Шановні колеги, час, відведений Регламентом для перерви, завершений. Я прошу всіх заходити в зал, приготуватись для реєстрації у вечірньому засіданні. Будь ласка. Колеги, будь ласка, прошу заходити в зал. Секретаріат Верховної Ради, прошу запросити депутатів в зал і голів фракцій теж прошу запросити депутатів в зал. Шановні колеги, готові до реєстрації? Тоді я прошу, шановних колег, зареєструватись для участі у вечірньому засіданні. Прошу провести реєстрацію. Будь ласка. [[16:07:34]] Зареєстровано 357 депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, я хочу вам сказати кілька речей перед початком нашої роботи. У нас друга половина блоку – це питання фінансів і банківської діяльності. І дуже би не хотілося, щоб ми цей блок збили, щоб ми змогли його повноцінно розглянути. У нас лишається два вето Президента і один законопроект. І у мене є велике прохання до всіх колег народних депутатів, щоб ми максимально лаконічно пройшли ці законопроекти, щоб ми не збили блок банківської діяльності і фінансів. Я дуже прошу, бо зараз вето Президента пройшли б дуже швидко, там фактично позиції визначені, і потім перейшли. Я думаю, ми за півгодини справимося, пане Рибалко. І потім ми будемо мати півтори години на блок банківської діяльності. Я просто закликаю усіх до дуже інтенсивної роботи. І, я думаю, ми зможемо успішно перейти і пройти. Я не буду зараз надавати слово. Добре. Зараз ми переговоримо. Колеги, я прошу мене почути. Кожен комітет, який виносить свій блок, довго до нього готується:і міністри, і комітет. І я прошу з повагою ставитись, хоч дехто вважає, що питання можуть важливіші не важливі, для комітету всі питання важливі, які він виносить. І тому, з вашого дозволу, я почну з вето президента, потім 1 законопроект і переходимо до банківської діяльності. При нормальній системній роботи ми зможемо за півгодини ці питання пройти, оскільки розгляд по вето Президента, воно має свою процедуру, дуже коротку. Домовились, колеги? Тоді розпочинаємо розгляд. Ще раз я хочу повідомити. Тепер я хочу повідомити, що зараз на. в парламенті перебуває делегація міжпарламентської групи дружби "Бельгія-Україна" на чолі з керівником групи Дальманом. Вони знаходяться в нас на трибуні. Давайте їх привітаємо. [[Оплески]] Друзі, я хочу подякувати вам за підтримку в цей складний для України час, відбиваючи агресію, ми захищаємо не тільки Україну, ми захищаємо весь вільний світ, Європу, весь цивілізований світ. Ви це розумієте. Дякуємо вам за підтримку і сподіваємось на наступну співпрацю і підтримку. Дякуємо вам. [[Оплески]] Шановні колеги, отже, вето Президента. Переходимо до 2676 – Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" щодо нарахування субсидій пенсіонерам та інвалідам" з пропозиціями Президента. Наголошую: він не потребує окремого голосування за скорочену процедуру, ми лишень маємо доповідь, потім питання до доповідача і співдоповідь, і питання до співдоповідача. І за такою процедурою ми переходимо до його розгляду, прошу працювати інтенсивно і злагоджено. Я запрошую до доповіді першого заступника міністра соціальної політики Крентовську Ольгу Петрівну. Пані Оля, прошу вас до трибуни, прошу до доповіді.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Міністерством соціальної політики України підтримуються пропозиції Президента України до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" щодо автоматичного нарахування субсидій пенсіонерам та інвалідам" стосовно його відхилення. Житлова субсидія – це державна допомога, тому її призначення може бути лише на підставі заяви особи. Розгляд питання призначення субсидій всім пенсіонерам і особам з інвалідністю без їх заяви і збирання для цього відповідної інформації без їх згоди є порушенням Закону України "Про захист персональних даних". Крім того, слід відмітити, що з часу подання законопроекту суттєво удосконалена була програма житлових субсидій та спрощені процедури її надання. Зокрема, згідно діючого порядку особа звертається за субсидією лише один раз, а на наступний термін субсидія призначається без звернення людини. Крім того, з травня минулого року скасовано необхідність подання будь-яких довідок, в тому числі і про доходи, інформацію про доходи осіб, які звернулися за призначенням субсидій, органи соцзахисту населення отримують від фіскальної служби та Пенсійного фонду в порядку обміну інформації. Натомість ухваленим законом пропонується повернутися до практики надання довідок про доходи громадян для призначення субсидій. Таким чином питання автоматичного призначення субсидій на наступний період особам, які отримують субсидію, законодавчо врегульовано. На первинному зверненні необхідно подати заяву і декларацію. Крім того, законодавчо врегульовано питання різних способів подання заяв та декларацій, це може бути особисте звернення громадянина, також можна подати заяву і декларацію поштою та електронними засобами зв’язку з метою покращення доступності громадян до цих послуг. З огляду на зазначене, Міністерство соціальної політики підтримує пропозиції Президента України щодо відхилення прийнятого Верховною Радою України 19 червня 2015 року Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" щодо автоматичного нарахування субсидій пенсіонерам та інвалідам. Дякую за увагу.
