg a törvény vonatkozásában. A megfogalmazott és részletes indokolással alátámasztott javaslatok közel 90 százalékát a munkacsoport elfogadta. A beszámoló behatóan foglalkozik a 2021. évi népszámlálás nemzetiségeket érintő tennivalóival. Az 1910. évi népszámláláskor a lakosság több mint 45 százaléka vallotta magát valamely nemzetiséghez tartozónak, az 1990-es népszámlálás során már csak 2 százaléka. Az Európában is egyedülálló jogi szabályozás és az erre épülő finanszírozási, valamint intézményrendszer lehetővé tette a közösségek lehetőségeinek kibontakoztatását és az identitás megerősödését. Ennek eredményeként a 2011. évi népszámlálás adatai szerint már a lakosság 6,5 százaléka vallotta magát valamely hivatalosan elismert nemzetiséghez tartozónak. A biztoshelyetteshez 2019-ben több jelzés érkezett a Központi Statisztikai Hivatal gyakorlatának a népszámlálások során gyűjtött adatok feldolgozásával és a 2021. évi népszámlálás előkészítésével kapcsolatban. A felvetett problémák nem pusztán elvi vagy módszertani szinten eredményezhetik az eljárás anomáliáit, de tekintettel arra, hogy a népszámlálás adatsorai hatással vannak az önkormányzatok megalakíthatóságára, a közösségi nyelvhasználati lehetőségeken át a finanszírozási környezetig számtalan területen meghatározóak, hosszú távú hatással lehetnek a közösségek kollektív jogainak gyakorlására is. Ezért a 2021. évi népszámlálás előkészítését érintő nehézségek sokrétűsége és komplexitása okán a nemzetiségi biztoshelyettes álláspontja szerint szükségessé vált egy átfogó vizsgálat indítása. A 2019. év sok szempontból speciális volt, ezért érdemes megfigyelni a 202 program típus szerinti bontását, amelyeket színes diagramok szemléltetnek. Elismerést érdemel a biztoshelyettes által kifejtett tevékenység a V4-es országok ombudsmanjainak együttműködése terén, valamint a biztoshelyettes és munkatársainak részvétele az európai szintű regionális együttműködésben, az emberi és nemzetiségi jogokkal kapcsolatos tudatosság növelésében. A beszámoló alapján és az elmúlt év gyakorlata szerint a bizottság tartalmasnak és eredményesnek értékelte a biztoshelyettes hivatala és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága együttműködését, valamint bízik a közös, eredményes munka folytatásában. A fentiek alapján az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága támogatja az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2019. évi tevékenységéről szóló beszámoló plenáris ülésen történő elfogadását. Дякуву за позур! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Kovács Zoltán képviselő úr, aki felszólalását itt az emelvényen fogja elmondani. Megvárjuk, míg képviselő úr felérkezik az emelvényre, és akkor adjuk meg neki a szót. [[Dr. Kovács Zoltán a szónoki emelvényre lép.]] Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[9.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Biztos Úr és Biztoshelyettesek! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz nevében kívánom a Vejkey elnök úr által elmondottakat néhány dologban kiegészíteni, illetve más megvilágításba is helyezni, de nyilvánvaló, hogy egy beszámoló esetében a témát illetően egyezések az adatokban, illetve ismétlések a témákat illetően előfordulhatnak.Mindannyian tudjuk, hogy az Alaptörvény 30. cikke határozza meg az alapvető jogok biztosának a feladatait erről már volt szó , a biztos alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti, ez egy nagyon fontos kitétel, és az alapvető jogok orvoslása érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezhet. Az Alaptörvény deklarálja továbbá, hogy az alapvető jogok biztosa évente beszámol tevékenységéről az Országgyűlésnek ma ezért vagyunk itt. Az Igazságügyi bizottság előtt rendkívül alaposan és részletesen megtörtént már ennek a témának a kivesézése. Hogy erről is mondjak néhány adatot: a 150 oldalas beszámoló mellett csak a szóbeli kiegészítés az ombudsman úr részéről megközelítette az egy órát, és maga a téma tárgyalása is jelentős időt vett igénybe, de azt gondolom, hogy ez mindannyiunk számára fontos volt, és mindenki épülésére szolgált. A bizottság egyébként alkalmasnak találta a beszámolót. A tevékenysége keretében önállóan mutatja be az alábbi területeket, ez a beszámolóból látható: a jövő nemzedékek érdekei; a Magyarországon élő nemzetiségek jogai; a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok jogai; a fogyatékossággal élők jogai; a kínzás, a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés vagy bánásmód tilalmának gyakorlati megvalósulása; a gyermekek jogai. A hivatal működése. Elhangzott már korábban is, hogy egy kettősség volt érzékelhető: Székely László volt a korábbi ombudsman, innen is köszönjük a tevékenységét, és természetesen Szalayné Sándor Erzsébet biztoshelyettest is újraválasztottuk, az ő munkáját is, illetve Bándi Gyula professzor úr munkáját is amely áthúzódik a korábbi időszakról a mostani időszakra, és része ennek a beszámolónak – köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Az alapvető jogok biztosa a törvény vonatkozó rendelkezéseivel és szellemiségével összhangban folyamatos figyelmet fordított kiemelt vizsgálati területekre. Három ilyen terület volt: az egyik a leginkább veszélyeztetett gyermekcsoportok jogainak védelmét érintő ügyek, a másik a fogyatékossággal élő személyek, illetve a gyermekek jogainak védelmét érintő ügyeket vizsgálta; a biztoshoz és két helyetteséhez pedig a Magyarországon élő nemzetiségek jogai, valamint a jövő nemzedékek, az egészséges környezethez való jog védelme is tartozik. Ezek mellett egyébként a biztos, hatáskörétől függetlenül, általános jelleggel felvilágosítást ad a rendelkezésre álló jogi lehetőségekről, rászorultság esetén tájékoztatást ad a panaszos számára elérhető szociális ellátási lehetőségekről, segítő szervezetekről, szükség esetén pedig javaslatot tehet jogszabályok módosítására és megalkotására. 2019-ben több olyan intézményi működést és ellátási körülményeket érintő helyszíni vizsgálat zárult jelentéssel, amely jelentős figyelmet is kapott. A gyermekek esetében a már említett tornanádaskai lakóotthonok vagy a budapesti Esze Tamás Gyermekotthon működésének problémáit bemutató jelentés, míg a fogyatékossággal élő személyek jogai kapcsán a mozsgói otthon működésének vizsgálata említhető meg. Két, egymásra épülő vizsgálat foglalkozott az intézményi, óvodai, illetve iskolai bántalmazások megelőzése és kezelése kapcsán a nem megfelelő jogszabályi környezettel és időnként az aggályos gyakorlattal. A gyermeki jogok ombudsmani védelme körében a biztoshoz forduló szülők vagy más törvényes képviselők elsősorban a gyámhatóságok eljárását kifogásolták, ezen belül a leggyakoribbak a szülői kapcsolattartást érintő, valamint örökbefogadási, védelembevételi, illetve nevelésbevételi eljárásokat sérelmező ügyek voltak. 2019-ben, ahogy a biztos úr is említette, 16 gyermeki jogi tárgyú jelentést fogadott el és bocsátott ki, ez megközelíti az összes jelentés egyharmadát. Ez a témát illetően is egy nagyon fontos és magas arány. A vizsgálatok fókuszában volt, hogy az egészségügy területén hogyan érvényesültek az alapjogok, legyen szó az édesanya és az újszülött együttes elhelyezéséről, a koraszülött intenzív osztályok gyermek- és szülőbarát működéséről, az egészségügyi intézmény engedély nélküli elhagyása esetén követett eljárásról vagy éppen a végtagmentés és az érsebészet helyzetéről. A tárgyévben is több jelentés foglalkozott a sajátos nevelési igényű, fogyatékossággal élő gyermekek oktatásával és fejlesztésével. Az oktatás- és az egészségügy metszéspontjának egy sajátos részét tekintette át a tartósan kórházban gyógykezelt gyermekek oktatáshoz való jogának érvényesülésével kapcsolatos jelentés. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország Alaptörvénye a nemzet közös örökségeként kiemelt védelemben részesíti a természeti erőforrásokat. A jövő nemzedékek szószólója a nemzet közös örökségének védelmét és az egészséges környezethez, valamint testi és lelki egészséghez való jog érvényesülésének elősegítése érdekében a környezeti felelősségről szóló javaslatcsomagot készítette elő, amelynek középpontjában az áll, hogy a gazdasági szereplők érdekeltté váljanak a környezeti károk megelőzésében, illetve tényleges anyagi felelősséget vállaljanak a környezetben általuk okozott kárért. Közismert mindannyiunk számára a vörösiszap ipari katasztrófa, amelynek kapcsán most 10-én lesz a Kúrián a felülvizsgálati ítélet, és a kártérítések egy része még mindig a levegőben lóg ez egy eklatáns példája az anyagi felelősség vállalása mintegy tízéves elmaradásának. A biztoshelyettes a közép- és hosszú távú tervezés Alkotmánybíróság által is kiemelt fontosságát, valamint az elővigyázatosság és a megelőzés alkotmányos elveit szem előtt tartva vett részt a készülő új hazai energia- és klímastratégiák kidolgozásában. A nemzetiségi biztoshelyettes 2019. évi szakmai tevékenységei közül kiemelendő, hogy a szakmai csoport tagjaként részt vett a nemzetiségi jogi törvény átfogó módosításának előkészítésében. Az imént a szószóló asszony jelentős mértékben érintette és említette az ezzel kapcsolatos tevékenységét, a joganyag szükséges fejlesztését célzó tartalmi és technikai javaslatokat, amelyek fontosak a nemzetiségek szempontjából. Üdvözlendő, hogy az alapvető jogok biztosa a korábbi évek hagyományait folytatva 2019-ben is tovább bővítette a nemzetközi kapcsolatait, folytatódott a közös célok és problémák kezelésére létrehozott ombudsmani jogvédelmi és emberi jogi hálózatokkal való kapcsolattartás nemzetközi szinten. Az alapvető jogok biztosa csatlakozott a holland ombudsman által kezdeményezett, újonnan létrejövő nemzetközi antikorrupciós bejelentővédelmi témájú hálózathoz, bővítette a kapcsolatokat több ország közigazgatási és emberi jogi biztosával is. Kiemelendő még a nemzetközi színtéren elért sikerek tekintetében, hogy az Európai Ombudsmani Intézet pontosan egy évvel ezelőtti konferenciáján dr. Kozma Ákost, az alapvető jogok biztosát az elnökség tagjává választották. Gratulálunk! Tisztelt Ház! Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala a 2019. évben is számos egyedi ügyben, illetve átfogó jelleggel konkrét panasz nyomán, valamint hivatalból indított vizsgálatokat. A három terület az élethez és az emberi méltósághoz való jog, a szociális jogok, valamint a jogállami követelmények és az eljárási garanciák vizsgálata volt. Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala 2019-ben 215 esetben indított hivatalból vizsgálatot, 108 jogszabálytervezet véleményezésére kérték fel, 5963 ügy érkezett a hivatalhoz, ebből 4565 ügy befejezésre is került. Tisztelt Képviselőtársak! Az elhangzottak alapján megállapítható, hogy az alapvető jogok biztosa és helyettesei magas szakmai színvonalon, az alapvető jogok védelme iránt elkötelezett módon látják el az Alaptörvényben és az alapvető jogok biztosáról szóló törvényben előírt feladataikat. Mindamellett rendszeresen bővülő kapcsolatokat ápolnak nemzetközi szervezetekkel és külföldi ombudsmanokkal egyaránt. Az elhangzottakra tekintettel kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy az alapvető jogok biztosának 2019. évi beszámolóját fogadják el, és támogassák az Igazságügyi bizottság erre vonatkozó határozati javaslatát. A Fidesz-frakció támogatja annak elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[10.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyüre Csaba képviselő úr, aki felszólalását a helyén mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alapvető Jogok Biztosa! Tisztelt Helyettesek! Az ombudsman, mint mindannyian tudjuk, egy svéd kifejezés. Svédországból érkezett maga az ötlet is, és elég régi ahhoz képest, hogy ez Magyarországon mikor is került bevezetésre. Svédországban ezt már 1713-ban kitalálta XII. Károly svéd király, 1809-ben pedig már a svéd alkotmányba is beépítették, mert bizonyos szempontból ők már fontosnak érezték az állampolgárok jogainak a védelmét. Az eredeti tervekben ez bizonyos esetekben egy kicsit másként szerepelt, a király jobban rajta akarta tartani kezét a jogérvényesítésen az országában, ezért is jött létre. Európában nem honosodott meg túl hamar, hiszen az Európai Unióba is csak az 1991-es maastrichti szerződés hozta be, egészítette ki a római szerződést, és hozta létre az európai ombudsmani intézményt. S Magyarországon sem lehetett szó arról a szocializmus idején, hogy védjék az állampolgári jogokat, és egészen a rendszerváltásig nem jöhetett létre ez az intézmény. Viszont nagyon fontos, hogy a rendszerváltás után rögtön téma lett, és az alaptörvénybe, illetve az akkori alkotmányba a módosítások során belekerült, és 1995-re gyakorlatilag már működött is ez az intézmény. Ezt egyébként az Országgyűlés 1993-ban építette be az alkotmányba, és azóta működik. Jelenleg az Alaptörvény 30. cikke szabályozza. Az alapvető jogok biztosa alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. A tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, kivizsgáltatja, és orvoslásának érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez. Már érte itt a jogalkotót olyanfajta kritika, hogy a visszásságok miért nincsenek megfogalmazva, és miért nem jelenik meg konkrétan törvényben szabályozva, hogy mik is azok a visszásságok, amiket ki kellene vizsgálni. Ez azonban nyilván jogalkotói probléma, nem pedig az alapvető jogok biztosának a problémája. Azt is látjuk, hogy nagyon sok dolog van, amivel foglalkoznia kell az alapvető jogok biztosának. Elsősorban azok számára szükséges a segítség, akik önállóan nem képesek vagy nehezen képesek az igényeiket érvényesíteni, így elsősorban a gyermekek jogainak védelme, a gyermekek átadásával kapcsolatos végrehajtási ügyek, a gyermekotthonok intézményeinek vizsgálata, a gyermekbántalmazásokkal szembeni lehetőségek, a gyermekek jogai az oktatásban. A másik ilyen nagy csoport a fogyatékossággal élők, aztán a hajléktalanok problémái, az idősek jogainak védelme, a betegek jogainak védelme, a Magyarországon élő kisebbségek jogainak a védelme, valamint nagyon fontos a környezetvédelem és a jövő nemzedékének a védelme. Ezenkívül jogalkotási javaslatokat is tehet az ombudsman Magyarországon. Kozma Ákos úr már utalt arra, hogy ezzel sajnos az a probléma, hogy nagyon rövidek a véleményezési határidők, és így gyakorlatilag nincs mindig lehetőség arra, hogy alaposan, megfelelő szakmai felkészültséggel támasszák alá azokat a javaslatokat, amiket esetleg tudnának tenni. Éppen ezért tartják fenn azt a jogot, hogy a későbbiek során hozzászóljanak vagy új javaslatokat tegyenek ehhez a törvényjavaslathoz. Egyébként úgy látom, hogy ez általános. Ezt most nem a kormány kritikájaként kívánom felróni, hiszen az ezt megelőző kormányok is általában hasonló módon rövid határidővel adták az ilyen lehetőséget a szakmai fórumoknak. Ez nemcsak az alapvető jogok biztosának az esetén van így, hanem ugyanígy van a bíróságok, az ügyészségek esetén és más szakmai szervezeteknél is. Amikor véleményezési lehetőség van, véleményezési határidő van, akkor általában nagyon rövid idő áll rendelkezésre. Annak nagyon örülök, hogy a javaslatban szerepelnek azok az önálló gondolatok is, amelyek megfogalmazásra kerültek az elmúlt években az alapvető jogok biztosától, amelyekben javaslatot tettek az Országgyűlésnek a jogalkotásra. Ezekből szeretnék kiemelni néhányat. Még 2016-ban az EMMI-hez érkezett javaslat volt, hogy jogszabályban meg kellene határozni a minimális kórházi élettér nagyságát. Ezt nagyon fontos témának tartom, és nagyon örülök, hogy bevette biztos úr is a jelenlegi jelentésébe, mint aktuális problémát. Azzal viszont nagyon nem értek egyet, hogy a miniszter úr nem értett egyet azzal, hogy ezzel foglalkozni kellene, és be kellene venni ezt a jogalkotási programba. Ebben az évben folyamatosan téma a parlamentben a börtönbiznisz kérdése, ahol a fogvatartottak elhelyezési körülményeit vizsgáljuk, ami nyilván ombudsmani feladat is egyben. Ott szükségesnek tartja a kormány azt, hogy határozzuk meg, mekkora élettérre van szüksége egy elítéltnek, hogy milyen körülményeket kell teremteni egy elítéltnek, azt viszont az ágazati miniszter nem tartja fontosnak, hogy milyenek legyenek az egészségügyben az elhelyezési körülmények, és hogy legyen minimális élettér a kórházban. Én azt gondolom, hogy ez rendkívül fontos, még akkor is, ha bizonyos rendkívüli helyzetek előfordulhatnak; például a mostani is az. Amikor nagyon súlyos a probléma, akkor ettől nyilván el lehet tekinteni, hiszen mindennél fontosabb a betegellátás biztosítása. De én azt gondolom, hogy ezen a területen nagyon fontos lenne a jogalkotás, és a Jobbik-frakció mindenképpen partner is lenne a jövőben abban, hogy ezt határozzuk meg. Szintén nagyon fontos dolog, amit én is folyamatosan érzékelek problémaként, a végrehajtói letiltás problematikája. Mint ahogy megállapításra is került, a végrehajtási eljárás során a törvényben meghatározott egyes szociális ellátások összege ugyan mentes a végrehajtási letiltás alól, de a bírósági végrehajtó munkája alapján ezek mégis inkasszó alá kerülnek, s ezek bizony letiltásra, elvételre is kerülnek. Magam is éppen most találkoztam egy ilyen problémával, melynek utána is jártam a végrehajtónál is. A végrehajtók azt mondták, nekik törvényi kötelezettségük az, hogy amennyiben például a családi pótlék a végrehajtás alá vont személy bankszámlájára megérkezik, ők abban a pillanatban kötelesek ezt inkasszóval levenni, akkor is, ha ezzel a gyermekek tartása súlyos veszélybe kerül. Ez a végrehajtót a jogszabályok alapján nem érinti. Sőt, még azt is elmondták, hogy amikor emberi okokból visszautalták ezt az összeget, akkor fegyelmi eljárást helyeztek ellenük kilátásba, hogyha ezt a jövőben nem fogják levonni. Azt gondolom, ez megint egy olyan feladat, amire nagyon örülök, hogy fel lett hívva az Országgyűlés figyelme. Azt gondolom, a mi feladatunk az, hogy megteremtsük annak a jogszabályi lehetőségét, hogy ilyenek a jövőben ne fordulhassanak elő, és a végrehajtói letiltás alól mentes szociális ellátásokat vegyük ki a végrehajtás alól, hogy valóban tudjanak érvényesülni azok a célok, amiért ezeket a szociális ellátási összegeket megállapították. Bándi Gyula úrnak még 2016-ban volt egy olyan javaslata, ami még mindig nem teljesült, ez pedig a lignittel kapcsolatos. Teljes mértékben egyetértünk azzal, hogy az alacsony fűtőértékű és súlyosan légszennyező lignitet mielőbb ki kellene vonni a lakossági tüzelők köréből. S javaslatot is tesz arra Bándi Gyula úr, hogy tűzifával kellene helyettesíteni, hiszen annak a fűtőértéke is sokkal jobb, a környezetkárosító hatása pedig sokkal kisebb. Mi teljes mértékben, száz százalékban egyetértünk azzal, hogy ez is egy fontos lépés lenne a környezetünk kímélete szempontjából. Még egy dolgot kiemelnék a felsőoktatási hallgatók hiteltartozásával kapcsolatosan. 2018-ban született arra vonatkozóan javaslat az alapvető jogok biztosától, hogy amikor egy hallgató hitelt vesz fel, akkor a visszafizetési kötelezettség alól az anya gyermekvállalás esetén mentesül. Itt szóvá tették azt, hogy ez miért csak az édesanyára terjed ki, hiszen amikor egy házaspár gyereket vállal, akkor nagyon sok esetben éppen az anyának nincs ilyen jellegű hiteltartozása, míg az apának van. [[10.10]] Ebben az esetben ezt a hiteltartozást nem tudják leírni, míg ha az anyának lenne, akkor bizony ezt le lehetne írni. Ez a közös családi költségvetésből megy, tehát ilyen szempontból teljesen mindegy lenne. Valóban, ez is egy olyan jó szakmai felvetés, amit érdemes lenne megfontolni és megfogadni. Hiszen mi itt a cél? Az, hogy a fiatalok mielőbb gyermeket tudjanak vállalni, a gyermeknevelésüket az állam mindenben segítse, és itt bizony nem lehetne különbséget tenni nő és férfi között, egy anya és egy apa között, hiszen mindannyian hasonlóan vállalnak részt a gyermekeknek a felneveléséből. Természetesen, amint mondtam, ezeken a területeken, minden területen számíthatnak a frakciónk segítségére, tehát támogatjuk ezeket a területeket. A gyermekek jogainak védelmével kapcsolatban nagyon egyetértünk, hogy a politikai kampány során ne lehessen gyermekeket felhasználni. Sajnos azt tapasztaltuk, hogy bizony a kormánypártok sokszor nem fogadták meg ezt a fajta, ilyen jellegű ajánlást, és egy időben teljesen rendszeres volt, amikor gyermekintézményekben fotózkodtak együtt kampányfotó céljából. Aztán nagyon fontosnak tartom azt, hogy folyamatos a gyermekotthoni intézmények ellenőrzése. Azt gondolom, hogy ez egy kicsit olyan terület, amire talán még nagyobb gondot kellene fordítani a jövőben. Ugyanis azt látjuk a jelentésből, hogy ahol megjelent az alapvető jogok biztosa, illetve a hivatal vizsgálatot folytatott, ott bizony súlyos hiányosságok merültek fel, és általában sokat hallunk a médiában is a gyermekek szexuális bántalmazásáról, kizsákmányolásáról, akár még gyermekotthonokban is. A tornanádaskai vizsgált helyen, a lakóotthonokban a tárgyi feltételeknek szinte a teljes hiányát találták, és a személyi feltételek is csak nagyon kis részben voltak alkalmasak az otthonteremtésre. Azt tapasztalták, hogy verbális és fizikai bántalmazás alatt állnak a gyermekek, nem elsősorban a foglalkoztatottak részéről, hanem a gyermek-gyermek kapcsolatok terén. A gyermekek dohányzása, az utcai tartózkodás, az étkeztetésben való problémák, a létszámhiány, a súlyos kortárs agresszió, ezek azok, amiket megállapítottak. Mint a zalaegerszegi utóvizsgálat eredménye is mutatja, több ilyen ellenőrzésre lenne szükség, hiszen az utóellenőrzések során azért megállapítást nyert, hogy sok esetben a hibák így kijavításra kerülnek, illetve törekszenek a hibáknak a kijavítására. Ez nagyon fontos a gyermekek érdekeinek védelmében, hogy ezek az egész országban folyamatosan ellenőrzés alatt legyenek, és mindenütt ki tudják küszöbölni azokat a hibákat, amelyek ma sorozatosan előfordulnak. Egy érdekes utalás még, a gyermekétkeztetési normatíva, amit eléggé felháborítónak tartottam, hogy az ebédköltségen kívül 486 forint jut napi négyszeri étkezésre a gyerekek számára. Ha ezt leosztjuk a négy étkezésre, alig több egy forinttal, mint 120 forint/étkezés. Nagyon jól tudjuk a mai árak mellett, hogy mit lehet kihozni ebből. Gyakorlatilag a gyerekek vajas zsömlét vagy zsíros kenyeret kaphatnak csak ebből a pénzből, és ez semmiképpen sem szolgálja a testi előmenetelüket, illetve a vitamindús, gyümölcsös-zöldséges táplálkozást, ami egyébként elő lenne írva. Ebben is mindenféleképpen fontos lenne a javítás, reméljük, hogy lesz is a közeljövőben ezzel kapcsolatban, és megfogadják azokat az ajánlásokat, amit a biztos úr tett. A gyermekotthonokkal kapcsolatban egy másik probléma a szomszédoknak a problémája. Nyilván erre is figyelemmel kell lenni, hiszen ezek a gyermekotthonok általában városi vagy falusi környezetben helyezkednek el. Bizony az ilyen gyermekotthonok szomszédainak a jogaira is figyelemmel kell lenni, akik számtalanszor jelezték, hogy a gyerekek nyolc-kilenc órát is az utcán tartózkodnak, dohányoznak, bandáznak, kurjongatnak, hangoskodnak, káromkodnak. Mindez a szakdolgozói hiányra is visszavezethető, illetve arra, hogy ebben a szférában rendkívül alacsonyak a munkabérek, és ezért is nem vonzó terület azok számára, akik ide jönnének dolgozni, a gyermekeknek az ügyeivel foglalkoznának, és így nagyon komoly szakdolgozói hiány alakult ki ezen a területen. Ezen a területen is nagyon fontos lenne a változás. Egy másik nagy probléma az egészségügynek a problémája. Itt elsősorban a várólistákra hívnám fel a figyelmet, amely egy alapvető jog területén szűkíti le a betegeknek az érdekérvényesítési lehetőségét. Hiszen ezek a betegek azok, akik sok esetben viszonylag sürgős ellátást igényelnének, és ezzel szemben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nagyon hosszú, sok esetben féléves várólistákon kell részt venniük. Ezen is változtatni kellene. Majd talán még folytatom. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Kozma Ákos Ombudsman Úr! Szalayné Sándor Erzsébet Ombudsmanhelyettes Asszony! Bándi Gyula Ombudsmanhelyettes Úr, Professzor Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az alapvető jogok biztosának és helyettesének 2019. évi tevékenységéről szóló B/8769. szám alatti beszámolója részletesen mutatja be az ombudsmannak és helyetteseinek 2019. évi tevékenységét, továbbá részletesen mutatja be az ombudsmani hivatal vizsgálatait is, valamint tükröt tart az alapvető jogok biztosa által végzett munka elé, tudósítva annak eredményeiről és beszámolva a jövő kihívásairól. A beszámoló elfogadásáról szóló H/11093. számú határozati javaslat pedig méltón támogatja az ombudsmannak és helyetteseinek 2019. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadását.A beszámolóból kitűnik, hogy milyen dinamikusan fejlődik az ombudsman nemzetközi szerepvállalása. Itt utalnék csak arra, hogy újabb és újabb együttműködési megállapodások köttetnek az emberi jogokkal, a nemzetközi jogvédelemmel foglalkozó társintézményekkel való kapcsolatfelvételre, tudományos centrumokhoz, hálózatokhoz való csatlakozásra. Ez a bővülő nemzetközi szerepvállalás úgy valósul meg, hogy közben a magyar ombudsmani hivatal 2014 óta „A” státuszú nemzeti emberi jogi intézmény. A 2019. évben kiemelt nemzetközi feladat volt a 2014 őszén elnyert, ENSZ által akkreditált nemzeti emberi jogi intézmény státusza felülvizsgálati eljárásában való helytállás. A felülvizsgálati eljárás sikere érdekében 2019-ben a hivatalban egy, a különböző szakterületek szakértőiből álló akkreditációs munkacsoport került felállításra Bándi Gyula professzor úr vezetésével. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 2015 szeptemberében az ENSZ 193 tagállama, közöttünk hazánk is elhatározta, hogy közös lépéseket tesz annak érdekében, hogy 2030-ra globális szinten visszaszorítsa a szegénységet, kezelje a klímaváltozás és az esélyegyenlőtlenségek miatti kihívásokat. Ennek érdekében 17 fenntartható fejlődési célt állítottak fel, biztosítva, hogy senkit nem hagynak magára. A 17 cél összesen 169 feladatra bomlik és közel 230 indikátort tartalmaz, amelyek a társadalmi, gazdasági és környezeti fenntartható fejlődés több aspektusát kívánják felmérni és folyamatosan monitorozni. Az ombudsman a 2019. évben bizony ezen feladatok teljesítéséhez is nagymértékben hozzájárult a munkájával. Gratulálok Kozma Ákos ombudsman úrnak ahhoz is, hogy a 2019. évben nemcsak Magyarország ombudsmanjának, hanem az Európai Ombudsmani Intézet elnökségi tagjának is megválasztották. [[10.20]] Ez az intézet fontos szerepet játszik az emberi jogok és az állampolgári érdekek védelmével összefüggő kérdések tudományos feldolgozása területén, továbbá az ombudsmanok európai együttműködésében. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 2019-ben dinamikusan fejlődtek az ombudsman mint nemzeti megelőző mechanizmus nemzetközi szakmai kapcsolatai is. A gyermekek jogai érvényesülése terén az ombudsman 2012-ben csatlakozott a UNICEF magyar bizottsága kezdeményezéséhez, és a gyermekek jogainak világnapja jegyében szervezte meg 2019. november 20-ai munkanapját, fogadva hivatalában a UNICEF fiatal nagyköveteit, továbbá jubileumi kötetet is kiadott a gyermekjogi egyezmény tiszteletére. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ombudsman a törvény előírásaival összhangban 2019-ben is kiemelt figyelmet szentelt a kiszolgáltatottak, a gyermekek, a fogyatékossággal élők, az idősek, a betegek, illetve a hajléktalanok és más, egzisztenciálisan rászorulók jogainak védelme érdekében. Az ombudsman 2019-ben több olyan intézményi működést és ellátási körülményt érintő helyszíni szemlés ombudsmani vizsgálatot folytatott le, mely jelentéssel zárult. Ilyen volt például a már többek által emlegetett tornanádaskai lakóotthon vagy a budapesti Esze Tamás Gyermekotthon működési problémáit bemutató jelentés is. Ugyancsak a vizsgálatok fókuszában volt 2019-ben az egészségügy területe az egészségügy területe abból a szempontból, hogy miképpen érvényesülnek az alapjogok az egészségügyben. Így például vizsgálat tárgya volt, hogy miként érvényesülnek az alapjogok konkrétan az édesanya és az újszülött együttes elhelyezése vagy pedig a koraszülött-intenzív osztályok gyermek- és szülőbarát működése vonatkozásában. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ombudsmani hivatal nemzetiségi jogterülete szempontjából a 2019. év a számvetés és az újratervezés időszaka volt. 2019-ben Szalayné Sándor Erzsébet ombudsmanhelyettesi mandátuma lejárt. Az Országgyűlés a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettes munkáját elismerve ismételten őt választotta meg ombudsmanhelyettessé. 2019 októberében pedig sor került a nemzetiségi önkormányzatok választására, ami települési, területi és országos képviseleti szint egyidejű megújítását jelentette. Ennek során közel 2200 települési és 62 területi nemzetiségi önkormányzat alakulhatott meg, és mind a 13 elismert magyarországi nemzetiségnek létrejött az országos önkormányzata is. A 2019. év harmadik kiemelkedő szakmai kihívása e vonatkozásban a nemzetiségek jogairól szóló törvény átfogó módosításának előkészítése volt, melyet a hivatal jól abszolvált, 27 technikai és 31 tartalmi javaslattal járult hozzá a jogalkotási munkához. Köszönjük szépen. A fentieken túl az ombudsmanhelyettes 2019-ben 409 egyéni nemzetiségi jogterületet érintő panasz ügyében járt el. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A nemzet közös öröksége sajátos vagyon, melyet óvnunk kell. Bándi Gyula ombudsmanhelyettes 2019. évi munkájával magyar nemzetünk közös örökségének védelmét és az egészséges környezethez, valamint a testi és lelki egészséghez való jog érvényesülését kívánta a professzor úr mindinkább előmozdítani. Köszönjük szépen az ő munkáját is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről szóló 2019. évi beszámolót 2020. június 22-ei ülésén megtárgyalta, és azt elfogadásra alkalmasnak találta, így került a tisztelt Ház elé benyújtásra a H/11093. számú határozati javaslat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kereszténydemokraták a fentiekben elmondottak alapján támogatják az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2019. évi tevékenységéről szóló B/8769. szám alatti beszámoló elfogadását és a beszámoló elfogadásáról szóló H/11093. számú határozati javaslatot is. Kérem, támogassák önök is! Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr, aki a felszólalását az emelvényen mondja el. Megvárjuk, míg a képviselő úr felérkezik az emelvényre. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettesek! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő beszámoló az alapvető jogok biztosának és helyettesének 2019. évi tevékenységéről szól, és ahogy a biztos úr is említette, ez az időszak elsősorban Székely László biztosi tevékenységéhez köthető, hiszen Kozma Ákos biztos urat 2019. szeptember 26-ától nevezte ki az Országgyűlés biztosnak. Ugyanakkor a beszámoló kapcsán elmondható, hogy számos olyan kérdés merült fel, illetve került 2019-ben az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalához, amelyről érdemes a jelen beszámoló tárgyalásakor megemlékezni, különösen annak tisztázása érdekében, hogy a biztos úr miként kívánja egyes területeken fenntartani adott esetben a 2019-es jó gyakorlatot. Az egyik ilyen fontos esemény 2019-ben, amit meg kell említenem, a gyermekek kampányidőszakbeli védelme érdekében kiadott ombudsmani állásfoglalás volt. Számtalanszor előfordult egy-egy kampányidőszakban korábban is, hogy egyes jelöltek a kampányban gyermekeket úgymond használtak fel kampányeszközként, ezzel sértve emberi méltóságukat. Ez azzal járt adott esetben, hogy vagy kivezényeltek iskolásokat rendezvényekre, vagy a jelöltek iskolákban és óvodákban osztottak akár gyümölcsöket és egyéb dolgokat, és ezt politikai köntösben tálalták a nyilvánosság előtt. Az ilyen gyakorlatok ellen emeltek szót az alapvető jogok biztosa és helyettesei, amiért mindenképpen köszönetet érdemelnek. A Magyar Szocialista Párt különösen az ombudsmani állásfoglalás kiadása után több beadvánnyal is élt a 2019. évi kampányidőszakokban, amelyek a gyermekek védelme érdekében születtek. Felléptünk az olyan kampánytevékenységek ellen, amelyekben gyermekeket használtak fel. Egyetértettünk ugyanis a biztos úrral abban, hogy a gyermekek emberi méltóságát nem lehet azzal korlátozni, hogy gyakorlatilag kampányeszközként, egyfajta tárgyként használják fel őket. A választási eljárások során a gyermekek tekintetében elkövetett jogsértéseket több esetben is megállapították választási szervek, elsősorban az illetékes bíróságok. Példaértékű a Győri Ítélőtábla Borkai Zsolt akkori fideszes polgármester jogsértését megállapító indokolása, amely szerint „a gyermek ne válhasson a politika eszközévé” érv érvényesítése érdekében mindent meg kell tenni az óvodák, iskolák politikai semlegességének fennmaradása érdekében. Sajnálatos módon nem minden bíróság látta ennyire erőteljesnek az alapvető jogok biztosának érvelését, a választási bizottsági szinten pedig a gyermekekkel szembeni, kampányidőszakban elkövetett jogsértések több esetben süket fülekre találnak annak ellenére, hogy nagyon világos, hogy rendszerszintű problémával állunk szemben. Az előttünk fekvő beszámoló, bár utal a biztos úr által kiadott, gyermekjogokkal kapcsolatos felhívásra, azonban annak utóéletéről kevesebb információt ad. Ezen a ponton felhívnám a figyelmet arra, hogy a 2018-as kampányidőszakban még a Nemzeti Választási Bizottság is több esetben hasonló ügyben hozott elmarasztaló döntést, még a miniszterelnököt is elmarasztalta, olyan döntése is volt az NVB-nek. [[10.30]] Éppen ezért lenne üdvözlendő, ha biztos úr tájékoztatást adna arról, hogy tervezike a gyermekek kampányidőszakban való részvételét a jövőben monitorozni, amennyiben igen, milyen eszközökkel. Fontos volna tudni azt is, hogy javasolte biztos úr jogszabályi változtatásokat a gyermekek választásikampány-időszakban való védelme érdekében, illetve azt, hogy tervezie Alkotmánybírósághoz fordulni amiatt, mert a gyermekek jogai nincsenek kellőképpen biztosítva a választásikampány-időszakban. Az MSZP a gyermekek kampányidőszakban való védelmét az eddigiekhez hasonlóan a jövőben is támogatni fogja. Picit eltávolodva a kampányidőszaktól, érdemes felhívni a figyelmet egy másik jelenségre is: biztos úr többször hivatkozik az országgyűlési képviselők által küldött írásbeli kérdésekre adott válaszában arra, hogy az adott, általunk előadott ügyek kapcsán a biztos úrhoz nem érkezett konkrét panasz. Sok esetben biztos úr arról tájékoztatott minket, hogy a beadványunk okán folytate vizsgálatot, azonban a nem a konkrét esetben érintett személytől érkezett panasz mint hivatkozási alap, több esetben is meghatározóvá vált. Érdemes lenne álláspontunk szerint megfontolni, hogy a benyújtott képviselői kérdéseket a biztos úr közérdekű panaszként, közérdekű beadványként kezelje, és azokat ezek alapján vizsgálja ki. Felhívom tisztelt biztos úr figyelmét, hogy a Legfőbb Ügyészségnek kialakult gyakorlata van a parlamenti irományok saját ügymenetükben való átvezetésére, sok esetben feljelentésként értékelve beadványunkat, amelyben legalább így nyomozás indul, még ha annak a vége nem is mindig egyértelmű. A következő ügy, amit szeretnék megemlíteni, és a beadványaink kezelésének külön aktualitását adja, hogy tavaly év végén jeleztük biztos úr számára a dobai pszichiátria helyzetét, hogy onnan beteg embereket küldenek el, egyes beszámolók szerint többeket hajléktalanszállóra irányítottak, és félő, hogy az intézmény bezárására készülnek. [[Dr. Kovács Zoltán közbeszól.]] Akkor biztos úr jelezte, hogy folynak vizsgálatok az ügy kapcsán, azok eredménye azonban nem ismert. A napokban pedig kiderült, hogy a dobai pszichiátria megszűnt; a helyi lakosok beszámolója szerint a kórházból minden beteget elküldtek, a dolgozókat pedig áthelyezték, átvezényelték. Éppen ezért kritikusan fontos volna, hogy biztos úr az ilyen ügyekkel érdemben foglalkozzon, azokról az Országgyűlést megfelelő módon tájékoztassa. Még egy konkrét ügyet említenék, egy szintén aktuális problémát, amelyik hosszú idő óta aktuális sajnos, ez pedig a légtérzajjal és a Liszt Ferenc Repülőtér légi forgalmával kapcsolatos. Biztos úr, illetve a helyettesei felhívták a figyelmet a légtérzaj káros hatásaira, több esetben alapvető emberi jogokat sértő és egészséget veszélyeztető voltára. A problémával az MSZP is részletesen foglalkozott. Javaslatot is nyújtottunk be, amely a szabályokat megsértő légi járművek kemény szankcionálását célozta. Biztos úr felhívta a figyelmet az előttünk fekvő beszámolójában, hogy a kormány által ezen a téren bevezetett intézkedések nem elégségesek, a bírság mértéke nem jelent elégséges visszatartó erőt. A probléma aktualitását adja, hogy a kormány egy új törvényjavaslata alapján a jövőben nem kellene egyeztetnie a kormánynak a települési önkormányzatokkal a zajkorlátozások megsértése miatti bírság kiszabásának részletes szabályairól. Ez azzal a következménnyel jár, hogy a jövőben nem kell meghallgatni azokat az önkormányzatokat, amelyek azokat a személyeket képviselik, akik a zajterhelés káros következményeit elszenvedik. Biztos úr bizonyára egyetért velem abban, hogy a helyi szervek ilyen formájú kizárása a döntéshozatalból semmiképpen sem szolgálja az ott lakók érdekeit. Biztos úr a beszámolójában jelzi, hogy figyelemmel kísérik a zajterheléssel kapcsolatos állami intézkedéseket, azok hatásait és hatékonyságát. Fontos volna tudni, hogy a helyi közösségek döntéshozatalba való bevonását is figyelemmel fogjae biztos úr a jövőben kísérni, különös tekintettel arra, hogy a zajterhelés által károsultak valódi állami segítséget kaphassanak. Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettesek! Néhány konkrét ügyet említettem meg ebből az időszakból, és talán egy picit azon túl is terjeszkedve, amik nem kifejezetten és nem elsősorban biztos úr tevékenységéhez kapcsolódnak, de azt kérem öntől és önöktől, hogy vegyék figyelembe az általam elmondottakat. Munkájukhoz jó egészséget kívánok, és köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Sebián-Petrovszki László képviselő úr. Feltette? [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy minden ilyen beszámoló tárgyalása itt, a Ház falai között alkalmat nyújt nekünk arra, hogy általánosságban is megvizsgáljuk, hogy az az intézmény hogyan működik, mi a viszonyulásunk hozzá, milyen szerepet tölt be; betöltie azt a szerepet, amire eredetileg létre lett hozva, és amiről azt gondoljuk, hogy kell, hogy azt a szerepet betöltse. És én ezzel szeretném kezdeni ennek a beszámolónak a tárgyalását is, tehát hogy mi végre van nekünk ombudsmanunk valójában, illetve a két helyettese. Én azt gondolom, hogy arra jött ez létre és az vezetett oda, hogy Magyarországon is bevezetésre került ez a jogintézmény, hogy egyfajta nép ügyvédjeként, ahogy szokták titulálni őt, legyen egy olyan intézmény, amelyikhez fordulhatnak az állampolgárok itt az egyik hozzászóló ki is emelte, hogy ez milyen fontos dolog ügyes-bajos dolgaikban, természetesen adott kötöttségeken belül, és az ombudsman a mögötte lévő hivatallal, apparátussal, állam által biztosított forrásokkal és nyilván a saját szaktudásával vizsgálatokat kezdeményezhet, megvizsgálhatja azt a kérdést, és valamilyen választ ad arra az állampolgári megkeresésre. Természetesen lehet, hogy ez a megkeresés elutasításához vagy legalábbis nem a kedvező elbírálásához vezet, de legalábbis jön az állampolgár, és valamilyen választ kap az ő problémájára. És szerintem ez jó, szerintem ez helyes, szerintem jó dolog volt ezt annak idején Magyarországon is bevezetni, és én most is ezt egy nagyon helyes jogintézménynek gondolom. És még azt a személyes dolgot is hadd mondjam el, hogy pont ebből a szerepből fakadóan én nagyon sokáig ombudsman akartam lenni, mert azt gondoltam, hogy sokkal hatékonyabb munkát végezhet, mint egy országgyűlési képviselő, hiszen sokkal kézenfekvőbb dolgokat mondhat az állampolgárok panaszára; sokkal közvetlenebb válasszal tud erre lenni, mint sokszor magunk országgyűlési képviselőkként. Az a jelentés, ami itt van előttünk, egy nagyon részletes, nagyon sok témát érintő, szakmailag nagyon átgondolt jelentés, én ezt nagyon köszönöm az ombudsman úrnak és a munkatársainak. Picit talán a jegyzőkönyv kedvéért mindig el szoktam mondani, hogy én azt szeretem, hogyha a vizsgált vagy a beszámolási időszak után minél hamarabb tárgyaljuk az ilyen beszámolókat, hiszen ha most bármilyen jó ötletekkel, javaslatokkal is jövünk mi, képviselők ombudsman úr felé, nyilván ezt már 2020-ban nem fogja tudni életbe léptetni, hogy így mondjam, tehát majd a jövő évi, erről az évről szóló beszámolójában is lehetséges, hogy ugyanazokat a kritikus pontokat fogjuk megemlíteni, de ettől függetlenül ez egy nagyon tisztességes, nagyon rendben lévő jelentés, én azt gondolom. Azt hiszem, bizottsági ülésen beszéltünk is arról, hogy egy nagyon valós szeletét adja Magyarországnak és annak, hogy milyen országban élünk. Igaz, egy bizonyos szempontból borzasztó szeletét, ugyanis nagyon széles témaköröket érint, és a különböző témakörök kapcsán nyilván a problémákat láthatjuk ebben a jelentésben, hogy mi minden nem működik, vagy nem úgy működik, ahogy kellene hogy működjön. A témák szélességét mutatja, hogy tényleg a gyermekbántalmazástól kezdve, a fogvatartottak jogain át, a betegjogokon keresztül, a környezetvédelemig, az LMBTQ-közösség tagjait érő hátrányos megkülönböztetésig rengeteg minden témát érint a jelentés is, és nyilván az ombudsmani hivatal munkája is, és ezekre sokszor adekvát, valós, hogy ne mondjam: jó megoldást, vagy választ kaphatunk az ombudsmani hivatal működése által előálló dokumentumokban. Tehát én azt mondom, hogy az igenis hasznos, és igenis jó az, ami ott történik. [[10.40]] De hadd legyek picit kritikus is! Ha már kitágítólag értelmeztem a kezdetektől fogva ennek a jelentésnek a tárgyalását, akkor a jelentés határain túllépve vagy részben túllépve van egy-két olyan momentum, amit meg kell említenem kritikaként. Három része lesz ennek. Az egyik kritikaként fontosnak tartanám azt hangsúlyozni és arra energiákat fordítani, hogy minél hamarabb szülessenek meg a bejelentésre vagy a panaszra a válaszok, hogy így mondjam, tehát a vizsgálatra fordított idő, ha lehet, csökkenjen. Nyilvánvalóan van ennek egy észszerű határa is, tehát természetszerűleg egy bonyolult kérdést nem lehet egy nap alatt eldönteni, ezt készséggel belátom, de úgy érződik, hogy túlontúl hosszú idő telik el, amire az ombudsman reagál egy panaszra, és megérkezik valamilyen módon az orvoslás arra a problémára, amit az állampolgár felvetett, amire már nem annyira aktuális az az ügy, vagy legalábbis az élet sok szempontból már felülírta a helyzetet. Mondok két ilyet csak az elmúlt egy évből. A Mátrai Erőmű kapcsán indított vizsgálatot az ombudsman tavaly decemberben, ha jól emlékszem. Ezt bizottsági ülésen is tárgyaltuk. Ha jól emlékszem, a mai napig ebben nincsen eredmény, miközben a Mátrai Erőművet már régen eladták, továbbadták. Egyszer Áder János azt is bejelentette, hogy megszüntetik, majd visszaszívta, de a lényeg az, hogy már ezer minden dolog történt. Ebből nem következik az, hogy persze nem lehet adekvát dolgot mondani majd akkor, amikor megszületik az ombudsmani állásfoglalás, de mégiscsak a probléma felvetéséhez képest ez nagyon-nagyon sok idő múlva fog megtörténni, rengeteg minden új történet lesz már addigra. Hasonló a gyöngyöspatai roma gyerekek iskolai szegregációja kapcsán, illetve a megítélt kártérítések miatti, januárban indított vizsgálat kérdése szerintem. Most novembert írunk, ha jól értem, nincs még ennek vége, vagy én nem találtam ennek nyomát, pedig gyakorlatilag az egész év eltelt. Megint csak azt mondom, lehetséges, hogy ez egy nagyon bonyolult és nagy vizsgálatot igénylő kérdéskör, csak ha lehet egy ilyen tanáccsal élnem, én próbálnám szűkíteni, vagy próbálnám csökkenteni azt az időt, ami eltelik a panasz és az orvoslás között, hadd mondjam ezt így. A kritikám második része az egyes vizsgálatokhoz kapcsolódik. Bizonyára önöknek is jelezték civil szervezetek, minket, országgyűlési képviselőket is sokszor keresnek meg egy-egy olyan ügyben, amelyben önökkel is már van egy partneri viszony, vagy legalábbis van egy kapcsolat, hogy bizonyos vizsgálatokban a civilek, a szakértők által jelzett szempontok nem kellő súllyal jelennek meg. Mondok példát is, hogy érthető legyen ez a körmondatom. Nagyon-nagyon pártolandó és támogatandó, hogy minden évben megvizsgálják a hajléktalanok helyzetét ebben az országban. Ez igenis egy súlyos probléma, aktuális probléma, több tízezer embert érintő probléma, tehát teljesen adekvát az, hogy ebben az ombudsman is évről évre visszatér a témára és megvizsgálja. De ha jól olvassuk az állásfoglalásokat, továbbra is mindig csak az intézmények felől közelíti meg a kérdést, az intézményvezetőket vagy az intézményekben dolgozókat kérdezik meg. Soha még nem fordult elő az, hogy hajléktalanokat kérdezett volna meg, mondjuk, az ombudsman, vagy hajléktalanokhoz fordult volna tudomásom szerint ilyen nem volt , miközben vannak olyan hajléktalanokkal foglalkozó civil szervezetek, amelyek ezt ajánlották tudomásom szerint, hogy ők ebben szívesen segítenek, hogy az az álláspont is megjelenhessen, a hajléktalanoktól hallgassa a hivatal azt, hogy egyébként hogyan és milyen élet adatott nekik. Hasonló problémám például a hajléktalanos vizsgálattal, hogy Budapestre koncentrál, miközben a hajléktalanok kétharmada vidéki városokban él, egészen más ellátórendszerben működnek ott a dolgok, sokszor rosszabb szervezettséggel tudják megoldani a vidéki városok hajléktalanproblémáját, de ez nem tud megjelenni a jelentésben, merthogy budapesti intézmények azok, amelyekre fókuszál a jelentés. Ez azt jelenti, hogy az egyébként nagyon jó célt és nagyon üdvözlendő vizsgálatot is egy picit torzítják ezek a fajta hiányosságok, hogy így mondjam. A harmadik és a leginkább, úgy mondom, átpolitizált típusú megjegyzésem az lesz, hogy én bizony ám mint a nép ügyvédjétől azt is elvárnám állampolgárként, hogy esetleg azokban az ügyekben, amelyekben nagy bizonyossággal felfedezhető alapjogi sérelem, vagy legalábbis a gyanúja nagyon megalapozottan kijelenthető mondok példát hamarosan , valamilyen módon az ombudsman megszólaljon, kinyilvánítsa azt, hogy ő is tartja azt az ügyet olyan fontosnak, hogy legalábbis megvizsgálja, és amit Varga László képviselőtársam előbb mondott, esetleg netalántán magától vizsgálódik bizonyos ügyekben, és ha ezt jogszabály nem teszi lehetővé, akkor kezdeményez ilyen jogszabály-módosítást. Mondok konkrét példákat is. Az elmúlt hónapokban annyira elmúlt hónapokban, hogy már lassan fél éve a parlament fideszes többsége elfogadta azt a bizonyos 33-as cikkelyt, a transzneműek név- és nemváltoztatásának kérdését, amelyben tudom, hogy számos panaszos fordult egyébként önökhöz, országgyűlési képviselőként én is, Arató Gergely képviselőtársam is, meg biztos mások is, és aláírásgyűjtés is volt abban az ügyben, tehát effektíve állampolgárok tömegei is megkeresték önöket. Én a mai napig nem tudok a Szél Bernadettnek írt írásbeli kérdéses válaszán túl arról, hogy a hivatal bármit ebben mondott volna, bármilyen kommunikációja lett volna. Ilyenkor az szokott lenni a válasz, hogy zajlik a vizsgálat, ezért nem tudjuk megelőlegezni annak eredményét, amit én a beszédem elején kifejtettem, hogy itt az időbeliséggel van problémám. De én azt gondolnám, hogy amikor ilyen helyzet van, én el tudnám azt képzelni, hogy igenis az ombudsman mint az állampolgárok ügyvédje, igenis megszólal ebben a dologban, legalábbis csillapítandó, ha úgy tetszik és legyünk fairek , mind a két oldalon felhergelődő megszólalókat. Én látnék egy ilyen szerepet az ombudsman tisztségében, bevallom. Ehhez kapcsolódik a másik hasonló ügy, hogy mondjak egy másik példát. Itt most már két hónapja zajlik egy hangulatkeltés, a „Meseország mindenkié” történettel indult, de tulajdonképpen kitágult ez, és az hagyján, hogy az LMBTQ-közösség tagjai kapcsán elhangzottak bizonyos politikusi és egyéb megnyilatkozások, az egy dolog, de itt olyan alapjogsértések feltételezhetők, mint amikor egy polgármester betiltja a könyv használatát például az óvodákban. Én nem jogászként, de azért el tudnám mondani, hogy ez a tanulás, tanítás Alaptörvényben is foglalt alapjogát szerintem sérti, de legalábbis a vizsgálat tárgyát jelenthetné az, hogy sértie, vagy sem. Egy szó, mint száz, a harmadik része ennek a kérdéskörnek, amire azt mondom, hogy más mederbe terelném az ilyen típusú jelentéseket, illetve az ombudsman működését, az ez, hogy jobban reagál a mindennapokban felmerülő és vitát generáló és természetesen valamelyik társadalmi csoportnak alapjogait sértő helyzetekre. Én ezt el tudnám képzelni. Zárszóként hadd mondjam el, hogy mindezek mellett és azok mellett a kritikák mellett, amelyeket az előbb felsoroltam, még egyszer hangsúlyoznám, hogy ez egy nagyon alapos, nagyon részletes jelentés, és az ombudsmani hivatal és természetesen a munkatársai láthatóan sok energiát fordítanak arra, hogy ezeket az ügyeket körbejárják, és azok a jelentések, illetve állásfoglalások, amelyek elkészülnek, tényleg szakmailag megalapozottak legyenek. Ezt nagyon köszönjük önöknek. Ezért remélem, hogy a megjegyzéseimmel még jobbá tudjuk ezt tenni, és jövőre ilyenkor még jobb jelentésről beszélhetünk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok.A további felszólalások következnek. Elsőnek Bősz Anett képviselő asszonynak adok szót, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ombudsman Úr! Engedjék meg, hogy megköszönjem a beszámolót, és úgy a magam, mint a Magyar Liberális Párt nevében néhány gondolatot megosszak önökkel. Tisztelem és helyeslem, hogy a biztos úr az elődjének való köszönetnyilvánítással kezdte a felszólalását, hiszen ahogy itt már ellenzéki kollégáktól hallhattuk, tavaly szeptember közepe óta tölti be ezt a hivatalt. [[10.50]] Úgy gondolom egyébként, hogy dr. Székely Lászlótól a tavalyi beszámoló alkalmával nagyon szépen búcsúzott az Országgyűlés. És nemcsak liberálisként, de felelősen gondolkodó polgárként azt kell mondanom, hogy ez a hivatal, illetve az ön pozíciója, tisztelt biztos úr, egy egyébként sérülésmentesen működő jogállamban és demokráciában is kivételes fontossággal bír, ott is, ahol nem általános az egyenlő méltóság és az egyenlő bánásmód elvének sérülése, valamint nem annyira jellemző a mindennapokra az egyéni és a csoportos jogsérelem. Hazánkban sajnos az elmúlt években egy olyan, nemcsak politikai, de társadalmi működés indult el, amelyben ez nem garantált, így ilyen értelemben önökre jóval nagyobb figyelem hárul. Azt is gondolom, hogy tiszteletre méltó és becsületes az a munka, amit végeztek. Mindannyian boldogabb országban élhetnénk, ha nem 154 oldalas beszámolójuk lenne, mert ez azt jelentené, hogy igenis kevesebb a jogsérelem, kevesebb honfitársunk méltósága sérül akár egyéni, akár csoportos szinten. De sajnos ennek az ellenkezőjét látjuk, és az ön beszámolója, tisztelt biztos úr, ilyen értelemben, azt kell mondanom, országjelentésként is felfogható. Ahogyan a gyermekjogi kérdéseket sorolta, azon gondolkodtam, hogy az ellenzéki padsorokból is érkezhettek volna ezek a gondolatok. Éppen ezekről próbáljuk meggyőzni a kormánypárti képviselőtársakat, illetve a kormány képviselőit, amikről ön is beszélt. Többek közt arról, hogy az oktatási rendszerünk számos ponton diszkriminatív, és nemcsak a sajátos nevelési igényű vagy az enyhe fogyatékossággal élő tanulók esetében, nemcsak arról beszélünk, amikor valaki súlyos fogyatékossággal élő gyermeket nevel és az otthonápolási díját emelni kellene, ez szerintem vitán felül áll. Ez inkább már talán költségvetési kérdés, miután az elvekben megegyeztünk, és sajnos ezekben nem állunk jól, illetve nem állunk talán úgy anyagilag, hogy emelni lehetne, holott mindent megérdemelnének azok, akik beteg gyermeküket ápolják otthon. Attól tartok ugyanakkor, tisztelt ombudsman úr, hogy a legelesettebb társadalmi csoportok tagjai nem jutnak el önökhöz. Látom a beszámolóból, illetve az ön expozéjából is, hogy számos panasz érkezett önökhöz, amelyeket rendkívül jól kezeltek, de azt is látom, hogy olyan mértékűvé vált a társadalmi szakadék, és ez a jogok gyakorlásában is megmutatkozik ma hazánkban, hogy bizonyos társadalmi csoportok tagjai még a saját jogsérelmük korrekciójáig sem jutnak el. Egyszerűen odáig jutnak el, hogy megélik ugyan, hogy a méltóságuk nap mint nap sérül akár egy orvosi rendelőben, akár a gyermekük méltósága egy oktatási intézményben, akár csak egy hivatalban, vagy bárhol, nem is kell hivatalos ügyet intézni, de már nem tudnak olyan lépéseket tenni, hogy igazságot szolgáltassanak nekik. Még egyszer mondom, hogy köszönet illeti önt és a kollégáit, hogy az önökhöz eljutó panaszok esetében viszont a lehető legjobb tudásuk szerint igyekeznek a jogorvoslati lépéseket megtenni. Az anya és a gyermek együttes elhelyezését tekintve mélyen egyetértek önnel, és szeretném jelezni, hogy elődje, aki az év nagyobb részében teljesített szolgálatot ebben a pozícióban még tavaly, ahogyan a mozgástere engedte egyébiránt remekül , szót emelt a Magyar Tudományos Akadémia függetlensége mellett, az LMBTQ-közösség jogaiért, valamint olyan marginálisnak látszó, de egyébként talán mondhatom, hogy a legvédtelenebbeket védő ügyben, mint amellett, hogy a koraszülött gyermekeknek joguk van ahhoz, hogy a szülők folyamatosan jelen legyenek velük. Ez korábban nem volt hazánkban egyértelmű, szerintem ez egy nagy előrelépés az elmúlt évekhez képest. Éppen emiatt mondom azt, hogy az ombudsmani beszámoló egyfajta országjelentésként is felfogható, hiszen látjuk, hogy akár orvosi protokollokkal, akár iskolában bevett szokásokkal tud szembemenni és tud végül igazságot szolgáltatni olyan társadalmi csoportoknak, illetve olyan személyeknek, akik felé talán senki sem szolgáltatott igazságot. Tisztelt biztos úr, az ön hivatalba lépését követően a Helsinki Bizottság egy részletes szakmai anyagot készített, egészen pontosan 2019 decemberében, és több területet is érintett az önhöz címzett levélben, olyanokat, amelyeket hazánkban égetőnek gondol. Olyan területeket is érintett, amelyekkel egyébként még Székely professzor úr nem foglalkozott, pedig jó lett volna, ha ez így van. Egyik példa erre a fóti gyermekotthon lakóinak sorsa, illetve a velük való bánásmód, ilyen volt a fogvatartottak jogérvényesülése, valamint az alapvető jogok biztosának megválasztási módja. Ebben az utóbbi kérdésben a Helsinki Bizottság nagyon konkrét javaslatot tett a biztos úr felé. Legjobb tudomásom szerint arra kérte biztos urat, hogy élve a jogosítványaival, amelyeket törvény adott önnek, a jövőre nézve kezdeményezze, hogy a hivatal élére, a jogállamiság egyik utolsó bástyája élére egy szabadabb pályázat, illetve egy nagyobb szakmai vita keretében tudjunk jelölteket delegálni és aztán végül ombudsmant választani. Tisztelettel kérdezem önt, hogy értő fülekre találte ez a javaslat önben, illetve hajlike arra, hogy él ezzel a jogosítvánnyal. Évek óta konstruktívan igyekszik a hivatal munkájában, illetve az ombudsman munkájában részt venni a Helsinki Bizottság akár csak állásfoglalások útján, és a tavaly év végén címzett levélnek az egyik legnagyobb kiváltó oka egy egészen szomorú lépés volt hazánkra nézve. Nevezetesen, hogy a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége akkreditációs albizottságának döntése alapján, illetve ahogy akkor az a döntés kinézett, felmerült az, hogy hazánk emberi jogi intézményeinek „A” kategóriás besorolását elveszítsük. Azt gondolom, éppen emiatt nagyon fontos, hogy például a Helsinki Bizottságra vagy bármely olyan jogérvényesítést előremozdítani kívánó civil szervezetre ne valamifajta politizáló civil társaságként tekintsünk, hanem mint egy szakmai irányelveket követő szervezetre és egyébként hazánk ügyeinek és jogrendszerének, valamint politikai és társadalmi fejlődésének előremozdítóira. Éppen erre vonatkozik a következő kérdésem: vajon az alábbi kérdésköröket meg tudtáke vitatni a biztos úrral a Helsinki Bizottság képviselői? Idézni szeretnék ebből a levélből: milyen módon lépett fel a rasszizmus, valamint a menedékkérőkkel, a menekültekkel szembeni xenofóbia ellen, hogy állást foglalte a külföldről támogatott szervezetekkel kapcsolatos törvény kapcsán, illetve hogy milyen lépéseket tett az emberi jogi és más civil szervezetek védelme érdekében, valamint hogy mi az álláspontja a jogvédők helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-jelentéstevő azon megállapításáról, miszerint vonakodott olyan kérdésekben az Alkotmánybírósághoz fordulni, amelyeket politikainak tekintett. Tisztelt biztos úr, én tudom, hogy ön az elmúlt évnek nagyságrendileg a negyedében teljesített szolgálatot ebben a pozícióban, tehát ilyen értelemben most tényleg egy olyan évről vitázunk, amelyben Székely László hiányosságait is felvetette a Helsinki Bizottság, ugyanakkor nemcsak a jogfolytonosság, hanem a tisztesség is megkívánja azt, hogy a beszámoló alkalmával itt, a Ház előtt tudjunk ezekről a kérdésekről beszélni. Én tisztelettel kérdezem ezért az ombudsman urat, hogy volte előremozdulás ebben az ügyben, illetve hogy értő fülekre lelte önben és kollégáiban a Helsinki Bizottság javaslata. Végül, mert ön is ezzel kezdte a beszámolót, én is szeretném elmondani, hogy a tisztesség és az őszinteség jegyében állítottam össze ezt a felszólalásomat. Ön is elmondta, hogy jó és rossz dolgokról egyaránt kíván beszélni. Szeretném ezt a felszólalásomat egy pozitív gondolattal zárni, nevezetesen azzal, hogy nagyon jónak tartom, hogy ombudsman úr egyik első lépése az volt, ami egyébként a magyar sajtóban igen nagy figyelmet is kapott, hogy kimondta, a rossz kórházi körülmények fényképen való megörökítéséhez igenis joga van a páciensnek, és ilyen értelemben igazságot találtak az ön hivatalában azok, akik önökhöz fordultak. Ezt nagyon jónak tartom, és ezúton is köszönöm a munkájukat. Bízom abban, hogy a továbbiakban is készek lesznek igazat adni azoknak a honfitársainknak, akiket jogsérelem ért, illetve akiknek sérült a méltósága. [[11.00]] Sajnos, sokan vannak ebben az országban, sokan számítanak önökre, és tisztelettel kívánom önöknek egyúttal, hogy a munkájukat más intézményektől, valamint politikai elvárásoktól függetlenül tudják végezni, ehhez pedig kívánok jó egészséget, különös tekintettel a járványügyi helyzetre. Várom megtisztelő válaszukat, és köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Danke sehr. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Parlament! Engedjék meg, megköszönve Giricz Verának, hogy a nemzetiségi bizottság véleményét tolmácsolta, hogy azt egy-két gondolattal kiegészítsem, illetve hozzászóljak. Bármely országban a demokrácia minőségének, színvonalának egyik nagyon jó mércéje, hogy az adott demokrácia az ott élő kisebbségekkel mennyire tud érzékeny lenni, mennyire tud toleráns lenni, megértő lenni, mennyire veszi figyelembe az igényeiket, hiszen demokráciában, a lényegéből fakadóan, egy kisebbségben lévő közösség közvetlenül a szavazatok útján soha nem tudja direktben a saját érdekeit képviselni, illetve a céljait elérni. Ez kizárólag a többségi társadalomnak a kellő érzékenysége és megértése esetén lehetséges. Annak idején a magyarországi nemzetiségek egységesen tiltakoztak az önálló nemzetiségi ombudsmani hivatal megszüntetése ellen. Erről ma is ez a véleményünk, és a jövőben is ezt fenntartjuk, egyszerűen azért, mert végignézve a történelmet és a világot, ez így volt és a mai nap is így van, nem tudok egyetlen olyan országot sem mondani, ahol az ott élő egy vagy több nemzetiség, közösség abszolút és relatív értelemben is lehet éppen jobb állapotban, rosszabb állapotban, a többségi társadalom jobban vagy kevésbé jól tolerálhatja az igényeiket és a céljaikat, azok elérését maradéktalanul elégedett lett volna vagy lenne a lehetőségeivel. Ha valaki ezt erősnek gondolja, akkor hadd említsem fel, hogy alig néhány héttel ezelőtt másfél napot lehettem együtt a magyar parlament meghívására itt lévő dél-tiroli parlamenti elnökkel, mintegy másfél napig, több órán keresztül beszélgettünk. Gondolom, Dél-Tirolt nem kell bemutatni, Európának az a kis szeglete, ahol olyan szintű nemzetiségi autonómiát élveznek nemcsak a köznevelés, a kultúra, hanem a gazdaság, az adókivetéstől kezdve a beszedésig, a törvénykezés, a törvényhozás tekintetében , olyan szintű berendezkedésük van, amiről Európa nemzetiségi közösségei, konkrétan például mi is a romániai erdélyi magyarsággal kapcsolatban ma még csak álmodni tudunk. Ezzel együtt itt is hozzá kell tenni, hogy a hetvenes-nyolcvanas években még robbantásokkal, konkrét fizikai harcokkal próbálták elérni és kiküzdeni maguknak ezeket a jogokat. Ahogy Josef Noggler úrral beszélgettünk több órán keresztül, ma is, mindig is egy folyamatos harc egyrészt a kivívott jogokat megtartani, másrészt pedig a még el nem ért lehetőségeket és célokat megcsinálni. Azt gondolom, ez így rendben is van, vagy ha nincs is rendben, de ez az élet törvénye, ezt el kell fogadjuk, viszont ebből adódóan mindig is szükség lesz minden társadalomban és annak mindenkori helyzetében is a nemzetiségi jogokat vizsgáló ombudsmani hivatalra, és ennek ellenére természetesen nyilván alkalmazkodnunk kell a mai jogrendhez. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az elmúlt évben dr. Kozma Ákos úrnak előzetesen teljes bizalmat szavazott, egyhangúlag támogattuk a megválasztását, és örömmel tájékoztatom a parlamentet, önöket, hogy az elmúlt egy év során sem formálisan, sem informálisan nem jutott olyan a tudomásunkra, hogy az alapvető jogok biztosa a nemzetiségi ombudsmanhelyettesnek és csapatának a munkáját bármilyen szempontból korlátozta vagy nehezítette volna. Én köszönöm ezt az alapvető jogok biztosának, és kérem, hogy ezt a jó szokását a továbbiakban is tartsa meg. Dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet újraválasztásánál az egységes szavazás nem egy előzetes bizalom volt, hanem a korábbi ciklusban az őáltala és a csapatával közösen elvégzett munkának a maximális elismerése volt, és aki tudja, hogy a 13 magyarországi nemzetiség mennyire tagolt és sok szempontból mennyire más céljaik vannak, feladataik vannak, mennyire más módszerek kellenek sok esetben ezeknek az elérésére, az látja, hogy nagyon nehéz ennek megfelelni. Azt gondolom, a legnagyobb dicsérete az elmúlt ciklusnak az, hogy mind a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, mind az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetsége egyhangúlag támogatta az ombusmanhelyettes asszony újraválasztását. Az sem titok, sőt rendkívül pozitív, hogy rendszeresen folytatunk személyes egyeztetéseket, ahol előrefelé a stratégiai kérdésekben cserélünk eszméket, határozzuk meg, hogy hol, milyen pontokon vannak a legsürgetőbb, legfontosabb feladatok, hol látunk politikai támogatási lehetőséget az előrelépéshez, milyen jogalkotási, jogalkalmazási kérdések vannak, amelyeket közösen meg tudunk oldani. Kialakult egy olyan nagyon jó együttműködés, hogy a magyarországi nemzetiségek a konkrét ügyeket az ombudsmani hivatalhoz küldik, ahol a konkrét állásfoglalásokat, illetve amennyiben a konkrét ügyek kapcsán rendszerszintű módosításokat kell csinálni, azt átfogó ellenőrzéssel a jelentésekben rögzítik, egyúttal a továbblépésre is javaslatokat téve, így a nemzetiségi bizottsággal és az ONÖSZ-szal ezeket megbeszélve hatékonyan tudunk a magunk parlamenti eszközeivel ebben továbblépni. Azt gondolom, az elmúlt években egy olyan rendkívül hatékony, jó együttműködés alakult ki, ami nagyon jelentős segítség ahhoz, hogy a magyarországi nemzetiségek helyzetét érdemben tudjuk javítani. Nem véletlen, hogy például a jövő heti bizottsági ülésen is pont három ombudsmani jelentés is napirenden lesz. Úgyhogy én a magam és a bizottság nevében is szeretném megköszönni az alapvető jogok biztosának a segítségét, valamint az ombudsmanhelyettes asszonynak és az egész csapatának, és itt hangsúlyozom a „csapat” kifejezést, hiszen azt gondolom, valamennyi munkatársa abszolút elhivatott és nagyon jó szakmai munkát végez, itt az együttműködésben soha a legkisebb probléma sem volt. Azt kívánom magunknak és mindnyájunknak, hogy valamennyi minisztériummal, szaktárcával ugyanilyen jó együttműködés legyen. Ehhez kívánok nagyon jó egészséget és sok közös sikert a továbbiakhoz. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Gyüre Csaba képviselő úr ismételt felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalásomat a várólisták kérdésénél, illetve a járóbeteg-ellátásban az előjegyzési listák kérdésénél fejeztem be, amire, azt gondolom, talán egy picit nagyobb figyelmet is lehetne fordítani, hiszen nagyon fontos a betegellátás terén, hogy minél hamarabb juthassanak a megfelelő betegellátáshoz a betegek, és ne adj’ isten, az legyen a probléma, hogy egy olyan betegnek is, akinek olyan problémái vannak, hogy súlyos fájdalmai vannak, ha nem is életveszélyes az állapota, mert nyilván, akkor a várólisták nem fognak élni, de akár ilyen problémái vannak, súlyos fájdalmak, mozgásnehézségek, sokszor fél évet kell várni. És itt nem a Covid miatti problémákra gondolok, amelyek a legújabbak, hanem amelyek előtte is voltak, illetve folyamatosan az elmúlt években. [[11.10]] Aztán leginkább a kérdések maradtak le, amiket az előbb szerettem volna a biztos úrnak feltenni. Egyrészt Bándi Gyula, az alapvető jogok biztoshelyettese készített egy javaslatot a környezeti felelősségről, amit nagyon fontosnak tartunk, hogy a környezeti felelősség megfelelően áthassa a társadalom tudatát ma Magyarországon. Ezzel kapcsolatban lenne kérdésem, hogy ennek vane foganatja, hol tart ez, a kormány ezt mennyire tette a magáévá, illetve ebből lesze valami a közeljövőben, amit a társadalom felé tudunk kommunikálni. Aztán a biztoshelyettes úr kiemelten vizsgálta a Balatonra vonatkozó területrendezési tervet is, és ezt is nagyon fontos dolognak tartjuk, hiszen nagyon rossz híreket hallunk mostanában a Balatonról, elsősorban a kormányhoz közel álló üzletemberek befektetéseivel kapcsolatosan. Itt gondolok elsősorban a partközeli hotelek és lakóparkok építésére, illetve a parti nádasok megszüntetésére, ezáltal a víztisztítás megszűnésére vagy korlátozására a Balatonnál. Ahogy már halljuk, ez a Fertő tóra is érvényes lesz hamarosan. Aztán kiemelt védelmet kér a biztos úr a természeti erőforrások vonatkozásában is, és megállapítja, hogy ezek állapota inkább romlik az utóbbi időben. Vane erre vonatkozóan javaslat az Országgyűlés, illetve a kormány felé, hogy ebben is javulás álljon be? Illetve még egy, ami nekem feltűnő volt a jelentésben, teljesen más: a vizsgálat nélkül elutasított panaszok számát a kis ábrán, ami mutatta ezt, nagyon magasnak találtam, hiszen az ügyek kétharmada, összesen 2949 ügy került elutasításra vizsgálat nélkül, míg a vizsgált panaszok száma ehhez képest 471, ami körülbelül 10 százaléka csak. Mi az oka ennek a nagyszámú vizsgálatelutasításnak? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom. Most megkérdezem Kozma Ákos biztos urat, kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Gondolom, a helyéről. (Jelzésre:) Föntről. [[Dr. Kozma Ákos a szónoki emelvényre lép.]] Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a konstruktivitást minden képviselő hölgynek és úrnak. Megtisztelő volt az a vita először azt írtam magamnak, hogy kizárólag szakmai, most arra módosítottam, hogy majdnem teljes mértékben szakmai vita , ami itt lezajlott a parlamentben. Számomra ez megtisztelő volt, és azt gondolom, hogy ez mindannyiunk számára azt az elkötelezettséget mutatja, hogy ezek a kérdések felül kell hogy álljanak, és felül kell hogy írják a napi politikai vitákat. Bízom benne, hogy a jövőben is ebben az irányban tudunk mind a két oldalról gondolkodni: önök, az állampolgárok, képviselők és az alapvető jogok biztosa is.Engedjék meg, hogy a 2019. évi beszámolónkra vonatkozó észrevételekkel igyekezzem a válaszomban foglalkozni. Nagyon sok minden elhangzott. Azt gondolom, hogy maradjunk a 2019. évi beszámoló konkrétumainál. Külön szeretném megköszönni a bizottságok képviselőinek a véleményét, Vejkey képviselő úr, elnök úr véleményét köszönöm. Azt gondolom, hogy az Igazságügyi bizottság előtt részletesen áttekintettük a vonatkozó kérdéseket, igyekeztem ott is részletesen megválaszolni minden felmerülő kérdést. Nemzetiségi szószóló asszonynak is külön köszönöm a Magyarországi nemzetiségek bizottságának a véleményét. Azt gondolom, hogy a nemzetiségek bizottsága előtt is igen részletesen, biztoshelyettes asszonnyal karöltve igyekeztünk számot adni mindarról, amit 2019-ben végeztünk és csináltunk. Engedjék meg, hogy itt a nemzetiségek bizottsága kapcsán egy rövid idézetet felolvassak. Azt gondolom, hogy ebben minden benne van, amit mi, magyarok és mindannyian gondolunk a nemzetiségeinkről. Egy idézet: „Azt, hogy mi tartozik a nemzetiségpolitikai kérdések közé, azt nekünk, a 13 nemzetiségnek kell tudnunk megfogalmazni egységesen és olyanformán, hogy a mindenkori magyar parlament és a kormány számára egyértelműen meg lehessen mutatni, mi az, amit kérünk, elvárunk, és mi az, amit mi tudunk tenni hazánk, Magyarország fejlődéséért az elmúlt évszázadok során közösen kialakított, megalkotott értékek védelmében, azok további gyarapítása érdekében.” Azt gondolom, hogy ebben minden benne van, amit nemzetiségeinkről gondolunk, és amit ők gondolnak a közös hazánkról. Úgyhogy köszönöm még egyszer a nemzetiségek bizottságának is a támogatását. Néhány konkrétumról hadd szóljak az elhangzottak kapcsán! Kovács Zoltán képviselő úrnak köszönöm a Fidesz frakciója nevében tett észrevételeit. Külön köszönöm az általam igen fontosnak tartott nemzetközi kapcsolataink bővítése kapcsán elmondott pozitív tartalmú szavait; igyekezni fogunk a jövőben is erre törekedni. Én személy szerint is elkötelezett vagyok a tekintetben, hogy ezt a munkát csak nemzetközi összefogással, közösen, nemzetközi partnereinkkel tudjuk eredményesen végezni. Ebben számíthatnak ránk a jövőben is, és mi is számítunk a nemzetközi partnereinkre. Gyüre képviselő úrnak szeretnék néhány szóban válaszolni a két részletben elmondott gondolataira. Az önálló gondolatok, jogalkotási javaslataink a jövőben is természetesen meglesznek. Külön köszönöm, hogy említette a büntetés-végrehajtási intézményekben végrehajtott férőhelybővítési programot. Azt gondolom, hogy ez talán az elmúlt időszak egyik legfontosabb kérdése, bár nem a 2019. esztendőre vonatkozik, hiszen ez nemrég valósult meg, de ha már szóba került, hadd fejezzem ki én is örömömet és elismerésemet a tekintetben, hogy ma Magyarországon nincs olyan büntetés-végrehajtási intézet, ahol a telítettség 100 százalék fölötti lenne. Ebben, azt gondolom, nemzetközi szinten is komoly előrelépést tett Magyarország, úgyhogy köszönöm, hogy ezt említette a képviselő úr. A gyermekintézményekről. A gyermekintézmények látogatását kiemelten fontos ügynek tartom. Szintén egy picit nehéz a 2019. évről nekem beszélni, mert három hónapig voltam e tekintetben hivatalban, de ha egy picit túllóghatunk ezen az időszakon: a mostani időszakban is kiemelten fontosnak tartom a gyermekintézmények látogatását, tehát a vírushelyzetben is jó néhány, több tucat gyermekintézményben voltam személyesen is, úgy az első hullámban, mint most a második hullám során is, és amit képviselő úr említett, ebben teljes mértékben egyetértünk. Az utóellenőrzéseket folytatni fogjuk, és amiket megállapítottunk, azok végrehajtását természetesen a jövőben is vizsgálni fogjuk. Úgyhogy köszönöm képviselő úrnak ezeket a felvetéseit. Vejkey képviselő úr a KDNP-frakció nevében szintén kiemelte a nemzetközi szerepvállalásunkat. Köszönöm az elismerését, köszönöm a nemzetközi, illetve az európai ombudsmani intézményben betöltött tagságunkhoz fűzött gratulációit. Azt gondolom, hogy ahogy az elején is mondtam, ezek elengedhetetlenül fontos dolgok, tehát ebben a székben csak úgy lehet eredményeket elérni, ha a nemzetközi partnereinkkel összefogunk, figyeljük az ő jelzéseiket, és mi is és ez nagyon fontos, mi is jelzéseket adunk a nemzetközi partnereinknek. Csak egy zárójeles példát engedjenek meg! Megint nem a 2019-es beszámoló, de ebben a vírushelyzetben a nemzetközi gyakorlat azt mutatta, hogy leginkább interneten, különböző digitális fórumokon keresztül történt az ombudsmani működés. Én ezzel szemben ebben az időszakban is fontosnak tartottam azt, hogy személyesen természetesen minden előírást betartva vegyek részt, és legyek ott ezeken a látogatásokon, és erről nemzetközi partnereimet is tájékoztattam. Azt kell mondjam, és erről majd jövőre nyilván bővebben tudok beszélni, de azt kell mondjam, hogy komoly elismeréseket kaptunk nemzetközi partnereinktől, hogy mi ebben a helyzetben is igyekszünk személyesen, személyes benyomások és tapasztalatok útján tájékozódni. Úgyhogy a nemzetközi együttműködés ebből a szempontból is fontos, és így én is át tudom adni a nemzetközi partnereinknek az általam személyesen megtapasztalt eredményeket. Varga képviselő úr, az MSZP-frakció nevében a gyermekek kérdéséről beszélt. Erre egy mondatot szeretnék mondani: védeni kell a gyermekek emberi méltóságát, ez egy alap. Ebből nem engedhetünk, nem is fogunk engedni, és amíg én töltöm be ezt a pozíciót, addig ez nem lesz kérdés. Tehát ebben teljes mértékben egyetértünk. Vannak dolgok, amiben nincs engedmény, nincs kérdés. Én már a biztosi jelölésem kapcsán, bizottsági meghallgatásom kapcsán is az első és legfontosabb kérdésként a gyermekek jogainak védelmét említettem. [[11.20]] Én azt gondolom, hogy a 2019. esztendőben ez a kérdés hangsúlyosan szerepelt a működésünkben, és annyit elárulhatok az idei esztendőről, hogy ez folytatódik. Ha megnézik a honlapunkra folyamatosan feltett jelentéseket, sok gyermekjogi jelentéssel találkoznak, sok, gyermeket érintő, a gyermekek jogait érintő vizsgálatunk van folyamatban. Nyilván ezekben a kérdésekben megalapozott és alapos vizsgálat után szeretnénk csak véleményt formálni, de ezek a kérdések nálam a napirenden elsőként szerepelnek. Két konkrét kérdést is tett fel képviselő úr, a dobai pszichiátria ügyében, ahogy mondta, folyamatban van még a vizsgálat, ez egy bonyolult, nehéz megítélésű dolog. Illetve a Liszt Ferenc Repülőtér kapcsán a légtérzaj tekintetében is folyamatosan figyelemmel kísérjük az itt tett, biztoshelyettes úr által tett megállapításainkat, ha bármilyen fejlemény e tekintetben a jövőben előáll, arra mi figyelni fogunk, és ha kell, akkor a szükséges lépéseket meg fogjuk tenni. Sebián-Petrovszki képviselő úr, a DK részéről: hát, először is, ha szabad egy ilyen személyes megjegyzést, biztatom képviselő urat, hogy egyszer legyen ombudsman, és próbálja ki. Nem egy egyszerű történet, de örülök neki, hogy ilyen elképzelései is vannak. Nekem is volt egy elképzelésem arról, hogy ez milyen, és most pedig látom, hogy a helyzet azért nem egyszerű, de mindenesetre sok lehetőség és széles paletta áll az ombudsman rendelkezésére, hogy amit tapasztal és amit az alapjogvédelem kapcsán lát, azokban lépni is tudjon. Egyébként hadd jegyezzem meg, hogy Magyarországon Európában is az egyik legszélesebb hatáskörrel rendelkező alapjogi biztosi intézmény működik, amire, azt gondolom, hogy mindannyian, különösen a képviselő hölgyek és urak, a tisztelt Országgyűlés, de jómagam is büszke vagyok. És azt gondolom, hogy ezt a lehetőséget ki kell használnunk, és az összes, számunkra biztosított hatáskört gyakorolni kell, és ezáltal a minél szélesebb palettát, ami rendelkezésünkre áll, fel kell használni az alapjogvédelem tekintetében. Képviselő úr is említett általános felvetéseket, minél hamarabb szülessenek válaszok. Igen, én is ezen dolgozom. Ez nem egy egyszerű kérdés. Azért azt el kell mondanom, hogy minden hozzánk intézett kérdés egy hogy is mondjam? alapos, vagy mondhatom azt is, hogy nagyon alapos alapjogi vizsgálatot igényel. Tehát azért itt olyan komplex kérdések kerülnek elénk, amelyekre nem lehet egyik napról a másikra megalapozott választ adni, de igyekszünk a rendelkezésünkre álló humán erőforrás figyelembevételével is mihamarabb érdemi válaszokat adni a hozzánk benyújtott kérdésekre. A civilek véleménye. Én azt gondolom, hogy fektetünk megfelelő hangsúlyt arra, hogy a civilek véleményét is, a civil szervezetek véleményét is meghallgassuk. Én minden esetben, ha hozzám bármilyen civil szervezet írásban vagy akár az ügyfélszolgálatunkon szóbeli bejelentéssel él, én minden esetben ezeket megvizsgálom. Soha olyan eset nem fordult és nem is fordulhat elő, hogy ezekre előbb vagy utóbb érdemi választ ne adjunk. Úgyhogy ebben képviselő úr felvetésével teljes mértékben egyetértek. Alapjogi vizsgálat zajlik a transzneműek kapcsán felvetett kérdésére válaszolva képviselő úrnak, alapjogi vizsgálat zajlik ebben az ügyben is, úgyhogy tekintettel arra, hogy ez nem a 2019. évre vonatkozik, én erről többet nem szeretnék mondani. Általános éllel azt meg tudom jegyezni, hogy minden hozzánk kerülő ügy a lehető legrövidebb időn belül érdemi válasszal fog visszamenni a hozzánk panasszal fordulóhoz. Bősz Anett képviselő asszony felvetéseire: először is azt kell mondjam, amit már az előbb is említettem. Köszönöm szépen, amit mondott. Abban én is bízom, hogy rövidebb beszámoló, boldogabb ország. Igyekezni fogok esetleg a 2020-as beszámolót rövidebbre fogni, és akkor ebből talán arra következtethetünk, hogy mindenki jobban érzi magát. [[Bősz Anett ingatja a fejét.]] Bár ebben az esztendőben ezt valószínűleg nehezen fogjuk tudni elmondani, de egyetértek azzal, amit képviselő asszony felvetett, hogy a mi beszámolónk tulajdonképpen egy országjelentés. Ez igaz, bár azért sokszor szoktam elmondani, hogy mi tulajdonképpen olyanok vagyunk, mint az autószerelő, akihez a rossz autókat viszik. Tehát ha az ember körülnéz, akkor én csak azt látom, hogy a panaszok milyen ívet rajzolnak, úgyhogy ebből a szempontból az országjelentés egy picit sántít, mert hozzánk csak azok fordulnak, akiknek valamilyen panaszuk, problémájuk van, a közigazgatás, illetve a tágabb értelemben vett állami működés szempontjából valamilyen felvetnivalójuk van. Úgyhogy ebből a szempontból ez nem teljesen igaz. Azt gondolom, hogy képviselő asszonnyal egyetértve vannak olyan fundamentumok, amikből nyilván nem lehet engedni. Ez nem is kérdés. Felvetette képviselő asszony a „civil” szónak, a civil hangnak a még erőteljesebb megjelenését vagy megjelentetését a biztosi működés során. Én csak tájékoztatni szeretném, hogy az alapvető jogok biztosa mint a nemzeti megelőző mechanizmus működtet egy civil konzultációs testületet, amiben egyébként az ön által említett társadalmi szervezet is tag. Én igyekszem folyamatosan konzultálni a civil konzultációs testülettel is, és minden tekintetben, például, hogy csak egy példát mondjak: a fogvatartási helyszínek kiválasztása során tőlük szoktam javaslatot kérni, és ezeket meg szoktuk hallgatni, és a helyszínkiválasztás kapcsán is igyekszem figyelembe venni a javaslataikat. A biztos választása tekintetében egy mondatot hadd mondjak! Nem ismeretlen ez az intézmény számunkra a tavaly októberben, általam is és elődöm által is jelölt biztoshelyettes asszony választása kapcsán. A törvényben benne van, hogy meg kell hallgatni a civilek, tehát a nemzetiségi önkormányzatoknak, az országos nemzetiségi önkormányzatoknak is a véleményét, tehát nem idegen ez a rendszer. A három választott tisztségviselő közül az egyik helyettesemnél ez a rendszer már működik. Ritter képviselő úrnak külön köszönöm az elismerő szavait, azt gondolom, hogy és az elején már beszéltem a szószóló asszony által tett hozzászólás kapcsán is számomra egy külön öröm, és ezt őszintén mondom, amikor a magyarországi nemzetiségeket képviselő bizottság ülésén tudok részt venni. Azt gondolom, hogy ez egy komoly erőt ad mindannyiunknak, az az összefogás, az a közös irányba mutatás, amely a közös hazánk érdekében végzett munkát segíti elő. Számomra mindig fontos volt és a jövőben is az lesz az a támogatás, amit az önöktől megfogalmazott mondatokban érzek. Köszönöm elnök úrnak, köszönöm képviselő úrnak a pozitív tartalmú hozzászólását. Gyüre képviselő úrnak a végén feltett kérdései közül talán már néhányat említettem. Ezekre a konkrét kérdésekre annyit tudok összességében mondani, hogy a Bándi biztoshelyettes, professzor úr által felvetett környezeti felelősség kérdésében természetesen, mint ahogy minden kérdésben, egy folyamatos utánkövetést folytat a hivatal. Tehát ezeket a témákat, amiket mi megfogalmazunk akármilyen formában is, azokat folyamatosan figyelemmel kísérjük. Ezért is egyébként sok a hivatal által ellátandó feladat, hiszen nemcsak az új panaszokkal foglalkozunk, hanem folyamatosan igyekszünk monitorozni az általunk korábban tett jelentésekre adott válaszokat, az ezáltal megvalósuló új gyakorlatot. Tehát ebben a tekintetben, azt gondolom, hogy és megköszönöm képviselő úrnak a szavait folyamatos az utánkövetés. Ami témákban pedig nincs még válaszunk, nincs még érdemi döntésünk, ott azt tudom ígérni, hogy mihamarabb meg fogjuk fogalmazni a jogi álláspontunkat. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Még egyszer megköszönöm az általános vitában tett szakmai és érdemi hozzászólásokat. És végül engedjenek meg egy zárógondolatot, tisztelt Országgyűlés! Az ombudsmani intézmény a modern jogállam, a modern demokrácia finomhangolása. Nem egy klasszikus hatalmi ág, hanem egy új, egy modern jogállami intézmény, amely feltételezi a jogállamiság magas szinten történő működését. [[11.30]] Tisztelt Országgyűlés! Legyünk partnerek, dolgozzunk együtt! Közösen őrizzük meg az ombudsmani intézmény méltóságát ott és azon a szinten, ahol annak egy jogállami struktúrán belül a helye van. Ennek az együttműködésnek az én olvasatomban két alappillére van. Az első, hogy az ombudsman javaslatait, kéréseit, felvetéseit, véleményét egy modern demokráciában, mint amilyen mai magyar demokráciánk is, illik meghallgatni. A második pillére ennek az együttműködésnek, hogy napi politikai kérdésekben, vitákban ne az ombudsmantól várják a megoldást. Tisztelt Országgyűlés! Bízom benne, hogy jövőre a 2020-as évről szóló beszámolómban már arról tudom tájékoztatni önöket, hogy ezen elvek mentén, közös munkával sikerült az ombudsmani intézményt mint az állami alapjogvédelem modern eszközét tovább erősítenünk, ezzel is szolgálva a magyar jogállam, és hazánk legmesszebb menő érdekeit. Tisztelt Országgyűlés! Kérem önöket, hogy a 2019-es évről szóló beszámolónkat fogadják el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, biztos úr. Megkérdezem Vejkey Imre bizottsági elnök urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt köszönöm szépen ombudsman úr válaszait a felmerült kérdésekre. Úgy gondolom, hogy itt, a parlament előtt is, éppúgy, mint a bizottság előtt a felmerült kérdésekre ombudsman úr teljeskörűen választ adott. A 2019. évi ombudsmani jelentés a mai parlamenti vitában is rámutatott arra, sőt bebizonyította, hogy az ombudsman és helyettesei magas szakmai színvonalon látják el feladataikat. Bebizonyította a mai parlamenti ülés is, ugyanis nemcsak a kormánypártok frakciói támogatták ezt a jelentést, hanem a baloldali frakciók sem emeltek érdemi kifogást a beszámolóval szemben. Nekem nem is marad más hátra, mint az, hogy kérjem a tisztelt Országgyűlést, hogy a szavazás során is támogassák a beszámolót és a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2019. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A Költségvetési bizottság által benyújtott előterjesztés T/10660. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Megadom a szót Szűcs Lajos úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság a törvényi előírásoknak megfelelően május 31-éig benyújtotta az előző évre vonatkozó zárszámadását. A Költségvetési bizottság május 20-ai ülésén megtárgyalta, és benyújtotta az Országgyűlés részére, hiszen az NMHH nem jogképes külön, így a parlamenti előterjesztéseit az előző évekhez hasonlóan a Költségvetési bizottságon keresztül nyújtja be az Országgyűlésnek. A bizottsági ülésen a hatóság zárszámadását 10 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Szerkezetét tekintve, a korábbiaktól eltérően most öt külön költségvetés zárszámadását foglalja magában a javaslat. Egyrészt tartalmazza a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Médiatanács, a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok zárszámadását, az MTVA, valamint a Televíziós Film Mecenatúra zárszámadását is. Ez azonban csak egy egyszeri alkalom, hogy öt költségvetésről tárgyalunk, hiszen a Film Mecenatúra 2020. január 1-jével a Nemzeti Filmintézet jogutódlásával megszűnt. Az Országgyűlés által meghozott jogszabály alapján az NMHH kiadásait továbbra is a saját bevételeiből és költségvetési hozzájárulásából fedezi. Ilyen saját bevétel például a frekvenciadíjak, az azonosítók lekötéséért és használatáért, továbbá a hatósági eljárásért fizetett díjak és a felügyeleti díj. Ezek a díjbevételek jelentik a hatóság gazdálkodásának alapját. A Költségvetési bizottság ülésén elnök asszony elmondta, hogy a hatóság olyan módon határozza meg az egyes díjelemeket, hogy az hatékonyan szolgálja a hírközlési és a kapcsolódó piacok közérdekű fejlődését. Ezt a tevékenységet és az ezzel összefüggő szakmai feladatokat szem előtt tartva kerültek megtervezésre a kiadások. Megállapítottuk, hogy a dologi működési költségek évről évre nagyságrendileg állandó összeget képviselnek, a beruházások pedig a hatékony munkavégzést szolgálják. Csak a legfontosabb sarokszámokat szeretném ismertetni a négy költségvetésről. Az Országgyűlés 34,6 milliárd forinttal hagyta jóvá a hatóság 2019-es költségvetési kiadási és bevételi előirányzatait. Ebből a kiadási előirányzat 33 milliárd forint volt, a költségvetési bevétel pedig 35,8 milliárd forintban teljesült. Ez 3,4 százalékos túlteljesítést jelent. A Médiatanács költségvetési kiadásai 607,1 millió forintot tettek ki. A költségvetési bevételei pedig 657 millió forint összegben teljesültek. A Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok a Médiatanács által kiszámlázott, de véglegesen az MTVA-t illető bevételeket tartalmazzák. Ez a forrása annak a támogatási programnak, vagy „Média mecenatúra” programnak, amelyet a Médiatanács folytat. Ennek a bevételi előirányzata 1 milliárd 733 millió forinttal teljesült, a kiadási előirányzat pedig hasonló, 1 milliárd 736,2 milliárd forint volt. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Véleményünk szerint az előkészített zárszámadásitörvény-javaslat és az ahhoz fűzött közel 40 oldalnyi indoklás kellő részletességgel tárja az Országgyűlés elé az egyes költségvetési sorokat és azok teljesülését. Egyúttal szeretném megjegyezni, hogy mind az öt zárszámadást független könyvvizsgáló auditálta, és jelentésükben megállapították, hogy a 2019. évi gazdálkodásról, a vagyoni helyzetről valós és megbízható képet nyújtanak az előterjesztett zárszámadások. Fentiekre tekintettel kérem képviselőtársaimat, hogy tárgyalják és támogassák az előterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány képviselője jelezte, hogy a vitában nem kíván részt venni. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Simon Róbert Balázs képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz vezérszónokaként jelzem, hogy képviselőcsoportunk támogatja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2019. évi zárszámadásitörvény-javaslatát. Támogatjuk mindazokat a gondolatokat, mindazokat a számokat, főösszegeket, alköltségvetési fejezeteket, amelyeket az imént a Költségvetési bizottság előadója, dr. Szűcs Lajos ismertetett a Házzal. Elfogadjuk mind az öt költségvetést, mind az öt költségvetési beszámolót és zárszámadást, amelyet az egységes költségvetési javaslat tartalmaz, vagyis az NMHH, a Médiatanács, a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, a Televíziós Film Mecenatúra, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap, vagyis az MTVA zárszámadását. Felmerülhet a kérdés, hogy mi alapján támogatjuk. Képviselőcsoportunk annak alapján támogatja a benyújtott zárszámadást, amit hangsúlyozott imént Szűcs Lajos alelnök úr is, hogy a benyújtott zárszámadásitörvény-javaslatot a független könyvvizsgáló megvizsgálta, auditálta, és olyan megállapításokat tett, amelyek alapján arra az egyértelmű következtetésre juthatunk, hogy a gazdálkodásról, a vagyoni helyzetről egyaránt valós és megbízható képet mutatnak az előterjesztett zárszámadások. [[11.40]] Szeretném egyúttal tájékoztatni képviselőtársaimat, hogy az általános vita lezárása után, a következő hét keddjén, a Kulturális bizottság ülésén kerül sor a törvényjavaslat részletes vitájának a lefolytatására. Arról is szeretném tájékoztatni önöket, hogy amikor ezeket a zárszámadásokat tárgyaljuk, akkor a Kulturális bizottság ülésén a Médiahatóság elnöke minden alkalommal jelen van, mint ahogy jelen lesz a következő bizottsági ülésen is. Amennyiben képviselőtársaimnak szakmai kérdései vannak a zárszámadással kapcsolatban, azt a Kulturális bizottság ülésén úgy tehetik fel, hogy azokra az elnök asszony és a munkatársai rögtön a helyszínen tudnak válaszolni. Egyébiránt pedig most is és az előző viták alkalmával is a Médiahatóság képviselője itt van az ülésteremben külön köszöntöm , és figyelemmel kíséri a most zajló általános vitát. Zárásként még egyszer megerősítem, hogy a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Költségvetési bizottsági ülésen tárgyaltuk ezt a javaslatot, az alelnök úr ismertette is az ottani szavazási eredményeket. Nyilván nem kérdés, hogy az ellenzéki képviselők egyöntetűen nemet mondtak a zárszámadásra. Nemet mondtunk azért, mert ami az NMHH-nál és annak intézményeinél megy, az egészen egyszerűen felháborító és elkeserítő. Önök azt mondják, hogy azért támogatják ezt a zárszámadást, mert független könyvvizsgálók ezt auditálták. Tudjuk, hogy hogyan működik ez önöknél, hogy hogyan költik el a pénzeket. És igen, majd a kulturális bizottsági ülésen tehetnek fel a képviselők kérdést szakmai álláspontról. Én azt gondolom, hogy itt most az általános vitában is helye van arról beszélni, hogy mi is működik az MTVA-nál. Látjuk, mi működik: kormánypropaganda. Önök százmilliárd forintot költenek el egy olyan közszolgálati intézményben, amelyet arra kellene fordítani, hogy a magyar emberek, a magyar családok hiteles tájékoztatást kapjanak. Ez egyszerűen nem valósul meg. Látjuk, hogy az Orbán-kormány a válságkezeléssel nem tud mit kezdeni, egészen egyszerűen a vírus legyőzte Orbán Viktort és kormányát. Ehelyett mit hallunk az M1-en és társcsatornáin? Azt, hogy hurráoptimizmus van, minden rendben van, kezelik a válságot, kezelik a vírust, és egyébként is a közszolgálati tevékenység az MTVA-n és a közmédiában megvalósul. Egész egyszerűen elképesztő, amit önök művelnek, és mindezt teszik úgy százmilliárd forintból, hogy annak sokkal, de sokkal jobb helye lenne a költségvetésben. Nézzük csak meg, lehetne ezt költeni maszkokra, ha már a maszkviselés kötelező; lehetne ezt költeni tesztelésre, hogy megóvjuk az embereket. Nem, önök mit tesznek? Híradóval agymosást hajtanak végre, és a magyar emberek tájékoztatási kötelezettségét nem teszik meg hitelesen. Egészen egyszerűen meg lehetne mondani, szerintem két kezem, de lehet, hogy egy kezem is elég, hogy megszámoljam, ellenzéki képviselő mikor járt utoljára az MTVA-nál. Szerintem önök is tudják a választ. Önök nem engedik az önök álláspontjával nem egyező vélemények kinyilvánítását. Pontosan ennek lenne az MTVA és maga a közszolgálati média az egyik kulcsszereplője. De önök ezt nem engedik, hiszen akkor kiderülnének a turpisságok. De nem csak az minősül a hazudozás egyik hogyan mondjam? eszközének… [[Dr. Kovács Zoltán: Egy zsák krumpli.]] Igen, egy zsák krumpli. Erről is be kellett volna számolni a borsodi választás kapcsán. Megtettéke önök? Valószínű, hogy nem. Pedig videófelvételek is bizonyítják. Egészen egyszerűen elferdítik, elhallgatják… [[Dr. Szűcs Lajos: Tavalyi költségvetés! Képviselő asszony, ez a tavalyi költségvetés! Az elnök csenget.]] A 2019-es költségvetés kapcsán az általános vitában, én úgy gondolom, elmondhatom azt [[Nacsa Lőrinc: Nem!]] ami az MTVA működésével kapcsolatos. Azt mondta itt a képviselőtársuk, hogy nyugodtan fel lehet tenni majd szakmai kérdéseket a Kulturális bizottság ülésén, miért ne tehetném azt az általános vitában, hogy bírálom a 2019-ben az önkormányzati kampány során elkövetett hazugságáradatukat? Miért ne tehetném meg? Ja, hogy most a borsodi választás kapcsán… A képviselőtársam mondta azt, hogy zsák krumpli! Most már mindenki arra asszociál. Eljutottunk oda ma Magyarországon, 2020-ban, hogy a zsák krumpliról minden esetben a választás jut az ember eszébe. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Nem!]] Pontosan ezért van az, amiről én is beszélek, hogy önök elhallgatnak igazságokat, ferdítenek, és egész egyszerűen nem működik az a közszolgálatiság, amelynek itt működnie kellene. Százmilliárd forintból. És ez 2019-ben is így volt. Látjuk, hogy önök további pénzeket pumpálnak be ebbe a rendszerbe. Rákérdeztem a bizottsági ülésen, hogy a dologi kiadások között majd egyébként a következő napirend lesz mire is költenek. Még el is tudom fogadni, hogy jövőre lesz több sportesemény, ha minden igaz, és ha a vírushelyzet ezt majd engedi, és ahhoz kellenek majd további fejlesztések. Ezt majd a következő napirendnél részletesebben ki fogom fejteni. A lényeg a lényeg: 2019-ben önök semmi másra nem használták, csak az Orbán-rendszer további kiépítésére és megszilárdítására az egész médiahálózatot, és tették ezt százmilliárd forintból, úgy, hogy egyébként ennek sokkal jobb helye lehetett volna máshol, és akkor nem tartanánk ott, hogy az egészségügyi rendszer összeomlik, hogy már miniszterelnök úr is tegnap kijelentette, hogy december közepére már teljesen megtelnek a kórházak. Hogyan fogják azokat az embereket ellátni? Miért kell ezeket a kiadásokat ilyen szinten a médián keresztül önöknek átpumpálni? Ezek költői kérdések, tudom, hogy nem fogok erre választ kapni. Erre majd aztán… [[Nacsa Lőrinc magára mutat.]] Köszönöm szépen, képviselőtársam majd erre válaszol, hogy hova is mennek a pénzek. Jó lenne tudni, mert nem oda, ahová egyébként a magyar adófizetők azt szánják, és ezért egészen egyszerűen, úgy, ahogy a bizottsági ülésen, itt is elmondhatom, hogy a Jobbik képviselőcsoportja ezt a zárszámadást, ezt a törvényjavaslatot nem fogja támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én önökkel ellentétben megnéztem, hogy mit csinált az NMHH 2019-ben, mert a 2019-es zárszámadásról szól ez a mostani vita. Értékes programokat indítottak el vagy folytattak. Erről is fogok pár szót szólni, csak először hadd válaszoljak önnek, tisztelt képviselő asszony. Ön itt vádaskodik, független könyvvizsgálókat vádol azzal, hogy meghamisítottak esetleg adatokat. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Nem ezt mondtam!]] Azt mondja, hogy tudjuk az önök módszereit. Erről beszélt, független könyvvizsgálókról. Akkor, ha tud valamit, ami nem úgy történt, ahogyan az a jogszabályokban le van írva, akkor egyrészt tegyen feljelentést, másrészt ne vádoljon független, egyébként nagyhírű cégeket rendszeresen nemzetközi multicégek, kutatóhálózatok, egyetemek működnek ezekkel a független könyvvizsgáló cégekkel , ne vádolja őket mindenféle csalással, mert azt gondolom, hogy ez méltatlan még önökhöz is. Arról keveset hallottunk, hogy a közpénzből működő Alfahír és társai hogyan kommunikálnak. Azt hittem, erről is fog egy kicsit beszélni, hogy a közpénzből kitömött médiájuk hogyan hazudik nap mint nap rólunk, és hogyan gyaláznak minket személyesen, kormánypárti képviselőket. Ahogy ha már felhozta a borsodi választást arról sem beszélt a képviselő asszony, hogy jobbikos aktivisták miért ragasztottak krumplis zsákokra „Koncz Zsófia” feliratot. Szintén videókkal, fényképekkel bizonyított esetről van szó. Ezekről sem szólt. És megelőlegezem a bizalmat, Varju László majd biztosan fog erről beszélni [[Varju László bólint.]] arról sem beszélt, hogy az önök főpolgármestere egyenruhás emberekkel vitet ki egyébként ingyenes újságokat osztogató embereket, és lehetetleníti el a sajtószabadságot, mert Gyurcsány Ferenc testőre azt az utasítást adta nekik, hogy ki kell üldözni az aluljárókból az ingyenes újságokat osztogató aktivistákat. Erről sem szólt, képviselő asszony, egy szót sem, hogy az önök főpolgármestere egyenruhásokkal lehetetleníti el a sajtótermékeket Budapesten. Ez az önök fogalomtárában a sajtószabadság, önök így értelmezik a sajtószabadságot. Én azt gondolom, szégyenteljes, hogy ilyen pillanatokkal, ilyen fényképpel, felvételekkel kell szembesülnünk, amikor Gyurcsány Ferenc testőre körbevesz egyenruhás emberekkel aktivistákat, akik újságokat osztogatnak. De hogy a beszámolóról is beszéljünk és a 2019-es évről: Szűcs Lajos képviselőtársam beszámolójából és a számokból is azt láthatjuk, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2019-ben is igen magas színvonalú, tartalmas szakmai munkát végzett, és hozzájárult ahhoz, hogy a magyar emberek számára hatékonyabbá és tartalmasabbá váljon a munka, a tanulás, a szabadidő, a tájékozódás, a szórakozás és a magánélet. [[11.50]] A XXI. században, az innováció és a negyedik ipari forradalom korában az infokommunikáció, a gyors internet-hozzáférés, az 5G mobilhálózat, a köztéri, vezeték nélküli internetelérési rendszerek gyakorlatilag a mindennapjaink részévé váltak, illetve válnak folyamatosan. Az az ország, amely lemarad az innováció, a digitalizáció, az infokommunikáció területén, folyamatosan veszít versenytársaival szemben, és lépéshátrányba kerül a mostani digitalizációs forradalomban. Az NMHH és a magyar kormány lépéseinek köszönhetően Magyarország ma kifejezetten nagy hangsúlyt fektet az innovációs kérdésekre és a modern, mindenki számára elérhető infokommunikációs eszközök és lehetőségek bővítésére. Mára az adat, az információ szinte értékesebbé vált, mint a nyersanyag. A rólunk mindent tudó, szokásainkat, életszervezésünket figyelő digitális technológia számos veszélyt rejt, számos visszaélésre ad lehetőséget, ugyanakkor minden veszélye mellett, ha felelősségteljesen és körültekintően használjuk, akkor nagyon hasznos a bárhol elérhető információáradat a digitális oktatás, az online nyelvtanfolyam vagy éppen az online KRESZ-tanfolyam terén. Ezt a kettősséget szükséges feloldani a gyermekek helyes és tudatos digitális kultúrára nevelésében. Azt gondolom, hogy abban mindannyian egyetérthetünk, hogy a gyermekek digitális tudatosságra nevelése egy olyan kulcskérdés, amely meg fogja határozni a jövő oktatását, sőt már a jelen oktatását is, amelyben mind a szülőknek, mind a nevelőknek, oktatóknak, tanároknak, tanítóknak nagy-nagy felelőssége van. Ebben is jelentős szerepet játszanak a médiahatóság által indított tanító-nevelő jellegű programok és képzések, valamint a felhasználók, a fiatalok és a gyermekek médiabiztonságát védő különböző szolgáltatások. Napjainkban még a leggondoskodóbb szülő sem tudja már ellenőrizni azt, hogy milyen tartalmakat fogyaszt a gyermeke az online térben. Régen ez sokkal egyszerűbb volt, ma már azonban lehetetlen a szülőknek ezt ellenőrizni, és mindentől megvédeni a gyermekünket, ezért nagyon fontos, hogy a korábbiaknál sokkal szélesebb körű, teljesen más szemléletű digitális nevelés legyen a családi és az iskolai közegben is. Ebben a legfőbb szerep természetesen a családé, ugyanakkor az iskolák és a médiahatóság munkájára is nagy szükség van. Ezért nagyon fontos a tudatos, családi körben és iskolai keretek között történő, digitális kultúrára való nevelés, ahol már kisiskolás kortól a felelősségteljes médiafogyasztásra és a médiatudatosságra tanítjuk a gyermekeket. Ezt a célt segítve az NMHH egy új internetes felületet, információs portált hozott létre a szülők számára a gyerekaneten.hu-t. Ez az oldal azért jött létre, hogy tájékoztassa a szülőket arról, hogy pontosan milyen oldalakat látogatnak, milyen játékokkal játszanak a gyerekek, amikor a neten lógnak. Mintegy 80 témában találhatunk, találhatnak a szülők információt ezen a honlapon, kvízeket is kitölthetnek, hogy teszteljék a tudásukat. A cél az, hogy arra bátorítsa a szülőket, hogy kezdjenek kommunikálni ezekről a témákról a gyermekeikkel, hiszen csak úgy tudják őket biztonságban tudni, ha tisztában vannak azzal, hogy milyen veszélyek fenyegetik őket. A korlátlan információáradat mellett azonban az online tér számtalan veszélyt rejt, a felhasználók jelentősen kitettek az online zaklatásnak, az online csalásnak vagy éppen a kibertámadásoknak. Ezen a fontos területen egy innovációt támogató és egyszerre családbarát nemzeti kormány feladata a lehetőségek széles körű biztosítása, valamint a gyermekek, fiatalok, családok és idősek védelme a digitalizáció veszélyeitől. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság az elmúlt években komoly lépéseket tett a fiatalkorúak védelmében az online zaklatások, visszaélések ellen. Kiemelkedő az NMHH Internet Hotline szolgáltatása, amely az NMHH által működtetett, a jogellenes, illetve kiskorúakra káros tartalmak bejelentésére szolgáló jogsegélyszolgálat. Az NMHH Hotline jogsegélyszolgálata kapcsán a beszámolók alapján azt jelenthetjük ki, hogy szükség van egy ilyen rendszerre, hiszen a bejelentések is folyamatosan növekednek, szükség van egy ilyen online jogsegélyszolgálatra. Ez nagyban köszönhető annak, hogy az NMHH a fiatalkorúak, elsősorban a 11-16 évesek között a jogsegélyszolgálatot népszerűsítő kampányt is indított, növelve ezzel a fiatalok online-tudatosságát. Itt a legtöbb eset adattal való visszaélés, nagy cégeknek adták ki magukat különböző adathalász személyek vagy szervezetek, illetve engedély nélküli közzététel adatokkal való visszaélés volt a legtöbb, tavalyi évben történt bejelentés tárgya. Azt gondolom, hogy egy ilyen, a 11-18 éves korosztályt célzó médiakampányra, illetve népszerűsítési kampányra, internetes kampányra mindenképpen szükség van a továbbiakban is, erről majd nyilván a jövő évi költségvetésnél tudunk beszélni. Éppen ezért az NMHH az SOS Gyermekfalu Magyarországgal is megújította partnerségét, illetve tovább folytatta azokat a közös projekteket, amelyek elindultak. A bejelentések megvizsgálása után nyilvánvalóan az Internet Hotline és az NMHH munkatársai is megtették a szükséges lépéseket. Azt gondolom, hogy a kiemelt projektekből is látható, hogy az NMHH felelősen gazdálkodott, a pénzek jó helyre kerültek, a médiatudatosságot, a kiskorúak védelmét szolgálták, ezért a KDNP-frakció támogatja azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjenek meg nekem néhány mondatot, mielőtt a mai felszólalásomat elkezdem! 64 évvel ezelőtt éppen ezen a napon indult meg a Forgószél hadművelet Budapest ellen, a támadás vérbe fojtotta az 1956-os forradalom és szabadságharc vívmányait. Ma, november 4-én emlékezzünk meg azokról a hősökről, akik képesek voltak meghozni a legnagyobb áldozatot hazánk függetlenségéért, a vágyott szabadság eléréséért! A nemzeti gyásznapon az áldozatokról való megemlékezés mellett emlékeztetnünk is kell magunkat arra, hogy a szabadságunkért újra és újra meg kell küzdenünk. Emlékeznünk kell arra, hogy csak akkor lehetünk méltók Nagy Imre és társai, valamint a magyar nemzet által hozott áldozatra, ha nem mondunk le azokról a célokról, amelyekért elődeink küzdöttek. Ezt szerettem volna az MSZP frakcióvezető-helyetteseként most elmondani. Akkor térjünk rá a napirendre, és azt is szeretném az elnök úrnak bejelenteni, hogy ezt a napirendi pontot és a következőt én összevontam, merthogy igenis van közöttük kapcsolat, tehát hogyha megengedik, akkor ezzel élnék. A másik pedig, hogy azt is szeretném elmondani, hogy miután a járvány egyre inkább durvul, nagyon-nagyon kell vigyáznunk egymásra, és innen is szeretnék jobbulást kívánni mind Varga Judit miniszter asszonynak, mind pedig Rétvári Bence államtitkár úrnak. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon-nagyon fontos dolog, hogy ez egy nagyon-nagyon nehéz időszak mindannyiunk számára. És akkor most már tényleg rátérek a tárgyra. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Médiatanács, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap 2019. évi költségvetésének tényszámaiból egyvalami biztosan kiderül: az, hogy a Fidesznek semmi sem túl drága, ha a saját propagandájára kell költeni. Igazolja ezt az, hogy tévedésből a még mindig közmédiának nevezett állami propaganda költségvetése 2010 óta a többszörösére nőtt. A Fidesz-kormány minden évben egyre több és több közpénzt fordít a közmédiára, miközben a nézettségi adatok szerint leszámítva egy-egy bajnokiliga-közvetítést egyre kevesebben nézik a köztévét. Ebből a szempontból a 2019. év sem kivétel. Ugyanakkor egészen elképesztő, hogy a mai nap napirendjén szereplő, a közmédia 2021-es költségvetéséről szóló javaslat még nagyobb számokat, még nagyobb költségvetési támogatást tartalmaz. Ha az MTVA 2019-es tényszámait nézzük, nyilvánvalóvá válik, hogy a közmédia csak elkölteni tudja a pénzt, jól gazdálkodni, saját forrásokat előteremteni nem képes. Tavaly például döbbenetes összegből gazdálkodhattak, az Országgyűlés 73 milliárd forintnál is többet utalt a számlájukra közszolgálati hozzájárulás címén, vagyis ez a terveknek megfelelően alakult. Ami viszont nem alakult úgy, ahogy tervezték, az a kereskedelmi típusú bevételek megteremtése, ez valahogy nem megy a propagandasajtónak, mivel ezen a téren mintegy 10 százalékos elmaradás figyelhető meg. A 93 milliárd forint keretösszeg ennek ellenére elképesztő nagyságrendről tanúskodik, és ezt a gigantikus és értelmetlen kiadást akarja a Fidesz-KDNP 2021-ben 118 milliárdra emelni. Nézzük hát meg, mire fordították a Kunigunda utcában ezt a rengeteg pénzt! Az összeg jelentős része, mintegy 53,5 milliárd forint dologi kiadásra ment el, de jelentősen nőtt a személyi célú kifizetések összege is, olyannyira, hogy ez utóbbira 17 milliárd forinttal többet is költöttek, vagyis a Fidesz propagandistáit évről évre egyre jobban megfizetik. Megmondom őszintén, kíváncsi vagyok, hogy ez a kormány, amely mindenről közvélemény-kutatást készíttet, vajon miért nem meri megkérdezni az emberektől, hogy egyetérteneke azzal, hogy 100 milliárd forintot költsenek a pénzünkből egy ilyen közmédiára, pláne úgy, hogy jövőre még ennél is többet akarnak önteni ebbe az értelmetlen, százmilliárdokat elégető gépezetbe, mert nem konzultálnak arról, hogy ezt a pénzt propagandára kellene költeni, vagy inkább a munkanélküliek megsegítésére, az egészségügyre vagy az oktatásra. Csak nem félnek az emberek válaszaitól? [[12.00]] Bevallom, mi kissé naivan abban bíztunk, hogy a járványhelyzetre és a gazdasági nehézségekre való tekintettel szerényebben fogják megtervezni a közmédiának nevezett propagandagépezetük költségvetését. Sajnos csalódnunk kellett. Önök úgy gondolják, hogy 93 000 millió forint sem elegendő az MTVA-nál, és ezért ezt 118 000 millió forintra kívánják emelni. Felmerült a kérdés, hogy miért. Azt látjuk, hogy munkabérre, megbízási szerződésekre a tavalyi 16 milliárd helyett jövőre már 20 milliárdot akarnak költeni. Elképesztően, már-már érthetetlenül sokat kívánnak dologi kiadásokra is fordítani; ez 70 milliárd forint, miközben a 2019. évben sikerült ezt megoldani a nem túl kevés 53 milliárd forintból. Miért akarnak most ezen emelni? Ez a törvényjavaslat erre sajnos nem ad választ, és úgy látom, nincs is senki, aki erre nekem válaszolna. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Azt viszont látjuk, hogy a Médiahatóság gőzerővel készül a büntetésekre, mert mind az emelkedő frekvenciadíjakból, mind a bírságokból nagyobb bevételt várnak. Mondhatni, jobb, ha vigyáznak a televíziócsatornák és a rádiók is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP ezt az esztelen és értelmetlen pénzszórást nem támogatja. Nem támogatjuk, hogy több mint 100 milliárd forint közpénzt öntsenek a Fidesz propagandagépezetévé silányított közmédiába. Nem támogatjuk, hogy az adófizetők pénzéből elvtelen lejárató riportokat, külföldről átvett dezinformációs híreket terjesztenek. Nem támogatjuk, hogy az a közmédia, amely 2010-ben még 20-30 milliárd forintból is jól működött, jövőre majdnem 120 milliárd forintot kapjon. Nem támogatjuk, hogy a mikroszkopikus nézettségű állami televízióra pazarolják az emberek nehezen befizetett adóját. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm tisztelettel képviselőtársaimat. Latorcai János alelnök úr, ülésvezető elnök úr jelezte, hogy Gurmai Zita összevonta a felszólalását, tehát akkor a következő alkalommal nem fogjuk szólítani, bár megszólalhat nyugodtan. Köszönöm szépen. Akkor megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget. Azt gondolom, hogy képviselő asszonynak olyan ötlete volt, amit érdemes megfogadni, és összevonni ennek a két évnek a költségvetési tervezését és annak a vitáját, mert szorosan egybetartozik, és a kormánypártok mindössze annyit csinálnak, hogy megpróbálják különválasztani. Pedig miről szól ez a történet? Arról, hogy a 2019-es, a 2020-as és a 2021-es beterjesztett költségvetésben összesen több mint 300 000 millió forintot költenek el olyanra, amire, mondhatom azt is, hogy senki nem kíváncsi. De akkor azt ismét olyan politikai értékítéletnek tekintik, mint amit a Költségvetési bizottság ülésén kaptam válaszként. De azt gondolom, hogy a nézők ítélik meg, mert ezeknek a csatornáknak vagy ennek a hatóságnak a hatáskörébe, a finanszírozási körébe tartozó közvetlen szervezeteknek a nézettsége messze alulmúl mindent, és egyáltalán nem fogalmazható meg az, hogy erre érdemes lenne ennyi pénzt költeni. Ebből az állításból szeretnék kiindulni. De ha még egy politikai értékítéletet kívánnak, akkor elmondok még egyet önöknek. November 4e tragédiájáról a hatalom tévéje nem számolt volna be. Ez a tévé nem számolt volna be arról, hogy mit művelnek ebben az országban. Ez a pártállami tévé, amit ennyi pénzből működtetnek, kizárólagosan az önök hatalmi törekvéseit szolgálja, és nincs köze ahhoz a tájékoztatási szándékhoz, ahhoz a közérdekűséghez, amit a médiatörvény előírna az önök számára. Ez a Nemzeti Médiahatóság nem tesz eleget a törvényben foglaltaknak sem a hazai, sem pedig az európai viszonyok között, hiszen az európai hírközlési kódex, amelyhez formálisan talán köze van a hatóságnak, előírásait érdemben nem tartja be. Ebből kifolyólag azoknak az embereknek, akik kizárólag az ilyen módon finanszírozott csatornákat tudják nézni, és elfogadják azt az ajánlatot, amely arról szól, hogy az MTI hírei alapján kell tájékozódniuk, a tájékozottságuk nem megfelelő színvonalon van. Önök ezzel a költségvetéssel és ennek a szervezetnek a fenntartásával, működtetésével nem biztosítják az állampolgároknak a tisztességes és egyenlő információhoz való hozzáférés jogát. Éppen ezért önök ennek a költségvetésnek a végrehajtásával elfogadhatatlan bűnöket okoznak Magyarországnak. Elfogadhatatlan az, hogy az embereket megtévesztik, és nem mondják el azt az igazat, ami ebben az országban történik. Tisztességtelen az az ajánlat, és erről is emlékezzünk meg, hogy az első döntéseik között szerepelt az is, hogy azoknak az újságoknak és azoknak a csatornáknak, amelyek számára az MTI ingyen biztosítja a kormányzati híreket, mindezt díjmentesen biztosítják. Ma már tudja mindenki, hogy ez óriási csapda volt, és akik ebbe a csapdába beleléptek, azok egy része legalább úgy kezdi a hír felolvasását, hogy az MTI hírei alapján. Ezzel párhuzamosan felszámolták és megszüntették azt a lehetőséget, az állami lehetőségekből, reklámlehetőségekből kizárták azokat, akik forráshoz juthatnak, és ezen keresztül akár alternatív hírközléssel foglalkozó helyzetbe kerüljenek. Azt gondolom, hogy ez teljesen nyilvánvaló, és az elmúlt tíz évet ilyen körülmények között kellett az embereknek végigélni. Ezen nem kozmetikáz sokat, tisztelt képviselő úr, ha tesznek gesztusokat a tekintetben, hogy a régi időket felidézve olyan kulturális csatornát üzemeltetnek, amelyben a korábban készült produkciókat sokan nézik örömmel és tisztelettel. Ezt az eszközt használják fel arra, hogy a saját céljaiknak megfelelően, kizárólag a hatalmi törekvéseik szempontjából megszentségtelenítik azt a felelősséget, hogy kormányzó pártként, kormányzó közösségként egyenlő feltételeket kellene biztosítani a parlament valamennyi képviselőjének, valamennyi pártjának. Önök százmilliárdokat, de fogalmazzunk pontosan, ez alatt a három év alatt több mint 300 milliárd forintot költenek el többek között az MTVA épületében, amelyben küzdelmes viszonyok között sem tudjuk elérni azt, hogy ott rólunk ne csak beszéljenek, hanem az ellenzék pártjai megszólalhassanak. Tisztességtelen az, amit csinálnak, ami elvezet oda, hogy Magyarországon nincs sajtószabadság. Önök ezt megakadályozzák és korlátozzák. Hiába néz kétségbeesetten a képviselő úr, akkor is így van. [[12.10]] Tisztességtelen a sajtószabadság ilyetén való meggyalázása, ami egyébként elvezet oda, hogy önök választási csalással vannak hatalmon, mert az embereket megtévesztik, és nem látják be azt az igazságot, nem láthatják azt az igazságot, amit önök egyébként ebben az országban előállítottak. Azzal kezdtem, hogy 300 000 millió forintot költenek el ez alatt a három év alatt; 300 000 millió forintot, és annak, mondhatnám úgy akár, hogy az egyharmadát ebben az évben, több mint egyharmadát ebben az évben, amikor olyan járványveszéllyel kell szembenézni, amikor 300 ezer embernek nem tudnak segíteni ebben az országban, hogy egyébként a munkabérek kiesését valamilyen módon megakadályozzák, vagy valamilyen módon fenn tudjanak maradni a víz felett. Önök ilyen körülmények között csinálják mindezt. Éppen ezért azt gondolom, hogy az a trükk, amivel egyébként a Költségvetési bizottság elnökét kizárták abból, hogy az előterjesztője legyen, lehessen ennek a törvénytervezetnek, amivel megakadályozták kormánypárti többséggel, hogy előterjesztőként lehessen erről beszélni most már nem is egy esetben, hanem két esetben egyébként , a félelmet bizonyítja. Attól tartanak és attól félnek, hogy egyébként szembesülhetnek az előterjesztőnek azzal a véleményével, hogy ez a törvénytervezet ebben a formában elfogadhatatlan. Nem értek egyet azzal, és kérem azt minden ellenzékitől, de igazából a kormánypárti képviselőknek kellene belátni azt, hogy annak, amit csinálnak, a demokráciához semmi köze nincs. Itt lenne az ideje annak, hogy a médiahatóság szembesüljön azzal, hogy igen, neki az a dolga, hogy biztosítsa az egyenlő feltételeket és az egyenlő lehetőségeket a magyarországi parlamentben működő parlamenti pártoknak és egyébként azoknak a pártoknak, amelyek a demokratikus közéletben támogatottsággal részt tudnak venni. Ennek a minimumnak sem tudnak önök megfelelni. Mivel akadályozzák és mindezt ilyen módon ellehetetlenítik, ez tartja önöket pillanatnyilag hatalmon. De én azt gondolom, hogy annak is eljön az ideje, hogy az emberek megszabaduljanak ettől a rezsimtől. Mi régóta szorgalmazzuk, hogy például Magyarország egész területén legyen díjmentesen hozzáférhető az internet. Ezt nem tudták megoldani, pedig ezen a rendszeren keresztül megtehették volna. Otthagyták a gyerekeket és a családokat egyedül otthon, a járványhelyzetben, amikor segíthettek volna rajtuk. Emlékezzenek csak rá, tisztelt választópolgárok, 300 milliárd forintot nem ezt a 300 milliárd forintot, másik 300 milliárd forintot költött Magyarország arra, hogy digitálisközmű-hálózatot építsen ki. Ehhez képest mindenki gondolja végig, mennyit fizet családonként azért, hogy egyébként internetszolgáltatása legyen! A Demokratikus Koalíciónak az az elvárása a tisztelt kormánypártok felé, hogy legalább, minimum a járvány időszakában tegyenek meg mindent azért, hogy a családoknak legyen lehetősége az internethez való hozzáféréshez, mert a digitálisközmű-használat legalább annyira fontos, mint a minimális víz, a minimális áram, ami az életben maradást biztosítja a legrászorultabbak számára. Összefoglalva, még egyszer elmondom önöknek, hogy a szabadságjogok megsértése terén a legsúlyosabb bűnöket elkövető Fidesz-KDNP-párt a kormányzásával Magyarországon és az európai mértékekhez képest is rendkívüli módon korlátozza a sajtószabadságot. Ez a durva korlátozás elfogadhatatlan és ahogy mondom, tisztességtelen úgy, hogy mindehhez 300 000 millió forintot használnak fel. Persze, belemehetnénk azokba a részletekbe is, hogy ez a 300 000 millió forint kinek mit jelent. Az elnök asszonynak jelenti a közel 5 millió forintos fizetését? Azt, hogy egyébként itt néhány ezer embernek, mint ahogy a képviselő asszony is említette, 17 milliárd forinttal csak a személyi költségeket növelték meg? Tisztelt Uraim! Nézzenek tükörbe! Elfogadhatatlan az, amit önök művelnek! Vérdíjat fizetnek azért ezeknek az embereknek, hogy befogják a szájukat, hogy egyébként önöket kiszolgálják, és eközben pedig Nemzeti Médiahatóság címen, név alatt megbecstelenítik a „nemzeti” szót, és egyébként a Klubrádiót pedig el akarják hallgattatni. [[Nacsa Lőrinc: Nem, nem!]] Önök teszik ezt és önök járulnak hozzá! Ha önök nem tennék, ha nem biztosítanák ehhez a többséget, akkor ezt nem lehetne megtenni, és önök ezt a fenyegetettséget továbbra is fenntartják. Néhány műsort azért emlegessünk, ugye, még tegnap is! Két futballmérkőzés között, annak félidejében olyan egyperces műsorokat gyártanak le, amelyekben az ellenzéki pártokat olyan környezetben mutatják be, ami mindenképpen rosszul hat rájuk. Ezek azok az önök által előállított műsorok és az önök hatalmi érdekeit szolgáló műsorok, amelyek egyébként megjelennek nemcsak az állami tévében, a pártállam tévéjében, hanem azok között is, akik önöket kiszolgálják. Tisztelt Képviselő Úr! Van önnek ismerete és fogalma arról, hogy Magyarországon az egyik legnagyobb nézettségű sportcsatorna, a Spíler rendelkezik azokkal a jogokkal, amelyekkel a nagy nézettségű futballmérkőzéseket közvetítik, annak mennyit fizet az MTVA azért, hogy egyébként annak a műsorait átvehessék? Tisztelt Képviselő Úr és Alelnök Úr! Legyen szíves, tájékozódjon és tájékoztasson bennünket arról, hogy ezt mennyiért csinálják és mennyit kell azért fizetni, hogy ezt az M4-es sportcsatornájuk egyébként leadhassa! Itt lenne az ideje az igazság bevallásának. Összességében véve tehát azt kell hogy mondjam önöknek, hogy sem a hazai, önök által is egyébként többször módosított médiatörvénynek, sem az európai kötelezettségeknek nem tesznek eleget, tisztességtelenül használják fel ezt a forrást, és elfogadhatatlan, hogy egyébként ezek alatt az évek alatt, a beszámoló és a költségvetés évei alatt 300 000 millió forintot költenek a saját hatalmi, pártállami tömegtájékoztatásukra. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalások következnek; elsőként megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita jobbikos képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nacsa képviselőtársamnak az expozéjára szeretnék reagálni, amit itt előadott. Ön keveri a szezont a fazonnal, amikor azt mondja, hogy kereskedelmi médiatermékeknél nézzük meg, hogy mire költenek meg hogyan. Elnézést, itt a közszolgálati médiáról beszélünk! [[Nacsa Lőrinc: Kereskedelmi!]] A közszolgálati médiával kapcsolatosan a 2019-es évben önök közel 100 milliárd forintot tapsoltak el kormánypropagandára. Láttuk, hogy mi történik, és ön idekever kereskedelmimédia-termékeket. Elnézést, a kereskedelmimédia-termékeket a piac tartja fenn! [[Nacsa Lőrinc felnevet.]] Tehát elnézést kérek azért, hogy kiállok amellett, hogy igenis szabad véleménynyilvánításra, szólásszabadságra és sajtószabadságra van szükség, amit önök a közszolgálatimédia-termékeken keresztül nem biztosítanak. Úgy, ahogy ellenzéki képviselőtársaim is elmondták, semmi másra nem jó ez az egész MTVA, csak arra, hogy önök 100 milliárd forintot nem a válságkezelésre fordítanak, hanem agymosásra. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kettő percre megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én is két megjegyzés miatt kértem szót, az egyik Nacsa képviselő úr hogy fogalmazzak kritikája volt, ami arról szólt, hogy milyen szörnyű fideszesnek lenni itt, ebben az országban, mert tulajdonképpen elnyomják önöket itt a média területén. [[12.20]] Az ellenzéki médiumok kapcsán arról beszélt, hogy szinte kisebbségben vannak a jobboldali és önöket kiszolgáló médiumok, ami egyszerűen nevetséges. Tehát elképesztő, hogy még mindig képesek arra hivatkozni, hogy az ellenzéki vagy nem önökkel szimpatizáló médiának milyen ereje van Magyarországon, eközben önök egy médiabirodalmat építettek fel az elmúlt években, és ha ezt a saját vállalkozói pénzükből vagy a saját fizetésükből csinálták volna, akkor lelkük rajta, de ezt közpénzből teszik folyamatosan. Állami hirdetésekkel stafírungozzák ki nemcsak a Magyar Televíziót, hanem egyéb más televíziót és különböző orgánumokat is. Tehát úgy kell fogalmaznom, hogy amikor hallgattam önt, azon gondolkodtam, hogy nem szakad magukra a Parlamentnek a teteje, hogy van képük azt mondani, hogy még mindig önök vannak kisebbségi helyzetben, és ha végre valahol valaki ellensúlyozni akarja ezt akár a főváros, akár más részéről, akkor maguk fölállnak nagyképűen elmondani, hogy ez micsoda tragédia, ami ott történik. Az a tragédia, kérem, amit maguk csinálnak a média területén az elmúlt években, 2010-től kezdődően! Ez az egyik. A másik, Varju képviselő úrnak mondanám: képviselő úr, abszolút egyetértek azzal, amit mondott, de kérem, ne mentsen föl mindenkit azzal, hogy vérdíjat fizetnek azért, hogy kiszolgálják őket. Nem! Vannak olyanok, akik valóban az állásukért, az egzisztenciájukért, mivel nincs más lehetőségük, ezért teszik azt, amit tesznek, ők valóban nehéz helyzetben vannak, hiszen valamiből meg kell élni újságíróként, de higgye el nekem, a vezetők között nincs semmilyen vérdíj. Ők hittel, tudattal, örömmel teszik, amit csinálnak, és őket nem kell fölmenteni semmilyen formában sem ez alól, hanem el kell számoltatni őket abban az esetben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ha erre lehetőségünk van. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Szabó Szabolcs független képviselő úrnak. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Valóban, ez így van van, aki mindenhez is ért. Ez a tegnapi vitánk folytatása; a többiek nem értik, de nem homályosítom most fel őket. Bocsánat, ezt le is veszem, mert így nem fog hallatszani a hangom. [[Leveszi a maszkot.]] Ígérem, nagyon rövid leszek. Valóban, itt ezt mindig megbeszéljük, amikor így ősszel bekerülnek ezek a javaslatok, hogy a vita szempontjából egy picit nehézkes, hogy először megnézzük az előző évi költségvetés végrehajtásáról szóló előterjesztést, majd következő napirendi pontként meg a jövő évi költségvetési tervezetet, de hát ez már csak ilyen. Én előre azt a metódust választottam ki, hogy itt csak röviden beszélek, és majd a jövő évi költségvetés kapcsán beszélek hosszasabban. Úgyhogy a jegyzőkönyv kedvéért csak annyit rögzítenék, hogy értelemszerűen én azt soha nem vontam kétségbe senkinél, ezt még az elnök asszonynál se tettem meg, hogy számszakilag ott minden rendben lenne. Azt gondolom, hogy számszakilag a költségvetés rendben van, elszámoltak vele, még azt sem gondolom, hogy a számviteli fegyelmet megsértették volna. Itt a probléma mindig azzal van, hogy azt a nagy halom közpénzt, amit a magyar adófizetők pénzéből biztosít a fideszes-KDNP-s többség a közmédiának elsősorban itt most az MTVA-ról beszélünk természetesen, ahol a problémákat látjuk, kisebb részben aztán meg persze a Médiatanácsnál , ami ebben az előterjesztésben is szerepel, hogy nagyjából az MTVA esetében kilencvenkettő egész valahány tized milliárd forint, mire fordítják, hogyan hasznosítják. Én azt gondolom, hogy ezt nem jól használják, mert ott nem közszolgáltatás folyik, sem az MTI-nél, sem a televíziós és rádiós csatornáknál, állami propagandát folytatnak, és ezért gondolom azt, hogy nincs rendben az, hogy ennyi pénzt költünk a Fidesz állami propagandájára, ezért nem fogom elfogadni a ’19-es költségvetés végrehajtásáról szóló előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Potocskáné Kőrösi Anita tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Megadom kettő percre a szót Varju László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Én szeretném egy dologra még egyszer felhívni a figyelmet, mert az egész ország attól a nevetéstől hangzik, amely a Klubrádió hirdetéseiben vagy műsoraiban megjelenik, amikor az önök miniszterelnökének azon szavait idézi vissza, miszerint nem hallgattatnak el senkit, aki önökkel nem ért egyet. Ezen a badarságon, hazugságon és felháborító mondaton, felháborító hazugságon egy ország nevet, amit egyébként a miniszterelnök Brüsszelben elmondott; de talán Strasbourgban volt, a parlamentben. Mindazok után, amit egyébként a Klubrádióval most tesznek, vagy amit tenni kívánnak, és azok után, ahogy a Népszabadságot bezáratták, ahogy elfoglalták ezeket a médiumokat, azt gondolom, igenis önök nevetség tárgyává váltak, és ennek eredményeként önök el is fogják veszíteni a hatalmukat, mert az, amit a Fidesz-kormány végigvitt a médiában a hatalom elfoglalásával, mindennel szembement, amit egyébként demokráciának hívnak. Sajnos igazat kell adnom vagy egyet kell értenem Mesterházy Attila úrral, mert nemcsak a Hír TV emberei azok, akik mikrofonnal önként szaladgálva futnak az emberek után, üldözik őket azért, hogy az önöket kiszolgáló kérdéseket odanyomják az emberek orra alá, és ezt önök megfizetik, mert ebben a médiában önök büntetnek és jutalmaznak azzal, hogy pénzt adnak embereknek vagy elvonnak tőlük. De egy dolog egészen biztos: a sajtószabadságot lábbal tiporják, és az a pártállam, ami működik Magyarországon, remélem, hamar megszűnik. Köszönöm szépen. [[Potocskáné Kőrösi Anita tapsol.]]
Köszönöm, Varju képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr. Még egy gondolatot szerettem volna a fideszes képviselőtársaim figyelmébe ajánlani, nevezetesen, hogy amikor korábban mi kormányoztunk, akkor tudják, hogy hogyan működött a Magyar Televízió? Másodpercre nézték azt, hogy ugyanannyi ideje legyen [[Varju László tapsol.]] az akkori ellenzéki képviselőknek, mint a kormánypárti képviselőknek. Most nemhogy másodpercre, hanem havonta nem jön ki az, hogy egyáltalán valamelyik ellenzéki képviselő bemehessen. Amikor én pártelnök lettem 2010-ben, szinte mindennap a sajtótitkárom írt egy levelet az MTV akkori szerkesztőjének, felelős hírigazgatójának, hogy szeretnék bemenni a televízióba és elmondani a véleményünket a miniszterelnöknek vagy valamilyen más politikusnak a gondolatairól. Folyamatosan azt a választ kaptuk, vállaltan, tehát nem azt, hogy nem válaszoltak, leírták szépen e-mailben, hogy erre most nincs lehetőség, mert ők nagyobb teret szeretnének adni, hogy a kormányzat be tudja mutatni az elképzeléseit, és tulajdonképpen úgy érzik, hogy nincs igény arra, hogy az ellenzék ezt kritizálja a köztelevíziónak a műsorsávjában. Majd amikor emiatt panaszt tettünk a hatóságnál, akkor tulajdonképpen ezeket a panaszokat elutasították. És akkor ennek a hatóságnak a mostani beszámolójáról beszélünk. Amilyenné, ahová silányították a Magyar Televíziót, az valóban nem más sajnálatos módon, mint egy propagandatelevízió, még akkor is, ha tisztelet a kivételnek, vannak nagyon komoly, tisztes, szakértelemmel rendelkező emberek a Magyar Televízióban is meg a rádióban meg mindenhol, de mégiscsak arra kényszerítik jelentős részüket, hogy semmi más dolguk ne legyen, mint hogy önöket szolgálják ki, és az önök pártpolitikai céljait szolgálják ki egy köztelevízióban, ami, azt gondolom, példátlan. Talán csak tőlünk keletre lévő, diktatúrának minősülő országokban elképzelhető ez, nyugatra egészen biztosan sehol, és az Európai Unióban sem nagyon. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Szűcs Lajos képviselő úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony november 4-ével kapcsolatos mondatai és a sajtószabadság azért összecsengenek egymással. Természetesen ezen a napon illik és üdvös is, ha megemlékezünk azokról az emberekről, akik életüket áldozták a magyar szabadságért. [[12.30]] Ugyanakkor az is illő és üdvös lett volna 16 év óta, ami az ötvenedik ünnepnapon történt Magyarországon, hogy a baloldal egyszer végre bocsánatot kérjen azokért a tettekért, amiket 1956 örököseként az ötvenedik évfordulón tett a magyar emberekkel kapcsolatban. Ez elmaradt Gurmai Zita mondataiból, és azt gondolom, a baloldal 14 éve adós ezzel a dologgal. Egy dolog látszik ebben az egész mai törvénnyel kapcsolatos vitában, hogy a törvényjavaslat egy költségvetés zárszámadása, önök pedig egy politikai pamfletet akarnak ebbe belelátni, én azt gondolom, ez a legfontosabb különbség. Ugyanis ha tényleg elolvasták volna a törvényjavaslatot, akkor például Varju László képviselő úr pontosan tudná, hogy mekkora összeg van ezekre a bizonyos jogdíjakra, amelyekkel kapcsolatban kérdést intézett; akkor pontosan tudnák azt, a következő napirendnél is el fogjuk mondani, hogy hány ember van az intézményekben ezt a bizottsági ülésen mindig el is mondják , és hogy mekkora költségvetési igénye van ezeknek a személyi kiadásoknak. És akkor azt is tudnák, hogy a 2010-et összehasonlítani 2020-szal azért is értelmetlen, mert azóta… [[Potocskáné Kőrösi Anita: Mindig ezt csinálják…]] Jól mondtam 2010-et és 2020-at, hiszen önök mondták, hogy akkor 20, most pedig 100 milliárd forint. Nem vagyok hülye, higgye el, képviselő asszony, hiába próbál kinevetni! Az alatt az idő alatt, nézze meg, hogy hány új csatorna indult a televízióban, hány olyan online felület indult, ezeknek a technikai igényeit el kellett minden esetben rendezni. És beszéltünk arról is az elmúlt időszakban, hogy a bizonyos székházügyben 2010 óta az előző baloldali kormányok felelőtlensége miatt hány milliárd forintot kellett azóta kifizetni a magyar adófizetőknek, mert önök PPP-rendszerben akarták ezt a székházat működtetni. Kedves Képviselő Úr! Elnök Úr! A trükk az, hogy én vagyok ennek a bizottsági előadója ez nem trükk. Ez így alakult ki 2010 óta, ugyanis az ellenzéki létben az is egy meggondolandó dolog, hogy a parlament 30 éves működése során úgy alakult ki, hogy a Költségvetési bizottság mindig ellenzéki vezetésű bizottság, talán ez nem egy újdonság az ön számára. De az már újdonság lehet, hogy ha ön elvállalná azt, hogy ön képviseli a bizottságot ebben az előterjesztésben, akkor a többségi véleményt kellene elmondania. És az előző években az önt megelőző bizottsági elnököknél alakult ki az a történet, hogy ezt nem teszik meg, és éppen ezért a kormánypárti alelnökök az előterjesztői ennek a napirendnek. Úgyhogy, ha ezt ön trükknek gondolja, akkor én azt gondolom, hogy ez is egy válasz arra, amit ön mondott, és nyilván a következő napirendre. Végül szeretnék egy dolgot mondani, Potocskáné képviselő hölgy, Varju és Mesterházy képviselő urak: a folyamatos fenyegetőzés, az, amivel azokat az embereket fenyegetik, akik jelen pillanatban dolgoznak a közszolgálati televízióban, szerintem nem helyes. Pontosan azért, mert a demokráciában mindig van olyan, hogy egy kormány megy, és egy másik kormány jön. Nem szabad elfeledkezniük arról, amit Mesterházy úr mondott, hogy: a mi időnkben, meg a mi kormányzásunk alatt bizony, ezek a dolgok ugyanígy megtörténtek! És végül a 2019-es zárszámadáshoz szerintem nem illik a Klubrádió bezárásának a kérdése. Egyrészt azért, mert senki nem zárta még be a Klubrádiót, másrészt pedig ez a médium azért sok mindennel vádolható, de azzal nem, hogy túlságosan tiszta lapokkal és az igazságot keresve járna el a médiapiacon. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Nacsa Lőrinc: Így van!]]
