[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 4. ülésnapját megnyitom. Az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. [[Dr. Répássy Róbert a kormánypártok padsorai felé: …még mondják azt, hogy nincsen ártatlanság vélelme!]] Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr: „A külügyi helyzet” címmel. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem szót a mai napon, mert a világban zajló változások egy drámai következményéről szeretném, ha itt a parlament padsorai között is eszmét tudnánk cserélni a parlamenti pártokkal. A világban zajló változások ezen drámai következménye pedig az a terrorfenyegetettség, amely globális szinten is nap mint nap érezteti hatását, és a fenyegetettségi szint folyamatosan növekszik. Európai, illetve magyar szempontból ezt úgy tudnám megfogalmazni, hogy az elmúlt időszak sokkoló eseményei is világossá tették, hogy soha nem volt ilyen közvetlen és közeli a minket érő terrorveszély. Párizs és Koppenhága világossá tették, hogy itt nem valamifajta távoli ködös kihívással nézünk szembe, nem egy olyan ügyről van szó, amellyel kapcsolatban a halogatásnak teret lehetne engedni. A közösségi és a hivatalos média tudósításai nap mint nap teszik világossá világszerte mindenki számára, hogy az Iszlám Állam nevű terrorszervezet által elkövetett brutális támadások milyen komoly fenyegetést jelentenek az egész világra. Az Iszlám Állam nevű terrorszervezet most már a teljes közel-keleti térség stabilitását fenyegeti, és a keresztény közösségek puszta létét is veszélybe sodorta az adott térségben. A terroristák területszerzését a térségben élő keresztény közösségek és más kisebbségi csoportok üldözése és a népirtás határát elérő tömeges erőszak kíséri. Tisztelt Képviselőtársaim! 2014 nyarán a minden addiginál kegyetlenebb támadások miatt 200 ezer kereszténynek kellett elmenekülnie saját otthonából. A 2014 októberében publikált ENSZ-jelentés már 24 ezer halottról számolt be Irak területén, és a kifejezetten a kisebbségi közösségek elleni támadások során 5 ezren haltak meg, és 7 ezer elrabolt nőről és gyermekről szólnak a jelentések. A tavalyi esztendő nyarán, őszén az újságírók és segélymunkások brutális kivégzése került a figyelem középpontjába, azonban a kegyetlenségek egy újabb szintjével találkozhattunk akkor, amikor a jordán pilóta élve elégetéséről kerültek fel videók a világhálóra. Azóta az Iszlám Állam újabb támadásokat indított, és akciókat hajtott végre Algériában, Libanonban és a Sínai-félszigeten. A terrorszervezet regionális terjeszkedésének és a keresztények elleni szisztematikus fellépésének az egyértelmű jele volt az, hogy 21 egyiptomi kopt keresztényt fejeztek le. Utasítást adtam hazánk kairói nagykövetének, hogy vegye fel a kapcsolatot a kopt egyház vezetőivel, ami meg is történt. A tőlük kapott jelzések alapján a 21 kivégzett családfő családja abban kért támogatást, hogy saját kisvállalkozás elindításához, a saját fenntartásuk érdekében minimális pénzügyi segítséget nyújtsunk, ezért intézkedést hoztunk arról, hogy a 21 kivégzett egyiptomi kopt keresztény családjának Magyarország Kormánya 500-500 eurónyi támogatást biztosít, hogy meg tudjanak kezdeni egy fenntartható önálló életet. Tettük mindezt a keresztény szolidaritás jegyében, amiért egyébként a nemzetközi közösség és a kopt egyház részéről is komoly elismerést és megbecsülést kaptunk válaszul. Világossá kell tennünk, tisztelt képviselőtársaim, hogy a felelősök nem úszhatják meg a súlyos büntetéseket, ezért levélben kezdeményeztük a nemzetközi büntetőbíróság főügyészénél, hogy a 2011. február 15. óta meglévő mandátuma alapján, amely a líbiai véres események kivizsgálására szól, ezen mandátuma keretében folytassa le a vizsgálatot a kopt keresztények kivégzésével kapcsolatban is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Iszlám Állam globális biztonságra vonatkozó fenyegetése világos, ez ellen egy nemzetközi koalíció harcol. Magyarország, mivel a lehető leghatározottabban elítéli és minden általunk tiszteletben tartott értékrenddel ellentétesnek tartja az Iszlám Állam által elkövetett cselekményeket, ezért mi is részesei vagyunk a koalíciós erőfeszítéseknek, humanitárius segítségnyújtással, a jelenlét biztosításával Erbílben, illetve eddig 224 tonna lőszer felajánlásával. Az elmúlt időszak brutális eseményei azonban világossá teszik, hogy az Iszlám Állam és a terrorizmus elleni nemzetközi erőfeszítéseket növelni kell, ezért Magyarország Kormánya egyeztetést kezdeményezett a parlamenti pártokkal a nemzetközi koalíció erőfeszítéseinek sikeréhez való hozzájárulásunk növeléséről. Úgy látjuk, hogy reális lehetőség arra adódna, hogy a kurdisztáni katonai stabilitáshoz járuljunk hozzá. Kurdisztánban a szövetségeseink képző- és kiképzőbázisokat tartanak fenn, és ezek folyamatos őrzés-védelméről gondoskodni kell. Az eddigi nemzetközi védelmi hozzájárulásainkat komoly megbecsülés övezte, ezért az esetleges szerepvállalásunk során olyan döntést kell hozni, amely az ország [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] költségvetési teherbíró képességével, az ország kockázatvállalási potenciáljával és védelmi képességeivel is összhangban van. A döntést, a parlamenti pártokkal való konzultáció után, természetesen a legszorosabb szövetségeseinkkel való lehető legszorosabb egyeztetésben és együttműködésben fogjuk meghozni. Arra kérjük a parlamenti pártokat, hogy minél előbb alakítsák ki álláspontjukat az Iszlám Állam terrorszervezet elleni nemzetközi erőfeszítésekhez való hozzájárulásunk növeléséről. [[Moraj az MSZP soraiban.]] Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr, köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselőcsoportok részéről kétperces időkeretben lehetőség van felszólalásokra. Elsőként felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A keresztényeket hitük vállalásáért üldözik. A keresztényekkel szemben népirtás folyik az ISIS által ellenőrzött területeken. Apokaliptikus viszonyok uralkodnak, az ISIS pusztítja a keresztény szent helyeket, és vagy megölik, vagy elüldözik a terület őshonos keresztény lakosságát. A keresztények ultimátumot kaptak, hogy vagy kifizetik a havi 450 dolláros fejadót - amelyet, ha akarnak, se tudnának kifizetni -, vagy áttérnek az iszlámra, vagy a halál vár rájuk. Tisztelt Miniszter Úr! Támogatva az ön által elmondottakat, a KDNP parlamenti frakciója külön nyomatékkal kéri fel a magyar külügyet arra, hogy minden erejét vesse latba annak érdekében, hogy a gyűlölet és a kirekesztés ártatlanok millióinak életét ne fenyegesse. A KDNP kiáll az üldözöttekért, és felszólítja a szélsőségeseket az erőszak azonnali leállítására és a keresztények elleni támadások beszüntetésére. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Gyöngyösi Márton képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót kétperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Újfent köszönöm szépen azt a lehetőséget, hogy itt napirend előtt tárgyaljunk a külpolitikai helyzetről és a világban zajló külpolitikai eseményeknek a magyar megítéléséről. Természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja a kormányt azokban a törekvéseiben, amelyek a világban a békének a megteremtését szolgálják. [[11.10]] Ezt természetesen minden olyan esetben támogatjuk, nemcsak akkor, amikor keresztényeket érnek ilyen támadások és népirtás zajlik keresztények ellen, természetesen számunkra is ez a legfájdalmasabb, de látni kell azt, hogy az ISIS terrorcselekményei ugyanígy érintenek muzulmán embereket is a térségben, és a Jobbik Magyarországért Mozgalom már akkor is felemelte a szavát, amikor ez mindennemű vallás ellen irányult és mindennemű népek ellen irányultak. A Jobbik Magyarországért Mozgalom volt az első, amelyik emlékeztette a kormányt arra, hogy az ISIS és az iszlám terrorállam tevékenysége nem most, nem az elmúlt hetekben ütötte fel a fejét, ez egy, a világban zajló jelenségnek az egyik következménye, és nagyon jó lenne felhagyni azzal a külpolitikával, amit Magyarország az elmúlt két évtizedben folytat, amely szerint a Nyugat diktátumait és a szövetségeseinek a diktátumait követi szolgalelkűen. Akkor ugyanis, amikor az ISIS és a Közel-Keleten ez a fajta szélsőséges iszlám felütötte a fejét, akkor a magyar kormány még mindig az Asszad elleni és az Asszad elleni erőket pénzelő közel-keleti terrorállamok oldalára állt, és a Nyugat oldalára állt akkor, amikor pénzzel, médiapropagandával és fegyverekkel támogatták annak a Szíriának a megdöntését, amiről nagyon jól lehetett tudni, hogy igazából a destabilizált térségben futótűzként fog tovaterjedni abban az Irakban, amelyet a Nyugat destabilizált, abban az Afganisztánban, amelyet a Nyugat destabilizált, és félő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy Európában is szét fog ez a terror terjedni. [[Az elnök ismét csenget.]] Ezért kérjük, hogy a kormány a külpolitikáját revideálja, és nyisson egy új fejezetet Magyarország külpolitikájában. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót kettőperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Meghallgattam a miniszter urat, egy dolog jutott az eszembe, hogy nem erről kellett volna beszélni, hanem arról, hogy mikor mond le a külügyi pozíciójáról, a miniszteri pozíciójáról, hiszen az ön minisztersége idején a magyar külpolitika egy olyan zsákutcába vezette az országot a miniszterelnök támogatásával, amiből minél gyorsabban ki kell hátrálni. Ma a külpolitikát nem más jellemzi, mint káosz és elszigeteltség, és ezt önök idézték elő. [[L. Simon László: Ez a totális érzéketlenség!]] Legyen szó éppen a keleti nyitásról, ami látványosan megbukott az elmúlt években, ami azt is eredményezi, hogy önök azt mondják, hogy pragmatikus, jó gazdasági kapcsolatokra kell törekedni Oroszországgal, ehhez képest az exportunk csökkent 15 százalékkal az elmúlt időszakban. [[Felzúdulás a kormánypárti sorokban.]] Tehát látható módon semmilyen gazdasági mutató nem igazolja azt a politikát az értékrenden túl, amit önök választottak. A jó gazdasági kapcsolatok, Szijjártó miniszter úr, kérem, az nem egyenlő azzal, hogy elfordulunk az euroatlanti értékeinktől; a több Oroszország nem jelenthet kevesebb Európát és kevesebb NATO-t Magyarország számára. A magyar emberek úgy döntöttek 25 évvel ezelőtt, hogy a nyugati világhoz akarnak tartozni, az Európai Unióhoz akarnak tartozni, és ebbéli meggyőződésük nem változott az elmúlt 25 évben, még akkor is, hogyha számos probléma van ezen a területen. Aztán arról nem is beszélve, hogy ön kiirtotta a szakmaiságot a Külügyminisztériumból, az elemzésen alapuló döntéshozatalt, és különböző szerencselovagokat hoztak helyzetbe. Botrányok sorozatát lehet látni a Külügyminisztériumban, gondolok itt Kiss Szilárdra, aki börtönbe került és az önök diplomatája volt, aki vízumokkal üzletelt Oroszországban, ezzel növelte a schengeni térség biztonsági kockázatát is. Éppen ezért azt gondolom, miniszter úr, hogy önnek egy dolga lenne, hogy levonja ebből a konzekvenciákat és lemondjon, és nagyon gyorsan egy új külpolitikai fordulatot kell Magyarországnak végrehajtani, hogy ez a káosz és teljes elszigeteltség enyhüljön Magyarországgal szemben. Hiszen gondoljon bele, azok a régi barátaik Lengyelországból, akik azért jöttek ide, hogy Orbán Viktorért tüntessenek Magyarországon, azok most nem fogadták a magyar miniszterelnököt, mert azt mondták, hogy ciki a magyar miniszterelnökkel beszélni, mert megbontja az európai szolidaritást. [[Az elnök csenget. Novák Előd: Bezzeg az MSZMP KB-s Kovács László nektek nem ciki! Az elnök csenget.]] Éppen ezért azt gondolom, miniszter úr, hogy…
Képviselő úr, a kettőperces időkerete rég lejárt, kérem, szíveskedjen befejezni!
…rendkívül sok teendő van ezen a területen, ezért mi azt várjuk a miniszter úrtól, hogy a bejelentés az legyen, hogy mikor mond le, és mikor változtat a magyar kormány ezen a külpolitikáján. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett kettőperces időkeretben Schiffer András képviselő úr, LMP-képviselőcsoport, megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila minden elszigeteltségről szóló kritikájának igazsága mellett a tájékoztatást természetesen köszönjük szépen miniszter úrnak. Két dolgot szeretnék elöljáróban elmondani. Tavaly július 30-án az LMP, konkrétan Ikotity képviselőtársam elsőként jelezte, hívta föl a figyelmet a parlamentben, a parlamenti pártok közül az iraki keresztényüldözésre. A másik dolog, amire érdemes ráirányítani a figyelmet, hogy az Iszlám Állam elleni fellépést azzal kéne kezdeni, hogy világosan lássunk abban a tekintetben, honnan kap ez a terrorszervezet pénzügyi, emberi és nem utolsósorban technikai utánpótlást. Ebben a kérdésben Magyarországnak szorosan együtt kell működnie az Európai Unió többi tagállamával. Biztonságpolitika, antiterrorista fellépés tekintetében több Európára van szükség, de addig, amíg nem tudjuk azt, hogy pontosan milyenek a pénzügyi források, milyenek a technikai utánpótlásforrások, és nem világos a kép a személyi utánpótlást illetően, nagyon nehéz a helyzete nemcsak Magyarországnak, hanem az Európai Uniónak. Az LMP a Charlie Hebdo-merénylet után komolyan vette az önök ajánlatát, hogy Magyarországnak lesz egy nemzeti antiterrorizmus-programja, ehelyett csinálták a demagóg hecckampányt a bevándorlók ellen. Letettük az asztalra azokat a javaslatokat, amelyek a magyar büntető törvénykönyvet alkalmassá teszik arra, hogy a Magyarországon átmenő és az Iszlám Állam felé tartó különböző embereket fel lehessen tartóztatni. Ebbe az irányba kéne elmozdulni, és én arra kérem a tisztelt külügyminiszter urat, hasson oda a kormányon, illetve a Fidesz-frakción belül, hogy egy terrorizmus elleni nemzeti stratégia érdekében legyen ötpárti egyeztetés, legyen együttműködés, és hagyják abba a hecckampányt a bevándorlókkal szemben. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Németh Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport, kettőperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is azt szeretném jelezni, hogy itt az elmúlt hetekben ha szólt valamiről a magyar diplomácia, a magyar külpolitika - a Merkel-látogatással, Putyin-látogatással, miegymás -, az pontosan az elszigeteltségről szóló vádaknak a teljesen tényszerű, kézzelfogható tagadása volt. Másodszor: a terrorfenyegetettséggel összefüggésben nagyon fontosnak tartom, hogy Párizs, Koppenhága, az Iszlám Állam áldozatai vonatkozásában világos legyen, hogy ez nem a jogelméleti viták időszaka, hanem az egyértelmű szolidaritásé az áldozatokkal, így az európai zsidó közösségekkel is. A vallás szemmel láthatóan csak ürügy a terroristák számára, semmi köze a valláshoz ezeknek az iszlamista terroristáknak. Harmadsorban szeretném üdvözölni, hogy ilyen hangsúlyosan kezeli a kormányzat a keresztény közösségek helyzetét. Valóban, a népirtás a legmegfelelőbb kifejezés az ő helyzetükre, némileg emlékeztet az őskeresztények üldöztetésére az, amit tapasztalhatunk, és üdvözöljük azokat a gyakorlati segítségre vonatkozó intézkedéseket, amelyek a keresztény közösségek megsegítését célozzák akár anyagi, akár diplomáciai síkon. Végül én is elengedhetetlennek tartom azt, hogy az Iszlám Állam elleni nemzetközi katonai koalíciós erőfeszítésekből Magyarország kivegye a részét. Várjuk a kormányzat részéről azt a kezdeményezést, amely konkrét előterjesztés alapján teszi lehetővé az egyeztetést. Úgy gondolom, az a javaslat, hogy Kurdisztánban segítsük elő a katonai stabilitást őrző-védő, tehát olyan képességekkel, amelyekkel az elmúlt évtizedek során Magyarország nagyon komoly sikereket ért el, azt gondolom, hogy egy jó alapot jelent arra, hogy Magyarország részt vegyen ebben a nemzetközi erőfeszítésben. Várjuk tehát a megkeresést, és bízom abban, hogy egy széles körű parlamenti egységgel [[Az elnök csenget.]] tudjuk majd ezt a döntést meghozni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[11.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Ki járt jól a Magyar Művészeti Akadémia 2 milliárdos ingatlanvásárlásával?” címmel. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Még tavaly novemberben jelent meg az a kormányhatározat, amely szerint a magyar állam több mint 2 milliárd forinttal segíti a Magyar Művészeti Akadémia ingatlanvásárlását. A 2014-es költségvetésben ekkora összeget csoportosítottak át hirtelen, hogy az MMA új irodaépületet vásárolhasson magának. Az új ingatlan végül a Magyar Újságírók Szövetségének volt Andrássy úti székháza lett. Az események igen gyorsan követték egymást, és számos kérdés is előjött a milliárdos ingatlanvásárlással kapcsolatban. A Lehet Más a Politika utánajárt a dolgoknak, közérdekű adatkéréssel kikértük az MMA-val kapcsolatos korábbi bérleti szerződéseket és az új adásvételi szerződést is. Korábban az MMA a Vörösmarty téren bérelt magának több száz négyzetméteres irodát a Kristályház Kft.-től. A bérleti szerződést igen gyakran módosítgatták, a havi bérleti díj és a bérelt terület nagysága is folyamatosan változott. Az igazán érdekes viszont a friss ingatlanvásárlás, amellyel kapcsolatban az MMA korábban azt közölte, hogy a bővülő köztestületi tevékenység miatt vált szükségessé a megfelelő infrastrukturális hátteret biztosító épület kiválasztása. Az LMP által kikért adásvételi szerződés szerint hat darab ingatlant vásároltak meg, így összesen 4269 négyzetméterre költözne be az MMA, miközben a korábbi irodaházban kezdetben, az induláskor három éve még csak tizedekkora helyet foglaltak el. A teljes vételár összesen 6,7 millió euró volt, ez az átváltáshoz használt 309 forintos árfolyammal számolva szinte pontosan megegyezik a kormányhatározat szerint átcsoportosított összeggel. Vagyis pontosan annyi pénzt kaptak az ingatlanvásárlásra, amennyibe a konkrét ingatlan került. Ez arra utal, hogy a már kiválasztott ingatlanhoz kapták meg a forrást, kerül, amibe kerül, nem pedig a rendelkezésre álló keretösszeg alapján kerestek ingatlant. Ráadásul egy rendkívül romos, lepusztult állapotban lévő irodaegyüttest sikerült megvásárolni. Az még nem derült ki, hogy erre milyen hatalmas összeget kell majd rákölteni, ha majd használatba is szeretnék venni, merthogy ez jelen pillanatban nem használható állapotú. De van itt még más furcsaság is. Az LMP az ingatlanvásárlásról további érdekes információkat derített ki. Az adásvételi szerződés szerint a Firstfund Befektetési Alapkezelő Zrt.-től vásárolták meg az épületet. Ez a cég az SCD nevezetű ingatlanbefektető jogutódja, ők vásárolták fel korábban a Balaton-parti kempingeket, a sármelléki repülőteret és számos budapesti ingatlant is. A cég korábbi vezetői között megtaláljuk Nobilis Kristófot, a Századvég kuratóriumának elnökhelyettesét, Szalay-Bobrovniczky Kristófot vagy Giró-Szász András közeli rokonát is. Sőt, a Firstfund részéről a szerződést aláíró Koltai Zsolt a nemrég bedőlt Széchenyi Bank korábbi ügyvezetője. Az LMP számos kérdést küldött el az MMA-nak, mert szeretné megérteni, hogy miért pont ilyen hátterű cégtől miért pont ez a drága és egyelőre használhatatlan ingatlant kellett megvásárolni. Ezekre a kérdésekre még várunk, de még határidőn belül vagyunk. Szeretnénk többek között megtudni, hogy volt-e más alternatíva, milyen piacfelmérést végeztek, kikkel tárgyaltak, kit kértek fel értékbecslőként a Magyar Újságírók Országos Szövetsége székháza értékének megállapítására. Mi a magyarázat arra, hogy pontosan ugyanannyiba kerül ez az ingatlan, mint amennyit az MMA-nak erre a célra előzetesen elkülönítettek? Egyáltalán melyek azok a többletfeladatok, amelyek a korábbiaknál sokszor nagyobb ingatlant igényelnek? A Magyar Művészeti Akadémia válaszait várjuk, még nem járt le a határidejük. Tisztelt Ház! Magyarországon több millió ember nem jut hozzá az alapvető kulturális javakhoz sem. Az LMP célja, hogy a kulturális értékekhez való hozzáférés mindenki számára biztosított legyen, a kulturális értékteremtésben mindannyian részt vehessünk. A kultúra a társadalmi összetartozás egyik fontos eszköze, a fenntarthatóság negyedik pillére. Rendkívül szomorúnak tartjuk, hogy a kormány több millió ember kultúrához való hozzáférésének támogatása helyett mégis inkább több 10 milliárd forintért múzeumi negyedet hoz létre a Városliget jelentős részéből, hasonló nagyságrendben költözteti Orbán Viktort a Várba, vagy éppen a magyar művészeti életet súlyosan megosztó Magyar Művészeti Akadémia milliárdos gyanús ingatlanvásárlását támogatja. Köszönöm a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány nevében ki kíván válaszolni. [[Dr. Rétvári Bence jelentkezik.]] A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány fontosnak tartja, hogy a tudományos életet összefogó köztestületen, a Magyar Tudományos Akadémián kívül a művésztársadalmat reprezentáló másik, az Alaptörvényben is nevesített köztestületet, a Magyar Művészeti Akadémiát is megfelelő mértékben támogassa. Az Alaptörvény X. cikke értelmében a kormány tiszteletben tartja a művészeti élet szabadságát és ezáltal az MMA autonómiáját, amelynek körébe tartozik az is, hogy a köztestület a feladatai ellátásához szükséges létesítmények körét önmaga kiválassza. A Magyar Művészeti Akadémia számos közfeladatot lát el, így például elősegíti a magyar és az egyetemes kultúra értékeinek érvényesülését, megóvását, új, értékes alkotások megszületését, hozzájárul a magyar művészeti hagyomány gondozásához és közkinccsé tételéhez, segíti a művészetoktatást és a művészképzést is. Olyan fontos közfeladatok ezek, amelyek gördülékeny ellátása csak akkor biztosítható, ha az akadémia rendelkezik megfelelő épületekkel. Az ingatlanvásárlással egy régóta használaton kívül álló, romos műemlék épület értelmes funkciót kap, amely az UNESCO világörökségi listáján szereplő Andrássy úton helyezkedik el. Ez is egy fontos szempont, hiszen így egy igencsak a magyar kultúra egyik kultikus ingatlana lehet a művészek egyik legfőbb központja. Az MMA és titkársága 2012 márciusától a Vörösmarty téri Kristályházban működik, amely bérlemény a Kristályház Kft.-től, ahogy azt ön is említette a felszólalásában. A társasházként működő Kristályház eredetileg üzletközpontnak épült, és ennek megfelelően az épület nem tudja maradéktalanul ellátni az irodaházi funkciókat. Az ingatlan ezenfelül bérleményként igencsak drága - ön nem említette, de ez 2014-ben 120 millió forint volt -, és nem biztosítja a hosszú távú tervezés lehetőségét sem, mivel bérlet és nem tulajdon. Mindezekre figyelemmel szükségessé vált egy, az MMA köztestületi és adminisztratív működésének megfelelő infrastrukturális hátteret biztosító épület kiválasztása, valamint az intézmény átköltöztetésének a tervezése, ütemezése. A Magyar Művészeti Akadémia működésével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 2013. évi CLVII. törvény értelmében az Országgyűlés a Pesti Vigadót 2014. január 1-jével az MMA tulajdonába adta, amely ettől kezdve az MMA székháza is lett. A Vigadó épülete azonban nem alkalmas a köztestületi adminisztráció befogadására, mivel kevés számú, maximálisan 20-25 főnyi munkatárs elhelyezésére elegendő iroda található csak benne, amit a Vigadó működtetéséhez szükséges kapacitások teljes mértékben ki is töltenek. Az MMA az elhelyezést elsődlegesen állami tulajdonú ingatlan átvételével kívánta megoldani, azonban a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a megalapozott igénynek megfelelő ingatlant nem tudott felajánlani, nem volt tehát állami, MMV Zrt.-s portfólióban ilyen ingatlan. Ezután az MMA megkereste a Fővárosi Önkormányzatot, a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában szintén nem volt megfelelő ingatlan. Ezután megkeresték az V. kerületi önkormányzatot, az V. kerületi önkormányzat szintén nem tudott köztulajdonban lévő ingatlant felajánlani, amelyik alkalmas lett volna, ezután megkeresték a VI. kerületi, terézvárosi önkormányzatot, de a terézvárosi önkormányzattal lefolytatott egyeztetés sem volt sikeres, így nem tudtak a kerületi önkormányzatoktól és a Fővárosi Önkormányzattól megfelelő köztulajdonban lévő ingatlant találni. Az infrastrukturális háttér biztosítására alkalmas ingatlan a korábban MÚOSZ-székházként működő, két épületből álló Andrássy úti ingatlanegyüttes. Az ingatlan felmérését, értékbecslését követően az MMA, a Magyar Művészeti Akadémia titkársága ártárgyalásokat kezdeményezett az eladóval, ennek eredménye lett - az ő tájékoztatásuk szerint - egy 400 ezer eurós árcsökkentés is. Az MMA 2014. október 15-én tartott közgyűlése felhatalmazta az MMA elnökét a forrásról szóló kormányzati döntés, valamint a kiválasztott ingatlan adásvételéről szóló megállapodás esetén a szerződés aláírására. Az ingatlanok és az eladó jogi helyzetének elemzése megtörtént, amelynek eredményeként megállapításra került, hogy az adásvételi szerződés megkötésére kizáró ok nem áll fenn. Úgy gondoljuk, hogy az ingatlanvásárlással azért járt jól a magyar állam, mert - ahogy már említettem - a magyar kultúra szempontjából egy kultikus épület került a magyar állam, a magyar közösség tulajdonába. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „A rászorulók védelmében” címmel. Megadom a szót, képviselő úr. [[11.30]]
