Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:35]] Зареєструвалося у сесійній залі картками 419 народних депутатів України.Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Наконечного Володимира, у якого ювілей. Прошу привітати колегу і побажати йому міцного здоров’я і успіхів в житті. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 19 червня. Розглянуто 56 питань порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 3 закони та одну постанову, 6 законопроектів прийнято за основу, 2 законопроекти направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 5 законопроектів та один проект постанови повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 10 законопроектів та один проект постанови повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 10 законопроектів та 1 проект постанови відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту в середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів із заявами, повідомленнями, зверненнями, тощо. Прошу, шановні колеги, записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Юрій Сербін фракція "БЮТ - "Батьківщина". Юрій Сербін передає Сергію Шевчуку, будь ласка, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Наступним буде виступати Михайло Косів.
Шановні колеги, шановна українська громада! Перш за все, хочу привітати вас усіх зі святом – святом, яке подарували нам наші спортсмени, наші, а не привозні тренери збірної, громадяни, які продемонстрували усьому світові найкращі риси національного характеру: нашу щирість, гостинність, доброту та толерантність. Це свято буде з нами довгий час. Але це свято могло би бути більш повним, якби не було дипломатичної ізоляції української влади. На жаль, під час Євро-2012 не відбулося ні однієї зустрічі українських можновладців із політичними діячами Європи. Вони ігнорували чемпіонат. Президенту Януковичу не вдалося не лише провести будь-які, навіть формальні переговори, але і навіть сфотографуватися з ними під час чемпіонату. Усі ми обурені несправедливим суддівством в Донецьку, яке вирішило долю футбольного матчу. Але всі пам’ятають, несправедливе суддівство "кірєєвих" і "вовків", несправедливе суддівство інших судів, які вирішило долю опозиційних лідерів. Футбольних рефері, мабуть, очікує дискваліфікація. Дискваліфікація найвищих представників влади в Україні у великій політичній грі, на жаль, уже відбулася. Причина відома кожному – політичні в’язні та вибіркове правосуддя. Не до Адміністрації Президента, а в колонію прагнули попасти європейські політики. 27 із них уже зустрілися з Юлією Тимошенко. Кількість бажаючих почути правду з уст політичних в’язнів на порядок вище. Пенітенціарне керівництво оприлюднило вчора заяву про те, що медична комісія, я цитую: "Рекомендувала суду створити належні і особливі комфортні умови для перебування Тимошенко в приміщенні суду під час проведення судового слухання чергової кримінальної справи". Що це означає? По-перше, не дивлячись на хвороби Юлії Тимошенко, знову можуть її примусово вивезти з лікарняної палати. А в разі її відмови по медичним причинам, транспортувати силоміць. По-друге, що медичні чиновники, з яких уже 70 раз ліплять так звані медичні комісії вкотре виступають прислужниками прокуратури, забуваючи про присягу лікаря та медичну етику. І, по-третє, комфортні умови, в розуміннях тюремників, означають - покривало на голову, побиття, викручування рук під постійним відеоспостереженням. Таке ставлення є особливо цинічним, з урахуванням того, що німецькі лікарі, які, за твердженням МОЗ, повністю відповідають за стан здоров’я Юлії, нині відсутні в Україні. За відсутності лікуючого лікаря не повинні застосовуватись грубі фізичні заходи, що зведуть нанівець увесь попередній процес лікування. А винними зроблять саме міжнародних спеціалістів. Яку ж оцінку дадуть європейські політики? Шановні колеги! Я не хочу сказати, що влада нічого.
Завершуйте, будь ласка.
нічого не виграла від Євро-2012. Виграла – кухоль шведського пива, який був розпитий в приміщенні уряду. Оце є справжня ціна.
Дякую. Михайло Косів, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Наступним буде виступати Стешенко.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги! Шановні телеглядачі! Вийшов на цю трибуну, щоб показати вам оцю книжку, яка називається "Лицарі нескореного українського духу". А там, в підзаголовку цієї книжки сказано таке: "Драма України з Юлією Тимошенко в епіцентрі подій". І ще: "Першим міжнародним лауреатом премії імені Євгена Кунцевича стала саме Юлія Тимошенко". І отут, на 1295 сторінках вміщені документи, які присвячені політичній розправі над національним лідером України. Треба сказати, по-перше, хто такий Євген Концевич. Євген Концевич, це знаменитий український письменник, який жив у Житомирі. Він з юнацького віку був потрапив в аварію і був прикутий до ліжка. Але став видатним, нескореним патріотом України і справді високого українського нескореного духу чоловіком. І в цьому році 5 червня в день народження Євгена Концевича, а він напередодні цієї дати відійшов у кращий світ, була утворена міжнародна премія імені цього лицаря нескореного українського духу. У склад міжнародної комісії цієї премії ввійшло 5 держав, в яких творчість Євгена Концевича є найбільш поширеною. Це, звісно ж, Україна, це Росія, це Сполучені Штати Америки, це Канада і це Норвегія. От, в склад від України входять чимало наших колег, колишніх депутатів України, зокрема Сергій Жижко, Яків Зайко. Якову Яковичу хочу особливо від нашої фракції подякувати за видання цієї книжки. Микола Істратенко, Володимир Колінець, Олександр Костюк, Олена Кондакова. Віталій Мельничук – теж наш колега. Євген Пашковський – лауреат Шевченківської премії. Григорій Цимбалюк – видатний письменник, який живе у Житомирі. Іще один житомирянин, лауреат Шевченківської премії – Валерій Шевчук. Михайло Шуляк. Безмежно дякую вам, шановні колеги, за це видання і першу міжнародну премію мужній незламній жінці – Юлії Тимошенко. А до вас, шановні колеги, хочу звернутися з такою пропозицією. Ми маємо зробити все.
Так, завершуйте, будь ласка.
Ми маємо зробити все, щоб ця книжка стала надбанням бібліотеки.
Дякую. Дякую. Олександр Стешенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступною буде виступати Марина Перестенко. Стешенко, будь ласка.
Так Шустік Олені. Шустік!
Олена Шустік, будь ласка, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Потім – Марина Перестенко.
Олена Шустік, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні співвітчизники, 25 червня Київської районний суд міста Харкова розгляне другу повністю сфальшовану і доведену до абсурду кримінальну справу проти Юлії Тимошенко щодо компанії ЄЕСУ. Суддя вимагає особистої присутності Юлії Володимирівни у залі суду. Міністерство охорони здоров’я, вдумайтеся, рекомендує створити особливо комфортні умови для перебування Тимошенко у приміщенні суду. Водночас німецькі спеціалісти, які безпосередньо відповідають за лікування Юлії Тимошенко, занепокоєні станом її здоров’я. Наші ж судді і медики очевидно вважають перевезення людини з хворою спиною, її перебування в суді нормальною практикою. Як мінімум це приниження честі і гідності людини, не кажучи вже про шкоду для її здоров’я. Влада поспішає вдруге засудити Юлію Володимирівну, в той час як у будь-який спосіб намагається затягнути розгляд касації у газовій справі, безпрецедентно тисне на суд і слідство. Заяви Президента - додаткове цьому підтвердження. Він безапеляційно заявив про винність Юлії Тимошенко у вчиненні різних кримінальних злочинів, включаючи вбивство Євгена Щербаня. Але як же презумпція невинуватості, пане Президенте? Принцип так чітко закріплений у Конституції, гарантом якої ви є сьогодні. Президент вкотре підтвердив політичну складову ув’язнення лідера опозиції і те, що він особисто є замовником кримінального переслідування Юлії Тимошенко. Перший заступник генерального прокурора пішов ще далі, він інкримінує Юлії Тимошенко ще з десяток справ, називає хворобу її фарсом, провідних німецьких спеціалістів – непрофесіоналами. Представник Генеральної прокуратури наполягає на проведенні судово-медичної експертизи за участю професійних начебто експертів для того, щоб продовжувати слідство у незавершених нових сфальшованих справах проти Юлії Тимошенко. Політична ізоляція Юлії Тимошенко у стінах Качанівської колонії - виключно воля Президента, виконана руками прокуратури і суду. Всі зусилля нинішньої влади, всієї державної машини спрямовані лише на те, щоб за будь-яку ціну залишити Юлію Тимошенко за ґратами, бо вона єдиний реальний конкурент і найбільша загроза для правлячого режиму. Дякую за увагу.
Катерина Самойлик, будь ласка, фракція комуністів. Наступним буде виступати Лещенко.
Шановні колеги, хочу висловити тривогу з приводу розбійницьких дій всіляких організацій, які створюються, у тому числі народними депутатами України. Звертаючись до очільників МВС, СБУ, Антикорупційного комітету при Президентові України. Острах викликає у жителів Голопристанського району Херсонської області бандитські напади так званої адвокатської контори "Лєгіон". Напади на успішних фермерів, бізнесменів частішає. Так товариство "Свідомість " у селі Нова Збурівка Голопристанського району Херсонської області займається вирощуванням плодів ягід дуже ранніх і входить до державної програми, і поставляє їх на ринок всієї нашої держави. Воно зазнало рейдерського нападу так званих лєгіонерів. Заїхало сім машин, люди в масках почали виганяти людей, ображаючи їх гідність, принижувати їх. Це відбувається, на мій погляд, за погодженням голови Голопристанської РДА. Відбирають землю, врожай, нерухомість, безчинствують ці розбійники-лєгіонери і у селищі Залізний Порт, в селі Шевченки Чаплинського району інше угрупування. Хіба народні обранці, які породили та очолюють такі кримінальні системи додають авторитету Верховній Раді України, відповідній політичній партії? Люди до виснаження працюють на своїх городах, самі дбають про те, як їм вижити, задають питання державної ваги у Новій Збурівці, Радинську, Копенях. Чому не працює ЄЕП, адже на Півдні фури оптом скуповували раніше сільгосппродукцію – це росіяни, білоруси, даючи можливість нашим людям вижити? Чому не спрацьовує сьогодні ЄЕП? Хто дає дозвіл на ввезення овочів і фруктів, кавунів з Туреччини, Іспанії, коли наша продукція якісна. Хто такими діями знищує надію вижити? Тому що наша городина гниє, а люди, до речі, є приклади суїциду, тому що вони не можуть сплатити кредит, не можуть просто вижити. На превеликий жаль, держава не виконує функції захисту громадян, чомусь мовчить і тоді, коли суди, прокуратура, податкова просто-на-просто обслуговує інтереси кримінальних осіб. У людей же надії, крім як на державу, немає більше на кого. Я звертаюсь, наведіть порядок в своїх органах. Захистіть людей! Інакше люди вас просто.
Дякую вам. Мікрофон. Володимир Лещенко, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату України Гордієнко. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Будь ласка. Наступним буде виступати Крайній.
Шановний головуючий, колеги, шановні громадяни України! На адресу фракції Компартії України, депутатів-комуністів Золотоніської районної ради Черкаської області надійшло звернення наступного змісту. "Ми, жителі хутора Згарі, сіл Хвильово-Сорочин, Чапаєвка, члени садово-огородніх кооперативів, просимо вас найти всі можливості допомогти нам вибратися із тієї біди, в яку ми потрапили. Ще в минулому столітті внаслідок припинення роботи очисних споруд міста Золотоноші розпочалося забруднення поверхневих вод і оточуючого середовища, що призвело до надзвичайної ситуації державного рівня у 2002 році. З тієї пори пройшло два десятиріччя, а неочищені стоки прямим потоком течуть річками: Суха Згар та Золотоношка, як відкритими каналізаційними каналами, у Кременчуцьке море. На шляху стоку нечистот розташовані: хутір Згар, села Хвильово-Сорочин, Чапаєвка та ще 10 садово-огородніх кооперативів, ряд сіл Чорнобаївського району. Все це призвело до значного забруднення ґрунтових вод, екологічної катастрофи і неможливості нормального проживання населення у прилеглих населених пунктах. Вказане питання протягом багатьох років виноситься на сходки жителів села Хвильово-Сорочин. "Ми з болем слухаємо пояснення і обіцянки з приводу відновлення роботи очисних споруд, що до цього часу не відбувається. Якість питної води продовжує погіршуватися, санітарно-епідеміологічна ситуація ускладнюється. Постає питання: як далі можна проживати на даній території? Аналізуючи дану ситуацію, складається враження, що ні господарники, ні місцева влада до кінця не зрозуміли всю гостроту цієї проблеми і не шукають шляхів її негайного вирішення. Виходячи з цього, ми звертаємося до вас з проханням допомогти нам вибратися з цієї біди, а біда не тільки наша, а й усього побережжя Кременчуцького водосховища, річки Дніпро. Знайдіть всі можливості для вирішення цієї проблеми". Виходячи з цього, люди вимагають дієвих дій від уряду, від Генеральної прокуратури, Міністерства екології та природних ресурсів, Державної екологічної інспекції, Державної санітарно-епідеміологічної служби,Черкаської обласної державної адміністрації та міської влади міста Золотоноша. Вони просять вивчити негайно ситуацію, що склалася в регіоні внаслідок багаторічного скиду неочищених каналізаційних стоків з міста Золотоноша, виявити причини забруднення навколишнього природного середовища, виготовити проектно-кошторисну документацію на ремонт чи будівництво очисних споруд та забезпечити належне фінансування цих робіт з усіх можливих джерел фінансування – і врятувати Дніпро та їхні села.
Завершуйте, будь ласка.
від екологічної біди. Дякую за увагу.
Валерій Крайній, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Болдирєв.
Прошу передати слово колезі Сасу Сергію.
Сергій Сас, будь ласка. Потім – Анатолій Кінах.
Шановний головуючий, шановні колеги, Євро-2012 в розпалі. Україна хлібом і сіллю зустрічає учасників, гостей Чемпіонату. Ми дякуємо нашій команді, нашим хлопцям, вони зробили все, що могли. Ми віримо в їхні майбутні перемоги. Виконано великий об’єм підготовчої роботи. Левова доля витрат лягла на бюджет, на плечі кожного українця, це десятки мільярдів гривень, це не побудовані школи, дитячі садки, лікарні, у тому числі лікувально-діагностичний комплекс дитячої лікарні "Охматдит", не відремонтовані дороги, які у більшості регіонів нагадують танкодром, це мізерні зарплати вчителям, медикам, держслужбовцям, військовим, правоохоронцям, це невиплачені пільги чорнобильцям, афганцям, інвалідам і багато чого іншого, що можна було зробити. Але зараз не про це, про це пізніше. Україна чекала, лічила дні до початку Євро, в суспільстві панувало патріотичне піднесення, мільйони вболівальників і тих, хто раніше не цікавився футболом, бажали перемоги нашій команді, чекали кожної трансляції, щоб відчути атмосферу, яка панує на стадіонах і вболівати за Україну. Проте не так сталося, як гадалося. Мільйони українців не мали можливості бачити по телебаченню матчі за участі нашої збірної, інших учасників Євро, це жителі міст і сіл Кіровоградщини, Вінниччини, Київщини, Житомирщини, Черкащини, Хмельниччини, багатьох інших регіонів, практично, пів України. Вчора колеги з трибуни Верховної Ради говорили про це, реакції влади – жодної. Влада віддала право транслювати Євро своєму каналу ТРК "Україна", який покриває трансляцію лише частину території України. Наші вболівальники змушені шукати Євро на каналах Німеччини і Молдови, інших країн. Згадайте, коли були чемпіонати попередні і Євро, і світу з футболу, ми могли бачити за бажанням всі матчі на загальнодержавних каналах. Як же так званій владі треба не любити власний народ, щоб позбавити його права бачити Євро, яке відбувається за їхній рахунок в Україні? Хіба це не ганьба? Для можновладців – VIP-трибуни, для окремих підрядів для будівництва – мільярди прибутків, а для мільйонів українців – нічого. Ми вимагаємо припинити сваволю і терміново забезпечити можливість перегляду матчів Євро по телебаченню по всій території України. Владо, схаменись! Пам’ятай, що народ може обирати владу. Влада не може поміняти народ. Дякую за увагу.
Анатолій Кирилович Кінах, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Володимир Мойсик. Правильно? Замість Ярослава Кендзьора. А, Ярослав Кендзьор буде виступати. Вибачте! Будь ласка, Анатолій Кирилович.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! В умовах нестабільності світових європейських економічних фінансових ринків зростає конкуренція за ресурси і за життєвий простір. І Україна є об’єктом, у тому числі, інформаційно-політичному тиску. Я впевнений у тому, що ці питання повинні бути основою для консолідації зусиль всіх прагматичних відповідальних сил в Україні. Згадаймо той потік дезінформації, який був спрямований на Україну перед Євро-2012. А в цей час, практично, всі європейські засоби масової інформації, гострі України визначають, наскільки Україна красива держава, наскільки українські люди щирі, відверті, гостинні і толерантні. І це є нашою головною перемогою на Євро-2012. І в той же час, в тому числі, у цьому залі деякі квазі-патріоти, виходячи з внутрішньої політичної конкуренції, боротьби за майбутнє місце у партійному списку, ллють бруд на свою державу. І це неприпустимо. Аналогічно необхідно сказати правду і об’єктивну ситуацію з приводу стану фінансової, валютно-курсової системи держави України, яка керована, стабільна. І це підтверджує конкретно статистика, що спростовує деякі зовнішні прогнози. На цей день загальний обсяг державного боргу України – 60,9 мільярда доларів. Це 36 відсотків валового внутрішнього продукту. Нагадаю, шановні народні депутати, згідно Бюджетного кодексу небезпечними вважаються 60 відсотків від валового внутрішнього продукту. До кінця поточного року ми прогнозуємо, що питома вага державного боргу зменшиться мінімум до 34 відсотків. Золотовалютні резерви Національного банку мають запас міцності в обсягах тримісячного чисто імпорту. І це наш законодавчий норматив. Безумовно, ми бачимо ті ризики, які є навколо України і внутрі України, включаючи експортну залежність нашої економіки – біля 50 відсотків формують експортери. Дуже серйозні проблеми, невирішення питання газових контрактів, які руйнують нашу національну економіку. І це питання загальнодержавного, загальнонаціонального значення. Тому шановні народні депутати, коли питання йде про конкурентоспроможність держави, її позитивний імідж в світі, довіру до держави, стабільність фінансово-економічної системи як передумови розвитку, всі повинні об’єднуватися навколо вирішення цих питань. До чого вас і закликає фракція Партії регіонів. Дякую.
Ярослав Кендзьор, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Ярослав Кендзьор, депутатська група "За Україну!". Шановний Голово, шановні колеги! У цій залі вже згадувалося, що 1912 рік – це рік страшного кривавого ювілею, це 75 років початку великого терору. Кожного року, відзначаючи цю сумну дату початку знищення української інтелігенції, з України в Карелію, у Сандармох, на Соловки відряджалася велика група української інтелігенції, представників України, які вшановували пам’ять і біля пам’ятного знаку Хреста в урочище Сандармох і віддавали шану тим людям, які безневинно були знищені тодішнім комуністичним режимом. Цього року, на превеликий жаль, ні Міністерство культури, ні Інститут національної пам’яті відмахнулися не бажаючи виділити ті мізерні кошти, це кілька десятків тисяч гривень для того, щоб відрядити в черговий раз делегацію у Сандармох. І ми розуміємо, що саме у цей ювілейний, страшний рік у Сандармоху, на Соловках зберуться представники практично всіх колишніх союзних республік, які приїжджають і на чолі котрих є офіційні особи, які представляють владу цієї держави. У нас, на превеликий жаль, не те, що представники влади, не має і не думається відправити офіційну делегацію українську, а навіть громадянський порив тих людей, які пам’ятають ці трагедії нашої не далекої історії, не можуть отримати підтримки сьогоднішньої влади для того, щоб від’їхати туди. Я офіційно звертаюсь до міністра культури, в першу чергу до Прем’єр-міністра Азарова, до міністра культури, щоб це питання було невідкладно вирішено і наша делегація була присутня на всіх тих поминальних заходах у Сандармоху, урочище Сандармох і на Соловках. Ви знаєте, якийсь такий фронтальний наступ йде на все українське. В Сандармоху похований, розстріляний Лесь Курбас. І саме в 125-річчя народження Курбаса і 75-річчя великого терору у Києві є замах на Національний центр театрального мистецтва імені Леся Курбаса. Все це, коли збираєш до купи, моторошно стає, що ж це за окупаційна влада сьогодні.
