Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Прошу включити систему „Рада”. [[15:59:59]] В залі зареєстровано 431 народний депутат України. Вечірнє пленарне засідання оголошую відкритим. З процедури нашої подальшої роботи, будь ласка, запишіться. Яворівський Володимир Олександрович.
Шановний пане Голово! Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Вранці я вже виступав з цього приводу, я хочу просто вам нагадати, пане Голово, що під номером 5317 уже зареєстровано проект цієї постанови, щоби перенести слухання із 11 листопада на 9 грудня. Проект постанови є, зареєстрований, я ще раз називаю його номер 5317. Я би попросив вас в якійсь паузі все-таки поставити і проголосувати, щоб зняти цю проблему, бо часу залишилося небагато. Якщо ми перенесемо ці слухання, то тоді все буде на місці. Дякую дуже.
Шановний Володимир Олександрович, я вам ще раз кажу, що тепер, після реєстрації профільний комітет дасть відповідне подання, ми поставимо його на включення до порядку денного в розклад засідання. Якщо це буде завтра - це буде завтра. Якщо це буде ще сьогодні, підчас пленарного засідання і не буде заперечень, ми сьогодні це вирішимо. Будь ласка, народний депутат Камчатний.
Камчатний, "Блок Юлії Тимошенко". Прошу передати слово колезі Писаренку з тим, щоб дати можливість мати подвійний ліміт часу для виступу. Спасибі.
Будь ласка, народний депутат Писаренко.
Шановні колеги, я хочу повернутися до рішення Погоджувальної ради нашої в понеділок. Ми вирішили, що комітет повинен підготувати законопроект 3062 по FATF і ми його розглянемо першим на засіданні у четвер у вечірньому засіданні. Сьогодні цей комітет готовий, він у всіх депутатів розданий. Комітет готовий його представляти, мій колега пан Аржевітін вже готовий його представляти зараз з трибуни. У нас є представник державного фінмоніторингу, заступник керівника. Депутати і керівники фракцій, я також говорив, готові його розглядати. Я прошу тоді відповідно до рішення Верховної Ради поставити його зараз першим на обговорення та прийняття рішення. Я хочу нагадати, що це – питання, яке нам дозволить прибрати всі спекуляції навколо того, щоб Україна знову потрапила в чорні списки FATF. Дякую.
Стосовно цією пропозиції я вам можу сказати, що рішення Погоджувальної ради віддзеркалюється в розкладі засідання щодня і на тиждень. Тому я просив би бути більш точними. Що стосується цього законопроекту, якщо не буде заперечень народних депутатів, ми можемо його включити в розклад сьогоднішнього засідання і розглянути. Є з цього приводу заперечення? Є заперечення народного депутата Ляшко. Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Олександр Володимирович, не заперечення, а навпаки, підтримка найактивніша цієї пропозиції. Ми стоїмо на порозі повторного попадання в „чорний список”, ганебний список ФАТФу, і які наслідки це будуть для України, громадяни мають усвідомлювати. Перш за все, це особливий перегляд і контроль за платежами. Тобто платежі будуть затримуватися на кілька днів, що вплине на експортерів, на імпортерів продукції тощо. Тобто ми маємо, звичайно ж, розглянути цей законопроект, прийняти рішення для того, щоб показати, що наша країна не на словах, а на ділі бореться із відмиванням брудних коштів. Звичайно, коли, можливо, в залі є люди, які якраз брудними коштами і оперують, вони можуть бути не зацікавленими у тому, щоб розглядати цей законопроект. Але певно, що в залі Верховної Ради більшість людей, які за те, щоб розглянути, підтримати цей законопроект і.
Я прошу не зловживати правом на слово. Якщо пропозиція була, ви могли б її висловити. Я питаю: заперечення є?
Є заперечення. Будь ласка, тоді записуємося на обговорення питання щодо пропозиції про включення до порядку денного, до розкладу засідань на сьогодні законопроекту 3062. Народний депутат Шкутяк, будь ласка.
Аржевітіну слово, будь ласка, передаю.
Станіслав Аржевітін, група „За Україну!”. Шановні депутати, наш комітет, дійсно, готовий доповідати це питання. У нас є рішення комітету. Працювала дуже довго робоча група з цього приводу. Ми підготували порівняльну таблицю, вона у вас є, яка включає 150 поправок. Ми, власне, теж занепокоєні тим, що існує проблема щодо попадання у чорний список, про який сьогодні говорили. Тому ми просимо вас знайти час і розглянути сьогодні цей законопроект.
Народний депутат Писаренко.
Шановні колеги, я хочу дещо просто проблематику цього закону розповісти. Тобто мова йде не про те, що щось там ми не вірно зробили і ФАТФ вирішив нас поставити у чорний список. Просто є певні норми, які повинні імплементувати законодавство відповідно до всіх рішень європейських структур. І ми, на жаль, відстаємо, тому що останні там 5 років Україна не дуже там змінювала там законодавство у цій сфері. Відповідний законопроект професійно підготовлений комітетом. Є рішення комітету пана Азарова. Якщо я не помиляюся, то там одноголосне рішення. Сьогодні нам його представлять. Давайте, можливо, там підтримаємо роботу професіоналів і комітет і знімемо будь-які на бік України звинувачення щодо того, що тут є фінансування тероризму або зловживання якимись фінансовими махінаціями. Я пропоную відкинути зараз всі застереження і просто перейти до роботи. Дякую.
Народний депутат Бондик.
Шановний Олександр Володимирович, я як спеціаліст попереднього, колега попереднього, буду опонентом, є заперечення і в зв’язку тільки з тим, що цей законопроект явно лобіюється, під диктовку ФАТФ пишеться. А нехай дисциплінується комітет, коли ми, суб’єкти законодавчої ініціативи, депутати, вносимо, бо ви знаєте, як юрист, що при конкуренції загальної і спеціальної діє спеціальна. Так от ми вже вносили з січня місяця у зв’язку з кризою „Промінвестбанку”, був законопроект, що поліпшує життя наших громадян. Він ідентичний цьому законопроекту, але січневі не вносяться, а вносять тільки ті, що вигідні зараз, під диктовку ФАТФ. Тому я заперечую проти цього законопроекту. Ви правильно сказали на погоджувальній раді „все відображається в порядку денному”. Дякую.
Народний депутат Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Олександр Володимирович, я звертаюсь до вас, я вважаю, що якби ми зараз, не треба політизувати ситуацію, ми дійсно по ФАТФ маємо включити і розглянути. Але я прошу вас, щоб ми все-таки поважали логіку наших засідань, ми вже третій день запрошуємо з приводу закону про музей та музейну справу. Давайте там дві поправки, швидко їх розглянемо в другому читанні, а потім будемо голосувати і розглядати питання по ФАТФ. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання [[щодо включення до сьогоднішнього розкладу засідання]] завершено, ініціатори розгляду вносять пропозицію розглянути це питання завтра першим питанням, я правильно вас зрозумів. Оскільки таблиця сьогодні роздана народним депутатам. Нема заперечень? Це консенсусне рішення, ніхто не заперечує? Є заперечення. Секундочку, я ставлю на голосування пропозицію завтра першим питанням в розкладі засідань на п’ятницю розглянути проект Закону про запобігання та протидію легалізації доходів одержаних злочинним шляхом. Прошу визначатися. [[16:10:12]] За-224 Шановні колеги! Я пропоную, щоб тоді ми це питання вирішили завтра вранці, якщо буде у нас воля, щоб ми завтра почали день з цього проекту закону. Народний депутат Аржевітін не встиг підійти до свого пульту? Я ставлю на голосування повернення до голосування щодо розгляду питання про включення до розкладу засідань на п’ятницю питання щодо законопроекту номер 3062. Прошу визначатися. [[16:11:05]] За-224 Рішення не прийнято. Завтра тоді буде вирішувати питання щодо включення до розкладу засідання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про музеї та музейну справу". Доповідає Михайло Васильович Косів.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні колеги! На попередній сесії Верховної Ради ми розглянули з вами аналогічний закон, який стосувався внесення змін і доповнень до Закону „Про бібліотеки і бібліотечну справу” – це аналогічний другий закон. Як і попередній цей закон був прийнятий 25 вересня 1995 року. Отже, пройшло, слава Богу, 14 років з того часу були прийняті закони про охорону культурної спадщини, Закон про вивезення і ввезення та повернення в Україну культурних цінностей. Ну, зрештою була прийнята Конституція України. А тому дуже багато навіть термінологічного арсеналу, який стосується цього закону, був змінений. Отже, закон запропонували самі працівники музейної справи і Міністерство культури і туризму, тут є присутні представники цього міністерства, систематизували ці пропозиції, а потім хочуть сказати, що він викликав дуже велике зацікавлення і серед всіх фракцій нашого парламенту. До закону було внесено 93 пропозиції і це рідкісний випадок, що всі абсолютно пропозиції 93 були враховані. Є правда деякі пропозиції, які враховані редакційною, але я би хотів, щоб автори таких пропозицій погодилися з тим, що редакційно означає, що їхнє смислове навантаження не було втрачено абсолютно. Ідеться тільки, що ми мусили у контексті всього закону привести до однакової типології термінологічні визначення, а також в законі мала бути витримана суцільна стилістика закону. Бо одна справа, коли депутати пишуть так, як їм лягає на серце, а інша річ, це формулювання у законі. Отже, якщо є ваша ласка, ми можемо розглянути кожну із цих пропозицій, але я міг би запропонувати для скорочення часу погодитися з тим, що всі ваші пропозиції враховані, отже закон можна приймати в цілому. Дякую вам.