Дякую вам, пані Ольга. Але у нас по регламенту три хвилини – питання від депутатів, три хвилини. Прошу провести запис на запитання до доповідача, будь ласка. Від Радикальної партії аж двоє. Добре, 2 хвилини, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я хочу нагадати, що саме я, разом з колегами від Радикальної партії, ми були авторами законопроекту, які передбачають автоматичне нарахування субсидій пенсіонерам та інвалідам. Ми переконані, що для того, щоб людині отримати субсидію, не потрібно, якщо є всі бази у Пенсійному фонді, якщо всі є бази у соціальних відділах, для чого людині ходити із заявами по соціальних відділах оформляти документи і витрачати на це час. Якщо немає жодних інших доходів крім пенсій, крім соціальної допомоги, якщо ця людина має право на нарахування субсидій, ми вважаємо, що ці субсидії мають нараховуються автоматично за даними Пенсійного фонду і відділів соціального забезпечення. На превеликий жаль, Президент Порошенко наклав вето на цей закон, і ми вважаємо, що це було помилкове рішення Президента. Тому я звертаюсь до всіх колег-депутатів, подолати вето Президента і дати можливість набути чинності закону, щоб субсидії для пенсіонерів, для людей, які стоять у відділі обліків соціальних служб, щоб вони автоматично нараховувалися. Я раджу представнику міністерства поїхати не лише у Вінницю, де працює "прозорий офіс" і нормально працює, як кажуть люди, а поїдьте в села, поїдьте в райцентри, де люди зранку повинні займати черги, де люди пенсійного віку не може заповнити той папірець, тому що їй не надають консультації. А коли взяти одиноких пенсіонерів, які живуть житлових будинках у Києві, хто їм допоможе оформити цю субсидію? І внаслідок цього людина втрачає право на отримання субсидій. Тому ми наполягаємо на тому, щоб пенсіонери і інваліди отримували субсидії автоматично, щоб вони нараховувалися за даними Пенсійного фонду і відділів соціального забезпечення. Не перекладайте на людей свою відповідальність, не позбавляйте наших пенсіонерів субсидій.
Будь ласка, Ольга Петрівна.
Дякую за запитання. Для того, щоб призначити субсидію згідно діючого порядку призначення субсидій, встановленого Постановою номер 848 немає потреби особисто їхати до органу, що призначає субсидії. Субсидію при первинному зверненні можна оформити, подавши заяву та декларацію або поштою, або електронними засобами зв’язку, або через соціального працівника. Питання перерахунку субсидій врегульовано саме таким чином автоматично без звернення людини. Саме це здійснюється наразі органами соціального захисту населення без звернення пенсіонерів та осіб з інвалідністю здійснюється перерахунок вже раніше призначених субсидій. Дякую.
Дякую вам. І ще одне запитання – Кужель Олександра Володимирівна. Будь ласка, пані Кужель.
Шановні друзі, мабуть, дуже показово, що сьогодні ми розглядаємо два таких важливих законопроекти, на які, на жаль, Президент наклав вето. Він не наклав вето на порушення, коли взималися великі рентні плати, він не наклав вето на ринок газу, він не наклав вето на принудливе ОСББ і багато інших законопроектів. А законопроекти, які торкаються найбідніших верств населення, які в такий скрутний час попадають іще в таку проблему як отримання субсидій, це є просто, на мій. просто несприйнятно ні політично, ні економічно. Вам як заступнику міністра, хочу, щоб ви передали міністру, дуже некоректно міністру соціальної політики в ефірі показувати розрахунок субсидії. Це означає, що ті гроші, які витратили ви і в кожен ящик бросали ваші бумажки, витратилися "на ветер". Якщо послухати його розрахунки, пане спікер, ви почуйте, він сказав, що 2 тисячі гривень комунальних буде.
Будь ласка, 30 секунд.
буде сплачувати сім’я з двох чоловік при умові, що в них дохід на двох 50 тисяч гривень. Стоять! У кого в країні 50 тисяч гривень дохід на двох, щоб сплатити 2 тисячі? Тоді відверто кажіть: всі, хто задекларував в декларації, що є доходи, не отримають субсидії, а вся інша країна отримає. Я вважаю, що неприйняття цього законопроекту – це підтвердження геноциду українського народу.
Дякую. Будь ласка, Ольга Петрівна.
Дякую за запитання. Я хочу поінформувати народних депутатів, що сьогодні 5 мільйонів і 400 тисяч домогосподарств вже отримують субсидії на опалювальний період 2016-17 року. І крім того, здійснюється перерахунок в автоматичному режимі вже призначених субсидій. Таким чином, забезпечено право громадян України на соціальну підтримку, передбачену законодавством. Крім того, хочу зазначити, що бланки заяв та декларацій, які були роздані громадянам, якраз роздавались таким. з цією метою, щоб громадяни могли без звернень до органів соціального захисту населення поштою подати заяву для призначення субсидій.
Дякую вам, Ольга Петрівна, можете зайняти своє місце. І я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань будівництва, містобудування і ЖКХ Бабак Альону Валеріївну. І, пані Альона, прошу вас тільки максимально лаконічно, якщо це можна.
Шановні народні депутати, Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства на заміну прийнятого рішення від 16 вересня 2015 року повторно розглянув пропозиції Президента України до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" щодо нарахування субсидій пенсіонерам та інвалідам" на своєму засіданні 8 жовтня 2015 року. Законом передбачається за спрощеною процедурою здійснити призначення та надання структурними підрозділами з питань соцзахисту населення субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого побутового палива. Відповідно до частини другої статті 94 Конституції України Президент України повернув Закону України з пропозицією його відхилити, зазначивши, що, керуючись нормою частини третьої статті 22 Конституції України, за якою при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав. Головне науково-експертне управління підтримує пропозиції Президента України. За результатами розгляду, комітет прийняв рішення: Рекомендувати Верховній Раді України підтримати пропозиції Президента. Комітет просить внести відповідні зміни в електронну базу даних Верховної Ради України.