Завершуйте.
допоки вже, так би мовити, через вінця починає протікати всі ці.
Дякую. Сергій Гриневецький передає право на виступ Катерині Ващук. Наступним буде виступати Стретович. В залежності від того скільки буде часу.
Катерина Ващук, Волинь. За дорученням своїх виборців, хочу звернутися до Кабінету Міністрів та Міністерства аграрної політики з пропозицією Програму підтримки тваринництва в Україні зробити постійно діючою, хоча б на найближчі десять років, адаптувавши її до особливостей регіонів або зональних відмінностей. Так, скажімо, Західний Карпатський регіон з порівняно невеликими товарними господарствами, фермерськими та особистими селянськими господарствами може стати прикладом поєднання можливостей цих трьох форм господарювання. Пропонувала б Кабінету Міністрів вивчити і підтримати досвід роботи Волині із сімейними фермами і фермерами, де обладміністрацією, обласною радою прийнята програма розвитку тваринництва в області і де з обласного бюджету підтримується здешевлення вартості племінної роботи, дотується власникам, які утримують три і більше корови, створюються сімейні ферми по п’ять, шість і більше корів. На сьогодні, на Волині більше двох, майже три тисячі сімейних таких ферм. Недавно започатковане вручення цим фермам доїльних апаратів, вже кілька сотень вручено. Що це значить? Це забезпечення роботою сім’ї, це діти виховуються в праці як господарі, а не споживачі або остарбайтери, проте обласного бюджету не досить. І тому хотілося б, щоб Кабінет Міністрів підтримав цей рух, заклав у бюджет наступного року підтримку тваринництва і виплати на голову великої рогатої худоби зберіг. Це зустрінено добре людьми, але вони хвилюються і бояться, щоб ця програма не була лише під вибори і не закінчилась. А також щоб заклали кошти на доїльні апарати, якщо є в селі декілька сімейних ферм, фермерське господарство, яке утримує корови, варто було б організувати холодильну установку. Це б збільшило ціну селянам за молоко на 20-30 відсотків. А також використати досвід зарубіжних країн по квотуванню виробництва селянами продукції і організувати її збут аби кожний.
Так, завершуйте, будь ласка, 10 секунд.
селянин знав, міг спланувати свою економіку. Це справді допоможе селу. Дякую.
Дякую. Стретович, одна хвилина. Будь ласка. Володимир Стретович, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги! Шановні депутати! Я повернуся до теми, про яку говорили мої колеги в цій залі. Мова йде про недоліки в трансляції Євро-2012. Сталося так, що "Перший національний", який мав ексклюзивне право на трансляцію всіх матчів, всіх 31, продав частину своїх прав комерційному каналу "Україна". Але нехай би продавав ті матчі, в яких не грає збірна України, а виявляється – ні, тут комерційний інтерес, тому що дивляться, чисельна армія вболівальників України, разом з тим не можуть подивитися у малонаселених пунктах, сільській місцевості, звучало з цієї трибуни. Говорили про те, що в гірських районах не може сигнал дістатися, в результаті бюджет не отримує значної кількості коштів, хоча цю рекламу міг вести Перший національний. Я виступаю з цієї трибуни для того, тому що через два роки у нас чемпіонат світу в Ріо-де-Жанейро. І сподіваюся, що наша збірна пройде відбірковий турнір і знову повториться та ж сама історія, що державний телеканал не буде транслювати усі матчі. Дозвольте з цієї трибуни звернутися з запитом до Прем’єр-міністра, до голови Національної радіокомпанії і запитати.
Дякую. Шановні народні депутати, виступи народних депутатів завершено. З приводу пропозицій, які потребують відповідного реагування, я прошу шановних народних депутатів, точніше секретаріат, підготувати відповідні листи, звернення та доручення. І щодо, шановні колеги, Євро-2012, одне речення. Тут вітали нашу збірну за вдалий виступ, ви знаєте, ми дожились до того, що поразки наші ми перетворюємо у перемоги. Це дуже. Замість того, щоб говорити про те, що ж реально відбувається і приймати відповідні рішення, в тому числі, щоб в прем’єр-лізі, як мінімум 90 відсотків, було гравців, які є громадянами України, тоді буде порядок. Шановні народні депутати, зараз нам потрібно розглянути питання ратифікації. Разом з тим, от фракція "БЮТ - "Батьківщина" вимагає поставити на голосування пропозицію, щоб першими після ратифікації розглянути питання про створення ТСК. Давайте таким чином поступимо. Оскільки Погоджувальна рада не підтримала, ми спочатку розглянемо ратифікацію, а потім, якщо буде ця вимога, то я поставлю на голосування на розсуд сесійної зали. Немає заперечень? Немає. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про спрощений порядок переміщення ділянкою автомобільної дороги Славутич - Чорнобильська АЕС, яка проходить територією Республіки Білорусь, працівників, транспортних засобів та вантажів Чорнобильської АЕС і підприємств, що провадять діяльність у зоні відчуження, а також іноземних спеціалістів, залучених до реалізації міжнародних проектів стосовно закриття Чорнобильської АЕС, та Протоколу до неї. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[10:37:57]] За-198 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра закордонних справ Демченко Руслан. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про спрощений порядок переміщення ділянкою автомобільної дороги Славутич - Чорнобильська атомна електростанція, яка проходить територією Білорусі, працівників, транспортних засобів та вантажів Чорнобильської АЕС і підприємств, що провадять діяльність у зоні відчуження, а також іноземних спеціалістів, залучених до реалізації міжнародних проектів стосовно закриття Чорнобильської атомної електростанції та Протоколу до неї, які були підписані 12 січня 2009 року в Чернігові, розроблено з метою завершення внутрішньодержавних процедур для набрання чинності цими документами. Угодою, зокрема передбачено запровадження спрощеного порядку транзитного проїзду обслуговуючого персоналу Чорнобильської атомної електростанції та відповідних вантажів через ділянку автомобільної дороги, яка проходить територією Білорусії. Ратифікація угоди сприятиме реалізації заходів із встановлення та функціонування зони "Безпека" навколо Чорнобильської атомної електростанції та оперативному вирішенню завдань, пов’язаних з виконанням робіт щодо її закриття. Такий крок також позитивно позначиться на міжнародному іміджі нашої держави, надасть додатковий імпульс в подальшому розвитку добросусідських Українсько-Білоруських відносин. Зі свого боку Республіка Білорусь ратифікувала цю угоду 26 травня 2010 року. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тарас Чорновіл, будь ласка, рішення комітету з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати України! Наш комітет розглянув дане питання і одностайно без жодних заперечень підтримав ратифікацію даного документу, рекомендує зробити Верховній Раді України. Так само є підтримка від Головного науково-експертного управління. від Комітету з питань Чорнобиля і надзвичайних ситуацій і бюджетний комітет зазначає, що це не вплине на державний бюджет України. В даному випадку це питання, яке потрібно Україні. Ми беремо на себе деякі додаткові зобов’язання, зокрема, і обладнання технічного до обладнання пункту пропуску з білоруського боку для того, щоб він міг працювати в тому режимі, який нам необхідно. Але це знімає цілий ряд проблем, які на сьогоднішній день постійно домокловим мечем висять над нашими всіма службами, структурами, громадянами, які зобов’язані в силу службових необхідностей рухатися з міста Славутича до Чорнобильської атомної електростанції. Сьогодні доброю волею зі сторони Білорусі частина цих проблем знімається. Але ми мусимо розуміти те, що в будь-який момент вони можуть поставити питання про повний, повноцінний догляд всіх вантажів, які перевозяться, про повноцінну перевірку як паспортну, так і матеріальних всіх речей, які перевозяться пасажирами, які їдуть в цьому напрямку. І це створить колосальні проблеми. На даному випадку фактично ця угода дає можливість спростити до абсолюту перетинання по простих перепустках, які узгоджуються між компетентними органами України і Республіки Білорусь, і забезпечити безперебійний зв’язок між Славутичем і Чорнобильською атомною електростанцією. Це десь трошки нагадує ситуацію, яка існує між двома частинами Хорватії, які розділені невеличким коридором Боснії. Там так само діє абсолютно спрощена система перетину цієї іноземної території для всіх тих, як громадян цих держав, так і інших громадян, які мають певні потреби транзитного перетину. В даному випадку наш комітет просить їх підтримати дану ратифікацію, щоб угода увійшла в дію. Це потрібно реально для України, для забезпечення безперебійної роботи на Чорнобильській АЕС.
Шановні народні депутати! Прошу записатись на обговорення цього законопроекту. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Анатолій Матвієнко.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Оскільки ратифікація цієї угоди сприятиме оперативному вирішенню завдань, які пов’язані з виконанням робіт щодо закриття Чорнобильської атомної станції, а також забезпечення безпеки, екологічної безпеки на станції. І для того, щоб наші виробники, які працюють на Чорнобильській атомній станції, але проживають у місті Славутич, для того, щоб вони добирались на роботу, треба проходити цей участок, який знаходиться на території Республіки Білорусь. З метою також сприяння нашого міжнародного авторитету Партія регіонів пропонує голосувати "за". Самі будемо голосувати і просимо вас також. Дякую.
Анатолій Матвієнко, фракція "Наша Україна-Народна самооборона".
Українська платформа "Собор", фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні колеги, я думаю, що ми дійсно маємо підтримати ратифікацію цієї угоди. Але я хотів би, скориставшись нагодою, звернути увагу на те, що це не по-господарськи з точки зору майбутнього нашої держави і її безпеки. Ви пам’ятаєте нашу історію із Молдовою, коли ми за декілька десятків кілометрів дороги віддали свою територію, позбавили себе монополії в цьому регіоні на використання портів в Чорному морі і в такий спосіб послабили і свою економіку. Мені видається, що це можна розглядати як тимчасовий крок, але в принципі ми маємо вирішувати дороги, які б були стратегічно забезпечували функціонування нашої держави і доброї комунікації всіх міст і населених пунктів України. Тому я звертаюся до колег все-таки ратифікувати, але в принципі ми маємо звернутися до уряду, який би мав би програму автономного забезпечення, не через інші території інших держав, а через свою територію з’єднання наших населених пунктів. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Яворівському.
Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні колеги! Шановні наші виборці! Я цей шлях добре знаю, кілька разів долав його і можу засвідчити про те, що він дуже марнотратний і невигідний. І йдеться звичайно не про туристичний маршрут, де там людина, там, раз в рік, там, в крайньому випадку, там, користується цим усім, а йдеться про працівників Чорнобильської атомної станції. А це працює там майже понад тисячі людей, ви знаєте. А зараз ще почнеться будівництво оцього другого саркофагу багатостраждального. І звичайно, що це дуже незручно для багатьох людей. Через те, безперечно, що це дуже позитивна розв’язка цього питання. Але я солідарний і з колегою Матвієнком про те, що, звичайно, це розв’язка тимчасова. Славутич нікуди не дінеться. Це нове місто. До речі, дуже славне місто, збудоване вже після Чорнобильської катастрофи. Там працює дуже багато людей і вони будуть працювати, звичайно, на Чорнобильській, бо треба доглядати і ці хаяти, і те пальне, яке там залишилося, і тих десь менше 800 тимчасових захоронень, які є в Чорнобильській зоні, і цю проблему треба буде обов’язково розв’язувати. І принагідно хочу сказати, що дуже добре, що нарешті прокуратура хоч одне щось добре робить, що зараз розглядають використання коштів на Чорнобильську, і закриття, і обслуговування закритої Чорнобильської атомної станції, яка стала буквально чорною діркою, і де поглинаються буквально оці донорські мільйони, які нам допомагають інші країни. Через те ми будемо за це голосувати. Цю ратифікацію потрібно підтримати. І уряду справді треба думати як розв’язати цю проблему на майбутнє, бо це розв’язання є тимчасовим.
Юрій Литвин, фракція Народної Партії.
Прошу слово передати колезі Зарубінському Олегу.
Олег Зарубінський, будь ласка, Народна Партія.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, відразу щодо застережень справедливих з приводу того, що ця угода не може носити вічний характер, що вона має носити тимчасовий характер. Я хотів би сказати, що відповідно до угоди і в самій, в тексті угоди сказано, що вона укладається терміном на 5 років, на 5 років і без повідомлення, без заперечення сторін, коли витікають ці 5 років, ще на 1 рік. Тому принцип тимчасовості в ній закладений. З іншого боку я хотів би сказати, що крім того, що справедливо наголошував, на чому справедливо наголошували колеги, що вона стосується вантажів і працівників на Чорнобильській станції, варто сказати, що вона стосується і іноземних спеціалістів, які залучаються до різноманітних міжнародних проектів на Чорнобильській станції, в тому числі щодо створення зони відчуження. Тому для України це, як ви розумієте, дуже важливо. Тому, коли є іноземні спеціалісти, то очевидно є і іноземні проекти міжнародні. Таким чином відбувається фінансування цих заходів. А взагалі хотів би сказати, що ця угода, текст її, може бути певною мірою навіть зразком, зразком того, як треба готувати з боку виконавчої влади [[не завжди це трапляється, я про це говорив]] угоди. Чому? Тому що тут передбачені застереження, про це сьогодні ніхто не говорив. Я зачитаю: "Учасники транзитного проїзду не можуть відхилятися від маршруту "Славутич – АЕС", провозити не зазначений у товарно-супровідних документах вантаж, а також осіб, які не мають перепусток. Раз. Друге. Під час провезення вантажів додатково застосовується їх пломбування і відповідальні за пломбування вантажів, збереження пломб у процесі транзитного проїзду територією Республіки Білорусь покладається на вантажовідправника". Це абсолютно правильні речі. Вони, можливо, здаються деталями, коли ми говоримо про велику політику, але це правильно виписані речі, які є застережливими щодо того, щоб для України ця угода не могла стати невигідною. Її варто підтримувати і немає жодних застережень. Наша фракція підтримає її.
Дякую. Володимир Каплієнко. Потім – Володимир Лещенко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні українці, шановні народні депутати! Безумовно, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цю ініціативу, ми додамо свої голоси на ратифікацію. Але я хотів би, щоб ми призупинили, знаєте, таку словєсну спекуляцію по цьому питанню. Ніяких навантажень на Державний бюджет над великих там немає. Є єдина проблема: персонал станції іде на електричці; персонал, який пересувається автомобілями або автобусами, йдуть через Комарин. Оце все. Вантажі в межах плану організаційний заходів, які реалізуються на ЧАЕС з 1996 року, в принципі, потребує безперешкодного перетинання Державного кордону. Хто там хоч раз їздив, знає про те, що це певна процедура, вона ускладнена, особливо коли везуть автомобільним транспортом частини, наприклад, конфаймент, який додається до саркофагу, який зараз будується. Це цілком слушна пропозиція. І не треба спекулювати на тому, що це схоже щось на Джурджулешти або на Молдову. Жодного відношення до цього це не має. І це не витратний проект, і тимчасовий, тому що він розрахований лише на 5 років.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці! Я, як представник Чернігівської області, є свідком того, що через автодорожній пункт пропуску "Славутич-Комарин" з боку Чернігова і Славутича до Чорнобильської АЕС і назад переміщується основна частина вантажів і людей. Оперативність цього переміщення досить часто є визначальною для вирішення нагальних проблем на станції. Слід зазначити, що білоруська сторона завжди з розумінням ставилась до цього питання і сприяла його вирішенню. Такими і мають бути добросусідські стосунки між братніми країнами. Але Угода про спрощений порядок переміщення працівників, транспортних засобів і вантажів Чорнобильської АЕС є надзвичайно важливим і потрібним документом і її необхідно ратифікувати. Фракція Компартії України підтримає цей проект. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. У нас не було практично заперечень щодо пропозицій комітету, а саме про схвалення Закону України "Про ратифікацію Угоди Між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про спрощений порядок переміщення ділянкою автомобільної дороги Славутич - Чорнобильська АЕС, яка проходить територією Республіки Білорусь, працівників, транспортних засобів та вантажів Чорнобильської АЕС і підприємств, що провадять діяльність у зоні відчуження, а також іноземних спеціалістів, залучених до реалізації міжнародних проектів стосовно закриття Чорнобильської АЕС, та Протоколу до неї [[реєстраційний номер 0256]]. Прошу голосувати. [[10:52:15]] За-384 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 176, "БЮТ – "Батьківщина" – 97, "Наша Україна – Народна самооборона" – 32, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 15. Так, шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення в місті Миколаїв]] та Листа про внесення змін до Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення в місті Миколаїв]] та Листа про внесення змін до Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення у місті Миколаїв]] [[реєстраційний номер 0259]]. Пропозиція, шановні колеги, якщо немає заперечень, розглянути питання за скороченою процедурою. [[10:53:25]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Семчук Григорій Михайлович. Співдоповідач – Степан Курпіль.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд внесено проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди між Україною і Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення у місті Миколаїв]]. Суб’єктом законодавчої ініціативи є Президент України. Метою проекту є забезпечення європейського рівня екологічної безпеки, досягнення повної відповідності національним нормам щодо очищення стоків та скиду їх до водних об’єктів, приведення системи очистки та подачі питної води населенню міста відповідно до європейських стандартів. Проблеми, які є у Миколаєві у цій сфері, ви добре знаєте. Довідково. Загальна вартість проекту – 31 мільйон. Власні кошти – 15 з половиною мільйонів, 15 з половиною мільйонів – кошти банку, грантові кошти – 4,7 мільйона гривень. Термін надання кредиту – 8 років. Відстрочка кредиту – 3 роки. Процентна ставка – до 2 відсотків [[станом на сьогодні]]. Разова комісія банку – 1 відсоток. Джерелом погашення кредиту має бути прибуток, і буде прибуток, міського комунального підприємства "Миколаїв-водоканал". Співфінансування з боку державного бюджету не потребує. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Степан Курпіль, ваш виступ.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні розглянув проект Закону про ратифікацію фінансової угоди між Україною і Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення у місті Миколаєві]] та Листа про внесення змін до фінансової угоди. Ратифікація угоди дасть можливість залучити кошти європейського інвестиційного банку у розмірі 15 мільйонів 540 тисяч євро, що надасть можливість міському комунальному підприємству "Миколаїв-водоканал" почати реалізацію проекту "Розвиток системи водопостачання та водовідведення у місті Миколаєві". Цей проект спрямований на суттєве поліпшення роботи системи водопостачання та водовідведення, забезпечення європейського рівня екологічної безпеки і приведення у відповідність національних стандартів щодо очищення стічних вод до європейських. Реалізація проекту враховує нагальні потреби регіону та підтримується місцевими органами влади. Таким чином, ратифікація фінансової угоди та листа до неї дозволить створити правові засади для реалізації проекту реконструкції та модернізації систем водопостачання у місті Миколаєві і це сприятиме розв’язанню соціальних і екологічних проблем, а також поліпшить якість і безпеку питної води в системі водопостачання. Комітет з питань європейської інтеграції вважає за доцільне ратифікувати зазначену угоду, що узгоджується з рішенням Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Прошу підтримати. Дякую.