Дякую, Михайло Васильович. Шановні колеги, ті народні депутати України, які вносили пропозицію до цього проекту закону на друге читання. Їх пропозиції враховані редакційно. Чи є хтось з цих народних депутатів, які заперечують проти такого способу врахування їхньої пропозиції і наполягають на своїх редакціях? Є у нас такі. Якщо такі є, тоді підемо по кожній поправці. Якщо таких у нас немає, тоді у мене інше питання. Чи є заперечення проти врахування окремих поправок, які є у таблиці? Тоді ідемо по поправкам. Я буду говорити тоді, якщо є руки, я бачу три руки уже по поправках. До 1-ї є заперечення? 2-га. 3-тя. 4-та. 5-та. 6-та. 7 поправка. Є заперечення? 8-ма. 9-та. 10 поправка є заперечення? Немає. 11-та. Є заперечення? Роман Михайлович, читайте Регламент, будь ласка. 12 поправка. Є заперечення? 13 поправка. Є заперечення? 14-та. Є заперечення? 15-та. 16-та. 17-та. 18-та. 19-та. 20-та. 21-ша. 22-га. 23-тя. 24-та. 25-та. 26-та. Шановні колеги, до якої поправки є.? Будь ласка, народний депутат Ключковський.
86-та. У вас теж 86-та? Народний депутат Карпук, у вас до якої поправки? У всіх трьох до 86-ї. До інших поправок ще є.? Народний депутат Ляшко, у вас до якої поправки? Мікрофон народного депутата Ляшко, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу! Ви завжди позиціонуєте себе прихильником регламентних норм. І, на щастя, саме так і є, що ви їх дотримуєтесь. Ми от щойно розглядали перед цим цілий ряд законопроектів, де по кожній поправці ми їх обговорювали, голосували, підтримували, не підтримували. Тому я пропоную кожну поправку, не залежно від того, врахована вона комітетом чи не врахована, адже йдеться про дуже серйозний законопроект, який матиме суттєве значення на вплив на ситуацію, розглядати і голосувати в залі. Це буде правильно. І це буде відповідати нормам регламенту. Дякую.
Спеціально для Олега Валерійовича я тоді скажу, що я спеціально називав всі поправки і питав народних депутатів. Якщо бодай один депутат заперечував чи пропонував проголосувати. Таких пропозицій не було жодної. Коли я запитав, тоді по якій поправкє є заперечення у депутатів, що піднімали руки, три народних депутати назвали одну поправку, номер 86. Так що прошу, будь ласка, народний депутат Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги! Поправка 86 говорить про те, що ми йдемо в колізію з законом про охорону культурної спадщини. Поскільки, у відповідності з цим законом, всі археологічні пам’ятки, в тому числі, які знаходяться під водою, в землі, є предметами державної власності і підлягають до віднесення до державної частини музейного фонду. В такий спосіб ми легалізуємо чорну археологію. Є пропозиція цю поправку не враховувати. А той, хто наполягає, ставити її на голосування. Тому що ми не можемо в такий спосіб стимулювати процеси, якісь, абсолютно небажані в нашій державі. Дякую.
Народний депутат Ключковський, будь ласка.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Ну, по-перше, я дійсно звертаю увагу на те, що ця поправка за своїм предметом не відноситься до питання регулювання музеїв, бо стосується археології. І існує український Закон „Про охорону археологічної спадщини”. Дійсно, за цим законом всі археологічні знахідки належать до державної власності. Поправка, яка запропонована, небезпечна ще і тим, що третя частина цієї нової статті пропонує легалізувати всупереч чинному закону такі археологічні знахідки, тобто зробити їх законними. Оскільки це не стосується предмету цього закону, то є пропозиція автору цієї поправки внести відповідний законопроект про внесення змін до Закон „Про захист археологічної спадщини”, а не змішувати і не створювати колізії між двома законами з цього предмету. Тому я пропоную відхилити цю поправку.
Народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, „Наша Україна”, депутатська група „За Україну!”. Я погоджуюся з колегами, які щойно виступали щодо того, що це не є предметом розгляду Закону про музеї і музейну справу. Ці норми унормовані Законом „Про охорону культурної спадщини” [[стаття 17 і стаття 18]] Збереження археологічних пам’яток приватними колекціонерами суперечить також статті 10 Європейської конвенції про охорону археологічної спадщини, яка переглянута, яка ратифікована законом України від 10.12.2003 року номер 1369. І дійсно дуже багато є публікацій, дуже багато ми знаємо якого розмаху набуває чорна археологія в Україні, і ми даємо тим самим, вводячи цю статтю 9 у законі, підготовленому до другого читання, легалізацію цих археологічних зібрань. Тому.
Завершуйте, будь ласка.
Тому пропоную проголосувати і не підтримувати статті 19, поправка номер 86 до цього закону.
Депутат Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Небезпека цієї норми, про яку говорили [[шановні народні депутати, я думаю, комітет погодиться]], заключається ще й в тому, що реєстрацію цих предметів здійснюють якраз музеї. Тобто фактично вони будуть легалізовувати ці речі. Тому давайте з хорошого закону викинемо цю норму і будемо голосувати в цілому, тому що цей закон псує, оця поправка, вона псує цей закон. Я пропоную, щоб поставили на голосування поправку 86. Я думаю, що за неї колеги не проголосують, тоді закон можна приймати. Дякую.
Тепер, будь ласка, слово автору поправки - народному депутату Яворівському.
Шановні колеги, ми справді в комітеті довго сперечалися довкола цієї поправки, вона викликає певні сумніви. Я тут зголошуюся з колегою Кармазіним, хоча ми йшли на це через те, що тут просто колосальне поле для зловживань. Ми самі розуміємо, що іноді ніхто не виїжджає на місце, не робить. Але для того щоб взяти цю довідку, треба йти і платити певні кошти. Давайте для того щоб ми не викинули і закон, а сьогодні у нас якась така поведенція тут, в сесійній залі є, давайте, я би її попросив Михайла Васильовича, давайте ми вилучимо цю поправку. Ми її в іншому законопроекті, ми її потім обов’язково реалізуємо. Я думаю, що це варто було би зробити, інакше ми просто сьогодні втопимо цей закон, я боюся з цього приводу.
Будь ласка, Михайло Васильович, ваша точка зору.
Шановні колеги, ну раз автор, так би мовити, знімає свою поправку, то я ж з ним сперечатися не буду. Одначе я хочу вам сказати, що ми до цієї норми неминуче змушені будемо повернутися, коли будемо розглядати Закон про внесення змін до Закону про збереження культурної спадщини. Цей закон уже є, вже є порівняльна таблиця, він уже розданий вам. І там це буде розмова дуже серйозна, тому що якщо ви думаєте, що знявши однозначно оцю норму, ми вирішимо усі проблеми чорної археології, то це зовсім не так. Повірте мені, чорна. Юрій Анатолійович, правильно, але чорна археологія у офіційній археології, як свідчить Рахункова палата, процвітає на повну силу, і ми її там змушені. і ми змушені будемо цю норму там враховувати, а зараз. Добре, в другому законі, а зараз для чистоти процедури давайте проголосуємо: або знімемо, або як ви вирішите.
Я ставлю на голосування поправку номер 86. Прошу визначатися. [[16:25:18]] За-110 Поправка не підтримана. Без мотивів голосування. Я зараз питаю, до яких поправок ще є застереження чи є пропозиція, щоб їх проголосували на підтримку. Будь ласка, народний депутат Ляшко.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні колеги! У мене є зауваження до поправки 38, вона врахована комітетом. Законопроектом пропонується доповнити змінами частину 4 статті 7, а саме: земельні ділянки, на яких розміщені музеї, надаються їм на право постійного користування відповідно до Земельного кодексу. Але земельні відносини, що виникають при використанні надр, врегульовані земельним кодексом, іншими нормативними актами, тому вважаю за необхідне залишити без змін існуючу редакцію частини 4 статті 7 Закону України „Про музеї та музейну справу”. Дякую. І до наступних поправок у мене так само будуть зауваження. До інших.
Поправка номер 38 народних депутатів Яворівського і Дем’янчук ставиться на голосування. Прошу визначатися.
Я прошу підтримати цю поправку. [[16:26:43]] За-151
Поправка не підтримана. До яких іще поправок є застереження? Будь ласка, народний депутат Ляшко.