Дякую вам. Колеги! Прошу лишатися, пані Альона. Пані Альона, питання ще, верніться на трибуну. Передбачено питання до співдоповідача, пані Альона, переконливо прошу вернутися на трибуну для виконання своїх депутатських обов’язків. Настійливо прошу вас повернутися. Дякую вам. Три хвилини – питання. Прошу записатися, 3 хвилини – питання до співдоповідача. Развадовський Віктор Йосипович, будь ласка.
Дякую. Прошу передати слово Володимиру Михайловичу Литвину.
Скажіть, будь ласка, на ваш погляд, чи не є ускладнено для людей похилого віку, які, зокрема, відірвані від районних центрів і де часто немає автобусного сполучення, оформлення цих субсидій, зокрема оформлення декларації, збирання інших довідок? Якщо немає рідних і близьких, людина самостійно не може це зробити. І чи не правильна була пропозиція, щоб, виходячи із тих баз даних, які є, у підрозділах соціального захисту людей назначати субсидію автоматично? Дякую вам.
Звичайно, ми вважали, що це абсолютно вірно, тому що члени нашого комітету є співавтори цього законопроекту. Водночас ми бачимо, що, на жаль, система сьогодні працює таким чином, що людина, по-перше, повинна заявити своє бажання отримати цю субсидію. І виходить так, що автоматично – це, значить, має бути призначено всім без оцінки і доходів, і майнового стану і так далі. Тому фактично ми, зваживши на всі зауваження Головного експертного управління і Президента, вважаємо, що слід підтримати цю пропозицію. Але проблема у людей навіть не в зверненні за субсидії, а в отриманні зворотнього зв’язку. Люди не знають, з якого моменту і коли їм призначається субсидія, і ходять оббивають пороги, отримуючи інформацію, скільки ж їм треба платити. Оце є проблема – абсолютна відсутність зворотнього зв’язку. Чекають декілька місяців, узнаючи, чи призначена їм. призначена субсидія, чи ні. Це є проблема.
Дякую вам. І ще одне запитання. Корчинська Оксана. Прошу включити мікрофон.
Корчинська Оксана, фракція Радикальної партії. Пані Олено, у мене питання до вас як до народного депутата. Ви озвучили нам позицію комітету, ви людина принципова. Невже ви згодні з такою позицією, ви особисто? Зараз там сотні пенсіонерів стоять біля Верховної Ради, котрі не можуть фізично оформити цю субсидію. Люди не в змозі це зробити, вони просто не будуть платити. Пані Олена, я прошу вашу особисту позицію.
Моя особиста позиція: підтримати цей законопроект. Водночас я розумію, що є такі питання, коли навіть пенсіонер, якому в автоматичному режимі мають призначити субсидію, має підтвердити дані стосовно його майнового стану. Наприклад, у багатьох пенсіонерів якраз, які в сільській місцевості, знаходяться паї і сьогодні ви бачили, як відбувалась верифікація з субсидіями. Людей, фактично в кожному пенсіонеру, який проживає в сільській місцевості і має пай, до його було направлено звернення підтвердити, що цього паю немає отримання орендної плати або ще якісь проблеми. Тому так чи інакше всі люди сьогодні підпадають під систему верифікації і уточнення своїх даних. Тому, я думаю, що автоматично воно так чи інакше не проходить в реаліях нашого сьогоднішнього дня, на жаль.
Дякую, Альона Валеріївна. Пан Олег, може ви підтримаєте Рибалка, його комітет, щоб ми до нього швидше дійшли? Добре, ще є час. Ленський Олексій.
Прошу передати слово Ляшку Олегу Валерійовичу.
Олег Ляшко. Я звертаюся ще раз до представників уряду. Селяни, які мають паї, не мають права на нарахування субсидій. Скажіть мені, будь ласка, а хіба той пай годує селянина? Ні. Крім того, скасували соціальну норму споживання газу, минулого опалювального сезону 1200 кубів була, сьогодні скасували і кожна людина, незалежно сто кубів споживає чи тисячу кубів, має платити по 7 тисяч гривень за тисячу кубів. Ми вимагаємо від уряду: перше – відновити соціальну норму споживання газу; друге – коли ви хвалите, що п’ять з половиною мільйонів домогосподарств отримують субсидії, немає чим хвалитися, тому що людина, виявляється, не може заробити коштів, щоб заплатити за комуналку. Тому слідом за зарплатами, які вдвічі підняті мінімальні, треба так само піднімати пенсії мінімум удвічі для того, щоб люди не потребували цих субсидій.