Так, дякую вам також. Шановні народні депутати, будь ласка, запишіться на обговорення цього законопроекту. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Володимир Карпук.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, окрім того, що ми будемо ратифікувати угоду, я хотів би звернути увагу на те, що ми ратифікуємо також і зміни до відповідного листа. А там є дві зміни: перша зміна, вона стосується того, що треба виключити посилання на грант, оскільки грант 4,7 мільйонів – це, само собою розуміється, вже вирішено. І друге питання, це внести зміни щодо додати, з якої позичальник має починати сплачувати банкову комісію за зобов’язанням. Зокрема, зазначено, що позичальник сплачує банкову комісію за зобов’язаннями з дати ратифікації угоди, а не з дати її підписання. Це дає можливість, щоб вирішити деякі питання. Другий момент, оскільки ратифікація угоди і листа до неї спрямовані на розвиток системи водопостачання і водовідведення у місті Миколаєві і приведення їх до Європейських стандартів, це реально покращить соціальні і побутові умови мешканців міста Миколаєва. Партія регіонів буде голосувати "за" і закликає всіх членів Верховної Ради також слідувати нашому прикладу. Дякую.
Дякую. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Прошу передати слово Станіславу Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін, будь ласка. Наступним буде виступати Юрій Литвин.
Дякую, шановний пане Карпук! Дійсно, цю угоду потрібно підписувати, нам нікуди діватися. Але я хотів би сказати про недоліки цієї угоди. І мені здається, якби сам водоканал, Миколаївводоканал підписував цю угоду, можливо, він її б і не підписував у таких рамках, як це підписали чиновники з Кабінету Міністрів. Ну, по-перше, шкода, що наша держава втратила можливість взагалі отримати грант за програмою ТАСIS у зв’язку з тим, що наша країна все далі і далі відділяється від Європейського Союзу. Я думаю, що ті умови, які я зараз назву, можливо б, дійсно, водоканал би і не підписував. Ну, наприклад, позичальник сплачує комісію за невиборку кредиту за ставкою 0,10 відсотків. Це може бути від 100 до 150 тисяч євро. Плюс ще сплата за весь борг, який потрібно гасити. Тобто, фактично, це подвійне навантаження. Якщо хтось уважно читав документи, то в пояснювальній записці чомусь іде про євроборг, про міжбанківську ставку. В самій угоді іде лібор. Я думаю, що це свідчить про те, як готувалися документи. Скажіть, будь ласка, хіба можна в угоді підписувати, що сплачувати треба з моменту підписання, а не з моменту ратифікації? Якби випадково це хтось не помітив, то ми б уже із 2 лютого 2010 року платили вже за цей кредит, який будемо вибирати в кінці цього року. Є низка зауважень Мінфіну, Мін’юсту. Невже до поїздки в Люксембург не можна урядовцям це все полагодити? Між іншим рамкова угода підписана в 2005 році. Через 7-8 років тільки реалізується цей проект. За відкриття кредиту "Водоканал" зразу повинен сплатити 0,5 відсотків, це майже 80 тисяч євро. За прострочені суми повинен плати ЛІБОР плюс 2 відсотки, комісія банку – 1 відсоток. Звичайно, чиновникам все рівно що підписувати. Але платити буде "Миколаївводоканал". Тому моє звернення до чиновників. Будь ласка, дбайте про суб’єкти господарювання, якщо вони навіть державні. Дякую.
Юрій Литвин, фракція Народної Партії.
Прошу передати слово Олегу Зарубінському.
Олег Зарубінський, будь ласка. Наступним буде виступати Корж.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, вимушений спростувати деякі речі, які щойно прозвучали. Дійсно, юридично некоректно, коли було підписана угода, точніше, можна сказати, підписана угода, коли йшлося про те, що треба комісію банківську сплачувати з моменту підписання угоди, а не з моменту ратифікації. Ми зараз це поправимо. Дійсно, з моменту ратифікації. Але, шановні банкіри, погодьтеся із тим, що ніхто не сплачував би комісію банку, коли б не давалися гроші. А до того моменту, коли б не було ратифіковано Верховною Радою, жодні гроші б не надавалися. Правильно, пане Аржевітін? Правильно. Тому давайте говорити так, як є. Є люди, які теж розбираються. Перше. Другий момент, вимушений спростувати, з приводу грантів. Хто любить гранти, у нас багато, хто любить гранти, але в даному випадку на "Водоканал" треба брати гранти. Чи позбавляє це можливість взяти гранти? Ні, не позбавляє. Тому що, дивіться, як розподілені кошти: позикові кошти – 15,54 мільйони євро, а друга частина [[15,54]] – кошти місцевого бюджету – "а"; "б" – кошти підприємства і "в" – грантові кошти. Тобто можливість грантових запозичень. не запозичень, скажемо, можливість гранта присутня. Спростував? Спростував. А тепер давайте скажемо, що в тій угоді є позитивні речі. За великим рахунком, шановні колеги, вона б могла стати рамковою. От як ми ратифікуємо різноманітні міжнародні договори і часто-густо кажемо: це є рамкова угода, це рамковий договір. Оце має стати, шановний заступник міністра, рамковий, бо вона є вигідна в Україні. Я хотів би сказати, що це треба ще знайти таку угоду, де процентна ставка була б 0,55 - раз. Друге, де ставка плати за зобов’язання збереження кредиту дорівнює 0 відсотків. Треба ще знаходити такі угоди. Я думаю, що миколаївцям ця угода буде вигідна з трьох причин, вона вбиває трьох зайців: очищення стоків, чиста вода, яка йде споживачу, і, зрозуміло, краща екологія. Її треба підтримувати. Дякую.
Народний депутат Корж передає право на виступ Юрію Ганущаку, будь ласка, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Пані та панове! Це саме той випадок, коли ми можемо побачити, що саме місцеве самоврядування, а не державна влада реально можуть щось робити допуття. Тобто це достатньо довго робилася ця угода, достатньо навіть при тих недоліках, про які сказав Аржевітін. Але давайте будемо дивитися, ризики, які бере на себе місто, не порівнянні з тим, які бере на себе держава, коли вона приймає безглузді закони. Тобто назад повернути ті помилки, які зробило місто, можливо. Згадайте той кредит, який брала Одеса на початку 90-х. Так, вони мало не вилетіли в трубу, але це стало запорукою того, що в Бюджетному кодексі ми чітко зафіксували ті перестороги, ті застороги, які не дають можливості містам залізти в боргові ями. В той же час як держава лізе безжалісно і бездумно у ту саму боргову яму і зупинити я не знаю як можемо. Сьогодні я буду пробувати це зробити в другій половині дня своїм законопроектом. Що ми виграємо від цієї угоди? По-перше, ми навчимося, нарешті працювати із європейськими фінансовими структурами, навчаться міста, навчать регіони, тому що це треба робити, тому що давно вже вся Європа працює саме на рівні регіонів. Тому що у них прийнято казати так: найкраща торгівельно-промислова палати – це регіональна торгівельно-промислова палата. Тому що з державою ніколи пуття не має, вони вічно лізуть у велику політику, коли треба робити саме регіональну економіку. Тому що каналізація не має прапорів, водоканал не має прапорів і чиста вода – це не рішення великих партійних босів на центральному рівні. Тому давайте все-таки підтримаємо цю дуже хорошу ініціативу місцевої влади і будемо надалі підтримувати такі.
Завершуйте. Будь ласка.
тому що Україну врятує тільки місцеве самоврядування, реформа якого давно назріла.
Шановні колеги, Геннадій Задирко. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Геннадій Задирко, Миколаївщина. Дійсно дуже приємно, коли місцева влада дуже робить багато для того, щоб отримати додаткові кошти стосовно реконструкції дуже і дуже важливої галузі в місті Миколаєві. Але я хотів би сказати і подякувати міському голові, і керівнику водоканалу, тому що це приклад унікальний. Таких законопроектів і таких випадків дуже і дуже мало, на жаль. А дійсно тільки місцеве самоврядування може врятувати Україну, я погоджуюсь з виступом, який був тільки що. Які проблеми ми вирішуємо? Якість води, стоки, екологія – це дуже важливо для Миколаєва, тому що це Південний Буг, тому що це Чорноморський басейн. Але я хотів сказати про те, що мене, наприклад, хвилює. Це які будуть тарифи в місті Миколаєві? Я сподіваюсь, що влада зробить все можливе, щоб такі тарифи були більш-менш контрольовані. Виконавець тендеру – гроші кудись не підуть, бо тендер буде проводити міністерство профільне і.
Завершуйте. Будь ласка.
І третє дуже важливе питання. Будуть у Миколаєва гроші на виконання своїх зобов’язань? Бо місто Миколаїв теж повинен витратити 15,5 мільйонів євро на виконання своїх зобов’язань. Бо я думаю, що таких грошей насправді в бюджеті немає.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет і Головне науково-експертне управління пропонують прийняти позитивне рішення щодо цього законопроекту. Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення в місті Миколаєві]] та Листа про внесення змін до Фінансової угоди між України та Європейським інвестиційним банком [[Розвиток системи водопостачання та водовідведення в місті Миколаєві]] [[реєстраційний номер 0259]]. Прошу голосувати. [[11:08:20]] За-396 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 179, "БЮТ-"Батьківщина" – 99, "Наша Україна – Народна самооборона" 41, комуністів - 21, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 17. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального розбещення [[реєстраційний номер 0232]]. Пропозиція: розглянути питання за скороченою процедурою. [[11:09:13]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра юстиції Дмитро Ворона. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас Чорновіл. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується ратифікувати Конвенцію Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального розбещення. Від імені України Конвенцію підписано 14 листопада 2007 року. Конвенція набрала чинності 1 липня 2010 року. Заява до статті 37 конвенції базується на тому, що в Україні державним органам, уповноваженим на зберігання інформації про ідентифікаційні дані та генетичний код ДНК осіб, засуджених за скоєння злочинів в установлених відповідно до цієї конвенції з метою запобігання їх скоєнню та забезпеченню їхнього кримінального переслідування є Міністерство внутрішніх справ України. Заява до статті 38 Конвенції має на меті встановлення як найширшого співробітництва компетентних органів договірних сторін у зв’язку із розслідуванням та переслідуванням осіб за скоєння злочинів, встановлених відповідно до конвенції. Наслідками ратифікації конвенції є створення ефективного міжнародно-правового механізму протидії, припинення та запобігання сексуальної експлуатації дітей шляхом вжиття законодавчих та інших заходів, які мають на меті вдосконалення правового регулювання та встановлення відповідальності за злочини, пов’язані з експлуатацією дітей. Ратифікація нашою державою конвенції підтвердить намір України брати активну участь у боротьби з таким небезпечним явищем, як сексуальна експлуатація дітей, яке набуло міжнародного характеру та сприятиме формуванню позитивного іміджу нашої держави на міжнародній арені. З урахуванням змін, які були внесені Міністерством закордонних справ до назви тексту офіційного перекладу Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, а не "розбещення", хоч підтвердити. На засіданні Комітету Верховної Ради у закордонних справах повторно розглянуто цей законопроект і прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді ратифікувати Конвенцію Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства у виправленому офіційному перекладі. В зв’язку з цим та зважаючи на важливість та чутливість питання, прошу Верховну Раду прийняти законопроект з урахуванням зміни назви конвенції і змінити одне слово "розбещення" на "насильство". І просимо ратифікувати і прийняти.
Дякую. Сідайте, будь ласка.
Та почули ми. Зараз Тарас Чорновіл про це скаже.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України. З приводу даного проекту Закону щодо ратифікації, комітет наш засідав двічі, як вже було тільки що сказано. Суть самої угоди я не буду, конвенції, я не буду зайвий раз оголошувати, вона тільки що була представлена. Вона дійсно відповідає всім тим міжнародним нормам захисту прав дітей від сексуальної експлуатації і сексуального насильства і тому тут наш абсолютний святий обов’язок до цієї конвенції приєднатися. Тут не може бути взагалі, я думаю, двох різних думок і я переконаний, що в цьому ми будемо єдині. Зацікавлені сторони: Міністерство юстиції, інші міністерства та відомства, Головне науково-експертне управління, Комітет з питань бюджету, Комітет з правоохоронної діяльності тощо – всі підтримали ратифікацію даної конвенції в Україні. Єдине що, було застереження науково-експертного, що необхідно разом її ратифікувати з прийняттям відповідного Закону про внесення змін до законодавства України, він представлений і сьогодні йде на розгляд, як і потрібно. І другий пункт, найважливіший. Наш комітет в співпраці з громадськими організаціями, зокрема, з Ла Страда визначив, що є невідповідність, певна невідповідність в перекладі самої угоди. Слово "розбещення" не відповідає тексту, автентичному тексту, який використовується в угоді. Більше підходить, на наш погляд, найкраще туди підходить слово "наруга", "сексуальна наруга", але ми згодилися з позицією спільною міністерств і відомств, і Міністерства закордонних справ і юстиції, що може використовуватися слово "насильство". І тому ми пропонуємо ратифікувати дану угоду, але з відповідними двома, я для стенограми говорю, виправленнями. В назві Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального розбещення, слово "розбещення" міняється на "насильство" і в першому абзаці, де теж згадується ця назва, так само "розбещення" міняється на "насильство". Змінений переклад, уточнений у Верховній Раді вже наявний. Він Міністерством закордонних справ. Я буквально 10 секунд, закінчу до протоколу.
Будь ласка.
Він в Міністерстві закордонних справ повністю узгоджений. З Адміністрацією Президента ця зміна погоджена в повному обсязі. Кабінет Міністрів брав активну участь в тому, щоб ці виправлення в перекладі були. Тому з цими двома уточненнями я прошу підтримати ратифікацію даної угоди і після того, це вже не наш комітет буде доповідати, відповідного Закону про внесення змін до законів України, в зв’язку з цією конвенцією.
Дякую. Ні, це наступний законопроект. Це наступний, це не цей законопроект. Ми зараз ратифікуємо, а потім зміни. Це ми зараз тільки конвенцію розглядаємо. Наступне. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Потім – Іван Попеску.
Дякую, Володимир Михайлович. Прошу передати слово колезі Ващук Катерині Тимофіївні.
Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що кожен з нас з жахом сьогодні спостерігає те, що відбувається з певною частиною наших людей, так званих оборотнів, злочинців, я навіть не знаю, як сказати, які сьогодні займаються такими ганебними справами, розбещуючи, насилуючи дітей. Мабуть, немає жодної матері чи батька, які можуть собі допустити до голови, що таке може трапитись з дітьми їхніми, їхніх рідних, близьких. А таке в Україні відбувається. Тому ми сьогодні можемо навіть і не сумніватись, все, що стосується міжнародних угод, треба ратифікувати! І друге. Абсолютно треба зробити відповідальнішим, строгішим, серйознішим наше законодавство в цьому плані. Не можна допускати того, що ми бачимо сьогодні на телебаченні. Треба всіляко, найстрогішими мірами карати тих людей, які пропагують через відео, через Інтернет, через різні фільми і ігри таке насильство, які дійсно стають ніби стимулом, ніби провокують такі речі у суспільстві. Шановні, ми – християни. І українцям завжди була присуща моральність, моральність у відношеннях до дитини, до матері і так далі. Тому, справа честі сьогодні Верховної Ради – зробити так, аби законами був покладений край цьому.
Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Ратифікація конвенції дасть можливість Україні запровадити ефективний міжнародно-правовий механізм припинення та запобігання сексуальній експлуатації дітей. По-перше, це сприятиме приведенню нашого національного законодавства у відповідність з європейськими стандартами. Але паралельно ми повинні внести відповідні зміни до чинного законодавства для того, щоб запровадити додаткові заходи, направлені на створення запобіжних захисних та кримінально-правових механізмів боротьби з усіма формами сексуальної експлуатації та сексуального насильства дітей. Тим самим буде забезпечено відповідність законодавства України сучасним європейським стандартам. По-друге, на рівні Парламентської асамблеї Ради Європи ми також зможемо звітувати про виконання наших зобов’язань. І головне, ми погоджуємося з тим, що треба поміняти слово "розбещення" на слово "насильство", оскільки це відповідає правильному перекладу. Партія регіонів буде виступати за і також закликає всіх народних депутатів підтримати це. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Володимир Бондаренко, фракція "Блок – "Батьківщина". Безумовно, конвенція потрібна. Там є дуже потрібні нам речі. Але ми повинні розуміти, що в Україні їх треба забезпечити в тому числі фінансово. Наприклад, зберігання всіх даних ДНК тих громадян, які проявили будь-які або показали будь-які прояви в цьому напрямку, а також засуджені за злочини в цьому напрямку, для цього потрібно мати такий банк даних. Для цього треба, щоб в експертних установах МВС України були додатково створені умови для дотримання або утримання такого банку даних та його поповнення, а також оперативної роботи з цими даними. Друге, що я хотів би сказати, що я не згоджуюся з тим, що розбещення і насилля можна заміняти одне одним. Справа в тім, що це навіть не синоніми. Насилля – це є насилля. А розбещення – це є дії і вони і кваліфікуються по різному в юриспруденції. Це є дії, які в цілому можуть сприяти абсолютно ненормальному вихованню дитини: втягування її в перегляд якихось сексуальних картин чи там кінофільмів з майбутнім розрахунком на те, що ця дитина буде займатися тою діяльністю, якою вже займається дорослий, котрий її розбещує. Тому я би не йшов на те, щоби замінити одне слово іншим. Є і розбещення, є і насилля, є і експлуатація – це різні речі. Тому легко відкидати проблему розбещення не потрібно. Я думаю, це різні аспекти, їх треба зберегти, і в конвенції зберегти в повному., додавши, можливо, насилля. Тому все те, що тут передбачено, і контакти з країнами, які навіть не підпишуть цю конвенцію, і контакти з країнами, які її підпишуть, вони повинні передбачати цілий комплекс діяльності, який включав би і те, і друге, і третє. Дякую.