Є застереження до поправки номер 45, яка теж врахована комітетом, щодо доповнення статті 13 Закону „Про музеї та музейну справу” новою частиною щодо визначення в державному та місцевих бюджетах видатків загального фонду бюджетів на забезпечення охорони музеїв і внесення їх до переліку захищених статей. Зазначене питання регулюється спеціальним законодавством: з питань функціонування бюджетної системи. Тому статтею 55 Бюджетного кодексу визначено перелік видатків загального фонду, які є захищеними видатками Державний бюджету. До вищезазначеного списку видатки щодо забезпечення охорони музеїв не віднесено. Тому пропонується нову частину статті 13 вилучити. Дякую.
У нас всі поправки враховані. Тому я прошу, щоб ми не сильно підкреслювали, що враховано. Тому, якщо будуть застереження, будемо ставити на голосування. Є пропозиція по 45 поправці. Поправка народних депутатів Яворівського, Косіва і Дем’янчук ставиться на голосування. Прошу визначатися.
А можна я ще?.
Ви з 45-ї? Я перепрошую, зніміть голосування. По 45 поправці народний депутат Ключковський, будь ласка.
Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Ну, мені здається, що колега Ляшко трошки перегинає палку і, мабуть не знає, що в результаті того, що сьогодні охорона музеїв, тобто охорона національної власності України не захищена, сьогодні знята охорона з музеїв – і вони вільні до розкрадання. Тому мені здається, що не треба так жорстко протестувати. І я закликаю підтримати цю поправку.
По 45-й народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Шановні колеги, я також закликаю підтримувати цю поправку, тому що величезні багатства нагромаджені в наших музеях. 458 музеїв, з них 17 національних. Тільки в Києві з 14 жовтня знята охорона з цих музеїв. І якщо ми залишимо без охорони, без фінансування цього, то, дійсно, ми втратимо дуже багато цінностей. Треба підтримати цю поправку.
Будь ласка, Михайло Васильович, ваші аргументи.
Я абсолютно погоджуюся з тим. Я не хочу лякати, але до нас в комітет, як і до Міністерства культури, надходять розпачливі листи, просто розпачливі, де безцінні скарби музейних цінностей не захищені. Тому що немає цієї норми правової і тому її треба залишити.
Народний депутат Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, я розумію Міністерство фінансів. Я розумію представника бюджетного комітету, але, вибачте, колись совість треба мати? Ми повинні думати про завтрашній день, чи жити тільки сьогоднішнім бюджетом? Він вже закінчується, бюджетний рік, ви вже з кризи виходите. Тому я пропоную підтримати обов’язково цю поправку, що музеї – наше досягнення, наше майбутнє повинно бути захищене. І я хотів би подивитися, хто цього не підтримає, ставте, будь ласка, на голосування.
Я ставлю на голосування поправку номер 45 народних депутатів Яворівського, Косіва і Дем’янчук, прошу визначатися. [[16:30:55]] За-356 Поправка підтримана. До яких поправок ще є зауваження? Будь ласка, народний депутат Ляшко.
Олег Ляшко. Шановний Олександр Володимирович, щодо поправки, якою визнається музеями в першу чергу науково-дослідні заклади, а вже потім культурно-освітні, цю поправку треба узгодити з вимогами статті першої Закону України про наукову і науково-технічну діяльність, згідною з якою науково-дослідна установа – це юридична особа, не залежно від форм власності, для якої наукова, або науково-технічна діяльність є основною. Практично, жоден з музеїв України не відповідає цим вимогам і запровадження цієї норми потребуватиме перепрофілювання її діяльності. За орієнтовними розрахунками Мінфіну запровадження норми законопроекту, щодо визначення музею науково-дослідним закладом потребуватиме додотково з державного бюджету понад 100 мільйонів гривень. Тому пропонується цю поправку поставити на голосування і не підтримувати. Дякую.
Будь ласка. Володимир Олександрович, у вас по цій поправці? Будь ласка, мікрофон депутата Яворівського.
Володимир Яворівський. Я автор цієї поправки і Михайло Васильович і таке інше. Я категорично не згоден із Ляшком для того, щоб переставляти. Нам музеї, в першу чергу, ведуть дослідницьку роботу. Це дуже важливо, ми не повинні з них перетворювати все просто у прохідний двір: зайшли, пішли і тому подібне. Це той випадок, хоча ми в одній фракції і однодумці, але я наполягаю на тому, щоби. По-перше, не треба, Олександр Володимирович, не треба голосувати за це, це прийнято комітетом. Ну, немає тут. хтось виступає проти цього? Тоді я прошу поставити на голосування. І друге, що я хотів би додати, щоб не повертатися, це поправка номер 40. Я просто хотів пояснити, щоб почули музейні працівники: ми вперше ввели норму, де музеї, скажімо, підприємства там, чи фабрики там чи шахти, вони не обов’язково повинні реєструвати у Києві, але вони можуть створюватися абсолютно вільно. Тобто розшили цю проблему. Я дуже хочу, щоб музейні працівники про це знали, що це не обов’язково реєструватися, скажімо, у Міністерстві.
Будь ласка, Михайло Васильович.
Ну, колега Ляшко просто не знає, про що говорить, він не може на всьому розумітися. А справа у тому, що в цьому законі, пане Ляшко, є класифікація музею. Є музеї, які підведені під цей статус науково-дослідницьких установ, а є й культурно-освітні. А справа у тому, що в музеях багатьох є науково-методичні ради, які мають аспірантів, де захищають дисертації, де працюють доктори наук. Та знаменитий археолог, розумієте, Свенцицький, працював у музеї. Це ж професор, академік. Та багато. Я можу назвати десятки. [[Шум у залі]] Ну, а Яворницький? А Рибаков, зрештою? Ну, це ж.
Шановні колеги, щодо поправки номер 9 є ще застереження чи необхідність аргументів на підтримку? По поправці номер 9. Будь ласка, Ганна Миколаївна Герман.
Шановні колеги, кожен, хто час від часу буває не лише в кінотеатрах, а і в музеях, розуміє необхідність підтримання цієї поправки. І я думаю, що фракція Партії регіонів повинна цю поправку підтримати.
Ставлю на голосування поправку номер 9, внесену народним депутатом Косівим. Прошу визначатися. [[16:35:17]] За-277 Поправка підтримана. Ще по якій поправці, народний депутат Ляшко заперечує проти однієї з поправок.
Шановний Олександре Володимировичу, не по одній, а ще по кількох. Зокрема, йдеться про поправку номер 16, де йдеться про аналогічну проблему. Я теж прошу розглянути і обговорити це питання. Дякую.
Поправка номер 16. Прошу, будь ласка, уважно подивіться, внесена народним депутатом Косівим. Яка стосується терміну „музейна справа”, яка викладається, що це таке. Ставлю на голосування, прошу визначатися. [[16:36:18]] За-315 Поправка номер 16 підтримана. Мікрофон народного депутата Ляшка.
Шановний Олександре Володимировичу, також поправка 26, де я знову звертаю увагу, що при всій повазі до музеїв визнання їх науково-дослідним закладом, а уже потім культурно-освітнім, має узгоджуватися із Законом про наукову і науково-технічну діяльність, згідно з яким заклад, науково-технічна установа – це та, для якої наукова або науково-технічна діяльність є основною і становить понад 70 відсотків загальнорічного обсягу виконаних робіт. Практично жоден з музеїв України не відповідає цим вимогам і запровадження цієї норми потребуватиме перепрофілювання її діяльності, це ж очевидно. Дякую.
Щодо поправки номер 26. Народний депутат Кармазін, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович, я хотів щодо своєї поправки 15, там редакція, яка врахована, написано „враховано”, там визначення, а воно не зовсім враховано. Це 15 поправка Кармазіна. Я прошу, щоб пан Михайло зараз подивився. Я визначаю музейний предмет як культурна цінність, якість або особливі ознаки якої роблять необхідним для суспільства її збереження, вивчення та публічне представлення. Це якраз в дусі того, що ми зараз проголосували поправки Косіва. Тому проголосувавши ці поправки, треба зараз тоді змінити і врахувати мою повністю поправку 15, де яка дає зовсім інше визначення музейного предмету з огляду на те, що ми вже прийняли по музеям.
Поправка номер 26 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:38:36]] За-331 Поправка підтримана. Мікрофон народного депутата Ляшко.
Шановний Олександре Володимировичу, поправка номер 90. Пропонується абзац восьмий в частині другій, статті 28 Закону України „Про музеї та музейну справу” доповнити нормою [[щодо надання працівникам музею допомоги на оздоровлення у розмірі посадового окладу]]. Запровадження зазначеної норми законопроекту призведе до суттєвого збільшення видаткової частини державного та місцевих бюджетів. Відповідно до статті 27, мають ініціатори законодавчої ініціативи мають додати пропозиції про видатки, які належить скоротити або пропозиції про джерела додаткових доходів для покриття, збільшення цих видатків. Подібних розрахунків та обґрунтувань до вказаної поправки не подано. Тобто, кажучи своїми словами, ми збільшуємо витратну частину бюджету і не відповідаємо на запитання, де взяти гроші для того, щоб збільшити цю витратну частину. Дякую.