Я думаю, це був виступ, а не питання, тому дякую, Альона Валеріївна. Ми завершили обговорення, переходимо до голосування. Отже, повідомляю вам, що пропозиція Президента – відхилити закон в цілому, вона ставиться першою, другою поставиться – подолати вето Президента України. Комітет підтримує пропозицію Президента про відхилення і тому ці дві пропозиції ставляться на голосування. Пропозицій немає, і тому не буде ставитись з врахуванням пропозиції Президента. Отже, я ставлю перше, пропозицію по Регламенту, і прошу голосувати, хто її підтримує, відхилити Закон 2676. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, будь ласка. [[16:27:44]] За-109 Пропозиція не прийнята. Наступне – подолати вето Президента України. Хто підтримує подолання вето Президента, прошу проголосувати, будь ласка. [[16:28:14]] За-173 Рішення не прийняте. Проект Закону 2676 відхилено. Колеги, і наступний. Прошу інтенсивніше. Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" з пропозиціями Президента України, 1076. Запрошую до доповіді віце-прем’єр-міністра України Зубка Геннадія Григоровича. Прошу максимально лаконічно, пане Геннадій. Будь ласка.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, шановні колеги! 20 квітня 2016 року Верховною Радою України прийнято Закон "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків", номер 1314-8. Далі закон, Президент України повернув закон з пропозиціями. Підтримуючи необхідні удосконалення законодавства щодо реалізації житлових прав мешканців гуртожитків, Президент України вважає, що такі зміни здійснюватися повинні вкрай виважено, адже стосуються житлових прав громадян. Натомість закон порушує ті норми, які можуть призвести до порушення прав через їх невідповідність Конституції та законів України. Перше. Законом не поширюється дія Закону "Про забезпечення реалізації прав мешканців гуртожитків" на громадян, які мешкають у гуртожитку, але не перебували або не перебувають у трудових службових відносинах з підприємством, організацією, яке їм надало право проживати у гуртожитку, або мешкають у гуртожитку без офіційної реєстрації місця в гуртожитку. Тобто встановлюється обмеження щодо реалізації прав на приватизацію житлових приміщень в гуртожитках залежно від наявності трудових відносин, а також офіційної реєстрації місця проживання. Також законом встановлюється, що спеціальний ордер, що видається громадянину відповідно до статті 129 Житлового кодексу Української РСР, є єдиною підставою для вселення на дану жилу площу в гуртожитку та нежитлову площу (підпункт два пункту один розділу І закону). Водночас главою IV "Користування гуртожитками" Житлового кодексу Української РСР врегульовано порядок надання лише жилої площі в гуртожитках. Наступне. Дія закону не поширюється на гуртожитки, побудовані або придбані, як записано в законі, за радянських часів. У той же час часовий період "за радянських часів" у законодавстві не визначено, що дозволяє довільно трактувати таку наведену вимогу. Законом забороняється зміна статусу гуртожитку після створення ОСББ власниками гуртожитку. Втім ні Житловим кодексом Української РСР, ні законом України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" не врегульоване питання надання та зміни статусу гуртожитку. Законом до повноважень органів місцевого самоврядування віднесено видачу дозволів на проживання у гуртожитку відповідно до Цивільного кодексу України. Втім Цивільним кодексом питання видачі дозволів на проживання також в гуртожитку не врегульовано. Реалізація низки положень закону, зокрема щодо передачі гуртожитків у власність територіальних громад, фінансування видатків на таку передачу, пов’язано з виконанням Загальнодержавної цільової програми передачі гуртожитків у власність громад. Законом також встановлюється, що Загальнодержавна програма, яка працювала 2012-2015 роки, повинна бути чинною до завершення здійснення передбачених нею заходів або затвердження нової програми на 2016-19 роки, але не менше 11 років з дня опублікування Закону України про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків. Дія цієї програми розпочалася 31 грудня 2015 року. Крім того, Кабінетом Міністрів України наголошено, що статтею саме 91 Бюджетного кодексу визначено, що в частині реформ міжбюджетних відносин визначено, що видатки на заходи програм житлово-комунального господарства, зокрема, у сфері капітального ремонту гуртожитків, що передаються у власність територіальних громад це належить до видатків місцевих бюджетів, що можуть здійснювати з усіх місцевих бюджетах будь-якого рівня. Законом також передбачено, що позивачів у справах зазначені у статті 25 України про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків, спори щодо забезпечення таких прав звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях. В той же час зменшується перелік пільгових категорій осіб, які звільняються від сплати трудового збору. Враховуючи вищевикладене, а також, враховуючи необхідність змін до законодавства, які враховують житлові права мешканців гуртожитків, Президент України пропонує Закон України "про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" відхилити як такий, що суперечить Конституції і законам України, не створює належних правових механізмів реалізації, житлових прав мешканців гуртожитку та містить ризики порушення таких прав. Прошу підтримати пропозиції Президента.
Дякую вам. Будь ласка, 3 хвилини питання до доповідача. Прошу провести запис. Будь ласка, Литвин Володимир Михайлович.
В мене питання такого змісту. Скажіть, будь ласка, скільки таких людей, які проживають сьогодні в гуртожитках, загальна кількість, і не мають іншого житла? І в тому числі скільки таких людей, які проживають в гуртожитках, які були передані до статутного капіталу підприємств і по суті справи перейшли в приватні руки разом із людьми? Якщо ми ці цифри покажемо, буде видно, яка проблема і, що належить далі робити для того, що ці люди мали над головою бодай квадратний метр даху. Дякую вам.