Дякую. Радовець, група "Реформи заради майбутнього"
Прошу передати слово колезі Каплієнку.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Арнольде Анатолійовичу. Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" безумовно буде підтримувати цей законопроект і готова була проголосувати і про наступний, про який ми після цього будемо говорити. Але давайте поговоримо про суть цієї ратифікації Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуального розбещення і експлуатації. Я, по-перше, хотів би сказати, є внутрішні проблеми, є проблеми співробітництва, міжнародного в тому числі, і є проблеми експлуатації наших дітей за кордоном. Їх можна розвести. Безумовно ця ратифікація потребує внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу і Кримінального кодексу України, зокрема введення системи, новітньої системи, там, допиту малолітнього або тих людей, які залучені до цього, і кінчаючи відповідальністю до людей, які залучені до співпраці з цими дітьми або примушують їх робити ті дії, які вони не повинні робити і це не притаманно їм з їх психоемоційним станом. Але хотів би звернути увагу на наступне. Я також не згоден з тим, що слово "розбещення" може повноцінно бути замінене словом "насильство", тому що розбещення, на мій погляд, це є слово, яке несе таке навантаження, що це примушення фактично, це залучання дитини, малювання ними якихось інших малюнків, які фактично призведуть до того насильства. А насильство – це акт, який відбувається в пролонгованій сфері або відбудеться, або відбувся. Саме через це трохи дивно, в який спосіб можна це міняти. Я хотів би нагадати вам, що в Одесі відбувся такий випадок, коли дитина в соціальній мережі познайомилася з хлопчиком його ж віку. Він надсилає порнографічні малюнки, виганяє на вулицю і там відбувається трагедія, а міліція на це ніяк не реагує. Тому що, ну, там батьки втрутилися і самого насильства не було. Але міліція не реагує, тому що самого насильства не було. Розумієте? Ну, такого ж бути не може. Безумовно, ми підтримувати будемо, але.
Дякую. Шановні народні депутати, ми завершили розгляд питання. Я привертаю вашу увагу до того, що зараз ми повинні розглянути після ратифікації зміни до законодавства. І там ми, очевидно, повинні всі ті дефініції, насилля, розбещення дати їм чітке визначення, про що сказав Володимир Бондаренко. Разом з тим, я так розумію, що і комітет, і міністерство пропонують, щоб у нас текст був аутентичний у перекладі на українську мову. Так я розумію? Тобто слово "розбещення" замінити на слово "насильства". Тому нам треба, шановні колеги, проголосувати за уточнену назву проекту закону спочатку, в разі підтримки тоді ми будемо голосувати в цілому. Зрозуміла пропозиція? Ставиться на голосування пропозиція про уточнення назви проекту закону: замінити слово "розбещення" на слово "насильства". Прошу голосувати. [[11:23:32]] За-393 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги. Зараз. По фракціям, коли закон проголосуємо. Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про ратифікацію Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства [[реєстраційний номер 0232]]. Прошу голосувати. [[11:24:10]] За-394 Рішення прийнято. Шановні колеги, я все розумію, чому по фракціях. Зараз буде по фракціях. Партія регіонів – 183, "БЮТ – "Батьківщина" – 98, "Наша Україна – Народна самооборона" – 35, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 14. Вам хвилину? Ми не завершили розгляд ратифікації. Ще в нас 2 питання. Шановні колеги, я ж запропонував і погодили. Ну, 2 питання ратифікації пов’язаних ще, ну, що ви? Будь ласка, Чечетов. Будь ласка, Кожем’якін і Чечетов. Будь ласка. По процедурі щось не те вам.
Володимире Михайловичу! Ми говорили на Погоджувальній раді про те, що Президент України, пан Янукович сьогодні хоче шокувати весь світ своїми заявами про те, що Юлія Тимошенко начебто винна у вбивстві пана Щербаня. Це пряма публічна команда для Генеральної прокуратури і для суду України, що Тимошенко винна. Тому для того, щоб об’єктивно розібратись в цій справі, взяти Верховній Раді її під контроль, ми вимагаємо поставити питання щодо створення Тимчасової слідчої комісії, яка б об’єктивно розслідувала цю справу і збирала би інформацію. І тоді ми побачимо, хто хоче правду, а хто ні. І ми подивимось, де знаходяться активи пана Щербаня і в кого вони знаходяться, а в кого шафи стоять з кістками і скелетами за спиною.
Дякую. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Мы с вами ратифицировали Конвенцию №0232, а Закон №9434 предусматривает механизм реализации этой конвенции. Но дело в том, что закон готовился на несовершенном переводе. И сегодня мы ратифицировали конвенцию уже в новом переводе. Поэтому просьба, для того чтобы синхронизировать положения, пункты закона, статьи закона полностью с конвенцией, перенести рассмотрение этого закона на следующую неделю. Спасибо.
Шановні колеги, відносно двох пропозицій, які прозвучали від Андрія Кожем’якіна і Михайла Чечетова. Коли ваша вимога прозвучала зранку, я ж запропонував, що після завершення розгляду розділу ратифікації, я поставлю на голосування про те, щоб перейти до розгляду двох проектів постанов про утворення ТСК. Але оскільки ми не завершили ще розгляд цього питання, цього розділу, то я вам сказав, що давайте зачекаємо. Михайло Чечетов пропонує відкласти розгляд проекту закону, який має розвинути положення Конвенції, яку ми щойно затвердили, у зв’язку з необхідністю уточнення термінів і доопрацювання, як те пропонує і комітет, і Головне науково-експертне управління. З цього приводу? Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу, давайте я просто принагідно, я пропоную все-таки нам таку практику. Ми знаємо, як ми прокололися з перекладом мовної Хартії європейської, коли абсолютно любительський переклад поступає нам як документ. Давайте все-таки візьмемо за правило: має бути офіційний переклад, на якому стоїть печатка Міністерства закордонних справ, указується прізвище перекладача, який це переклав, бо інакше ми такого понаприймаємо, дійсно, що потім уже ніхто в цьому не розбереться!
Пропозиція абсолютна слушна, правда, казав один політик з цього приводу: "пропозиція слухняна". Нам потрібен аутентичний завірений текст. Тому з огляду на це я пропоную і підтримати пропозицію, яку щойно висловив Михайло Чечетов, і відкласти розгляд проекту закону реєстраційний номер 9434. Немає заперечень? Мова йде про другий проект закон про внесення змін, там є офіційний переклад. Шановні колеги, тут радять, щоб ми проголосували направити на повторне перше. Але що тоді на повторне перше, які статті? Давайте так: відклали розгляд цього питання. Все. Далі. Одну хвилинку! Зараз ми з вами мали розглядати проект Закону про ратифікацію Угоди про порядок передачі зразків наркотичних засобів, психотропних речовин та їх прекурсорів [[у межах країн СНД]]. Але тут склалася така ситуація, шановні колеги. Ми прийняли за основу цей законопроект 6 червня. 14 днів на внесення поправок. Сьогодні 20 червня, і ряд депутатів звернулися з претензіями з приводу того, що їхні поправки, які були подані своєчасно, не враховані. Тому нам, очевидно. Одну хвилинку. треба відтермінувати розгляд цього закону. Тарас Чорновіл щодо позиції комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, коли ми розглядали тоді перший раз в першому читанні цей законопроект, було визначено конкретну дату, до якої комітет мав її подати. Ми проголосували за скорочення розгляду. Скорочена процедура пройшла, тиждень минув. Ми прийняли дві поправки: одна поправка члена комітету, в якій об’єднані всі питання всіх центральних органів виконавчої влади, і друга поправка – колеги з "Нашої України" Карпука. Ми розглянули ті поправки, вони враховані в той спосіб, який необхідно було для виправлення закону. Про що можна ще говорити? Ми мали скорочену процедуру, все, достатньо, тиждень пройшов. Володимир Михайлович, скорочена процедура була, комітет вклався в визначений вами термін, було сказано, що сьогодні на сьогоднішнє засідання ми маємо подати цей документ в другому читанні – ми подали.
Да, я перевірив зараз, ваша логіка є тут в цьому питанні. Будь ласка, Юрій Кармазін. Ну давайте не затягувати час.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу. Я не збираюсь затягувати час, я навіть жодного разу не виступав сьогодні, не зважаючи на те, який принциповий зараз законопроект приймався. Хочу наголосити, що 18.06. мої поправки зареєстровані за номером 116.62.00. – 18.06, дата розгляду в комітеті 19-го. Вони не включені в таблицю, я наполягаю на включенні. Очевидно, і ще ряд депутатів, які наполягають, мають право на те, щоб вони були включені до розгляду їх на засіданні Верховної Ради, їх більше, ніж в цьому. Я їх подав своєчасно, в мене вони записані. 18-го числа зареєстровано. Я, шановний Володимире Михайловичу, прошу не порушувати Регламент Верховної Ради України. Дякую.
Адам Іванович, будь ласка.
Шановний Юрій Анатолійович, шановні колеги! Колега Чорновіл правий. Послухайте, Юрій Анатолійович. Я читаю стенограму засідання 6-го числа.
У зв’язку з тим, що є відповідні зауваження науково-експертного управління і позиція [[прошу уваги!]] комітету, давайте поступимо таким чином: розглянемо питання про прийняття рішення за основу. Якщо Верховна Рада України підтримає за основу, з дорученням комітету до наступного пленарного засідання, тобто до 20 числа доопрацювати, узгодивши пропозиції з урядом. Тому ставлю на голосування ці пропозиції. Прошу голосувати. 1045. За – 270 голосів". Тобто була скорочена процедура і доручення до 20-го підготувати.
Шановні народні депутати, у постанові, яка підписана за результатами прийняття розгляду і прийняття за основу, перший пункт – прийняти за основу у першому читанні, другий пункт – доручити за скороченою процедурою доопрацювати і 20-го числа подати на розгляд Верховній Раді України. Тому є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] А, я перепрошую! Знімемо. Я вже заплутався, шановні колеги, це, мабуть, під враженням вчорашнього після футболу. Друге читання, будь ласка, Тарас Чорновіл. Ми ж поправки голосуємо. Дякую за підказку.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати України! Оскільки, дійсно, виникло ряд питань і позиція центральних органів виконавчої влади і Держмиткому, і пограничних служб, і Служби безпеки України і інших з приводу першої редакції, яку ми у першому читанні проголосували, ми провели термінову нараду у нашому комітеті із залученням всіх зацікавлених центральних органів виконавчої влади, дійшли до висновку про те, що, дійсно, текст потребує певних коректив. І ці корективи представлені зараз у порівняльній таблиці, оскільки окремі міністерства не мають права законодавчої ініціативи, представлені поправки від мого імені, яку ми зараз представимо на ваш розсуд. І тобто ця поправка номер один під прізвищем Чорновіл, вона представляє не мою позицію, а консолідовану позицію Центральних органів виконавчої влади, включаючи МЗС, Мін’юст, Службу безпеки України і тому подібне. І є друга поправка, народного депутата Карпука, яка передбачає пропозицію врахувати зауваження Головного науково-експертного управління, але вона, фактично, поглинається першою поправкою, яка врахована в повному обсязі, тому що саме в першій поправці ці зауваження і враховані. Тобто ми підтримуємо і схвалюємо цю позицію, але ми її врахували в трошки іншій, сформульованій редакції. І тому пропозиція комітету: підтримати першу поправку, а друга автоматично врахована в цій редакції.
Шановні народні депутати, ніхто не наполягає на голосуванні поправок? Ні. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України "Про ратифікацію Угодипро порядок передачі зразків наркотичних засобів, психотропних речовин та їх прекурсорів [[у межах країн СНД]] " [[реєстраційний номер 0251]]. Прошу голосувати. [[11:35:42]] За-383 Закон прийнято. Шановні колеги, тепер прошу уваги. Я поставлю на голосування пропозицію, з якою виступають дві фракції, про те, щоб зараз розглянути. Одну хвилинку. Щоб зараз розглянути проекти постанов [[реєстраційні номери: 9685 і 10467]] про створення тимчасових слідчих комісій Верховної Ради України. Ставиться на голосування ця пропозиція, будь ласка, приймайте рішення. [[11:36:35]] За-156 Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 98, "Наша Україна – Народна самооборона" – 51, комуністів, Народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 1, позафракційні – 6. Шановні колеги, на вимогу двох фракцій про оголошення перерви із заявою виступить Микола Томенко. Будь ласка.
Шановні колеги, теперішнє голосування чітко продемонструвало, чому нам треба проголосувати наступний законопроект про зняття недоторканності з Президента, оскільки, якщо цього не відбудеться, то ми щоденно будемо слухати заяви, які не те що непритаманні демократичному суспільстві, які не можна пояснити з точки зору етики, людськості і моральності. Я нагадаю, що Віктор Янукович сказав в одному із коментарів агентству "Блумберг": "Злочини, скоєні в різних кримінальних справах, були вчинені за участю Тимошенко, це не секрет для всього світу, це було, включно з убивством Щербаня, для цього існували мотиви". Як ви знаєте, ми сказали: ми готові створити спеціальну слідчу комісію і проаналізувати, подивитися хто убив Щербаня, хто перебрав його активи, хто сьогодні зробив кар’єру на бізнесі і нерухомості тих донецьких бізнесменів, які закопані на території Донецької області. Але, на жаль, більшість боїться за це голосувати. Я вважаю, що така заява Януковича взагалі в нормальній цивілізованій країні мусила б стати приводом для початку процедуру імпічменту. Саме тому нам треба сьогодні включити до порядку денного і направити до Конституційного Суду рішення про зняття недоторканності Президента, оскільки якщо цього не буде, ми будемо щоденно чути такі заяви. Але тим не менше, ми дійдемо до цього питання сьогодні, я сподіваюсь, ми його ще обговоримо і будемо голосувати. Але я за дорученням опозиції хотів би зробити заяву стосовно сьогоднішнього зібрання, так званої Конституційної Асамблеї. Ми, представники об’єднаної опозиції і фракції "Батьківщина", і "Наша Україна – Народна самооборона" заявляємо про те, що не збиралися і не збираємося брати участь в так званій Конституційній Асамблеї. Чому ми кажемо в так званій Конституційній Асамблеї? Тому що Конституційна Асамблея – це установчий орган, куди обирають людей, а не призначають в Адміністрації Президента. Ви знаєте, у свій час Конституцію хотіли змінити два попередні Президенти, але це вони робили в останній рік свого перебування на посаді. Чому зараз Янукович вирішив змінити Конституцію? Тому що він прекрасно розуміє, що у нього немає жодних шансів обратись на другий термін і сьогодні йому треба з дорадчим органом при собі створити всі умови, щоб змінити Конституцію і забезпечити передачу влади бодай на другий термін. Ми як представники опозиції завжди захищали конституційне право парламенту змінювати Конституцію. У парламенту сьогодні забрали право реально змінювати бюджет, призначати кадри, ще заберуть сьогодні і право змінювати Конституцію. Тому позиція нашої фракції дуже проста: ми за демократичну, європейську, українську Конституцію. Але змінювати її повинен парламент, а змінюватися вона повинна в інтересах України і українського народу, а не в інтересах Януковича і його оточення. Дякую.
Шановні народні депутати, продовжуємо далі роботу. Я пропоную до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 328 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо підстав відмови у відкритті касаційного провадження]] [[реєстраційний номер 10287]]. Будемо голосувати, чи треба обговорити його? Будь ласка, Олена Юріївна Шустік, обґрунтування важливості цього законопроекту. Від комітету хто буде виступати?
Олена Шустік, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні громадяни України. Мета пропонованого законопроекту це забезпечення реального права кожного, хто скаржиться до суду, на касаційний розгляд справи. Пропоную вилучити норму, яка дозволяє суду сьогодні безпідставно відмовляти у розгляді касаційної скарги. Пункт 5 частини третьої, статті 328 Цивільно-процесуального кодексу передбачає право судді доповідача Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ одноосібно відмовити у відкритті касаційного впровадження через, начебто, необґрунтованість касаційної скарги. Проте суд у відповідній ухвалі не зазначає причин такої відмови і аргументів на користь такого рішення. Ця норма фактично позбавляє десятки тисяч людей в рік права на судовий захист і розгляд їх касаційних скарг у суді. Вищий спеціалізований суд з розгляду цивільних і кримінальних справ лише за минулий рік і перший квартал цього року, за такою надуманою підставою як необґрунтованість скарги, відмовив у розгляді касації по суті у 30 тисячах випадів. Це широка можливість для зловживань, а особливо за умови відсутності справедливості, об’єктивності та неупередженості в судах. Шанси, що касаційна скарга буде розглянута судом по суті, насправді мізерні. Відмовлення відкриття касаційного впровадження за умови подачі належно оформленої скарги є порушенням конституційного права на судовий захист. То ж прошу підтримати зазначений законопроект. І наголошую, що громадяни надсилають листи, пишуть на електронну пошту і роблять дзвінки з проханням зробити нашу судову систему більш справедливою і гуманною шляхом прийняття цього законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Від комітету, хто буде виступати? Немає. Будь ласка, запишіться, якщо є потреба обговорити це питання. Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ-"Батьківщина".
Юрій Прокопчук, "БЮТ-"Батьківщина", Рівненщина. Очевидно, що дана проблематика є нагальною і, дійсно, підтримувати законопроект потрібно. Всі бачили протягом і минулого, і цього року, як наприклад, деяка потвора в мантії [[Киреєв]] гнало судовий процес для того, щоб незаконно засудити Юлію Тимошенко. Така сама потвора в мантії незаконно засудила Юрія Луценка. Але на сьогоднішній день чомусь всі касаційні подання, які негайно потрібно розглядати, затягуються владою Януковича. Це свідчить про те, що безпосередньо участь у судилищі, в репресіях, в засуджені незаконному політичних в’язнів: Юлії Тимошенко, Юрія Луценка і Валерія Іващенко і інших бере саме Янукович. Янукович, який має бути гарантом Конституції, він є замовником цих кримінальних справ. Зараз шиються нові кримінальні казки. І тому неприйняття зараз постанови про створення Тимчасової слідчої комісії для розслідування вбивства Євгена Щербаня, резонансних убивств журналістів і інших бізнесменів не тільки в Донецькій області, а й в усій Україні, говорить про те, що влада фактично боїться цього і уникає цього питання. Тому що відповідальність ляже на тих, хто сьогодні реально захватив дійсно бізнес і Щербаня, і інших бізнесменів. Тому, хоча би цим законопроектом, можна було б прискорити процес саме касаційних подань і його необхідно підтримувати. Справедливість є і за неї варто боротися. Слава України!
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Прошу передати слово Кармазіну.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, безумовно, тільки Конституція може позбавляти якогось права людину, або давати це право. Колега Шустік абсолютно права, вносячи свою законодавчу пропозицію. Цю правоту підтвердило також і Головне науково-експертне управління, яке сказало, що законопроект може бути прийнятий за основу, з подальшим врахуванням зауважень. Я хотів би додати до того, що сказала колега Шустік, такі речі. Що положення пункту 5 частини третьої статті 328 ЦПК, фактично позбавляє громадян права на касаційні оскарження і цим порушує права особи на судовий захист, гарантоване Конституцією України. Це стаття 55, 129, це така позиція і підтверджується рішенням Конституційного суду від 27 січня 2010 року про апеляційне оскарження ухвал суду. Згідно з якого, відмова суду у прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судових захист, яке за статтею 64 Конституції, не може бути обмежене. В нашій країні звикли до обмеження цього права. Побачили, що зробили з чорнобильцями, що зробили з дітьми війни, що зробили з іншими категоріями людей. 1,5 мільйона позовів сьогодні рішенням злочинного уряду Азарова не виконуються, держава, в якій не виконуються рішення судів, це вже не держава. Через це, я дякую колезі Шустік за цей проект і закликаю всіх підтримати висновок Науково-експертного управління прийняти законопроект в першому читанні, доручивши його доопрацювати у встановлений законом термін. Дякую.