Номер поправки ще назвіть?
Це поправка номер 90.
Номер 90. Щодо цієї поправки народний депутат Жебрівський, будь ласка.
Шановні колеги! Уже облагоденствовал уряд бібліотекарів, вчителів, лікарів, бо вони приймають участь у виборчих комісіях, музейні працівники не приймають і їх чого винесли за дужки. Через це я просив би все-таки підтримати і вирівняти якраз соціальний статус як бібліотекарів, учителів, лікарів – це не менш значущі люди, музейні працівники, чим та категорія населення. І я думаю, що то невелика сума грошей, і знайдемо для того, щоб все-таки підтримати і музейних працівників. Дякую.
Поправка номер 90 ставиться на голосування. Прошу визначатися.
Я прошу підтримати поправку Вікторії Дем’янчук. [[16:40:52]] За-321 Поправка підтримана. Все. Більше немає заперечень? Є пропозиція ще, яка стосується поправки номер 15, яку комітет рекомендує врахувати в іншій поправці, будь ласка, я слово доповідачу – Михайло Васильович, в чому тут проблема.
Проблема полягає в тому, що Юрій Анатолійович дає характеристику музейному предмету як такій цінності, яка викликає необхідність для наукового вивчення і публічного представлення. І тому може справді у контексті того, що. і збереженнятого, що ми вже прийняли, воно звучатиме, так би мовити, більш доцільно. Я прошу погодитися з цим і підтримати цю поправку. Прошу підтримати.
Поправка номер 15 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:42:19]] За-327 Поправка підтримана. Ще до інших поправок є застереження? Немає застережень. А тепер я хочу сказати, хто сильно наполягав, щоб надати слово вже відсутньому заступнику міністра фінансів, відповідно до частин другої статті 34 Регламенту процедурно ми можемо прийняти рішення щодо того, щоб надати слово офіційно запрошеній особі на розгляд питання. Офіційно запрошена особа на розгляд цього питання – заступник міністра культури і туризму Яковина Микола Михайлович. Ви бажаєте мати слово? Якщо так, процедурно ми маємо прийняти рішення? Є заперечення, щоб заступник міністра культури виступив? Немає заперечень? Прошу, будь ласка.
Я щиро дякую народним депутатам, усій Верховній Раді за ту одностайність в підтримці цього законопроекту, за винятком поправки номер 86, котра вносила колізії з рядом чинних актів, зараз пам’ятко-охоронна справа і зокрема музейництво набуває певної стрункості і приведене у відповідність до європейських норм, а також до тих міжнародних зобов’язань України, конвенцію яких ратифікувала Верховна Рада. Дуже дякуємо, це розкриває нову перспективу для музейної сфери і зокрема розблокувало, зокрема питання прийняття в державі музейної інструкції, яка й досі не поновлювалася ще з радянського часу. Дякую
Тобто, якщо я правильно зрозумів, уповноважений представник Кабінету Міністрів засвідчує, що він повністю підтримує ту редакцію, яка зараз народними депутатами опрацьована, це я свідомо для того, щоб почули ті, хто хотіли вносити інші зміни. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України „Про музеї та музейну справу” [[реєстраційний номер 3020]]. Прошу визначатися. [[16:44:37]] За-364 Рішення прийнято. Михайло Васильович, є можливість голосувати в цілому? Немає заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про музеї та музейну справу” [[реєстраційний номер 3020]]. Прошу визначатися. [[16:45:14]] За-375 Закон ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про прикордонний контроль. Доповідає Гриценко Анатолій Степанович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Ми прийняли у першому читанні цей закон 6 березня за два дні до жіночого свята, зараз пропонується прийняти його в цілому за два дні до Великої жовтневої. Кілька слів дуже коротко. Перше. Кошти не потрібні, тому заступника міністра фінансів тут немає. Друге. Комітет проголосував за таку редакцію до другого читання одноголосно. Третє. Було внесено майже 100, точніше 94 зауважень і пропозицій. Враховано 55 повністю, 4 – редакційно, не враховано - 5. Але колеги, які внесли, десятки інших їхніх пропозицій враховано, Калєтнік і Козак, я знаю, що вони не наполягають, але головуючий у цьому пересвідчиться. Мені здається, є основа, щоб ми швидко прийняли його в цілому. Кілька слів. Якщо буде прийнятий цей закон, а він приймається після фактично вже практики його впровадження у пілотному режимі прикордонною службою, зніметься будь-яка пересторога з боку Європейського Союзу, яка є зараз виправданням щодо несиметричного візового режиму. Свою частину шляху ми пройдемо і тоді матимемо повне моральне право сказати: або залишається цей режим, дзеркальним стає, або він буде по-іншому вирішуватися. Прошу підтримати.
Дякую. З процедури ухвалення рішення, будь ласка, Мартинюк Адам Іванович.
Дякую, Олександр Володимирович. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Ми всі знаємо, пересвідчилися в ході законодавчої діяльності про те, як професійно працює комітет, який представляє Анатолій Степанович. Тим більше, що в цьому комітеті є представники кожної з наших фракцій. І якщо комітет одноголосно підтримав проект закону, я пропоную з метою економії не йти по поправках, а в цілому, якщо ніхто не наполягає, голосувати в цілому за цей закон. Бо видно, що він відпрацьований досить добре. Дякую.
Дякую, Адам Іванович! Шановні колеги! У нас є автори поправок, які комітет рекомендує відхилити. Я питаю, спочатку я відкрию. 21 поправка народного депутата Калєтніка. Народний депутат наполягає на розгляді своєї поправки? Він погоджується з пропозицією комітету. Інші депутати, чиї поправки комітет рекомендує не враховувати, наполягають на розгляді своїх поправок і голосуванні по, на їх підтримку? Народний депутат Ляшко. Ще я не бачу вашої поправки. Яка у вас поправка? Мікрофон народного депутата Ляшко, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановний доповідачу! Давайте дотримуватися норм регламенту. Наш колєга, який щойно закликав, що давайте ми проголосуєм все і зразу, ну, це неправильно. Давайте по кожній поправці, дуже важливий законопроект про прикордонний контроль. Ось таблиця цих поправок, ось є зауваження експертів, юридичного управління тощо. Тобто потрібно по кожній поправці, щоб Верховна Рада визначилась. І кожну поправку треба ставить на голосування, незалежно від того, підтримана вона комітетом чи не підтримана. Це моє право як народного депутата запропонувати кожну поправку, щоб зал підтвердив. Дякую.
Олег Валерійович, якщо я вас правильно зрозумів, у вас є застереження до всіх, без винятку, поправок. І ви наполягаєте на голосуванні її кожної? Правильно я зрозумів? Таким чином відповідно до Регламенту будемо діяти. Я прошу народних депутатів підготуватися до 87 голосувань зараз по всіх поправках.
Тоді я сідаю, голосую, чи як?
Ви можете голосувати на місці, але, можливо, будуть необхідні коментарі, якщо у народних депутатів будуть необхідність почути вашу аргументацію. Поправка номер 1 народного депутата Гриценка. Прошу визначатись. [[16:50:15]] За-240 Поправка врахована. Поправка номер 2 ставиться на голосування. Прошу визначатись. Для колег депутатів я пояснюю. Зауважень тут вже немає практично до всіх, але є застереження народного депутата, який має право наполягати. [[16:50:36]] За-248 Поправка врахована. Є необхідність по кожній поправці дати ще виступи? Ні? Поправка номер 3 народного депутат Шаманова ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:51:09]] За-272 Поправка номер 4 народного депутат Калєтніка ставиться на голосування. [[16:51:30]] За-283 Рішення прийнято. Поправка номер 5 ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[16:51:53]] За-278 Поправка підтримана. Поправка номер 6 народного депутата Шарова ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:52:17]] За-296 Поправка підтримана. Поправка номер 7 народного депутата Гриценка ставиться на голосування. [[16:52:38]] За-292 Поправка підтримана. Поправка номер 8 народного депутата Макеєнка ставиться на голосування. [[16:53:00]] За-290 Поправка підтримана. Шановні колеги, ми могли проголосувати і в інший спосіб. Ми не можемо обмежити право народного депутата, який наполягає на голосуванні кожної поправки, бо він має заперечення по їх врахуванню. Ми не можемо, ми не маємо права обмежити його. Поправка номер 9 народного депутата Калєтніка ставиться на голосування. [[16:53:41]] За-282 Поправка підтримана. З процедури розгляду, будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Олександр Володимирович, шановні колеги, ну, у мене одне прохання: треба запросити медичну комісію і визначити, яка форма грипу у нашого колеги – це перше. ([[Оплески]]) А друге: я пропоную поставити, Олександр Володимирович, тепер уже серйозно, пропоную поставити мою пропозицію, як ad hoc, відійти тимчасово від норми голосування з приводу того, щоб розглядати кожну поправку. І якщо сесійна зала зробить процедуру ad hoc, ми будемо в цілому голосувати за законом, оскільки ніхто з авторів поправок не наполягає на своїх поправках. Дякую.