В першу чергу, я б хотів би зазначити, що дійсно, велика кількість сьогодні мешканців проживають в гуртожитках, які сьогодні поки що не мають права на приватизацію. Але з того ж часу цей закон передбачав, що якщо людина не перебуває в трудових відносинах або у людини, згідно цього законопроекту, не була офіційної реєстрації в такому гуртожитку, вона не має права на саме право приватизації в такому гуртожитку. Таким чином, ми обмежили право багатої кількості людей, яких, по-перше, ми не визначили, що таке "радянський час", з якого часу він почався і коли він закінчився. Ми не визначили, яким чином бути тій людині, яка працювала на підприємстві, але зараз вона вже не перебуває в трудових відносинах, і яким чином їй використати її права на те, щоби приватизувати житло. І яким чином було так, що маючи спеціальний ордер, людина не була прописана, або зареєстрована за місцем проживання. Тому питання в тому, що це, дійсно, важливе питання і його потрібно враховувати, але ми не можемо обмежувати права тих людей, які сьогодні попадають під.
Дякую вам. Кишкар Павло Миколайович. Так скажіть в мікрофон, я ж не чую вас.
Прошу передати слово Юринець.
Юринець, Оксані Юринець. Будь ласка, Оксана.
Шановний Геннадію Григоровичу! Хочу сказати, що цей законопроект 1076 був вкрай важливий і його, дійсно, очікували всі мешканці гуртожитків. В моєму окрузі – це три з половиною тисячі людей, це центр міста Львова і це велика проблема, бо станом на сьогодні, це питання не вирішене. Окрім того, цим питанням я займалася впродовж попередніх 5 років ще в обласній раді. Насправді там буде багато правильних, прогресивних речей якимось чином розв’язання проблеми, яка сьогодні склалася, це, дійсно, люди, які не можуть прописати своїх дітей. Я не знаю, що могло спричинити такої ситуації, яка зараз склалася і ми мусимо зараз розглядати саме вето. На мою думку, я вважаю, що це ваше міністерство недопрацювало тому що була програма у 2012 році. Станом на сьогодні комітет насправді робив все можливе від себе, вони.
30 секунд, будь ласка, 30 секунд.
Це питання так залишати не можна і станом на сьогодні зробити заручниками таку велику кількість людей, я вважаю, що це на відповідальності саме вашого міністерства.
Я хотів би, в першу чергу, сказати, що потрібно просто врахувати пропозиції Президента і підтримати їх, і розв’язати цю проблему, це перше. По-друге, ви знаєте, що з 2014 року ця програма не фінансується, саме цільова програма передачі гуртожитків. І тому питання в тому, що виконувати цю програму потрібно, в першу чергу, саме в бюджеті було 2015-го, 2016-го року закласти ці гроші в бюджет. А просто говорити про те, що ця програма не використовувалася у зв’язку з тим, що вона не використовувалась, я думаю, що це не правильно. Тому я думаю, щоб розв’язати цю проблему, потрібно врахувати ці пропозиції. І я вам скажу, величезна кількість людей, які сьогодні проживають в гуртожитках і які сьогодні не мають трудових відносин з тим підприємством, яке повинно, так сказати, дати можливість, дати право на реалізацію приватизації.
Дякую. І останнє запитання-- Долженков.
Уважаемый Геннадий Григорьевич, вот тут представитель "Блока Петра Порошенка" сказал, что это ответственность министерства, но вето накладывает не министерство, а Президент, да, это ответственность Президента. Вот в статье 47 Конституции Украины сказано, что государство каждому обеспечивает право на жилье. Это право предусматривает создать условия, при которых человек может построить жилье, взять его в аренду либо приобрести это жилье. А не кажется ли вам, что вето Президента, в части отмены этого законопроекта в целом, без формулировки каких-то предложений, является таким скрытым не желанием Президента решить все-таки вопросы миллионов граждан, не обеспеченных собственным жильем и вынужденных жить вне достаточно комфортных условиях, они не живут в собственных квартирах, в съёмных помещениях в общежитиях, и при этом лишать их хоть какого-то механизма по приватизации этого жилья в общежитиях? Если бы Президент хотел, он бы не предложил отказать в целом. В чем предложение? Вы говорите учесть предложение, а предложение отменить закон.
Я попросив би наших шановних колег не маніпулювати фактами, а я починав саме з того, що Президент України вносить пропозиції. І я тут на трибуні вам перерахував пропозиції, які потрібно врахувати в цьому законопроекті, підтримавши ці пропозиції все-таки, так сказати, затвердити цей законопроект. Конкретні пропозиції: виключити вимогу до трудових відносин, до реєстрації права громадян, врахувати питання і визначити, що таке радянський час, зробити прості речі, те, що стосується саме безпосередньо можливості врахувати, що таке спеціальний ордер, і ті речі, які стосуються по тексту. Я тут на трибуні вам їх виклав як пропозиції Президента, що саме порушується і які саме порушуються права громадян сьогодні при застосуванні цього закону. І якщо ви, дійсно, хочете підтримати громадян, в тому числі і тих, які проживають на сході, які сьогодні по тим закритим підприємствам, які вже не працюють, перебувають в гуртожитках, то їм потрібно також надати таке ж право.
Дякую вам. Геннадій Григорович, дякую вам за доповідь. Я запрошую до співдоповіді заступника голови комітету Шиньковича Андрія Васильовича. Але дуже вас прошу до більшої лаконічності друзі, колеги, у нас велика кількість на порядку денному питань. Будь ласка, Андрій Васильович.