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Az elmúlt hónapokban a baloldali pártok, különösen az MSZP kampányt indított annak érdekében, hogy a kormánypártokat, a kormányt szegényellenesként állítsa be a magyar társadalom előtt. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nem kell.]] Természetesen nincs arra mód és idő egy napirend előtti felszólalásban, hogy ezt a több hónapos szocialista kampányt minden részletében elemezzem, de mégis megkísérlem néhány alapvetés tekintetében a KDNP álláspontját kifejteni. Megítélésünk szerint erkölcstelen és elfogadhatatlan a rászorulók helyzetét gyűlöletkeltésre és pártpolitikai célokra felhasználni. Ennek ellenére az elmúlt hónapokban a baloldal részéről állandósult az a gyűlöletkeltő fröcsögés, amellyel a szegény sorsú emberek és családok helyzetét felhasználva saját önző politikai érdekeik mentén próbál előnyt kovácsolni magának. Tette mindezt úgy, hogy a kormányzásuk idején a rászorulókért nem tett semmit. Ezt nemcsak mi mondjuk, nemcsak a költségvetési adatok mutatják tényszerűen is, hanem a köztiszteletben álló baloldali szakember, Ferge Zsuzsa is. Idézem: „Az előző kormány volt, 2008-ban Magyarország volt akkor szinte az egyetlen állam, válság érte állam, amelyik semmit, egyáltalán semmit, egy gyufaszálat sem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló is ismert veszteseivel valami történjen.” Eddig az idézet. Tisztelt Ház! Kedves szocialista Frakció! Ez azt jelenti, hogy önöknek nincs erkölcsi alapjuk, hogy ebben a kérdésben a kormánypártok, a kormány erőfeszítéseit, a rászorulók védelmének érdekében meghozott intézkedéseit negligálják, vagy cinikus megjegyzésekkel illessék. Álláspontunk az, hogy kevesebbet kell beszélni és többet cselekedni a szegénység csökkentéséért. Az elmúlt négy esztendőben a kormány törekedett sokkal többet tenni, mint elődei. Aktívabb állami felelősségvállalást valósítottunk meg, amelynek keretében több olyan intézkedéstvezettünk be, amelyek a rászoruló családokat segítették. A családi adórendszernek köszönhetően megerősítettük a családok helyzetét, a különböző életpályák bevezetésével a bérből és fizetésből élő állami alkalmazottaknak adtunk új jövőképet, a rezsicsökkentés elindításával csökkentettük a családok kiadásait. A közfoglalkoztatási programok segítségével az állam immár egyre inkább segély helyett munkát ad az embereknek. A 2010-ben megkezdett szisztematikus munka eredményeként 2013-ban többen tudtak kitörni a szegénységveszélyeztetettek köréből, a KSH adatai szerint negyedmillióval csökkent a szegénységgel veszélyeztetettek száma Magyarországon. A válságot követően a kormány megállította a zuhanást, az elmúlt három év viszonylatában Magyarországon megállt a gyermekszegénység növekedése. Csak néhány példa. A gyermekétkeztetésre a költségvetési forrásokat az elmúlt évek alatt megdupláztuk. A „Biztos kezdet” gyermekházak, a gyermekesélyprogram, a tanodák működését, működési programjait kiszélesítettük. Folytattuk és kiszélesítettük a szociális földprogramot, illetve a szociális tűzifaprogramot, bevezettük, elkezdtük az Erzsébet-programot Magyarországon. Tisztelt Országgyűlés! Összefoglalóan segély helyett munkát kívánunk adni az embereknek, szociális tekintetben védelmet, a köznevelés-szakképzés tekintetében pedig esélyt és felzárkózást fogunk teremteni a rászorulók érdekében. Egy előző felszólalásomban már üdvözöltem Hiller István javaslatát, amelyet a saját pártjának adresszált. Idézem: „Változtasson - mármint az MSZP - eddigi politikáján, gondolja át a közmunka, a segélyezés kérdéseit, ugyanis egy baloldali párt nem lehet a munkával megszerzett jövedelem ellen.” Ezzel egyetértünk. Végül rendkívül fontosnak tartjuk, hogy a szegénység elleni küzdelem szükséges a személyes, egyéni motiváció, az egyéni felelősség is, hogy a családok maguk is akarják és legyenek képesek sorsuk jobbra fordítására. Vállaljanak ők is felelősséget magukért és hozzátartozóikért. E gondolkodás és e motivált környezet kialakításáért nem elég a kormány felelőssége és eltökéltsége, szükség van az ellenzék, az önkormányzatok, a civil szféra és az egyházak együttműködésére is. Amíg egy szegény, rászoruló ember lesz Magyarországon, tisztelt képviselőtársaim, addig ezt a közös felelősséget és együttműködést vállalnunk kell. Mi, kereszténydemokraták ezt fogjuk tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, egyikünk sem tudja azt elképzelni, hogy a szegénységet úgy szorítsa vissza egy kormányzat, hogy mindemellett nem a foglalkoztatáspolitikáért tesz. Nem képzelhető el a szegénység minimumszintre vagy az alá szorítása anélkül, hogy a teljes foglalkoztatottságért ne tennénk. Az elképzelhetetlen, hogy az emberek közül sok százezren munka nélkül vannak, és mindeközben pedig a szegénységet egy országban meg lehet szüntetni, vissza lehet szorítani. Abban tehát jó lenne, ha egyet tudnánk végre érteni négy és fél év után, hogy a legfontosabb szegénység elleni lépése egy-egy kormányzatnak a munkahelyteremtés. A munkahelyteremtésben pedig ez a kormányzat igencsak élen jár, ha az előző 25 évet megnézzük, 400 ezerrel többen dolgoznak most, mint négy és fél évvel ezelőtt, 150 ezer fővel csökkent a munkanélküliség. Ezeknek az embereknek már van lehetőségük arra, hogy a nyomorból egy tisztes szegénységbe, vagy egy valamivel könnyedebb életformába lépjenek át. Hiszen mégiscsak, ha a munkajövedelem révén legalább egy közfoglalkoztatotti bért kapnak, akkor az egygyermekes édesapa esetén 70 ezer forint fölötti összeget jelent, amit hazavisz, ha pedig legalább minimálbérből foglalkoztatják, akkor a minimálbér már 100 ezer forint fölött található. Az is jellemző egyébként a baloldali és a jobboldali kormányok közötti különbségre, hogy mindig a jobboldali kormányok azok, amelyek sokkal nagyobb mértékben emelik a minimálbért, hogy a dolgozó embereknek, a mindennapi munkából megélő embereknek ne kelljen szegénységben élni. Valahogy a minimálbér emelése a baloldali kormányok alatt mindig lelassul, a Fidesz-KDNP-kormányzat alatt mindig fölgyorsul. Az első időszakban is 17 ezer forintról 50 ezer forintra az akkori fideszes polgári kormány emelte föl a minimálbér mértékét. Ezt az 50 ezer forintot nyolc év alatt a szocialisták mindösszesen 70 ezer forint környékére tudták csak föltornázni, most pedig jóval 100 ezer forint fölött van [[Gúr Nándor közbeszól.]] - kétszerese, háromszorosa. Ha megnézzük az elmúlt kormányzati ciklusokat, mondjuk, ’98-tól, és összesítjük, kétszerese-háromszorosa az az ütem, amit a minimálbéren, tehát a legkisebb bérből élők érdekében a Fidesz-KDNP-kormányzat tesz, mint amit a baloldaliak tesznek. De jól tudjuk, hogy az MSZP-s kormányzatok, lehet, hogy szándékosan, nem is tettek eleget azért, hogy a szegény sorban élő emberek száma csökkenjen, szemben a Fidesz-KDNP-vel, amit képviselő úr is idézett, 241 ezer fővel csökkent a szegénységnek kitett emberek száma Magyarországon, ami örvendetes. De nyilván itt még bőven lehet további javításokat véghezvinni. A szocialisták számára a segélyezési rendszer fenntartása, úgy látszik, politikai pragmatizmusból fontos, és a segélyezési rendszeren keresztüli szavazatszerzés is a politikájuk része, ezért nem érdekeltek ennek a csoportnak a csökkentésében. Hogy mennyire bukott diák a szocialista kormányzat a szociálpolitika terén, azt nem nekünk kell elmondani. Az általuk és a képviselő úr által is idézett Ferge Zsuzsa volt az, aki kiállította a szocialista kormányok bukott bizonyítványát, hogy ők voltak az egyetlenek Európában, amelyek a válság kitörésekor semmit, de semmit nem tettek azokért a csoportokért, amelyek a válság vesztesei voltak, magyarul, a legkevesebb pénzből élőkért, a valamilyen támogatásból élő szegény emberekért. A szocialista időszakban Magyarországon nem történt semmilyen kedvező lépés, bár mindenhol máshol Európában történtek kedvező lépések. Az is a kormány hozzáállását szerintem jól jellemzi, hogy az első olyan 2014-2020-as elfogadott operatív programja, európai uniós támogatási kerete Magyarországnak, amit Brüsszel is elfogadott, pontosan az ételcsomagprogram volt, vagy hosszabb európai nevén a rászoruló személyeket támogató operatív program. Ezzel az igencsak jelentős, több tíz milliárdos költségkerettel kívánunk azok számára, akik a legnehezebb helyzetben vannak, vagy azért, mert hajléktalanok, vagy azért, mert olyan családba születtek, ahol a 0-3 év közötti kisgyermekeket nem tudják kellőképpen ellátni, vagy más okból nehéz szociális helyzetben lévő emberek - nos, tehát az ő 30+4 milliárd forintos programjuk volt az első, amit a 2014-20-as fejlesztési időszakban Magyarország elfogadtatott Brüsszelben. De azoknak az intézkedéseknek, amelyeket korábban is hoztunk, nem csak az említett 241 ezer fős szegénységi kockázatnak kitett személyek számának csökkenése a jó jellemzője. Akik súlyos anyagi nélkülözésben éltek korábban, azok száma is több százezer fővel csökkent. Ha csak azt nézzük, hogy hány embernek van fizetési hátraléka vagy valamilyen hiteltartozása, az ő számuk 2011 és 2013 között 130 ezer fővel csökkent. [[11.40]] Ha azt nézzük, hogy hányan élnek nem megfelelő fűtésű lakásban, az ő számuk 2011 és 2013 között szintén 250 ezer fővel csökkent. [[Gőgös Zoltán: Nincs már lakásuk, azért!]] Ezekből a számokból adódik össze, illetőleg a pozitív foglalkoztatottsági adatokból, hogy [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] miért sikerül most már valamivel ezeknek az embereknek is több reményt adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mirkóczki Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Híd a mellébeszélés világába” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten egy interpellációt intéztem a kormányhoz, konkrétan a miniszterelnökhöz, amely a „Híd a munka világába” programsorozat mögötti visszásságokról szólt, és ekkor Rétvári államtitkár úr szerintem elképesztő magaslatokba emelte a mellébeszélést mint műfajt, hiszen mindenről beszéltünk, mindenre választ kaptam, minden forintot próbált más lebontásban - a bruttót nettóvá tenni és fordítva - elmagyarázni, hogy valójában mi hogyan is történik. Majd egy LMP-s képviselőtársam szintén hasonló témában azonnali kérdést intézett; ekkor már Lázár János válaszolt, aki egy percig nem próbálta meg védeni a védhetetlent, sokkal inkább a vizsgálatok szükségességéről tett tanúbizonyságot. Ezért én most kérném majd azt - függetlenül attól, hogy nem tudom, ki fog válaszolni, lehet, hogy megint az államtitkár úr -, hogy legközelebb azért egyeztessenek, legalább kormányon belül, minimum alanyt az állítmánnyal, de azért ennyire ne beszéljenek egymásnak ellentmondó dolgokat. De ami a lényeg: mi itt ugye, arról beszélgettünk vagy arról tettem fel kérdéseket, arra vonatkozóan, hogy hogyan lehetséges az, hogy a kormány eltűri mindazt, ami az Országos Roma Önkormányzat, a Lungo Drom vagy éppen Farkas Flórián felelőssége mögött zajlik, ami sok-sok millió, de lehet, hogy sok száz milliós közpénz korrupciógyanús eltűnését illeti. Ez érdekes, hiszen azért ne felejtsük el, hogy Farkas Flórián maga miniszterelnöki megbízotti pozíciót is betölt, tehát ha úgy tetszik, ezen a területen magát a miniszterelnököt képviseli; ez azért a felelősséget - hogy is mondjam - felnagyítja minimum. Mit is mondott 2013-ban? - csak hogy világossá tegyük, hogy mi zajlik a háttérben. Mit is mondott Farkas Flórián az Országos Roma Önkormányzat 2013-as egyik közgyűlésén, ahol erről a projektről volt szó? Szó szerint idézem a jegyzőkönyvből: „Megpróbáljuk ezt a pénzt vagy valamivel többet megtartani nektek, képviselőknek.” Az, hogy ezt a pénzt vagy még ennél is többet egy bizonyos keretből hogyan lehetséges megtartani képviselőknek, nem kérdés: ez aljas trükkök sorozatával, felárazott pályázati kiírásokkal és felárazott közbeszerzésekkel lehetséges. De Farkas Flórián később továbbment, ugyanezen a közgyűlésen a Foglalkoztatási Szövetkezet egyik nem hivatalos célja - ugye, arról beszélt - a cigány politikusok, kisebbségek, képviselők álláshoz juttatása volt, és azt mondta, hogy: „Ha jól figyeltek, nem lesznek kérdések, mert mindenki érteni fogja az idők szavát.” Hát, mi is értjük az idők szavát, de úgy látszik, hogy a kormány nem. Úgy látszik, hogy a kormány a kisebbségi szavazatokért bármit eltűr, bármilyen szintű sokmilliós lopást, csalást, hazugságot képes eltűrni azért, hogy majd a választásokon olcsó szavazataik legyenek. Fájdalom az önök szempontjából, hogy a veszprémi választókerületben nemcsak a Kubatov-lista fuccsolt be, hanem az etnikai arányok tekintetében ezzel nem tudtak élni. De hogy azért néhány újdonságot is említsünk, amiről a múlt héten nem volt szó, például, hogy milyen állások jöttek létre ezen projekt kapcsán. A projektvezető félállásban 1,2 millió forintos juttatásban részesül havi szinten. Az asszisztenseknek is jut 450 ezer forint, az adminisztrátoroknak 350 ezer forint. Ez döbbenetes! Gyanús pénzköltések tömkelege, hihetetlen lopás, csalás és korrupció, ez minden, ami jelenleg a cigánypolitikát vagy ahogy az államtitkár úr az imént fogalmazott, a szegénység megszüntetését célozza a kormány részéről. És ugye, mi csak 600 millió forintos összegről beszélünk, ez az, ami a kozbeszerzes.hu-n fellelhető, de ez egy 5 milliárdos projekt - ez egy ötmilliárdos projekt -, és 4,5 milliárdról nem tudunk még semmit. A nagy kérdés, hogy a kormány vagy az önök ellenőrző szervei mire várnak. Megvárják, amíg a 4,4 milliárd hasonszőrű stílusban lesz elkötve hasonszőrű dolgokra? Hogy 25-26 meg 30 milliókat kell olyan tanulmányokért kifizetni, amelyeket valójában megyei roma önkormányzati vezetők ingyen és bérmentve megtennének? Hihetetlen, amit végeznek! És még egyszer, csak a tanulság kedvéért, ez az a stílus, amit önök képviselnek. Ha valaki jogos, vélelmezhetően bűncselekmények miatt jogos kérdéseket és kritikákat fogalmaz meg önök felé, akkor azokat mindig, minden egyes esetben pökhendi, arrogáns módon [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] próbálják mismásolni és a lényegről nem beszélni. Ez az, ami az önök bukását fogja okozni nemcsak ezen a területen [[Az elnök ismét csenget.]] hanem mindenhol máshol. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egyrészről ön már nem volt itt azon a részén az előző ülésnek, úgy látszik, amiről csak hallomásból értesült vagy esetleg a jegyzőkönyv részeit olvasta volna, hiszen itt mind a két válasz összhangban történt, mind a kettő előtt volt szerencsénk beszélni. Tehát az, amit ön mond, abból fakad, tisztelt képviselő úr, hogy az ülés egyik felére ön jár, a másik felére nem jár, és arról csak képzelt valamit, amin nem volt itt. Ettől függetlenül a lényeget elmondom önnek, úgy látszik, nem sikerült végigolvasni a parlamenti jegyzőkönyveket, nem sikerült figyelni a képviselőtársaira, akik önnel szemben itt vannak a parlament teljes ülésén [[Közbekiáltások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] és nem csak a saját kérdésük után felállnak és távoznak az ülésteremből. [[Dr. Schiffer András: Múlt hétfőn mindannyian itt voltunk!]] Nos tehát, tisztelt képviselő úr, ön is kapott egy meghívást az Országos Roma Önkormányzat részéről, menjen el, és nézze meg ott helyben ezt a projektet. Nézzen körül! Nézze meg azokat az eredményeket [[Közbekiáltás a Jobbik soraiból: kozbeszerzes.hu!]] amelyek létrejöttek, és amelyeket ön felsorolt az interpellációjában legutóbb, azokat a különböző tételeket! Nézze meg a fizikai valójában! Ellenőrizze ott a helyszínen, járja be önnönmaga ennek a projektnek a helyszíneit! Éljen ezzel a lehetőséggel - ön sokféle vádat megfogalmazott itt most az elmúlt percekben, az előző felszólalásával kapcsolatos vádakról kiderült, hogy minden stimmel benne, csak a konkrétumok nem, mert valóban lehet, hogy hét számítógépet vesznek, csak nem 21 millióból, hanem 1 millióból, ez azért jelentős különbség az ön által megfogalmazott vádak és a tények között -, hogy a hasonló félreértéseket ön tisztázni tudja, vagy ha nem félreértések voltak, hanem valódik hibák, akkor azokra pedig fény derüljön. Látogasson el ön az Országos Roma Önkormányzathoz [[Mirkóczki Ádám: Mi loptuk el a pénzt?]] és szembesítse a vádakkal - amelyeket itt elmondott - ott a projekt megvalósításában szereplőket , és akkor kiderül, hogy amiket ön mondott, azok valósak vagy nem valósak. Magának a projektnek a céljai, ön is tudja, nagyon hasznosak, hiszen csak így megemlítem önnek, hogy a képzések területén milyen végzettséget szeretnénk, ha kapnának, amire az állami támogatást vagy európai uniós támogatást kapták itt a résztvevők: csőhálózat-szerelő, famegmunkáló, zsaluzó ács, vízszigetelő, melegburkoló, zöldség- és gyümölcsfeldolgozó, betanított varrómunkás, betanított konyhai kisegítő. Ha valakik ezeket a képzettségeket megkapják, az szerintem egy igencsak helyes irány. Sok minden előrehaladás is történt a projekttel kapcsolatban. Ha ön bármelyiket kétségbe vonja, akkor menjen el oda, nézze meg a helyszínen, erre vonatkozóan a meghívást ön az Országos Roma Önkormányzattól ugyanúgy megkapta, mint bármelyik LMP-s képviselő [[Mirkóczki Ádám: Hol a pénz? Gőgös Zoltán: Hol a lé?]] , akivel együtt oda elmehet. A projekt egyik célja az országos lefedettséget biztosító foglalkoztatási szövetkezet létrehozásához szükséges szervezet és infrastruktúra fejlesztése és működésének előkészítése, amihez a projekt keretében lefolytatott beszerzések hivatottak hozzájárulni; a projekt még folyamatban van. Ezen feltételek megléte nélkül a projekt további vállalt tevékenységeinek - toborzás és képzés - megvalósítása sem lett volna lehetséges. A projekt keretében több mint 1200 fő vett részt a szociális gazdaság működésével összefüggő kompetenciák fejlesztésére irányuló felkészítésen, 2015 tavaszától pedig további ezer fő vesz majd részt az igényekhez illeszkedő akkreditált, illetve OKJ-s képzésekben. A konzorciumi partnerek között 2015. február 18-án magas szintű egyeztetés zajlott, amelyen megállapodás született arról, hogy az ORÖ szűk határidővel átadja a képzések indításához szükséges információkat a másik konzorciumpartner, az NGM részére, így a képzések április hónapban indulnak ezer fő rászoruló részére. [[11.50]] A cél, hogy az ezer főből legalább hatszázan sikeresen elvégezzék a jellemzően OKJ-s vagy egyéb szakmai képzéseket; és az elképzelések szerint azokat a képzettségeket szereznék meg, amelyeket az előbb önnek is felsoroltam. Ezenkívül még sok másik van, de példálózó jelleggel ez szerintem fontos. A projekt megvalósulásának már többféle tevékenysége volt. A foglalkoztatási szövetkezet infrastrukturális és működési feltételeinek kialakítása megtörtént. ’13 márciusában 500 taggal megalakult a foglalkoztatási szövetkezet [[Szilágyi György: A köztársasági elnök… Az elnök csenget.]] , amelynek jelenleg már 700 tagja van. Azt hiszem, ez fontos, hiszen sokak számára ez teremti meg a kitörés lehetőségét. A szociális gazdaság működésével összefüggő kompetenciafejlesztésen, ahogy mondtam, 1200 fő már részt vett, és további 2800 részt fog venni, és 2015 tavaszától ez tovább fog bővülni. A képzések befejezését követően a résztvevők a foglalkoztatási szövetkezet tagjai lesznek, majd a foglalkoztatási szövetkezettel állnak jogviszonyban, és így válnak a munkaerőpiac aktív tagjává. Remélem és bízom benne, hogy önnek is ez a célja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy ezek az emberek, akik részt vesznek, a munkaerőpiac aktív tagjai legyenek [[Mirkóczki Ádám: Kitüntetés Farkas Flóriánnak!]] és e tekintetben nyugodtan tartson egy helyszíni szemlét [[Az elnök ismét csenget.]] ott az ORÖ-projekt helyszínein. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóbiás József frakcióvezető úr, MSZP-képviselőcsoport: „Kétharmados Magyarország?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt negyedév alapján joggal megállapíthatjuk, hogy fordulóponthoz érkeztünk. Az MSZP Újpesten képes volt egyedül megverni a Fideszt és a Jobbikot. A veszprémi választók pedig tegnap történelmet írtak. Két szempontból is, egyrészt véget ért a kétharmados Magyarország, másrészt hosszú évtizedek óta először fordult elő, hogy egy civil, független, pártok által támogatott jelölt nyerte meg a mandátumot tegnap Veszprém választókerületében. Tisztelt Képviselőtársaim! Hamarosan olyan képviselőt köszönthetünk az ország házában, aki az új korszak első hírnöke. [[Novák Előd: Milyen útlevele is van?]] A tegnapi választásnak az az üzenete, hogy a kétharmad lebontható, és a Fidesz legyőzhető. Ehhez olyan bátor kiállásra van szükség, amelyről Kész Zoltán képviselőtársunk tanúbizonyságot tett. [[Novák Előd: Hány útlevele van?]] Kérlelhetetlenül, kíméletlenül támadta a Fidesz korrupt rendszerét, és nem kötött kompromisszumot egyetlen szélsőséges politikai erővel sem [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] És igen, tisztelt képviselőtársaim, kellett hozzá az MSZP hozzáállása is, hiszen kész volt és képes volt támogatni az utca, a civil társadalom által kiválasztott független jelöltet. Azért, mert sokkal fontosabb volt az MSZP számára az országban kialakítandó változás előidézése, mint a Magyar Szocialista Párt önálló pártérdeke. Most végre megmutatkozott a sokszínű és nyitott Magyarország ereje. Köszönet a veszprémi választóknak, köszönet Kész Zoltánnak. Szombaton Gőgös Zoltán képviselőtársam azt mondta, hogy vasárnap a déli szél elhozza a vihart, amely leszedi a cserepeket a Fidesz házáról. Ez a vihar el is jött. De nemcsak rombolt, hanem épített is. Ez a vihar elhozta a tavaszt, de, tisztelt képviselőtársaim, elhozta a reményt és az esélyt a változás mihamarabbi bekövetkeztére. [[Kósa Lajos: Egy költő veszett el benned!]] Az arányokon világosan látszik, tisztelt képviselőtársaim, hogy jelentős többségben vannak a változást akarók ma Magyarországon, a baloldali demokrata szimpatizánsok mind elmentek voksolni, a Fidesz egykori szimpatizánsai pedig otthon maradtak. Tisztelt Képviselőtársaim! Otthon maradt az önök szavazóinak közel fele. Érdemes lenne ezen elgondolkodni, hogy miközben önök egymással foglalkoznak, hatalmi játszmáikat űzik, eközben a kétharmad jelentőségét igyekeznek jelentékteleníteni; Kósa Lajos éppen arról beszélt, hogy nem is akartunk nyerni, nincs jelentősége a kétharmadnak. Pedig ennek komoly súlya van, tisztelt képviselőtársaim. Igenis vannak olyan döntések, amelyekhez szükség lesz a kétharmadra, másrészt szimbolikus jelentősége is van annak, hogy az önök kétharmados kormányzása a tegnapi nappal politikai értelemben véget ért. És figyelni fogjuk, tisztelt képviselőtársaim, akár független, akár magát ellenzékinek nevező képviselő vagy képviselőcsoport mely része lesz hajlandó támogatni az önök fideszes kétharmadát. Őket a demokratikus ellenzék, a demokratikus Magyarország felépítőinek elárulóiként fogjuk tekintetni. [[Dr. Répássy Róbert: Húha!]] A veszprémi győzelem a szabad Magyarország győzelmének az üzenete is egyben. Sok kísérlet volt az elmúlt hónapokban, sőt napokban fenyegetésre, manipulálásra; elfogadhatatlannak tartjuk, hogy újságírókat meg lehet fenyegetni, és indokoltnak tartjuk a fővárosi rendőrkapitány közbelépését is, és ez ügyben kérem Kontrát államtitkár úron keresztül a belügyminiszter urat, hogy érdemben vizsgálja ki, indítson vizsgálatot az ügy tisztázása érdekében. A veszprémi választás másik tanulsága, hogy valójában nem a Jobbik a kormányváltók reménye, mert a választók érzik és tudják: a Jobbik és a Fidesz egy tőről fakad. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Na! Zaj. Az elnök csenget.]] Ugyanúgy Azerbajdzsánt és ugyanúgy Oroszországot tekintik példaképüknek, a keleti nyitást tartják elképzelhetőnek, illiberális demokráciát szeretnének a demokrácia és az Európai Unió helyett. A Fidesz és a Jobbik világa mára összenőtt, egy nyelvet beszélnek, és ez a nyelv nem Magyarország nyelve. [[Dr. Apáti István: Mindenki az anyanyelvén, magyarul beszél!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Veszprém egy folyamat kezdete, a változás elkezdődött. A Magyar Szocialista Párt pedig azt vállalja, hogy ennek a változásnak motorja lesz, mert nem állhatunk meg, azért fogunk dolgozni Ajkán és Tapolcán [[Dr. Budai Gyula: Nem mertetek elindulni!]] hogy egyértelművé váljék, hogy Magyarország [[Dr. Budai Gyula: Nem is volt jelöltetek!]] nem azokban a számokban és mondatokban van, amit Szászfalvi képviselőtársam elmondott, hanem annak a 4 millió létminimum alatt élőnek a táborában van, akik igenis változást akarnak Magyarországon. [[Szászfalvi László: Beszéljetek Ferge Zsuzsával!]] Erről szólt Veszprém. És a folytatása Ajkán következik. [[Szilágyi György: Saját jelöltet az MSZP-nek!]] Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében L. Simon László államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! [[Kósa Lajos: Köszöntelek, költőtárs!]] Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Először is, engedjék meg, hogy a Fidesz- és a KDNP-frakció nevében is és a kormány nevében is gratuláljak a hétvégi választás győztesének, Kész Zoltánnak. [[Gőgös Zoltán: Bravó! Taps az MSZP soraiból.]] Másodszor, engedjék meg, hogy ezen a fórumon, az Országgyűlésben is megköszönjem mindazon választópolgároknak a támogatását, akik a mi parlamenti szövetségünknek a jelöltjére adták le a szavazatukat. És megköszönjem azoknak is a munkáját, akik mindent megtettek annak érdekében, legyenek akár aktivisták, akár a mi pártszövetségünk tagjai, akik mindent megtettek azért, hogy a mi jelöltünk a lehető legjobban szerepeljen. A hétvége nyilvánvalóan bebizonyította azt, hogy mindazok a vádak, mindazok az ellenzéki felvetések, amelyek az elmúlt négy évben az általunk megalkotott választójogi reformot és törvényt illették, azok alaptalanok voltak. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Úgy van!]] Láthatólag Magyarországon demokrácia van, a választópolgárok véleménye és akarata érvényesülni tud; láthatólag olyan törvényt fogadtunk el, amely lehetőséget teremt arra, hogy a velünk elégedetlen, protest szavazatok túlsúlyba tudjanak kerülni. Úgyhogy először is arra kérem a szocialista frakciót és Tóbiás elnök urat, hogy kövessenek meg bennünket, hiszen az elmúlt években alaptalanul bírálták azt a választójogi rendszert [[Tóbiás József: Azt most is bíráljuk!]] , amely egyébként a tegnapi napon is jól vizsgázott. Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen mindebből nem következik az, hogy mi nem fogjuk levonni a tanulságokat; le fogjuk vonni, és amennyiben szükséges a korrekció, el fogunk gondolkodni, hogy mit tegyünk. De egy biztos: a tegnapi választás nem egy országgyűlési választás volt az egész országra kiterjedően [[Dr. Schiffer András: Hát?]] hanem egy időközi választás, ahol a veszprémi és a Veszprém környéki települések polgárai választottak maguknak képviselőt. [[Novák Előd: Ez a kormány álláspontja vagy a Fideszé?]] Azt tudjuk innen ígérni, hogy a kormány továbbra is a veszprémi és Veszprém környéki falvak lakói mellett lesz, és mindent meg fogunk tenni az abban a térségben élő emberek boldogulása és fejlődése érdekében. Tóbiás elnök úr fölvezető napirend előtti felszólalásában némi zavart is éreztem: civil, független és pártok által támogatott jelölt. Ez így együtt nehezen jön össze. [[Lukács Zoltán: Tényleg? Pedig kezdjétek el megszokni!]] Most akkor vagy független, vagy pártok által támogatott. Kíváncsian várjuk, hogy Kész Zoltán hol fog helyet foglalni a parlamentben. Nehogy úgy járjanak önök, Tóbiás elnök úr, hogy az a jelölt, akit ön most itt az egekbe emelt és dicsőített, végül Gyurcsány Ferenc mellé üljön, mert bármi előfordulhat. Egy biztos, hogy Kész Zoltán nem vállalta az önök támogatását, esze ágában nem volt MSZP-színekben indulni. [[12.00]] Úgyhogy szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét arra [[Gőgös Zoltán: Hol jártál az elmúlt időszakban?]] mielőtt itt nagy-nagy győzelmi ünnepséget tartanának, hogy nem a Szocialista Párt nyerte meg a hétvégi választást, és nem Gyurcsány Ferenc nyerte meg a hétvégi választást. [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik sem nyerte meg a választást; ha már annyira nem bírnak magukkal szemben ülő képviselőtársaim. Egy biztos, tisztelt képviselőtársaim, hogy a kormány megfelelő, stabil többséggel a háta mögött az előttünk álló három évben is alázattal fogja végezni a munkáját a magyar választópolgárok és az egész nemzeti közösség érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dúró Dóra: Mi majd Tapolcán!]