Будь ласка, Анатолій Степанович Гриценко.
Шановні колеги! З цього ж питання. Ми всі серйозні люди і ті, хто зараз піднімають руки, також. Нас дивиться вся країна. Всім абсолютно чітко зрозуміло, що закон відпрацьований. Якщо в колеги Ляшка є зауваження до конкретної поправки, хай він їх озвучить по-суті, і тоді ми їх обговоримо, а якщо немає, то не треба валяти дурка на всю країну. Дякую.
Народний депутат Сас, будь ласка.
Дякую, Олександр Володимирович. Я хотів звернути увагу колег на вимоги статті 120-ї Регламенту Верховної Ради, яка визначає порядок обговорення законопроектів при розгляді в другому читанні. Так от, частина 3-я говорить: За наполяганням народних депутатів можна. проведено обговорення врахованої головним комітетом пропозиції, поправки з наступним голосуванням щодо їх прийняття, вилучення або прийняття в цілому або частини. І, Адаме Івановичу, я хотів нагадати, що є норма, яка забороняє втручатися в законодавчу процедуру, і стаття 50-а допускає тільки певні відхилення по процедурі розгляду, що стосується розгляду законопроектів, і він про це добре знає, тому треба йти чітко по Регламенту, так як, Олександру Володимировичу, ви почали цю роботу робити. І ніяких відхилень від законодавчої процедури допускати не можна.
Будь ласка, народний депутат Доній. Народний депутат Доній, будь ласка. У вас карточка вставлена?
Цілком очевидно, що ми маємо справу з затягуванням часу конкретним депутатом, але, шановні друзі, я нагадаю, що іноді фракції затягують час блокуванням, наприклад, трибуни парламенту. В даному випадку очевидно, що немає бажання дійти до якогось законопроекту, але все робиться з юридичної точки бездоганно. Нам потрібно використовувати юридичні механізми, бездоганні парламентські процедурні механізми. В даному випадку да, йде затягування часу. Ми повинні це розуміти, але голосувати згідно юридичної процедури. Не дивно, якщо потім такою ж процедурою скористається і будь-яка інша фракція. Давайте будемо толерантні, пройдемо за півгодини цей законопроект, але пройдемо його бездоганно.
Шановні колеги, ми процедурні питання обговорили. Я можу підтвердити тільки те, що 50 стаття [[частина третя]] не передбачає можливості прийняття рішення ad hoc щодо розгляду законопроектів у другому читанні. Тому поправка номер 10 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:57:45]] За-307 Поправка прийнята. Поправка номер 11 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:58:05]] За-305 Поправка підтримана. Поправка номер 12 ставиться на голосування. [[16:58:26]] За-292 Рішення прийнято. Поправка номер 13 ставиться на голосування. [[16:58:45]] За-293 Поправка підтримана. Поправка номер 14 ставиться на голосування. [[16:59:07]] За-301 Поправка підтримана. Поправка номер 15 ставиться на голосування. [[16:59:26]] За-296 Рішення прийнято. Поправка номер 16 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:59:48]] За-299 Поправка підтримана. Поправка номер 17 ставиться на голосування. [[17:00:10]] За-300 Поправка підтримана. Поправка номер 18 ставиться на голосування. [[17:00:30]] За-292 Рішення прийнято. Поправка номер 19 ставиться на голосування. [[17:00:50]] За-286 Рішення прийнято. Поправка номер 20 ставиться на голосування. Поправка номер 20 ставиться на голосування, заперечують два депутати: Ляшко і Бондаренко. Прошу визначатися. [[Шум у залі]] [[17:01:13]] За-253 Поправка прийнята. В зв’язку із тим, що є заперечення вона і ставиться на голосування. [[Шум у залі]] Якщо в вас є поправка до поправки, ви, будь ласка, письмово її оформляйте і здавайте в профільний комітет. Якщо ви хочете працювати по Регламенту, будемо працювати по Регламенту. Поправка номер 21 народного депутат Калєтніка. Комітет рекомендує її не враховувати, народний депутат не наполягає.
Да, да, не голосуємо.
Поправка номер 22 народного депутата Калетника, комітет рекомендує не враховувати, депутат не наполягає. Поправка номер 23 ставиться на голосування, прошу визначатися. 23-тя поправка на голосування, підтримка рішенням комітету, рекомендує врахувати. [[17:02:18]] За-285 Поправка врахована. Поправка 24 народного депутата Калетніка, комітет рекомендує не враховувати, народний депутат погоджується. Поправка номер 25, комітет рекомендує врахувати. Ставиться на голосування. Прошу визначатися, 25-та поправка, прошу визначатися. [[17:02:49]] За-288 Рішення прийнято. 26-та поправка, комітет рекомендує врахувати. Ставиться на голосування поправка. [[17:03:13]] За-296 Поправка підтримана. 27-ма поправка, комітет рекомендує не враховувати. Народний депутат Козак наполягає на своїй поправці? Не наполягає. 28-ма поправка народного депутата Скибинецького ставиться на голосування. Комітет рекомендує підтримати. Прошу визначатися. [[17:03:53]] За-297 Поправка підтримана. Поправка 29 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:04:15]] За-297 Поправка підтримана. Поправка номер 30 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:04:38]] За-295 Поправка підтримана. 31 поправка ставиться на голосування. [[17:05:00]] За-285 Поправка підтримана. 32 поправка ставиться на голосування. [[17:05:20]] За-284 Поправка підтримана. Поправка 33 ставиться на голосування. [[17:05:41]] За-285 Рішення прийнято. 34 поправка. Голосуємо, будь ласка. [[17:06:02]] За-283 Рішення прийнято. 34 поправка ставиться на голосування. Перепрошую, 35-та. [[17:06:22]] За-279 Рішення прийнято. 36 поправка ставиться на голосування. [[17:06:43]] За-291 Рішення прийнято. 37 поправка ставиться на голосування. [[17:07:02]] За-280 Рішення прийнято. 38-ма ставиться на голосування. [[17:07:23]] За-279 39-та поправка ставиться на голосування. [[17:07:43]] За-279 Рішення прийнято. 40 ставиться на голосування. [[17:08:03]] За-282 Рішення прийнято. 41-ша ставиться на голосування. [[17:08:24]] За-283 Рішення прийнято. 42-га ставиться на голосування. [[17:08:44]] За-292 Рішення прийнято. 43-тя ставиться на голосування. [[17:09:03]] За-290 Рішення прийнято. 44-та ставиться на голосування. [[17:09:23]] За-288 Рішення прийнято. 45-та ставиться на голосування. [[17:09:44]] За-290 Рішення прийнято. 47-ма ставиться на голосування. [[17:10:01]] За-292 Рішення прийнято. 48-ма ставиться на голосування [[17:10:21]] За-288 рішення прийнято. 49 ставиться на голосування [[17:10:41]] За-289 Рішення прийнято. 50 ставиться на голосування. [[17:10:58]] За-297 Поправка підтримана. 51 ставиться на голосування. [[17:11:18]] За-298 Поправка підтримана. 52 ставиться на голосування. [[17:11:36]] За-295 Рішення прийнято. 53 ставиться на голосування. [[17:11:54]] За-290 Поправка підтримана. 54 ставиться на голосування. [[17:12:13]] За-295 Поправка підтримана. 55 ставиться на голосування. [[17:12:33]] За-296 Поправка підтримана. 56 ставиться на голосування. [[17:12:53]] За-303 Поправка підтримана. 57 ставиться на голосування. [[17:13:11]] За-298 Поправка підтримана. 58 ставиться на голосування. [[17:13:31]] За-304 Поправка підтримана. 59 комітет рекомендує не враховувати. Суб’єкт законодавчої ініціативи не наполягає на цьому. Поправка 60 ставиться на голосування. [[17:13:58]] За-301 Рішення прийнято. 61 поправка ставиться на голосування. [[17:14:18]] За-302 62-га ставиться на голосування. [[17:14:37]] За-290 Поправки підтримані. 63 поправка ставиться на голосування. [[17:14:57]] За-289 Поправка підтримана. 64-та ставиться на голосування. [[17:15:17]] За-296 Поправка підтримана. 65-та ставиться на голосування. [[17:15:36]] За-300 Поправка підтримана. 66-та ставиться на голосування. [[17:15:57]] За-297 Поправка підтримана. 67-ма ставиться на голосування. 67 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися шляхом голосування. [[17:16:18]] За-278 Поправка підтримана. Поправка 68 ставиться на голосування. [[17:16:40]] За-291 Поправка підтримана. 69 поправка ставиться на голосування. [[17:16:59]] За-284 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 70-та ставиться на голосування. [[17:17:19]] За-293 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 71-ша ставиться на голосування. [[17:17:37]] За-283 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 72-га ставиться на голосування. [[17:17:56]] За-294 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 73-тя ставиться на голосування. [[17:18:15]] За-291 Рішення прийнято. поправка підтримана 74-та ставиться на голосування. [[17:18:34]] За-298 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 75-та ставиться на голосування. [[17:18:54]] За-297 Рішення прийнято. 76 поправка ставиться на голосування. [[17:19:12]] За-289 Рішення прийнято. Поправка підтримана. 77-ма ставиться на голосування. [[17:19:33]] За-280 Поправка підтримана. 78-ма ставиться на голосування. [[17:19:51]] За-282 Поправка підтримана. 78-ма ставиться на голосування. [[17:20:11]] За-282 Поправка підтримана. 79-та ставиться на голосування. [[17:20:31]] За-282 Поправка підтримана. 80-та ставиться на голосування. [[17:20:51]] За-282 Поправка підтримана. 81-ша ставиться на голосування. [[17:21:11]] За-277 Поправка підтримана. 82-га ставиться на голосування. [[17:21:31]] За-278 Поправка підтримана. 83-тя ставиться на голосування. [[17:21:50]] За-279 Поправка підтримана. 84-та ставиться на голосування. [[17:22:10]] За-285 85-та ставиться на голосування. [[17:22:31]] За-289 Поправка підтримана. 86-та ставиться на голосування. [[17:22:50]] За-286 Поправка підтримана. 87-ма ставиться на голосування. [[17:23:11]] За-287 Поправка підтримана. 88-ма ставиться на голосування. [[17:23:30]] За-286 Поправка підтримана. 89-та ставиться на голосування. [[17:23:49]] За-284 Поправка підтримана. 90-та ставиться на голосування. [[17:24:09]] За-289 Поправка підтримується. 91-ша ставиться на голосування. [[17:24:29]] За-291 Поправка підтримується. 92-га ставиться на голосування. [[17:24:49]] За-279 Поправка підтримана. 93-тя ставиться на голосування. [[17:25:09]] За-286 Поправка підтримана. 94 поправка ставиться на голосування. [[17:25:29]] За-284 Поправка підтримана. Ставиться на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому проект Закону про прикордонний контроль [[реєстраційний номер 3123]]. Прошу голосувати. [[17:25:57]] За-344 Закон ухвалено. Анатолій Степанович, ну, будь ласка, 15 секунд, подякуйте. Ви так сильно хочете.