Дякую, пане спікер. Дуже стисло. Шановні колеги, авторами законопроекту є 22 народних депутата. Законопроект писався рік і в його роботі в написанні, а потім після першого читання в розгляді кожної пропозиції брали участь представники усіх міністерств за що ми їм вдячні, в тому числі в першу чергу, міністерству якраз Мінрегіонбуд. Це безпосередньо асоціації, які захищають права мешканців гуртожитків і ми з вами прийняли його в другому читанні. Президент у своєму поверненні, так дав нам ряд пропозицій, які шановний Геннадій Григорович, нам їх озвучив і вони слушні насправді ці пропозиції. Тому комітет уважно і робоча група "Гуртожитки", і Комітет з питань будівництва, містобудування і ЖКГ. Я прошу увагу, це дуже важливий законопроект, ми розглянули уважно кожну пропозицію і ті, в першу чергу, які прозвучали від Геннадія Григоровича, і інші всі, кожну без виключення. І тому ми, враховуючи актуальність, а це, Володимире Михайловичу, ви питали, це майже півмільйона людей. І саме головне, що пропозиції Президента не торкнулися питань. 16 стаття сама спірна в нас була, в якій йдеться про можливість людям приватизувати, у тому числі, ті гуртожитки, які сьогодні знаходяться у статутному капіталі. Там абсолютно цивілізовані норми, по яким ми не отримали зауважень Президента, там мова іде і про статутні капітали, і про державні, і про комунальні. Тому, враховуючи актуальність і соціальне значення, Комітет з питань будівництва, містобудування і ЖКГ прийняв рішення направити даний законопроект на доопрацювання на повторне друге читання. Тому прошу, шановні спікери, поставити в межах безпосередньо Регламенту вето і всі інші речі, на повторне друге читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, на відміну від попереднього закону тут комітет пропонує не відхилити, а пропонує направити у комітет. [[Шум у залі]] Ні-ні-ні, комітет пропонує. [[Шум у залі]] Я знаю, як ставити! Я говорю, яка є пропозиція комітету? Зараз я її проголошу. [[Шум у залі]] Не кричіть, бо нічого не чути і так. Отже, в мене написано, висновок комітету: направити у комітет на доопрацювання. Я правильно прочитав? Так, пропозиції. Я поставлю все по черзі. Але я нагадую, яким є рішення комітету: направити у комітет на доопрацювання. І я сподіваюсь, що ця пропозиція буде об’єднуючою. Я поставлю, як і передбачено Регламентом, спочатку відхилити закон, потім подолати вето Президента, а третьою поставлю пропозицію комітету направити у комітет на доопрацювання. Домовилися? Справедливо так? Тоді дякую вам за доповідь, обговорення завершено, переходимо до голосувань, колеги. Я ставлю спочатку. Ще раз, я поставлю всі три голосування. [[Шум у залі]] Питання? Питання, так? Перепрошую, ви запитання забули, будь ласка, верніться. [[Шум у залі]] Ні, колеги, я щиро переживаю, щоб наступний комітет себе не чув обділеним. Ми вже 45 хвилин, а потім комітет ставить питання, що ви нас обдурюєте, ми не доходимо до питань. І я намагаюсь інтенсивніше працювати. Давайте ми коротко, два питання, прошу записатися до співдоповідача. Три хвилини, будь ласка. Матвієнков Сергій, будь ласка.
Долженкову передайте.
Передає Долженкову, добре. Долженков.
Дякую, шановний головуючий. В мене запитання до представника, точніше, пропозиція до представника головного комітету, який приймав участь у підготовці цього законопроекту. Якщо в цій залі пленарній не набереться голосів, необхідно звернутися до Президента, адже він висловив певні пропозиції. Для того, щоб він зареєстрував невідкладно законопроект, який би вирішив питання, проблеми мешканців гуртожитку. Адже запропонувавши певні, висунувши певні пропозиції, він нічого не запропонував, окрім того, щоби відхилити законопроект. Я просто звертаюся до представників комітету і фракція "Опозиційний блок" буде підтримувати це звернення. Якщо Президент хоче долучитися до вирішення проблеми. житлових проблем мешканців гуртожитку, нехай внесення у Верховну Раду як невідкладний, як він часто дуже робить по питанням нагальним для суспільства, а це питання стосується півмільйона громадян, для того, щоб питання це було прийнято у Верховній Раді, якщо не набереться голосів. Дякую.
Будь ласка, Андрій Васильович.
Шановний колега, ми вважаємо, що найкоротший шлях, найкоротший шлях, якщо ми не подолаємо вето і якщо ми не підтримаємо пропозицію Президента відхилити законопроект, найкоротший – це передати в комітет на повторне друге, місяць в нас для цього є. І потім винести його в зал для того, щоби прийняти уже повторне друге читання. І ми врахуємо, я підкреслюю, правильні пропозиції, які Президент вніс. Це буде компроміс усіх абсолютно нас.
Дякую. І, справді, ця пропозиція комітету виглядає буде об’єднуючою – повернути в комітет. І це найкоротший шлях, щоб воно знову попало в зал. Наступний в нас Вовк Віктор Іванович, Радикальна партія, останнє запитання, будь ласка.
Прошу передати слово моєму колезі Дмитру Ліньку.