Шановні народні депутати, ніхто більше не наполягає? Тому ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 328 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо підстав відмови у відкритті касаційного провадження]] [[реєстраційний номер 10287]]. [[11:47:50]] За-144 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ - "Батьківщина" - 80, "Наша Україна - Народна самооборона" – 35, комуністів – 25, народна Партії, "Реформи заради майбутнього" – 0, позафракційні – 4. Шановні колеги, у нас є два проекти постанов, які стосуються ювілейних дат. Прохання, якби не було заперечення, ми їх просто включили до порядку денного, а потім уже обговорили. Пропонується вашій увазі проект Постанови про відзначення 800-річчя з дня заснування міста Городка Львівської області [[10477]], Володимир Яворівський. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні наші виборці! Я дуже коротко. Це легендарне місто. Через нього можна читати всю українську історію. Через нього пройшло три війни, три колосальні історичні битви Городоцькі так звані битви. Місто, яке за 30 кілометрів від Львова і, власне кажучи, є тим вушком голки, через яке мали пройти ворожі, скажімо, там війська при нападах і таке інше, спершу взяти Городок із Заходу, а тільки після цього можна було йти на Львів. Так було в часи Козаччини, так було і під час Першої світової війни, так було і під час Другої, до речі, світової війни. В Городку фашисти створили концентраційний табір європейський, де було біля 30 тисяч євреїв зігнано туди і фактично всі вони були розстріляні. Уже в часи повоєнні під Городком є таке село Черляне, де базувався запасний аеродром львівський, де було величезне військове містечко, зараз воно приєднано після розформування цієї військової частини, воно приєднано до Городка. Унікальне місто, де бував і Франко, де був Максим Рильський, де побувало дуже багато видатних людей. До нашого комітету звернулися депутати міської ради городоцької, це районний центр на сьогоднішній день. Дуже ошатне, гарне містечко з дуже багатьма пам’ятками. І я, Михайло Косів та Кендзьор, ми підготували цей проект Постанови і просимо його підпримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба обговорити це питання? Ніхто не наполягає? Тоді я, якщо ніхто не наполягає, ставлю пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 800-річчя заснування міста Городка Львівської області [[реєстраційний номер 10477]]. Прошу голосувати. [[11:50:54]] За-358 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Тепер вашій увазі пропонується проект Постанови про відзначення 340-річчя з дня народження Пилипа Орлика [[реєстраційний номер 10513]] для включення до порядку денного. Будь ласка, Володимир Олександрович.
Шановні наші виборці! Шановні парламентарії! Ви знаєте, в нашій українській історії було багато гетьманів, вони були різні. Були кращі, були гірші. Таке життя. І, мабуть, сьогодні Пилип Орлик, фактично гетьман в екзилі, тобто у вигнанні навряд чи навіть би згадувався сьогодні нами і навряд чи варто було би вносити навіть цю постанову. Але Пилип Орлик знаменитий, унікально навіть, я сказав би, знаменитий тим, що, що він зробив. Фактично ми якось про це мало раніше знали. Бо ця тема була десь так, на периферії, скажімо там уваги загальнонаціонально. А буквально років десь 15-20 тому відкрилася вся ця історія. А найголовніше, що було віднайдено, абсолютно дивно, було віднайдено, рукопис унікального документу – це першої в світі, я наголошую, першої в світі демократичної Конституції, яка запропонувала розподіл влад. Йшлося про козаччину, але де обмежувалися і контролювалися суспільством повноваження Гетьмана, де Рада Козацька виконувала ту роль, яку виконуємо сьогодні з вами ми. Це було написано у Бендерах Пилипом Орликом, коли ще ніхто, жодна з країн, ще не мала конституції і про неї навіть ще не говорилося. Вона була на тривалий час, в результаті того, що Орлик був у вигнанні і постійно мігрував з однієї країни, то у Швеції жив, то потім жив у Туреччині, то в Польщі. І можете собі уявити, що його син Орлик, рідний його син, хто був у Парижі і приземлявся в аеропорті "Орлі", то це, власне кажучи, земля його сина, де потім збудовано цей знаменитий аеропорт. Але знайдена, саме у замку його сина, знайдено рукопис цієї унікальної Конституції. На сьогоднішній день вона видана. На сьогоднішній день про неї знають.
Завершуйте, будь ласка.
хто знає в світі. Через те, звичайно, нам треба відзначити ювілей цього видатного чоловіка обов’язково. Через те я.
Дякую. Дякую. Це ж не. Це включення у порядок денний. Ну, будь ласка, Станіслав Аржевітін, одна хвилина.
Шановні народні депутати, звісно, ми будемо підтримувати цю постанову. Але в мене є можливість звернутися до вас. Давайте зробимо так: найкращий подарунок для наших козаків-побратимів буде все ж таки включення у порядок денний нарешті Закону про козацтво в Україні. 4 роки цей законопроект уже лежить у стінах Верховної Ради. Влада, яка сьогодні прийшла, між іншим відмінила Концепцію розвитку українського козацтва, над якою козаки працювали 10 років. Влада відмінила, скасувала, Козацьку Раду як дорадчий орган при Президентові України. Сьогоднішня влада у Міністерстві освіти зупинила козацьку програму "Джури". Залишилося тільки відмінити святкування Дня українського козацтва. Тому я звертаюся до вас, особливо до вас із Партії регіонів, ви з тих козацьких країв і автором законопроекту є Юрій Мірошниченко, Ярослав Сухий, В’ячеслав Богуслаєв. Я вас дуже прошу, будь ласка, поставте в порядок денний на четвертому році Закон про козацтво на Україні, інакше ви зупинили весь український козацький рух в нашій державі.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 340-річчя з дня народження Пилипа Орлика [[реєстраційний номер 10513]]. Прошу голосувати. [[11:55:25]] За-344 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, нам треба з вами прийняти рішення з обговореного питання, а саме Постанова Верховної Ради України про включення до порядку денного десятої сесії Верховної Ради України шостого скликання законопроекту про внесення змін до Конституції України [[щодо недоторканності]] і про його направлення до Конституційного Суду України. Проект у вас є. Комітет розглянув. Ми питання обговорили. Очевидно, нема потреби далі проводити дискусії. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття відповідної постанови [[реєстраційний номер 10530/П]]. Прошу голосувати. Всі дружно, шановні колеги. [[11:56:28]] За-389 По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 173, "БЮТ - "Батьківщина" – 99, "Наша Україна - Народна самооборона" – 51, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 8, позафракційні – 13. Дякую за рішення, шановні колеги. Гарне рішення прийняли, знаючи, що на виході нічого не буде. Дякую вам. Оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин.
Прошу заходити до сесійної зали. Будемо продовжувати засідання. Переходимо до розділу "Повторне перше читання". Розглядаємо проект Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою [[реєстраційний номер 5515]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Джемілєв Мустафа. Шановні колеги, оскільки ми вже один раз його розглядали за повною процедурою, не буде заперечень за скороченою процедурою? Я прошу підтримати цю пропозицію. [[12:30:49]] За-140 Рішення не прийнято. Будь ласка, доповідайте. [[Шум у залі]] Ну, не голосували. Я ж їх не заставлю голосувати. Доповідайте, будь ласка. Повно, так повно – це ваше право. Прошу. Мустафа, доповідайте.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Сьогодні ми вдруге розглядаємо зазначений проект закону. Ви добре пам’ятаєте дискусію, що розпочалась під час минулого його обговорення 16 травня. Тому мені не потрібно повторювати очевидні речі, а деяким опонентам варто утриматись від проголошення образливих дурниць. Однак, мушу висловитись з приводу тих речей, що залишились за лаштунками розгляду законопроекту у сесійній залі, коли його було направлено на доопрацювання. По-перше, було сформовано робочу групу з числа представників всіх заінтересованих органів виконавчої влади. На жаль, зібравшись двічі, ця робоча група не спромоглася напрацювати тілесного нового бачення питання. Напевно, залишившись без єдиного органу, що опікується етнонаціональними питаннями, теперішній виконавчій владі важко орієнтуватися в цій проблематиці, я маю на увазі розформований в минулому році Державний комітет з питань національності та міграції. По-друге, на засіданні Комітету з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин під керівництвом Олега Зарубінського народні депутати України все ж узагальнили доробок згаданої робочої групи та, враховуючи певну частину зауважень, затвердили нову доопрацьовану редакцію проекту закону. По-третє, час, який минув з моменту минулого обговорення законопроекту по теперішню годину, визначив неабияку зацікавленість та стурбованість міжнародних організацій, перш за все, структур Організації Об’єднаних Націй, Ради Європи, Єврокомісії та ОБСЄ, долею проекту Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою. Я мав численні звернення та розмови з представниками цих організацій, які хотіли б чути якісь втішні новини з України. Але я не міг з впевненістю говорити про політичну волю, що дозволить ухвалити цей закон. Напевно закордоном краще нас розуміють важливість питання, яке ми розглядаємо, та наслідки негативного його розгляду. 4 червня в Гаазі я зустрічався з Верховним комісаром ОБСЄ з питань національних меншин, який висловлював побажання якнайшвидше ухвалення закону, що відкриє шлях до подальшого вдосконалення національного законодавства в цій сфері і допоможе десяткам тисяч громадян України в процесі облаштування та інтеграції українського суспільства. Як ви добре пам’ятаєте, головним мотивом направлення проекту закону на доопрацювання стало бажання членів коаліції побачити економічний розрахунок, як то кажуть, його вартість. Я хочу повторити тезу про те, що держава, навіть у випадку ухвалення цього закону, буде закладати щорічно в бюджет не ті розрахунки, що ми сьогодні зробимо, а ті витрати, які будуть доступні, виходячи з економічної ситуації країни. Закон "Про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою", є лише частина цілого пласту законодавчих та нормативно-правових новел, із яких рано чи пізно буде побудовано підмурок державної політики. Саме тому цей проект закону перебуває в зоні постійного моніторингу світової спільноти, враховуючи те, що Україна залишилася останньою країною з пострадянського простору, що не врахувала подібного закону. Шановні народні депутати, я не маю жодних сумнівів в тому, що час цього закону не минув. Алея впевнений в тому, що неухваленням сьогодні саме такого рішення парламент залишить Україну в минулому часі, коли злочини проти людства були основою державної політики. Я прошу народних депутатів проголосувати за прийняття цього закону за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Будуть запитання? Немає? Добре. Є? Крім Кармазіна, хто ще? Будь ласка, тоді Мустафа, прошу на трибуну. Запишіться. Так, прошу, Ярослав Сухий. 5 хвилин.
Дякую. У мене немає запитань. Я пропоную колегам зняти свої запитання або задати персонально людині, а проголосувати в підтримку цього закону.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановний Мустафа-ага, я дуже радий, що представник більшості пропонує проголосувати. Я дуже радий, але ми могли давно вже прийняти цей закон. Через це, шановний Мустафа-ага, я, розуміючи, що фінанси завжди будуть казати, що немає коштів, хотів би сказати, консолідуючись з вами, скільки коштує справедливість? Вона безцінна. А справедливість треба поновити, скільки б вона не коштувала. Тому дякую вам за розробку закону. А хотів би вас запитати, таке в мене до вас питання: какой кількості осіб інших національностей, крім кримських татар, буде стосуватися цей закон і яких національностей? Скажіть, будь ласка. Дякую.
Как известно, в годы Второй мировой войны в 1941 году было выслано с территории Украины около 50 тысяч этнических немцев и около десяти тысяч греков, столько же примерно армян, болгар, греков. Но вопрос заключается в том, что борьбу за возвращение на историческую родину вели восновном крымские татары. Потому что это единственная территория – это родина крымских татар. И сейчас вернувшихся на свою историческую родину из числа всех депортированных составляют крымские татары – 98,5 процента, остальные – это греки, болгары, армяне, греки. Общая численность, ну, можно примерно сказать, за пределами Крыма остаются примерно около ста тысяч крымских татар, а желающих представителей других национальностей вернуться на свою родину, мы такой информацией не располагаем, потому что основное движение этих национальностей было все-атаки движение в сторону своих исторических батьківщін – в Армению, в Греции, в Германию.
Мойсик, будь ласка.
Володимир Мойсик, партія "За Україну!". Прошу передати слово голові партії В’ячеславу Кириленку.
Прошу, В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!". Шановний Мустафа-ага, понад усе дякую вам за вашу роботу по цьому закону, за вашу блискучу доповідь державною українською мовою, ви всім демонструєте, що вона може бути опанованою будь-якою людиною, яка цього прагне, на відміну від тих провокацій, які нам більшість пропонує у цій царині. [[Оплески]] Крім того, ми вважаємо, що давно слід ухвалити цей закон і зараз треба проголосувати бодай у повторному першому читанні, щоби вже перестати ламати списи на цю тему. Кримськотатарському народові треба допомагати з бюджету всіма силами української держави, бо ця річ, яка потребує вирішення нашими силами. І ніхто нам у цьому, на жаль, не допоможе. Тому ми вас підтримуємо, і зараз всі, як один, будемо голосувати за ваш законопроект.
Іван Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний Мустафа-ага! Ви сказали, що в основному, 98 відсотків – це є кримські татари, які повертаються. Але я б хотів нагадати ще одну цифру. І ви сказали, що це під час війни і після війни. Але були депортації ще і до війни. Були депортації і у 40-му році, восени, були депортації взимку 41 року, і були депортації, наприклад, з Чернівецької області румуномовного населення, 13 тисяч чоловік було депортовано 13 червня 1941 року. З вашої доповіді не виходить, що вони десь там враховані. Окрім того, було депортовано чоловіче населення угорського походження, це з Закарпаття, біля кордону. Були депортовані також українці самі в результаті операції "Вісла". Я вважаю, що треба прийняти за основу, але всі ці питання, про які я кажу, треба їх врахувати. Як ви вважаєте, треба вирішити для всіх чи тільки ті проблеми, які стосуються Криму? Дякую.
Іван Васильович, дякую вам за запитання. Действительно, были депортации и венгров, и румын, и украинцев. Но различие каждой депортации имеет свои особенности. Если депортация из Крыма, четко было там обозначено, что депортируются лица такой-то национальности, то депортации, скажем, в Закарпатье носили иной характер, хотя, конечно, депортировали, проводились этнические чистки. То же самое в операции "Висла", там проводилась опять таки депортация украинцев, но под предлогом обмена территориями. Поэтому я абсолютно уверен в том, что надо принимать отдельные законы. Но поскольку они имеют свои особенности, то по каждым типам депортации нужно принимать отдельные законы. Сейчас у нас будет рассматриваться законопроект про выселение украинцев в ходе операции "Висла". Поэтому, я думаю, все эти вопросы должны решаться, но их невозможно втиснуть в один законопроект.
Дякую, сідайте, будь ласка. Від комітету Зарубінський.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! 16 травня цього року Верховна Рада України розглянула в першому читанні проект Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, поданий народним депутатом Мустафою Джемілєвим. За результатами розгляду Комітету з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин було доручено доопрацювати проект закону і внести його на повторне перше читання, узгодивши при цьому фінансові позиції з Кабміном. При направленні проекту на доопрацювання парламент не визначив для нас для комітету основні положення, критерії, яким повинен відповідати доопрацьований законопроект. Тому ми виходили з наявних в комітеті матеріалів. А це висновки Головного науково-експертного управління, Апарату Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Інституту законодавства Верховної Ради України, Верховного комісара ОБСЄ у справах національних меншин Кнута Воллебек, всіх зацікавлених центральних органів виконавчої влади. Робочою групою у вкрай стислий термін, наданий Верховною Радою, була напрацьована редакція проекту закону доволі компромісна за своїм характером, яка враховувала висловлені до нього зауваження і пропозиції. Зокрема, в проекті було уточнено коло осіб, які визнаються депортованими, умови надання та позбавлення статусу депортованої особи, державні гарантії депортованим особам та членам їхніх сімей, які повернулися в Україну на постійне проживання, повноваження органів виконавчої влади у сфері відновлення прав депортованих осіб та членів їх сімей. Проект узгоджено із діючими законодавчими актами, зокрема законами України "Про Кабінет Міністрів України","Про центральні органи виконавчої влади", "Про державні цільові програми" і з бюджетним законодавством. Разом з цим більшість членів комітету підтримала залишення без змін деяких положень законопроекту, на яких наполягав суб’єкт права законодавчої ініціативи та які мають принципове значення для сприйняття у середовищі депортованих. Мова зокрема йшлася про збереження в редакції, винесеній на перше читання положень щодо вживання терміну "кримськотатарський народ", адже, я хочу на цьому наголосити, примусово переселення зазнали всі без винятку представники цієї національності, це дуже суттєвий момент, всі без винятку. Друге. Включення до кола осіб, які визнаються депортованими та матимуть певні пільги їх нащадків, а саме: осіб, які народилися в сім’ях депортованих, перебуваючи в депортації, виселені на чужбині. І третє. Зарахування депортованим особам трудового страхового стажу за період спецпоселення. Коментуючи останні положення, зазначу, що, з одного боку, воно певною мірою воно йде в розмір із законом про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, але, з іншого боку, я хочу на цьому наголосити, аналогічна пільга вже передбачена частиною першою статті 6 Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні", реабілітованих відповідно до статті 1 цього закону громадянам. Таким чином тут новели як такої особливої немає, це вже є в чинному законодавстві. З метою досягнення соціальної справедливості відновлення прав депортованих осіб члени комітету вбачають за доцільне поширити і такі пільги на цю категорію осіб. Четверте, дуже важлива диспозиція. Забезпечення права на передачу у власність громадянам України з числа депортованих осіб, які поселилися в сільській місцевості, земель сільськогосподарського призначення. Для того, щоб владнати цей момент, цю ситуацію згідно з вимогами Регламенту Верховної Ради України, відповідну зміну до Земельного кодексу України запропоновано. в "Перехідних положеннях" доопрацьованого проекту закону. До речі, звертаю вашу увагу, що комітет врахував, що частина сільськогосподарських земель вже перебуває у приватній власності, тому в проекті в "Перехідних положень" було запропоновано застереження, що землі надаватимуться за рахунок земель запасу та резервного фонду в разі їх наявності. Одним слово, шановні колеги, шановні народні депутати, в межах тих повноважень, які надані комітету, в межах того стислого терміну, який був наданий нам постановою Верховної Ради, ми підготували доволі компромісний варіант, компромісний проект, з яким погодився автор, суб’єкт законодавчої ініціативи. І на нашу погляд, є всі можливості і комітет рекомендує прийняти цей законопроект за основу. Дякую.
Запитання є? Запишіться. Будь ласка, Кармазін, 3 хвилини.
Юрій Кармазін. Шановний пане Олеже, я вдячний комітету за ту велику роботу, яку він робить по тому, щоб цей закон був прийнятий. Разом з тим, що стосується вашої особистої думки щодо необхідності розширення визнання статусу депортованих осіб? Потрібно це чи ні? По-перше – роки, чи потрібно збільшувати? Я маю на увазі не з 41-го починати, а раніше. Бо закон в статті 4 визначає, що дія цього закону депортованою визнається особа або особи кримськотатарського народу, а потім кома, національних меншин і громадян інших національностей, а їх також багато. Тут очевидно, щоб не було різних тлумачностей, як ваша особиста думка, підкреслюю, з цього питання, не комітету поки?