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Egyben megkérem képviselőtársaimat, hogy próbáljunk egy picit halkabban lenni, hisz tévéközvetítési időben vagyunk. Azt gondolom, az ország számára fontos, hogy az Országgyűlés mekkora komolysággal végzi munkáját. Kérem önöket, a párbeszédet függesszük fel! [[Zaj. Lukács Zoltán: Még volt egy perce.]] Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kósa Lajos képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretnék a Fidesz nevében gratulálni Kész Zoltánnak, aki Veszprémben és a környező településeken elnyerte a választók relatív többségének bizalmát, és Navracsics Tibor helyett itt foglal helyet közöttünk majd a parlamentben. Gratulálok neki, és munkájához sok sikert kívánok. Szeretném megköszönni a választóknak, akik részt vettek a választáson - viszonylag alacsony részvétel mellett -, hogy a rossz időjárástól függetlenül vették a fáradságot, és elmondták a véleményüket. Külön szeretném megköszönni azoknak a választóknak és a munkatársaknak, a segítőinknek, az aktivistáinknak a támogatást, akik végigküzdötték ezt a kampányt velünk. Ha megnézzük az eredményeket, abból világosan látszik, hogy az MSZP, a DK, az Együtt, a Liberálisok és a MoMa, a Modern Magyarország Mozgalom által támogatott független jelölt körülbelül annyi szavazatot kapott, mint április 6-án a tavaszi választásokon, míg a parlamenti pártok közül az LMP elvesztette a szavazói felét, a Jobbik a 40 százalékát és a Fidesz is az 50 százalékát. Ez azt mutatja, hogy igazából mi dönti el egy ilyen választás végeredményét, hogy ki tudja megfogalmazni a választók számára is elfogadhatóan, hogy mi a tétje a választásnak, miért menjen el szavazni. Az MSZP, a DK, az Együtt, a Liberálisok és a MoMa által támogatott jelölt - aki független - világossá tette: a választás tétje az, hogy megmarad-e a Fidesz és a KDNP kétharmada a parlamentben vagy sem. Ez mozgósította a baloldali szavazókat és a protest szavazókat, míg a többi parlamenti párt nem tudott olyan tétet megfogalmazni, ami általánosan mozgósította volna a választóikat. Kritikusan mondom: mi sem. A Fidesz azt fogalmazta meg, hogy az a tétje a választásnak, hogy ki képviseli Veszprémet és a környéket, ki az, aki a veszprémiekért és a környező falvakért értelmesen, cselekvően, hatékonyan tud tenni, ki érti a problémáikat, ki az, aki emiatt szeretne a parlamentbe kerülni. Természetesen majd az idő eldönti, hogy Kész Zoltán eredményes lesz-e ebben a munkában vagy sem. [[Gőgös Zoltán: Attól, hogy ti betartjátok-e az ígéreteiteket!]] Egy biztos: a választás megmutatta, hogy egy kétharmaddal rendelkező kormánypárt az időközi választások tétjét nehezen tudja élet-halál kérdéssé változtatni. Ezt Kész Zoltán viszonylag eredményesen tette. Természetesen az időközi választásokból csak korlátozott következtetéseket lehet levonni. A héten több településen is volt polgármester-választás. Abaújszántón először van olyan polgármester, akit a Fidesz támogatott - még ilyen nem volt soha -, aki 69 százalékkal győzött. [[Taps az MSZP, az LMP és a kormánypárti padsorokban.]] Gratulálok ezúton is Sáfián Ádámnak; és Szatymazon is a Fidesz polgármestere győzött, több mint 50 százalékkal. [[Felzúdulás a Jobbik padsoraiban. Dr. Schiffer András tapsol.]] Mindez csak arra utal, hogy ha valóban igaza lenne az MSZP szónokának, és valamifajta trendfordulóról lenne szó, akkor ezt mindenképpen mélyebben kéne értelmezni: mit jelent a trendforduló? Ezentúl vajon az MSZP csak olyan képviselőjelölteket támogat, akik nyíltan azt mondják, hogy nem hisznek az általános választójogban? Akik nyíltan azt mondják, hogy nem támogatják a segélyezést és elutasítják; vagy akik privatizálni akarják az egészségügyet, vagy azt mondják, hogy semmifajta esélyegyenlőségben és erre hivatkozó politikában nem hisznek? Hiszen egyébként a leendő képviselőtársunk ezt többször hangoztatta; ebben az értelemben messze-messze még talán a liberálisoktól is liberálisabb oldalon áll, de semmiképp sem áll közel az MSZP-hez. Ami persze nem baj, utóvégre, hogy ki áll közel az MSZP-hez, az már régi rejtélye a magyar belpolitikának [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Úgy van!]] , és nehéz eldönteni. Mindenesetre, hogy mennyire nincs igaza az MSZP szónokának bármifajta Jobbik-Fidesz együttműködésről: Ózdon például - bizonyára tudja Tóbiás képviselőtársam - a Jobbik polgármesterére a teljes MSZP-szavazóbázis átszavazott [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiban.]] dacára annak, hogy az MSZP kifejezetten kérte a szavazóit, hogy ezt ne tegyék. Ebből egyébként nem következik az, hogy a Jobbik és a Fidesz együttműködne ez egy helyi jelenség. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Én mindenesetre azt gondolom, hogy méltósággal folytathatjuk a munkánkat, és természetesen sok sikert kívánunk az együttműködésben Kész Zoltánnak is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében kérdezem, de megkaptam a jelzést, hogy a kormány nem kíván válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Schiffer András: Halljuk! Halljuk! Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend után hét képviselőtársunk kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A február 26-ai, csütörtöki ülésnapra a napirenden kívüli felszólalások bejelentési határideje ma 10 órakor járt le. A csütörtöki ülésnapon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Szél Bernadett, LMP; Rétvári Bence, KDNP; Tóth Bertalan, MSZP; Novák Előd, Jobbik; Gulyás Gergely, Fidesz. A csütörtöki napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, Jobbik; Hegedűs Lorántné, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik; Ikotity István, LMP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP. Tisztelt Országgyűlés! A házbizottság mai ülésén a csütörtöki ülésnapon sorra kerülő, „A Transzatlanti Befektetési és Kereskedelmi Partnerség veszélyei és hatásai a fenntarthatóságra és szuverenitásra” című, T/2258. számú politikai vitát európai uniós napirenddé minősítette. A döntésről az európai parlamenti képviselők értesítést kapnak. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 8 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Mi lesz a Pannon Volán dolgozóival?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tavaly szeptemberben interpellációt nyújtottam be: „Mi lesz veled, Pannon Volán?” címmel, hiszen már akkor lehetett látni azt, hogy a Volán-társaságok összevonásának egyfajta áldozata lesz a Pannon Volán. Akkor azt kérdeztem egészen konkrétan, hogy a Pannon Volán megőrzi-e a dolgozóit, illetve azokat a kollektív jogokat, azokat a munkavállalóknak szerzett közös előnyöket képesek-e megtartani, hiszen kétkedéssel fogadtuk azt, hogy az összevonások által, a három megyei Volán-társaság összevonása által mintegy 5 milliárd forint megtakarításra lehet azáltal szert tenni, hogy csupáncsak az adminisztratív menedzsmenttevékenységeket vonják össze, csupáncsak közös, úgymond beszerzéseket bonyolítanak le. Mi akkor is azt állítottuk, hogy ennek nagy valószínűség szerint kárvallottjai lesznek a dolgozók. [[12.10]] Akkor még csak arra kérdeztünk, kérdeztem rá, hogy lesznek-e elbocsátások. Akkor azt mondták nekem, csak a menedzsmentben lesznek elbocsátások, és külön rákérdeztem arra, hogy a Pannon Volán társaság dolgozói számíthatnak-e arra, hogy a korábban elismert kollektív jogaikat megsértik-e. Akkor a válasz az volt, hogy nem. Visszakérdeztem, hogy vajon az lehet-e ennek az oka, hogy korábban is ennyire pazarlóan gazdálkodtak, akkor azt mondták nekem, hogy igen. Ezt mondta Fónagy államtitkár úr. Ehhez képest a mostani bértárgyalásokon azt látjuk, hogy a szakszervezetek által követelt 6,5 százalékos béremelés helyett a kormány álláspontját képviselő tulajdonos nulla százalékos 2015-ös béremelést támogat csak, ami egész egyszerűen most azzal fenyegeti Pécs, illetve Baranya lakosságát, hogy sztrájk lesz a Pannon Volánnál. Kérdezem, meg kívánják-e változatni az álláspontjukat, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök, hogy a kérdést feltette, mert van lehetőség válaszolni rá és megerősíteni, hogy azok a rémhírek, amelyeket a korábbiakban is hallottunk, illetve ami gerjesztette a hangulatot a Volán dolgozói körében, láthatóan megalapozatlan, hiszen a kormány szándékának megfelelően ez év január 1-jén a kétéves munkafolyamat befejeződött, és a Pannon Volán Zrt. is beolvadt a Dél-dunántúli Közlekedési Központ Zrt.-be. Tehát itt kell kijelentenem és megerősítenem, hogy a munkavállalók teljes jogutódlással kerültek át a közlekedési központ állományába. A kérdésében 5 milliárd forint megtakarításról tett említést. Hadd mondjam el önnek, hogy ez egy országos összesen megtakarítást jelent, és higgye el nekem, hogy amit ön állít, ami szerint csak a béremelésen lehet megfogni, és csak egy módon van lehetőség megtakarításra, az itt most megdőlt. Az a lényeg, hogy a méretgazdaságosság szempontjából volt szüksége a Volán-társaság összevonására, és mint ahogy ön is tudja, 2017. január 1-jétől a nyílt piacra kilépünk, és e tekintetben mindenképpen fontos, hogy a szervezeti egységek méret szempontjából optimálisak legyenek, és jó versenyhelyzetben induljanak el majd azért a lehetőségért, ami ’17. január 1-jén megnyílik majd. A Pannon Volánnal egyébként 2014-ben 2,8 százalékos mértékű béremelést tudtunk végrehajtani, velük megállapodva, és a béremelés mértéke egyébként minden egyes bérelemben megtörtént, ezen túl pedig március 31-ig kaptak fejenként a dolgozók 30 ezer forintos bruttó egyszeri juttatást. Ez nyilvánvalóan nem túlságosan nagy összeg, hiszen sokkal többet is szeretnénk adni, de ezzel kapcsolatban is jelentenénk önnek, hogy visszautasítom azt az állítását, amely arról szól, hogy a munkavállalók bérén lehet csak spórolni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ami nagyon fontos, hogy most is 28-áig van lehetőségünk a megállapodásra. Éppen a miniszter úr tárgyal a szakszervezetekkel, szerintem majd megállapodunk. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Meddig nyílhat még a magyar olló?” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Számos szakember kimutatta és látjuk is, hogy Magyarországon gazdasági értelemben megszűnőben van a társadalmi középréteg. Ennek eredményeként - vagy akár úgy is mondhatnánk, ezzel párhuzamosan - pedig nagymértékben nő a szegénységben élők száma; tovább nyílik a magyar olló. A tőke a politikai vezetésben lévő oligarchák között osztódik szét, és eközben becsületes emberek ezrei kerülnek hátrányos helyzetbe. A KSH tavaly novemberi adatai szerint Magyarországon a teljes lakosság 31,1 százalékát, azaz 3 millió 44 ezer embert érint a relatív jövedelmi szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának legalább egy dimenziója. A szegénységi statisztikáknál az a különösen szomorú, hogy valamennyi szegénységi dimenzió tekintetében a legveszélyeztetettebb csoportba a 18 év alatti gyerekek tartoznak. Körükben 2013-ban az országos átlagnál 10 százalékponttal magasabb volt azok aránya, akik ki vannak téve a szegénység vagy kirekesztődés kockázatának. A jelenlegi szociális rendszer az ingyenélőket, az élősködőket, a rombolókat, sőt bűnöző egyéneket támogatja. A tarthatatlan helyzetre Magyarország Kormányának válasza szokásához híven a felelősség áthárítása. A Jobbik továbbra is egy értékelvű szociális rendszert támogat, azt segíti a közösség, aki maga is építi a közösséget. A szociális segélyért cserébe elvárjuk, hogy a segélyezett tartsa rendbe a portáját, kösse meg a közszolgálati szerződéseket, gyermekeit pedig úgy nevelje, hogy a társadalom hasznos tagjaivá váljanak. Zárásként még egy megdöbbentő adatot osztok meg önnel, államtitkár úr. A KSH-statisztikákból kiderül, hogy a magyarok több mint 36 százaléka nem engedheti meg magának azt, hogy vendéget lásson a saját lakásában, ez pedig kihat a társadalmi kapcsolatokra. Kérdezem államtitkár úrtól, miért engedték, engedik a szociális állapotok ekkora mértékű romlását. Számíthatnak-e a települések adók elterjesztésére [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy az önkormányzatok bírják a rájuk rakott terheket, tehát szociális hozzájárulás mellett akár másik csatornán is élősködőket tart el a dolgozó? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt országnyílás… [[Novák Előd: Milyen nyílás?]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! A kérdése első részében megfogalmazott fél mondattal mindenképpen egyetértünk, egyetérthetünk, mégpedig azzal, hogy valóban Magyarországon ma azt kell tapasztalnunk, hogy a középréteg aránya a társadalomban kicsi. Azért dolgozunk, és azt gondolom, közös feladatunk, hogy ez a középréteg minél nagyobb legyen és megerősödjön. [[Novák Előd: A nyílászárókkal mi lesz? Tiltott szó?]] Ugyanakkor a szegénységgel kapcsolatos felvetésével több helyen is vitatkoznom kell. Egyfelől 2010-ben, amikor a kormányzást elkezdtük, akkor a szegénységgel kapcsolatos, illetve a segélyezéssel kapcsolatos politikánk átalakulását vetítettük elő, és ezt meg is kezdtük 2010-ben. A nagy ellátórendszerek átalakításával, reformjával ebbe a munkába belekezdtünk. Alapvetően a munka megbecsülésére, arra helyezzük a hangsúlyt, hogy mindenki, aki dolgozni akar, dolgozhasson, és ha dolgozni tud, akkor kikerülhet a szegénységből. Azok az adatok, amelyek mindezt alátámasztják, a következők. 2006-ban 516 ezer gyermek élt Magyarországon a jövedelmi szegénységben, ma 400 ezer gyermekről mondhatjuk ezt. Természetes, hogy mindaddig, amíg szegénységben élnek gyermekek, addig van tennivalónk. Alapvető kitörését a szegénységből ezeknek a gyermekeknek mi abban látjuk, hogy olyan iskoláztatási rendszert, olyan óvodáztatási rendszert kell létrehozni, ami a kezdetektől fogva segíti őket, hogy beilleszkedjenek a társadalomba, meglegyenek azok az alapképességek, kompetenciák, amelyeket felnőttkorukban használhatnak. Képviselő úr a segélyezetteket igyekezett összemosni az arra nem érdemesekkel. Úgy gondolom, hogy Magyarországon a segélyezettek egy része önhibáján kívül nem képes munkához jutni, egy része a társadalmi környezet miatt. Az a célunk, az a feladatunk, hogy megteremtsük mindenkinek a megfelelő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] munkalehetőséget, az önkormányzatok pedig saját maguk dönthetnek arról, hogy milyen módon segélyezik a településeken élőket. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ölbe tett kézzel várja a kormány, hogy márciustól családok százait lakoltassák ki” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Március 1-jén lejár a téli kilakoltatási moratórium. Kevesen tudják, de a végrehajtás miatti kilakoltatásoknál az ügyek döntő többsége kis követelés, ami nem éri el a 100 ezer forintos összeghatárt. Ez jellemzően közüzemi hátralékokból, víz-, áram-, gázdíjtartozásból jön össze. Az elmaradt lakbér- és a közüzemi díjtartozás az oka annak is, amikor az önkormányzatok felmondják a bérleti viszonyt, és egész családok kerülnek kilakoltatásra. Egyre több az olyan eset, amikor az önkormányzatok elhelyezés nélkül lakoltatják ki a bérlőket. Alternatív lakhatási lehetőség biztosítására ma semmi sem kötelezi az önkormányzatokat. Ez amellett, hogy embertelen, sokkal költségesebb is az államnak. Ha egy család az utcára kerül, a szülők hajléktalanszállóra, a gyerekek pedig állami gondoskodásba kerülnek. Eddig a lakásfenntartási és adósságkezelési támogatások nagy segítséget jelentettek a családoknak, márciustól azonban a kormány ezeket a létfontosságú támogatásokat is megvonja, és az önkormányzatokra hárítja a probléma kezelését, pedig az önkormányzatok ezt nem tudják megoldani, hiszen nincs kitől beszedni a helyi adót. A minimálbér és a közmunkabér a megélhetésre sem elég. A probléma megoldásához állami szerepvállalásra van szükség, erős lakhatási támogatásokra, adósságkezelésre, a családi csődvédelem bevezetésére, az önkormányzatok különböző intézményeinek összehangolt munkájára és egy valódi szociális bérlakásszektorra. [[12.20]] A kérdésem az, államtitkár úr, hogy mit tesz a kormány emberek százai kilakoltatásának megakadályozása érdekében. Mikor lesz szociálisbérlakás-politika? Mikor kezd el ezzel a problémával a kormány érdemben foglalkozni? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban átalakul március 1-jétől a szociális támogatások rendszere, ugyanakkor az a veszély nem fenyeget, amelyet képviselő asszony itt felvetett. Egyrészt az önkormányzatok bizonyos segélyek esetében az eddigi önrésztől mentesülnek, hiszen a jövedelemkompenzáló támogatásokat automatikusan a járási kormányhivatal fogja mindenki számára folyósítani. Ez azt jelenti, hogy azt az önrészt, amit eddig mindig az önkormányzatnak hozzá kellett tenni, az állam átvállalja az önkormányzatoktól, nem kell kifizetni az önkormányzatnak, a központi költségvetésből kerülnek finanszírozásra. Ez tehát egy plusz, önkormányzatoknál maradt rész a támogatási kasszából. Másrészről az önkormányzatok számára a szabad adókivetés lehetőségével iparűzési adóból vagy más módon plusz bevételi forrás lehetséges. Harmadrészt viszont jól látjuk, hogy vannak olyan önkormányzatok - az önkormányzatok többsége ilyen -, amelyek adóerő-képessége nem akkora, hogy ilyesfajta forrásokat be tudnának vonni a helyi közteher-viselési rendszerbe. Éppen ezért az ő számukra egy külön alapot hoztunk létre azoknak az önkormányzatoknak, amelyek érezhetően ezt nem tudnák kigazdálkodni. Ez egy nem kis összeg, képviselő asszony: 30 milliárd 124 millió 300 ezer forint áll rendelkezésre az önkormányzatoknak, hogy akiknek kisebb a saját adóbevételük, ebből az alapból tudnak időarányosan, mindig havonta az egytizenkettedét a teljes évi összegnek megkapni, és ebből tudják kifizetni azokat a települési támogatásokat, amelyeket akár lakásfenntartási célra is tudnak fordítani. Az előző blokkban, a napirend előttieknél már mondtam, hogy több százezres nagyságrendű azoknak a száma, akik akár a lakbérelmaradással most már nincsenek havi gondban, vagy akár a lakásukat jobban ki tudják fűteni; 130 ezer és 250 ezer fő, akik így már kedvezőbb helyzetbe kerültek. Akik pedig még ebből sem tudnák, azoknak a harmadik szint, a harmadik segítség az úgynevezett önhikirendszer, ahol plusz 5 milliárd forintos támogatásra pályázhatnak. Erről az NGM és a BM fog közösen dönteni, hogy ezeket megkaphatják. Tehát a saját adóbevétel, az önrészek kivezetése ezen a téren, a 30 milliárd plusz az 5 milliárd forint áll az önkormányzatok rendelkezésére, hogy mindenkinek helyben, akinek tényleg szüksége van rá, tudjon települési támogatást adni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bene Ildikó képviselő asszony, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Megújul a hatvani Albert Schweitzer Kórház. Milyen lépéseket tervez a kormány a hazai kórházak további fejlesztése érdekében?” címmel. Bene Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar egészségügy fejlődésének egyik alapvető eleme az egészségügyi intézmények, kórházak fokozatos korszerűsítése. Az elmúlt években a kormány számos olyan projektet indított el, amely lehetővé tette, hogy az adott város vagy megye egészségügyi ellátásában fontos szerepe betöltő intézmény megújulhasson. Tavaly ősszel például Kisvárdán 3,5 milliárd forintos kórházfejlesztés kezdődött, új technológiai központ létesült, amely magában foglal műtőket, sterilizálókat, diagnosztikai osztályokat a Felső-szabolcsi Kórházban. Emellett a kórház informatikai egységei is fejlesztés alá kerülnek, és új rehabilitációs részleg is létrejön. De Kisvárda nem egyedüli jó példaként említendő, hiszen jelentős fejlesztések, felújítások, építkezések mennek végbe az ország számos pontján. A legfrissebb hírek között olvashatjuk, hogy a hatvani Albert Schweitzer Kórház is megújul. Az Albert Schweitzer Kórház az észak-magyarországi régió egyik legfejlettebb egészségügyi intézménye, és 2012 óta minden szempontból komplex módon képes a gyógyításra és a betegellátás minden szegmensére. Fontos szerepe miatt nagy öröm a térségben élőknek, hogy az intézmény az elmúlt három évben 4,1 milliárd forintot meghaladó támogatásban részesült, és hosszabb távon is biztosítják a kórház jövőjét. Azt olvashatjuk a közleményekben, hogy megépül a rehabilitációs központ, megújul az újszülött osztály, a tüdőgondozó, és a fejlesztés szakaszaiban sok modern, központi műtőblokk, illetve olyan munkálatok is befejezésre kerülnek, mint nyílászárócsere, hőszigetelés korszerűsítése. Tehát a hatvani kórház kapcsán már a legkorszerűbb gépészeti megoldások kerülnek felhasználásra, és nagyon fontos, hogy az intézmény villamosenergia-ellátása például részben megújuló energiaforrásból fog történni, mint ez már számos kórháznál látható. Az elmúlt évek fejlesztéseinek köszönhetően olyan modern kórházak jönnek létre, amelyek lehetővé teszik a betegek szakszerű és kényelmes ellátását, illetve megfelelő munkakörülményeket biztosítanak az egészségügyben dolgozóknak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: milyen további lépéseket tervez a kormány a hazai kórházak további fejlesztése érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Asszony! Valóbaján tényleg úgy van, ahogy ön mondja, a hatvani Albert Schweitzer Kórház az elmúlt három évben több mint 4 milliárd forint fejlesztési pénzt kapott részben rehabilitációs szárny építésére, részben tüdőgondozó, újszülött osztály rendbetételére, illetve most van folyamatban egy óriási beruházás, amely a központi műtőblokkot fogja megoldani. A hatvani kórházfejlesztés jó példája annak, hogy a kormány elkötelezett az egészségügyi intézmények korszerűsítése mellett. Még az idén a KEOP-programból mintegy 6 milliárd forint keretösszeggel az Emberi Erőforrások Minisztériumának fenntartásában lévő egészségügyi intézmények további energetikai fejlesztése fog megtörténni, illetve a 2020-ig tartó, többéves fejlesztési időszakban mintegy 16 milliárd forintból kívánunk forrást nyújtani ezen terület részére. Az egyházi kórházak és a Honvéd Kórház támogatása című program keretében mintegy 2 milliárd forrásból nyílik lehetőség a Budai Irgalmasrendi Kórház felújítására 152 millió forint, a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórházának felújítására 343 millió forint, a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szeretetkórháza felújítására 279 millió forint, a budapesti Szent Ferenc Kórház felújítására 228 millió forint, valamint a Magyar Honvédség Egészségügyi Központjának energetikai felújítására 887 millió forint értékben. A beruházásoknak köszönhetően csökkennek az intézmények rezsikiadásai, az így megtakarított összeg az alapfeladatok ellátásában, a gyógyítás színvonalának növelésében kerül hasznosításra. Meggyőződésünk, hogy a napjainkban végrehajtott fejlesztések hosszú távra meghatározzák a kórházak működését és egyben a magyar társadalom jövőjét is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kívánni feltenni a miniszterelnöknek: „Lengyel-magyar két jó barát?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr válaszol. Kiss László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Látványos kudarcba fulladt Orbán Viktor látogatása Lengyelországban. Jelentős zavar alakult ki annak kapcsán, hogy Jarosław Kaczyński nem volt hajlandó találkozni a miniszterelnök úrral. Hogy mentse a kínos helyzetet, a Miniszterelnökség által kiadott közlemény cáfolta, hogy egyáltalán bárki kezdeményezett volna ilyen találkozót a lengyel Jog és Igazságosság párt elnökével, ám ennek ellentmond a lengyel párt közleménye, miszerint a találkozó kezdeményezése igenis megtörtént, és a magyar miniszterelnök környezetéből érkezett. A közlemény arra is kitér, hogy azért nem került sor erre a találkozóra, mert egész egyszerűn nem látták értelmét, ugyanis Orbán Viktor - idézem – „rombolja az európai szolidaritást”. Kudarcnak tekinthető a lengyel miniszterelnökkel való találkozó is, aki a lengyel sajtó álláspontja szerint keményen bírálta a magyar miniszterelnök politikáját. A lengyel viszony megromlása pedig egyértelműen a magyar külpolitika egyoldalú oroszbarátságára vezethető vissza. Ez egyébként kiderült a lengyel pénzügyminiszter és a lengyel olajtársaság elnöke által folytatott, még 2014. augusztusi beszélgetésből, amikor már-már Simicska Lajos-i magasságokban minősítették azt, hogy Orbán Viktor és Putyin milyen aktust folytatott egymással a tárgyalásain. Tisztelt Miniszter Úr! Miért hazudtolja meg egymást a Miniszterelnökség és a lengyel Jog és Igazságosság párt közleménye? Ki nem mond igazat? Kezdeményeztek találkozót vagy nem Kaczyński pártelnök úrral? Mit tervez a kormányzat, hogy helyrehozza az orosz-magyar kapcsolat miatt elmérgesedett magyar-lengyel viszonyt? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr válaszol. Megadom a szót, miniszter úr. [[12.