Шановні колеги, я дякую всім за витримку. Ми довели, що вона працює, і вона – це Верховна Рада.
Шановні колеги, у нас зараз оголошується до розгляду проект Житлового кодексу [[реєстраційний номер 2307]]. У зв’язку з тим, що це повторне перше читання, чи будуть пропозиції по розгляду за повною процедурою чи за скороченою? За скороченою? Я ставлю на голосування пропозицію народних депутатів України, які відповідно до Регламенту мають право запропонувати розгляд за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[17:27:05]] За-221 Рішення прийнято. [[Шум у залі]] Я запрошую голову комітету, народного депутат Рибака для доповіді законопроекту 2307, проект Житлового кодексу України. Прошу, будь ласка. Будь ласка, доповідайте.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, комітетом Верховної Ради на своєму засіданні 4 вересня розглянуто редакцію проекту Житлового кодексу України і підготовлено до розгляду сьогодні. Нову редакцію проекту Житлового кодексу підготовлено за участю представників Міністерства з питань житлово-комунального господарства. Для розроблення запропонованого законопроекту були залучені представники органів місцевого самоврядування, українські та іноземні фахівці. Отримані пропозиції та зауваження були ретельно опрацьовані та більшою частиною авторами законопроекту враховані. Я закликаю всіх взяти участь в доопрацюванні, всіх народних депутатів України і прошу, шановні депутати, я прошу прийняти таку постанову: прийняти за основу проект Житлового кодексу України, номер 2307, поданий народними депутатами України і доручити комітету Верховної Ради допрацювати зазначений законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи і внести на розгляд Верховної Ради України у другому читанні.
Дякую. Будь ласка, два „за” – два „проти” - записуємося. Народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, "Наша Україна", депутатська група „За Україну!” Дійсно, після першого читання зараз проведена велика робота, багато є позицій враховано. І ми пропонуємо прийнятий цей проект за основу, допрацювати. І вкрай необхідний законопроект, і треба його підтримувати. Дякую.
Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Прошу слово передати народному депутату Баранову.
Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я сегодня выступаю в роли представителя официального Ассоциации городов Украины и вас просто прошу и умоляю: с 83-го года у нас действует Жилищный кодекс, который устарел не только физически, морально и как угодно. Именно поэтому наше жилищно-коммунальное хозяйство это, бедствующее, которые мы уже с вами решили реформировать и приняли программу реформы жилищно-коммунального хозяйства, оно не может работать без Жилищногокодекса. Жилищный кодекс – это конституция для нашего коммунального хозяйства. Поэтому я прошу вас, это не политический закон, среди авторов есть представители всех фракций, которые сегодня находятся в зале, я прошу вас принять этот закон. Он даст возможность нормально работать и развиваться жилищно-коммунальному хозяйству. Прошу поддержать. Спасибо.
Прокопчук Юрій Володимирович.
Шановні колеги, взагалі то коли кодифіковані документи приймаються за скороченою процедурою – це взагалі найбільше порушення. Слово прошу передати Сасу, народному депутату, колезі.
Дякую. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Звичайно, ми маємо справу з надзвичайно важливим нормативно-правовим актом, який регулює надзвичайно складне і багатогранне коло правових відносин. А тому у випадку, коли розглядаються подібні кодекси і закони, які мають більше 100 статей, тому Регламент, зокрема 116 стаття частина друга чітко визначає, що скорочена процедура не допускається при розгляді проекту кодексу або іншого законопроекту, кількість статей і пунктів якого понад 100. Тому, Олександре Володимировичу, я прошу діяти відповідно процедури, визначеної Регламентом. Рішення про скорочену процедуру не прийнято Верховною Радою, тому що воно прийнято бути не може відповідно до кодексу. Дякую.
Дякую. Ваше зауваження сприймається. Хочу тільки наголосити, що це повторне перше читання, і перше розглядалася вона за повною процедурою. Ще раз вам кажу. Ваше зауваження сприймається. Ставиться на голосування проект Житлового кодексу України, реєстраційний номер 2307-Д. Прошу визначатися [[17:33:20]] За-175 Рішення не прийнято. Пропозиція. Будь ласка, народний депутат Соболєв.
Соболєв, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформа і порядок”. Я звертаюсь до наших колег, от саме тому, що не відбулося повноцінного обговорення, це і сталося. Ми наполягаємо на тому, щоб повернутися до повноцінного обговорення цього питання, бо Житловий кодекс передбачає цілий ряд норм, які обмежують права громадян, наприклад, на виселення їх з квартир. Тому ці питання повинні бути обговорені в залі і всі свідомо повинні підходити до таких речей. Саме тому фракція „Блоку Юлії Тимошенко” намагається пройти повну процедуру, щоб такий законопроект ні в якому разі не мав тих статей, які будуть потім викликати у наших співгромадян заперечення. Саме тому я прошу повернутися, пройти повну процедуру обговорення, всі мають можливість висловитися фракції, після цього ухвалювати рішення. Дякую.
Народний депутат Рибак, будь ласка.
Уважаемый Александр Владимирович, я хочу обратиться к депутатам, давайте мы примем сейчас решение и по полной программе, как и положено регламентом, завтра утром первым вопросом рассмотрим Жилищный кодекс. Мы рассмотрели все варианты, которые были, правительство, депутатов и давайте завтра с утра рассмотрим этот вопрос.
Народний депутат Ляшко, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановний Володимире Васильовичу Рибак, автор цього законопроекту, невже ви хотіли, щоб цей закон був завалений? Якби ми його розглянули по повній процедурі, якби ми його обговорили, це –Житловий кодекс, там йдеться про права громадян на житло, регулюються всі питання, пов’язані з житлом. Як це можна за дві хвилини розглядати? Це кощунство, це неправильно і голосування це підтверджує. Тому, шановний Олександре Володимировичу, відповідно до Регламенту Кодекс має розглядатися за повною процедурою. Ми не хочемо, щоб цей законопроект був відхилений, бо це надзвичайно важливий для країни законопроект. Ми пропонуємо зараз повернутися до його розгляду зараз, не завтра – зараз за повною процедурою розглянути, обговорити. Якщо сьогодні не встигнемо прийняти рішення – приймемо по ньому завтра. Але нам цей Житловий кодекс потрібен. Треба не профанацією займатися, а розглядати його.