Дякую, шановний Юрій Анатолійович. Я, коли доповідаю від комітету, прошу це зауважити, завжди говорю думку комітету, а не особисту точку зору. Але оскільки ви апелюєте до особистої точки зору, то я з вами погоджуюсь. Але кому ми правильно поставили, тому що я наполягав на тому і я вивчав це питання, ще коли не був депутатом, з приводу депортації кримськотатарського населення. Це був народ, який був виселений, вибачте за таке слово, вщент. Тобто, який був виселений до кожної особи, в тому числі, і тієї, які воювали в лавах Червоної армії. До речі, треба сказати, що колаборантів, вибачте, особисту точку зору, колаборантів серед кримських татар було не більше, а певною мірою менше ніж серед представників інших народів. І в тому уряді, якщо ви вже таке питання складне поставили, в тому уряді, який був під протекторатом окупантів, серед всього уряду тільки один [[це архівні матеріали я досліджував]], тільки був один член уряду був за національністю кримським татарином, всі інші були росіяни і українці. Вибачте, це є правда.
В’язівський.
Володимир В’язівський. Я хотів уточнити деякі моменти. Тут дійсно деколи полеміка переходять в матеріальну складову, в фінансову складову. Ми ж добре маємо розуміти щодо фінансової складової, що більшість тих громадян будуть мати в той чи інший спосіб уже інші пільги, які передбачені Законом про статус дітей війни, про статус учасників війни, бойових дій зокрема. Ми розуміємо, що ця частина фінансів, яка здебільшого заторкне зовсім маленьку категорію громадян, які не потрапили під уже сьогодні діючі закони про пільги, які передбачені діючим законом. Тому ми досить розуміємо, що приймаючи цей закон, ми в першу чергу даємо моральну сповідь українців, української держави перед тими не чесними стосунками до певних націй і народностей на території бувшого СРСР. Я думаю, що ми маємо зробити цей крок і це буде по-християнські, по-справедливому.
Правильно, колега В’язівський, кажете, тим більше, що, на щастя, в Україні є міжконфесійний мир, і як ви сказали, орієнтуватися на християнські цінності, моральні цінності. Це дуже правильно. Я думаю, що представники кримськотатарського народу є союзниками в цьому плані, що ви сказали. А щодо моральних зобов’язань? Знаєте, Україна дуже багато зробила для того, щоб облаштовувати кримських татар. Зробила одна, зробила, не зважаючи на те, що держава Україна жодного кримського татарина не виселила. Це було іншою державою зроблено і з іншою столицею. На жаль, тільки Україна сьогодні несе на собі весь тягар соціальної, економічної відповідальності. З приводу моральності і справедливості я думаю, що ці сентенції ви висловили правильно. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, прошу записатися представників фракцій, якщо є бажаючі виступити. Так, будь ласка, тепер від депутатів. Будь ласка, Володимир Мойсик, підготуватись Каплієнку. Мойсик передає Павлу Жебрівському. Прошу Павло Іванович.
Павло Жебрівський, "Українська платформа", "Собор". Хочу сказати, що цей закон, це обов’язок українського парламенту сьогодні прийняти, кримськотатарський народ є корінним народом на території України. Насправді, це ті люди, в яких іншої батьківщини, чим Україна і Крим, не немає. Хто сьогодні буде не голосувати за цей закон, той, насправді, виправдовує дії Сталіна і його посіпак, які насправді ненавиділи всіх і вся. Я переконаний, що навіть і ліві, на сьогоднішній день, розуміють, що майбутнє в об’єднанні українського народу. І найбільшою складовою українського народу із національних меншин, є кримськотатарський народ. Безумовно, багато говорять з приводу того, що не вистачить грошей в бюджеті. Друзі, з Євро потратили більше 80 мільярдів гривень, половину, вибачте, вкрали. Я переконаний що якби хоч половину з того, що вкрали, відправили на облаштування кримськотатарського народу, на сьогоднішній день це питання взагалі б не стояло. І сьогодні, насправді, не стоїть питання тільки побудови житла, тому що насправді там потрібні і робочі місця для того, щоб люди не просто приїхали і мали місце для проживання, а для того, щоб мали роботу, мали за що годувати свою сім’ю. Я переконаний, що наша фракція, незалежно від кількості партій, які в неї входять, всі будуть підтримувати цей законопроект і закликаю сесійну залу проголосувати і насправді виконати свій обов’язок перед складовою українського народу кримськотатарським народом. Дякую.
Так, Михайло Чечетов. За ним – Яворівський.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемый коллеги, я думаю, что если мы с вами все искренни в наших европейских устремлениях, то мы должны естественно все проголосовать за этот закон сегодня в первом чтении. Почему? Я сформулирую суть этого закона - про відновлення прав осіб за національною ознакою. Еще раз повторяю, про відновлення прав осіб за національною ознакою. О чем речь идет? Речь идет о том, что мы юридически признаем, что мы живем в многонациональной украинской семье, где десятки национальностей, и мы уважаем право, по-европейски, уважаем право каждой нации на культуру, на язык, на вероисповедание. Я думаю, вот этот закон надо рассматривать было в пакете с принятым нами вместе Закона о языках, потому что часть голосовала, вы нам помогали. Там тоже речь идет о чем? О праве, о праве на язык, об идентичности каждой нации в нашей большой многонациональной украинской семье. Поэтому я еще раз повторяю, если мы едины и мы честны перед людьми в наших европейских устремлениях, мы не просто декларируем, значит, мы должны четко поддержать вот этот тезис - про відновлення прав осіб за національною ознакою. И также как мы сегодня проголосуем вместе за этот закон, я не сомневаюсь, что когда мы будем голосовать во втором чтении Закона о языках, мы также вместе проголосуем. Одни буду нажимать, одни будут морально нам помогать, и с вашей поддержкой и там мы проголосуем. И мы еще раз подчеркнем, что мы идем в Европу. Мы уважаем право каждой нации и не просто уважаем, а мы будем защищать право каждой нации на национальную идентификацию, на культуру, на язык, на мову и так дальше. Поэтому мы предлагаем, Партия регионов призывает вас, европейцев и справа и слева без кавычек, проголосовать за этот закон и затем поддержать через неделю Закон о языках. Чтобы мы действительно ещё раз продемонстрировали наши искренние европейские устремления. Спасибо.
Яворівський. Підготуватись Попеску.
Ну, як вам, шановні наші виборці цей приступ демагогії? Ковтнули? У мене перед очима історичний епізод. Легендарний чоловік Андрій Сахаров, повернувшись із Горького, депутат СССР, ми сидимо в залі. І він пропонує, він пропонує обов’язково розглянути Верховною Радою СССР питання про повну реабілітацію кримськотатарського народу. Сиділи вгодовані генерали, секретарі обкомів партії, які ніхто фактично за це не проголосував. Я переконаний в тому, що той, в цій залі і поза цією залою, хто не розуміє або не хоче в першу чергу розуміти трагедію кримськотатарського народу, він не розуміє в цьому світі тоді абсолютно нічого. Тому що ми, українці, які живемо тут, на своїй землі, ми знаємо, що таке депортації! В 1933-му депортували на той світ мільйони українців. Ми знаємо про те, що був задум Жукова і ще декого навіть після війни депортувати і українців, але вагонів не вистачало тоді. І не вистачало території, куди вивезти понад 40 мільйонів тодішніх українців! Якщо ми не зрозуміємо трагедію чеченського народу, інгушів, кабардіно-балкарів, яких було задумано депортувати, ми не зрозуміємо в цьому світі нічого. Я пригадую маленькі спогади легендарного кримського татарина, двічі Героя Радянського Союзу, блискучого аса, який випробовував літаки. І одного разу, коли літак горів, він не викинувся з парашутом, а посадив усе-таки цього літака, який випробовував найновіші радянські літаки. І коли він був у Криму, і в цей момент була депортація, і він зв’язав сам собі руки для того, щоби не набити морду кагебістам, які його батьків забирали і везли до цих вагонів. Про що ми тут ще дискутуємо у цій залі на початку ХХІ століття, ще говоримо, що все було правильно і тому подібне?! Я переконаний, це наш моральний обов’язок сьогодні, ми мусимо це зробити для кримських татар. Інших захисників крім українців в них на сьогодні не залишилося. Через те, намагання їх випхнути, роздати російським і українським олігархам теплі місця біля моря, узбережжя чорноморське, а їх випхати туди у Джанкой, там, і таке інше – це несправедливо, це маленька теж депортація. Бо крім них ніхто в Криму не вміє господарювати. Росіяни думали, що вони заселять туди росіян і сьогодні ми маємо цю перевагу. Але, на превеликий жаль, вони приїхали і "начали садить картошку", замість того, щоб робити те, що робили кримські татари, які віками там жили. Через ми мусимо, і опозиція, об’єднана опозиція.
Будь ласка, Попеску Іван.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів, Чернівецька область. Народився я в селі Нижні Петрівці, Сторожинецького району. Із нашого села було депортовано більше 300 чоловік, більшість з яких не повернулась з депортації, вони не повернулись з Сибіру, з Казахстану, за Полярним колом. І коли в 60-х роках дозволили повернутись додому, багато з наших родичів були раді, що їм дозволили повернутись до своїх хатів. Але ніхто тоді ще не вимагав компенсації, ніхто не вимагав відновлення своїх прав, оскільки були такі часи. Шановні колеги, я з самого початку хочу наголосити, що я завжди і свідомо голосував за прийняття цього законопроекту. Але хотів також звернути увагу, що окрім декларативних положень в процесі прийняття даного законопроекту треба вирішувати також і питання матеріально-фінансового забезпечення тих норм законопроекту, які стосуються посилення соціальних гарантій та встановлення компенсаційних виплат для депортованих за національною ознакою. І це треба зробити з огляду на те, що вже почалась процедура підготовки проекту Державного бюджету на 2013 рік. Друге. Треба також визнати, що з самого Криму окрім кримських татар були також депортовані греки, болгари, вірмени, німці. Наголошую, що треба визнавати, що відбулися депортації також і з інших територій України, і вони відбулися як до, так і після війни. Чомусь те, що відбулося до війни, ніхто не говорить. Слідуючий момент. Треба наголосити на тому, що частина угорців, які проживали біля кордону, чоловічого населення, було депортовано. Було депортовано румуномовне населення з Чернівецької області в результаті подій, які були 1 квітня 1941 року, а 13 тисяч були депортовані 13 червня 1941 року до війни. Потім були. після війни. Треба визнати те, що були депортовані поляки. Але не треба забувати про те, що була операція "Вісла", коли українці були депортовані, був обмін територіями. Якщо ми не вирішимо ці питання також, то немає сенсу рухатися далі, шановні колеги. Я роблю тільки висновок і висновок такий. Треба визнати, що кримські татари мали велику трагедію. Але треба визнавати те, що були депортовані і інші, оскільки 24 стаття Конституції не дозволяє ні притискань, ні привілеїв за будь-якою ознакою, в тому числі і за національною. І хочу нагадати, що дух саме оцього закону, він полягає в тому, що не треба допускати тих принципів, які були застосовані, коли люди депортувалися за національною ознакою. Якщо ми не хочемо застосовувати цей принцип, ми повинні визнати всіх. Дякую за увагу. Я і фракція Партії регіонів будемо голосувати за основу. А при підготовці до другого читання прошу вважати і врахувати ті моменти, про які було висловлено з цієї трибуни. Дякую за увагу.
Ярослав Джоджик. За ним – Кармазін. Іван Заєць, прошу.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, ми цим законопроектом віддаємо борги тим народам, тим людям, яких комуністична система репресувала, яких комуністична система хотіла знищити просто і зігнати із своєї землі. Справа в тому, що Україна розпочала цей процес реабілітації жертв політичних репресій від самого початку становлення нашої держави. Ще у 1991 році Верховна Рада прийняла Закон "Про реабілітацію жертв політичних репресій в Україні". І там мова якраз йшла про депортацію, про так зване примусове переселення, зокрема і за національною ознакою. Була ще підписана ціла низка міжнародних угод, Бішкекська угода. І за цими міжнародними угодами мали вкладати кошти і також Росія, і багато інших держав. Тому ми маємо сьогодні сказати однозначно, що Україна докладала величезних зусиль для того, щоб виправити цю ситуацію, але наші сусіди, інші держави, які мають зобов’язання, навіть пальцем не поворухнули у цьому плані. Тому наша влада повинна сьогодні активізувати свій напрямок, свою дію у цьому напрямку. Друге. Зрозуміло, що ми повинні голосувати за цей законопроект, який говорить про депортацію татар, тому що депортація татар – це не просто знищили саму територію Криму один раз, ще другий раз Україна витрачала кошти для того, щоб це все відбудувати, щоб збудувати спосіб господарювання і інші речі такі зробити. Тому, якщо говорити у цьому плані, ми маємо сказати однозначно, що ми розпочинаємо цей процес реабілітації жертв політичних репресій саме із кримських татар, але за ними ідуть українці. Хто не знає операцію "Вісла", хто не знає, як українців переселяли із польської території етнічних земель українських на нашу українську територію, хто не знає ті сотні тисяч людей, які виселялися. Сибіру із Західної України і не тільки з Західної України, і виселяли цих людей не просто там за якимись ознаками за злочини кримінальні і так далі, а прямо говорили, що це українці, які здійснюють національно-визвольну боротьбу, і тому їх треба побільше туди у Росію, в Колиму, у Якутію і закопати оті всі землі. Тому давайте будемо щирими і відвертими. Ми підтримуємо цей законопроект. І друга хвиля наших ініціатив – це вирішуємо ці проблеми реабілітації жертв українців, тому що є ще ж якісь відносини і між Польщею. Отже, я виступаю за те, щоб приймати цей закон і наступним приймати Закон про реабілітацію жертв українців. Дякую.
Юрій Кармазін. За ним – Ляшко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, дуже важливим є цей законопроект. Я ще раз з цієї високої трибуни дякую автору Мустафі Джемілєву за підготовку його. І хочу сказати, що Україна продемонструє всій Європі, яка вчора не змогла зібрати нараду УЄФА, адже сталася надзвичайна подія: шахрайство європейського масштабу під англійським прапором сталося вчора. Треба не плювати на державу, я звертаюся до чиновників УЄФА, або ви будете небажані в Україні назавжди, або приймайте терміново рішення про анулювання вчорашнього матчу, бо то є несправедливе. Также нам треба зараз поставити питання, правильно поставлені тут питання щодо депортації, що Україна визнає депортації народів, здійснені за часів колишнього СРСР, як незаконні та злочинні акти, здійснені проти них, і визначає відновлення прав із числа депортованих одним з пріоритетних напрямків політичного, соціально-економічного, культурного, духовного розвитку суспільства. Але в цьому законі я не побачив бодай доручення уряду і я звертаюсь до комітету щодо того, щоб переговори з Російською Федерацією, яка є правонаступником прав тієї держави, яка виселяла, яка визнавала злочинним, в яку переселилися матеріальні цінності, все вплоть до золотовалютного запасу, алмазного фонду і всього іншого, що залишилося, про визнання також цих дій такими злочинними, про відшкодування хоча би часткове матеріальне, про відновлення пенсійних прав цих громадян, і кримських татар, і інших, про яких сьогодні говорили. Є підстави у правонаступників говорити про це, і є підстави у нашого Президента, у нашого Прем’єра обговорювати ці питання, обговорювати як партнери з колегою Путіним, з колегою Медведєвим. Це треба робити, для цього треба розправити спину, а не гнути її. І я пропоную її розправити тим, хто голосував за так звану мовну політику, а точніше, за знищення любої мовної політики в Україні, які ведуть до балканізації, пане Чечетов, до лоскутизації України ведуть! І хочу вам нагадати: в Конституції Автономної Республіки Крим, яку ми затвердили своїм законом, є три державних мови. Зверніться на кримсько-татарській мові до когось в Криму – вас далеко пошлють, тому що вона не виконується. Це профанація – те, що там записано! Через це не порівнюйте це з мовою. Держава.
Це не по темі. Ляшко, будь ласка. Ми говоримо про інший законопроект.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я буду голосувати за цей закон, бо історична справедливість має бути відновлена. Кримсько-татарський народ, який людожер, кровожер Сталін виселив до чорта кулички і заморив голодом. Оті, хто сміється, ви подивіться історичні хроніки, скільки загинуло татар, поки доїхали в Азію, скільки їх голодом, хворобами заморили в отих теплушках неоплачуваних. І це зробили нащадки тих, хто сьогодні сидить у Верховній Раді і кричить. Нинішня влада так само, як колись сталінська заморила, знищила кримсько-татарський народ, хотіла знищити, але слава Богу їм це не вдалось, нинішня влада так само морить голодом український народ, у тому числі і складову частину цього народу – кримських татар. Ось картопля, українська картопля. Ціна на базарі – це картопля, куплена мною у цю неділю в Козельці на базарі, в Чернігівській області, ціна цієї картоплини 30 копійок кілограм.
Олег. вимкніть мікрофон. Ви давайте говоріть про тему закону, а не про картоплю. Будемо розглядати про сільське господарство, розповісте про картоплю. Або по темі будете говорити, або я вам не дам. Не перетворюйте, не перетворюйте вищий законодавчій орган в посміховисько. [[Шум у залі]] Говоріть, будь ласка, про Закон України про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, вищій законодавчій орган України має дбати про українських громадян, коли люди позбавлені засобів до існування, коли діди, баби у 80 років не можуть по 30 копійок продати кілограм картоплі, їм немає за що купити собі ліки, за що собі купити дрова, то це проблеми вищого законодавчого органу. А влада собі малину по 670 гривень за кілограм купує. А мільйони українських селян, які живуть з картоплі і молока, не можуть заробити копійки. І тому це тема, у кожного з нас має боліти душа, коли ми бачимо, як доведені люди до ручки, як їм нема за що їсти, за що купувати ліки, і як жити. І страждають від дій влади і кримські татари, і українці, і євреї, і україномовні, і російськомовні громадяни. Всі страждають від цієї ганебної влади і тому цю владу треба гнати в шию, а одночасно змінити економічну політику держави, обмежити доступ імпорту в країну, дати можливість нашим селянам по нормальній ціні продавати картоплю, цибулину, гречку і молоко. А коли я зараз до "регіоналів" кажу: "Підіть людям в очі гляньте", вони тікають від людей. Бо ви їх боїтесь, бо вам нема чого сказати. Ганьба вам і цій владі!