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország külpolitikájában a közép-európai és a visegrádi együttműködés kétségtelenül fontos prioritás. Közép-Európa az európai növekedés motorja, és a visegrádi együttműködés nyomán egyértelmű, hogy a közép-európai országok mind a politikai, mind a gazdasági súlyukat növelni tudták Európán belül. Ugyanakkor az is igaz, hogy a visegrádi négyek keretében négy szuverén, független, külön ország vesz részt, ezért azt gondolom, törvényszerű az, hogy bizonyos kérdések megközelítésében más-más megközelítést alkalmazunk. Ez azonban semmiképpen sem teheti kérdésessé, hogy a Magyarország és Lengyelország közötti kapcsolat egy szövetségesi kapcsolat, egy szövetségesi együttműködés. Miniszterelnök úr az elmúlt héten Varsóban vette át a lengyel országos gazdasági kamara kitüntetését, a legmagasabb kitüntetést, amelyet ez a szervezet tud adni. Korábban Lech Wałęsa, Jerzy Buzek, Bronisław Komorowski és maga Benedek pápa is megkapta ezt a kitüntetést. A miniszterelnök úr varsói programjában szerepelt találkozó Lengyelország miniszterelnökével, de egyetlen ellenzéki politikussal kapcsolatban sem volt találkozóra vonatkozó kezdeményezés. Tisztelt Képviselő Úr! Emellett pedig szeretném elmondani önnek, hogy a Magyarország és Lengyelország közötti kapcsolatok szorosságát mutatja az, hogy miniszterelnök úr varsói látogatását megelőzően két héttel ezelőtt Budapestre látogatott Lengyelország külügyminisztere, januárban pedig Balog Zoltán miniszter úr és Szabó László külügyminiszter-helyettes is tárgyalt Varsóban. Tehát azt szeretném kérni, tisztelt képviselő úr, hogy amikor külügyi kérdésekről beszélünk, és szerencsére - hála az MSZP-nek is - gyakran tudunk beszélni ilyen kérdésekről, talán érdemes volna a tények talaján elkezdenünk a beszélgetést, és akkor lehet, hogy messzebb is tudnánk jutni egymás megértésében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen, miniszter úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és folytatjuk a kérdéseket. Apáti István képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek:„Miért teszik tönkre a Csenger-Mátészalka közötti vasúti közlekedést?” címmel. Majd Tasó László államtitkár úr fog válaszolni önnek. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Fónagy János 2010 szeptemberében Csengerben azt a határozott ígéretet tette, hogy a Csenger-Szatmárnémeti vasútvonalon a személy- és a teherforgalmat hamarosan újranyitják. Mára már tudjuk, hogy ez az önök hazugságainak az egyike, az önök hazugságai sorát gyarapítja, ugyanis ebből nem lett semmi; de nemhogy ebből az újranyitásból nem lett semmi, hanem most azt látjuk, hogy már a Csenger-Mátészalka személyforgalmat is teljesen leépítik. Megtették ezt első körben 2012-13 környékén, majd most a 2014. december 14-étől hatályos menetrend szerint azt látjuk, hogy önök a hazugság egy új formájára is képesek: most már menetrendbe foglalva is képesek hazudozni és megtéveszteni az utazóközönséget és a választópolgárokat. Ugyanis papíron úgy tűnik, hogy legalább három vonatpár közlekedik, bár ez is roppant kevés. De valójában csak kettő közlekedik, ugyanis mindennap 12 óra 10 perckor indul az első és 15 órakor a második és egyben utolsó vonat Csengerből Mátészalkára. Ugyanakkor a harmadik vonat nem közlekedik, az csak pénteki napokon érvényes, este 7 óra 5 perckor érvényes, és akkor 12 óra 10-kor nem is indul szerelvény. Mi ebből a tanulság? Az ebből a tanulság, hogy gyakorlatilag önök azt az utat folytatják, azt az utat járják, hogy nem teszik lehetővé a vasúti közlekedés igénybevételét a környék 45-50 ezer lakosa számára, és utána arra hivatkozással, hogy nincs rá igény, meg is fogják szüntetni, teljesen fel is fogják számolni ezt a vasútvonalat. Ráadásul dolgozókat bocsátanak el, és emberek, választópolgárok utazását teszik lehetetlenné ahelyett, hogy a meglévő, ténylegesen kettő vonatpár mellé még legalább hármat létrehoznának. Szükség lenne ugyanis egy hajnal 4 órakor, egy reggel 6 órakor és egy este háromnegyed 8-kor induló vonatra is, akár Csenger-Mátészalka, akár az utolsó megjegyzésem esetében Mátészalka-Csenger vonatkozásában is. Kérdezem én államtitkár urat, hogy meddig folytatják a vidékrombolást, meddig folytatják a vasútrombolást, meddig folytatják a vidék tönkretételét, meddig járják azt a liberális utat, hogy a vidék és a falu egy elavult településforma, és meddig próbálják a szatmári embereket másodosztályú állampolgárnak tekinteni a saját hazájukban. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy említettem, a választ a kormány nevében Tasó László államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én értem, hogy jó hegyeseket mondani, meg jó érzés alkalmanként ilyen erős szavakat használni, de azért nézzük, mi a valóság. Tehát tegyük a helyére azért: a 114. számú Mátészalka-Kocsord alsó-Csenger vonalat 2009-ben az MSZP-kormány szüntette meg, és ha visszaemlékszik rá, akkor 2010-ben a megalakult új kormány egyik első lépése volt, hogy a személyszállítást visszaállítsa. De ami nagyon fontos, hogy 2012-től két napközbeni vonatpár közlekedik valóban a vonalon, viszont az autóbuszt veszik igénybe az ott élő emberek, és ezért nagyon fontos azt is tudni, hogy mi az igény, mit kérnek és mihez vannak hozzászokva. Munkanapokon 21 járatpár közlekedik Csenger és Mátészalka között, úgyhogy nem hiszem, hogy azt lehet mondani, hogy ez kevés. Biztos vagyok benne, hogy egyébként, amikor menetrenddel kapcsolatban van valamilyen megbeszélés, akkor kifejtheti minden polgármester, minden ott élő képviselő is a véleményét, és az igazság az, hogy ’13-14-ben egyik alkalommal sem volt ezzel kapcsolatban jelzés. Ami fontos, hogy a csengeri vonalhoz kapcsolódó Hétmérföldes gyorsvonat is egy olyan lehetőség, amely Budapest és Debrecen között már egy olyan pályán közlekedik, a vonal legalábbis olyan működőképes lett, hogy nem áll meg a közte lévő településeken sem, tehát gyorsítja és könnyebbé teszi a közlekedést. A Csenger környékéről a megyeszékhelyre és Mátészalkára utazók igényeit is autóbusszal próbálja kielégíteni és teszi meg a magyar állam. Az igazság az, hogy minden alkalommal, amikor megbeszéléseket tartunk, külön kérjük, hogy a polgármesterek mondják el a véleményüket [[Apáti István: Nem merik!]] , igazodunk egyébként az igényekhez. Lehet, hogy ezt nem tudja, vagy nem beszél velük, de mi egyébként tartjuk velük a kapcsolatot. Még ami fontos, hogy a fejlesztés érdekében Mátészalkáról másik három irányba, Nyíregyházára, Zajtára és Záhony felé is bevezettük a negyedével olcsóbb, regionális alaptarifákat. A kérdést megértettem, világos; higgye el nekem, hogy a válasz is egyértelmű és világos. Köszönöm figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vas Imre képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Magyar Gripenek védik tavasztól Szlovénia légterét?” címmel. Képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A Szlovénia és Magyarország közötti védelmi együttműködés rendkívül szoros és sokrétű. Egy megállapodás szerint Gripenek is védik Szlovénia légterét, a szomszédos országnak ugyanis nincsenek harci repülőgépei, márpedig korunknak egyik legfontosabb fenyegetettsége a nemzetközi terrorizmus, amelynek civil légi járművek elterelése és fegyverként való használása is az egyik eszköze lehet. A NATO ezért tekinti fontos feladatnak a tagországok egységes légvédelmi rendszerének fenntartását, a légtérrendészeti feladatok megnyugtató rendezését. Szövetségesi hozzájárulásként 2004 óta Olaszország látta el a szlovén légtér védelmét. A tervek szerint hazánk is bekapcsolódik a szomszédos ország légtérrendészeti feladatainak ellátásába. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen nyilvános információkkal tud szolgálni az együttműködésről, annak részleteiről. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Vargha Tamás államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország megbízható, elkötelezett szövetséges, amely kiveszi részét a közös feladatokból. A magunk mögött hagyott, immár több mint négy esztendő komoly munkájával megújítottuk a Magyar Honvédség Gripen-képességét. Ennek a munkának nyomán egy XXI. századi kihívásoknak megfelelő, a világ élvonalába tartozó, negyedikgenerációs harcirepülő-képességgel rendelkezünk. Repülőink nap mint nap bizonyítják, hogy megbízhatóan látják el a magyar légtér védelmét. Ezt az is igazolja, hogy a NATO is számít rájuk, nemcsak itt a szomszédos Szlovéniában, hanem a lényegesen bonyolultabb feladatot jelentő baltikumi légtér védelmében is. Tisztelt Képviselő Úr! Ami a vállalt küldetés részleteit illeti, a feladatokat hazai bázisról felszállva látják el repülőink. A bevetéseket az olasz légierővel közösen a spanyolországi Torrejónban letelepült NATO-parancsnokság utasításainak megfelelően hajtják végre pilótáink, akik a hét minden napján 24 órában riaszthatók Szlovénia légterének védelmében is. Tisztelt Képviselő Úr! A feladatra készen állunk. Ezt mutatja, ezt bizonyítja az a tény is, hogy Gripenjeink 2015 januárjának első napjaiban végrehajtották első elfogásukat is; és ami még ennél is fontosabb, talán a legfontosabb, hogy ezzel a küldetéssel Magyarország biztonsága is tovább erősödik. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[12.40]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Házasság hete után lesz együttélés hete is?” címmel. Megadom a szót Bargóné… - Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak. Parancsoljon! És elnézést kérek a botlásért.
Köszönöm, elnök úr. Az elmúlt időszakban „Házasság hete” címen tartotta a kormány a propagandarendezvényeit. Köztudott, hogy egyre többen élnek házasságon kívüli kapcsolatban, sőt egyre több gyerek születik házasságon kívül. Egyre többen vannak, akik e nélkül a jogi aktus nélkül képzelik el a közös jövőjüket. Arról nem beszélve, hogy sokaknak a közös hitel is elég erős kapcsolat. A számok is bizonyítják a változást. A rendszerváltás óta közel 45 százalékkal csökkent a házasságkötések száma. Ma 37 ezer házasságra 20 ezer válás jut egy évben. Ma már házasságon kívül születik a gyermekek több mint 42 százaléka. Van olyan térség, ahol a gyermekek kétharmada házasságon kívül születik. Tagadhatatlanok ezek a folyamatok, önök mégis rendre a házasságról papolnak, csak a házasságban élőket veszik emberszámba. Akik élettársként gyermeket vállalnak, otthont teremtenek, azok miért nem számítanak? De hát van emögött tudomány is. Az egyhetes rendezvénysorozat alatt voltak előadások. Ezek egyikét egy olyan szakember tartotta, aki szerint nem szabad házasodni, ha a feleség a házasságkötés előtt vagy a megismerkedés első évében várandós lesz. Úgy véli, akkor is ajánlatos elkerülni a házasságot, ha a pár a házasságkötés előtt hat hónapnál rövidebb vagy három évnél hosszabb ideig járt együtt. De nem ajánlja ezt a csodálatos dolgot azoknak sem, akiknek a családi háttere erősen különbözik vallás, neveltetés, társadalmi osztály, etnikai hovatartozás, életkor alapján - persze, ez állami pénzen. Tehát fontos ugyan a házasság, de nem mindenkinek ajánlott. Mi legyen azokkal, akik egymást választják, az együttélést, a párkapcsolatot, de nem házasodnak össze? Mi van azokkal, akik közösen, de nem férj-feleségként vállalnak gyereket? A házasságban született gyermekek többet érnek, mint a házasságon kívül született gyerekek? Mikor tekintik végre családnak azokat a családokat, párokat is, akik nem házasodnak össze? [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A választ Veresné Novák Katalin államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Bangóné Képviselő Asszony! Azt mondja, hogy ez a kormánynak a propagandarendezvénye volt. Szerintem nem árt itt is a tények tisztázásával kezdeni; ez nyolc éve egy egyházi és civil kezdeményezés, amit egyébként a kormány felkarolt, mert jó ügynek tartja, mert egyébként egy támogatandó értéknek tartjuk a házasságot, nem tudom, ön hogy van ezzel. Egyébként senkinek nem kívánunk a magánéletébe beleszólni. Természetesen mindenki olyan együttélési formát választ magának, amilyet kíván, legyen az akár házasság, akár bármilyen más együttélési forma. Nem tudom, hogy képviselő asszony olvasta-e már az Alaptörvényünket [[Bangóné Borbély Ildikó: Persze! Hogyne!]] , ami kimondja azt, hogy mit tekintünk családnak. A házassági kapcsolaton kívül a gyermek és a szülő kapcsolatát minden esetben családnak tekintjük, tehát semmilyen különbséget nem tesz a házasság és az együttélési formában való gyermeknevelés mellett. A házasságok számáról is hozott képviselő asszony különböző adatokat. Nem tudom, hogy a statisztikákat mennyire olvassa alaposan. Bizonyára tudja azt, hogy 2010-hez képest 2015-re 9 százalékkal nőtt a házasságkötések száma, és 15 százalékkal csökkent a válások száma. Tehát jó lenne, ha kiterjesztené a vizsgálati időszakot esetleg olyanra is, ami már nem csak az ön állításait támasztja alá, viszont tényeket is tükröz. Az, hogy egy ilyen rendezvényen egyébként, amit az egyház és a civilek együtt szerveznek, milyen felszólalók vannak, én nagyon nem szeretnék olyan országban élni, ahol egy ilyen ügyben meg lehetne kérdezni egy kormány tagját, és számon lehetne kérni a parlamentben. Ez egy egyházi és civil szerveződés, kezdeményeződés, még egyszer mondom. Ami pedig a konkrét kérdését illeti, ami úgy szólt, hogy házasság hete után lesz együttélés hete is, önnek bármilyen lehetősége megvan arra, hogy ezt kezdeményezze. Természetesen az együttélés hetét éppen ugyanúgy meg lehet tartani majd Magyarországon, ahogy a házasság hetét is meg lehet tartani. Ha vannak olyanok, akik ezt az ügyet felkarolják, ahogy az egyházak és a civilek megtették ezt a házasság hetével, immár nyolc éve, akkor természetesen ez egy szabad ország, meg lehet tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely frakcióigazgató úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen felháborító esetekre várnak még, hogy végre lépéseket tegyenek a szakmai gyakorlatok körüli problémák megoldása érdekében?” címmel. Tájékoztatom képviselő urat, hogy a kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr nevében Czomba Sándor államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, frakcióigazgató úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik számos, a fiatalokat érintő kérdéssel foglalkozott az elmúlt években, többek között a diákmunka vagy épp a köztelező szakmai gyakorlatok körüli problémákkal. Előbbi esetén egy kampányt is indítottunk, amely a „Diák vagyok, nem rabszolga” címet viselte, és amellyel a diákmunka körüli problémákra kívántuk felhívni a kormány figyelmét. Ennek keretében egy panaszbejelentő űrlap segítségével lehetőséget teremtettünk a különböző visszaélések bejelentésére. Számos ilyen esetben aztán a hatóságokhoz fordultunk, majd ők vizsgálták ki az ügyet, és tették meg a szükséges lépéseket. A diákmunkák körüli problémákon túl a szakmai gyakorlatok körül is rengeteg a visszaélés. Ez ügyben már jómagam is intéztem interpellációt az illetékes miniszterhez, de ahelyett, hogy válaszában azt részletezte volna, hogy mivel készül a kormány megoldani a visszás helyzeteket, csak annyira tellett, hogy ismertette a jelenlegi jogszabályokat, azokat a jogszabályokat, amelyekről a gyakorlat bizonyította be, hogy nem megfelelőek, nem elegendőek. Ugyanakkor nemcsak a válasz volt felháborító, hanem az is, hogy azóta sem történt semmilyen lépés ebben az ügyben, pedig lenne bőven mit tenni. Ezt erősítette meg múlt héten egy, a diákokkal szembeni felháborító gyakorlatról szóló sajtóhír is. A Magyarországi Szülők Országos Egyesülete hívta fel a figyelmet a diákok kizsákmányolására, egyben tiltakozott a munkaadók gyakorlata ellen. Így fogalmaztak közleményükben: „Lehet, hogy az üzleteket zárva kell tartani vasárnap, de a szakképzésben tanuló kiskorú gyermekek vasárnap is, ünnepnapokon is és a szünidőben is dolgoznak a gyakorlati képzőhelyeken, éhbérért. Éhbérért, ugyanis a felnőttekkel azonos munkát végeztetnek a tanulókkal, havi 16-18 ezer forintos tanulói juttatásért.” A Jobbikhoz hasonlóan tehát az MSZOE is azt követeli, foglalkozzanak már végre a szakmai gyakorlatok körüli problémákkal, és oldják meg ezt a tarthatatlan helyzetet. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, válaszában most ne a jogszabályi háttérre térjen ki, azt én is ismerem. Válaszoljon arra, hogy hogyan hagyhatták, hogy ilyen esetek megtörténjenek. Milyen konkrét lépéseket terveznek ezen visszaélések felszámolása érdekében? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Czomba Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban fontos témát említett. A diákmunkával kapcsolatban egy fél mondat erejéig hadd térjek ki arra, hogy csak a tavalyi esztendőben több mint 22 ezer diák vett részt diákmunka keretében nyári munkavégzésben. Tavaly, tavalyelőtt vezettük be ezt a rendszert, és azt tudom önnek mondani, hogy nagyon sikeres. Jelen pillanatban 48 ezer tanulószerződés van hatályban Magyarországon. Ezt szeretnénk a következő 3-4 esztendőben 70 ezerre növelni. Azzal talán ön is egyetért, hogy a tanulók elsődlegesen akkor tudják az adott szakmát elsajátítani, ha éles körülmények között, nem iskolai tanműhelyben, hanem vállalati körülmények között tudják a szakmát elsajátítani. A szakképzési törvényt szeretném ide behivatkozni - bár azt mondta, hogy ne hivatkozzak, de ez a bibliája, idézőjelbe mondva, a szakképzésnek -, ami azt mondja, hogy bizonyos feltételek esetén lehetőség van a tanulók hétvégén, ünnepnapokon történő gyakorlati képzésére is. Ez szerintem teljesen életszerű, hiszen ha valaki vendéglősnek, felszolgálónak, szakácsnak készül, akkor kell tudni, hogy adott esetben, amikor végez, akkor vasárnap is, ünnepnapokon is rendeltetésszerűen nyitva lesz a szálloda vagy az étterem. A szakképzési törvény kimondja ugyanakkor, hogy az igénybe vett idő helyett lehetőleg a következő gyakorlati képzési napon ugyanolyan mértékben kell szabadidőt biztosítani. Egyetértek azzal, képviselő úr, hogy amennyiben az ön által jelzett problémák fölmerülnek - tehát egy 48 ezres létszámnál nem merem kimondani azt, hogy nincsenek olyan esetek, amelyekről ön beszél -, arra szeretném akkor kérni önt, hogy tegye meg, hogy konkrétan megmondja, hogy mely intézménynél jelentkezett ez a probléma, és akár a Kereskedelmi és Iparkamarának, az Agrárgazdasági Kamarának, akár pedig a munkaügyi felügyelőségnek megvan a jogosítványa és a lehetősége arra, hogy lépjen. Eddig is történtek és ezután is fognak történni ilyen ellenőrzések. Az, hogy nem lehet ezt kiszűrni nulla százalékra, nagy valószínűséggel így van, de mindent megteszünk annak érdekében, hogy egyre kevesebb vagy nulla szintű visszaélésre kerüljön sor. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Velez Árpád képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „A tavalyi évben az állami tulajdonú vállalatok vezetői mekkora összegű jutalomban és prémiumban részesültek?” címmel. A választ majd a miniszter úr nevében Tasó László államtitkár úr fogja megadni. Velez Árpád képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[12.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint közismert, Németh Lászlóné minisztersége alatt igen nagy botrány kerekedett abból, hogy 2013 végén több tíz milliós jutalmakat és prémiumokat hagyott jóvá az állami tulajdonú társaságok vezetőinek. Az akkori jutalmazások és prémiumok ügye a kormányülés témájává is vált. Annak ellenére hagytak jóvá tízmilliós jutalmakat és prémiumokat az állami vállalatok vezetőinek, hogy köztudott volt a miniszterelnök azon kijelentése, miszerint intézményeknél vagy közpénzből működtetett állami vállalatoknál senki sem kereshet 2 millió forintnál többet. 2013-ban 2 millió forintnál nagyobb jutalmat és prémiumot kapott többek között a Magyar Fejlesztési Bank vezérigazgatója, a MÁV vezérigazgatója, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő vezérigazgatója és a Nemzeti Eszközkezelő vezetője is. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy a tavalyi évben az állami tulajdonú társaságok vezetőinek fizettek vagy sem jutalmakat és prémiumokat. Ha igen, kik azok a vezetők, akik részesültek jutalomban vagy prémiumban, és egyenként mekkora összeget kaptak? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tasó László államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti fejlesztési miniszter 2014 elején a kormány döntésére hivatkozással felkérte a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok vezetőit, hogy azt a 2 millió forint feletti összeget, amit 2013-ban jutalom vagy prémium címén kaptak, fizessék vissza. Ezt követően a tulajdonosi döntések alapján már nem kerülhetett sor sem prémium, sem jutalom teljesítésére, és a 2014. évi prémiumok kiírásra sem kerültek. E döntés a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 208. § (1) és (2) bekezdése hatálya alá eső vezető állású munkavállalókra vonatkozik, magyarul, az első számú vezetőkön kívül még a középvezetőkre is. Megismétlem: 2014-ben ki sem volt írva prémiumfelvétel, és az első számú vezetőkön túl a középvezetőkre is vonatkozott a tilalom. E tekintetben az ön kérdésére azt tudom válaszolni, hogy egyetlen fillér prémiumot és jutalmat sem fizettek ki a többségi állami tulajdonú cégek vezetőinek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kulcsár Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Meddig mérgezheti még a balmazújvárosi embereket a hortobágyi veszélyeshulladék-tároló?” címmel. Kulcsár Gergely képviselő urat illeti a szó, és V. Németh Zsolt államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismeretes, 2013 végén derült fény arra, hogy a Hortobágyi Nemzeti Park szomszédságában 2 ezer tonna veszélyes hulladékot tárolnak, enyhén szólva sem megfelelő körülmények között, ezzel veszélyeztetve a Hortobágy élővilágán túl a környéken lakók egészségét is. Akkor a kormány nevében Illés államtitkár úr azonnali intézkedést ígért, 350 millió forint elkülönítését helyezte kilátásba a telep azonnali felszámolása érdekében. Ebből nem lett semmi. Ezért tavaly novemberben ismét megkérdeztem államtitkár urat, s ön a válaszában a felelősséget a telep üzemeltetőjére hárította, a kormányzati ígéretekről azonban egy szót sem szólt. Viszont úgy tűnik, hogy mára már a kormány közeli hírportálok is kongatják a vészharangot, ugyanis azzal a címmel jelent meg tudósítás az egyik hírportálon, hogy „Környezeti vészhelyzet van, mégis késik a megoldás”. Azzal mindenki tisztában van, hogy az üzemeltető nem fogja felszámolni a telepet, mert nincs pénze rá, a méreg viszont akármikor környezeti katasztrófát okozhat. Arról nem is beszélve, hogy Balmazújvárosban a vérképzőszervi megbetegedések aránya magasan az átlag felett van, és ez valószínűsíthetően ennek a telepnek köszönhető. Tisztelt Államtitkár Úr! 14 hónapos késéssel végre betartja ígéretét a kormány és elszállíttatja a veszélyes hulladékot a Hortobágyról? Elkülönítésre került-e a szintén megígért 3-4 milliárd forint az ehhez hasonló telepek felszámolására? Azért is fontos ez a kérdés, mert tudjuk, hogy Selypen a cementgyár romjai azbeszttel szennyezettek, és emberek halnak meg ennek következtében. Kérem, hogy erre a két konkrét kérdésre adjon félrebeszéléstől mentes válaszokat. S még egyszer hangsúlyozom: az üzemeltető, a tulajdonosok felelősségéről már beszélt a múltkor, most a saját felelősségükről beszéljen, arról, hogy 2013 decemberében megígérték, hogy felszámolják ezt a telepet. Azóta 14 hónap telt el és nem történt semmi. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy említettem, a választ V. Németh Zsolt államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A balmazújváros-lászlóházi veszélyeshulladék-bértároló telep az 1980-as években épült azzal a céllal, hogy ipari vállalatok hasznosításra, ártalmatlanításra váró hulladékai biztonságos átmeneti tárolásáról gondoskodjon. Mivel eredetileg is veszélyes hulladékok tárolására építették, ezért megfelelő műszaki védelemmel - például aljzat, kármentő árok, monitoringhálózat - látták el. Az átmenetiséget azonban másként értelmezték a veszélyes hulladékot ott hagyók. Amit tettek, úgy gondoljuk, hogy az kimeríti a bűncselekmény fogalmát. Ezért is tett feljelentést környezetszennyezés miatt az illetékes felügyelőség. A környezeti károk elkerülése és a közvetlen veszélyelhárítás érdekében a kormány átvállalja az intézkedést, de ehhez a szükséges forrást elő kell teremtenie, mégpedig a felelősök helyett az adófizetők pénzéből. Lássuk, hogy mit tett eddig a felügyelőség. A hordókból kiszóródott hulladékot összegyűjtötték, a sérült hordókat átcsomagolták, kijavították a tároló megrongált kerítését, megoldották a telep őrzését. Rendszeresen tartanak helyszíni szemlét, és intézkedéseiknek köszönhetően a szennyezés nem jutott ki a telepről. Ezt bizonyítják a 2015. február 2-ai laborvizsgálatok eredményei is. Válaszolva képviselő úr konkrét kérdésére: a Földművelésügyi Minisztérium a környezet veszélyeztetésének megszüntetése érdekében elkészítette és a kormány elé terjeszti a balmazújváros-lászlóházi veszélyeshulladék-lerakó és a hátrahagyott környezeti károk ütemezett rendezését biztosító döntés-előkészítő anyagot. Köszönöm, hogy képviselő úr remélhetőleg elfogadja ezt a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Valóban semmilyen intézkedést nem tesz annak érdekében, hogy leveleit ne fújhassa ki a szél?” címmel. Képviselő asszonyt illeti a szó, és Vargha Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Államtitkár Úr! „A Honvédelmi Minisztérium nem nyilvános leveleit sajtószerkesztőségekbe fújhatja a szél?” című írásbeli kérdésemben arról kértem tájékoztatást a Honvédelmi Minisztériumtól, hogy miként jelenhetett meg 2014. szeptember 11-én a valasz.hu internetes hírportálon az az április 2-ai keltezésű, nem nyilvános levél, amiben tájékoztatást adott Kocsis Máténak, az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága akkori elnökének a három használt Mi-8-as helikopter beszerzéséről. Kérdésemre miniszter úr írásbeli válaszában azt az egymondatos tájékoztatást adta, hogy a kérdésében foglaltakkal kapcsolatosan belső vizsgálatot rendelt el. Újabb benyújtott kérdésemben azután érdeklődtem, hogy sikerült-e lezárnia a hivatkozott belső vizsgálatot, s ha igen, akkor mi volt ennek az eredménye. Miniszter úr írásbeli válasza szerint ugyan lezárult a belső vizsgálat, de az nem vezetett eredményre, mert a dokumentum terjesztése olyan széles kört érintett, hogy abból nem állapítható meg egyértelműen, mely személy vagy személyek juttatták el azt a sajtó részére. A válasza már csak azért is meglepő volt, mert az elmúlt években miniszter úr többször hangoztatta a bürokrácia csökkentése terén elért eredményeket. Ehhez képest válasza szerint az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottságának elnöke számára küldött levele a Honvédelmi Minisztériumban ellenőrizhetetlenül széles kör kezén ment keresztül. Erre figyelemmel kérdezem államtitkár urat, hogy hány személy működött közre az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottsága elnökének írt tájékoztató levél előkészítésében és kézbesítésében. Bár a belső vizsgálat nem járt eredménnyel, a miniszteri levelezés kiszivárgása azonban nyilvánvalóan nem maradhat következmények nélkül. Ezért kérdezem államtitkár urat, milyen intézkedéseket tesznek annak érdekében, hogy a nem nyilvános leveleket ne fújhassa ki a szél. Normálisnak tartja-e, hogy ellenőrizhetetlenül széles kör fér hozzá hivatalos minőségükben írt nem nyilvános leveleikhez? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzott kérdésre a választ Vargha Tamás államtitkár úrtól hallhatjuk. Parancsoljon, államtitkár úr! [[13.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Őszintén csodálkozom, hogy miután hasonló tartalmú írásbeli kérdésére írásban válaszolt a minisztérium, ön szükségét érzi, hogy újból feltegye szóban ugyanezt a kérdést. Január 28-án kelt válaszunkban a mostanihoz rendkívül hasonló kérdésére válaszolva megírtuk önnek, hogy a Honvédelmi Minisztérium betartja az iratkezelési szabályokat, és ezt elvárja minden munkatársától is. A minisztériumban havi rendszerességgel több ezer levél születik, és ezeket a lehető legnagyobb gondossággal és az ügyhöz méltó elkötelezettséggel kezelik a minisztérium munkatársai, és küldik meg a címzetteknek. Tisztelt Képviselő Asszony! Komolyan azt szeretné ön, hogy minden, nem minősített, nem titkosított levél mellé állítsunk egy titkosszolgát? Tudjuk, hogy annak a pártnak a jogelődje, amelynek ön is tagja, megpróbált egy ilyen rendszert már egyszer működtetni, ez szokásban volt, de arra szeretném önt kérni, hogy ne akarja ezt a rendszert visszaállítani. A legutóbbi kérdéséhez nagyon hasonló írásbeli kérdésében feltett kérdésére szóban is ugyanazt a választ tudom adni önnek. A Honvédelmi Minisztérium betartja az iratkezelési szabályokat, és ezt várja el - az ön új szófordulatával élve, valóban ezt várja el - minden munkatársától. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „A kormány miért nem veszi komolyan a méhészet problémáit?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter úr nevében Nagy István államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Mindegy, hogy 10-50-200 kaptáros méhészekkel beszélek, vagy éppen Tolna, Komárom-Esztergom, Békés megyéből származnak-e, mindenhol ugyanazokat a problémákat vetik fel. Az elmúlt hat év kifejezetten rossz volt számukra, ebből négy évet pedig katasztrofálisnak lehet jellemezni. Többségük az utolsó tartalékait éli fel, fejlesztésekről pedig évek óta nem is álmodozhatnak. Pedig a méhészet egy olyan speciális terület, amelynek termékei egyedülálló módon mindig is exportképesek voltak. Ennek ellenére az ágazat úgy érzi, hogy a mezőgazdaság mostohagyermekeként van kezelve. A magyar méhészet megmaradásának, fejlődésének kulcsa a kormány kezében van, az érintettek az eddigi mellébeszélések helyett konkrét lépéseket várnak. Idő hiányában csak felsorolásszerűen: a méhegészségügyi felelősök helyzete. Szeretnék elérni, hogy végre főállásuk legyenek, illetve a főállás mellé természetesen jogosítványokat is kapnának, emellé persze számonkérhetőség is járna. Ezek a felelősök legyenek körzetekre osztva, és kapjanak végrehajtói hatalmat is, hogy a felelőtlen méhészeket, ha kell, ki tudják zárni a rendszerből, a megbetegedett állomány ellen pedig azonnal fel tudjanak lépni. Felmerül itt a jegyzők szerepe is, akiknek, úgy gondoljuk, a vándorméhészek esetében fel kellene tudniuk mérni, hogy a hozzájuk tartozó területek mekkora méhsűrűséget bírnak el, és ennek alapján tudják kiadni az engedélyeket. Sajnálatosnak tartják a méhészek, hogy a mezőgazdasági támogatásokból kiszorulnak, és itt új támogatási rendszerre is felvetettek ötleteket, amelyek államtitkár úr asztalán vannak. Az oktatási rendszer tarthatatlanságára is felhívták a figyelmet, illetve a marketing hiányát is a kormány számlájára írják. Azt kérem államtitkár úrtól, mint aki ezen területen igencsak jártas, hiszen az egyetemen is önhöz jártam méhészeti fakultációra, és még ötöst is tetszett adni [[Derültség.]] hogy valóban a méhészek érdekében most végre valódi válaszokkal tisztelje meg őket. Köszönöm a lehetőséget. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy hallottuk, a választ Nagy István államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársam! Ha hozzám járt, akkor ismerheti az ágazatot, hiszem mintegy 20 ezer méhész 1 millió, 1 millió 100 ezer méhcsaládot kezel Magyarországon. Azt is hallhatta tőlem nagyon sokszor, és kérem, erre emlékezzék, amikor azzal a mondással kezdtem mindig az előadást, hogy a méhészetből megélni nem, csak meggazdagodni lehet. Mert a méhészek zömmel keresetkiegészítésként végzik foglalkozásukat, hiszen ha megnézzük azt az 50-55 méhcsaládot, ami egy főre esik, abból megélni valóban nem lehet, viszont keresetkiegészítésként megbízható bevételre lehet szert tenni. Vannak esztendők, amikor cudar világ van, és vannak esztendők, amikor a bőség kecsegtet, és akkor bizony lehet pénzhez jutni. Valóban, az utóbbi esztendőkben nehéz idők járnak a méhészetre. De hogy a minisztérium nem volt segítségükre, ezt cáfolni szeretném. Hiszen akár az Yvette ciklon okozta károk megsegítése, akár a magyar nemzeti méhészeti programban annak megalkotása, a végrehajtási rendelet megalkotása és az abban foglaltak segítése is mind-mind azt segíti, hogy a magyar méhésztársadalom könnyebben legyen. Az a 4,7 millió eurós támogatást, amit európai uniós és magyar forrásból 50-50 százalékban jutattunk a méhészeknek, 15 százalékkal haladja meg például az idén a tavalyi esztendőét. Azt tudom önnek mondani a méhegészségügyi felelősökkel kapcsolatosan is, hogy nem szabad összekeverni azt a feladatot, ami az övéké, hiszen akkor mi a feladata a hatósági állatorvosnak. A méhegészségügyi felelős és a hatósági állatorvos szorosan együttműködik, közös felelősségük van abban, hogy mi történik. Most átkerültek a kormányhivatalokhoz, és valóban problémát okozott az, hogy nyugdíjaskorút nem alkalmazhattak, ezért egy fiatalításon mennek keresztül. Sok munkájuk van, ugyanakkor azt is kell látni, kedves képviselőtársam, hogy márciustól októberig van egy méhegészségügyi felelősnek feladata, ezt főállásban végezni nagyon nehéz. Azt hiszem, mindaz, amit elmondtam önnek, akár folytathatjuk később is, elegendő arra, hogy bebizonyítsam, a magyar kormánynak nagyon fontos a méhésztársadalom. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Ön szerint tényleg politikai pimaszság kérdezni?” címmel. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. A Fidesz-KDNP kormányának a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos egyes feladatok meghatározásáról szóló 2014. decemberi kormányhatározata a következőkről rendelkezik: „Annak érdekében, hogy a beruházás megvalósításához szükséges további, megfelelő műszaki-tudományos szakértelemmel bíró szakember álljon rendelkezésre, külön kutatás-fejlesztési célprogramot kell indítani. Teljesítés azonnal.” Január 19-én feltett írásbeli kérdésemben ezzel kapcsolatban próbáltam meg öntől bármit megtudni. Tudja, miniszter úr, öt éve mondjuk önnek és önöknek, hogy ha komolyan, felelősen cselekednének a Paksi Atomerőmű bővítésének előkészítésével kapcsolatban, és a 40 százalékos hazai beszállítói arányt nem ügyvédi irodákkal és nyelviskolákkal kívánnák feltölteni, akkor a képzéseket már régen be kellett volna indítaniuk. Pakson többéves szakmai tapasztalattal rendelkező, minősített szakemberekre lesz szükség. Éppen ezért szerintem nem politikai pimaszság ilyet kérdezni önöktől. Merthogy öntől azt a választ kaptam, hogy politikai pimaszság ilyet kérdezni, hogy akkor most felkészítik-e a szakmát vagy nem. Szerencsére még lehet kérdezni, mert kérdezni még lehet, és önöknek kötelességük válaszolni is. Mindezek alapján most szóban újra megkérdezem: milyen képzéseket indítanak, milyen szakon, hány fővel és mikor? Terveznek-e ösztöndíjprogramot és milyen feltételekkel? Terveznek-e szakirányú továbbképzést, Pakson tervezik-e a főiskolai szak újraindítását, és az energetikai szakképző intézetben terveznek-e létszámbővítést és milyen szakokon? Nem kioktatni kell az ellenzéket, hanem elmondani, hogy miért nem csináltak az elmúlt öt évben semmit. Nem kioktatással kell elfedni a munka hiányát. Várom válaszát. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: És a kérdésre. Taps ugyanott.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint már említettem, Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha úgy érezné képviselő asszony, kedves képviselőtársam, hogy az írásban valószínűleg nem kellő körültekintéssel megfogalmazott válaszom kioktatta volna vagy megsértette volna, akkor szeretnék elnézést kérni. Nem ez volt a tervem, és nem ez volt a szándékom. Mint ahogy az írásbeli kérdésére adott válaszomban is jeleztem, minden kérdésben nyitott ajtót dönget, minden kérdésére azt tudom válaszolni, hogy igen, tervezzük. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések időszakának végére értünk, hiszen 13 óra 10 perc van, és 12 óra 8 perckor kezdtünk. Most áttérünk az azonnali kérdésekre. [[13.10]] Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás Attila képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Milyen érzés volt?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól magától kéri személyesen a választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Mint a címből is kiderült, miniszterelnök úr személyes érzéseivel kapcsolatban szeretnék kérdést feltenni; kétlem, hogy Lázár képviselő úr erre alkalmas lenne, hogy megválaszolja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Gőgös Zoltán és Harangozó Gábor István képviselő urak, az MSZP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnöknek: „Meddig védi a Fidesz oligarcháit a hortobágyi családi gazdákkal szemben?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urakat, hogy elfogadják-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ. Harangozó Gábor István képviselő úr fog válaszolni.
Köszönöm, elnök úr. A miniszter úrnak már a múlt héten sem sikerült tisztáznia ezt, ezért miniszterelnök úrtól szeretném megtudni, hogy ér-e még valamit az ő adott szava, ezért az ő válaszára tartanék igényt. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Teleki László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hol van a pénz?” A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e…
Köszönöm szépen, igen.
…a válaszadó személyét. Képviselő úr jelzi - nem várva meg, hogy végigmondjam -, amit nagyon köszönök, hogy elfogadta a válaszadó személyét. Teleki László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt héten és ma is hallhattunk arról, többen kérdezték, hogy hol van a pénz, Farkas Flórián mit csinált azzal a több száz millió forinttal, amit az Országos Roma Önkormányzatban kapott. Én magam is megkérdezném, azért, mert nemcsak rengeteg írás és különböző bejegyzések kapcsán szóba került ez, hanem azért is, mert fontosnak tartom, hogy a közpénzek átláthatósága megtörténjen ilyen esetben is, ezért tehát azt gondolom, nemcsak Farkas Flóriánt érinti ez a kérdés, hanem a kormányt is. Hallottam Rétvári Bence államtitkár úr válaszát több ízben is, nem nyugtatott meg a válasza, azért sem nyugtatott meg, mert nem válaszolt azokra a kérdésekre, amelyeket feltettek. Illetve én mindig azt mondtam, hogy ha a választások elején be kellett volna árazni azt az együttműködést, amit a Lungo Drom és a kormány tett, akkor lehetett volna látni azt, hogy monopolhelyzetet akartak romaügyben megoldani, és ez idáig meg is tudták tenni, mert nem volt a kormánynak, nem volt a Fidesznek más partnere, csak a Lungo Drom. Én azt gondolom, hogy Magyarországon rengeteg olyan roma civil szervezet van - jogvédő szervezet, érdekvédelmi szervezet, egyesület -, akikkel együtt kellett volna dolgozniuk még ezen kívül, hogy ne monopolhelyzetet alakítson ki a kormány, de nem tette meg, ezért tehát nemcsak Farkas Flóriánnak van szerepe és felelőssége abban, hogy hogyan költötték el a pénzt, hanem a kormánynak is van felelőssége abban, hogy miért nem kérdez meg más embereket, miért nem szólít meg más civileket a Lungo Dromon kívül. Ezt várják el a civilek, a magyarországi roma civilek, hogy őket is szólítsák meg, és vonják be azokba a munkákba, amiket eddig nem tettek meg. Többek közt én azt gondolom, hogy nemcsak a civilek, hanem mások is nagyon sok mindenben sérültek, és ezért azt gondolom, hogy a kormánynak kellene ezekre a kérdésekre olyan adekvát válaszokat adni, amellyel megnyugtatja akár a forrásügyekben, a pénzügyekben, akár pedig nyitottságban a magyarországi romákat, mert amúgy egyébként nem nagyon tudja őket megnyugtatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak a válaszra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormányzat nem válogatott bármilyen szervezetek közül. Van egy közjogi szervezetrendszerünk: van a kormányzat, van az Országos Roma Önkormányzat. A kormányzat partnere nyilvánvalóan az Országos Roma Önkormányzat, és hogy annak a belső viszonyai miként alakulnak, ez a kormány számára ilyen szempontból indifferens, hiszen ott belül van a saját döntéshozatali mechanizmusuk, saját tisztségviselőiket megválasztják, és az államnak pedig ezzel a mintegy köztestület jellegű funkciót betöltő országos nemzetiségi önkormányzattal van bármiféle kapcsolata. Ez a projekt, amelyről itt a mai napon is beszéltünk, egy héttel ezelőtt is beszéltünk, ez is az Országos Roma Önkormányzattal konzorciumban megkötött projekt volt. Innentől kezdve a többi kérdés nyilván lehet valamiféle erőviszonynak a problémája, nyilván vannak, akik adott esetben bekerülnek a vezetőségbe, vannak, akik nem. A kormány szerencsére nem került olyan helyzetbe, hogy bármilyen civil szervezetek között neki igazságot kellett volna tennie, nem került olyan helyzetbe, hogy bárkit kiválasszon, másokat pedig elutasítson az együttműködéssel kapcsolatban, hanem a hivatalos, a magyar Alaptörvényben is rögzített nemzetiségi önkormányzattal működött együtt, amely törvényesen működik, hiszen ellenkező esetben akkor akár az ügyészség, akár a bíróság a megfelelő intézkedéseket megtenné, hogyha ez nem lenne törvényes, de egy törvényesen működő nemzetiségi önkormányzat mindig is a partnere volt a kormányzatnak és mindig is a partnere lesz. Én azt hiszem, hogy ez a legtisztább, ez a legegyértelműbb, ez a legkevésbé kétségbe vonható együttműködés a kormány és a romatársadalom között, hogyha az Országos Roma Önkormányzattal működik együtt a kormány, az önkormányzat belügyei pedig olyanok, amelyeket a belső viszonyok alapján ők maguk kialakítanak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Teleki László képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Újra nem tudott megnyugtatni a válasszal, mert kitért a kérdések elől, egyszer, a másik pedig, nem mond igazat, államtitkár úr. Azért nem mond igazgat, mert önök alkották a törvényt, amelyben kizárólagos jogosítványokat kapott a Lungo Drom, és ezáltal az Országos Roma Önkormányzat, de továbbmennék. [[Közbeszólás az MSZP soraiból.]] Igen, így van pontosan. Továbbmennék, a költségvetésben, tessék megnézni, hogy a Lungo Drom maga kapott több száz millió forintot vásárlásra, valamilyen épületvásárlásra, székhelyvásárlásra különböző forrásokat, míg a többi szervezet pedig nem kapott. Tehát ebből adódóan én azt gondolom, egyértelmű a kérdés, hogy a kormány nem teszi meg azt a nyitottságot, amit elvárunk tőle és elvárnak a civilek tőle. Egyébként azt is elvártam volna, hogy 2009-ben éppen február 23-án gyilkolták meg Tatárszentgyörgyön a két személyt, a fiát és az apját, és arról is néhány gondolatot, ha mondott volna, azt gondolom, megnyugtatta volna a lakosságot, mert pontosan hat éve történt ez az esemény. Azt gondolom, hogy ez az esemény, amely akkor történt, azt mindenképpen kormányzati szinten is egy-egy évben meg kellene említeni, mert ez hozzátartozik mindenképpen a romaügyhöz, és hozzátartozik ahhoz, amit el szerettem volna mondani. Köszönöm szépen. Nem nyugtatott meg a válasza. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Nem csodálom! Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Képviselő úr eléggé össze nem függő dolgokat mondott el nagy gyorsasággal. Egyrészről nyilvánvalóan minden bűncselekmény elkövetőjét mi elítéljük, sőt ez a kormány azért hatékonyabb volt a bűncselekmények felderítésében, ebben az ügyben is, mint az elődei. Jó lett volna, ha a korábbi években a nyomozó hatóságok akkor is aktívabb munkát végeztek volna, és kevesebb maradt volna ebben a ciklusban a magyar rendőrségnek, de szerencsére eredményesebben sikerült előrébb jutni, bár ezzel nyilván az áldozatokat nem tudjuk adott esetben feltámasztani, de legalább az elégtételt megtehetjük ebben a kérdésben, és másokat megóvhatunk. Ami az adott projektet illeti, tisztelt képviselő úr, itt arra törekszünk, ön is hallhatta, hogy ezres nagyságrendben képezzünk olyan embereket, akik ebben az országos foglalkoztatási szövetkezetben csőhálózat-szerelőként, famegmunkálóként, zsaluzó ácsként, vízszigetelőként, melegburkolóként, zöldség- és gyümölcsfeldolgozóként, betanított varrómunkásként vagy betanított konyhai kisegítőként végre dolgozni tud, és nem munkanélküliként fog települési támogatásért sorban állni, hanem végre visszakerülhet vagy bekerülhet a munkaerőpiacra ezekkel a szakképesítésekkel. Én azt kérem, hogy önök is és mindenki más is ezt támogassa, hiszen ez a fő célunk, hogy minél többen a felzárkózási programok keretében végre munkát kaphassanak. Köszönöm szépen. Ez a fontos.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Hogyan lesz itt jólét?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a válaszára adandó válasszal a miniszterelnök urat.
Bevallom őszintén, nagy a kísértés, de azért megvárnám Orbán Viktort ezzel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő urat és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[13.20]] Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszternek: „Mégsem támogatja a kormány a külföldön élők választásokon való részvételének megkönnyítését?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Potápi Árpád János államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja a válaszadó személyét.
Elnök úr, miután a miniszterelnök-helyettes úr öt év alatt még egyetlenegy hozzá intézett kérdésre sem válaszolt, ezért most megadnám neki ezt a lehetőséget, és megvárnám. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom képviselő urat, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Novák Előd képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Harmadszor kérdezem, mi a véleménye most, a gazdagok kormányának érintett tagjaként a luxusmedence-adóról, amit még ellenzékben követelt Gyurcsány villája előtt?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Valóban, harmadszor kell feltennem ugyanezt a kérdést, miután az eddigi két válasza a mellébeszélés netovábbja volt. Még csak egy fél mondattal, érintőlegesen sem foglalkozott ennek a kérdésnek a megválaszolásával. Ezért kérem, hogy most szorítkozzon azon kérdésem megválaszolására, amit az elnök úrtól is hallhatott. Mi a véleménye most, a gazdagok kormányának érintett tagjaként a luxusmedence-adóról, amit még ellenzékben követelt Gyurcsány villája előtt? Hadd emlékeztessem önt arra, hogy 2005-ben, valóban, Gyurcsány Ferenc Szemlőhegy utcai villája előtt is tiltakozott, és úgy fogalmazott, hogy „Magyarországnak ma olyan luxusbaloldali miniszterelnöke van, aki a közteherviselést magára nézve nem tekinti kötelezőnek. Milliárdosként nem hajlandó luxusadót fizetni luxususzodája után”. Ezért nyújtotta be azt a javaslatot, amelynek indoklásában felhozza, hogy „Magyarországon több millió ember él a létminimum környékén és mindeközben magánszemélyek több tíz milliós úszómedencékkel rendelkeznek saját ingatlanjaikban”. Így fogalmazott ön, és nem változott a társadalmi helyzet azóta, legfeljebb az ön helyzete változott, hiszen a gazdagok kormányának saját úszómedencével is érintett tagja lett. Diszkréten távol maradt attól a szavazástól, amit az Országgyűlés plenáris ülése folytatott le, amikor az ön javaslatát én változatlanul benyújtottam, mert amit ön ellenzékben oly harcosan követelt, arról kormányon hajlamos megfeledkezni. Diszkréten távol maradt, azonban én kíváncsi vagyok az ön személyes álláspontjára: nem tartja-e erkölcsileg kötelezőnek, hogy most kormánytagként akár erre javaslatot tegyen? [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Szijjártó Péter miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, kétszer ez a párbeszéd itt az Országgyűlésben már lezajlott közöttünk. Arról én nem tehetek, ha valaki kétszer ugyanazt a választ nem képes tudomásul venni, és harmadszor is felteszi. Az álláspontom továbbra sem változott, abban semmi új elem nincs, mint ahogy a kérdésben sem. A világban túl sok drámai változás zajlik ahhoz, tisztelt elnök úr, hogy ne a munkámmal foglalkozzam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Novák Előd képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnálom, hogy ismét nem hajlandó egy kerek, őszinte választ adni. Persze beszélnek a tettek és a mulasztások is az önök szavai helyett és az ön szava helyett, ami az ön személyes hitelességét is megkérdőjelezi. És természetesen a Fideszét is, hiszen ön ellenzékben nyilatkozott. Például 2009-ben is, amikor számos alkalommal kezdeményezték törvényjavaslatban is például az alapvető élelmiszerek áfájának 5 százalékra való csökkentését, akkor ön például úgy fogalmazott: „Jött a kormányzati nyekergés, hogy nem lehet megoldani, hogy külön alapvető élelmiszerek legyenek, meg nem alapvető élelmiszerek. Na most, az Európai Unió 12 országában így van.” Így érvelt ön, többek között ezzel érvelt az alapvető élelmiszerek áfájának 5 százalékra csökkentésével kapcsolatban, majd ön is lesöpri azt a javaslatot, amelyet most mi megteszünk, az önök korábbi ellenzéki javaslatát. Hiteltelen az önök kormányzása akkor, ha az akár szó szerint az önök korábbi javaslatával megegyező javaslatot most rendre lesöprik, vagy diszkréten távol marad akár személy szerint ön mind a szavazástól, mind az őszinte válaszadástól. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Miniszter úrnak is volna egy perce [[Szijjártó Péter kezeit széttárva nemet int.]] , de neki most erre az egy percre nincs szüksége. Köszönöm szépen. Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Újabb munkavállalói csoportoknak csökken a fizetése?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó. [[Pillanatnyi szünetet tart, míg több képviselő távozik a teremből.]] Csak megvártam, míg tisztul ön előtt a tévéközvetítéshez a kép. Köszönöm. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! Én most a közigazgatásban dolgozó emberek érdekében szólalok fel, méghozzá azokért a köztisztviselőkért, akik az önkormányzatoktól átkerültek a kormányhivatalokba, és egy most futó salátatörvény miatt a fizetésük április 1-jétől brutálisan csökkenne. Azt gondolom, és ebben talán többen egyetértünk ebben a Házban, hogy Magyarországon a magyar emberek több bércsökkenést nem viselnek el. Azt gondolom, hogy Magyarországon a dolgozói szegénységet csak csökkenteni lehet, nem pedig növelni. A kormány indoklása ezzel kapcsolatban ráadásul egészen elképesztő. Azt a kifejezést használták, hogy a bérfeszültséget kívánják csökkenteni, mert azoknak az embereknek, akik átkerültek a kormányhivatalokba, magasabb a bérük, mint akik ott dolgoznak, és ezért nem az ott dolgozó emberek bérét emelik meg, amit mondjuk, az LMP csinálna, hanem azokét csökkentik le, akik odakerültek. Önök így próbálják ezt a gordiuszi csomót átvágni. Tisztelt Miniszter Úr! Önök a magyar embereket vágják át, ugyanis - még egyszer mondom - ebben az országban bércsökkentést nem szabad csinálni. Ráadásul egy olyan helyzet van, egy olyan csoportról van szó, akik nyolcadik éve egy befagyasztott illetményalap szerint dolgoznak. A közszolgálati életpályamodell bevezetése folyamatosan késik. Olyan emberekről beszélek, akiknek a fizetése egyik hónapról a másikra akár felére is csökkenhetne, bár előzetes számításaink szerint lennének olyanok is, a felsőfokú végzettségűek főleg, akiknek 40 százalékról 10 százalékra csökkenhet az illetménykiegészítése, mások meg elbukják a 20 százalékos bérkiegészítést. Teljesen világos, hogy itt egy újabb, magyar emberekből, dolgozókból álló csoport szenvedne el egy brutális bércsökkenést. Tisztelt Miniszter Úr! Én értem, hogy önök a kormányban gazdagok. Azt is látom, hogy a Fidesz alapvetően a gazdag embereknek szeretne kedvezni. De önök most komolyan átléptek ezen a csoporton is? [[Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön stílusával és hangnemével ellentétben nem venném magamnak a bátorságot, hogy kioktassam önt, annak ellenére, hogy legelőször közhivatalt 1994 novemberében láttam el, aminek lassan már 21 éve lesz. Huszonegy éve járok önkormányzati folyosókon és állami intézményekben. Némi rátekintésem és fogalmam talán van önhöz képest is arra, hogy milyen viszonyok között működnek a települési önkormányzatok. Ha megengedi, először is örömmel szeretném tájékoztatni az Országgyűlést arról, hogy a kormány döntött a közszolgálati életpályamodell bevezetéséről 2016 júniusától, amely minden magyar közszolgát érinteni fog. A nem vezető beosztásban dolgozó közszolgák esetében az én javaslatom minimum 30-40 százalékos 2016. júniusi béremelés lesz. Ennek az anyagi feltételeit a kormány meg fogja tudni teremteni, hasonlóan a rendvédelmi ágazatban dolgozókhoz. Ami a mostani átalakítást illeti, március 1-jével feladatokat veszünk át a települési önkormányzatoktól és a Magyar Államkincstártól is, és valóban fognak kollégák átkerülni a kormányhivatalokba. Ön azonban, kedves képviselő asszony, nem a 38 ezer forintnál alig többnyi illetményalapról beszélt, ami valóban tíz éve már ennyi, és ez nagyon szomorú dolog, bár nem mindenhol és nem egyformán, hanem ön bérkiegészítésről és illetménykiegészítésről beszélt. Miről beszél, képviselő asszony? Csak nem azt akarja nekem mondani, hogy vannak Magyarországon olyan önkormányzatok, amelyek a felhalmozott adósság ellenére kiegészítették az ott dolgozók bérét? Csak nem azt akarja nekem mondani, kedves képviselő asszony, hogy az állami adóforintokból, az adófizetők pénzéből konszolidált önkormányzatoknál léteznek olyanok, akik kiegészítik az ott dolgozók bérét? Csak nem ezt akarja mondani, kedves képviselő asszony, hogy a józan gazdálkodással szemben vannak, akik több százezer forinttal többet keresnek az önkormányzatoknál, mint amennyit az állami tisztviselők, azoknál az önkormányzatoknál, amelyeknek az állami konszolidációja 1300 milliárd forintba került? Képviselő asszony, ön nem besorolási bérekről beszél, hanem eltérítésekről. Mi alapján térítették el több százezer forinttal ezeket a béreket? [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó.