Дмитро Лінько, Радикальна партія. Шановні колеги, тут прозвучала цифра в півмільйона українців, які живуть в гуртожитках, насправді, це офіційні дані, а, насправді, в гуртожитках живе набагато більше. І люди по три, чотири людини в кімнатах по 10 квадратних метрів живуть і не мають права отримати права на своє житло, щоб розпоряджатися ним, щоб продати, щоб мати хоч якісь права на житло. Тому пропозиція Радикальної партії: ми маємо подолати це вето негайно, і в залі є для цього голоси, сьогодні тут більше 300 депутатів, і зал підтримує це рішення, щоб ми не затягували вирішення цієї проблеми. Тому що громадяни чекають, коли нарешті за 25 років після розпаду Радянського Союзу вони отримають на руки документи на своє житло, яке вони заробили своїм трудом. І ми маємо це право їм забезпечити. Тому ми якомога швидше маємо подолати вето Президента, і ми вважаємо, що помилково було зроблено рішення Президента – накласти вето на цей закон. Тому, будь ласка.
Дякую.
Ну, я дуже коротко. Ми в законопроекті детально прописали, хто має право, а хто не має. І, ще раз кажу, в розробці законопроекту брали велика, численна група мешканців гуртожитків, причому різних рівнів, різних статусів гуртожитків, представники великих асоціацій, які захищають права мешканців гуртожитків.
Колеги, нуль, нуль, нуль хвилин. І ще я надаю слово Хмілю. Час ще не вичерпаний. Це вже буде справді останнє запитання. Михайло Хміль. Дуже коротко, будь ласка. Передає Ігорю Васюнику своє слово, відповідально. Будь ласка.
Прошу передати слово Ігорю Васюнику.
Дякую. Шановні колеги, я дуже коротко поясню, що відбувається з прийняттям цього законопроекту. Справа в тому, що цей законопроект блокується з 2012 року. Чому? Тому що ті, хто прихватизував державні підприємства разом з гуртожитками і разом з людьми, не зацікавлені в прийнятті цього законопроекту. Ми не маємо права завалити цей законопроект. Ми декларуємо яхти, пароходи, віли і так дальше, а тут не даємо можливість приватизувати 20 квадратних метрів людям, які по 20 років пропрацювали на державному підприємстві!? Справа в тому, що цей закон чекає прийняття багато тисяч сімей, які живуть в гуртожитку. Я пропоную підтримати рішення комітету – і направити на друге читання, тим більше що робоча група врахувала всі пропозиції народних депутатів. Дякую.
Будь ласка, Андрій Васильович. Колеги, час для запитань вичерпаний. Переходимо до прийняття рішення. Я хочу ще раз наголосити: я поставлю на голосування пропозицію відхилити. Колеги, я пояснюю: у нас слово надається не шляхом підняття рук, а шляхом запису. І немає іншого механізму. Іншого механізму не існує. Спочатку – відхилити, потім – подолати вето і третім – направити в комітет на доопрацювання. Наскільки розумію, є об’єднуюча позиція, що для того, щоб чим швидше цей законопроект появився знову в залі, нам необхідно підтримати комітетську пропозицію: направити в комітет на доопрацювання, але я поставлю їй всіх три на голосування. Отже, перша – відхилити закон. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Прошу проголосувати, хто підтримує. [[16:50:19]] За-68 Рішення не прийняте. Друга – подолати вето Президента України. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка. [[16:50:43]] За-188 Рішення не прийняте. І останнє, я прошу об’єднатися, це шлях для найкоротшого попадання знову цього закону в Верховну Раду України, це є направити в комітет на доопрацювання, таким є висновок комітету, так пропонує комітет, направити в комітет на доопрацювання. Щоб ми цю тему не поставили вбік, не відкинули її, не забули про людей, давайте це підтримаємо всі гуртом, всі разом. І я ставлю на голосування пропозицію комітету направити в комітет на доопрацювання Чому? Прошу підтримати, прошу проголосувати, будь ласка. Прошу підтримати, прошу проголосувати, направити в комітет на доопрацювання, гуртом злагоджено голосуємо. [[16:51:34]] За-266 Рішення прийняте. Вітаю колег. І колеги, у нас останній законопроект з попереднього блоку і потім переходимо до банківської діяльності, останній. 3038 і 3038-1. Проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України. І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Справді прошу, щоб ми все встигли зробити. Прошу проголосувати і прошу підтримати, будь ласка. [[16:52:14]] За-183 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Бєлькову Ольгу Валентинівну, будь ласка. Ви так довго чекали, поки той закон появиться на порядку денному. Будь ласка, пані Оля.
Дуже дякую, шановний пане Голово. Дійсно, думала вже, що ніколи не поставлять. Шановні колеги, мені здається, сьогодні у нас є можливість об’єднати наші зусилля для того, щоб показати, що ця Рада піклується про реальну децентралізацію на місцях, піклується про громади, де сьогодні ведеться видобуток газу, і найголовніше – закладає засади для того, щоб дійсно в Україні збільшилася кількість видобутого українського газу. Фактично цей проект спрямований на забезпечення справедливого розподілу коштів від ренти за користування надрами для видобування нафти, природного газу та газового конденсату між бюджетами різних рівнів та забезпечення процесу децентралізації влади. Фактично на сьогодні за останній час, 2015-2016 рік до 70 відсотків всіх дозволів не були узгоджені з місцевою владою. Місцева влада дуже чинно запитує: "Що нам з того, що у нас ведеться видобуток газу?" Рішення, яке ми сьогодні пропонуємо, таке, що на сьогодні, відповідно до чинного Бюджетного кодексу України рентна плата за користування надрами для видобування газу, природного газу, нафти та газового конденсату зараховується до загального бюджету у повному обсязі. Однак, враховуючи, що при проведенні робіт з видобутку вуглеводнів погіршується стан навколишнього природного середовища, завдаються певні збитки локальним об’єктам інфраструктури, спричиняється шкода здоров’ю мешканців, ми вважаємо необхідним виділити частку ренти для забезпечення потреб місцевих громад. Це не наше українське ноу-хау. Так більше, ніж в 30 країнах фактично розподіл надходжень з плати за користування природними ресурсами ведеться на користь місцевих громад. Наприклад, у Канаді у провінціях, багатих природними ресурсами, як от Альберта, доля доходів від обов’язкових ресурсних платежів досягає 25 відсотків. Ми пропонуємо значно менший.