Болдирєв. [[Шум у залі]] Болдирєв.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Вся человеческая история – это сплошное насилие одних народов над другими. Крымские татары появились в Крыму в ХIII веке. А до этого там жили, в основном, греки, ну, из тех народов, которые известны сегодня. И, вне всякого сомнения, все вы знаете о том, что в XVIII веке во времена правления Екатерины II были переселены греки из Крыма на территорию современной Донецкой области, их центром был город Мариамполь, который сегодня называется Мариуполь. И, на мой взгляд, это. На мой взгляд, эта история тоже не имеет своего логического завершения. Поэтому я бы хотел обратить ваше внимание на то, что все вот эти "рыдания", которые мы сегодня слышим с трибуны, они имеют очень короткую историческую дистанцию. Да, вне всякого сомнения, мы будем поддерживать этот закон, но мы будем поддерживать этот закон не из тех соображения, которые здесь приводил коллега Заяц или коллега Яворивский. Мы будем поддерживать этот закон исключительно из гуманитарных, гуманистических соображений. И хоть вы и кричали и смеялись, когда выступал мой коллега Чечетов, но только в его выступлении содержалась истина, содержалось грамотное толкование того, почему этот закон необходим. Он необходим потому, что мы гуманно относимся ко всем нашим гражданам, мы гуманно относимся и к крымским татарам, и я надеюсь, будем так же гуманно относится и к грекам, если греки захотят вернуться на свою историческую родину, откуда, еще раз повторяю, их переселили в XVIII веке. Есть и другие примеры. Я призываю вас к тому, чтобы мы не забывали, уж если мы двигаемся в Европу, уж если мы выбрали европейские ценности, то необходимо не создавать себе политические преференции, а необходимо эти равные права всех граждан, всех национальностей давать всем, в том числе, и как сказал мой коллега Чечетов, в вопросах языковой политики. И я призываю вас во втором чтении поддержать закон Колесниченко-Кивалова.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою [[реєстраційний номер 5515]]. [[13:17:52]] За-356 По фракціях. Партія регіонів – 183, БЮТ – 97, "Наша Україна" – 42, комуністи – не голосували, Народної Партії – 20, "Реформи" – 2, позафракційні – 12. Заєць, Чечетов – по хвилині, репліки.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Тут пан Болдирєв говорив про те, що дуже коротка дистанція, ми сьогодні шибнем і виселенням татар. Ця дистанція, пане Болдирєв, у десятки і сотні тисяч життів людей і не тільки татар, а і українців, і інших народів. Оце вам треба знати як такому виразнику гуманності. А тепер ви говорили про гуманну політику Партії регіонів. Ми цю гуманну політику бачимо сьогодні по відношенню до селян, де не можна молока продати, де дійсно не можна картоплю продати. Ми бачимо цю гуманну політику до дрібних, середніх підприємців, де просто обкрадають і знищують. І ми бачимо цю гуманну політику в цьому залі, де ви хочете знищити українську мову, де ви хочете знищити українську державу і українську націю. І ви це називаєте гуманною політикою? Це політика бандитів, це політика, яка розглядає Україну як територію, а не як державу. Це політика, яка не зважає на жоден інтерес корінної нації, на жоден інтерес простої людини. Отаку ви насаджуєте політику, вона вам не пройде, ви на цих виборах не наберете те на що ви розраховуєте, бо ви хочете запалити українську хату, український дім. Ми гордимося, що 20 років у нас мир і спокій, а ви палите, бо ви крадії, герострати і українофоби.
Значить так, шановні колеги! Шановні колеги! Заспокойтесь, заспокойтесь! Я ще раз повторюю, жодний народний депутат не одержить жодної секунди, якщо він буде говорити не по темі закону. Хочете поляпати язиками, вийдіть за сесійну залу і готуйтесь до виборів, а тут обговорюйте те, що стосується законопроектів, а не про те, що хочеться – про картоплю, про бараболю, про інші питання. Ви можете говорити там, коли будуть слухатись ці питання. Михайло Васильович, будь ласка, сядьте, переходимо до розгляду іншого.
Кармазин назвал фамилию.
Та Кармазін називає кожну фамілію. Михайло Васильович, присядьте. Розглядаємо проект закону проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування необґрунтованих пільг і привілеїв для осіб, уповноважених на виконання функцій держави [[реєстраційний номер 9403]]. Будь ласка, Джоджик Ярослав.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Якщо ми розглянемо весь попередній період. А у мене є повні 10 хвилин.
У вас є 10 хвилин і 5 на запитання.
Якщо ми розглянемо весь попередній період української незалежності, то особливо напередодні виборів приймалася маса популістичних законів, які надавали пільги тим чи іншим категоріям. За оцінкою спеціалістів Інституту демографії та соціальних досліджень імені Птухи, Національної академії наук у 2011 році майже 45 процентів або 7,66 мільйонів домогосподарств мали у своєму складі хоча би одного пільговика. Відповідно до офіційних даних надається 45 видів лише соціальних пільг, якими можуть користуватися близько 18 мільйонів осіб. Вартісна оцінка потреби забезпечення бюджетними коштами, гарантованих державою, соціальних виплат і допомоги, відповідно до їх унормування чинним законодавством, в умовах 2012 року становить 249 мільярдів гривень. В Законі "Про Державний бюджет на 2012 рік" на гарантовані державою соціальні виплати і допомоги, разом по всіх законах, передбачено 78 мільярдів, відхилення від потреби складає 171 мільярд гривень. Це джерело, аналітичні матеріали Мін.соцполітики. Головна проблема такого підходу полягала в тому, що пропоновані видатки не були забезпечені доходами. Кожен новий бюджетний рік розпочинався із проблем збалансування доходів і видатків. Сьогоднішня влада розпочала масовий наступ на пільги. Можна довго перераховувати перелік кроків, які були здійснені. Я зроблю перелік лише деяких. Рішення Конституційного Суду щодо відповідності Конституції України пункту 4 розділу VII "Прикінцеві положення" Закону України "Про Державний бюджет на 2011 рік" від 26 грудня. В даному випадку обмеження права на соціальну допомогу виразилося в тому, що Кабміну було доручено забезпечити такі виплати не в порядку її розміру, встановленого Законами про статус і соціальний захист громадян, які постраждали в результаті Чорнобильської катастрофи, про соціальний захист дітей війни і про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб, а в порядку і розмірах визначених ним самим. При цьому, відштовхуватися Кабінет Міністрів України повинен не від приписів закону, а від наявного фінансового ресурсу бюджету Пенсійного фонду. Вже це говорило про звуження змісту і можливе звуження обсягу права на соціальну допомогу для чорнобильців, дітей війни і військовослужбовців. Так, замість виплат належних за законом Кабміном були встановлені виплати в десятки, а то і сотні разів нижчі. Наприклад, пенсії непрацюючим пенсіонерам, які проживають в зоні посиленого радіочастотного контролю, згідно з 39 статтею Закону про статус і соціальний захист громадян, які постраждали в результаті Чорнобильської катастрофи, повинні були збільшуватися на одну мінімальну зарплату 1004 гривні станом на грудень 2011 року. Замість цього Постановою Кабінету Міністрів від 6.07.2011 року 745, прийнятою на виконання пункт 4 розділуVП Закону "Про державний бюджет на 2011 рік" їм була встановлена добавка в розмірі 5,2 гривні – в 193 рази нижча. І так з усіма іншими пільгами, котрі місцями були знижені до мінімальних розмірів. Держбюджет 2012 року також містить норму, згідно з якою Кабінет Міністрів регулює розмір соціальних виплат у ручному режимі. В "Перехідних положеннях" закону закріплено право уряду корегувати розподіл соціальних виплат. Звичайно, такий підхід викликав глибоке не прийняття суспільства. Оскільки всі ці радикальні дії стосувалися найбільш соціально незахищених верств населення. Що стосується самих народних депутатів? Законом "Про Державний бюджет на 2012 рік" передбачене скасування низки наданих народним обранцям пільг шляхом зупинення дії низки статей Закону "Про статус народного депутата". Зокрема зупинено дію статті 20 про виплату ексдепутатам Ради матеріальної допомоги в розмірі зарплати парламентарія, що працює, на період його працевлаштування 50 процентів зарплати у разі неможливості працевлаштування; про виплату матеріальної допомоги депутатам на оздоровлення в розмірі подвійної місячної зарплати; про виплату допомоги розміром 12-місячних посадових окладів депутатів, що працює у разі виходу на пенсію. Крім того, Рада призупинила право депутатів-пенсіонерів користуватися раз на рік залізничним, водним, повітряним або автомобільним транспортом, а також отримувати путівки для лікування для лікування, на транспорт для поїздки в лікарню або поліклініку. Зупинені дії норм про обов’язкове державне страхування життя і здоров’я депутатів, забезпечення їх путівками для санаторно-курортного лікування, виплату одноразової грошової компенсації для створення належних житлових умов. Для помічників-консультантів депутатів скасовується разова грошова допомога в розмірі 3-місячної зарплати. Слід зауважити, з великого переліку скасованих пільг більшою їх частиною депутати не користуються, а врешті, не мають професійної потреби. За орієнтовним підрахунком, на рівні видатків 2011 року, економія від призупинення пільг народним депутатам у 2012 році, складає 35 мільйонів гривень. Але головне, головним недоліком тут є те, що економіка є показовою, пільги фактично не скасовані і автоматично відновлюються в новому бюджетному році. А все це дозволяє владі, Партія регіонів рапортувати, що от ми виконали свої обіцянки, ліквідували депутатські пільги. Саме такі подвійні стандарти, давайте спільно затягувати, але за рахунок простих людей пояси, найбільш негативно впливають на відношення простих громадян до влади. Проектом, що ми пропонуємо, пропонується прийняти скасування пільг народним депутатам раз і назавжди. Зокрема, проектом пропонується вилучити положення Закону України "Про статус народного депутата", які передбачають: виплату матеріальної допомоги колишнім народним депутатам, у зв’язку з неможливістю працевлаштування, право на безкоштовний проїзд у всіх видах міського транспорту, право колишніх народних депутатів на безкоштовне забезпечення путівками для лікування, а також, після виходу на пенсію, транспортом для поїздки в лікарню, чи для інших потреб, у зв’язку з оздоровленням та лікуванням. Право народних депутатів на безкоштовне забезпечення путівками для санаторно-курортного лікування. Право на одноразову грошову компенсацію для створення належних житлових умов. Пропонується відмовитися від безкоштовного користування народними депутатами залами офіційних делегацій. Пропонується вилучити частину восьму статті 20 Закону про статус народного депутата, якою передбачено, що народному депутату надається щорічна оплачувана відпустка у міжсесійний період тривалістю 45 днів з виплатою матеріальної допомоги на оздоровлення у розмірі подвійної місячної плати. Я хочу наголосити на тому. що згідно заключення науково-експертного управління Верховної Ради України є наступне заключення: запропоновані зміни є слушними і можуть бути підтримані, оскільки вони передбачають скасування піль, які безпосередньо не пов’язані зі здійсненням депутатської діяльності. Узагальнений висновок науково-експертного управління: за результатами розгляду на пленарному засіданні законопроект може бути прийнятий за основу з наступними врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Авторами цього законопроекту є народні депутати Іван Заєць і Юрій Костенко, а також Ярослав Джоджик. Дякую.
Запишіться на запитання. Будь ласка, 5 хвилин Стойко.
5, так? Ярославе Івановичу, справді закон, про який ви говорили, він слушний і це несправедливо, коли Конституційний Суд вирішує питання чи видавати, чи не видавати чорнобильцям або афганцям чи дітям війни компенсацій. Ви згадали про народних депутатів, але в мене питання: справді потрібно лишати народних депутатів тих пільг, які вони мають? Але чому або чи є у вашому законі передбачені ліквідації пільг на рівні центральних органів влади, зокрема, Кабінету Міністрів, Президента і його канцелярії. Бо сьогодні, коли український народ ледь зубожіє. Президент купує нові гелікоптери, які дорожчі, ніж в американського Президента, мерседеси підпільно вони нові закуповує. Живе на 150 гектарах в резиденції, яка обходиться в сотні мільйонів з податків, які стягуються з українського народу.
Я вам дякую за запитання. Я хочу наголосити на тому, що я абсолютно підтримую ваш підхід, який полягає в тому, що коли Україна як держава продовжує перебувати в економічній кризі і коли потрібно економити, то потрібно економити всім і в першу чергу розпочинати з влади. Всі ці видатки, які ви говорите, в закупках гелікоптерів, вони не регулюються спеціальним законом. Вони, кошти на придбання всіх тих гелікоптерів, вони передбачені у Законі про Державний бюджет на поточний рік. Тому, очевидно, коли ми критично оцінювали прийняття бюджету на цей рік, очевидно, при затвердженні бюджету на наступний рік, очевидно, не потрібно допускати таких витрат на Державне управління справами. З коштів якого фінансуються всі ці видатки. Але предметом дії цього законопроекту є пільги, які стосуються народних депутатів, і є пільги, які стосуються працівників.
Петренко.
Петренко, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Прошу передати слово Подгорному.
Мікрофон Подгорного.
Подгорний, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Шановний доповідачу! Ви в своїй доповіді дуже гарно сказали, скільки осіб у нас мають пільги. Але акцент поставили тільки на народних депутатах. Попереднє запитання стосувалось уряду і Президента. Але я хочу сказати, що пільгами сьогодні користуються, крім тих категорій, які вже названі, прокурори, судді, митники і ще декілька категорій. І там пільги, вони стосуються не 450 осіб, а тисяч осіб! І тому, на мою думку, ми будемо підтримувати цей законопроект, його треба на кінець вирішувати, але треба ще і подивитись на інші категорії. Тому що, коли буваєш в місті або селі: чий будинок – судді, чий будинок – прокурора, чий будинок – ще одного судді і таке інше. Дякую.
Колего, я абсолютно підтримую ваш підхід. І я пробував у відповіді на попереднє питання відповісти, але вже закінчився час на відповіді. Цей законопроект передбачає скасування пільг та привілеїв, не пов’язаних з виконанням своїх обов’язків державним службовцям першої та другої категорії, працівникам прокуратури, прокурорам та слідчим прокуратури. І я абсолютно погоджуюся з вашим підходом, щоби при підготовці до другого читання передбачити і суддівську., суддів. ([[Шум у залі]]) І Президента, і Президента! Абсолютно погоджуюсь.
Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановній доповідачу, в цій проблемі є, в цьому питанні є дві проблеми. Перше – це питання пільг самих депутатів. І друге – це питання, яким чином забезпечуються ці пільги. Я думаю, що дійсно нам треба розширити перелік осіб щодо пільг, бо, дійсно, є Президент, є члени уряду. Ми знаємо, що є так звані урядові дачі і багато-багато інших речей. Ми знаємо, що оці всі високопосадовці мають по сотні гектарів землі під своїми будинками і не платять, бо четверта зона і тому подібне. Є ще скриті пільги – це коли низька плата за використання природних ресурсів. Суддям дають безкоштовні квартири і ми бачимо, як вони судять. Як ви вважаєте, яким чином вийти сьогодні на більш широке коло осіб і покінчити з цими пільгами? Звісно, що треба починати з депутатів, бо вони є сьогодні законодавцями і вони сьогодні мають показувати цей приклад. А то не ходять на роботу і кажуть, ми відмовилися від заробітної плати. А хто за вас голосує, якими картками, коли ви йдете? Таких депутатів не має бути у Верховній.
Дякую за запитання. Шановні колеги, я наголошую на тому, що проект Закону називається "Про внесення змін до деяких законів України щодо скасування необґрунтованих пільг і привілеїв для осіб, уповноважених на виконання функцій держави". Тобто сама назва законопроекту передбачає розширення кола цих осіб, яких ми передбачаємо позбавлення їх пільг. Тому очевидно після прийняття цього законопроекту в першому читанні при підготовці до другого читання ми будемо мати можливість розширити перелік цих осіб, пільги яких ми хочемо позбавити. І тому я надіюся і Партія регіонів, яка уже, яка уже говорить про те, що вона виконала свої передвиборчі обіцянки, оскільки цей законопроект не передбачає позбавлення пільг лише в цьому році, а передбачає позбавлення пільг уже назавжди, очевидно, буде, я надіюся, голосувати за цей законопроект.
Будь ласка, від комітету перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Ольга Борисівна Боднар.
Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко - "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати, запрошені на засідання, комітет розглянув 22 лютого цього року проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування необґрунтованих пільг і привілеїв для осіб, уповноважених на виконання функцій держави. За висловленням авторів законопроекту ним пропонується скасувати або обмежити невиправдані пільги та привілеї, встановлені народним депутатам України, державним службовцям, працівникам прокуратури, прокурорам та слідчим прокуратури, які не пов’язані з виконанням ними своїх обов’язків. Головне науково-експертне управління в цілому підтримує ідею скорочення пільг щодо певних категорій осіб, але вважає, що передбачені законопроектом зміни не мають комплексного характеру. Разом з тим в узагальнюючому висновку управління зазначається, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет з питань бюджету за підсумками розгляду законопроекту прийняв рішення, що законопроект зменшує витрати бюджету та інформує, що Міністерство фінансів підтримує прийняття законопроекту. Міністерство соціальної політики аткож підтримує даний законопроект. Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України у своєму висновку висловив низку зауважень до положень даного законопроекту у частині внесення змін до Закону "Про статус народного депутата України" та зазначив, що готує комплексні зміни до вказаного закону, з огляду на що вважає за доцільне повернути законопроект суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Генеральна прокуратура України у своєму висновку зазначає, що комплекс організаційно-правових та економічних заходів, спрямованих на забезпечення соціального захисту працівників правоохоронних органів, обумовлений характером покладених на них службових обов’язків та низку специфічних вимог та обмежень щодо них. Отже, пільги на які посилаються автори законопроекту, є по суті соціальними гарантіями професійної діяльності цієї категорії працюючих. З огляду на зазначене Генеральна прокуратура вважає, що законопроект достатньою мірою не є обгрунтованим. Комітет з питань державного будівництва місцевого самоврядування не заперечує проти ідеї скорочення пільг щодо певної категорії осіб, але вважає, що законопроект не має системного характеру, оскільки він передбачає скасування чи обмеження пільг тільки щодо трьох категорій працюючих осіб. Крім цього, деякі позиції законопроект є незрозумілими або недостатньо обгрунтованими, наприклад, щодо позбавлення народного депутата України права на щорічну оплачувану відпустку, хоча таке право є не пільгою, а конституційним правом всіх громадян, а також внесення зміни до статті про заохочення за сумлінну працю державних службовців. Також в частині внесення змін до Закону України "Про державну службу" комітет зауважує, що з 1 січня 2013 року набирає чинності нова редакція цього закону. Отже, даний законопроект у цій частині фактично втратив актуальній, оскільки вказаний закони взагалі не містить положень щодо інституту відставки, до яких пропонуються зміни автором законопроекту. Зважаючи на викладене, комітет рекомендує даний проект закону повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую за увагу.
Якщо є запитання, запишіться. Так, будь ласка, 3 хвилини, Ярослав Сухий.
Ольго Борисівно! Ну, я хочу, перш за все, подякувати вам і вашому комітету, тому що ваш виступ був, на диво, спокійним, поміркованим і аргументованим. Але скажіть, будь ласка, через ваш комітет проходить досвід або знання про досвід інших держав, чи щось, подібний цирк отакий, який нам запропонував тут Джоджик, чи є десь в світі такий парламент, який абсолютно повністю позбавлений своїх повноважень. Як це може виглядати?
Дуже дякую. Я хочу сказати, що напевно до жодних повноважень жодного парламенту світу не відноситься отримання якихось соціальних пільг. Тому щодо скасування пільг я не маю нічого особисто проти. Я тільки прочитала зауваження ті, які озвучені мною, нашого комітету, да, які, наприклад, стосуються відпустки для народних депутатів, як для громадян України. В даному випадку я теж погоджуюсь з рішенням комітету, це не є пільга. Але стосовно того, що пільги мають бути скасовані і всі мають однакові права згідно Конституції, це, я вважаю, має бути аксіомою.
Подгорний.
Подгорний, фракція "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановна Ольго Борисівно! По-перше, треба було б, мабуть, відповісти вашому візаві, що, мабуть, нема жодного парламенту, де депутати від більшості "грають на піаніно" кнопками. Це перше. А по-друге, я знаю точно, що є країни, де прем’єр-міністри, міністри на роботу їздять на велосипедах, а не на мерседесах. І тому, мабуть, треба ще підготувати один законопроект, який би стосувався якраз Кабміну, щоб забрати всі ці державні дачі, забрати всі автомобілі, щоб вони не жирували. Дякую.