Tisztelt Miniszter Úr! Én az ön stílusát most inkább nem illetem, mert akkor megint több tízezer forintot kellene fizetnem, azt gondolom. Viszont egyvalami tény. Ebben a kormányban, tisztelt miniszter úr, megduplázták a helyettes államtitkári kar számát, miniszteri biztosok, kormánybiztosok lepték el ezt az országot. [[13.30]] Világosan látszik, hogy politikai komisszárokkal dolgoznak, így próbálják az egyre csökkenő hatalmukat fenntartani. És ezek után önnek van bátorsága fölállni itt a parlamentben, és kioktatni egy képviselőt arról, amikor arról beszélek, hogy egyes emberek, akik nem a csúcsán vannak ennek a hierarchiának, hanem a csendes többség - tudja, miniszter úr? -, akik bemennek, és dolgoznak reggeltől estig, hogy a családjukat eltartsák?! Amikor kiállok ezekért az emberekért, ön fogja magát, és azt mondja, hogy én miről beszélek?! Én arról beszélek, hogy egy olyan országot épített ön a barátaival, ahol már gyakorlatilag a dolgozó ember nem tud megélni. Én ezeknek az embereknek bért követelek. És önnek erre a kérdésre egyedül egy válasza lehetne, hogy most, holnaptól bevezeti, nem 2016 nyarától, meg nem tudom, mikor! És akkor majd azt mondja jövő év január 1-jén, hogy majd 2017-től, és kihúzza a választásokig. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Elképesztő, tisztelt miniszter úr, a cinizmusa!
Köszönöm szépen. Miniszter urat illeti egy percre a szó. Parancsoljon!
Ha az ülést vezetném, azt mondanám a képviselő asszonynak, hogy mindenféleképpen az az érdekünk, hogy nyugodjon meg. [[Derültség.]] Ez a legfontosabb szempont, hogy nyugodjon meg, képviselő asszony. Már csak azért is, mert 1821 főnek nőni fog a bére 5 százalékkal, mert magasabb lesz az illetménye a kormányhivatalban, mint amennyi volt az önkormányzatnál vagy más területi államigazgatási szervnél. 215 embernek csökken az illetménye, ezeknek nagy részét az Államkincstártól vesszük át, ahol 50 százalékos eltérítésben volt részük; voltak olyan önkormányzatok, ahol meg 35 százalékos. Az ő bérüket 2016 júniusával fogjuk helyretenni. Szeretném azt mondani, ami ennek az intézkedésnek a legfontosabb része, hogy eddig 27 ezer munkavállalóra a kormányhivatalokban 4550 vezető jutott. Én az adófizetők pénzéért aggódnék, ha van egy szervezet, ahol 27 ezer munkavállalóra 4550 vezető jut. Ebből most 2325 marad, ami szerintem nagyon helyes; még kevesebbre lenne szüksége ennek az országnak. Ami pedig a megjegyzését illeti, képviselő asszony, szeretném tájékoztatni, hogy az első felügyelő miniszter voltam - a személyes éle miatt mondom -, aki tavaly decemberben és az idén is már 25 ezer forintos juttatásban részesítettem mind a 27 ezer munkavállalót, jutalomtól függetlenül. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Riz Gábor képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Rekordév a magyar turizmusban. Melyek a magyar turizmus továbbfejlődésének lehetséges területei?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, elfogadja. Riz Gábor képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, Magyarország 2014-es éve kiemelkedő. Kiemelkedő a gazdaság fejlődése szempontjából, hiszen Európában az egyik legimponálóbb GDP-növekedést Magyarország könyvelheti el. Az ilyen mértékű növekedéshez azonban nem elég egy ágazat fejlődése, hanem kellenek kiemelkedő ágazatok is, amelyek húzóágazatokként meghatározzák karakteresen az ország GDP-jének növekedési mutatóját. Az egyik ilyen jelentős növekedést elérő terület a turizmus. A 2014. évi adatok alapján bátran kijelenthetjük, hogy hazánk az elmúlt évben kiemelkedőt teljesített ezen a területen is. Néhány számadattal alátámasztva: az már látható volt a tavalyi III. negyedéves adatokból is, hogy a mintegy 4,5 százalékos növekedésmutató szerint Magyarországon az idegenforgalom területenként és ágazatonként, belső ágazatonként is változóan, de egyértelműen fejlődött. A múlt héten a Központi Statisztikai Hivatal által közölt adatok pedig minden előzetes várakozást fölülmúltak. A legfontosabb számok a következők. Magyarországon 9,5 millió vendég 24 millió vendégéjszakát töltött el. A vendégek számában ez 7,2 százalékos, az általuk eltöltött éjszakák számában pedig 5,4 százalékos bővülést jelent. Fontos az is, hogy jelentős szegmenst képviselnek a vendégek között a külföldi vendégek, akik most már nemcsak Európából, hanem a tengerentúlról és Közel-Keletről is jelentős számban érkeznek. De ugyanígy a távol-keletiek is kiveszik a részüket a 11 százalékos növekedésből. Ennél még örömtelibb, hogy a belföldi idegenforgalom növekedési volumene közel azonos a külföldivel. A magyar vendégek száma 10 százalékkal emelkedett 2014-ben, ami a tőlük származó szállásdíjak 15 százalékos bevételi növekedését eredményezte. Fontos azt is megjegyeznem, hogy Észak-Magyarországon ebből jelentős források és jelentős eredmények csapódtak le. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy gondolom, hogy az eredmények után jogos a kérdés: melyek a magyar turizmus további fejlődésének lehetséges területei?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót a válaszra Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[Gúr Nándor: Hajrá!]]
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt igen érdeklődő Képviselőtársam itt az MSZP padsoraiban is! [[Gúr Nándor: Isszuk a szavadat. Derültség.]] Nem szeretném megismételni a statisztikai számokat, mert imponálóak. Inkább egy más eredményről szeretnék beszámolni, és hangsúlyozni, amit azt gondolom, hogy még sokszor el kell mondani, hogy további önbizalmat adjon a gazdaság teljesítményéhez. Ez pedig Magyarország gazdasági növekedésben mutatott teljesítménye az elmúlt évben, hiszen az európai uniós összehasonlításban is az első helyre került Magyarország a 3,5 százalékos növekedéssel. Joggal tesszük föl magunknak a kérdést, hogy mi az, ami ezt hozta. Egy kiugró teljesítmény, egy ágazat kiugró teljesítménye vagy a mezőgazdaság, az időjárás hozta teljesítmények? És azt a választ kell adjuk, hogy nem. Ez egy összetett teljesítmény. Összetett azért, mert ha az ipar teljesítményét nézzük, az is kiemelkedő, ha a beruházási teljesítményünket nézzük, az is kiemelkedő, a fogyasztásunk is jelentősen növekedett, és nagyon különleges és nagyon jó érzéssel tölt el bennünket az, hogy a turizmus teljesítménye is hozzájárult ahhoz, hogy ilyen magas legyen a növekedés mértéke az elmúlt évben Magyarországon. A turizmus feltételei adottak Magyarországon. Kultúránk, történelmünk, adottságaink, a Széchenyi-terv által létrehozott kiváló szállodai szolgáltatások, azt gondolom, mind-mind megalapozzák azt, hogy Magyarország ezt a teljesítményt tudja a turizmusban hozni. Nagyon fontos dolog valóban az, hogy mind a belföld terén, mind a külföldi turizmus terén nagyon komoly eredményt tud felmutatni Magyarország az elmúlt évet tekintve. És persze jön a kérdés, amire majd az egy percben válaszolok, hogy hogyan szeretnénk még ezt tovább folytatni a következő években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Riz Gábor képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, államtitkár úr. Úgy gondolom, hogy mivel mind a ketten Észak-Magyarországról jöttünk, számunkra különösen fontos, hogy a mi térségünk, amelynek egy része hagyományosan ipari övezet volt, hogyan tud túllépni azon a depresszión, amibe a nagyipari ágazatok megroggyanása vitte. Az egyik ilyen lehetséges terület az idegenforgalom. Úgy gondolom, hogy a klasszikus gyógyturizmus mellé most már erősen föl tudott zárkózni eredményekben, mutatószámokban, vendégéjszakákban is a látvány- és élményturizmus. Hogy csak említsem a tokaji vagy a sátoraljaújhelyi vagy éppen az ózdi beruházást is, amelynek az eredménye, úgy gondolom, hogy a következő éveknek lesz az egyik fontos mutatószáma, hiszen ha a MaNDA-beruházás megvalósul, akkor Ózd bekerülhet abba a nagy turisztikai körforgásba, amely Szilvásvárad, Aggtelek és a Bükki, Aggteleki Nemzeti Parkok között bonyolódik, hiszen körülbelül félúton vagyunk fizikailag a két nagy desztináció között. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egy percre államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Valóban igaz, hogy az infrastruktúrák fejlesztése nagyon fontos a turizmus terén, de az is igaz, hogy ne egymással konkuráló infrastruktúrákat kelljen vagy hozzunk létre a közeljövőben, hanem alapvetően a minőségi fejlesztést tudjuk biztosani. A 2014-2020 közötti uniós költségvetési időszakban rendelkezésre álló százmilliárd forintok alapvetően ezt szolgálják majd, új attrakciókat és újabb minőségi beruházások megvalósítását. Valóban, a növekedési tartalékaink elsősorban a gyógyturizmusban és az üzleti turizmusban vannak. Ezért is gondolkodunk abban például, hogy egy több ezer fős budapesti kongresszusi központot létrehozzunk a következő években Magyarországon, illetve Budapesten annak érdekében, hogy hasonló eredményekről tudjunk majd a későbbiek során is beszámolni.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gőgös Zoltán képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Milyen alapon járt el a Veszprém városi rendőrkapitány Kubatov Gábor törvénytelen tevékenységének védelmében?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Képviselő úr meg sem várva a kérdést, máris jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Képviselő úr, tisztelettel, öné a szó, parancsoljon! [[13.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Pintér Sándor belügyminiszter úr a múlt héten Veszprémben azt mondta, hogy a Belügyminisztérium működéséhez nagyon fontos a kétharmad megtartása. Akkor ezt a kijelentést nem értette senki, mert igazából egy polgári demokráciában nem szükséges semmiféle kétharmados többség egy minisztérium működéséhez. De azóta történtek olyan események, amelyek kezdik ennek az értelmét megvilágosítani. Az elsőt mondom röviden: az V. kerületben a Nemzeti Nyomozó Iroda nyomozás nélkül azt mondta, hogy semmiféle korrupciós történet nincs, elutasította még a nyomozást is abban az ügyben, amit Juhász Péter helyi képviselő tett. Én azt gondolom, csak annyiból, amennyi a médiában ebből az ügyből napvilágot látott, ezt nem tehette volna meg a Nemzeti Nyomozó Iroda. Természetesen a képviselő úrnak ebbéli törekvéseit a továbbiakban is mi is támogatni fogjuk, hogy kiderüljön az igazság. De ennél sokkal súlyosabb ügy volt az, amikor tegnap Veszprémben kiderült, hogy az egyik fideszes szavazóköri tagot elküldték haza, mert lajstromozta az embereket, majd a fideszes főhadiszállás környezetében működő újságírókat - öt perccel azután, hogy megjelent Kubatov Gábor, aki természetesen nem akart a rendelkezésükre állni semmilyen nyilatkozat formájában - a helyszínre érkező rendőrök, köztük a város rendőrkapitánya is igazoltatták úgy, hogy a videofelvételből világosan látszik, hogy pontosan tudták, hogy újságírókról van szó. Államtitkár úr, ez nem megengedhető! A hölgy, akit igazoltattak - többek között - 17 éve dolgozik a szakmában, azt mondta nekem, soha ilyennel nem találkozott. A fideszes rendezvényszervezők vagy helyszíni biztonsági emberek és maga Kubatov Gábor is pontosan tudta, hogy újságírókról van szó. Milyen alapon avatkozik be egy városi rendőrkapitány ilyen szinten a politikába? Ezt várják el a kétharmados támogatásért? Sürgősen fejezzék be a rendőrség ilyen típusú átpolitizálását, és nem szeretném, ha még egyszer ilyen előfordulna! Inkább néznék meg azt, hogy azok a szabadcsapatok hogyan működtek tegnap is Veszprémben, meg hogyan gyűjtöttek az elmúlt években titkos információkat a legbizalmasabb személyes adatokról, többek között a választói szándékról! Ezzel foglalkozzanak, államtitkár úr, ez lenne a feladatuk! [[Közbeszólás az MSZP soraiban: Úgy van! Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A hatályos jogszabályok értelmében a rendőrségnek feladata van az országgyűlési képviselőválasztások zavartalan lebonyolításával kapcsolatban. Így van ez az általános választásokon, és így van az időközi választásokon is. A tegnapi nap folyamán a Veszprém megyei 1. számú választókerületben - amelynek központja Veszprém megyei jogú város - időközi országgyűlési képviselő-választást tartottak. Erre tekintettel a választással összefüggő rendőrségi feladatok kijelölt vezetője Veszprém megyei jogú város kapitánya volt. Tehát a megyei jogú város rendőrkapitányának a jelenléte, tevékenysége a tegnapi nap folyamán a választásokkal kapcsolatban teljes mértékben jogszerű és törvényes volt. Ami pedig az ön által kifogásolt bejelentést illeti: szeretném elmondani, hogy a rendőrség minden bejelenést kivizsgál, és ha jogsértést tapasztal, megteszi a szükséges intézkedéseket. Arra a kérdésre, hogy mit keresett a megyei jogú város rendőrkapitánya a helyszínen, megadtam a választ: ő volt a kijelölt rendőrségi parancsnok, jogszerűen, törvényesen járt el. Ami pedig az intézkedés törvényességét illeti, szeretném tájékoztatni önt és a tisztelt Házat, hogy az igazoltatott személy sem a helyszínen, sem pedig azóta nem tett panaszt az intézkedéssel kapcsolatban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Gőgös Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Államtitkár úr, látta azt a videót? Ha látta volna, akkor nem mondta volna el azt, amit mondott, ugyanis abból a videóból világosan látszott, hogy azután történt az újságírók igazoltatása - finoman fogalmazva -, miután konzultáltak a Fidesz helyi embereivel, akik pontosan tudták, hogy újságírók készítettek felvételeket, és nem zaklató fotókról van szó. Egyébként meg szeretném jelezni, hogy nekem is, Kubatov Gábornak is, önnek is, minden képviselőnek kötelessége tűrni az ilyen típusú kérdéseket és ilyen típusú, úgymond érdeklődéseket, amit a sajtó tanúsít, mert közszereplők vagyunk. Ez Kubatov Gáborra is vonatkozik, még akkor is, ha életében egyszer nem szólalt fel ebben a Házban - bocsánat, egyszer -, de állandóan szervezi a Fidesznek ezt az egyébként törvénytelen működését. Ez a múlt héten világosan kiderült. Én csak azt reklamálom, hogy ahelyett, hogy ezt a törvénytelen működést vizsgálná ki a rendőrség, még védelmet nyújtanak ehhez az egyébként nyilvánvalóan törvénytelen cselekményhez.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Kontrát Károly államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálom, hogy az indulatai elragadták, és olyan kijelentéseket tett, ami teljes mértékben megalapozatlan és valótlan, és szeretném visszautasítani a Fidesz törvénytelen működésére vonatkozó megjegyzését [[Gőgös Zoltán: Nem én írtam, hanem az egyik…]] , ez mindenféle alapot nélkülöz, és ezt visszautasítom. Ami pedig a rendőrséggel kapcsolatos megjegyzését illeti, engedje meg, hogy elmondjam, hogy pénteken is arra hívtam föl az egyik frakciótársa figyelmét, hogy az emlékezet egy fontos erény mind a politikusok, mind más emberek szempontjából. Hadd hívjam föl a figyelmét arra, hogy 2002 és 2010 között, de különösen 2006 őszén és különösen 2006. október 23-án önök használták föl politikai céljaikra a rendőrséget, és önök vezették a békés tüntetők ellen a rendőrséget, tisztelt képviselő úr! [[Gőgös Zoltán: Ez erre nem válasz, ezt is tudod, ugye?]] Azóta sikerült helyreállítani a rendőrség iránti közbizalmat, a rendőrség köszöni, jól van, kéretik békén hagyni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Megengedik, hogy Z. Kárpát Dániel úrnak szót adjak? Köszönöm. Különösen megtisztelő ez az Országgyűlés jegyzőjétől. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Hogyan segíthetne a magáncsőd?” címmel. A miniszter halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt Tállai András államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Tisztelettel kérdezem, elfogadja-e képviselő úr a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy igen. Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magáncsőd vagy családi csődvédelem intézménye mintegy 2009 óta képezi akár kampányviták tárgyát, akár jobbikos felvetések tárgyát. A KDNP a 2010-es kampány során már ígérgette azt, hogy valamilyen hasonló konstrukciót bevezet. A fő problémánk mégis az, hogy eltelt négy és fél év, és bár egyszer már eljutottak oda, hogy egy törvényjavaslatot összeácsoltak ebből az egészből, mégis bankszövetségi, devizás és egyéb ügyek mentén elálltak attól, hogy ezt a segítő formát bevezessék. Négy és fél év elteltével végre az ígéretek szintjén és a sajtóban már megjelent, hogy valami hasonlót szeretne a kormányzat, ugyanakkor az elvesztegetett időt mi sem jelzi jobban, mint hogy évi 400 ezer ember vesz igénybe Európában hasonló segítő formát, tehát Magyarországon is igenis lenne ennek helye. A fő kérdés az, hogy a KDNP által kitalált, kissé életszerűtlen, kirendelt csődbiztos intézményét mennyire gondolták önök komolyan, egy olyan csődbiztos intézményét, aki megmondja, hogy az idős családtag gyógykezelésére vagy a gyerek tanulására jut-e, költhet-e a család pénzt, vagy mozgathatja-e forrásait ez irányba. A Jobbik ezzel szemben egy olyan emberközelibb konstrukciót dolgozott ki, melynek értelmében egy jogvégzett, ingyenesen kirendelt családsegítő segítene közvetíteni a hitelező pénzintézet felé akár hosszabb futamidő, de alacsonyabb törlesztőrészlet elérése érdekében, emellett közvetítene a munkaerőpiac felé is. Tehát látható, hogy mi, jobbikosok nem szólnánk bele abba, hogy a család mire költhesse az utolsó fillérjeit is, a KDNP ötlete ezzel szemben a sajtójelentések szerint egy kicsit zordabbnak tűnik, és kicsit keményebbnek. Adódik tehát a kérdés, hogy mikor lesz ebből végre törvényjavaslat, és mi lesz azzal a több mint 130 ezer emberrel, akinek 90 napon túli, tehát már régen lejárt tartozása, úgynevezett bedőlt hitele van, hiszen a kormányzat már most a korlátozó intézkedéseit hangsúlyozza, és erős a félelem, erős a gyanú, hogy a legnehezebb sorban lévők, a leginkább elesettek megint csak nem számíthatnak segítségre. Ezek kapcsán várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tállai András államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon megtisztelő, hogy a nemzetgazdasági miniszter felé intézi ezt a kérdést, azonban a magáncsőd intézménye sem jogi szabályozás szempontjából, sem szociális helyzet kérdése szempontjából nem tartozik a minisztériumhoz, hanem az Igazságügyi Minisztériumhoz és az EMMI-hez tartozik. De természetesen megpróbálok önnek válaszolni. Azonnali kérdést nem lehet, ezt is meg kellene majd tanulni, azért lassan öt éve itt vagyunk a parlamentben. [[Derültség.]]
Tisztelt Novák Előd képviselő úr, ne kényszerítsen arra, hogy a házszabály vonatkozó előírásai szerint cselekedjek, úgyhogy kérem, majd ha önnek adok szót, akkor beszéljen. Köszönöm.
A kormány 2010 óta foglalkozik a nehéz helyzetbe került emberek sorsával, kérdésével, és éppen a devizahitel-probléma megoldása bizonyítja azt, hogy jogilag is, pénzügyi értelemben is, igazságosság kérdésében is a helyes utat választotta. [[13.50]] Úgy gondolom, mi sem bizonyítja jobban, hogy ön végre már nem a devizahitelesek kérdésével foglalkozik, hanem nyilván váltott egy újabb témára, ez a magáncsőd intézménye, hogy a kormány jó úton jár, és betartja azokat a jogalkotási szabályokat, amelyek elvezetnek oda, hogy most már foglalkozhat majd a devizahitelesek problémájának megoldása után a magáncsőd intézményével. Szeretném önnek jelezni, hogy ennek szabályozási koncepcióját a kormány február 15-én elfogadta. És valóban, a KDNP-frakció korábbi javaslatát vizsgálta meg a kormányzat, és ezzel kapcsolatos feladatot az Igazságügyi Minisztérium kapott, amelynek várhatóan az lesz a feladata, hogy ez év első félévében terjessze törvényjavaslat formájában az Országgyűlés elé a magáncsőd intézményének kérdését. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jobban örültünk volna, ha államtitkár úr 47 másodpercet nem pazarol el a válaszadás lehetőségéből egyéb és formai okokra, és érdemi válaszokra ragadtatja magát. Így is körülbelül a harmadát sikerült érinteni annak, amit felvetettünk. Az, hogy majd az első fél év végén ebből lesz egy törvényjavaslat, államtitkár úr, ez egy röhej. Tehát négy és fél év után annak a 130 ezer embernek, aki - még egyszer mondom - napi gondokkal küzd, ezt üzenni, egészen elképesztő, főleg azok után, hogy önök egy olyan paktumot kötöttek a Bankszövetséggel - ráadásul nyilvánosan, még nem is szégyellték azt -, ahol azt is kikötötték, hogy a magáncsőd intézményét csak a bankoknak tetsző módon fogják keresztülvinni; ahol azt is kikötötték, hogy a kilakoltatási kvótát is a bankoknak tetsző módon fogják alakítani. Önök lepaktáltak a bankrendszerrel azért, hogy jövő évtől a vágyott hitelezés beinduljon. Ettől még egyáltalán nem biztos, hogy be fog, de az, hogy a magáncsőd intézménye kapcsán lényegében semmilyen konkrétumot négy és fél év alatt ne tudjanak felmutatni, ez egészen egyszerűen szánalmas. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Mást mondanak erről, képviselő úr, az érintett emberek, mást mondanak erről az érintett bankok, és mást mondanak más országokban élő emberek, akik Romániában tüntetnek, hogy az a megoldás kellene Romániában is, mást mondanak erről Horvátországban, ahol megvizsgálták azt a megoldást, ami Magyarországon született a devizahitelesek kérdésében. Lesz idő a parlamentben nyilván erről vitázni, azonban valóban négy elvet szeretnék még a fél percemben elmondani, hogy mit fog ez majd tartalmazni. Tehát az első: méltányos adósságrendezés adós és hitelező érdekeinek közelítésével, otthonvédő és családbarát megoldásokkal. A második, hogy az adós és hitelező közötti konszenzust előtérbe kell helyezni, és ösztönözni kell. Harmadik, hogy a jelzálog-hitelezéssel összefüggő sajátos pénzügyi, piaci szempontokat figyelembe véve az adósnak a fizetési fegyelmét fenn kell tartani az adósságrendezés során. És a negyedik elv, hogy ne történjen jogellenes vagyoneltitkolás a magáncsőd intézményének bevezetése és rendezése során. Ezen elvek mentén lesz a szabályozás meghatározva. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Milyen intézkedések történtek az elmúlt időszakban az Alföldön történő, belvíz elleni védekezés során?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Képviselő úr elfogadja a válaszadó személyét. Ennek megfelelően Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ismét gondot jelent az Alföldön a belvíz, leginkább a Dél-Alföld és a Tisza mente szenved a mostani helyzettől, de a saját választókörzetemben, Cegléd, Abony, Nagykőrös környékén is érzékelhető, hogy van probléma. A Kötivizig területén öt település, köztük Cegléd és Újszilvás másodfokú készültséget tart fenn, Jászkarajenő pedig első fokozatban védekezik. Bár tapasztalható, hogy az utóbbi időben csökkent a belvízzel borított területek nagysága, az előrejelzések szerint márciusban az átlagosnál nagyobb mennyiségű csapadékra lehet számítani, ami újra megnehezíti a helyzetet. A tavalyi év vége viszonylag csapadékos volt, a talaj sok helyen telített. Az alacsony hőmérséklet miatt a párolgás nem tud segíteni a kialakult helyzeten, a fölösleges víz csak elvezetés útján tud távozni a földekről. Ilyenkor lép működésbe az ország mintegy százezer kilométernél is nagyobb csatornahálózata. De ha igazán hatékonyan működne, ennyire talán nem is válhatna komollyá a helyzet. Tény, hogy a hálózat részben állami, részben önkormányzati, egy harmadik jelentős részben pedig magánfenntartásban van. Ráadásul a tulajdonviszonyok is vegyesek, ami megnehezíti a hálózat üzemeltetését, ám ilyenkor látszik, hogy a csatornák tisztítása, karbantartása nem szenvedhet hátrányt a tulajdonosi vagy fenntartói környezet kuszasága miatt. Kérdezem ezért tehát tisztelt államtitkár urat, hogyan zajlik a belvíz elleni védekezés az Alföldön. Hány szakember dolgozik az elhárításban? Kézben tartható-e a helyzet? Vannak-e már becslések arra vonatkozóan, hogy mekkora károk keletkeztek a belvíz miatt? Számíthatnak-e kártalanításra a kárt szenvedett gazdák? Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint már az elején említettem, Pogácsás Tibor államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hazánkban a belvíz által veszélyeztetett terület nagysága mintegy 44 ezer négyzetkilométer, ez 47 százaléka az ország területének, és ennek nagy része az alföldi mezőgazdasági területeken található. A tavalyi év végén, illetve idén januárban nagy mennyiségű csapadék hullott. Ennek következtében a januárban mért legnagyobb elöntött terület nagysága közel 128 ezer hektár volt. A védekezés jelen pillanatban 83 500 hektár esetében folyik. Ennek a fele szántó. Az üzemelő szivattyútelepek száma 115, és mintegy 499 ember vesz részt a védekezésben. A mezőgazdasági termelők kártalanítására a 2012-ben bevezetett kétpilléres kockázatkezelési rendszer ad lehetőséget, melynek következtében a belvíz miatt bekövetkezett, 30 százalékot meghaladó mértékű hozamcsökkenésre számíthatnak kártérítésre, illetve a kipusztult őszi vetés 100 százalékát hozamcsökkenésként vehetik figyelembe. A káresemények bekövetkezésétől számított 15 napon belül lehet bejelenteni a kárigényt. Ez jelen pillanatban egy folyamat, így ma még nem tudjuk megmondani pontosan, hogy mekkora a mezőgazdaságban bekövetkezett kár. Ezen túlmenően természetesen a belvíz okozta károkra az önkormányzatok is kérhetnek kárenyhítést a vis maior keretből. Az elmúlt négy évben ilyen eseményekre 4,9 milliárd forintot fizetett ki a Belügyminisztérium, és a BM Önerő Alap mintegy 2,2 milliárddal támogatta a vízelvezető rendszerek kiépítését. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm államtitkár úr válaszait a feltett kérdéseimre. Ami számomra legmegnyugtatóbb, az az, hogy a gazdák nem maradnak gazda nélkül úgymond, hanem a megfelelő szaktárca, illetve a Belügyminisztérium és az FM segíteni fogja azokat a gazdákat, akiknek a belvíz komoly károkat okozott. Ugyanilyen fontosnak tartom, hogy az önkormányzatoknál is van lehetőség arra, hogy ha pályáznak a vis maior alaphoz, akkor onnan megfelelő támogatáshoz juthatnak, és ezáltal azokat a károkat csökkenthetik, amelyek a belvíz következtében kialakultak. Köszönöm államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egy percre Pogácsás Tibor államtitkár urat illeti a szó.