Народний депутат Чечетов, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Абсолютно правильно сказал, господин Ляшко, что нужно серьезно подойти к этому законопроекту, завтра на свежую голову в 10 часов прийти и где-то часов до часу можно обговаривать. А сейчас давайте двигаться дальше, у нас серьезные законы стоят. Давайте двигаться дальше. А завтра с 10 часов Житловий кодекс по полной программе. Ляшку дать полчаса пусть выступит, мы за счет фракции дадим ему завтра 30 минут. А сейчас давайте двигаться дальше.
Шановні колеги! Пропозиції надійшли дві: зараз скасувати результати голосування і розглядати за повною процедурою; друга пропозиція – зробити це саме, але завтра. Значить перша пропозиція, щоб скасувати результати голосування, які у нас відбулися і розпочати розгляд в повторному першому читанні за повною процедурою. Хто підтримує цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:37:36]] За-294 Рішення прийнято. Результати попереднього голосування скасовані, буде розгляд оголошений за повною процедурою і я віддаю тут заяву про перерву, щоб було зрозуміло, що справа не в Житловому кодексі, а в чомусь іншому. Шановні колеги! [[Шум у залі]] Оголошується до розгляду проект Житлового кодексу України [[реєстраційний номер 2307-д]]. Будь ласка, доповідь від авторів - народний депутат Баранов, прошу.
Уважаемые коллеги! Я уже выступал, поэтому не буду вас мелкими и детализировать законопроект наш, но скажу, что тот Кодекс, который сегодня есть, он у нас действует с 1983 года и фактически он не работает. Таким образом нет никаких правовых взаимоотношений между субъектами, которые предоставляет услуги и теми, кто получает эти услуги. У насполностью устарели все взаимоотношения органов местного самоуправления, которые должны ставить граждан на квартирный учет, нет механизмов предоставления этих услуг, нет механизмов строительства жилья и многое другое. Сегодня мы живем с вами в рыночных отношениях, однако жилищный кодекс, который существует, он живет еще в тех временах, когда была совершенно другая экономическая ситуация. Законопроект, который мы предлагаем, он направлен на создание правовой базы для реализации прав граждан на жилье, определение правовых, организационных, социально-экономических основ государственной политики в жилищной сфере. Далее. У нас здесь определены права собственности на жилье, усовершенствуется учет граждан, которые нуждаются в получении жилья или в улучшении жилищных условий и предоставления жилья гражданам. Предусмотрена здесь реализация прав на исполнение обязанностей собственников жилья и пользователь жилья. Обеспечивается формирование использования и содержание жилищного фонда. Здесь же предусматривается надання, споживання и оплата жилищно-коммунальных услуг, тарифная политика. Здесь предусматривается раздел по сохранению бронирования жилья, которая находится в государственной и коммунальной собственности, и вопросы связанные с приватизацией и реприватизацией жилищного фонда соответственно закону. В предложенной редакции сокращены разделы относительно молодежных жилых комплексов и общих совладельцев многоэтажных домов, поскольку такой закон существует и принят нами отдельно. Далее. Я хочу обратить ваше внимание на ряд принципиально новых факторов для дальнейшего развития жилищной политики, которые отображаются в новой редакции Жилищного кодекса. А именно, принципы формирования тарифной политики. Это составные части квартирной платы, платы за найм жилищных помещений и плата за жилищно-коммунальные услуги. Порядки ведения учета граждан, которые требуют улучшения жилищных условий. И в первую очередь необходимо. предусматривается развязка проблем по очередникам, которые стали на квартирный учет до 91-го года. И здесь определены механизмы отселения жителей кварталов, которые предусмотрены для реконструкции устаревшего жилого фонда. Согласно нашего законопроекта, мы получили заключение комитета по регламенту, депутатской этики и обеспечения деятельности Верховного Совета, комитета бюджетного, комитета по вопросам экологической политики, природокорыстування и ликвидации последствий Чернобыльской катастрофы по принятию этого законопроекта при условии учета соответствующих замечаний и предложений. Принятие нового Жилищного кодекса крайне необходимо нашему обществу, городскому хозяйству и гражданам, которые сегодня живу в своем жилье. И я очень просил бы вас от разработчиков поддержать предложенный проект законопроекта.
Питання, будь ласка, до доповідача. Народний депутат Александровська, будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. В предложенном вами проекте Жилищного кодекса очень серьезным новшеством, который соответствует сегодня духу нашей жизни в Украине, заложена процедура передачи в концессии предприятий жилищно-коммунальной сферы. При этом в это проекте Жилищного кодекса утверждается, что вопрос тарифов буде решаться с точки зрения обеспечения самоокупаемости предоставляемых услуг. Это значит, что по вашей логике, по логике, вернее, авторов этого законопроекта передача в концессию водопровода, канализации, теплоснабжения и так далее станет источником прибыли для собственников этих предприятий, и создавать эту прибыль будет население, оплачивая все больше и больше тарифы. Вы считаете. Что это справедливо в сегодняшней Украине?
Мы считаем, что другого не существует на планете Земля, потому что любое предприятие создается для того, чтобы выполнять какие-то функции, оказывать услуги, выпускать продукцию и зарабатывать прибыль. Более того, любое коммунальное предприятие обязано, выполняя услуги, получать прибыль, часть которой находится в распоряжении органов местного самоуправления. Поэтому если предприятие не будет получать прибыли, неважно какой формы собственности, это предприятие не сможет развиваться и оно станет банкротом. Либо государство, которое должно заботиться о категории граждан, которые не могут сами себя обеспечить, должно компенсировать часть затрат за свой счет через субсидии либо, еще лучше, через адресную помощь, как это делается во всем мире. Других механизмов не придумано у нас. Ну, в Советском Союзе были, да, государство брало на себя все затраты, но, к сожалению или, может быть, к счастью, это такое дело, сегодня совершенно другая ситуация. И работать в убытке ни одно предприятие не может - ни то, которое воду поставляет, ни то, которое пирожки печет либо другие услуги выполняет.
Сухий Ярослав Михайлович.
Шановний Валерій Олексійович, найбільші спекуляції, які розгортаються впродовж шести років, скільки цей багатостраждальний Житловий кодекс ходить по коридорах Верховної Ради, це спекуляції відносно того, що людей після прийняття Житлового кодексу без розбору будуть за шкірку і викидати на вулицю, тому що вони не платять за житлово-комунальні послуги. Це самий головний міф, це сама головна брехня. Я, наприклад, можу зараз тут засвідчити по прикладу міста Запоріжжя, головними неплатниками являються якраз імущі – наглі, безпардонні, цинічні люди, тому що пенсіонери платять. Більше того, пенсіонер має право ще й на субсидію, він останнє платить, щоб якимось чином перед державою. це ще з Радянського Союзу в нього таке є, щоб він був чесний. Як вирішити це питання? Перше. Друге питання. Гуртожитки от багатостраждальні. зараз ця проблематика з гуртожитками як Житловий кодексвирішує, ми прийняли закон про те, що це його приватне житло і молодіжні житлові кооперативи. Як отримати житло молодій сім’ї.
Есть несколько способов реализации своих прав. И здесь мы не оригинальны. Любой гражданин может сам построить, может взять кредит – построить, государство может предоставить ему кредит либо орган местного самоуправления, либо государство могут построить социальное жилье и предоставить его в наем либо передать в частную собственность. Другого ничего не изобретено, все это здесь есть. Я хочу действительно обратить ваше внимание на то, что миф и сегодня витает в облаках о том, что если мы примем закон, где будет указана ответственность граждан за оплату, точно так же как ответственность тех, кто предоставляет услуги, то завтра люди окажутся на улице. Я хочу вам привести пример. В 90-е годы, когда распался Советский Союз, в Прибалтике начали активно проводить реформужилищно-коммунального хозяйства. Выселено было 2 человека. Два! - я повторяю. И это были бессовестные люди, о которых сказал Ярослав Михайлович. Потому что большинство наших пенсионеров исправно платят за коммунальные услуги, государство предоставляет сегодня льготы и компенсирует сто процентов тем малообеспеченным, которые не могут себе позволить оплачивать эти услуги. И мы должны.
Завершуйте, будь ласка.
о тарифах, о правильности их формирования, о контроле за формированием тарифов. Вот это очень важная задача, это тоже предусмотрено в нашем законодательстве. Но, согласитесь, нельзя получать услуги, не оплачивая их. И, наоборот, нельзя оплачивать за непредоставленные услуги. Это все регулируется договорными отношениями между субъектами вот этих процедур.
Народний депутат Паловський.
Андрій Павловський, „Блок Юлії Тимошенко”. Прошу передати слово народному депутату Бондаренку Володимиру.
Володимир Бондаренко. Пане Валерію, ви праві абсолютно в тому, що господарюючі суб’єкти в сфері житлово-комунальних послуг повинні працювати не в збиток. І треба, щоб всі платили. До речі, я недавно в газеті „Сегодня” прочитав, що у Януковича, лідера опозиції, є борг 1 тисяча 200 гривень за квартиру. Можливо, він уже зріс за ці дні, але такий борг є. Але хочу сказати, що сьогодні на формування тарифів впливає собівартість послуги, яка виставляється господарюючим суб’єктами. Так от в Києві, наприклад, включають в тарифи 1 мільярд 200 мільйонів – страхова діяльність, тобто страхують об’єкти, не ремонтують, а страхують, цим самим одмивають мільярд 200. П’ятнадцять відсотків втрат від виробника послуг до споживача просто іде в землю, це іде в тариф. Хочу сказати, що 71 мільйон вкрадено в Києві мазуту і це також пішло в тариф.