Дуже дякую. В продовження сказаного вами я можу сказати, що народними депутатами від "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина" якраз підготовлено відповідний законопроект, який передбачає видачу для державного користування в службових цілях автомобілів виключно українського походження і також за відповідно встановлену ціну і для певних категорій працівників. На своїх теж може їздити, але за рахунок відшкодування.
Будь ласка, Самофалов.
Уважаемая Ольга Борисовна, я внимательно прослушал доклад автора законопроекта. И все-таки считаю, что в основном это очередная пиар-акция. Почему? Потому что слишком большая дистанция, даже если мы примем в первом чтении, от первого до второго, и там оно уйдет куда-то. Я, например, не услышал того, что сегодня, кроме льгот, которые есть, есть перерасход элементарный, простой. Вот перелеты. Господин Сенченко из БЮТ на 130 тысяч перерасходовал свой лимит. Это нормально? А там перечень на четырех листах. Вот и экономика. Но, чтобы не мешали льготы никому, я предлагаю вот такой вариант. Он будет поддержан нашими избирателями. Я завтра лично пишу заяву на Верховную Раду о том, что я прошу лишить меня всех льгот, но вместе с господином Джоджиком и Зайцем. Положили на стол – и так каждый сегодня покажет, кто есть кто в Украине. Это будет тогда нормальный, хороший подход. И разговора о льготах больше не будет. Я готов завтра, еще раз подчеркиваю, с товарищем Джоджиком, Зайцем заявление на стол. Пожалуйста, смотри: я лишаю себя прав.
Я вас чудово розумію. Гарна фраза, яка, в принципі, є просто гарною фразою. Ви чудово розумієте, що, навіть якщо ви напишете отакими флуоресцентними буквами цю заяву, вона ніяким чином не вплине на ваше сьогоднішнє становище, тому що ви маєте повне право не користуватися тим, що вам передбачає чинне законодавство. І це буде дуже гарно з вашого боку. Тому що я хочу сказати, що було би теж непогано для народних депутатів, які масово не являються в зал, як ми бачимо, грають на піаніно – голосують за когось там рядом сидящого, да, - було б дуже гарно, якби вони відмовилися від отримання своєї зарплати. І це було б гарним наповненням нашого бюджету. Дякую.
Сідайте, будь ласка. Прошу записатися на виступи. від депутатів. Так, у нас залишилось 14 хвилин, на жаль. Каплієнко.
Шановні колеги, шановні народні депутати, шановні українці! Ну, я, як представник депутатської групи "Реформи заради майбутнього", можливо, буду говорити не досить приємні речі тим, хто вніс такі пропозиції, а, можливо, і досить приємні тим, хто буде голосувати "проти". Ми вважаємо, що це суто популістський закон. Він спрямований на те, щоб ви сподобались, ті, хто його вносить і будуть голосувати, виборцям, як і попередній, який стосувався кримськотатарського народу. Ви знаєте, що і перший, і другий, скоріше за все, до другого читання не дойде і ви це чітко всі зрозуміли. Мало того, якщо говорити по суті, ну давайте говорити правду хоч колись в цьому парламенті. Давайте говорити про те, що окрім піару і намагання використати такий відомий в психології маневр, який називається перенесення проблеми від себе на іншу особу, це називається "обєлєніє себе". Нібито ніхто не помітив, що ви були депутатами, які п’ять років це отримували. Ну, що ви робите? Не можна заганяти Україну в умовах сподобатися. для того, щоб сподобатися виборцям до того, щоб нас називали "самоскопістами". Так що ви робите? Що далі, ті, хто вніс? Ви ж робите наступне, ви робите наступне, ви оскопляєте не тільки себе, а ще й державних службовців. Навіщо ви їх туди тягнете? Державні службовців на сьогоднішній день в бюджеті 2012 року мають ??????наповнені, захищені статті видатків на дев’ять місяців, жодної мотивації на життя, жодної. Що ви робите? Давайте говорити про наступне, підтримую тезу, яка тільки що лунала з цього, з цієї сторони залу. Даруйте, персонально пишіть заяви, відмовляйтесь від своїх пільг – о це саме главне, так і робіть. А що до того, що, ну даруйте, якщо закон порушує Конституцію України, коли чітко визначено, що кожен громадянин України має право на щорічну відпустку. Якщо на сьогоднішній день є всі права на те, щоб у разі втрати годувальника, а саме народного депутата України і була йому витрачена страхова виплата, то чому ми це можемо скасовувати? Це захист людей, це захист кожного з нас. Не подавайте дурних прикладів. Мало того, якщо ви пишете про те, що є державний службовець на сьогоднішній день у разі відставки не повинен мати аж нічого, чи є воно в діючому Законі "Про державну службу", який ми прийняли, чи немає, яке це відношення має до сьогоднішньої справи? Тому ми закликаємо вас до наступного: пора того, щоб ви, скажемо так, як павліни ходили перед виборцями, можливо, завершилася. Відкривайте свої справжні обличчя і піклуйтеся лише про себе. ручкою пишіть заяви. Ми голосувати за цей ганебний законопроект не будемо. Дякую.
Гнаткевич, фракція БЮТ. Підготуватися Кармазіну.
Шановні колеги, цікаве питання у цікавий передвиборчий час. Ви знаєте, я був депутатом першого скликання і я розвалював стару систему. Я пам’ятаю революційний настрій трудящих, як тоді їх називали. І ви знаєте, за що трудящі найбільше не любили комуністичну систему? А вони її не любили за спецпайки, за спецмагазини. Ви пам’ятаєте, як перекинули якусь машину з м’ясом? Якесь м’ясо чи ковбасу комусь везла. І люди, роздратовані. О, в Чернігівській області, підказує Ляшко. Розумієте, на чому був побудований, в основному, соціальний компонент цієї революції тоді? За що була ненависть трудящих до тодішніх, як вони казали, експлуататорів, можна так сказати. Шановні колеги, народ не любить депутатів. Я належу до цієї частини депутатів, які щодня їздять на роботу маршруткою і метро. Я ходжу босим вранці на пляж, він переді мною, слухаю, що говорять люди, вранці просипаюся, народ депутатів не те, що не любить, він їх ненавидить. Я на базарі ходжу і виступаю часом, ви знаєте, як провокатором. По чому то?. Я говорю, ви знаєте, от є зараз соціальні ініціативи Президента, стане краще. А, стане краще! А закінчується все на депутатах, це вона там всі – злодії, все гребуть тільки під себе. Всі тільки думають про себе. І навіть якщо Партія регіонів зараз, в що я мало вірю, проголосує за те, щоб скасувати ці пільги для депутатів, а тим більше всі пільги, народ скаже: та вони брешуть, то вони тільки прийняли такий закон, а вони його викрутять все рівно так, щоб жити далі так, як вони зараз добре живуть. Шановні колеги, мені здається. До речі, найбільше не люблять оцю, що ми отримуємо пільгу на лікування 30 тисяч чи скільки. Насправді кажуть 70 тисяч, 120 тисяч, домальовують що хочуть. Отже, для того, щоб народ нас депутатів полюбив, наша фракція пропонує проголосувати за цей законопроект в першому читанні. А до того ж проголосувати за те, щоб розглянути питання про ліквідацію всіх пільг, а також нажитого несправедливого майна внаслідок цих пільг. Щоб подивитися, як приватизовані такі речі, як "Межигір’я", за що побудували нинішні прокурори свої будинки, на які аж страшно дивитися. Чи справді є золоті унітази у деякого нашого начальства. Тобто розглянути цей закон в комплексі із недоторканністю, з ліквідацією пільг і з несправедливим нажитим олігархами і тою партією, яка нині їх підтримує, майном. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Підготуватися Маньковському, фракція Регіонів.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, як ми будемо голосувати за цей законопроект? Ну будемо голосувати за цей законопроект. А чи є він комплексним? Ні, він не є комплексним, колеги. Він зовсім не комплексний, якщо хочете знати. Чому? Де там виконавча влада? Немає. Де там Конституційний Суд? Немає. Ви копійки хочете економити, а у нас 57 мільйонів гривень виділено на фінансування 18 суддів Конституційного Суду. 300 чоловік – апарат. Жоден не скорочений. Кругом відбулися скорочення – там немає. Де комплексність підходу? Скажіть мені, будь ласка, які зміни треба вносити в закони і в які закони, щоб не було отих містечок в Кончі Заспі і так далі урядових. Щоб не було подальшого фінансування і утримання людьми цих містечок. Які треба закони приймати, щоб потім той, хто прийшов після "папередников", казав, що у мене тут так погано, "Мерседес" бачте не відремонтувала Юлія Володимирівна, бо вона їдала на своєму. Ви бачте, який гріх, вона виявляється на своєму їздила, то за це вона зараз сидить у в’язниці. А вони літають на чужих. Не добудувати Маріїнський палац, який зруйновується зараз, доруйновується, але викинути в кілька разів більше коштів на майданчик, 105 мільйонів гривень для того, щоб сісти кілька разів на гелікоптерах. Тому не комплексний це, колеги, законопроект, хоча я і буду за цей рамковий законопроект голосувати. Я хотів би привернути вашу увагу до того, що цей законопроект має бути чітко ув’язаний з тим, а що сьогодні в життя держави відбувається? А відбувається ж бандитизм, якщо раніше ви могли з Одеси увечері сісти, вранці приїхати сюди поїздом, всі громадяни України, то зараз ці поїзди скасовані. Зараз треба виїжджати ледь після обіду і ще приїхати Бог зна коли, чому? Тут же експериментатори сидять, де, хто представляє Колєсніка, де це міністерство казкове, яке приватизує залізницю? А я попереджав вас, не приймайте законів, а тепер Колєсніков з Козаком, відомі вам особистості добивають повністю український народ через скасування поїздів і не тільки з Одеси, ви і з Харкова добили, і з Львова, ви кругом де по хазяїнували там хрест стоїть, чи будуть стояти хрести, але ми цього допустимо. Через це, пільг треба позбавляти абсолютно і кардинально всіх, і має бути такий закон розширений і тут я погоджусь з тими хто критикує цей закон, але буду за нього голосувати. Дякую.
Маньковський передає Чечетову, будь ласка. І за ним – Жебрівський.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Вот в чем отличие реальность дел от популистской демагогии. Здесь автор рассказывал о том, что надо отменять. А я говорю: уже отменили. Вы не удивляйтесь, господа из "БЮТ" и "Фронта змін", когда вы придете на днях брать путевки, по привычке, бесплатно, а вам скажут: вам не положены. А вы скажите: как, мы же не голосовали за отмену бесплатных путевок? А вам скажут: Партия регионов уже отменила. Вы побежите в кассу, представители "БЮТ" и "Фронта змін", требовать материальную помощь для того, чтобы слетать на Канары и Мальдивы. А вам скажут: вам не положено. А вы скажите: да мы же не отменяли, что мы самоубийцы для себя отменять? А вам скажут: Партия регионов отменила. Вы пойдете в следующий кабинет и требовать квартиру бесплатную, дайте квартиру мне как депутату, я говорю о "Фронте змін" и "Батькивщине". А вам скажут: не положено. А вы скажите: мы же не отменяли. А вам скажут: Партия регионов отменила, отменила. Господа, будьте как все! Здесь звучал призыв о том, что вы знаете, там отменили бесплатный проезд в трамвае, в троллейбусе, в метро и так далее. Конечно, если посмотреть на каких машинах вы ездите, вы не знаете, что такое метро, что такое трамвай. А представители Партии регионов ездят в метро, в трамвае и в троллейбусе не для того, что там машин нет, а для того, что надо проехать и в метро, и в трамвае, и троллейбусе для того, чтобы там поспілкуватися з громадянами, побеседовать о их проблемах. Мы ездим иногда и платим. Поэтому абсолютно права, мы уже хотели проголосовать, Бог с ним, проголосуем, как говорится, чтобы потом не спекулировали. Но когда выступила ваша "политическая звезда", зам.председателя комитета, "политическая звезда" оппозиции и сказала, что нельзя голосовать за него. Но если ваши представители говорят, что это туфта и голосовать нельзя, мы же верим им, мы не можем голосовать. Но тем не менее, я еще раз повторяю, вы не оскорбляйте Аппарат, а то по привычке будете требовать бесплатные путевки. Мы уже поотменяли, да, не оскорбляйте Аппарат, советь имейте. Спасибо.
Жебрівський і будемо визначатися.
Павло Жебрівський, Українська платформа "Собор". Мені сумно з приводу того, що з одної сторони і з другої виступають і один одного пробують вмокнути, а після цього всього приходите до людей і розказуєте: а я не такий, як інші, при тому різні. Друзі! Насправді, перестаньте один одного поливати брудом, давайте подивимося на тих, хто що робить в кінці-кінців в парламенті. Реально 50-70 депутатів пишуть закони, реально працює до ста чоловік у парламенті. Але обзивають всіх і всяк. І через це будьте людьми. Насправді, ви думаєте, якщо уколов іншого, то від того став чеснішим і розумнішим – ні, ще більше в бруд вмокнувся. Тепер друге питання. Пане Михайле, не обманюйте, ви зупинили й проголосували тільки в бюджеті на цей рік ці пільги, на один рік. І це насправді є величезний обман. Насправді, на сьогоднішній день немає ніякої ліквідації ні пільг, ні привілеїв. А на цей передвиборний рік, правда, в бюджеті призупинили ці норми, а не скасували в законах профільних і це неправда. Я взагалі вважаю, що пільги і привілеї – це старе минуле. Я вважаю, що на сьогоднішній день має бути якась кратність по відношенню до середньої заробітної, в тому числі і народних депутатів, і інших. Не може розриватися між середньою заробітною платою і зарплата вищих посадових осіб в десятки разі. Це неправильно. Насправді, максимум може в шість раз різнитися. У нас сьогодні різниця між мінімалкою і заробітною платою високопосадовців 15 раз – це страшний розрив. І коли насправді ми приїжджаємо до людей, то люди кажуть: потрібна якась формула. А ця формула, зрозуміло, - кратність. І вона не може бути більше, як в європейських країнах, шести раз. З приводу пільг і привілеїв. Я переконаний, що для того, щоб вимагати від інших держслужбовців, для того, щоб вимагати від інших посадовців депутати народні України мають позбавити самі себе пільг. Тоді вони будуть мати моральне право говорити про інші категорії людей. Якщо ми хочемо підняти статус держслужбовця, їм потрібно піднімати заробітну плату, не плодити їх як вошей, вибачте. А на сьогоднішній день визначити функції і насправді не деклоративно, а реально скоротити кількість, визначивши функції держслужбовців. І тоді їм, насправді, можна платити хорошу заробітну плату. Безумовно, не має бути 17 пенсійних законів, має бути 1 пенсійний закон. Я думаю, що цей закон потрібно підтримувати і якщо ми розпочнемо з себе, то тоді ми будемо мати моральне право говорити про модернізацію пільг для всіх категорій населення в Україні, це буде чесна позиція. І не поливайте один одного брудом, бо від того ви станете всі, і в тому числі ми, бруднішими. Дякую.
Так, обговорення питання завершено. [[Шум у залі]] Дуже просто, уже 14 година 01 хвилина. Так, будь ласка, Джоджик хвилину, заключне слово. А Заєць там ні при чому.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, в реальному політичному житті ми дуже часто стаємо свідками подвійних стандартів. І ось сьогодні ми маємо дуже яскравий приклад цього. Нещодавно Чечетов підтвердив, по суті, все те, що я говорив до цього часу. Він говорив про те, що вони пільги уже всі скасували, але зробили мало, "чуть-чуть" не сказав, сказав, що це скасували лише на цей рік. І жодного слова, що це піар, що це цирк, ні від кого з їхньої фракції ви не почули. Наш законопроект практично на 80 процентів підтримує ті, повторюю, ті норми, які прийняті провладною коаліцією, на 80 процентів. Але лише є єдина відмінність, що він не на цей рік це робить, а робить це назавжди. І от всі ці, які напередодні виборів хотіли зробити цей піар, коли є спроба повністю відмінити пільги, уже наші дії.
Дякую. Сідайте, будь ласка, 14.03, закінчився час, ми не маємо прав уже й голосувати. Хто називав Зайця? Заєць зараз відмовиться від усіх своїх пільг, прошу зробити заяву.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Тут у мене один депутат із Партії регіонів, другий із "Реформи заради майбутнього" говорили про те, що це популістський законопроект, що він десь із неба впав і так далі. так от я хочу вам сказати, ви подібні до тієї вдови, яка себе вишмагала. Чому? Тому що ми нічого нового не дали, ми дали тільки те, що на рік начебто позбавили пільг. а ми хочемо, щоб це було постійно. Тому ви самі себе вишмагали. Це перше. І друге. Я відкидаю ту тезу, що ми обмежуємося тільки депутатським корпусом. Ви прочитайте, там мова іде про високо посадовців І і ІІ рангу. Тому тут і міністри, і інші, інші речі. І ми маємо зрозуміти, якщо ми хочемо очистити влад увід корупції, треба очищати і від пільг. Давайте заробітну плату і вимагайте. Але в нас це 300 депутатів, яким ця заробітна плат не потрібна. Тому вони взагалі зневолювали мотивацію заробітної плати для всіх громадян. Давайте будемо реалізовувати політику дорогої робочої сили, піднімати заробітну плату всім людям і собі піднімати, і тоді, а не пільги роздавати собі мільярдами, а людям давати одну копійку. Тому.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Михайло Васильович, ви завтра відповісте. Відповісте завтра, завтра відповісте. Шановні колеги, будемо голосувати. Але я думаю, ті, хто нас чують і бачать – надзвичайно мудрі люди і все прекрасно розуміють. Хтось хоче щось відмінити, не получається – не ходіть у касу, не одержуйте зарплати. Хтось щось хоче відмінити – не біжіть і ставайте в чергу і не одержуйте путівок у санаторій. Ось буде ваш особистий приклад і все буде прекрасно. А то так балакаємо, балакаємо, знаючи, до чого балакаємо. І балакаємо тільки тоді, коли підходять вибори. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, правда, комітет, повернути суб’єкту права на доопрацювання. А автори пропонують прийняти за основу. Рішення комітету. Я ставлю на голосування рішення комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Зніміть голосування. Іван Олександрович, покажіть мені, будь ласка, де написано, що першою ставиться ініціатива депутата, а не рішення комітету? Покажіть мені, будь ласка. Покажіть мені, будь ласка. Добре, тільки виключення для Зайця зробимо, але це не регламентна норма. Спеціально для Зайця. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в першому читанні Закон про внесення змін до деяких законів України щодо скасування необґрунтованих пільг і привілеїв для осіб, уповноважених на виконання функцій держави. [[14:07:02]] За-150 По фракціях, по фракціях. Партія регіонів – 1, БЮТ – 85, "Наша Україна" – 31, комуністів – 24, Народна Партія не голосувала, реформи – 2, позафракційні – 7. Я ставлю на голосування пропозицію комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[14:07:42]] За-237 По фракціях, будь ласка. А ті, хто нас чує, хай роблять висновки. Партія регіонів – 170, БЮТ – 8, "Наша Україна", ініціатори, - 4, комуністів – 25, Народна Партія – 19, реформи – 2, позафракційні – 9. Ось так, шановні колеги, ви готуєтесь до виборів. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра початок роботи о 10 годині. Прошу сьогодні провести засідання комітетів. Тому що у нас з вами, на превеликий жаль, у цій сфері є дуже і дуже багато боргів.