A képviselő úr a kérdésének első részében kitért arra, hogy a csatornák fenntartása egy komoly feladat, és valóban így van, 2015-ben 8 ezer kilométer csatorna kitakarítására, rendben tartására fogunk közfoglalkoztatásban sort keríteni. Erre 7,8 milliárd forintnyi keret áll rendelkezésre. Egyébként az elmúlt években folyamatosan nőtt a közfoglalkoztatottak segítségével jó állapotba hozott vízelvezető csatornák száma, így a gravitációs úton biztosított belvízelvezetés, illetve a szivattyútelepeken meglévő műszaki létesítményekkel biztosított vízelvezetés lehetővé teszi, hogy amennyiben nincs katasztrofális vízutánpótlás, az év hátralévő részében is tudjuk kezelni a belvíz okozta problémákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Simicska utódjait építi a kormány?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Remélem, hogy karácsony óta már sikerült utánanézni annak, hogy mi fán terem az a MET, mert nem is olyan régen ön - mint a terület felelős minisztere - úgy csinált, mintha életében nem hallott volna a MET-ről, ami konkrétan például Magyarország legnagyobb gázüzemű áramtermelő erőművének a tulajdonosa. Úgyhogy túl azon, hogy ha ez így van, akkor ez meglehetősen ciki a kormányra nézve. Sajnálatos módon a mai napig a kormány nem beszél egyenesen a MET viselt dolgairól, holott világosan látszik, hogy a MET felemelkedése ebben az országban együtt jár az MVM hanyatlásával és mélyrepülésével. Tudják, az MVM egy olyan állami cég, ami mindig is állam volt az államban, viszont arra mindig figyeltek a kormányok, hogy nyereséges maradjon. Most először veszteséges a 2000-es évek eleje óta. Ebben az évben már 50 milliárdot akartak beletolni adófizetői pénzből az MVM-be, végül most 18 milliárdnál tartanak a költségvetés szerint. De ez egyet jelent azzal, tisztelt uraim és hölgyeim, hogy ezt a céget a Fidesz-KDNP kicsontozta. Kérdés az, hogy miért. Miért van arra szükség, hogy két cég, melyek versenytársak, ráadásul ezer szálon össze is gabalyodnak egymással, miért van arra a Fidesz-KDNP-nek szüksége, hogy amelyik az állami, azt kicsontozza, és amelyik profitorientált, azt egész egyszerűen hagyja létezni, virulni, virágozni? Nem arról van szó, miniszter úr, egész véletlenül, hogy Simicska Lajos távozásával új pénzeszsákok kellenek a Fidesznek? Erről szól a MET-sztori? Ezért mennek önök Orbán Viktorral Svájcba? A gyermekkóruson kívül még esetleg más dolgokat is intéztek Svájcban? Ráadásul világosan látszik az, hogy a két ág között hatalmas az átjárás. Gyakorlatilag menedzserek sora az MVM és a MET között egyszerűen közlekedik. Tisztelt Miniszter Úr! Mondom önnek Kóbor Györgyöt, Králik Gábort, Lehőcz Balázst. A karrierjüket elkezdik az egyik helyen, folytatják a másikon, és ez így megy tovább. Tisztelt Miniszter Úr! Önök nem félnek attól, hogy esetleg az adófizetők által az adófizetők pénzét kezelő MVM cégtől ezek az emberek úgy mennek oda, hogy titkokat visznek magukkal és a MET-et, a profitorientált céget fogják segíteni? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mennyivel károsítják meg önök az adófizetőket?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Az az igazság, hogy bajban vagyok, mert valóban erőmet, képességeimet, tudásomat messze meghaladó mértékű portfóliót szánt nekem a miniszterelnök úr miniszterként, de hála a Jóistennek, energetikai kérdésekkel ez idáig még nem kellett foglalkoznom, és remélem, hogy a képviselő asszony jóslata, hogy ennek a területnek én lennék az illetékese a kormányban, az csak egy olyan jóslat, ami nem fog teljesülni. [[Derültség az MSZP padsoraiban. Dr. Harangozó Tamás Attila: Paks, az tájvédelmi kérdés vagy mi?]] Nagyon várom már, hogy leadhassak a portfóliómból és ne újakat kapjak. Mindenesetre én csak elvi síkon tudom megközelíteni az ön kérdését, tekintettel arra, hogy önnel ellentétben nem vagyok energetikai szakértő, nem vagyok a Magyar Villamos Műveknek sem szakértője [[Dr. Harangozó Tamás Attila: Az látszik!]] és nem vagyok a MET nevezetű cégcsoportnak sem szakértője, nem foglalkozom kufárkodással. [[Tukacs István: Minden mással.]] Azzal foglalkozom, amivel a választóim megbíztak, és mindannyian, akik a Fideszben dolgozunk - akár a kormányzat soraiban, akár pedig a parlamenti padsorokban -, azt a mandátumot, azt a bizalmat kaptuk, hogy az ország javát szolgáljuk, és eskünkhöz híven ezt is fogjuk tenni minden egyes ügyben, képviselő asszony. Ezért kereskedelmi, üzleti típusú kérdéseket főleg egy magántulajdonban álló cég esetében tőlem nagyon ne kérdezzen, mert nem vagyok ennek a piacnak szakértője, és tudomásom szerint ezeknek a gazdasági vállalkozásoknak ha van érintkezési pontja a magyar állammal, az mindenki számára nyilvános és hozzáférhető, hiszen a Magyar Villamos Művek tevékenységi köre, azt hiszem, ha ön ezt vélelmezi, valószínűleg ismert. Forduljon hozzájuk, kérdezze őket! Nyilván ott vannak szakértők, akik önnek tanácsot adtak vagy információt adtak, hiszen ön föl tudta név szerint sorolni azokat az embereket, akik közül, azt hiszem, keveset ismerhetünk ebben a teremben. Tehát olyan kérdésről beszél, amit ha írásban benyújt, nagyon szívesen megválaszolom. Jelen pillanatban az én szerény képességeimet meghaladja. Egyet azonban tudok önnek mondani: sem a múltban, sem most, sem a jövőben senkinek, így sem Simicska Lajosnak, sem Csányi Sándornak, sem másnak az érdekeit ez a kormány nem szolgálja ki. Ez a kormány egyetlenegy érdeket szolgál ki: a magyar választópolgárok érdekeit szolgálja ki minden egyes döntésével, azzal a döntésével is, ami a Magyar Villamos Műveknél születik. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Egyperces viszonválaszra Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Tisztelt Miniszter Úr! Nagyon furcsa játékot játszik. Azt gondolom, hogy a magyar kormánynak el kell tudni számolni arról, hogy mi megy az MVM-ben. Egész egyszerűen el kell tudni arról számolni, hogy miért van rá szükség, hogy most az adófizetők pénzéből 18 milliárd forintot bele kell tolni az MVM-be, és még nincs vége az évnek. Arra is szeretném önt emlékeztetni, hogy az MVM-nek vannak kötelezettségei. Például, ha a paksi bővítésre - ami tudomásom szerint maximálisan az ön portfóliója immár - sor kerül, akkor az önrészt az MVM-nek kellett volna biztosítani. Ehhez képest hogyan fogja biztosítani, ha ez a cég veszteséges? Árulja el nekem, honnan fogják önök a paksi bővítéshez az önrészt előásni? Mert hogy az MVM-ből nem, az biztos. Erre a kérdésre tud nekem választ adni, miniszter úr, erre az egy kérdésre? És akkor eltekintünk attól, hogy továbbra sem kapunk arra választ, hogy miért károsítja meg a magyar kormány azzal a magyar adófizetőket, hogy átengedi az aranytojást tojó tyúkot a MET Holdingnak, és onnantól kezdve bejön ennek a kormánynak a minisztere, és azt mondja, hogy ő nem tehet róla, fogalma sincs, hogy mi zajlik, nem az ő területe. Nagyon nagy felelőtlenség ez, miniszter úr. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És ennek lesz folytatása! Nagyjából az egész ellenzék támogatta a vizsgálóbizottságot. Nagyon bízom benne, hogy önök ezt támogatni fogják, különben az felér egy önbeismeréssel, hogy miről szólnak az önök svájci turnéi.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Lázár János miniszter úré a szó.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Hozzon már valamilyen formában képbe a MET, Svájc és ilyen ügyekben, mert valóban tájékozatlan vagyok. Nagyon szívesen megígérem önnek és teljesítem is, hogy írásban beadott kérdésére vagy ez alapján a fölszólalása alapján minden rendelkezésemre álló információt megosztok önnel vagy bármely más parlamenti képviselőtársammal. A Magyar Villamos Műveknek pedig a magyar kormány stratégiai feladatot és stratégiai célokat szán, mint ahogy tette ezt az elmúlt 20 esztendőben, tekintettel arra, hogy a Magyar Villamos Műveknek nemcsak az ország ellátásában, hanem az energia termelésében is óriási feladata lesz a jövőben is. Beruházásokat tervezünk, amihez a források rendelkezésre állnak nemcsak Magyarországon, hanem közép-európai viszonyok között is. Hallgassa meg a Gazdasági bizottság az MVM vezetését, a felügyelő minisztert, ők részletesen be tudnak számolni. Szó nincs arról, hogy a Magyar Villamos Művek gazdasági tevékenységét le akarnánk építeni, vagy bármilyen más mértékben szeretnénk őt korlátozni. Épp ellenkezőleg, az energia előállításában és az ország energiaellátásában kulcsszerepe lesz, és az a reményünk, hogy nemcsak az ország, hanem a térség energiaellátásában is meghatározó szerepe lesz. Semmiféle törvénytelen vagy a helyzettel visszaélő dolog nem történt, ami az ön kérdését illeti. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Lakjunk jól focival?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. [[Tukacs István bólint.]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadót. Tukacs István képviselő úré a szó. Parancsoljon képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Van egy csodálatos játék, labdarúgásnak hívják. Ezt az egész világon szeretik. Nálunk leginkább a múltját szeretik. A jövőjét, amelyben csak ígéretek vannak, kevesebben szeretik, a jelenét megpróbálnák szeretni, ha nem lengené körül ezer és ezer furcsa ügy. A jelene egészen furcsa magyar változat mind a játék minőségét, mind a körülményeket tekintve. Egy példán keresztül szeretném ezt megvilágítani, amelynek kulcsszereplője Seszták Miklós, a kormány minisztere és megyém egyik városa: Kisvárdának hívják. A miniszter úr és Kisvárda, hát ez ugyanaz, hiszen tudjuk a bulvársajtóból, nem beszélve Seszták úr viselt dolgairól, hogy Kisvárdához ezer szállal kötődik. Nos, ez a kötődés furcsa dolgokat eredményez. Ez a klub hirtelen rengeteg pénzt kap, rengeteg szponzora támad, 50 millióból felújítja a mostani stadionját. És mit ad Isten: 800 millió állami forintból új stadiont épít, harmadosztályút. Aki egy kicsit látott már magyar focit Magyarországon, az tudja, hogy ez a harmadosztályú szó mit jelent. Tisztelt Miniszter Úr! Összkormányzati szempontból kérdezem önt: abban a megyében, ahol a szegénység, az egészség hiánya, a munkanélküliség, a fiatalok elvándorlása, a leszakadás az igazi probléma, 800 millió forint állami pénzből stadiont kell-e építeni, vagy nincs-e ennek helye más módon, jobban felhasználva? Példának okáért ott, ahol most az önkormányzatok pénzért kotorásznak a kasszában, mert hogy elvették a szociális segélyezés anyagi lehetőségét tőlük. Tisztelt Miniszter Úr! Éreznek-e felelősséget abban, hogy ott az emberek nem tudnak stadiont enni? Mást ennének, de az meg nincs. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bár ebben a műfajban nyilván önök kérdeznek és mi válaszolunk, de azért vajon kitől származik ez a mondat, amit idézek? „Magyarországon két probléma van a sportlétesítményekkel: az egyik, hogy nincsenek, a másik az, hogy nagyon leromlott állapotban vannak ott, ahol léteznek ilyen létesítmények. [[14.10]] Egyrészt fontos feladat a stadionrekonstrukciós program befejezése, a másik pedig új stadion-korszerűsítési program elindítása. Elképzeléseink szerint fontos, hogy új stadionok épüljenek.” Nem is idézem tovább. Ez az ön párttársától, Mesterházy Attilától származik, valamikor még államtitkár korában mondta, hogy milyen nagy és átfogó stadionépítési és stadionrekonstrukciós programot kell indítani. Nem tudom pontosan, hogy önöknek mi fáj, a stadionok építése, vagy pedig az, hogy az önök idejében bár meghirdettek egy ilyen programot, de nem jutottak előre. Kicsit furcsa az önök részéről, akik 2002 vagy 2004 táján ilyesfajta, még 2500 fő alatti kistelepüléseknek is külön programot indítottak volna hasonló sporthelyszínek fejlesztésére, önök most azt támadják, ha ez a kormányzat ezt meg is valósítja. Szerintem ez egy fontos és jó cél. Nyilvánvalóan azt ne rója fel egy kisvárdai képviselőnek, hogy Kisvárda érdekében igyekszik az ottani emberek életén javítani. Lehet, hogy a sikeresség önnek fáj, hogy önnek a megyében semmi hasonlót nem sikerült nyolc év szocialista kormányzás alatt megvalósítani, de van egy kisvárdai képviselő, akinek meg sikerül - ezzel ön ismerte be a saját alkalmatlanságát - mint területi képviselőnek. Másrészről pedig, ami a támogatásokat illeti, ön is nagyon jól tudja, csak elhallgatja, hogy a jövő évi költségvetésben a települési támogatások fedezésére több mint 30 milliárd forint szerepel külön. Minden hónapban ennek az összegnek az egytizenkettedét kapják meg az alacsony adóerő-képességű önkormányzatok, ezen túlmenően pedig 5 milliárd forint önhikis támogatásra szintén pályázhatnak. Tehát biztosított mindkét rész, a sportfejlesztés is, ennek köszönhető, hogy 5 százalék helyett 15 százaléka sportol most már a magyaroknak, és biztosított emellett a települési támogatások fedezete is. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Tukacs István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Államtitkár úr, ócska válasz volt. Mesterházy Attilával példálózni akkor, amikor sportlétesítményekről beszél, és volt olyan női kézilabdacsapat, amelyik európai kupadöntőt nem tudott lejátszani a maga sportcsarnokában, merthogy az nem volt rá alkalmas, akkor felesleges harmadosztályú labdarúgóklubok stadionépítéséről beszélni. Amit kérdezek, az világos. Egy miniszter a saját városának indokolhatatlanul zsíros beruházást visz stadion képében. A kérdés erről szól és nem másról, államtitkár úr. Nem kell arról beszélni, hogy mi volt ezelőtt nyolc évvel! Beszéljünk csak a miniszter úrról, ha már a viselt dolgairól eddig önök nem beszéltek! Hogy az elszólása a jövő évről mit jelent, nem tudom, mert a jövő év költségvetéséről beszélt; valószínű, hogy az ideire gondolt az önkormányzatok esetében. Mondja meg, államtitkár úr, miért panaszkodik minden polgármester arra, hogy nem tud szociális segélyt fizetni! Azért, mert önök olyan bőkezűek? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Idézhetném Mesterházy Attilát is, hogy a kistelepüléseken miért fontos a futballpályák és az ahhoz kötődő öltözők, létesítmények fejlesztése. [[Moraj az MSZP soraiban.]] Ezt a tárca szintén kiemelten támogatni fogja. Önök házon belül [[Zaj. Az elnök csenget.]] beszéljék meg! Mesterházy Attila építene ilyesfajta sportlétesítményeket, önök nem. Ez egy frakción belüli probléma, oldják meg önök! Szeretném megkérdezni, képviselő úr, önöknek volt nyolc évük például, hogy a gyermekétkeztetésre fordított támogatásokat megemeljék. Megtették? [[Moraj az MSZP soraiban.]] Nem tették meg. [[Zaj. Az elnök csenget.]] [[Zaj. Az elnök csenget.]] 29 milliárdról ez a kormány emelte meg 58 milliárdra, megduplázta. Megduplázta azt, amit az önkormányzatok, a szociális (Zaj. - Az elnök csenget.) étkeztetés rendszerében az iskolásoknak és másoknak tud biztosítani, pontosan azért, hogy mindenki megfelelő ételhez jusson. Önök miért nem duplázták meg a gyermekétkeztetésre fordított támogatásokat? Miért vártak ezzel a Fidesz-KDNP-kormányra? Ezt is megtettük, és a segélyezéshez biztosítandó 30 milliárd forintos tétel is ugyanott szerepel a költségvetésben. Ön ugyan ezt nem támogatta, de a Fidesz-KDNP megszavazta ezt a települési támogatási fedezetet. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 14 óra 14 perc van, az azonnali kérdések órájának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának is a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Bodó Sándor képviselő úr. Megadom a szót ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Néhány nappal korábban a napirend utáni felszólalások kategóriában Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársunk arról tájékoztatta az ország nyilvánosságát, hogy a sárrétudvari gyerekek többet érnek, mint a kabaiak, nevezetesen a térségben egyedül Sárrétudvariban épül új tornaterem, és különben is nagyon sok baj van az iskolai mindennapos testneveléssel kapcsolatosan. Nos, néhány konkrét dolgot és tényt érdemes átismételni, hogyan és miképpen is áll ez a helyzet ebben a választókerületben. A mindennapos testnevelés bevezetésével kapcsolatosan nyilván mindenkinek megvan a saját véleménye, a saját elképzelése. Azt gondolom, a kormány jó utat választott, amikor beindította ezt a programot, még annak ismeretében is, hogy nem minden helyen áll rendelkezésre a megfelelő létesítményrendszer. Az a mondat, hogy a gyerekek izzadtan matematikaóra helyett szaladgálnak a folyosón, szerintem sértő, és sérti nyilván azokat az iskolavezetőket, pedagógusokat is, akik áldozatos munkával ilyen körülmények között is megpróbálják megteremteni a feltételeket. Az igazi probléma talán ott van, ahogy a képviselő asszony fogalmazott, hogy a térségben pusztán egyetlenegy településen, nevezetesen Sárrétudvariban, az én lakóhelyemen épül tornaterem. Nos, kedves képviselő asszony, javaslom figyelmébe a kormányrendeletet, legyen kedves, tanulmányozzák, mert ez nem így van. Több településen is épül létesítmény, nevezetesen Bárándon, Szerepen, ahol korábban sohasem volt iskolai sportlétesítmény, illetve az ön településén, ahol ön lakik, Kabán is épül tornaterem. Természetes módon az eljárási rend nem túlságosan egyszerű, hiszen különböző méretű létesítményekről van szó, információim szerint ezek a kiviteli tervek most az építési szakhatóságoknál vannak, és remélhetőleg minél hamarabb ez a munka befejeződik, és megkezdődhet a tényleges építkezés. Így aztán a képviselő asszony valószínűleg nem tőlem várta a kérdésére a választ, hogy a sárrétudvari vagy a kabai gyerekek érnek-e többet, de nem is kell egy ilyen kérdésre válaszolni. A valóság az, hogy akár vidéki, akár kisvárosi, nagyvárosi gyerekek, ugyanolyan fontosak és egyformán fontosak a kormányzatnak, és mindenki számára a lehető legjobb feltételt szeretné biztosítani. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nem kíván válaszolni az elhangzottakra. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László György képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem napirend után szót, hogy az egészségfejlesztési irodákról beszéljek, hiszen ezek magyarázatra, illetve említésre szorulnak, és hogy miért is és miért kell hogy szóba hozzuk, többek között azért, mert a Jobbiknak is nagyon fontos az a népegészségügyi szemlélet, amelyet az egészségfejlesztési irodák képviselnek, azok a betegségmegelőzési programok, amelyeket végrehajtanak, és azok a szűrések is, amelyek ezekben az irodákban történnek. Ez azért fontos, mert a Jobbik számára az egészségfejlesztés egyébként egy ritkán foglalkoztatott terület, kiemelten fontos. 2012-ben írták ki a TÁMOP „egészségre nevelő és szemléletformáló életmódprogramok a kistérségben”, valamint szintén TÁMOP-os projektként az „egészségre nevelő és szemléletformáló életmódprogramok a leghátrányosabb helyzetű kistérségekben” című pályázatát, amelyben 2013 nyarától kezdve 58 járásban kezdhették meg működésüket az egészségfejlesztési irodák. Az irodák határozott küldetéssel és relatíve széles tevékenységi körrel jöttek létre. Az alapellátást kiegészítő szolgáltatásaik között megtalálhatók a kardiológiai, mozgásszervi, szemészeti szűrések, különböző állapotfelmérések, megelőző, felvilágosító programok, életmód-tanácsadások és sportolási lehetőségek. A pályázat megvalósítási szakasza 2015 második felével lezárul, és megkezdődik a hároméves kötelező fenntartási időszak. Arról, hogy mi is a kormány szándéka ezekkel az irodákkal pontosan, még a szakma sem tudja, de nagyon úgy tűnik, a kormányzat sem tudja. Sajnálatos módon a lakosság EFI-vel, egészségfejlesztési irodával való lefedettsége meglehetősen kiegyenlítetlen, a kiíráskor 157 járás volt pályázásra jogosult, ebből 115 járás összesen 126 pályázatot adott be, 42 járásból pályázat nem érkezett, ráadásul azokból a járásokból, ahol a legrosszabb mutatókkal rendelkeznek a lakosság körében az egészségügyi mutatók. [[14.20]] Tehát, mint említettem, nem lehet tudni, hogy a kormánynak mik a tervei, nem lehet tudni, hogy hogyan tovább, mennyi megy még a meglévőkre, és mivel tervez a kormány 2015 után, esetleg 2016-ban a fenntartásukra. Szintén nem lehet tudni a kormány álláspontját, hogy lesz-e újabb hatáskör, lesz-e újabb feladat az egészségfejlesztési irodáknál. És további gond az is, mint láthatjuk, hogy nem országos a lefedettség, hiszen Szabolcs megyében, ahol gyakorlatilag az ország legrosszabb egészségügyi mutatóival találkoznak a szakemberek, egyetlenegy darab ilyen iroda található, de például Tolna, illetve Vas megyében is csak egy van, míg Komárom megyében nincs ilyen iroda. De a területi anomáliákat akár saját példán, Jász-Nagykun-Szolnok megyéből is fel tudom hozni, ahol egy nagyon parcionális, egy nagyon kicsi helyen, Tomajmonostorán van projekt, amely Tiszafüreden működik, és utána széles e körben egy százezer fős területen semmilyen ilyen irodai tevékenység nincs. Nagyon csúnya és nagyon hátrányos összefüggéseket mutat a projekt a rossz egészségügyi területi mutatókkal rendelkező körzetekkel. A tisztázás érdekében megkerestem mind az Országos Egészségfejlesztési Irodát, mind pedig az illetékes minisztériumot, ahonnan semmilyen előremutató, semmilyen konkrét választ nem kaptam. Az írásbeli kérdés arra volt jó, hogy meggyőződhettünk róla, hogy a kormány még ma sem tudja, mit akar kezdeni 2015 után az egészségfejlesztési irodákkal, hogy mennyit kíván rá költeni, hogy lesz-e egyáltalán fejlesztés, sőt a küszöbön lévő, talán már el is fogadott egészségügyi háttérintézmények átalakításában egyáltalán hol lesz helyük az egészségfejlesztési irodáknak, és lesz-e valójában gazdájuk. Pedig rendkívül nagy szükség van ezekre az irodákra, hiszen ezáltal javítható a területi egészségügyi eltérés, amely az országban tapasztalható, javítható az EU-szinten is meglehetősen pocsék magyar egészségügyi mutató, sőt felzárkózhatnának ezáltal azok a körzetek, magyar régiók, magyar járások, amelyek komoly lemaradásokat mutatnak és komoly kihívásokkal küzdenek az egészségügyi területen, és tevékenységük eredményeképpen elkerülhetők lennének a meglehetősen rossz halálozási statisztikák. Így hát a helyzetértékelés után maradt fenn az a kérdés, amelyre a kormánynak továbbra is választ kellene adnia: mi lesz veled, mi lesz veletek, egészségfejlesztési irodák? Mert úgy tűnik, hogy a kormány elengedte a kezüket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az MSZP képviselőcsoportjából Kiss László képviselő úr: „A kormány szegényellenes intézkedéseinek a III. kerületi hatásai” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Már csak azért is jó, hogy erről tudunk itt beszélni, mert legalább világosan látszik az a III. kerület példáján is, mennyire nem igaz az a mai állításuk a kormánypárti politikusoknak, illetve magának a kormány tagjainak is, hogy a kormány nem a szegények ellen politizál. Ezekben a napokban, ezekben a hetekben fogadják el az önkormányzatok azokat a szociális rendeleteket, amelyek a tavalyi szociális törvény módosítása okán kényszereket eredményeznek, olyan kényszereket, amelyek megszüntetik az önkormányzatok eddig nyújtott szociális támogatási rendszerének jelentős részét. A rendszeres szociális segélyt, az adósságkezelési támogatást, a lakásfenntartási támogatást, a méltányossági közgyógyellátást, a méltányossági ápolási díjat és az önkormányzati segély intézményét szünteti meg a kormány. Ehelyett bevezetésre kerül a rendkívüli települési támogatás és a települési támogatás fogalma. A szociális törvény szerint a képviselő-testület köteles a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére rendkívüli települési támogatást nyújtani. Ezekről a rendszerekről köteles február 28-ig rendeletet alkotni. A kérdés azonban az, hogy miként teszik ezt az önkormányzatok akkor, amikor ezekre a feladatokra semmiféle forrást, semmiféle többletforrást nem biztosít a kormányzat. Egy önkormányzat előtt alapvetően két út áll. Az egyik az, hogy a saját bevételeit növeli, helyi adókat vet ki, a másik az, hogy a szociális ellátórendszerét csökkenti. Mérhetetlenül cinikusnak tartjuk ezt a rendszert, mert arra kényszeríti az önkormányzatokat, hogy mindenképpen rossz választ válasszanak, vagy saját helyi konfliktusokat vásároljanak be, vagy pedig ne tudják ellátni a helyi szegényeket. Az MSZP számára elfogadhatatlan ez a cinikus magatartás, elfogadhatatlan az, hogy a kormányzat újra és újra, évről évre jelentős forrásokat von ki a szociális intézményrendszerből, és ezt az önkormányzatokra hárítsák rá. Mi történik Óbuda-Békásmegyeren, mi történik a választókörzetemben? Az önkormányzat nem asszisztál ahhoz a kormányzati politikához, amely arról szól, hogy minél kevesebb szegénynek minél kevesebb ellátást biztosítson. Az önkormányzat ezért jelentős források bevonásával - itt azokról a forrásokról van szó, amiket önök elvontak ebből a rendszerből - biztosítja a tavalyi ellátások rendszerét. Ez azt jelenti, hogy 280 millió forinttal többet költ a III. kerületi önkormányzat a szegényeire, mint ahogy ezt tette korábban. 