Завершуйте, будь ласка, питання.
Тому я хочу сказати, що при формуванні тарифів, прих контролі треба враховувати, які складові беруться для того, щоб їх формувати, а не просто брати зі стелі. Тобто визначати чітко, прозоро собівартість тієї, чи іншої послуги.
Я с вами полностью солидарен, закон это предусматривает, поскольку формирование тарифа и составляющие себестоимости понятны, известны. К примеру, 80 процентов тарифа на отопление – это стоимость энергоносителей и орган местного самоуправления не столько утверждает тариф, сколько устанавливает рентабельность, потому что все остальное от него не зависит. И тем не менее, вы абсолютно правы, есть процедура, как формировать тариф. Орган, который предоставляет услуги, либо коммунальное предприятие подает свои расчеты, инспекция по ценам – вот вам контроль, рассматривает государство, оно обязано рассмотреть, после этого проводятся муниципальные слушания, которые, я уверен, что не проводятся в большинстве населенных пунктов, и потом рассматриваются на сессии городского совета, которая рассматривает, нужно ли туда вкладывать затраты, о которых вы сказали и какой установить уровень рентабельности. После этого принимается решение и оно является обязательным для всех. То есть, процедура есть, но не проблема законодателей кодекса, что органы какие-то самоуправления не выполняют требования законные, которые сегодня существуют.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановний пане доповідачу! Коли розглядалась перша редакція закону, я наголошував, виступаючи, про те, що норми про реалізацію статті 41 Конституції України про примусове вилучення чи житла, чи земельної ділянки для так званої „суспільної необхідності” абсолютно неконституційні. Іони погіршать ситуацію для людей, яка є. Тому я, звісно, подивився, як зараз враховані ці положення. Подивився, що вони не враховані. Принаймні статтю 171 треба вилучати в тій редакції, яка в нас зараз є, на мій погляд. Тому що тут до суспільних потреб є віднесена зведення будинків, споруд, інших виробничих об’єктів державної комунальної власності, хоча яка власність - це не має бути пріоритетом. Чому можна один зносити, а інший ставити. Інший пункт тут є такий цікавий – пункт 6: „У зв’язку із задоволенням інших потреб, визначених законодавством.” Просто, ну, галіматья.
Я вынужден частично с вами согласиться. Нужно более четко выписать эту формулировку, и давайте мы это исправим.
Народний депутат Ляшко.
Дякую, шановний Олександре Володимировичу. Шановний Валерію Олексійовичу, у мене до вас запитання к до одного із авторів цього документу. От яким чином цей дуже важливий документ регулює питання щодо участі громадськості у забудові, те, що особливо прилягає до тих будинків, де люди живуть? Адже це сьогодні дуже велика проблема. Під корінь викошуються парки, дитячі площадки, сади, і натомість зводяться будівлі. При цьому не враховується ні думка громадськості. Оті, так звані, громадські обговорення насправді робиться за невелику плату певними фірмами. Тобто якими чином зробити так, щоб інтереси громади, жителів враховувалися, коли йдеться про прибудинкову територію, коли йдеться про їхнє житло. Це перше. І друге, дуже нагальна проблема це позбавлення дітей-сиріт житла, коли дитина в інтернаті чи в дитячому будинку, її батьків десь споїли, забрали в дитини житло і.
Відповідайте, будь ласка.
То, что касается застройки парковых зон и зеленых, о чем вы сказали, это не основная задача этого закона, проблема эта существует. Мы должны с вами говорить о том, что в Украине, наверное, 80% городов и населенных пунктов не имеет плана, генплана. А отсюда и возможность органов местного самоуправления и советам распределять землю как угодно. Вот если генплан принят, там указаны зоны, где зона отдыха, где зона спальные микрорайоны, где промышленная зона и так далее, и тогда уже вот такого своеволия и безответственности допускаться не может. Поэтому мы должны говорить, вот план социально-экономического развития, который будет рассматриваться, нужно предусматривать пункт об обязательном проектировании генеральных планов всех наших населенных пунктов, это первое. А второе, уже каждый орган самоуправления, каждый городской районный совет обязаны действовать согласно Конституции, нельзя в парках строить, нельзя рушить архитектурные объекты и так далее, и тому подобное. Этот закон не.
Завершуйте, будь ласка, відповідь.
Я в результате нашего обсуждения прошу вас.
Я перепрошую у нас є ще одне питання. Ви на це питання відповідь завершили? Боднар Ольга Борисівна, останнє питання.
Дуже дякую, Ольга Боднар "Блок Юлії Тимошенко". Я боюсь, що цей законопроект, якщо ми його приймемо, він тільки погіршить ситуацію, а не покращить ситуацію. Це дуже небезпечний закон в такому випадку. Я хочу сказати, що мало того, що там закладена така бомба. Сьогодні ми з вами отримуємо норму жилої площі згідно, в межах жилої площі, коли ми стаємо на чергу. Тепер Кодекс пропонує отримувати в межах загальної площі. Що це означає? Це означає, що ми будемо з вами жити в кращому випадку як в Китаї: тільки прийшов і переночував. Що ми говоримо про гуртожитки? Гуртожитки не будуть передаватися у власність, натомість мешканців гуртожитків можна буде виселяти – це стаття 129. Це не я придумала. Крім того, є така небезпечна норма, Ярослав каже, що за борги, а я кажу, що за те, що ти живеш в соціальному житлі, тебе виселять і виселять без надання іншого житла і будеш бомжувати. Я думаю, що якщо ми будемо породжувати такі норми, я собі просто не уявляю, що про нас люди будуть.
Я думаю, что вы не совсем вникли в наш законопроект, поскольку то что касается общежитий, у нас есть принятый вами Закон о приватизации и общежития у нас успешно начали приватизироваться всех форм собственности, кроме частной, коммунальные, государственные, кроме военных и учебных заведений и так далее, и там проблема уже снята и она не существует. То, что касается других вопросов учета, знаете, может быть я не совсем буду популярен, но я вам скажу, что к сожалению, последние лет пятнадцать, эта очередь, где предоставляют жилье, просто у нас не движется, поскольку нет источника финансирования строительства. А социальное жилье - это несколько не то, что вы имели в виду. Социальное жилье – это орган местного самоуправления может построить какой-то дом и в этом доме по договору найма предоставить квартиры, жилплощадь отдельным категориям граждан. Те, кто допустим инвалид, те кто пришел из тюрьмы ему негде расселиться, специалисты, врачи, учителя, которые приехали и их не хватает на этой территории и их там временно расселяют с последующим предоставлением квартиры.Это мировая практика. Поэтому мы ничего не нарушаем.
Дякую, сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету – Володимир Васильович Рибак. Ми продовжуємо на час виступу голови комітету.
Уважаемый президиум, уважаемые депутаты! Я хочу вернуться к тем вопросам, которые мы обсуждали два месяца назад. Мы в первом чтении рассматривали. два проекта было, был проект правительственный и был проект депутатский. Сессия Верховного Совета приняла решение поручить комитету эти два варианта, семь вариантов еще находятся в комитете. 10 лет мы собираемся принять Жилищный кодекс. Сегодня мы просим одного от вас, поскольку мы до тех пор, пока мы не примем что-то за основу, чтобы вокруг этого потом пройти по каждой статье и отмести то, что может быть направлено против людей. До тех пор мы Жилищный кодекс не примем. Вот представитель правительства сидит, мы отработали во фракции все. в комитете все фракции и мы вносим на ваше рассмотрение, Валерий Алексеевич внес предложение. Конечно он несовершенный, конечно надо что-то принять за основу. Поэтому мы просимвас, давайте примем вариант, который мы вносим за основу. Вы поручаете комитету отработать все предложения, все замечания, которые есть, и вынести постатейно. И сегодня мы, комитет вносил предложение рассмотреть этот вопрос по полной программе. Или там комитету, допустим, Олег говорит, что комитет, нет. Верховный Совет принял решение по скороченной, мы начали докладывать. Но я считаю, правильно, что Жилищный кодекс мы должны рассмотреть по полной программе, каждую статью. И на столько серьезно рассмотреть, потому что это судьбы людей. Поэтому, по сути сейчас доложил Валерий. Я больше по проекту добавлять ничего не буду. Я прошу вас принять любой вариант, давайте другой вариант, но какой-то за основу. Вот такой вариант мы вынесли. Прошу поддержать в этом вопросе.
Дякую, Володимир Олексійович. Сідайте будь ласка. Відповіді на запитання до доповідача будуть завтра. Вечірнє пленарне засідання оголошую закритим.