Köszönjük szépen, Szűcs Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021. évi egységes költségvetéséről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A Költségvetési bizottság által benyújtott előterjesztés T/13331. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. [[Nacsa Lőrinc a teremből távozó Varju László felé: Na!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! Néhány dolgot tehát nem is kell nagyon elmondanom, mert az előző vitában elhangzott, hogy miért a Költségvetési bizottság az, amelyik ezt a javaslatot kezeli és benyújtja, miért nem, mondjuk, a Költségvetési bizottság elnöke mondja el helyettem ezeket az egyébként szakmainak gondolt gondolatokat. De azt azért mindenképpen rögzíteni kell, hogy az NMHH elnöke a törvényben rögzített szeptember 15-ei határidőre megküldte a költségvetést, amit a bizottságunk az október 19-ei ülésén megtárgyalt, 10 igen szavazattal, 4 nem szavazattal, tartózkodás nélkül benyújtotta az Országgyűlésnek. Ez a javaslat fekszik önök előtt. Az NMHH költségvetésének kiadási főösszege 2021-ben várhatóan 40,7 milliárd forint lesz, ezen belül négy nagy csoportról beszélhetünk. Az első a személyi juttatásokat és az ezeket terhelő járulékok, illetve adók. Így a személyi juttatások előirányzata 10,8 milliárd forint, míg a járulékok és szociális hozzájárulási adó előirányzata pedig 1,9 milliárd forint összeggel szerepel a tervben. A javaslat egy 700 fős létszámkerettel számol. A dologi kiadások 14,1 milliárd forintos előirányzattal szerepelnek. Ennek nagyobb része, csaknem 8 milliárd forint előzetesen felszámolt áfa, ami a költségvetésnek kerül befizetésre. Az egyéb működési célú kiadások 10,1 milliárd forintot tesznek ki. Ennek legnagyobb tétele az MTVA részére nyújtandó működési célú támogatás 10 milliárd forintos összeggel. A beruházási kiadások 3,9 milliárd forintos tervezett összegében pedig jelentős részt képviselnek a mérőszolgáltatás zökkenőmentes folyamatát biztosító, valamint az informatikai célú fejlesztések. A bevételi oldal szintén 40,7 milliárd forint, tehát megegyezik a kiadási oldallal. Az NMHH alaptevékenységeiből a fő bevételeket a frekvenciahasználatért, az azonosítók lekötéséért és használatért fizetett díjak, a felügyeleti díjak, az eljárási díjak, valamint a beszedett bírságok képezik. A második nagy csoport a Médiatanács 2021. évi költségvetése. A Médiatanács működési költségeinek fedezésére fordítható tervezett összeg 195,8 millió forint. Ez magába foglalja az öttagú Médiatanács személyi juttatásait és járulékait, valamint a szakmai működésüket segítő szakértői kereteket. A Médiatanács költségvetésében kell kimutatni a médiapiaci bevételek áfáját is, amit szintén be kell fizetni természetesen az állami költségvetésbe. Ez az összeg 445,2 millió forint, így a költségvetés főösszege mind bevételi, mind kiadási oldalon 641 millió forint. [[12.40]] A harmadik csoport a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok. Ennek legnagyobb része a médiaszolgáltatók által fizetett médiaszolgáltatási díj, tehát ezeknek az előirányzatoknak a bevételi és kiadási főösszege egyaránt 1,7 milliárd forint. Utoljára pedig hadd mondjak néhány szót az MTVA 2021. évi költségvetéséről! A költségvetési bevételek 109,9 milliárd forintot, a kereskedelmi bevételek pedig 7,8 milliárd forintot tesznek ki, az összes tervezett bevétel így tehát 117,7 milliárd forint. A legjelentősebb bevétel a költségvetésből a közszolgálati hozzájárulás összege, amely 97,2 milliárd forintot tesz ki. Egy másik része: az MTVA alkalmazottainak átlagkeresete a 2015. évben megegyezett az infokommunikációs szektor átlagkeresetével, azonban ez 2020-ra már elég sokat vesztett az értékéből, így jövőre magasabb összegű finanszírozási lehetőséget kap a bérek felzárkóztatására. A bevételi oldalon a kereskedelmi bevételek 7,8 milliárd forint értékben jelennek meg. Sajnos ez egy alacsonyabb összeg, mint a korábbi években volt tapasztalható. Ennek egyik oka éppen a járványhelyzet, valamint a reklámpiac szűkülése. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy ezeket a szakmai mondatokat érdemes megfontolni, és ez alapján megállapítható, hogy a törvényjavaslat kellően megalapozott, az indoklás pedig megfelelően részletes, ezért elfogadásra javaslom. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Szűcs Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során.Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Simon Róbert Balázs képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónokaként jelzem, hogy támogatjuk a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021. évi költségvetés-tervezetét, és azt alkalmasnak találjuk az általános és részletes vitára. A Kulturális bizottság alelnökeként szeretném arra kérni ismételten képviselőtársaimat, mint az előző napirendi pontnál is tettem, hogy mind annak, mind ennek a napirendi pontnak a tárgyalásakor, ha konkrét kérdés merül fel, azt mindenképpen tegyék fel a Kulturális bizottság következő, jövő kedden sorra kerülő ülésén, mert ott a Médiahatóság elnöke, illetve munkatársai a felmerülő kérdésekre a korábbi évekhez hasonlóan konkrét szakmai választ tudnak és fognak is adni.Sajnálatosan láttam az előző vitában, és most is, hogy inkább egy politikai irányt vett a tárgyalás. A médiaügyeket illetően kritikával illették ezeket az ellenzéki képviselők, amihez természetesen joguk van egy demokráciában. A probléma inkább az, hogy nem a beterjesztett konkrét számadatokat tartalmazó 2019-es zárszámadásról, most pedig tartok tőle, hogy nem magáról a 2021. évi költségvetés tervezetéről fognak beszélni az ellenzéki képviselőtársaim. Engedjék meg, hogy még egy dologra felhívjam a figyelmet! A jövő évi költségvetés-tervezetben az általunk előbb tárgyalt 2019. évi zárszámadásitörvény-javaslatban még szereplő Televíziós Film Mecenatúra költségvetési forrástétel már nem szerepel. Ez azért van így, mert a Mecenatúra 2020. január 1-jével a Nemzeti Filmintézet jogutódlásával megszűnt. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül még egyszer hangsúlyozom: a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslatot. Várjuk a tárgyhoz kapcsolódó hozzászólásokat, illetve kérdéseket a Kulturális bizottság jövő kedden sorra kerülő ülésén is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Simon képviselő úr. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szűcs Lajos alelnök úrnak szeretnék reagálni a korábbi vitában elmondottakra, mert akkor már nem volt lehetőségem erre. Ő azt mondta, hogy ebben a témában 2010-et és 2020-at nem lehet egymással összehasonlítani, merthogy alma és körte. Én egy kicsit úgy érzem, hogy kettős mérce van ebben alelnök úr fejében, hiszen minden más témában önök mindig összehasonlítják 2010-et és 2020-at. Szerintem ebben is össze lehet hasonlítani, és lehet látni, hogy akkor mi volt. Mesterházy Attila képviselőtársam elmondta, másodpercre le volt bontva, hogy mennyit kell az ellenzéki képviselőknek teret engedni a közszolgálati médiában az MTVA-nál, hogy a lakossági hiteles tájékoztatás és maga a közszolgálatiság megvalósuljon. Ez ma nincs. Akkor össze lehet hasonlítani, hogy mi volt, mi nincs, mennyibe került akkor, és mennyibe kerül most.Tisztában vagyunk azzal, hogy kellenek fejlesztések. Ezt a bizottsági ülésen el is mondtam, hogy egyetértek azzal, hogy a technológiát fejleszteni kell, hiszen a digitális világban most már erre nagy szükség van, na de nem százmilliárdokért! Hát 73 milliárd! Képviselőtársam el is mondta, hogy mennyi lesz jövőre a dologi kiadás. Ez óriási nagy összeg! Hogy felsorolják három mondatban, mi az, ami be lesz szerezve, meg hogy nyilván lesznek nagyobb sportesemények, legyen úgy, és tényleg tudják megrendezni végre az olimpiát, mert minden magyar embernek egy szívdobbanás, hogy ott láthatja a magyarokat az olimpiai dobogókon, na de nemcsak erről szól ez a történet. Mindannyian tudjuk, önök semmi mást nem csinálnak, mint egy alternatív valóságot építenek, és ehhez önök a magyar adófizetők pénzét használják fel. Százmilliárd forintról beszélünk. Jövőre ez túl is fogja lépni ezt a határt. Tehát amikor arról beszélünk, mi volt régen és mi van most más témákban, akkor igenis itt is helye van különösen az általános vitában erről beszélni. Ezek az összegek, amelyek jövőre 108 milliárdot tesznek ki, ha jól emlékszem a pontos összegre, és még nem a választási évről beszélünk, hát, bele sem merek gondolni, hogy itt majd 2022-re mekkora összeget fognak önök előterjeszteni, amikor majd elindul a még nagyobb propaganda, és még több egyperces híradót láthatunk. Lehet, hogy már a focimeccseknél is úgy lesz, mint más közvetítéseknél, hogy ilyen kis piciben majd ott még nyomatják. Hát, erről szól ma az önök közszolgálati médiája, és ez elég szomorú! Az, hogy önök erre azt mondják, hogy teljesen rendben van, támogatjuk, és mennyire jó, és úúú, hát, el kellene gondolkodni kicsit mélyen, hogy itt önök ezt felhasználják a saját céljaik érdekében úgy, hogy ennek a pénznek sokkal nagyobb és jobb helye lenne, mondjuk, a válságkezelésben, mondjuk, azért, hogy ne haljanak meg ennyien ebben a koronavírus-járványban. Látjuk, hogy ennek még hónapokig nem lesz vége, és most arról beszélgetünk, hogy 2021-ben több mint 100 milliárd forintot fognak önök beleönteni csak így az éterbe, úgy, hogy a hiteles tájékoztatás elmarad, önök adatokat nem közölnek, ellenzéki képviselőknek nem biztosítanak teret, hogy elmondják a véleményüket. Ez semmi másról nem szól, csak az egész az önök médiagépezete, közszolgálati mázzal leborítva. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tavaly sem volt ez másképp, folytatjuk az előző vitát, nyilvánvalóan összefügg a téma, ezt önök is elmondták többször. Kicsit sajnálom, hogy Varju képviselő úr elmondta, hogy mondjam, az igazságot részleteiben sem tartalmazó felszólalását, majd kiment, Mesterházy Attila pedig megfenyegette az újságírókat, a médiában dolgozó embereket, majd szintén kiment a teremből. Szívesen válaszoltam volna nekik. Önök most tegyék tisztába a vádjaikat, mert egyrészről elhangzik, hogy á, hát a közmédiát senki nem nézi, másrészt meg hogy az egész országra hatással van, és az egész országnak, nem tudom, agymosást jelent, meg ilyen szavakat használnak önök. Hát, most akkor döntsék el, melyik az igaz! A „van rajta sapka, nincs rajta sapka” esete érvényesül itt is. Mesterházy Attila mondta, hogy milyen erős a Parlament plafonja és a tartószerkezetek, hogy nem szakad le. Ez onnan látszik, hogy akkor sem szakadt le, amikor Potocskáné Kőrösi Anita a Jobbik közpénzen kitartott pártmédiáját kereskedelmi médiumoknak nevezte. [[12.50]] Akkor nem szakadt le, innentől biztosan tudjuk, hogy nagyon szilárdan építették meg annak idején, mert ha valami nem igaz, akkor ez egész biztosan nem igaz. Szeretném visszautasítani Mesterházy Attila fenyegetését, aki egzisztenciálisan fenyegeti a médiában dolgozó embereket. Azt gondolom, hogy Mesterházy képviselő úr nem szokott beállni abba a gyurcsányista sorba, hogy embereket, főleg újságírókat és médiában dolgozó embereket az egzisztenciájuk elvételével fenyegessék. Most beállt ebbe a sorba. Azt hittük, hogy ez csak Tóth Bertalan sajátja, hogy Gyurcsány Ferencet mindenben követi, de most már látjuk, hogy ez az egész Szocialista Pártra igaz. Gyurcsány Ferenc az, aki rendszeresen a jobboldali értelmiséget ilyenekkel fenyegeti, tehát ők így képzelik el a demokráciát, így képzelik el a kormányváltást, hogy jobboldali értelmiség, jobboldali médiamunkások vagy éppen független médiamunkások egzisztenciáját fenyegeti. Mindannyian szóltak a sajtószabadságról. Varju Lászlónak az a sajtószabadság, hogy itt a parlamentben azt mondja, hogy hogy képzeli egy újságíró, hogy neki kellemetlen kérdést tesz fel, utána megy és megkérdezi őt valamiről, ami neki nem tetszik. Hát, Varju László a sajtószabadságot és a demokráciát úgy képzeli el, hogy neki ne tegyenek fel olyan kérdést, amely neki nem tetszik, ne tegyen fel újságíró olyan kérdést, ne menjen utána és ne kérdezze meg azt, amire egyébként az újságíró, az általa képviselt médium és annak nézői, olvasói kíváncsiak. Arra szintén nem tudott senki válaszolni… Mesterházy Attila közben visszatért, ezt köszönöm neki, így most tud majd válaszolni nekem arra, hogy az ő főpolgármestere és Gyurcsány Ferenc testőre miért egyenruhás emberekkel üldözi ki az aluljárókból az újságot osztogató munkatársakat, az újság különböző terjesztőit, hogy fér bele az önök demokráciafelfogásába és az önök sajtószabadság-felfogásába az, hogy Gyurcsány Ferenc testőre, Karácsony Gergely jóváhagyásával vagy kérésére egyenruhás emberekkel veteti körül a lapterjesztőket és viteti ki őket az aluljárókból. Erre szeretnék majd kérni választ. A 2021-es költségvetésről Szűcs Lajos képviselőtársam, a Költségvetési bizottság alelnöke többször szólt. De az előző felszólalásomban említettem az NMHH hotline jogsegélyszolgálatát, különböző gyermekvédelmi, digitális tudatosságot, médiatudatosságot erősítő programjait, de elmondok még egyet, mert önök ettől a programtól is el akarják venni a pénzt természetesen. Ez az NMHH nagysikerű projektje, a Bűvösvölgy Médiaértés-oktató Központ. A Bűvösvölgy médiaértés-oktató központokat az NMHH hozta létre, hogy élményszerű programmal támogassa a médiaértés oktatását a 9-16 éveseknek. Az első ilyen központ Budapesten nyílt meg 2014-ben, majd ezt követte a debreceni 2017-ben, idén ősszel pedig megnyílt a harmadik központ is Sopronban. Ezt szeretnék folytatni az NMHH-ban. A Bűvösvölgy-központban szakképzett, hozzáértő oktatók irányításával a hozzájuk látogató gyerekek játékosan, élményszerűen szerezhetnek tudást a média döntési helyzeteiről, iskolai csoportok, osztályok, évfolyamok számára meghirdetett egész napos interaktív programok évről évre egyre népszerűbbek a diákok körében. Évente eddig tízezernél is több tanuló vett részt ezeken a foglalkoztatásokon, nyilvánvalóan azt várjuk ettől és az odarendelt forrástól is, hogy bővülni fog ez a szám. A Bűvösvölgy Médiaértés-oktató Központ számos anyaga, oktatóvideója már online is elérhető, a fiatalok körében népszerű youtuberek érdekes ismeretterjesztő és figyelemfelhívó videókat készítenek a média témakörében. Bemutatják például az álhírek felismerésének és kiszűrésének a gyakorlatát, ami a mai politikai helyzetben és a baloldal állapotát elnézve nem egy egyszerű feladat, hiszen nap mint nap a Jobbiktól, a többi baloldali párttól az álhírek folyamatosan terjednek, folyamatosan terjesztik az álhíreket és kreálják. Meg kell említeni az NMHH „Gyermekvédelmi internet” kerekasztal tevékenységét is. Ezt a fontos feladatot is a médiahatóság fogja össze és koordinálja annak érdekében, hogy a gyermekvédelem online térben való megjelenése is kifejezetten kellő erőt és hangsúlyt kapjon. Ennek a szakmai munkacsoportnak a szakmai eredménye a konkrét kormányzati döntések meghozatalát is segíti a digitális gyermekvédelem témakörében. A digitalizáció terjedésével és az online tér egyre inkább terjedésével a médiahatóság előtt is egyre több új kihívás áll. A közösségi média óriásaival szemben fontos minél hatékonyabban érvényesíteni a felhasználók és a gyermekek érdekeit, személyiségi jogait. Ezt a területet ma még kevésbé tudják hatékonyan szabályozni az államok. Ha valahol, akkor ezen a téren érdemes lehet közös európai fellépésnek és a szoros médiahatósági együttműködésnek. Lehetne itt számos programról beszélni, ezektől önök mind meg akarják fosztani a médiahatóságot, a digitálistudatosság-neveléstől, a gyermekvédelmi központoktól, az internetes hotline jogsegélyszolgálatoktól. Lehetnek köztünk politikai viták, de én arra kérem képviselőtársaimat, hogy az ilyen nagyon fontos és ezekhez egyébként a törvényjavaslat forrást is rendelő programoktól ne vonják meg a támogatást, a gyermekek digitális jólléte és digitális védelme, azt gondolom, prioritást kell hogy élvezzen. A benyújtott törvényjavaslatot a KDNP-frakció támogatja. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk.Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselőnek adom meg a szót, Szabó Szabolcs képviselő úrnak. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mint az előző hozzászólásomban jeleztem, most egy picit hosszabban beszélek, de ígérem, nem leszek azért nagyon hosszú, nem fogom kitölteni a 15 percet. Az előzőekben is jeleztem, hogy annak kapcsán, amit benyújt a Költségvetési bizottság előterjesztésként, én az elmúlt években is mindig egy elemet kifogásoltam érdemben és ahhoz fűztem kritikát, ez az MTVA része. A másik négy elemmel most már nagyon nem foglalkoznék, maradjunk akkor kifejezetten csak az MTVA költségvetési blokkjánál. Ez 117,7 milliárd forint ebben az előterjesztésben, ott szerepel mellékletben a táblázatban. Eleve azt gondolom, hogy ez picit nagy összeg. Ha nem is megyünk vissza 2010-ig vagy még korábbi időkig, hanem akár csak az elmúlt néhány évet megnézzük, az előzőekben tárgyalt elszámolásról szóló javaslatban is szerepelt, hogy 2019-ben ez 92,7 milliárd volt, az idei évi eredeti költségvetési javaslat szerint pedig 93,4. Ez közben már változott, de maradjunk az eredetinél, majd a jövő évben, amikor megtárgyaljuk a 2020-as költségvetés zárását, a végső összeget látjuk, mert még lehet, hogy lesz emelés idén. Idén meg 117,7 milliárd. Tehát ha csak a múlt évet, az ideit meg a jövő évit, tehát a három évet nézzük, akkor a 92,7 milliárdról nő 117,7 milliárdra az MTVA költségvetése. Én nem nagyon látom a magyarázatát összességében, hogy erre mi szükség, mert eleve már a 92,7 milliárd is magas volt. Csak hogy össze lehessen hasonlítani valamilyen szinten ennek az összegnek a nagyságát, és most nem jövök elő azzal, hogy majdnem nyolc Groupama Arénát lehetne építeni ennyi pénzből, próbáljunk meg a média világából valami hasonló cégcsoportot megnézni; nincs ilyen a piacon, persze. Ismerünk néhány nagy médiakonglomerátumot. Az a fajta összetett működés, amely az MTVA-ra jellemző, hogy ott van az MTI, nagy rádiócsatorna-csomagja van és nagy televízióscsatorna-csomagja, ilyen nincs, de azért ismerünk néhány nagy céget, amely kezd hasonlítani ehhez. Most megpróbálok nem a KESMA-ról beszélni, a két legismertebb az RTL és a TV2 Csoport, a TV2 Média Csoport Zrt. [[Nacsa Lőrinc: Az kereskedelmi!]] , illetve az RTL Csoport. Igen. Már megint nem figyel rám Nacsa Lőrinc. Belebújik a telefonjába, majd mond valamit. Tegnap beleszaladt abba, hogy felolvastam az Akadémiai Dolgozók Fóruma tagjainak a véleményét, erre azt állította, hogy azt én mondom, és felhívtam rá a figyelmét, hogy akadémiai dolgozókról van szó. Most is úgy kezdtem, hogy próbálok valami hasonlót keresni a piacon, megnézni, hogy mi a helyzet. Na tehát, visszatérve az eredeti gondolathoz, itt van ez a két nagy csoport. Valóban méretükben ezek nagyok, csatornakínálatukban talán még összetettebbek és bonyolultabbak is, mint a közmédia, sokkal inkább pénzigényesebb az a fajta műsorgyártás, ami ott folyik, miközben valóban rádiócsatornákról meg mondjuk, MTI-ről az esetükben nem beszélünk, de azért nagyon hasonlóak sok szempontból. [[13.00]] A TV2 Média Csoport Zrt. éves árbevétele 41,15 milliárd volt a legutóbb lezárt évben, ez az Optenben ellenőrizhető, ott kerestem meg; az RTL Klub-csoport esetében pedig, ez a Magyar RTL Televízió Zrt., így hívják ezt a céget, 39,98 milliárd forint. Tehát látszik azért az aránytalanság, finoman szólva is van az embernek egy olyan érzése, hogy nem túl valószínű, hogy költséghatékonyan működik az MTVA. Eleve nekem ez az egyik problémám, tehát túl intenzíven növekszik az MTVA költségvetése, és nem látom indokoltnak, tehát inkább hatékonyságnöveléssel kellene nekik megoldani a nagyobb mozgásteret. Másrészt, mint az előzőekben is már jeleztem, az is jelentős problémám mindig az MTVA költségvetésével, hogy az, amit ők művelnek, nem tekinthető közszolgálatnak. Ezt a szakirodalom állami médiaként szokta megnevezni. Tehát nem arról szól, hogy független, objektív tájékoztatást nyújt az adófizető magyar állampolgárok számára, hiszen a költségvetés döntő többsége onnan származik, például a jövő évre tervezett költségvetésből, ebből a 117,7 milliárdból majd 8 milliárd a saját bevétel, 7,8 milliárd, ha jól emlékszem a számra, és a másik része, tehát ez a nagyjából 110 milliárd, egy picit kevesebb az állami támogatás, tehát az adófizetők pénze van benne. Szóval, én azt gondolom, ha ennyi pénzt kap az MTVA, akkor neki valódi közszolgálatot kellene végeznie, és teljesen egyértelműen nem ezt műveli. Itt a kollégák már elmondták, elég csak visszagondolni az elmúlt évek gyakorlatára, hogy mondjuk, ellenzéki képviselők hogyan jelennek meg, vagy hogyan nem jelennek meg a közmédiában, mi a helyzet a civil szervezetekkel, és hosszasan tudnám ezt sorolni. Meg érdemes néha bekapcsolni ezeket a televíziókat és nézni, gondolom, azért vagyunk többen a teremben, akik szoktuk nézni az MTVA-hoz tartozó tévécsatornákat meg hallgatni a rádiócsatornákat. Én még arra is rá szoktam vetemedni, hogy nézem a mindenféle online felületeiket, mert azt gondolom, ha már az adófizetők fizetnek érte, akkor én is nézem rendszeresen és figyelem. Nem vagyok elragadtatva attól, ami ott folyik, de nyilván nekünk ez a munkánk része is, valljuk meg őszintén, hogy követni kell a híreket. Szóval, azért ha nagyon a szívükre teszik a kezüket, és megpróbálnak egy picit eltávolodva figyelni ezekre a műsorokra, akkor nagyon látszik az, hogy rettentően tendenciózusak. Tehát amikor az MTVA műsorában mindegy, hogy melyik műsorban és melyik műsorvezető, mert nem akarom szegényt itt most előcitálni szó szerint azt mondja a műsorvezető, hogy „de hát a magyar választópolgárok végtelen bölcsességükben olyan kormányt választottak…”, az egy fideszes pártrendezvényen tökéletesen elmegy. Ha valamelyik ilyen tömegrendezvényükön, nem a koronavírus-járvány idején természetesen, a miniszterelnök vagy a miniszterelnököt támogató akármilyen magánszemély, vagy politikus elmond egy hasonló szöveget, az égvilágon semmi bajom nincs vele, ha magántelevíziókban, magánrádiókban ilyen elhangzik, abszolút semmi bajom vele, csak amikor a mi adóforintjainkból fenntartott csatornában mennek ezek a típusú műsorok, ahol ilyen stílusban beszélnek, akkor az nagyon nincs rendben, és gondolom, ezt önök is belátják. Ráadásul ez nemcsak arról szól, hogy a hírcsatornán meg az alapvetően híreket közlő rádiócsatornán jelennek meg, hanem, szó volt már erről, még a futballközvetítések szüneteibe is berakják ezeket a kis spotokat, és ott is nagyon tendenciózusan jelennek meg a hírek. Nem véletlen, hogy amikor én egyszer merészeltem azt mondani, hogy az MTVA rendszeresen híreket gyárt, hamisít és magyaráz, és engem beperelt ezért az MTVA, akkor bíróság előtt kellett bizonyítanom, hogy én nem hasra ütve mondom ezt, hanem tudom bizonyítani. Tudtam, és az ítéletben szerepel, hogy bebizonyítottam azt, hogy rendszeresen híreket gyárt, hamisít, magyaráz, tehát mondhatom azt, hogy rendszeresen híreket gyárt, hamisít, magyaráz. Ez a probléma ezzel a dologgal. És azért mondom csak ezt, hogy gondolják majd át vagy végig egyszer, és nézzék egy picit eltávolodva a napi politikai gyakorlattól ezeket a csatornákat, mert úgyis lesz olyan egyszer, hogy ellenzékben lesznek majd a mostani kormánypárti képviselők. Higgyék el, ha hasonló dolgot tapasztalnának a túloldalon, nagyon remélem, hogy ilyet nem fognak majd tapasztalni, ha rajtam múlik, én mindent meg fogok azért tenni, hogy az közszolgálati média legyen, ha egyszer lesz kormányváltás, de ezt a részét most lezárom. Szóval, képzeljenek csak el egy olyan szituációt, amikor önök ellenzékben vannak, és látnak egy ilyen közmédiát, állami médiát teljesen joggal lesznek felháborodva. Én most előre mondom, hogy rajtam annak idején majd számonkérhetik, és nagyon remélem, hogy a többi ellenzéki képviselőn is ezt majd számonkérhetik. És tényleg, ha ilyen lesz, én leszek az első, aki egy ilyen javaslat benyújtásánál egyet fogok érteni, mondjuk, az akkori Költségvetési bizottság elnökével, hiszen akkor nyilván ellenzéki lesz a Költségvetési bizottság elnöke, és én leszek az első, aki feláll, és azt mondom, hogy Szűcs képviselő úrnak igaza van, ez így nincs rendben, ne szavazzuk meg ezt, változtassuk meg, legyen rendes közszolgálati média. Egyébként, ha ebbe az irányba el tudnánk egyszer indulni, akkor tényleg normálisabb lehetne a közbeszéd sok szempontból ebben az országban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Szabó Szabolcs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen, hogy Nacsa képviselő úr megengedi, hogy néha a képviselők elhagyják a termet, és utána aztán részt vehessenek a vitában.Aggódom egy kicsit a képviselő úr egészsége miatt, mert a hozzászólás alapján, ugyan nem vagyok orvos, de az interneten próbáltam utánanézni, egészen biztosan két betegségnek a tünetei fellelhetőek: az egyik a fóbia, a fóbiának egy speciális formája, a másik pedig az amnézia, mégpedig a pszichés eredetű amnézia. Ezért azt javaslom, ha ez hosszú ideig fennáll, akkor érdemes ezzel orvoshoz fordulni, és meg is mondom, hogy miből vontam le ezt a konzekvenciát. [[Nacsa Lőrinc: Orvosi…]] Az egyik az, hogy ön olyan, mint Móricka a viccben, hogy mindig mindenről ugyanaz jut az eszébe, tehát ha bárki bármit mond, akkor azt gondolja, hogy az csak azért lehet, mert Gyurcsány Ferenc valamit éppen mondott valakinek, és mindenki óhatatlan vágyat érez arra, hogy Gyurcsány Ferenc gondolatait is kitalálva kövesse az iránymutatását. Képzelje el, képviselő úr, hogy vannak olyan esetek, amikor az ellenzéki képviselők hasonlóképpen gondolkodnak egy-egy adott szituációról! Tehát ennyit a fóbiáról, én úgy látom, önnek Gyurcsány-fóbiája van, erre próbáltam utalni. A másik az amnézia, mégpedig a pszichés eredetű amnézia, ami pedig arra vonatkozik, amikor ön arra szólított engem fel, hogy arra adjak majd választ, hogy a főpolgármester úrnak a különböző egyenruhába öltözött, nem tudom, verőlegényei vagy hogy fogalmazott, biztonsági őrei kidobják a jó szándékú embereket, akik terjeszteni akarnak egy olyan lapot, amit ott nem lehet terjeszteni. Képzelje el, hogy a Magyar Televízióban ilyen egyenruhába öltöztetett biztonsági emberek pont Varju László képviselőn feküdtek hárman-négyen a földön, és megpróbálták őt onnét kidobni! Aztán volt még egy-két más képviselő, akiket szintén megpróbáltak onnét kidobni, sőt képzelje el, hogy itt a parlamentben is, ha egy újságíró nem a megfelelő helyről akar tudósítani, akkor az őrségnek feladata az, hogy a megalkotott szabályokat betartassák, akik szintén egyenruhába vannak öltözve, csak akkor úgy fogalmazok, hogy ők Kövér Lászlónak a biztonsági őrei. Tehát egyszerűen arról van szó, képviselő úr, hogy ha van egy szabály, ahogy ezt önök mindenkinek a figyelmébe ajánlják, akkor azt be kell tartani, és akkor is be kell tartani, ha ők az önök érdekét szolgáló, újságot terjesztő emberek, meg akkor is, ha mondjuk, ellenzéki képviselők vagy éppen újságírók itt a parlamentben. És még akkor is be kell tartani, ha nem értünk egyet adott esetben azzal a szabállyal, de mégiscsak érdemes a törvényeket betartani, hiszen ha nem tartanánk be… [[Nacsa Lőrinc: Zárt ülésen…]] Képviselő úr, nyomjon egy gombot, aztán utána elmondja a véleményét, én se kiabáltam önnek be butaságokat, miközben beszélt, pedig volt rá ingerenciám, inkább nyomtam egy gombot. Tehát ez a másik ok, ami miatt azt mondanám, hogy önnek amnéziája van. [[13.10]] Még egy kérdésem lenne, mert gyakran mondogatta, hogy mi egzisztenciálisan fenyegetjük az újságírókat vagy nem tudom, kicsodákat. Nem fenyeget senki senkit sem, egyszerűen azt mondjuk, hogy akik szakmai sztenderdnek nem voltak képesek megfelelni, és akik pártpolitikai érdekeket képviseltek, értelemszerű, ha egy másik kormány van, akkor azt a pártpolitikai érdeket már nem kell neki ott tovább képviselni. Képzelje el ezt például, ezt önök nagyon rendszeresen alkalmazzák, amikor kormányra kerülnek. Több ezer embert rúgtak ki a közigazgatásból. Hasonlóan több száz embert rúgtak ki az MTVA-ból például; egyetlenegy vezetőt nem tartottak meg a hírigazgatóságon például, akik a korábbi időszakban szakmailag elfogadható, kiváló minőségben végezték a munkájukat. Tehát mindig csak olyat kérjen számon máson, amit önök még nem követtek el. Úgy látom, hogy azért ebben önök elég mélyre mentek. Nemcsak hogy politikai kinevezetteket, helyettes államtitkárokat, államtitkárokat mentettek föl és rúgtak ki, hanem ennél sokkal mélyebben beavatkoztak a magyar közigazgatásba, amikor 2010-ben kormányra kerültek; sőt még büntető feljelentéseket is tettek emberekkel szemben, meghurcoltak szakembereket, aminek aztán utána semmilyen eredménye nem volt, mert a bíróság fölmentette őket. De arra alkalmas volt, hogy az életüket adott esetben megkeserítsék vagy tönkretegyék, ami korábban azért nem volt gyakorlat és nem volt példa, de ezt a példát önök bevezették. Azt tudnám önöknek idézni, amit az önök miniszterelnöke mond, talán ezzel Nacsa Lőrincnek nincs problémája. Mindig azt szokta mondani a miniszterelnök úr szoktam rá figyelni egészen pontosan , hogy amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. És akkor ebből nem kell tovább problémát csinálni, mert pusztán annyit tettünk, hogy azt idéztük, amit az önök miniszterelnöke önöknek alapelvként fölállított a történetben. Tehát nem kell itt nagyon szomorkodni meg ennyire fölháborodni ezeken a történeteken. Igen, igen, azt hiszem, akkor válaszoltam az ön által itt fölvetett kérdésekre, és talán ezzel rendbe is raktuk azt, hogy mit érdemes számonkérni önöknek, és mit nem érdemes számonkérni. Csak még mielőtt majd az a kritika megint elhangozna, hogy az ellenzéki képviselők nem az adott előterjesztésről beszélnek, szóljanak Nacsa képviselő úrnak, hogy akkor beszéljen az adott előterjesztésről, és akkor nem kell ilyen hozzászólásokat tennem. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Most megadom a szót Szűcs Lajos bizottsági alelnök úrnak, aki válaszolni kíván előterjesztőként a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy kicsivel jobb volt a hangulata ennek a mostani javaslatnak, mint az előzőnek. Szabó Szabolcs képviselő úrnak szeretném mondani, hogy ön egy idealista világban él. A héten, amikor Koncz Zsófia esküt tett, jutott eszembe az az ugyan még 19,5 évvel ezelőtti történet, amikor én is egy időközi választás során kerültem ide 2001-ben a parlamentbe, amikor a választás éjszakáján készítettek rólam egy riportot, és azt én láttam, hiszen én mondtam azokat a mondatokat, amiket mondtam, majd éjszaka hazamenve megnéztem a televízióban azt a műsort, amit ebből a riportból csináltak. Én akkor fölhívtam idealistaként akkor még idealistaként a riportert, és megkérdeztem, hogy ebből hogyan lehetett ezt a dolgot csinálni. Akkor a riporter nekem a következőt mondta: Lajos, örülj neki, mert nem ez volt a kérés, sokkal durvábbat kértek. Ez 2001-ben történt, valószínűleg most nem történne ilyen, azért tudnánk az emlékezetünkből ideidézni. És ha már itt vagyunk, akkor Mesterházy képviselő úrnak tudnám mondani, hogy a kollektív emlékezetet nem baj, ha idehozzuk: 2002-ben Berkecz Mária, nem tudom, emlékszike még valaki rá, önöknek talán emlékezniük kell, a Millenáris vezetője volt, akinek testüregvizsgálatot végeztek; egy vezetőnél, a Millenárissal kapcsolatos eljárásoknál. Én nem mondanék ilyen sommás kijelentéseket, mint ön, mert valóban, amilyen az adjonisten, olyan lesz a fogadjisten, kedves képviselő úr. A másik: a Nacsa képviselő úr által elmondottak. Azért kellene olvasni néhány hírt is a napokból. Éppen a Budapesti Kormányhivatal volt az, amely törvényességi eljárást indított a közterületen ingyenesen osztogatott sajtótermékekkel kapcsolatban. Azt hiszem, ez az, amit sajtószabadságnak lehet mondani. Vajon a szamizdatosok hogyan tudnák ma a szamizdatjaikat az aluljárókban osztogatni? Hacsak úgy nem, ahogy azt a főpolgármester kéri, hogy akkor lehet ingyenesen osztogatni egy sajtóterméket, ha legalább négy oldalon a főváros által elfogadott és kért Szabó Szabolcs képviselő úr! hírek jelennek meg. [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] Ez a sajtószabadság. Ez teljesen rendben van, ugye? És azt gondolom, hogy erről van szó, és inkább beszéltünk volna arról, amit a törvény ténylegesen tartalmaz, hogy a következő évben várhatóan egyrészt egy ötéves lemaradást lehet pénzügyileg az ott dolgozóknál kezelni, plusz a következő évben nemcsak a sporteseményekre, hanem a sportesemények által megkövetelt technikai fejlesztésekre is jut majd pénz a költségvetésben. Ha erről lett volna szó, akkor annak szerintem sokkal több értelme lett volna. Így is azonban köszönöm mindenkinek a hozzászólását, és kérem a parlamentet, hogy fogadja el az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen Szűcs Lajos vitazáróját. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendben jelentkezik Nacsa Lőrinc képviselő úr? [[Jelzésre:]] Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Csak azért kértem szót, mert szerintem Mesterházy Attilának nem kéne betegségekkel viccelnie [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Így van!]] nem kéne, azt gondolom, amikor egy országban több tízezer, akár százezer ember szenved az ön által felsorolt és itt aljas politikai támadásként használt betegségekkel, akkor nem gondolom, hogy ez… Én szeretem a kemény vitákat, azt is szeretem, ha a politikai adok-kapok itt a patkóban is megvalósul, de betegségekkel, beteg emberekkel viccelni szerintem szégyentelen, és nem való ide az Országgyűlésbe. Ezzel újabb… most már nem tudom, hova lehet az MSZP-t még süllyeszteni, de önnek sikerült megint ezzel a hozzászólásával. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország és a Kirgiz Köztársaság között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adókijátszás és adóelkerülés megakadályozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/13468. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A Kirgiz Köztársasággal a jövedelemadókra vonatkozó kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló megállapodás létrehozására a 97/2016. számú miniszterelnöki határozat adott felhatalmazást.A megállapodás aláírására 2020. szeptember 29-én került sor Budapesten. Magyar részről a megállapodás aláírását, valamint az Országgyűléshez törvényjavaslatként történő benyújtását a Magyar Közlöny 208. számában megjelent 1587/2020. kormányhatározat tette lehetővé. A törvényjavaslatban szereplő, a Kirgiz Köztársasággal aláírt megállapodás fő célja a kettős adóztatás elkerülése a jövedelemadók területén, illetve ezzel együtt az adóztatás kiszámíthatóvá tétele a kétoldalú kapcsolatokban. [[13.20]] A megállapodás jelentősége, hogy alkalmazásával kizárja a magánszemélyek, illetve vállalkozások jövedelmének kettős adóztatását oly módon, hogy meghatározza, hogy az egyes jövedelemfajták, így például a vállalkozási nyereség, munkaviszonyból származó jövedelem, osztalék-, kamat-, nyugdíjtípusú jövedelmek tekintetében melyik szerződő államnak milyen körben van adóztatási joga. Az egyezmény lehetővé teszi az esetleges adóügyi viták rendezése céljából kölcsönös egyeztetési eljárás lefolytatását, ha az adóztatás nem felel meg a megállapodásban foglaltaknak. Biztosítja továbbá a szerződő felek illetékes hatóságai számára a jelenlegi nemzetközi sztenderdeknek megfelelő, teljes körű adóügyi információcsere igénybevételének a lehetőségét is. Tartalmát tekintve az egyezmény megfelel a nemzetközi gyakorlatoknak, az OECD jövedelem- és vagyonadóztatásáról szóló modellegyezményében, valamint annak kommentárjában elfogadott elveknek és szabályoknak. Ahhoz, hogy a napirenden szereplő nemzetközi szerződés a belső jog részévé váljon, szükséges a kötelező hatályának elismerése és jogszabályban való kihirdetése. Tekintettel arra, hogy az egyezmény kizárólagos törvényhozási tárgyat érint, kihirdetésére csak törvényben kerülhet sor. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az elmondottak alapján kérem, hogy a Magyarország és a Kirgiz Köztársaság között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adókijátszás és adóelkerülés megakadályozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az elmúlt években jól láthatóan megerősödött a Kelet szerepe a világgazdaságban. A közelmúltban az Európai Unió is külön stratégiát fogadott el a régióval történő együttműködés fokozása érdekében. Az utóbbi időszak eredményeit tekintve pedig elmondhatjuk, hogy a magyar kormány keleti nyitás stratégiája beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Az elmúlt tíz évben 22 százalékkal nőtt az ország keleti irányú exportja, és tavaly már Keletről érkezett Magyarországra az ideirányuló beruházások 60 százaléka, és ezekhez kapcsolódott az újonnan létrejövő munkahelyek 40 százaléka. Itt említendő, hogy Kirgizisztánban 2020 első felében 7 százalékkal sikerült bővítenünk a magyar exportot. Vitathatatlan, hogy a közép-ázsiai országok rendkívül gyors növekedési ütemet mutatnak. A térség országaival kiegyensúlyozottak a kétoldalú kapcsolataink, és ez számos előnyt jelenthet jó néhány magyar vállalatnak. A koronavírus-járvány visszavonhatatlanul átalakítja a világgazdaság eddig ismert rendszerét, és ebben az új világban a magyar vállalkozásoknak is megnyílhatnak eddig ismeretlen lehetőségek. A cél, hogy nyertesen jöjjünk ki ebből a példátlan válsághelyzetből. Az előttünk fekvő törvényjavaslat, valamint az ezzel egy időben, szeptember végén aláírt magyar-kirgiz beruházásvédelmi megállapodás is egy jól használható lehetőség lehet a számunkra. Ezek biztosítják ugyanis magyar cégek kirgizisztáni megjelenésének jogi hátterét. A kettős adóztatásról szóló jelen megállapodás biztosabbá és kiszámíthatóbbá teszi a cégek működését a másik állam területén. Ezen megállapodások jó hátteret biztosítanak arra, hogy Magyarország legyen az első az Európai Unió tagállamai közül, amellyel Kirgizisztán stratégiai partnerségre léphet. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja épp ezért támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Minden egyes olyan nemzetközi egyezmény, amely az adóelkerülést támogatja , és egyébként pedig a kettős adóztatás elkerülését célozza, az támogatandó, és nyilvánvalóan mi is ezt fogjuk tenni. Úgy gondoljuk, hogy az a számtalan megállapodás, amely ebben a témában különböző országokkal már megszületett… most a Kirgiz Köztársaságon a sor, velük is meg kell kötni ezt az egyezményt, hogy a gazdasági társaságok és egyéb olyan szervezetek, amelyek jövedelemadó tekintetében ezen egyezmény hatálya alá fognak esni, ők is és Magyarország is tudjon ebből profitálni. Úgyhogy természetesen a Jobbik képviselőcsoportja támogatja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta a minél nagyobb mértékben megvalósuló nemzeti függetlenséget és a magyar érdekek képviseletét választotta és választja mind az államadósság devizakitettségének csökkentése, mind a nemzetstratégiai jelentőségű vállalatok, közművek visszaszerzése, mind pedig az energetikai vagy éppen a kereskedelmi kapcsolataink diverzifikálása területén. A kereskedelmi kapcsolataink diverzifikálásának, a magyar gazdaság több lábra állításának sikeres példája a keleti nyitás politikája, amelyet jól mutat, hogy a tavalyi gazdasági rekordévben a legtöbb beruházás hosszú évek után először nem Németországból, hanem Dél-Koreából érkezett. Régen megdőlt már az az utópisztikus teória, hogy Európa önmagában ipari innovációs nagyhatalom bár úgy lenne! Ma már legalább annyira érkezik a legkorszerűbb technológia, tőke keletről, mint nyugatról, tehát óriási verseny van. A magyar külgazdasági politika komoly sikereket és eredményeket ért el az elmúlt években a távol-keleti térségekben, ami hozzájárult a magyar gazdaság stabilitásához is. Most a következő lépésben a közép-ázsiai térség és a Türk Tanács országaival is ideje kiépítenünk a kölcsönösen előnyös és hasznos gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat. A közép-ázsiai régió országai ugyanis a Szovjetunió felbomlása után, 1990-től kezdve független országokká váltak, és napjainkra többen dinamikus gazdasági növekedést is fel tudnak mutatni. A Kirgiz Köztársaság is kulcsország Közép-Ázsiában, ugyanis Kirgizisztán kiváló kiindulópont lehet a térségbe irányuló magyar vállalatok és a magyar export számára. A Kirgizisztánnal egyre inkább élénkülő kereskedelmi kapcsolatokat jellemzi, hogy a koronavírus-járvány első hullámának tombolása idején is, 2020 első félévében 7 százalékkal sikerült bővíteni a Kirgizisztánba irányuló magyar exportot. Kijelenthető tehát, hogy Magyarország és Kirgizisztán kapcsolatai soha nem voltak annyira szorosak, mint most. Minden feltétel, lehetőség adott, hogy a magyar és kirgiz vállalatok között szoros együttműködés jöjjön létre, valamint, hogy magyar vállalatok sikeresen terjeszkedjenek Kirgizisztánban és rajta keresztül a közép-ázsiai térségben. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a magyar befektetőknek, magyar vállalatoknak a kirgizisztáni működését is segíti, valamint a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok fejlődését a gazdasági környezet megfelelő jogi szabályozása útján, melynek köszönhetően kiszámítható, biztonságos, áttekinthető, jogi úton rendezett viszonyokra lehet számítani. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodás törvényi elfogadásával biztosabbá és kiszámíthatóbbá válik a cégek működése a másik állam területén, valamint megakadályozza az adókijátszást és adóelkerülést. A kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok dinamikus bővülését és a magyar vállalatok beruházásait az 50 millió eurós kirgiz-magyar befektetési alap létrehozása is segíti, valamint a Kirgizisztán fővárosában, Biskekben nyitott magyar nagykövetség. A külgazdasági tárca nagy erőkkel dolgozik a Budapest-Biskek közötti közvetlen légi összeköttetés kialakításán is. Természetesen ez a légi közlekedés visszatérésekor tűnik majd megvalósíthatónak. A kétoldalú kapcsolatok bővülését támasztja alá, hogy sokszoros a túljelentkezés a kirgiz fiatalok körében a magyarországi felsőoktatási tanulmányokra, ezért a 75 fős ösztöndíjas keretet Magyarország a jövőben meg fogja növelni. A magyar-kirgiz kapcsolatok dinamikus fejlődésében tehát egy fontos állomás az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadása, ugyanakkor a valódi áttörést majd az jelentené, ha az Európai Unió végre aláírná Kirgizisztánnal a hosszú ideje tárgyalás alatt álló partnerségi és együttműködési megállapodást. Ezt mi magyar részről mindenképp szorgalmazzuk, szinte már-már az Európai Unió hitelessége kérdőjeleződik meg, hogy a partnerországgal szemben tisztességtelenül hosszú ideig húzza az időt, teljesen fölöslegesen. Az elmondtak alapján a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Látja, Nacsa képviselő úr, vannak olyan területek, ahol egyetértünk. A Magyar Szocialista Párt frakciója támogatni fogja ezt az előterjesztést. [[13.30]] Annyit azért szeretnék hozzátenni az előző vitához, hogy ön egy felkészült, értelmes képviselő, és pontosan tudja és érti az iróniát. Tehát nem a betegeket minősítettem, hanem amit mondott, azt minősítettem, és szerintem az elmondottakból ez világossá is vált az ön számára. Nem ilyen érzékeny ön, jobban bírja ennél a politikai kritikát. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet, elnök úr. [[Csenger-Zalán Zsolt és Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Izer Norbert államtitkár urat, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományának jogállásáról szóló törvényjavaslat, valamint az egyes törvényeknek a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományának jogállásáról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/13471. és T/13467. számokon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a törvényjavaslatok előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat célja, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal foglalkoztatottjainak jogállását új alapokra helyezze. A NAV tekintetében egy önálló, az egyéb jogállási jogszabályoktól független, egységes új szolgálati jogviszonyt hoz létre, az adó- és vámhatósági szolgálati jogviszonyt. Ez a jogviszony egyaránt vonatkozik a jelenleg hivatásos szolgálati jogviszonyban állókra és a kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra, de figyelembe véve a szükségszerű eltéréseket. A törvényjavaslat egyértelműen megkülönbözteti a NAV teljes állományát a közszféra tekintetében irányadó egyéb jogállási normáktól, és le is választja a NAV-foglalkoztatottakra vonatkozó szabályozást ezekről a háttérjogszabályokról. A törvényjavaslat ezzel elvégzi a NAV jogelőd szervezeteinek maradéktalan, a szervezeti és funkcionális összeolvadáson túli személyi jogállásbeli integrációját. Az állami adóhatóság speciális szerepet tölt be a magyar államigazgatásban, feladatrendszere igen széles skálán mozog, az adóztatási feladatoktól a vámigazgatási feladatokon keresztül a végrehajtási, nyomozóhatósági feladatokig. Ezek teljesítése során a klasszikus, adminisztratív jellegű és ellenőrzés típusú hatósági tevékenység mellett a NAV bűnügyi, rendvédelmi tevékenységet is ellát. Ebből adódóan a szervezet személyi állománya is rendkívül heterogén. A NAV 18 ezer fős személyi állományában vannak civil kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, munkavállalók és hivatásos állományú pénzügyőrök. Ebből adódóan a foglalkoztatottak jogállását jelenleg három, a munkavállalókkal együtt négy törvény szabályozza. Ezt a sok esetben nehezen áttekinthető, az egyes törvények változásához való folyamatos igazodás szükségességét magában hordozó helyzetet szünteti meg a törvényjavaslat egy kizárólag a NAV személyi állományára irányadó jogviszony megalkotásával. Az egységes, kizárólag a NAV-foglalkoztatottakra irányadó jogviszony megteremtésén túl a törvényjavaslatnak alaptézise a munkakörök áttekintése, azok számának csökkentése, a feladatok profiltisztítása és ezzel párhuzamosan a jogoknak és kötelezettségeknek a munkakörből adódó feladatokhoz rendelése. Ennek keretében a jelenlegi pénzügyőri állomány feladatrendszere és munkakörei áttekintésre kerülnek annak érdekében, hogy kizárólag a tényleges napi szintű egyenruha- és fegyverviselésre kötelezett állomány lásson el olyan feladatokat, amelyek kifejezetten indokolják a tényleges pénzügyőri státusz meglétét. A törvénytervezet tehát a pénzügyőri állományon belül egy jól behatárolható és munkaköre tekintetében részletesen körülírt állománycsoport számára állapít meg fegyver és kényszerítőeszköz használatához kapcsolódó többletkötelezettségeket, valamint ezek kompenzálása érdekében biztosít bizonyos mértékű többletjuttatásokat. Ezzel párhuzamosan természetesen elkerülhetetlen, hogy a tisztviselői munkakörben foglalkoztatott, azaz tényleges fegyveres jellegű szolgálatot el nem látó pénzügyőri állomány más természetű és más jellegű felelősséget jelentő munkaköreiben a tényleges pénzügyőri státusz technikai értelemben könnyítésre kerüljön. Ilyen esetben a fegyver- és kényszerítőeszköz-viselési, valamint intézkedési kötelezettség megszűnik, azonban az állomány pénzügyőri státuszának lényeges elemei, mint például az egyenruha és rendfokozat megtartása, rendfokozatban előmenetel, ezek változatlanul fennmaradnak. Az előmeneteli rendszer vonatkozásában a törvényjavaslat célja a tervszerű, előre látható életpályajelleg megtartása mellett annak modernizálása. A teljesen kötött rendszert ezért indokolt oldani a teljesítményalapú bérezés lehetőségével, a bértömeg-gazdálkodás egyes elemeinek beépítésével annak érdekében, hogy a szervezet egyes területeire jellemző igen speciális és a versenyszférában is piacképes szaktudást a szervezet kötelékében lehessen tartani. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az illetményrendszert is egyszerűsíti azáltal, hogy a rendszeres pótlékok szerepe tovább csökken, ennek keretében a nyelvvizsgapótlék összege beépül az illetménybe. A munkaköri, korábbi néven közszolgálati pótlék szerepe jelentősen átalakul. A munkaköri pótlékrendszer felülvizsgálatának célja, hogy csak olyan érintetti kör részesüljön munkaköri pótlékban, aki a NAV valamennyi tevékenységét nézve megterhelőbb, több kockázati tényezőt magában hordozó körülmények között végzi munkáját. A tervszerű előmenetelt biztosító életpályajelleg fenntartása érdekében a törvényjavaslat továbbra is fenntartja a szolgálati idő hosszához igazodó időpótlék jogintézményét. A hatályos szabályozás egyes ellentmondásainak kiküszöbölése és az illetményrendszer egyszerűsítése érdekében a besorolási kategóriák, valamint fizetési fokozatok száma is jelentősen csökken. Lényegi változás továbbá, hogy az illetményrendszerben meg fog jelenni a teljesítményértékelésen alapuló illetményeltérítés intézménye. A törvényjavaslat emellett megszünteti a köztisztviselői illetményalaphoz szorzószámokkal kötött illetményszámítást. Ennek megfelelően az illetmény a besorolási kategória és a szolgálati idő mentén mozogva egy forintban kifejezett sávban kerül meghatározásra, ami a teljesítményalapú egyéni differenciálás lehetőségét teremti meg. A törvényjavaslat adatszolgáltatás és adatbetekintés vonatkozásában illeszkedik továbbá a kormányzati személyi döntéstámogató rendszerről szóló törvény tervezetéhez is. Tisztelt Képviselők! A NAV személyi állományának jogállását szabályozó törvényjavaslathoz kapcsolódóan túlnyomórészt az adó- és vámhatósági szolgálati jogviszony bevezetését célzó szövegcserés módosításokkal, a szabályozás jogrendszerbe illesztése érdekében a törvényjavaslat 69 törvény módosítására tesz javaslatot. A benyújtott törvényjavaslatok tehát egy jelentős lépést jelentenek egy modern, XXI. századi adóhivatal kialakítása felé, és azáltal, hogy a személyi állomány jogállását is egységesítik, lezárják az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága közel tíz éve megkezdett szervezeti integrációját. Kérem ezért, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Becsó Károly képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2011-ben a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény megalkotásával és elfogadásával kezdetét vette egy szervezeti integráció, melynek révén az adóhivatal és a vámhatóság szervezetileg egyesült. Ezáltal egy sajátos rendvédelmi és klasszikus hatósági feladatokat ellátó szervezet jött létre. Az előttünk fekvő T/13471. számú törvényjavaslat célja, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal foglalkoztatottjainak jogállását új alapokra helyezze, befejezve ezáltal a 2011-ben elkezdett integrációt. Korábban ugyanis a foglalkoztatottak jogállása a NAV feladatainak sajátos jellegét követte. Így a NAV személyi állománya jelenleg túlnyomórészt kormánytisztviselőkből áll, kisebb részben pedig hivatásos állományú pénzügyőrökből, ügykezelőkből, valamint munkavállalókból. A kormánytisztviselői és ügykezelői állomány tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény adja a jogállás alapjait, a pénzügyőrök vonatkozásában viszont a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény. A NAV-tv. foglalja nagyrészt egybe a fent hivatkozott jogszabályoknak a NAV állományára vonatkozó rendelkezéseit, számos eltérés, valamint a NAV állománya tekintetében egyébként nem alkalmazható rendelkezések nevesítése mellett. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott tervezet célja tehát a szervezeti integrációt lezáró, a személyi jogállás tekintetében végrehajtott integráció. Azt mindenképpen látnunk kell, hogy egy új státusztörvény fekszik előttünk, ami egyértelműen és egységesen meg kívánja különböztetni a NAV teljes állományát a közszféra egyéb jogállásokat szabályozó normáitól, egyúttal pedig le is választja a NAV-foglalkoztatottakat ezekről a háttérjogszabályokról. Azt hiszem, valamennyien tudjuk, hogy a NAV feladatrendszere egy rendkívül széles spektrumon mozog, ugyanis az adminisztratív és ellenőrzési feladatok mellett bűnügyi, rendvédelmi jellegű feladatokat is ellát a szervezet. [[13.40]] Tekintettel arra, hogy két korábbi szervezet integrációja nyomán alakult ki a mostani helyzet, így könnyen előfordulhatott, hogy habár eltérő jogokkal és kötelezettségekkel, de kormánytisztviselő és pénzügyőr is végezhette ugyanazon feladatokat. Hogy ez a problematikus helyzet feloldásra kerüljön, a törvényjavaslat a pénzügyőri állományon belül egy jól behatárolható, valamint munkaköre tekintetében részletesen körülírt állománycsoport számára állapít meg fegyver- és kényszerítőeszköz-használathoz kapcsolódó többletkötelezettségeket, ezek kompenzálása érdekében pedig bizonyos mértékű többletjuttatásokat. Tisztelt Ház! A törvénytervezet nagyon fontos vetülete az illetményrendszer korrekciója. A cél egyrészt továbbra is a jelenleg hatályos előmeneteli rendszer életpályajellegének megtartása, másrészt viszont indokoltnak mutatkozik a teljesen kötött rendszer oldása. Mint már korábban említettem, a NAV által ellátott feladatok sokasága rendkívül széles skálán mozog, ami a magas szintű szaktudás mellett a legfrissebb, legpiacképesebb szaktudást, ismereteket is igényli. Éppen ezért egy olyan illetményrendszer felépítése szükséges, amely átmenetet képez a szolgálat élethivatás-jellegét fenntartó és azt ekként ellentételező hivatásos életpályák és a piaci viszonyok között. Államtitkár úr részletesen ismertette, így jómagam csupán utalnék arra, hogy a törvényjavaslat számos rendelkezése a teljesítményalapú bérezés lehetőségének a megteremtését is szolgálja. A T/13467. számon benyújtott törvényjavaslat csaknem 69 egyéb törvény módosítását helyezi kilátásba ahogy ezt államtitkár úr is említette annak érdekében, hogy az újonnan szabályozásra kerülő adó-, vámhatósági szolgálati jogviszonyt a jogrendszerbe illessze. Így tehát számos olyan törvény módosítása is indokolt, melyek a NAV személyi állományára, illetve az állomány szolgálati jogviszonyára vonatkozóan megfelelési, összeférhetetlenségi vagy egyéb rendelkezéseket tartalmaznak. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem áll szándékomban tovább szaporítani a szót, láthatjuk tehát, hogy a törvényjavaslat a NAV tekintetében egy önálló, az egyéb jogszabályi jogállásoktól független, egységes új szolgálati jogviszonyt hoz létre, egyúttal pedig elvégzi a NAV jogelődszervezeteinek maradéktalan, a szervezeti és funkcionális összeolvadásán túli integrációját is. Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Becsó Károly képviselő úr. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A NAV-törvény változásáról már azért hónapok óta lehetett hallani, és az előttünk levő két törvény, amelyről most összevont általános vitában vitázunk, a NAV személyi állományára tesz egy új jogállási módozatot, és ennek a megvitatásában már önöktől is hallhattuk azt az expozéban, hogy milyen változások lesznek. Én most ezt a felszólalásom végére hagynám, és másik két olyan intézményről beszélnék, amely úgy gondolom, hogy jelen vita kapcsán mindenképpen egy érintőleges és egy fontos téma. Egyrészt az, hogy új feladatok fognak érkezni az adóhatósághoz, ez pedig az önkormányzatoktól elvont gépjárműadó feladatainak, adminisztratív terheinek az átcsoportosítása az állami adóhatósághoz.A korábbiakban és magának a költségvetésnek a során is már elmondtuk, hogy nem értettünk egyet ellenzéki képviselőtársaimmal abban, hogy az idei évre, a 2020-as évre átmenetileg elvont gépjárműadó gyakorlatilag véglegesen elvonásra került. Ez, ami az adó-salátatörvényben már benne van, hogy ennek adminisztratív terheit majd az állami adóhatóság fogja ellátni, úgy látjuk, véglegessé tette az eddig az önkormányzatoknál lévő gépjárműadó központosítását. Egész egyszerűen úgy gondoljuk, hogy ez az önkormányzatok ellehetetlenítéséhez vezet, de nem tudomásul véve ezt a döntést, látjuk, hogy legalább azzal foglalkoznak, hogy az adminisztratív terheket nem hagyják ott az önkormányzatoknál. Tehát az állami adóhatóságnak és így az ott lévő személyi állománynak lesz majd a feladata, hogy a gépjárműadó száz százalékát a központi költségvetésbe becsatornázza. Azt már csak mellékesen kérdezem meg, hogy majd a helyi utak felújítását és az ottani kopások javítását és az útburkolati jelek festését az önkormányzatok majd miből fogják ellátni. Tudjuk a választ: „Magyar falu” program, pályázatok, aztán majd kaptok pénzt, de annak is megvannak a feltételei, tehát az egész gépjárműadó-témát hozhatnám most ide, úgy gondolom, hogy ezt már számtalanszor kiveséztük. Tehát ez az egyik NAV-os olyan feladat, amelyre nyilvánvalóan a személyi állományt majd biztosítania kell az állami adóhatóságnak. A másik, amiről szintén nem esett szó, az egy olyan bizottság létrehozása, amelyet rendkívül üdvözlök. Ez a fenntartható gazdaságfehéredésért felelős bizottság. Nagyon fontos a feketegazdaság elleni küzdelem, ezt soha nem vitattuk, én mindig is elmondtam, hogy fontosnak tartom a gazdaság fehérítését és azokat az intézkedéseket, amelyeket egyébként ennek kapcsán hoztak. Sorolhatnám az online pénztárgépet, az online számlázást vagy a kisadózó vállalkozások tételes adóját. Szeretném most államtitkár úrtól megkérdezni, hogy még mindig kitartanake azon álláspontjuk mellett, hogy a hárommillió forintos éves bevétel fölött majd, ha egy kifizetőtől származik ez a jövedelem, akkor a kifizetőnek majd 40 százalék adót kell fizetni. Államtitkár úr ráutaló magatartással bólogat, kitartanak emellett. Az elmúlt években a kata pont a kifehéredést szolgálta, maximálisan egyetértettem vele, kedvező adózással valóban a kicsiknek segítsünk, minél több maradjon a családi kasszában, mert azért tudjuk, hogy ez az adózási mód leginkább ezekre az egyszemélyes vállalkozásokra, egyéni vállalkozásokra vonatkozik, nyilván betéti társaságoknál is lehet használni, tudjuk. Ha most feláll ez a bizottság, akkor kérdezem én, ha a katatörvény meghatároz passzusokat, hogy mikor minősíti át az adóhatóság munkaviszonnyá azt a tevékenységet, és most erre lesz egy szerv, akkor miért nem ezen keresztül hajtják végre azt az egyébként általam is támogatott célt, hogy a burkolt munkaviszonyokat leplezzük le és büntessük meg és minősítsük át munkaviszonnyá. Nem, most önök kollektíve mindenkit büntetnek, az összes katást, több százezer vállalkozást azzal, hogy egy 40 százalékos különadót rónak rájuk. Én magam az adótörvény vitájához nyújtottam be egy módosító indítványt, amelyben arra kérem önöket tisztelettel, hogy ezt a hárommilliót, ha nem is törlik el, akkor legalább hatmillió forintra emeljék meg. Hiszen önök most alakítanak egy bizottságot, aki pontosan ezért lehetne felelős, ez is lehetne neki egy feladata. A gazdaság fehérítésénél fontosabb célok nem lehetnek. Egyébként jól is működik a rendszer, ezt is elmondtam, mert ha valami jól működik, azt is el szoktam mondani. Tudjuk azt, hogy az áfaösszeg behajtása és befizetése nő, az áfarés csökken, tehát ez egy nagyon jó intézkedés, de fenntartom azt, hogy a katánál ez a hárommilliós értékhatár vissza fogja tolni a katások egy részét a szürke- meg a feketezónába. Ez nem lehet önöknek az érdeke. Itt lesz ez a fenntartható gazdaságfehéredésért felelős bizottság, ez végre tudná hajtani azt, amit egyébként önök évek óta nem csinálnak. Próbáltam nyomon követni, hogy hány olyan eljárás volt az elmúlt években, amikor is a katásokat az irányba vizsgálták, hogy az munkaviszony vagy nem, hiszen ott van, egymillió forint fölött be kell jelenteni a kifizetőnek és a vállalkozónak is, ha annyi bevételt szerzett egy helyről, utána lehetett volna ennek menni. Tehát nem kell ahhoz behozni ezt a 40 százalékos különadót, hogy ezt az egyébként, mondom, általam is támogatott célt, hogy a burkolt munkaviszonyokat leleplezzük, fel lehessen deríteni. Úgyhogy nagyon bízom abban, hogy államtitkár úr erre majd választ ad, hogy ez a bizottság majd mit fog csinálni, melyik területeket fogja majd ellenőrizni, és mit várnak, és vane arra remény, hogy a katásoknak a 40 százalékos különadónál legalább ezt az értékhatárt megemelik. [[13.50]] És akkor amiről a jogszabály jelentős része szól, arról is szeretnék egypár mondatot ejteni. Ugye, ez egy új szolgálati jogviszony lesz a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál. Régen megindult ez a fúzió, amikor a vámhivatal és az állami adóhatóság gyakorlatilag egy nagy szervezetté integrálódott, ennek ez az önök által jelzett utolsó lépése; bár tudjuk, hogy hogyan szokott lenni, hogy az utolsó után is vannak mindig lépések. Ami látszik a jogszabályból: teljes mértékben megváltozik a jogviszonyuk, a pótlékrendszer, az illetményrendszer, a pénzügyőrök státusza jelentősen fog változni, és megszüntetik azt a különbözőséget, ami egyéb közszolgálati jogviszonyoknál egyébként eddig fennállt. Én azt gondolom, hogy a személyi állománynak az új jogviszonya… hogy szükséges volte, vagy nem szükséges, azért szerintem erről a pénzügyőröknek és a NAV-nál dolgozóknak megvan a privát magánvéleményük. Bízom benne, hogy ez az intézkedés, amelyet önök bizonyára el fognak fogadni, majd a NAV személyi állományának a még hatékonyabb munkavégzését fogja eredményezni, hiszen természetesen a jogszabályban, a jogszabálytervezetben szó van arról, hogy egy teljesítményértékelésen alapuló illetménytábla is bevezetésre kerül. Szóval, igen, fel van adva a lecke, ezt majd sok ezer NAV-os fogja megmondani, és értékítéletet fog mondani, hogy erre a változásra szükség volte, vagy nem. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a NAV mai szervezeti rendszere 2011-ben jött létre a korábbi adóhivatal, valamint a Vám- és Pénzügyőrség integrációjából. Az azóta eltelt időszak azt mutatja, hogy a NAV struktúrája és működési formája sikeresnek bizonyult. Az elmúlt kilenc évben úgy tudtak folyamatosan növekedni a központi költségvetés adóbevételei, hogy közben a kormány jelentős adócsökkentést hajtott végre a munkavállalók, a családok és a vállalkozások számára, mindez a magyar gazdaság elmúlt évekre jellemző dinamikus bővülése mellett a gazdaság fehéredését és a NAV hatékony munkáját is bizonyítja. Itt szeretnék köszönetet mondani az államtitkár úron keresztül is a NAV minden dolgozójának, aki ebben a kemény és mindennapi munkában részt vesz. A NAV központi kormányzati igazgatási szervnek minősül, ugyanakkor egy speciális kategóriának tekinthető, ugyanis egyszerre lát el klasszikus hatósági feladatokat és mellette rendvédelmi feladatokat is. A NAV személyi állománya ebből kifolyólag összetett, a NAV által foglalkoztatottak közé hivatásos szolgálati jogviszonyban álló pénzügyőrök, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők is tartoznak. A NAV tényleges személyi állományáról az államtitkár úr is beszélt, azt is elmondta, hogy több törvény is szabályozza a NAV által foglalkoztatottak jogviszonyát, például a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény, a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény, valamint a NAV egy kisebb számú munkavállalója esetén még a munka törvénykönyve is. Meg kell jegyezni, hogy az utóbbi esetben a NAV által foglalkoztatott kevesebb mint 300 munkavállalót a mostani törvényjavaslat nem érinti. A NAV személyi állományának jogállását jelenleg tehát három, ha úgy tetszik, négy törvény szabályozza, minden személy tekintetében legalább két törvény alkalmazandó. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célkitűzése szerint elérhetővé válik, hogy a NAV által foglalkoztatott kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők és pénzügyőrök ugyanabban a jogviszonyban álljanak a NAV-val, tehát megszűnik az a kettősség, amely alapján ugyanazon szervvel két eltérő jogviszony létesítésére is lehetőség van. A NAV 2011-es létrejötte óta az első években évről évre komoly bérfeszültség bontakozott ki az adóhivatal kormánytisztviselői és a pénzügyőrök között. Ezt a helyzetet a 2016-os törvénymódosítás rendezte, amely alapvető változást hozott az Adó- és Vámhivatal dolgozóinak illetmény- és előmeneteli rendszerében. A 2016-ban bevezetett közös életpályamodell és a kompetenciaalapú illetménytábla lehetővé tette többek közt, hogy a NAV állományába tartozó kormánytisztviselők és a pénzügyőrök közötti bérfeszültség elrendezésre kerüljön. A bértáblán belül különböző kompetenciafokozatok kerültek kialakításra, valamint bevezetésre került a közszolgálati pótlék és a szolgálatiidő-pótlék is. Ezzel egyidejűleg a NAV dolgozói 2016. július 1-jétől 30 százalékos béremelésben részesültek, amit 2017. január 1-jével egy 5 százalékos, majd 2018. január 1-jével egy újabb 15 százalékos béremelés követett. A továbblépéshez ugyanakkor egy új, önálló, egységes jogállás megteremtése indokolt, ami rendezi a szakmai és az esetleges bérfeszültségeket, a korábbiaknál kedvezőbb feltételeket és versenyképesebb fizetéseket teremt a NAV minden dolgozója számára, megbecsüli, értékeli és elismeri a minőségi munkát, kiszámítható, stabil előrelépési lehetőségeket biztosít, valamint díjazza a szervezetnél eltöltött évek számát is. A most tárgyalt törvényjavaslatban ennek megfelelően az illetmény- és előmeneteli rendszer úgy kerül kialakításra, hogy megvalósuljon a jelenleginél fenntarthatóbb illetmény- és előmeneteli rendszer megteremtése, lehetőség nyíljon a teljesítményalapú bérezésre, és biztosított legyen, hogy a jelenlegi helyzetnél senki se járjon rosszabbul, hanem csak kedvezőbb helyzetbe kerülhessen. Fontos megjegyezni, hogy a jelenlegi illetményrendszer a 2016-os életpályamodellnek és a béremeléseknek köszönhetően most is kedvező életpályának számít, jelenleg is a NAV-ra speciálisan került kialakításra, így annak teljes átalakítására nincs szükség. Ugyanakkor szükségessé vált az illetményrendszer korrekciója az életpálya bevezetése óta tapasztalt gyakorlati anomáliák kiküszöbölése vagy csökkentése érdekében. Az új illetményrendszer az azonos komplexitású feladatköröket azonos kategóriába tereli, ezáltal megteremti annak a lehetőségét, hogy a bérolló szűküljön. A hosszú távú cél az egyenlőtlenségek korrigálása, az azonos munkakörben lévők, az azonos feladatot ellátók illetményének közelítése. Ennek értelmében az illetmény a besorolási kategória és a szolgálati idő figyelembevételével egy sávos tartományban kerül meghatározásra, ami a teljesítményt tükröző egyéni differenciálás lehetőségét teremti meg. [[Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.]] Az új illetményrendszer megállapításának további fő célja, hogy a pótlékok szerteágazó és bonyolult rendszere kisebb mértékben határozza meg a béreket, tehát a pótlékok a jelenleginél kevésbé legyenek meghatározóak a dolgozók összilletményét tekintve. A cél, hogy számos pótlék egyszerűsödjön vagy kivezetésre kerüljön, és inkább épüljön bele a havi illetménybe ez egy olyan irány, amelyet szerintem mindannyian tudunk támogatni. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A törvényjavaslat tartalmazza az illetményrendszerben a besorolási kategóriák felülvizsgálatát és a gyakorlati tapasztalat alapján szükségessé váló korrekcióját. A mostani javaslattal tehát létrejön egy egységes NAV-jogviszony, megszűnik a mostani sajátos kettősség, csökkennek a bérfeszültségek, és a korábbinál kedvezőbb illetményrendszer jön létre. Mindezek figyelembevételével a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Újra köszöntöm képviselőtársaimat! Folytatjuk munkánkat. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormányoldalról több szempontot hallottunk amellett, hogy miért jó ez a jogszabály, miért jó ezt a jogszabályt megalkotni ebben a formában egyébként sok méltányolható szempont is elhangzott, ez vitathatatlan. Én azt gondolom, hogy ezeket a szempontokat ismételgetni felesleges volna, a vitában talán érdekesebb az, hogy megosszam önökkel azt, hogy a frakciónkban milyen pontok alapján és milyen pontok kapcsán alakult ki kétely, abban meg bízom egyébként, hogy ezeket a kételyeket az általános vitában, majd az azt követő szakaszban esetleg el lehet oszlatni. Először is, egy újabb, jogállást létrehozó törvényjavaslat került a parlament elé, ez már a sokadik ilyen tartalmú jogszabály. Az a kérdés, hogy mi az oka annak, hogy az elmúlt néhány évben sorra alakulnak át a foglalkoztatottak jogállásai. Látható módon ezeket a változásokat az érintettek feszültségekkel élik meg, sok esetben romlik a munkajogi védelmük, növekszik a kiszolgáltatottságuk, és ezzel párhuzamosan adott esetben illetmény- vagy fizetéscsökkenést is el kell szenvedniük. Itt most hadd hozzam fel a javaslatnak azt a lehetőségét, amely eltérítheti az illetményt 30 százalékkal negatív irányban is, és a javaslat szerinti évi 300 óra túlmunka lehetősége azt jelenti, hogy évente akár több mint másfél hónap túlmunkára is kötelezhető egy-egy munkavállaló, ami nyilván jelentősen ront a munkajogi helyzeten. Az új illetményrendszer a NAV állományába tartozók esetében illetménynövekedést eredményez ezt is el kell azért mondani, önök nyilván hivatkoztak erre , ami a munkavállalók jelentős részét kedvezően érinti, ugyanakkor nehezen magyarázható, hogy a jövő évtől megszűnik a nyelvvizsgapótlék a NAV személyi állományát tekintve, hiszen ez a lehetőség mostanáig a szervezet számára is komoly szakmai eredményeket hozott. [[14.00]] A törvényjavaslat számtalan helyen vagy a Kit.-tel, vagy a Hszt.-vel azonos tartalommal szabályozza az új jogviszonyokat. Ebből adódóan felmerül a kérdés, hogy miért volt szükség erre az új jogállási törvényre, ha az előbb említett két jogszabály részbeni módosításával is el lehetett volna érni ugyanezeket a joghatásokat. Az a tény sem fogadható el, hogy a munkáltatói intézkedést követően lesznek olyan alkalmazottak, akik alacsonyabb besorolású munkakörbe vagy alacsonyabb mértékű munkaköri pótlékra jogosító munkakörbe kerülnek majd kinevezésre. Ennek az a következménye, hogy a koronavírus-járvány kellős közepén a kormányzat csökkenti foglalkoztatottjai egy részének az illetményét. A jelen törvény 2021. január 1-jén lép hatályba a jelen állás szerint, ebből adódóan az sem egyértelmű, hogy az elfogadás és a hatálybalépés között fennálló kevesebb mint két hónap elégséges felkészülési időt hagye a státuszváltozás zökkenőmentes lebonyolítására. Ugyanis a kormány részére 13 pontos, míg a területért felelős miniszter részére 15 pontos felsorolás részletezi, hogy mit kell külön rendeletben megállapítania annak érdekében, hogy az elfogadott jogszabály ténylegesen működőképessé tudjon válni. Tehát nyilván az is egy kérdés, hogy ezek a rendeletek mikor lesznek megismerhetők. Erre való tekintettel ebben a pillanatban azt tudom mondani, hogy jelen állapotában a jogszabály kapcsán a frakciónk tartózkodni tud, de nagyon remélem, hogy részben most államtitkár úr által, részben adott esetben az országgyűlési tárgyalás későbbi szakaszában el tudjuk oszlatni a kételyeink jelentős részét vagy egészét. Mindezeket jobbító szándékkal, illetve az érintett magyar munkavállalók érdekében mondtuk el. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Egy nagy horderejű döntés előtt áll a parlament, amikor ezt a törvényt el fogja fogadni, mint ahogy korábban említették is, hiszen egy olyan apparátus besorolása, helyzete változik meg jelentősen, amelynek feladata, hogy a költségvetési bevételek több mint 90 százalékát beszedje. Én azt gondolom, hogy ez egy óriási felelősség és egyben egy óriási feladat is. Bármilyen módon is, de gyakorlatilag Magyarország számára a közös költségeinket biztosító adóbeszedéssel, én azt hiszem, hogy mindenképpen egy nagyon komoly gárda foglalkozik. Az egy másik kérdés, hogy milyen az az adórendszer és milyen a törvényi háttere a beszedés jogosultságának, amelyet sok tekintetben vitatunk. Én azt gondolom, hogy egy nagyon fontos közösségről és szervezetről kell beszélni. Ha jól emlékszem, több mint 20 ezer emberről beszélünk ebben a felállásban, éppen ezért nagyon jelentős az ő feladatuk körülményeit leíró törvényi szabályozás. Különösen azért, mert az elmúlt évek alatt azt lehetett látni és tapasztalni, hogy nagyon magas a fluktuáció ebben a szervezetben, és ha ez így van, akkor nagy jelentősége van annak, hogy ezt a fontos feladatot kik, mikor, hogyan tudják ellátni, hogyan készítik fel őket, hogy pontosan végezzék el a feladatot. Ennek a feladatvégzésnek vannak olyan kérdései, amiket nekünk végig kell gondolnunk; itt elsősorban a Demokratikus Koalícióra gondolok. Első lépésben ennél a törvénynél is el kell mondanom azt, hogy önök fogadtak el egy jogszabályt, amely arról szól, hogy általában a törvények módosításánál annak társadalmi és gazdasági hatására vonatkozóan vizsgálatot végeznek. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy ez a hatásvizsgálat hol van. Bízom benne, hogy önök elvégezték ezt a munkát, és nem eszetlenül mennek ebbe a történetbe bele. Az előbb részben méltattam, a másik oldalról pedig bemutattam azt, hogy rendkívül nagy jelentőségű és nagy összegű az a feladat, amit több mint 20 ezer embernek el kell végeznie. Tisztelettel kérdezem, hogy a saját törvényüket betartják-e. Én azt gondolom, hogy betartják, ezért csak annyit kérek, hogy adják meg számunkra a lehetőséget, és biztosítsák ezt az információt, hogy ez az elemzés egyértelmű legyen, és ugyanazon információk alapján lehessen döntést hozni, mint amit önök is csinálnak, vagy gondolom, ennek alapján végezték el. Az indoklás hangzatos mondatai ellenére azonban nem látjuk, hogy a törvényjavaslatban foglaltak érdemben javítanának a dolgozók anyagi és erkölcsi megbecsülésén. Ha egy ilyen nagy feladat van és egy ilyen nagy átszervezést csinálnak azon kívül, hogy a rendes irányítóik olyan machiavellisták, akik a folyamatos átszervezést és folyamatos mozgást fenn akarják tartani, hacsak nem ezért csinálják ezt az átalakítást, ezen elv mentén, ahelyett, hogy egy megbízható, egyébként pártpolitikától mentes helyként önmagában maga a szervezet működni tudna. Azt állítják, hogy egységes jogviszonyt hoznak létre, de ez nem teljesen így van, hiszen három különböző státuszú és jogállású foglalkoztatottból áll majd maga a szervezet. A megkülönböztetésnek az egy munkahelyen, de más jogállásban dolgozóknál van kockázata, és az ilyen szempontból problémákat hoz. Azt inkább csak zárójelben mondom, de erősítem azt, amit Varga képviselőtársam is mondott már: a nyelvpótlékot megszüntetni, és megígérni, hogy majd valahova beépítik, az nem ciki egy kicsit? Már bocsánat a megfogalmazásért. Elvileg is probléma van ezzel. Ebben az országban, ahol önök nagyon számítanak a külföldi befektetőkre, az így érkező munkavállalókra, akik sokan vannak, a nyelvpótlékot megszüntetni, azt gondolom, hogy általában is helytelen, tehát elvi alapon is helytelen, amúgy meg konkrétan azokkal az emberekkel, akik ezzel hosszabb távon terveztek, számoltak, több mint kiszúrás. Ha ők felkészültek erre, akkor miért ne kaphatnák meg, ráadásul ha meg a munkakörükben alkalmazniuk is kell, akkor meg végképp érthetetlen, hogy miért csinálják ezt. Azzal a bizonytalansággal, amit azzal állítanak elő, hogy a köztisztviselői illetményalaphoz való kötöttséget megszüntetik, nagy kockázatot vállalnak, de azt mindenképpen remélem, hogy a dolgozók bírálatát ha merik és a szakszervezeten keresztül tudják hallatni nyilván majd nekünk is elmondják. Én nem láttam, de remélem, államtitkár úr szólt arról, hogy a szakszervezetekkel történt egyeztetés milyen eredményre vezetett, mit mondtak el önöknek. Mondhatnám úgy, hogy ezt a véleményt nem küldték meg számunkra, ilyen szempontból majd ennek híján kell állást foglalnunk. Nekem ez azt mondatja, hogy a dolgozók egyértelmű egyetértése mellett az a szándék, amit megfogalmaztak Nacsa képviselőtársam is úgy fogalmazott , hogy a dolgozók nem járhatnak rosszabbul, csak jobban. De ha csak egy embert találunk, aki rosszabbul jár, mint ami korábban volt, akkor gondolom, kialakítják azt a mechanizmust, amivel ezt majd korrigálni lehet, mert olyan, hogy 21 ezer emberből biztosan senki nem jár rosszul, a legjobb szándék ellenére sem tud megtörténni, bár az önök tökéletességéhez és szándékához nem férhet kétség. [[14.10]] De nekem azért engedjék meg, hogy ha esetleg hibáznának, akkor legyen olyan mechanizmus, amivel mindezt korrigálni lehet, mert ilyen szempontból részben az óriási felelősség, másik oldalról pedig az emberekkel, a dolgozókkal való együttérzés azt mondatja velem, hogy igenis szükség van olyan mechanizmusokra, ahol ezt korrigálni lehet. Mivel önök nagyon nem szeretik a szakszervezeteket, sőt negligálják őket, ezért azt kell hogy mondjam, hogy ez most elsősorban az önök felelőssége dolgozói szempontból. Azt kell mondjam, hogy önök itt korlátozták közben a dolgozók szólási, véleménynyilvánítási szabadságát, a gyülekezési jog szabad gyakorlását, önök mindebben visszaszorítják ezeket az embereket, eközben pedig tisztességes fizetésről csak részlegesen gondoskodnak, csak a vezetőknél látom az igen kiemelt, magas jövedelmet. Azt gondolom, hogy ez így nem helyes. Ebben a törvényben is visszaköszön az érintettek beleegyezése nélkül történő áthelyezés szándéka, úgy látom, ebbe nagyon beleszerettek, és gyakorlatilag a vezénylés lehetősége a hadigazdálkodásra áttérve most itt is megjelenik, mint ahogy más törvényben is minden esetben megtették ezt. Természetesen a Demokratikus Koalíció álláspontja az, hogy egy makulátlan adóhatóság nélkül elképzelhetetlen a gazdaság kifehérítése. De mivel az elmúlt időszakban számtalan esetben merült fel a korrupció gyanúja gyakorlatilag a kormányhoz közel álló körökben is, ezért nagyon kétséges az, hogy maga az adóhatóság, amelynek dolgozói ennyire kiszolgáltatottak egyébként a vezetőiknek, ezek az emberek hogyan tudják elkerülni azt, hogy egyébként akár politikai megrendeléssel kelljen nekik szembesülni. Végrehajtani biztosan nem akarják majd, de az, hogy önök ilyen módon kihasználják és visszaélnek ezzel a helyzettel, én azt gondolom, hogy az elmúlt időszakban is láttunk már ilyet. A NAV átalakításának szükségességével egyetértünk, de a legfontosabb, hogy a szervezet politikai függősége megszűnjön, és erre egyébként ez a tervezet, ez a törvénytervezet egyáltalán nem ad garanciát. Éppen ezért azt gondolom, hogy ha ezen nem tudnak változtatni vagy nem akarnak változtatni, akkor nagyon nehéz lesz támogatni. Különösen akkor, hogyha más vonatkozásban viszont fennmarad az az állapot, hogy a világ legmagasabb általános forgalmi adóját működtetik Magyarországon, és ilyen módon tulajdonképpen néhány szervezet számára, amelyre nem fordítanak elég figyelmet, mondhatnám azt, hogy akikhez csak tíz- vagy esetleg húszévente jutnak el ellenőrzés címén, azok számára, mondjuk azt, igazi paradicsom az, amit önök most majd itt kínálnak. Én azt gondolom, hogy a feketegazdaság elleni küzdelem eszközrendszerében az online megoldások egyre szélesebb körének alkalmazásával nemcsak egyetérteni lehet, hanem támogatni is kell. De önmagában azokat a megoldásokat, amelyek világszerte egyébként egyre terjedőben vannak, én azt remélem, hogy nemcsak olyan módon alkalmazzák és használják, amelyek a pártpolitikai célokat szolgálják, hanem más, tisztességes módon is. Elrettentő példa azért van néhány, amelyben az adóhatóság is közreműködött, amikor Bige László műtrágyagyártással foglalkozó vállalkozó, mondjuk úgy, megrendszabályozására törekedtek, és ebben aktívan közreműködtek. Én remélem, hogy egyre kevésbé fogják az adóhatóságot önök ilyen fegyverként használni. Ahogy mondtam, ez a törvény erre nem ad garanciát, hogy önmagában ezt el akarná kerülni, vagy egyáltalán szándékoznának ettől a helyzettől elszakadni és ilyen módon kezelni. Éppen ezért én azt gondolom, hogy addig, amíg ebben határozott lépéseket nem tesznek, addig a szándék és ez az eszköz olyan kezekben van az önök vezetésével, amikor nagyon meg kell fontolni, hogy mi az, amit ebben önök tesznek. Így, ebben a formában egyelőre nem támogatható. Megnézzük, hogy mit kívánnak tenni itt a következő napokban, hogyan kívánnak ezen módosítani. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő, adóhivatalt érintő módosító javaslat egy komplex és átfogó felülvizsgálata ennek az egyébként nagyon fontos intézménynek. Itt azért csöndesen megjegyezném, hogy sok más államigazgatási intézménynél is szükség lehet, sőt szükség lenne hasonló intézkedésekre.Tudjuk, hogy ez a módosító javaslat összefüggésben van az adótörvényekkel és azokkal a bejelentett intézkedésekkel, amelyek az adóhivatal feladatköreit és munkáját bővítik ki. A hosszas pontosító és egyértelműsítő szöveg mellett viszont pár dologra mindenképpen szeretnénk felhívni a figyelmet. Az adóhivatal jelenleg is nagymértékben túlterhelt, rengeteg feladatot és ügyet látnak el és ahogy Varju képviselőtársam említette az előző vezérszónoki felszólalásában rendkívül nagy felelősség nyomja a vállukat. Viszont azt is tudjuk, hogy a jövőben még több feladatot terveznek átcsoportosítani, és még több feladatot ruháznak át az adóhivatalra. Ilyen például a helyiiparűzésiadó-bevallás adminisztrációja, és még sorolhatnám ezeket a pluszfeladatokat. Itt fölmerül egy kérdés, hogy ezeket a pluszfeladatokat, illetve az egész törvény kapcsán felmerülő feladatokat milyen állománnyal készülnek ellátni. Mind a régi, mind az új feladatok ellátása, azt gondolom, hogy egy olyan pluszterhelést is jelent a munkatársaknak, munkavállalóknak a NAV-nál, amelyek, mondjuk úgy, hogy egy olyan létszámbővülést feltételeznek, amit azért nem tudunk kiolvasni ebből a törvényjavaslatból, bár én azt el akarom ismerni, hogy az irány az egy abszolút pozitív és támogatható irány lehet. Jelenleg már jóval húszezer fő alatt található az a létszám, ami a NAV munkatársait jellemzi, és ez a létszám folyamatosan csökken. Ennek az az egyik oka, hogy a régóta itt dolgozók elérik a nyugdíjkorhatárt, a másik probléma pedig, hogy a fizetésük nem versenyképes. Gondoljunk csak bele, államtitkár úr, hogy a NAV-nál letöltött egy-két évtizedes tapasztalattal a piacon milyen jövedelemért lehet ma elmenni munkát vállalni a gazdasági szereplőknél. Én azt gondolom, hogy ön is ugyanúgy tudja a választ, mint én, hogy lényeges, nem 10-20 százalékkal magasabb jövedelem a versenytárs, hanem egy többszörös, a jelenlegi fizetésének a többszörösét is megkaphatja egy-egy tapasztalt és jó minőségű munkavállaló. Én azt gondolom, hogy ennek a bérfejlesztésnek sokkal markánsabban kell megjelennie, mint ahogy eddig volt. Itt szeretném megint én is megemlíteni, amit az előttem szóló már megemlített, Varju képviselőtársam, hogy nem fog menni a munkavállalók megtartása, ha elvesszük a nyelvpótlékot. Valóban, a nyelvtudás ma már egy olyan, a mindennapi munka elvégzéséhez szükséges tudás, amit igenis honorálni kell. Ha önök nem fizetik meg azt a veszteséget, vagy fogalmazhatunk úgy is, hogy mi nem fizetjük meg, akkor higgye el, hogy a piacon lesznek szereplők, akik megfizetik. Ezért a legkonstruktívabb megközelítés mellett is azt kell kérnem önöktől, hogy fontolják meg ezt a döntést. [[14.20]] A másik kiemelten fontos rész, amit üdvözlünk szintén, a digitalizáció és a gazdaságfehérítés. Minden olyan fejlesztést és innovációt, ami meggyorsítja és egyszerűsíti az emberek adminisztrációs teendőit, támogatni kell és elősegíteni. Amit fontosnak tartunk, hogy ezeket a fejlesztéseket mindenki számára elérhetővé és könnyen elsajátíthatóvá kell tenni. Gondolok itt az idősekre és azokra a vállalkozásokra, jellemzően kisvállalkozásokra, amelyek még mindig nem alkalmaznak digitális megoldásokat, ezért is mondtam, hogy olyan tájékoztató kampányra vagy programra is szükség van, ahol mindenki megismerheti, hogy egy-egy digitális fejlesztés mennyire megkönnyíti az életét. Az online számlarendszerben is látjuk a kormány törekvéseit, és a folyamatos kötelezettséget annak használatára; ahol szinte már teljesen megvalósult, annak a hasznát is láthatjuk. A javaslatban szerepel a fenntartható gazdaságfehéredésért felelős bizottság. Ezzel kapcsolatban már most lennének javaslataink a bizottság számára, mert a gazdaságfehérítés mellett a nevében is szerepel a fenntarthatóság, ehhez egy ellenállóbb és stabilabb gazdaságra lenne elsősorban szükség. A fenntarthatóság a legfontosabb, hogy takarékosabban bánjunk az erőforrásainkkal, ezért minden anyagi pazarlást csökkenteni kell, illetve megszüntetni. A gazdaság fehérítéséhez hozzátartozik, hogy tisztességes bérekre lenne szükség, és a járulékok felülvizsgálatára is, hogy ezzel is háttérbe lehessen szorítani a minimálbéres bejelentések számát, mert ma nagyon sokan vannak minimálbérre bejelentve, pedig pontosan tudjuk, hogy nem ennyit keresnek, és azt is tudjuk, hogy őket egyébként idősebb korban milyen súlyos hátrányok fogják érni csak emiatt. Amit még a gazdaságfehérítés kapcsán mindenféleképpen szeretnék megemlíteni, bár nem kapcsolódik szorosan ehhez a törvényjavaslathoz, az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentése. Mert ha már fehérítésről beszélünk, akkor túl a társadalompolitikai célkitűzésen, amit egyébként, azt gondolom, a kormánynak is támogatnia kellene ezekben a válság sújtotta időkben, azt is látni kell, hogy egy 5 százalékos áfatehernél az adócsalás megszűnik, és össze sem hasonlítható egy olyan rendszerrel, ahol csak az általános forgalmi adó olykor jelentősen meghaladja az ágazatra itt most alapvető élelmiszerekről beszélek jellemző árrést. Azt gondolom, hogy ez a fajta lépés egyébként hosszú távon kifizetődne, mert bár volna bevételkiesése az államnak, de a gazdaság fehéredése ezt csodálatosan tudná kompenzálni. Beszélni kell még a teljesítménybérezésről. Ez is egy ösztönző rendszerként funkcionáló, ezért támogatható javaslat, viszont fontos, hogy azok számára is biztosítani kell az átállás lehetőségét, akik eddig nem ilyen rendszerben működtek, mivel számukra újdonságot jelent, és a javaslat szerint plusz-mínusz 30 százalékos eltérés is kialakulhat az elvégzett munka szerint. És itt is lenne egy kérdésem, hogy ennek a teljesítményrendszernek az ellenőrzésére megvane a kellő létszám, és megvane a kellő tudás, hogy ellenőrizni lehessen, hogy egyáltalán működőképes lesze a rendszer. Az illetményelterelési rendszer működőképességéhez még több új ellenőrző funkciót ellátó emberre van szükség, vagy egy teljesen automatizált rendszerre, úgyhogy én szeretném kérdezni, hogy melyik irányba fog elindulni a törvény elfogadását követően a minisztérium, illetve az adóhatóság. Ugyanakkor összességében az mondható el, hogy az átalakítás szükséges, támogatható is, minden felmerülő kétség ellenére. Meggyőződésem, hogy erre a típusú átalakításra a NAV-nál szükség van, és hasonló átalakításra lenne szükség még nagyon sok államigazgatási szervnél is, viszont azt a kérdést, kérem, államtitkár úr, mindenféleképpen válaszolja meg, hogy a jelenlegi állománya a NAV-nak képes lesze ellátni azokat a feladatokat, amiket eddig ellátott, azokkal a feladatokkal kiegészülve, amiket egyébként az adótörvények és más törvények kapcsán pluszban kell majd ellátnia. Illetve értelemszerűen ehhez a kérdéshez rendkívüli módon hozzákapcsolódik, hogy az állomány megtartásához ön, illetve a magyar kormány elégségesnek tartjae azt a jövedelemnagyságot, ami jellemző a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál. Én azt gondolom, hogy ha kicsit megmérjük a vállukon nyugvó felelősséget, akkor a magyar kormány ennél sokkal bátrabban a zsebébe nyúlhat. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki kör végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor rendes felszólalások következnek. Megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csábító a lehetőség, hiszen a költségvetési bevételek jóval több mint 90 százalékának beszedése témaköre mentén sok előttem szóló azért igencsak kitágította az általános vita kereteit. Erre mondtam azt, hogy csábító az a lehetőség, hogy én is elkalandozzak veszélyesebb vizekre, mégis igyekszem azért a tűzhely melege közelében maradni.Viszont azt látnunk kell, hogy egy olyan hallatlanul fontos témakörről van szó, amellyel kapcsolatban, jegyezzük meg őszintén, hogy ez a kormány bátortalan volt az elmúlt tíz évben, és a korrektség kedvéért tegyük hozzá, hogy elődei is bátortalanok voltak. Hiszen ha egyszerre párosult volna az adórendszer igazságosabbá tétele, a beszedési hatékonyság javítása és a klíma megtisztítása, ami a jogszabályi hátteret illeti, akkor már 2010 környékén százmilliárdokban mérhető pluszhaszon realizálódhatott volna a nemzetgazdaságban. Itt viszont azt lájuk, hogy egy elképesztő tevékenységkoncentráció zajlik a NAV-nál: a közigazgatási ügyek átkerülése, a törvényszéki ügyek végrehajtásának átkerülése a NAV-hoz a korábbiakhoz képest 2020-ban mintegy 300 ezer új ügyet jelent. És azt is látjuk, hogy az egyéni vállalkozók nyilvántartásával kapcsolatos feladatok jelen pillanatban több mint 560 ezer egyéni vállalkozó szerepel az adóhivatali adatbázisban szintén pluszterheket jelentenek, és azt látjuk, hogy egy húszezerre tehető létszám és egy folyamatosan csökkenő létszám nagy fluktuáció mellett adott esetben olyan személyes kihívások elé állíthat munkavállalókat, amelyek nem feltétlenül korrektek velük szemben. Tehát államtitkár úr, már többen feltettük a kérdést, talán egy válasz a zárszóban azért elkél ezen a területen, miszerint ilyen erős fluktuáció és némi létszámcsökkenés mellett ez a nagyon sok többletfeladat mennyiben vállalható, és ezek szellemében egy összességében pozitívra kijövő illetménymérleg számomra mindenképpen üdvözlendő jelenség. Azt is látjuk ugyanakkor, hogy az illetményeltérítések már szóba került 30 százalékos lehetősége és akár negatív irányba is történő lehetősége azért kérdéseket vet fel. Nyilván egy komolyan, szigorúan szabályozott környezetben nagy veszélyektől nem kell tartani, ezt a komoly, szigorú szabályozást ugyanakkor innen, a parlamenti patkóból nagyon nehéz látni egy ekkora szervezeten belül. Úgy gondolom, hogy itt mindenképpen vannak még bizonytalanságok. Amivel szemben viszont kétségeink vannak, az a feketegazdaság elleni küzdelem hatékonysága. Itt rendre megjelennek olyan kormányzati hátterű statisztikai anyagok, amelyek azt igyekeznek sejtetni, hogy az adóelkerülés miatt kiesett áfabevételek tekintetében a korábbi 21 százalékról szerintük már 7 százalék alá csökkent ez a mutató, tehát az elkerülés miatti áfakiesés mértéke. Ugyanakkor azt látjuk, ahogy jön szembe a rögvalóság, hogy számtalan vállalkozás kerül olyan kényszerek közé, vagy pedig egyszerűen kerüli el az adófizetést, amely a szürkezónát igenis élénken tartja. És azt látjuk, ahogy járunk lépten-nyomon, hogy népszerű bevásárlóközpontokban, ahol egész nap óriási kavalkád és forgalom található, adott esetben egy étterem vagy egy kiszolgálóegység szakácsa négy órára van bejelentve, budapesti bevásárlóközpontokban. És a négyórás bejelentés éveken keresztül fennmaradhat úgy, hogy senkinek a szemét nem szúrja, senki nem avatkozik be egy olyan helyzetben, ami ezer méterről világít. Számtalan példát tudnánk felhozni, mindenesetre azt látjuk, hogy a munkavállalók elképesztő kényszerek között mozognak. Ha egy munkaadó szól neki, hogy barátom, négy órára tudunk bejelenteni, és a többit zsebbe kapod, nagyon kevés munkavállaló teheti meg azt a mai világban, hogy elkezd vitatkozni, elkezd alkudozni vagy keres egy másik munkahelyet. [[14.30]] Én nagyon-nagyon nagy harcosa vagyok annak, hogy a munkavállalói önérzetet is e tekintetben fejlesszük, de aztán megjönnek a számlák, rezsit kell fizetni, a gyereknek iskolába kell menni, tehát nagyon sokan olyan kényszerek között mozognak, hogy ezt a tisztulást normális szabályozás nélkül egész egyszerűen nem lehet elvárni. És a katánál történő beavatkozásnál is az az érzésem, hogy egy büntetőadó típusú megoldással bizony a vízzel együtt a gyereket is megpróbálja kiönteni ez a kormányzat. Megint csak XIX. századi módszerrel nyúl hozzá egy XXI. századi problémához. És valóban, ahogy Potocskáné Kőrösi Anita képviselőtársnőm helyesen elmondta, ha legalább csak annyi történne, hogy az összeghatár 6 millióra emelkedne a jelenlegi 3-ról, már egy igen komoly réteget lehetne tehermentesíteni ezen váratlan teher alól, hiszen lássuk be, a kormányzat viselkedése folyamatosan arra mutat, hogy igyekszik látványpékség-szerűen népszerű lépéseket megtenni, viszont folyamatosan szűkíti azoknak a körét, akik igénybe tudják venni a lehetőségeket, és a katánál is azt figyelhetjük meg, hogy egy nagyon széles társadalmi csoport most egyszerűen kiszorul a lehetőségek közül, és azt is látjuk, hogy amikor összességében még az illetményről el lehet mondani, hogy növekedésnek indulhat a NAV keretrendszerében, azért a nyelvvizsgapótlék megszüntetése, illetve a korábbiaknál beépítése, azért mégiscsak egy negatív irányba ható intézkedés, amely álláspontom szerint felesleges is. Nem tudom, vizsgáltáke államtitkár úrék ennek a költségvetési várható kihatását, miszerint felmenő rendszerben a nyelvvizsgapótlék nem lesz az eddigi formájában elérhető. Nem tudom, hogy mennyit kíván ezzel spórolni akár a NAV, akár Magyarország Kormánya, de egész egyszerűen nem hiszek abban, hogy az oktatás, az önfejlesztés lehetőségének elvétele hosszú távon profitot hoz a nemzetgazdaság számára. Ez egész egyszerűen barbár felfogás. Gondolom, hogy nem így gondolják. Nagyon bízom benne, hogy csak valami tévedés áll a háttérben, amit egy sötét éjszaka benyújtott módosítóval még korrigálni tudnak. Én kérem, hogy tegyék meg, és a mi frakciónk ezt a módosítót, amely a nyelvvizsgapótlék jelen formában történő megszüntetését kivezeti, ezt mi támogatni fogjuk, tehát az eddigi szisztéma megőrzését igenis támogatjuk. Ugyanez a véleményem az illetmény eltérítésének negatív irányba történő 30 százalékos lehetőségéről is. Lehet, hogy itt is túl vastagon fogott az a bizonyos toll, és egyértelműen vissza kéne ebből venni. Ugyanakkor azt is látom, hogy az a lehetséges túlmunkára kényszerítés, ami megjelenik ebben a rendszerben nem akarok rabszolgatörvény 3.0-t vizionálni, hiszen tényleg ez most egy szakmai vita, és próbáljuk megőrizni ennek a hangnemét , de azt azért látjuk, hogy ha 300 óra mértékben lehet egyes munkavállalókat túlmunkára kényszeríteni, bírni, motiválni, bár a motiválás igen erős szó erre az esetre, akkor bizony a munkavállalói kiszolgáltatottság garantáltan növekedni fog. Még egyszer mondom, egy olyan szervezetről beszélünk, amely nagy fluktuáció mellett igyekszik megőrizni a munkatársait, de a versenyszférával kellene hogy versenyezzen a rendelkezésére álló szűkös erőforrások ismeretében. A katások esetében pedig én egy őszinte színvallást próbálok kikényszeríteni a kormányból már nagyon régóta. Ugyanis nagyon sok katást belekényszerítenek abba a helyzetbe, abba a gazdálkodási környezetbe, amelyben működik, és ez a kormány egész egyszerűen nem volt hajlandó nyilatkozni arról, hogy ezen munkavállalókkal kapcsolatban mik a valódi céljai. Már a kieső munkabérek pótlása esetén is szóba került az, hogy a katások döntő többsége kimarad a különböző segítő támogatási lehetőségekből. A mi célunk az, hogy a magyar munkahelyvédelmi alap konstrukcióját, amely a kieső bérek 80 százalékát kipótolná minden érintett munkavállaló esetén, valahogy a katásokra is próbáljuk meg kiterjeszteni. Nem akarom itt most államtitkár úrnak egy A4-es papíron receptre leadni azt, hogy hogyan lehetne ezt megtenni, mert nyilván a szakmai szervezetek nélkül nem illik ilyen koncepciókat véglegesíteni, de azt igenis látom, hogy hozzá kell nyúlni ehhez a problémához. Államtitkár úrék nem engedhetik meg maguknak azt, hogy a katások esetében egy dupla problémát engedjenek dolgozni. Az egyik probléma az, hogy majd a nyugdíjkorhatárhoz közeledve ezen honfitársaink várható ellátása elképesztően csökkentett üzemmódban tud majd működni, mint azon munkavállalóké, akik mondjuk, államtitkár úrhoz, egy országgyűlési képviselőhöz vagy bármely munkatársunkhoz hasonlóan itt vannak, és az ismert járulékfizetési metódus folyik a munkaviszonyuk körül. Azt is szeretném elmondani önnek, hogy sok esetben nem a katások választása az, hogy erre a nyugdíjaskorra való felkészülést ők esetleg negligálnák vagy ne vennék komolyan. Nagyon sokan belekényszerülnek ebbe az élethelyzetbe. Nézzék meg csak a sajtómunkások körül dolgozókat, mondjuk, a fotósokat, a külsős újságírókat, sok esetben csak úgy állnak velük szóba, hogyha katás munkaviszony kerül az asztalra letételre, és Magyarország Kormányának a felelőssége, nemcsak az önöké, a mindenkori kormány felelőssége az, hogy az ő időskori ellátásukról minden szinten megpróbáljon gondoskodni, olyan klímát alakítson ki, ahol ez egyáltalán lehetséges. De egy demográfiai mélyrepülés mellett megengedni azt, hogy több százezer ember bizonytalanságban maradjon a nyugdíjkorhatárhoz közeledve, egyszerűen felelőtlenség. Azt üzeni ezeknek a munkavállalóknak, hogy ott maradnak az út szélén, és ez az üzenet megengedhetetlen. Hozzáteszem, és ez tényleg lábjegyzet, de nagyon fontos lábjegyzet, a tegnapi napon a csepeli kilakoltatásnál is ezt érezte az a család, amelyik az út szélén maradt, miközben kaphattak volna a polgármester úrtól és a hivataltól egy halasztást, mégsem kapták meg ezt a halasztási lehetőséget. És a tegnap Újpesten Covid-betegként az utcára rakott család tagjai is feltételezhető módon ezt érzik. Az egyik esetben szerencsére kaptak egy nagyságrendileg egyhetes halasztást, de államtitkár úrnak szeretném innen jelezni, hogy még a kilakoltatási moratórium napja előtt ezt a Covid-beteg igazolt pozitív családot az utcára kívánják rakni jövő héten, tehát ha valóban foglalkoznak ezekkel az emberekkel, akkor tartsanak velünk a terepre. Ígérem, hogy semmiféle ellenséges atrocitás nem fogja érni önöket, akár együtt is mehetünk innen az épületből, és ezt a legkomolyabban, minden cinizmus nélkül mondom, de honfitársaink nagyon erősen számítanának arra a segítségre, amit sajnos nem kapnak meg. Nem akarom azt vizionálni, hogy a NAV munkavállalói hasonlóan nehéz helyzetben vannak, mert szerencsére nem, de közöttük is vannak hitelkárosultak, közöttük is lehetnek végrehajtók áldozatai. Ne érezzék azt ezek az emberek, hogy a foszladozó szociális védőháló maradéka semmiféle védelmet nem tud nyújtani. Én azt szeretném, ha újraszőnénk ezt a védőhálót valamelyest, viszont a nyelvvizsgapótlék megszüntetése, az illetmény ilyen fokú negatív irányba történő eltérítésének lehetősége nem ezt az érzetet erősíti, ezért az a határozott kérésünk, hogy ezeket a nem is túl sok költségvetési spórolást hozó és kicsit talán értelmetlen elemeket nyesegessék vissza, az egész koncepciót konkretizálják úgy, hogy egy ellenzéki képviselő is meg tudja szavazni. Addig ugyanis egy jóindulatú igent nem lehet olyan lelkiismerettel rátenni erre a csomagra, ami után az egyszeri ellenzéki képviselő nyugodtan alhatna. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy rendes felszólalásra jelentkezike még valaki. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem. Akkor lezárjuk a blokkot, és Varju László képviselő úr kért szót kettő percre. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy gondolatkörre szeretnék még ráerősíteni, és ez pedig az, amit mindannyian tudunk, hogy Magyarországon gazdasági válság van. Ebben a helyzetben az adóhatóság ehhez való kapcsolódása, figyelme, mondhatnám: nagyon erős hatósági fellépése, avagy ennek szolgáltatói megközelítése, vagy önmagában a hivatal szolgáltatásainak erősítése, azt gondolom, nem mindegy, hogy ez hogyan történik.Különösen akkor, hogyha egy olyan helyzetben van az ország, hogy önök arra kényszerülnek a hatóságon, mármint az adóhatóságon keresztül, hogy a világ legmagasabb általános forgalmi adójának rendszerét látva, vezetve vagy azt használva üldözzék azokat, akik egyébként, mondhatnám azt, hogy egyre nehezebb helyzetbe kerülő vállalkozások, hogy ne csaljanak adót. Éppen ezért azt gondolom, hogy arra fel kell hívni a figyelmet, hogy ha már kialakítják azt a rendszert, hogy lényegében minden vállalkozás teljesen átláthatóvá válik, hiszen az elektronikus számlázás rendszerének bevezetése, sőt a könyvelésnek a biztosítása kapcsán, ahogy haladnak ebben előre, egyre inkább ezek a szolgáltatások jelennek meg. De szeretném még egyszer felhívni a figyelmet arra, hogy Magyarországon akkor, amikor ilyen gazdasági válság tombol, és igazából a vállalkozások nem kapnak segítséget az államtól, a költségvetéstől, és az embereket el kell bocsátaniuk, ezért ők rendkívül nehéz helyzetben vannak, és ezt azoknál az ellenőrzéseknél figyelembe kell venni, amelyeket önök végeznek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételten kérdem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom.Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, kíváne élni a válaszadás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. 30 perc az időkerete, államtitkár úr. Parancsoljon! [[14.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon sok pozitív, értékes gondolatot hallottunk a vitában, ezért is szeretnék reagálni. Adóterületen jellemzőbb a negatív kritika az ellenzék padsoraiból, most végre egy olyan vitán vagyunk túl, amin legalább a fele pozitív volt az észrevételeknek. Ezeket szeretném is megköszönni, és reagálni azokra, amelyek szerintem félreértésen alapulnak, vagy esetleg negatív kritika. Ezeket szeretném egy kicsit kibontani.Kezdjük akkor Potocskáné észrevételeivel! Azt gondolom, itt is az egyik leghangsúlyosabb elem nem pont a NAV-törvénnyel és a jogállási törvénnyel volt kapcsolatos, hanem a fenntartható gazdaságfehérítésért felelős bizottsággal és ennek farvizén a kata szabályrendszerével. Nagyon fontos látni, hogy ha ez a bizottság megalakul, akkor ez egy elemző, értékelő, javaslattevő bizottság lesz, tehát nyilván nem lesz hatásköre ellenőrzéseket lefolytatni, és nem fogja tudni a NAV feladatait átvenni, ellenben javaslatokat tehet arra, hogy az adóhatóság milyen területeken vizsgálódjon, milyen fókuszterületeket vegyen előtérbe. Ez a bizottság egyébként ezeket a javaslatokat meg is fogja tenni, és ez a fő célja, hogy azonosítsa azokat a területeket, ahol a gazdaságfehérítésnek további tere van. Azt gondolom, hogy ahogy elhangzottak azok a javaslatok a munkabér kifehérítése, így a feketefoglalkoztatás, az áfa kapcsán, tehát amiket most hallottunk javaslatokat, ezeket a bizottság nyilván fel fogja majd tudni venni a napirendjére, és ezeket fogja tudni elemezni, és adott esetben javaslatokat tud ennek kapcsán megtenni. Ezúton is köszönöm ezeket a felvetéseket. Visszatérve a kata kérdésére, szeretném megerősíteni képviselő asszonynak, hogy a kormány nem tervezi a módosítását ennek a szabályrendszernek. Ennek a majdnem azt mondom másfél éves egyeztetésnek és szakmával való párbeszédnek az eredménye mondatja velem ezt, tehát nem az az arrogancia, hogy a kormány soha nem hallja meg az adózók vagy az ellenzéki képviselők szavait, hanem egy nagyon részletes elemzés van e mögött. Másfél éve beszélgetünk az adózókkal a kata kapcsán látható visszaélések visszaszorítási lehetőségeiről. Vagy két tucat javaslatot kaptunk a szervezetektől, a szakma képviselőitől, adótanácsadóktól, könyvelőktől, kamaráktól, és mindegyiket végigelemeztük, hogy melyik az a megoldás, amely a visszaéléseket tudja csökkenteni, de cserébe a katásoknak a lehető legkevesebb terhet okozza. Azt kell mondjam, hogy ez a javaslat, amit a kamara tett le az asztalra, és amit a parlament elfogadott tavasszal, egy olyan javaslat, hogy a katásokat közvetlenül semmilyen módon nem érinti, kizárólag a megbízó oldalára rak egy terhet. Nyilván látjuk, hogy az árakba ezt be fogják tudni építeni bizonyos esetben ezek a megbízók. Viszont azt fontos látni, hogy a 400 ezernél több katásból számításaink szerint 340 ezret még így sem, tehát semmilyen módon nem érint a változás, ugyanis ez a 340 ezer katás például a tavalyi évben nem tudott összességében 3 milliónál többről számlát egy partner felé kiállítani. Tehát gyakorlatilag egyedi adatok ilyen szintű elemzése alapján tudjuk azt mondani, hogy 340 ezer katás élete semmilyen módon nem fog változni, sem az adminisztratív terhek, sem az adóterhek nem fognak növekedni. Ezért bánom azt, hogy a sajtóban nagyon sokszor a büntetőadó, meg a katások ellehetetlenítése van napirenden, hiszen nem erről van szó. Pont arról van szó, hogy a katásokat szeretnénk megtartani abban a kedvező pozícióban, amiben most vannak. Azok a katások fognak szembesülni egyébként többletterhekkel a megbízó által vagy a megbízón keresztül, akik abban az úgymond szerencsés helyzetben vannak, hogy mondjuk, félmilliós, egymilliós számlákat tudnak kiállítani egy partner felé/hó. Azt gondolom, azért nagyon sokan örülnénk, vagy nagyon sok katás kisvállalkozó örülne, ha ki tudna állítani egy ilyen magas összegű számlát a partnerei felé. Sajnos a többség nincs ebben a helyzetben. Mi a hangos kisebbség helyett a csendes többség, hogy mondjam, szempontjait is figyelembe vettük. Az volt a célunk, hogy a katások túlnyomó többsége se adminisztratív, se adóteher-növekedéssel ne találkozzon. Azt gondolom, ez a módosítás, amely tavasszal el lett fogadva, ezt a célt abszolút szolgálja. Egyetértünk egyébként azzal, hogy továbbra is figyelni kell a feketefoglalkoztatás alternatívájaként használt azon elveket vagy azokat a technikákat, ahogy ezt használják. Ezeket a NAV továbbra is vizsgálni fogja, ahogy eddig is tette. Azt gondolom, hogy ebben az irányban nem lesz változtatás. Tehát ez a 40 százalékos adó, ami bevezetésre került, ez nem egy mentesség a feketefoglalkoztatás alól. Emellett a NAV ugyanúgy fogja vizsgálni egyébként a foglalkoztatás alternatívájaként használt katahasználatot, és azt büntetni fogja. Ez egy olyan adó, ami fair módon, azt gondoljuk, kiegyenlíti ennek a szűk katás és megbízói körnek az adóterheit ahhoz képest, mint ahogy a kis katások most az adóterheket viselik. Azt gondolom, ez egy fair, kiegyenlítő adó, nem pedig büntetőadó. Nagyon fontos megjegyezni, hogy a 40 százalékos adómérték a katában a bevezetése óta létezik, tehát ez nem egy olyan büntetőadó, amit most kitalált a kormány. Ez egy olyan adó, ami jelenleg is létezik a kata rendszerében. Azokat a számlákat terheli most a 40 százalékos adó jelenleg, amelyek a 12 millió forintos sáv felett vannak. Egy elegáns, óvatos kivezetési mechanizmus. Az új rendszerben, amely jövő januártól lép életbe, ez a 40 százalékos kifizetőt terhelő adó szintén egy óvatos, elegáns közelítő mechanizmust fog megvalósítani, tehát semmi esetre sem büntetőadó. Azt kérem, ne is az hangozzon el a sajtóban az önök oldaláról sem, hogy a katásokat ezzel el akarjuk lehetetleníteni. Ez a legjobb módja annak, hogy a katások versenyképességét meg tudjuk tartani. Azt gondolom, ez a fő cél, hogy a katásokat továbbra is tudjuk támogatni. Igenis több százezer katás terhe fog növekedni, ahogy elhangzott képviselő asszony beszédében nem fog növekedni több százezer katás terhe. A megbízók terhe fog növekedni, és 340 ezer katásnak egy forinttal sem fog emelkedni a terhe, feltéve, ha pont olyan tevékenységet végez és olyan összegben, mint idén. Tehát azt látni, hogy a túlnyomó többség, a katások háromnegyede semmilyen negatív következménnyel nem fog szembesülni. Varju képviselő úr felvetéseire reagálva, nagyon megörültem, amikor elkezdte a felszólalását, képviselő úr. Számtalan olyan pont volt, amivel maximálisan egyetértünk. Elhangzott, hogy a NAV óriási felelősséget visz a vállán, hogy a bevételek több mint 90 százalékát ő hozza. Itt csak annyit pontosítanék, hogy 94 százalékát, és maximálisan egyetértünk, hogy a NAV kollégáin óriási felelősség van. Egyetértve Nacsa képviselő úr köszönetével, én is ezúton is szeretném tolmácsolni köszönetünket a NAV minden egyes munkatársának, hogy ezt az óriási feladatot az elmúlt időszakban nagyon magas színvonalon ellátták. Egy nagyon komoly gárda ahogy szintén Varju képviselő úr jelezte kell hogy foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel, és egy fontos közösség, amely a költségvetés bevételeit teljesíti. Az állományi létszám körülbelül 18 ezer fő, tehát az évek alatt a korábbi 21 ezer főről már 18 ezer környékére csökkent ez a létszám. Azt kell látni, hogy meglátásunk szerint egy nagyon jó törvényi lehetőség van most előttünk ahhoz, hogy a NAV a következőkben még inkább egy népszerű szervezet legyen, és meg tudja tartani ezt a 18 ezer főt. Felmerült, hogy milyen hatáselemzés volt vagy milyen egyeztetések voltak. Szeretném jelezni képviselő úrnak, hogy a hatáselemzések elkészültek. A szakszervezetekkel nagyon hosszú egyeztetés folyt. A törvény koncepcióját is már megismerték a szakszervezetek és a NAV-on belüli érdekképviseletek. Amikor a törvény szövege véglegesedett, akkor már a végleges szöveg is egyeztetésre került a szakszervezetekkel. A szakszervezeteknek nyilván voltak javító szándékú észrevételei, hogy minél magasabb színvonalú juttatásokat kaphassanak a szervezet tagjai. Ezeknek a jó nagy része beépítésre került. Azt gondolom, a végén egy olyan szöveg született, amely a szakszervezeteknek összességében abszolút elfogadható volt. Azt gondolom, a szakszervezetek, ezáltal a NAV szervezete minden bizonnyal, a NAV vezetősége pedig teljesen egyértelműen deklaráltan, teljes mellszélességgel az új NAV-törvény végrehajtása mellett áll, és a szervezet felkészült ennek a végrehajtására. Szintén elhangzott Varju képviselő úrtól, hogy nem lesz egységes jogállás. Szeretném jelezni, hogy egységes lesz a jogállás. A jogálláson belül lesznek egyébként eltérő munkakörök, de a jogállás egységes. Pont ezzel szeretnénk egyébként a NAV-integrációt, amely tíz éve elkezdődött a régi APEH- és VPOP-integráció , egységesíteni, hogy innentől gyakorlatilag NAV-os jogviszony lesz, és ezen belül nyilván lesznek civil munkakört betöltő munkavállalók és lesznek pénzügyőrök, de azt gondolom, a jogállás egységessége meg fogja teremteni ezt az egységes kezelést. Szintén többször elhangzott, hogy a nyelvpótlék megszüntetése milyen barbár megoldás volt. Azt gondolom, hogy ha megnézzük a törvény szövegét, akkor látni kell, hogy a nyelvpótlék nem megszüntetésre, hanem beépítésre került. A törvény garanciát ad ennek a pótléknak a beépítésére, tehát nem egy ígéret, nem egy ígérvény, hogy majd esetleg kompenzáljuk. Ennek az összege bele lesz számítva a jövedelembe. Szintén felmerült, hogy mi lesz azokkal, akik rosszul járnak. Szintén a törvény elolvasása után látni fogják a képviselő urak, hogy egy olyan mechanizmus van lefektetve a törvényben, hogy nem járhat senki rosszul, tehát a jövedelme senkinek nem fog csökkenni. [[14.50]] Erre számos garancia van a rendszerben, és egyébként egy olyan mechanizmus is beépítésre került, amit ön is említett, hogy azokban az extrém esetekben, ahol esetleg a bértáblába valaki nem fér bele abból kifolyólag, hogy mondjuk, túl magas volt a jövedelme eddig, ott pedig egy korrekciós mechanizmus benne van a jogszabályban. Tehát el tudjuk érni, hogy senkinek ne csökkenjen a jövedelme, és emellett egyébként egy átlagosan 10 százalékos bérfejlesztést is jelent ez a mostani jogszabály-módosítás. Tehát azt gondolom, hogy a NAV az állományát eddig is képes volt megtartani a NAV jelenlegi szabályrendszerével, de az új szabályrendszer keretében még versenyképesebb fizetéseket tud adni a NAV. Így lehetőség lesz arra, amit önök is többször jeleztek, hogy olyan fizetéseket tudjunk adni a NAV dolgozóinak, amely egyébként a piaci versenyben is megállja a helyét. Varga képviselő úr is felvetette, hogy esetleg csökkenhet az illetménye. Szintén szeretném jelezni, hogy nem csökkenhet. Felmerült az is, hogy ez a 30 százalékos lefelé való eltérítés milyen negatív következményeket hordozhat magában. Nagyon fontos, és ez a későbbi megszólalásokban látszódott, hogy ez egy plusz-mínusz 30 százalék, tehát felfelé és lefelé is el lehet téríteni. Nyilvánvalóan ezt egy teljesítményértékelés fogja megelőzni. Itt is szeretném a képviselő urakat biztosítani, hogy a NAV-nál jelenleg is van teljesítményértékelés, és ezt a teljesítményértékelést fogjuk egy magasabb szintre emelni a jövőben. Azt gondolom, a garancia megvan rá, hogy a NAV szervezete vagy a személyi állománya képes a teljesítményértékelést objektív módon levezényelni és megvalósítani. Tehát azt gondolom, e tekintetben nincs kockázat abban, hogy mérhetetlen nagy számú indokolatlan vagy szubjektív értékelésen alapuló fizetéscsökkenés valósulhasson meg. Viszont azt is jeleztem az expozéban, hogy a NAV át szeretne állni, illetve a NAV-törvénnyel át szeretnénk állni egy eddigi nagyon egyértelmű, csak az idő múlásán alapuló életpályáról egy modernebb, a teljesítményt jobban elfogadó vagy toleráló jogviszonyrendszerre. Azt gondolom, hogy ez a mostani 30 százalékos eltérítés pont ezt fogja tudni megteremteni, hogy bár megmarad az időalapú előrehaladás, megmarad az időpótlék, de a teljesítmény alapján lehet korrigálni a bérezést. Azt gondolom, hogy a NAV-nál jelenleg meglévő személyi állomány garancia arra, hogy ezt objektív, külső szem által is ellenőrizhető módon fogják tudni megtenni. Én nem tartok attól, hogy ettől tömegesen esetleg fizetéscsökkenés valósulna meg. Azt gondolom, a NAV is nyilván abban érdekelt, hogy a lehető legjobb munkatársakat tudja a keretei között. Csárdi képviselő úr kérdései között elhangzott, hogy csökkenő létszám mellett és ez felmerült több kérdés esetén is , hogy tud majd a NAV megfelelni a kihívásoknak. Elmentek sokan nyugdíjba, a fizetésük nem versenyképes és a nyelvpótlék elvétele, ezek merültek fel a felvetésekben. Hadd jelezzem azt, hogy a NAV-nál eddig körülbelül 21 ezer főről 11 ezer főre csökkent a létszám, viszont emellett párhuzamosan egy nagyon komoly hatékonyságnövelési program is indult. Tehát itt fejlesztések vannak a háttérben, a képviselő urak is említették az online digitális megoldások használatát, ahol valós idejű adatokat gyűjt most már az adóhatóság, és míg egy ellenőrzés korábban úgy nézett ki, hogy esetleg az adóhatóság kifáradt valahova, elkérte, mondjuk, az elmúlt három év számláit, főkönyveit papíralapon, belenézegettek viszonylag időigényes módszerekkel, addig most már ez gyakorlatilag gépi interfészes lekérdezéssel, asztal mögött, tehát desk audit formában, gépi segítséggel meg tud valósulni. Tehát az ellenőrzésre való kiválasztás, kockázatelemzés nagy része már most is ilyen segítséggel történik. Tehát ez a hatékonyságnövelés tudta elérni azt, hogy csökkenő létszámmal egyre magasabb színvonalon lássa el az adóhatóság a munkáját. Látva azt, hogy milyen sok feladatot kapott az adóhatóság az elmúlt időszakban, ezt nem veszélyként, hanem inkább az eddigi munka hogy mondjam pozitív elfogadásaként értékelem. Tehát azt látom, hogy az adóhatóság képes magas színvonalon ellátni azokat a feladatokat, amelyeket rá bíznak, és ennek lett a következménye az, hogy egyébként most már Magyarországnak gyakorlatilag generális végrehajtó szerve lett az adóhatóság, akik sokkal hatékonyabban és sokkal modernebb eszközökkel tudják a végrehajtásokat megvalósítani. Egyben tudják egyébként azt a támogató, szolgáltató szemléletet is érvényesíteni, ami a NAV-ra egyébként jellemző. Itt visszautalnék Varju képviselő úrra, hogy igen, nagyon fontos az, hogy a jelenlegi gazdasági környezetben a NAV ne a furkósbotot, hanem esetleg a segítő kezet is tudja nyújtani. A NAV-nál az elmúlt időszakban megvalósuló intézkedések, azt gondolom, egyértelműen ezt támasztják alá, hogy a NAV most már partner az adózásban, és ha kell, vasszigorral, de az adókövető többségnek viszont támogató kezet nyújtva próbál meg az adózásban segíteni, és az önkéntes jogkövetést próbáljuk meg támogatni felszólító levelekkel, önrevízióra való felhívással. Azt gondolom, nagyon előremutató változásokon van túl az adóhatóság. Szintén Csárdi képviselő úr felvetette, hogy a gazdaságfehéredési bizottság milyen témákkal foglalkozzon. A bérek kifehérítését említette. Ismételten csak azt tudom mondani, hogy köszönjük ezeket a javaslatokat. Azt gondolom, én személyesen is fogom tudni javasolni a majd felálló bizottságnak, hogy ezeket a témákat vegye napirendre, hiszen egyébként egyetértünk abban, hogy ezek kifejezetten fontos témák. A gazdaságfehéredésben vannak még bőven tartalékok. Itt hadd utaljak arra a számra, amit Z. Kárpát képviselő úr is jelzett, hogy azzal szoktunk jönni, hogy a 21 százalékos áfarés 7 százalékra csökkent. Ez nem egy kormány által számított módszertan, ez az Európai Bizottság módszertana, tehát egy bizottsági módszertan jelzi azt, hogy a magyar áfarés uniós szinten, majdnem azt mondom, hogy példaértékű, tehát jobbak vagyunk, mint a németek, dánok. Azt gondolom, hogy ezen a területen nagyon sokat tettünk, és ehhez hasonló eredményeket kell elérnünk a munkaviszony terén is, a zsebbe fizetés, feketefoglalkoztatás terén is. Azt gondolom, hogy a bizottság ezeket fogja napirendjére tűzni. Végezetül Z. Kárpát képviselő úr felvetette azt, hogy folyamatosan szűkítjük a lehetőséget, szintén picit visszacsatolva a katára. Itt hadd emlékeztessek arra, hogy a kata bevezetése óta megemelésre került az értékhatár. Korábban 6 millió forint volt, ami 12 millió forintra emelkedett. Az alanyi áfamentességi értékhatár pedig, ami egyébként nagyon szoros összefüggésben a katával, 8, majd 12 millió forintra emelkedett. Tehát az értékhatár folyamatosan nő, a katába való belépési lehetőségek egyre tágulnak. Most láttuk, utaltam rá, az elmúlt másfél éves elemzések alapján a katába belépők már több mint egyharmada munkaviszonyból érkezett. Tehát most már olyan nagy az elszívó hatása a katának, úgy látjuk, ami már nem a katát cél szerint használóknak a tömegét növeli, hanem azoknak a tömegét, akik munkaviszonyból jönnek át. Ezért kellett, azt gondolom, egy olyan lépést megtenni, ami a kata versenyképességét megtartja, és azokra fókuszál, akik tipikusan egy-két, tehát nagyon kevés helyre számláznak. Azt gondolom, hogy a fodrászt, műkörmöst, taxist, tehát azokat, akikre a kata anno ki volt találva, hogy magánszemélyeknek értékesítenek, ez az intézkedés semmilyen módon nem bántja. Azt gondolom, ez a legfontosabb feladatunk, hogy ez így is tudjon maradni. Még egy pontra reagálnék Z. Kárpát képviselő úr felszólalásából, a nyugdíjproblémára. Valóban mi is nagyon sokszor hangsúlyoztuk, hogy a kata versenyképes szintje egyben azt is jelenti, hogy a nyugdíj szempontjából nem tud olyan nagyvonalú lenni, mint egyébként más rendszerek. Pont ezért van a katában egy 75 ezres választható opció, amely egy jóval nagyvonalúbb ellátási alapot garantál és generál. Ebben az volt az érdekes, hogy a 75 ezres választás népszerűsége nem érte el azt a szintet, amit még mi is a szabály bevezetésekor terveztünk, és pont ezért a NAV egy levélkampányban megkereste azokat, akik ebben a körben érintettek voltak. Több tízezer levelet küldtünk ki a katásoknak és egy kampány keretében megpróbáltuk őket buzdítani arra, hogy lássák az előnyeit ennek a 75 ezer forintos többletfizetésnek, és ebből lássák azt, hogy mennyivel magasabb ellátási jogosultságot szereznek. Ennek a kampánynak pozitív eredménye volt, tehát többen használták a 75 ezres katát, viszont még mindig elmarad attól, ami egyébként vélhetően az ideális lenne. Tehát abban kérem a parlament segítségét, az ellenzéki képviselőkét is, hogy ebben például segíthetünk a katásoknak, hogy a 75 ezer forintos kata előnyeit akár együttesen fel lehet tárni. Azt gondolom, ebben van még mozgástér, a NAV a jövőben is fog ebben segíteni, hogy mutassuk ennek az előnyeit. Még egyszer nagyon szépen köszönöm a hozzászólásokat. Ahogy említettem is, a többségében, azt gondolom, támogató hozzászólások voltak. A NAV-nál a részletszabályok folyamatban vannak, tehát a rendeleti szintű szabályok hamarosan elkészülnek. Azt gondolom, képviselő urak látni fogják ebből, hogy nagyon előremutató és a kockázatokat, amelyek ma felmerültek, megmagyarázó, illetve azokra választ adó szabályok születnek. Bízom benne, hogy a részletes vita végére támogatni tudják ezt a javaslatot. Ebben bízom, és kérem a kormánypárti, illetve az ellenzéki képviselők támogatását is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. [[15.00]] Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. „Meddig még?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót és egyben a lehetőséget, hogy a magyar rögvalóság adatait behozzam a magyar Országgyűlés elé, hiszen a tegnapi nap folyamán egy olyan csepeli kilakoltatásra került sor, amely álláspontom szerint egy szociális hálóval rendelkező, normális országban nem fordulhatott volna elő. Egy Elemér nevű urat és ápolásra szoruló édesanyját ugyanis úgy lakoltatták ki önkormányzati bérlakásukból, hogy az utóbbi egyéves időtartamon belül az ő fizetési, illetve törlesztési hajlandóságuk és fizetésük, illetve törlesztésük folyamatosan fennállt. Látható volt, hogy a korábbi munkaerőpiaci nehézségek és az átmeneti fizetőképtelenné válás miatt az úriember nem tudott mindig és minden pillanatban pontosan törleszteni, ez ugyanakkor egy korábbi időszakra volt tehető, és emiatt az önkormányzati lakás 40 ezer forintos bérleti díján felül 65 ezer forintot kellene még fizetniük az önkormányzatnak minden egyes időszakban. Azt is látjuk, hogy bár az úr elvesztette a járvány miatt tavasszal az állását, így csak havi 40 ezer forintot tudtak fizetni a városnak a lakbéren felül, de folyamatosan fizettek, törlesztettek, és az ő össztartozásuk az elmúlt időszakban nem nőtt. „A Város Mindenkié” csoport volt az, amely többször tárgyalt az érintett fideszes polgármesterrel, akinek ezúton is jobbulást kívánok a Covid elkapása és az ebből következő nehéz egészségügyi helyzet kapcsán, ugyanakkor polgármester úr és a csepeli fideszes városvezetés, bár megtehette volna, nem volt hajlandó elállni a férfi és idős édesanyja kilakoltatásától, pedig a polgármester úrnak lehetősége lett volna indokolás, jogalap megjelölése nélkül halasztást adni. Márpedig ha halasztást adott volna, a napokon belül bekövetkező kilakoltatási moratóriumnak köszönhetően ebben az évben ez a család biztos, hogy az otthonában maradhatott volna. Ugyanakkor a városvezetés a nemzeti vagyon védelmére hivatkozva hozzájárult ezen család kilakoltatásához, a védeni kívánó élőlánc tagjait pedig egyesével emelték ki rendőri erővel, majd vették birtokba azt az ingatlant, amelyből kikerült ez a család. Ily módon a fiatalember sokkal könnyebben veszíti el a megélhetését, a munkáját, mint ha rendelkezne otthonnal, ebből kifolyólag pedig, ha behajtani kívánják a fennálló mintegy egymilliós tartozást, egészen biztos, hogy az sokkal nehezebb lesz, mint ha hagyták volna ebben az önkormányzati lakásban legalább megpróbálni érvényesülni ezt a családot. A tegnapi újpesti kilakoltatási eset legalább ennyire vérlázító, hiszen a végrehajtó előzetes értesítés nélkül érkezett meg valakinek az otthonához, és igyekezett őt kilakoltatni, ráadásul a háziorvos igazolta, hogy Covid-fertőzöttről volt szó. Természetesen adtak be végrehajtási kifogást, de az elképesztően hiányos magyar jogrendszer értelmében ennek semmiféle halasztó hatálya nincsen ilyen esetben, pedig a Jobbik álláspontja szerint, ha megalapozott, legalábbis feltételezhetően megalapozott ez a végrehajtási kifogás, akkor egészen biztos, hogy halasztó hatályt kéne bevezetni a rendszerbe. Most pedig a kilakoltatási moratóriumot kellene álláspontom szerint még a mai nap folyamán elrendelni, hiszen amióta itt tartózkodom a parlamentben, az okostelefonomra 5, azaz öt olyan riasztás érkezett, amely a napokban bekövetkező kilakoltatási eseményről szól: november 11-éről szól, november 12-éről, november 10-én 10 órára tűztek ki egy kilakoltatást, Pécsen november 11-ére, és van még egy budapesti helyszín egy november 10-ei esetben csak ezen az egy ülésnapon. Látható, hogy az ellenzéki képviselők, az aktivisták sem képesek minden helyszínen ott lenni, a civilek szerencsére jellemzően ott vannak, de amikor már rendőri erővel az élőláncokat verik szét, akkor azt kell hogy mondjuk, nem feltétlen a civilek térfelén kellene hogy pattogjon a labda, hanem a törvényhozásnak, a kormánynak lenne a felelőssége kimondani a kilakoltatási moratóriumot. Én sem szeretnék egyetlen civilt sem jogsértésre rábeszélni, a kormányt szeretném rábeszélni arra, hogy végre lépjen, és ne engedje honfitársaink otthonának az intézményesített, visszaélésekkel tarkított elvételét. Látható az is, hogy most már beteg emberek is utcára kerülnek, és a végrehajtók közben 33, illetve 50 százalékos letiltásokkal sújthatják azokat is, akik elveszítették a munkájukat. Egy járványügyi veszélyhelyzet közepén mindez lehetetlen helyzetet teremtett. Ezen a napon természetesen meg kell emlékeznünk az ’56-os forradalom és szabadságharc hőseiről is, hiszen a forradalom leverésének a napja egyben egy nagyon nehéz időszak kezdetét is jelentette Magyarországon. Innen is tisztelet a hősöknek, ugyanakkor el kell hogy mondjuk, a mai nagyon nehéz kor hajnala, belépőszobája lehet az az elképesztő társadalmi katasztrófa, ha most hagyjuk, hogy emberek tízezreit elhelyezés nélkül lakoltassák ki az otthonukból. Éppen ezért szólítok fel nagyon határozottan mindenkit, hogy tegye meg a szükséges lépéseket, védjük meg a családokat, akik számíthatnak ránk, és mi is számítunk rájuk. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „1956. november 4-re emlékezve” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Balczó Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! 1956. november 4-én kora reggel hangzott el Nagy Imre miniszterelnök rövid rádióbeszéde: „Ma hajnalban a szovjet csapatok támadást indítottak fővárosunk ellen azzal a nyilvánvaló szándékkal, hogy megdöntsék a törvényes magyar demokratikus kormányt. Csapataink harcban állnak! A kormány a helyén van. Ezt közlöm az ország népével és a világ közvéleményével!” Ezzel kezdetét vette forradalmunk eltiprása, amit a kommunisták véres bosszúja, százezrek elvándorlása, majd a kádári diktatúra évtizedei követtek, így méltán tekintünk november 4-ére nemzeti gyásznapként.A Jobbik-frakció felkérésére szólok ezen az évfordulón az 1956-os forradalomról és szabadságharcról, ugyanakkor amit elmondok, az én személyes gondolataim, mert csak így érezhetem magam hitelesnek. A személyesség részben azt is jelenti, hogy nyolcévesen megélhettem az eseményeket, és úgynevezett osztályidegen család tagjaként azok lényegét felfogtam. Különös módon nálunk, Nyíregyházán október 23-a és november 4e sorrendje felcserélődött: 24-én, szerdán reggel már a házunk előtt elhaladó szovjet tankok áradatának rémisztő lánctalpcsikorgását hallhattuk, és külön ijesztő volt a tudat, hogy a cél Budapest, ahol három testvérem tartózkodott; október 23-a pedig 26-án jött el, amikor a tüntető tömeg a déli harangszóra egy darus kocsi segítségével ledöntötte a gyűlölt kozák lovas szobrát, majd nemzetőrök jártak fel-alá a városban teherautóval. Nos, ennyit a személyes emlékekről az általánosabb gondolataim előtt. Mit tartok 1956 legnagyobb csodájának? Azt a teljes nemzeti összefogást, együttgondolkozást, érzést és cselekvést, ami azokban a napokban létrejött. Sokan ezt várják el ma is, de ilyen ihletett pillanat jó, ha évszázadonként egyszer megadatik egy nemzetnek. Az azonban ma is elvárható lenne, hogy a gyűlölet uralmát a megértés és az együttérzés kultúrája váltsa fel. Abban sincs még közmegegyezés, hogy kiket tekintünk ’56 hősének, mártírjának vagy áldozatának, és így van ez Nagy Imre esetében is. Sokan vannak, akik szubjektív mérlegükre teszik életútjának pozitív és negatív tetteit, és ennek alapján mondanak ítéletet. Számomra nem az a meghatározó, hogy honnan indult, hanem hogy hová jutott el: a forradalom miniszterelnöke lett, aki ezt a forradalmat és szabadságharcot a bitófa árnyékában sem volt hajlandó megtagadni, inkább életét áldozta fel, így vált mártírrá. A kádári hatalom könnyen túllépett több száz ártatlan ember kivégzésén, de a valaha hozzájuk tartozó Nagy Imrével nem tudtak mit kezdeni, még a nevét sem lehetett kimondani vagy leírni, legfeljebb verssorok kezdőbetűinek összeolvasásával. 1956 súlyát szerte a világban az adta meg, az hívott százezreket szimpátiatüntetésekre, hogy forradalmunk az elnyomó szovjethatalommal szembeni szabadságharccá vált. A mi igazi hőseink azok a fiatalok, akik közül sokan még csak kamaszkorúak voltak, de vállalták a hatalmas túlerővel szembeni fegyveres harcot, életüket is feláldozva. Ők váltak 1956 szimbólumává, ők a pesti srácok. 1956. október 23-a győzelmét november 4e fizikailag eltiporta, de az szellemileg tovább él mindaddig, amíg a magyarságban, bennünk él a szabadságvágy és az ezért való tenni akarás. November 4-ének az is üzenete, hogy a Nyugatra nem várhatunk, ha szabadon és valódi demokráciában nem népi demokráciában vagy illiberális demokráciában akarunk élni, a küzdelmet magunknak kell megvívni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Közösen a Vasműért!” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából még Kálló Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen felszólalásomra igen szomorú és a magyar gazdaság szempontjából igen aggasztó hírek adnak okot.Ezek a szomorú hírek és aggasztó gazdasági hírek a Vasműből érkeznek. Néhány hónappal ezelőtt ugyanis a Vasmű vezetése példátlan módon felmondta a munkásokkal kötött kollektív szerződést. Ugyan tettek ígéretet arra, hogy jövő év február 16-áig egy új kollektív szerződés fog születni, de erről még meg sem kezdődtek sajnálatos módon a tárgyalások. A másik aggasztó hír pedig októberben érte a vasműs melósokat, mégpedig az, hogy két részletben kapták meg az októberi bérüket. A november sem volt rest, és a novemberi hónap is igencsak rémhíreket tartogatott, ugyanis novemberben is két részletben kapják meg a fizetésüket a vasműs dolgozók: 10-éig nettó 200 ezer forintot, és 23-áig a bérük további részét. Itt jegyezném meg, hogy a Vasműben dolgozók sem úgy dolgoznak a bérükért, hogy egy fél órát végigdolgozom, a másik fél órát nem, utána a következőt végigdolgozom. Nem. Ők kőkemény műszakokban, nagyon nehéz körülmények között dolgoznak, így megérdemlik a rendes fizetést. Ugyan a Vasmű magáncég, de az önkormányzat mégis érezte a felelősségét. Az önkormányzat az Alaptörvényben biztosított jogánál fogva ezért összehívott egy rendkívüli közgyűlést, ahol egy felterjesztést szavazott meg a kormánynak, illetve Orbán Viktornak egy nyílt levelet fogalmazott meg Dunaújváros megyei jogú város polgármestere, Pintér Tamás. De mit is tartalmaz ez a felterjesztés? 1. Az önkormányzat felkéri a kormányt, hogy a Gazdaságvédelmi Alapból biztosítsa a társaság munkavállalóinak teljes bérét 2020. december 31-éig; így segítse az ISD Dunaferr Zrt. dolgozóinak helyzetét. 2. A közgyűlés felkéri a kormányt arra, hogy kormányzati szinten vegye fel a kapcsolatot az Oroszországi Föderáció képviselőivel annak érdekében, hogy pontos tájékoztatást kapjanak az ISD Dunaferr Zrt. tulajdonosi szerkezetéről. 3. A közgyűlés szorgalmazza, hogy a kormány adjon garanciát az ISD Dunaferr Zrt. szállítói tartozására. 4. A közgyűlés felkéri a kormányt, hogy jelöljön ki kapcsolattartót az ISD Dunaferr Zrt. és a kormány között; az önkormányzat vállalja, hogy ezt a kapcsolattartót az önkormányzat vezetéséből biztosítja. Végül 5. A közgyűlés az előterjesztés szerint azt is üdvösnek tartaná, ha a kormány az Oroszországi Föderáció képviselőivel együtt segítené elő az ISD Dunaferr Zrt. iránt érdeklődő befektetői csoportok számára, hogy minél előbb megegyezésre tudjanak jutni a Dunaferr tulajdonosaival. Nos, tisztelt képviselőtársaim, bársonypárnán, gyönggyel kivert kardot hoztunk önöknek. Az önök feladata csak az, hogy elfogadják ezt a kardot. Mi önökkel összefogva a pajzsot tartani fogjuk, és közösen dolgozzunk az ISD Dunaferr jövőjéért! Teszem hozzá, hogy ezt a felterjesztést az önkormányzat 100 százalékban, így a teljes Fidesz-frakció is megszavazta. Így arra kérem önöket, hogy önök is tegyék ezt, párttársaikkal együtt, egyetértve szavazzák meg, illetve mihamarabb tárgyalják meg ezt a felterjesztésünket. Nem szeretnék felelősséget hárítani, és nem szeretném azt mondani, hogy a labda most már az önök térfelén pattog. Nem, a labda, a mi térfelünkön pattog. Ez a teniszmeccs párosban fog lezajlani, és mi önök mellett állunk. Alapvető célunk és alapvető feladatunk kell hogy legyen, hogy ászokat üssünk, hisz a lelátón Magyarország egyik legjobb, ha nem a legjobb kétkezi melósai néznek, és várnak ránk. Fogjunk össze közösen a Vasműért, hisz ez nemcsak Dunaújváros, nemcsak Fejér megye, hanem az egész nemzetgazdaság érdeke! Végezetül engedjék meg, hogy én is megemlékezzek ’56 hőseiről. Tisztelet a hősöknek! Maradok a körzetem szolgája. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm képviselőtársaimnak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és a gyorsíróknak a mai munkáját. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja munkáját. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép, jó éjszakát, szerencsés hazatérést és holnapi örömteli viszontlátást kívánok!