280 millió forint! Ez azt jelenti, hogy ez az a pénz, amit önök elvettek a III. kerülettől, elvettek Óbuda-Békásmegyer lakóitól. Szeretném megjegyezni, hogy az óbuda-békásmegyeri önkormányzat a legnagyobb jó szándéka ellenére sem tud minden támogatást visszaadni, ugyanis például a közgyógyigazolvány-kiadásokra az önkormányzat nem jogosult, ebből adódóan ilyen támogatást természetesen nem tud adni, bár szívesen adna, de a törvény ezt nem teszi lehetővé. Természetesen ezzel is rendkívül sok szegény óbudai kerül elképesztő helyzetbe. Ez a fajta cinikus magatartás, ez a fajta cinikus politika, amely a forráskivonást úgy próbálja menedzselni, hogy az önkormányzatokra hárítja át ennek a politikai terheit, vidéken, nálunk sokkal kedvezőtlenebb helyeken elképesztő hatással fog járni. Ahol ugyanis egy önkormányzat nem tudja kifizetni a rá eső részt, nem tudja ezt a 280 millió vagy akár 28 millió forintot előteremteni, ott gyakorlatilag az itt élő szegény sorsú emberek ellehetetlenülnek. Ezen az úton is felszólítom a kormányt, hogy hagyja abba ezt a szegényellenes politikát, fejezze be, hogy az önkormányzatokra hárítja a felelősséget és a politikai felelősséget, nézzen az emberek szemébe, és adja vissza azt a pénzt, amit a szegényektől elvett. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony: „Hová lett az első osztály?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én azt gondoltam, hogy Bodó Sándor képviselőtársamtól első osztályú választ fogok kapni, de úgy látszik, hogy ezt nem tette meg, és nagyon sajnálom, hogy nem is maradt a teremben, hogy végighallgathatta volna, amit én mondok. Igen, igaza van a képviselő úrnak, Sárrétudvariban fog tornaterem épülni 200 millió forintért, 100 százalékos támogatásban. Kabán is nyert az önkormányzat pályázatot 2014-ben tornaterem-építésre, csak láss csodát, ott 330 millió forintos volt a tornaterem költségvetése, ám ott már nem volt akkora lobbiereje a fideszes képviselőnek, Bodó Sándornak, és csak 50 százalékos támogatást tudott elnyerni az önkormányzat. Felolvasnék az önkormányzat üléséről egy határozatot - mert készültem -, amit a kabai önkormányzat hozott 2014. május 7-én: Kaba város önkormányzatának képviselő-testülete támogatja, hogy a Kaba 141/3. helyrajzi szám alatt lévő önkormányzati ingatlanon a nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési program keretében tornaterem kerüljön megépítésre. A közreműködő szervezet által kért 50 százalékos önerőt nem tudja biztosítani. Felhatalmazza a polgármestert, hogy az önerő mértékéről tárgyalást folytasson Vígh László kormánybiztossal, és a tornaterem megépítése érdekében önerőként a bekerülési költség maximum 10 százalékát fogja biztosítani, továbbá lehetőség szerint a C típusú tornaterem megépítését kéri. Felhatalmazza a polgármestert a szükséges intézkedések megtételére. Határidő: azonnal. Szegi Anna polgármester. Azt gondolom, nagyon álságos az, amit itt most a képviselő úr elmondott, hogy a sárrétudvari gyerekek ugyanolyan gyerekek, mint a kabai gyerekek. Megint csak azt tudom kijelenteni, mint többször már napirend utáni felszólalásomban, hogy a kormánynak a kabai gyerekek kevesebbet érnek, mint a Sárrétudvariban élő gyerekek, és sok más fideszes vezetésű településen élő gyerekek; itt Kisvárdát is hozzásorolhatnánk. Többedszerre teszem fel a kérdést, és örülök, hogy legalább egy Hajdú-Bihar megyei képviselő, államtitkár úr itt van: miért fordulhat az elő, hogy az egyik gyerek más kategóriába tartozik, mint a másik gyerek. A kabai gyerekek testnevelés-problémája, tornaterem-problémája ugyanis akkor került előtérbe, amikor a mindennapos testnevelést bevezették. [[14.30]] Lehet azt mondani, hogy álságos az, amit én felsorolok, hogy izzadt gyerekekről beszélünk, meg kétségbeesett tanárokról. Igen! Van ma Magyarországon elméleti testnevelés-oktatás, mert már mindennel szeretnék kiváltani a pedagógusok ezt az úgymond átkossá vált mindennapos testnevelést. Mert úgy vezették be a mindennapos testnevelést, hogy mellé az infrastruktúrát nem építették ki. Erőszakosan vezették be. Többször elmondtam, nem az ellen emeltünk szót, én sem, hogy ez nem jó dolog. Csak úgy kellett volna bevezetni, hogy meglegyenek a feltételek, minden településen meglegyen a feltétel a mindennapos testneveléshez. Kedves Uraim, Hölgyeim! Jövőre minden évfolyamnak kötelező lesz a mindennapos testnevelés. Tudják, mit fog ez eredményezni? Hát, a mostani káosz semmi ahhoz képest, ami jövő év szeptemberétől fog kialakulni az iskolákban! Gondoljanak bele! Amikor végighallgatok egy ilyet, pedig ráadásul Bodó Sándor még iskolaigazgató is volt, és polgármester is, képviselő úr, én nem mernék így felállni és kijelenteni azt ilyen támogatás mellett, hogy az egyik 50 százalékos támogatást kap, a másik meg 100 százalékot, ráadásul úgy, hogy Szerepen ma fideszes a polgármester, fideszes színekben nyert ősszel. És nem tesznek különbséget, a fideszes országgyűlési képviselő feláll, és azt mondja, hogy a kabai gyerekek ugyanolyanok, mint a sárrétudvari gyerekek. Nem ugyanolyanok, mert még támogatásban sem ugyanazt kapták. Remélem, most már annyit szólaltam fel e miatt a kabai tornaterem miatt, és gondoljanak bele, ez több mint 30 éves probléma, több mint 30 éve küzd ez a település, hogy a tornaterem megépülhessen. Én voltam látogatni órákat, a gyerekeimnek vannak nyílt hetek az iskolában, és mindig elmegyek megnézni az órákat. Tudják, mit mondanak ezek a pedagógusok? Hogy Kabán csak akkor fog megépülni a tornaterem, ha vér fog folyni. Minden héten több baleset van a tornateremben a tornaterem állapota miatt. És önök ezt nem veszik észre, és még felállnak, és hazudoznak is! Hát könyörgök, ezt kell ma csinálni? Kisvárda helyett, hogy sportcsarnokot építünk, jobb lenne, ha a tornatermek problémáját oldanák meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott napirend utáni felszólalásra Tasó László államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országház! Kedves Képviselő Asszony! [[Nagy zaj az MSZP-frakcióban. Az elnök csenget.]] Az a helyzet, a kérdése úgy szólt, hogy „Hová lett az I. osztály?” Ehhez képest, amit ön most elmondott napirend utáni felszólalásában, nem tudom, hogy illeszthető össze. Mert ön reagált Bodó képviselő úr iménti felszólalására. A „Hová lett az I. osztály?” nálunk úgy jelent meg, hogy az I. osztályú vasúti közlekedés hová lett a térségben. Nálunk így jelent meg kérdésként. De ha már feltette ezt a kérdést, nem akarok elugrani a lehetőség elől, hogy válaszoljak önnek. Nincs itt képviselő úr, nagyon szívesen teszem meg a helyében a rendelkezésemre álló információk alapján. Egy biztos, ha jól emlékszem, a középiskolai tantervekben kötelező testnevelésóra egy héten egy volt. MSZP-SZDSZ-kormány, közösen, csodás páratlan páros, egy kötelező volt. Fogadni mernék egyébként nagy összegben, hogy a kötelező ennyi volt. De hogy folytassam: azt hiszem, arra büszke lehet bármelyik döntéshozó, hogy Magyarországon a mindennapos testnevelés lehetőségét nemcsak megteremtette és megteremti, hanem arra ösztönzi a diákokat, a tanárokat, hogy valamivel többet foglalkozzanak magával a testneveléssel. Hogy Kabán vagy Sárrétudvariban vagy Kisvárdán egy gyereket ki mire tart és hogy minősít, az egyelőre még csak az önök szájából hangzott el. Magyarországon még a magyar kormány részéről soha nem hangzott el hasonló, soha nem történt még olyan, hogy valaki egy gyermekről vagy bárkiről is minősítve beszéljen. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból. Apáti István: Őrség! Az elnök csenget.]] Arra sem emlékszem, hogy az elmúlt években, de 2010 óta semmiképpen sem, hogy a támogatásokat, amiket megigényeltek, kevés önerő híján ne tudták volna végül beruházássá fejleszteni. [[Nagy zaj, közbeszólások.]] A legutóbbi alkalommal hallottam Kaba kérését, és úgy emlékszem rá, hogy amikor egy ilyen felhatalmazást kap egy polgármester, az első pillanatban azt teszi, hogy a mindig nyitva lévő önerőalaphoz fordul támogatásért. Magyarul, ha Kabán úgy épülne meg tornaterem, hogy ahhoz csak 50 százalékos támogatást kapnak, akkor lenne miért szólni. De pillanatnyilag nem ez a helyzet, kedves képviselő asszony. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Úgyhogy nagyon csodálkozom azon egyébként, hogy ön most erről beszél, a kérdés kapcsán próbáltam válaszolni. Ne haragudjon, de az, hogy ön akkor teszi meg ezt a hozzászólást, amikor nincs bent Bodó úr, nem elegáns. [[Felzúdulás az ellenzéki oldalon.]] Ettől függetlenül, ha tudta volna, hogy ön ezt teszi föl, akkor megvárta volna. Úgyhogy, kedves képviselő asszony, higgye el nekem, hogy önökön kívül, vagy most mondjam azt, hogy kedves képviselő asszonyon kívül itt senki nem gondolkodik azon, hogy Magyarországon bármilyen gyereket megkülönböztessen. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelettel arra kérem a bal oldalamon helyet foglaló MSZP-frakciót, hogy higgadjanak le, mert van még két napirend utáni, és azok felszólalói is szeretnék, ha normális körülmények között hallgatnák meg őket. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr: „Az LMP közbenjárásával került meg 212 millió forint könyvtárfejlesztési forrás” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A tankönyvellátásról szóló miniszteri rendelet alapján a Könyvtárellátó Nonprofit Kft. feladatai ellátása után megmaradt összeget az iskolák könyvtári állományának fejlesztésére kell fordítani. A forrásból nemcsak a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fennhatósága alá tartozó intézmények, de a nem állami iskolák is részesedhetnek az iskolai tanulólétszámok alapján. Az LMP még tavaly nyáron adott be egy egyszerű írásbeli kérdést, hogy a 2013-as évre vonatkozóan mekkora könyvtárfejlesztési forrást osztottak szét az intézmények között, amire meg is kaptuk a választ, miszerint 212 millió forint maradt a KELLO-nál feladatai ellátása után. Gyanútlanul nem is gondoltunk arra, hogy ezt az összeget az iskolák tavaly még egyáltalán nem kapták meg. Tegyük hozzá ismét, a 2013-as tevékenység után megmaradó forrásokról beszélünk. Mint a Kulturális bizottság alelnökét, a korábbi fejlesztési forrásokra vonatkozó kérdés benyújtóját, engem is megkeresett a Könyvtárostanárok Egyesülete, mert a KELLO még az idén év elején sem számolt el ezzel a több mint 200 millió forinttal. Megpróbáltunk tenni valamit az ügyben, több kérdést tettünk fel Balog Zoltán emberi erőforrás miniszternek a források kifizetése után érdeklődve. Végül az LMP közbenjárásával is került meg a 2013-as évből megmaradt 212 millió forint könyvtárfejlesztési forrás. Nemrég ugyanis megnyitották az intézmények számára azt a rendelési felületet, ahonnan elérhetővé válik a fejlesztési forrás lehívása. A lehetőséget egyébként nem verték nagydobra, hiszen az iskolák még csak külön tájékoztatást sem kaptak minderről. De az erre a célra fordított informatikai felülettel kapcsolatban is sok kifogásolnivaló merült fel, finoman szólva nem könnyítették meg az iskolák dolgát. Hiába kapott azonban észbe a kormány és a KELLO, sajnos jelentős késés után sem sikerült igazán hasznos lehetőséget adni az intézményeknek. A Könyvtárellátó ugyanis igencsak korlátozza az iskolai könyvtárak rendelési lehetőségeit. Kiderült, hogy a könyvek igen korlátozott számban állnak rendelkezésre, ráadásul csak a KELLO raktárán maradt készletből lehet rendelni. Tehát azokból a tankönyvekből, amiket a diákok abban az évben megvettek, azokból a tankönyvekből, amelyek ebből a készletből megmaradtak. Egyszerűen nem mérték fel, hogy kinek mire van szüksége, igénye, vagy valóban szándékosan akarták korlátozni a rendelési lehetőséget. Természetesen az is felmerül, hogy arról van szó, hogy az így bennmaradt készletet, amit egyébként másként értékesíteni nem igazán lehet, valahogy mégis pénzzé teszik. Az iskolák végre kaphatnának ezen az alkalmon, hogy ne csupán a szűkített listán szereplő könyvekből válogassanak, hanem olyan könyvekre költhessék a nekik járó fejlesztési pénzt, amire csak akarják. Vajon miért nem engedi ezt a KELLO? A könyvtárak valódi igényeit így a rendszer nem tudja kielégíteni. Talán attól tartanak, hogy például az azóta kiszorított egyes kiadók új könyvei, például a Mozaik Kiadó könyvei visszakerülnek az iskolákba? Ráadásul az amúgy valóban keresett és rendelhető kötelező irodalmi szerzők művei csupán pár napig voltak elérhetőek a rendszerben. De ha el is érhető egy kötet, abból is csak egy példányban lehet rendelni az egész iskolai könyvtárnak. Ez az egész nem igazán lett kitalálva. [[14.40]] Tisztelt Ház! Az elmúlt időszak megszorításai után 200 milliárd forint hiányzik a közoktatás-fenntartás működtetéséből, fejlesztésre, minőségjavításra gyakorlatilag alig jut forrás. Ha meg is jelenik egy-egy innovatív pályázat, uniós pályázat, a végén gyakran fordul elő az, ami az Öveges-programnál felszínre került - amit egyébként ugyancsak a Lehet Más a Politika derített ki -, hogy ki tudja, kihez kerülnek ezek; nem annyira a célra kerülnek felhasználásra a legtöbb esetben, nagyon sok olyan kifizetés történik, ami nem a cél érdekében történik. Ezért lenne különösen fontos, hogy az oktatási kormányzat legalább a jogszabályban előírt kötelezettségét teljesítse, és időben odaadja az iskoláknak a könyvtárak fejlesztésére fordítható támogatást. Sőt mi több: ne kösse az iskolák kezét, hadd vehessenek ebből a pénzből olyan könyveket, amelyekre helyben szükségük van, amelyekkel valóban emelhetik az oktatás színvonalát, és amelyek a gyermekeket, pedagógusokat érdeklik. Az LMP szerint a cél ez lenne. Éppen ezért az előbb említett hibákat korrigálni kell, hogy a következő rendelésnél ez már ne fordulhasson elő. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! „Miért nem tudnak a magyar közlekedési társaságok magyarul?” címmel jelentkezett napirend utáni felszólalásra Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sokak szerint a Kádár-rendszer megalkuvó szervilizmusába tett időutazással ért fel, amikor még néhány évvel ezelőtt is vasútállomásaink hangosbemondói román, szerb, szlovák és ukrán néven említették elszakított történelmi városaink neveit. A kibontakozó közfelháborodás hatására szerencsére a MÁV változtatott addigi gyakorlatán, így hangosbemondói 2009 óta újra a külhoni magyar települések magyar neveit használják. A Fidesz-KDNP-kormány azonban az elmúlt öt évben teljesen megfeledkezett a problémakörhöz kapcsolódó másik szimbolikus, de fontos kérdésről: a részben vagy egészében magyar állami tulajdonú közlekedési vállalatok írásbeli településnév-használatáról. Botos Csongor műegyetemi hallgató hozzám írt levele, illetve más, névtelen állampolgári megkeresés alapján több felháborító esetről is tudomásunk van. A 100 százalékban magyar állami tulajdonban lévő MÁV és Volán, valamint a 65,6 százalékban szintén magyar állami tulajdonban lévő Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt., azaz a GYSEV Magyarország területén található megállóhelyeinek, állomásainak és pályaudvarainak kijelzőin, internetes menetrend-keresőiben, az általuk indított vonat- és buszjáratok ajtaján és kijelzőin, illetve az e vállalatok által kiadott jegyeken, bérleteken a külhoni települések magyar elnevezése helyett jellemzően csupán azok idegen nyelven írt változata olvasható. Ez különösen annak fényében felháborító és érthetetlen, hogy néhány esetben e települések magyar neve is feltüntetésre kerül valamilyen formában, így valószínűleg ennek általános gyakorlata sem sértene semmilyen nemzetközi egyezményt vagy szabályozást. De nézzünk néhány konkrét példát! Ha például a MÁV elektronikus vasúti információs rendszerében - elvira.hu - keresünk rá a külhoni településekre közlekedő járatokra, azt tapasztaljuk, hogy bár a rendszer ismeri a magyar elnevezést, és azt a jelenleg hivatalos idegen név mögött fel is tünteti zárójelben például a keresőfelületen, ezt a részletes mutatóban már nem teszi meg, ott Újvidék helyett már csak Novi Sad olvasható. Ugyanilyen furcsaságok tapasztalhatóak a pályaudvari menetrendkijelzőkön is. Míg a Keleti pályaudvar esetében Párizs neve először magyarul szerepel és csak azután franciául, addig Kolozsvár vagy Nagyvárad nevét már csak Cluj Napocaként és Oradeaként találjuk meg ugyanezeken. A MÁV által kiadott jegyek ezzel szemben már következetesek, mármint úgy értve, hogy azokon sajnos még véletlenül sem jelenik meg semmilyenformában az adott külhoni település magyar elnevezése. A nagyfokú következetlenséget, ezzel pedig a korábban említett közlekedési vállatok településnév-feltüntetésre vonatkozó önálló döntési lehetőségét mutatja azonban a Volán-cégcsoport interneten elérhető nemzetközi buszmenetrendje is. A 95 százalékban magyarok lakta Székelyudvarhely kizárólag Odorheiu Secuiescként szerepel a társaság internetes menetrendjében, a buszok ajtaján és a kiadott jegyeken is. Ezzel szemben azonban Párizst például háromszor magyarul, kétszer pedig franciául írják, a felvidéki Párkány pedig valamiért abban a megtiszteltetésben részesül, hogy nevét - egyedüliként az elszakított települések közül - magyarul is feltüntették, igaz, csak egyszer, és akkor is zárójelben. A jelenleg Szerbiához tartozó délvidéki településeknek azonban már ennyi sem jutott: esetükben ugyanis a Dél-alföldi Közlekedési Központ, a volt Tisza Volán kizárólag a szerb nevet hajlandó használni. A külhoni településnevek nemzetközi vasúti és buszmenetrendekben, pályaudvarok, állomások és vasúti megállóhelyek kijelzőin, valamint jegyeken és bérleteken történő magyar nyelvű megjelenítése fontos szimbolikus kérdés, amely sok külhoni és anyaországi magyart kifejezetten zavar, de adott esetben a megértést is akadályozhatja. Ép ésszel felfoghatatlan, hogy miért nem lehet a külföldi névkiírás mellett legalább zárójelben feltüntetni minden esetben az adott Kárpát-medencei település magyar elnevezését is. De még abban is biztos vagyok, hogy az sem akadályozna senkit semmiben, ha megfordulna a sorrend, és elsőként a település magyar nevét tüntetnék fel, zárójelben hozzáadva a jelenleg használatos nevet is. Üdvös lenne, ha legalább a magyar állami kézben lévő vállalatok felül tudnának emelkedni az évtizedes szocialista beidegződéseken, hisz a fent említett következetlenségek is mutatják, hogy nyilván nem kötik nemzetközi szerződések e társaságok kezét akkor, amikor külhoni településnevek kiírásáról, feltüntetéséről van szó. Sok külhoni és magyarországi magyarral együtt jómagam is csak remélni tudom, hogy a kormány érzi a probléma súlyát, és mihamarabb tesz annak érdekében, hogy a magyar közlekedési társaságok minden esetben tudjanak magyarul. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Tasó László államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt: mindent mondhatnak egyébként a kormánypárti politikusokra, a Fideszre, a KDNP-re, de azt, hogy ne azon dolgoznánk, hogy a magyar nemzet újra egyesüljön [[Szávay István: Nem mondtam ilyet!]] újra erős legyen, és hogy a szimbolikus jelentőségű kérdésekben ne mi lennénk az elsők, azt azért nem mondhatja. Minden mást lehet sugallni egy ilyen hozzászólásban, minden mást lehet, sőt meg is jelölte egyébként hogy mi talán az előző időszakhoz, az előző világhoz hasonlóan erősítjük a szétszakadást, de azt gondolom, ez ránk nézve nem igazán helyes és jó cselekedet, mi nem érdemeljük ezt meg. [[Szávay István: Egyáltalán nem támadtam, most tényleg!]] De hogy pontosan válaszoljak az ön kérdésére, mivel ön is említett elég pontos kifejezéseket, én is megpróbálom egyébként a szakszöveget visszaidézni, hiszen kénytelen voltam segítséget kérni, mert nekem is vannak kételyeim, hogy vajon mindig úgy járunk-e el, mint ahogy eljárunk, és mindig azt tehetjük-e, amit szívből gondolunk erről. Pillanatnyilag az a pontos tájékoztatás, hogy a Nemzetközi Vasútegylet előírásai szabályozzák, hogy a határon túli településeket hogyan használhatjuk, és egy nemzetközi gyakorlat határozza meg számunkra, hogy mi a tennivaló. Gondolja, hogy van olyan magyar buszsofőr vagy magyar vonatvezető, vonatkísérő vagy vasúti alkalmazott, aki ne menne szívesebben Székelyudvarhelyre az imént említett név helyett? Szerintem mindenképpen olyanok vannak csak a mi rendszerünkben - úgy értendően, a magyar közlekedés fenntartásában érdekelt rendszerben -, akik így gondolkodnak erről, mint ahogy mi is egyébként közösen mindannyian ebben a parlamentben. Valószínű, hogy nem tehettek mást, mintsem azt, hogy a következő elvek szerint, amelyeket fel fogok sorolni, járnak el. Azt írják, hogy a vasúti menetjegyen a közforgalmú menetrendi mezőkben, a vonat- és kocsiiránytáblákon, az állomási vizuális tájékoztató berendezésen csak az adott ország hivatalos állomásainak jegyzékében szereplő állomásnév tüntethető fel. Tehát kötelező pályán mennek, egyébként nem maguktól változtatják ezt, tehát ez egy pontos állásfoglalás. Most azt tudom önnek megmondani és elmondani, amit egyébként olvasunk erről. A közforgalmú menetrend állomásjegyzékében, az Elvira internetes menetrend- és díjszabási keresőben utaló névként szerepelhet a magyar név, utaló névként szerepelhet, de direktben nem a magyar nevet adhatják meg elsődlegesen - így erősítem is -, az információ adása és a menetjegy kiállítása csak a vasútállomás hivatalos nevével történhet meg. Tehát nem azon múlik, hogy milyen szándékkal állnak hozzá, hanem egyszerűen ez egy kötelező gyakorlat, amit teljesítenünk kell. Egyébként a magyar nyelvű kiadványokban és szórólapokon már természetszerűen mindenhol a magyar név szerepel, és csak megemlítik zárójelben az idegen nevet. Az idegen nyelvű kiadványban viszont minden esetben a menetrendkönyvben használtak szerint kell a neveket feltüntetni, így a település neve is van megjelölve. A nemzetközi vonatok esetében a vasúttársaságtól és az országtól függetlenül is egységes névanyagot szükséges felhasználni, és a magyar vasút is így cselekszik egyébként, ennek megfelelően jár el. Tehát a Nemzetközi Vasútegylet egyértelműen a menetrendben az európai járatjegyzékben felsorolt neveket és annak használatát engedélyezi és írja elő számunkra. Van erre egy 411. számú menetrendkönyv, amely egy döntvény, és bennünket erre kötelez. [[14.50]] A Földrajzinév-bizottság 2012-13-ban meghatározta egyébként a magyar neveket, amelyeket természetszerűleg, mint ahogy mondtam is, utaló névként mindenhol felsorol. A lényege, hogy egyébként hogy merre megyünk, mikor elhagyjuk a mostani határokat, és hova érkezünk, az ott van belül. Nem kell rá névtábla. Köszönöm a kérdését, hozzászólását. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés csütörtökön 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép estét, jó hazatérést kívánok. [[Az ülésnap 1 óra 52 perckor ért véget.]]