30 секунд, будь ласка, дайте завершити.
Дякую. Ми дуже підійшли, так скажімо, обережно до цього питання. І сьогодні пропонується вам проголосувати за рішення, яке надасть можливість місцевим громадам отримати 2 відсотки до сільських, селищних та міських бюджетів, 1,5 відсотки до обласних бюджетів і 1,5 відсотки до відповідних районних бюджетів. Решта 95 відсотків, як і годиться, – об’єднаних громад, да. Решта, як і годиться.
Ще, будь ласка, 30 секунд.
Да. Враховуючи, що положення законопроекту спрямоване на розвиток адміністративно територіальних одиниць та територій, на яких проводиться видобуток вуглеводнів. Дуже прошу весь зал підтримати. Серед підписантів цього законопроекту є більше, ніж 20 депутатів з усіх без виключення фракцій. Ті мажоритарники, які сьогодні представляють регіони, де ведеться видобуток, я вам гарантую, вас виборці будуть носити на руках. Дуже дякую і прошу підтримати.
Дякуємо, пані Ольга. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат Олег Кулініч, який презентує альтернативний законопроект 3038-1.
Олег Кулініч, 147-й виборчий округ, Полтавщина. Шановні колеги, справедливий розподіл ренти від видобутку нафти та газу вкрай важливо для економічної децентралізації. Громади будуть самостійними лише тоді, коли вони будуть мати кошти на вирішення проблем, які виникають в цих громадах. Зараз місцеві бюджети всіх рівнів не мають з нафтогазового промислу жодної копійки, вся рента йде до державної скарбниці. Я дуже добре знаю цю проблему, тому що представляю Полтавщину, де поклади нафти і газу одні з найбільших в державі. Яку ж компенсацію отримають громадяни Полтавщини, де ведеться цей видобуток? Жодної! При тому, що такий промисел супроводжується погіршенням екологічного стану, псуються дороги, розбиваються дороги, забруднюється вода в колодязях, інші екологічні проблеми. Законопроект 3038-1 як альтернативний був зареєстрований вже з врахуванням того сумнівного досвіду, з яким я зіткнувся у себе в області. Законопроект пропонує зараховувати до державного бюджету 90 відсотків ренти від видобутку нафти і газ на материковій території України, решту 10 відсотків ми пропонуємо розділити в такій пропорції: 4 – до обласного бюджету, 5 – до районного і 1 відсоток – до бюджету того населеного пункту, де ведеться цей видобуток. У законопроекті, який підтримав комітет, 95 відсотків віддається до державного бюджету, а решта 5 відсотків розподіляється між обласним, районним та місцевим бюджетом, відповідно: 1,5, 1,5 та 2 відсотки. Таким чином, основний і альтернативний законопроект пропонують схожі вирішення цієї проблеми, але різними моделями. Тому ми, автори альтернативного законопроекту, будемо голосувати і за той, і за другий. І у разі набрання 226 законопроекту, який підтримав профільний комітет, ми готові долучитися до авторського колективу, щоб до другого читання напрацювати гарний збалансований законопроект, який дасть, дійсно, користь громадянам, де такий видобуток ведеться. Дякую за увагу.
Дякую, шановний колего. Будь ласка, слово для співдоповіді по двом законопроектам надається голові підкомітету Комітету з питань бюджету Костянтину Іщейкіну. Будь ласка, пане Костянтине.
Шановний головуючий, шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету 17 лютого розглянув альтернативні законопроекти 3038 і 3038-1 про внесення змін до Бюджетного кодексу (щодо розподілу рентної плати за користування надрами для видобування нафти, природного газу та газового конденсату) між державним та місцевими бюджетами. Ці законопроекти спрямовані на розвиток адміністративно-територіальних одиниць, на території яких проводиться видобуток вуглеводнів, та налагодження плідного співробітництва між підприємствами нафтогазовидобувного комплексу та органами державної місцевої влади. Однак запропоноване законопроектами зарахування частини рентної плати до доходів окремих місцевих бюджетів призведе до нерівномірного розподілу бюджетних ресурсів між іншими регіонами України. Поряд з тим реалізація законопроектів призведе до втрат доходів державного бюджету. За висновками Мінфіну такі втрати можуть становити: 2,5 мільярди гривень – щодо законопроекту 3038 та 5 мільярдів гривень – щодо законопроекту 3038-1. Міністерство фінансів не підтримує вказані законопроекти. Але за результатами розгляду цих законопроектів Комітет з питань бюджету ухвалив наступне рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 3038 прийняти за основу з подальшим його доопрацюванням до другого читання. Дякую за увагу.
Дякуємо вам, шановний колега. А зараз згідно Регламенту ми можемо обговорити ці законопроекти, і я оголошую запис фракцій для обговорення двох альтернативних законопроектів. Два – "за", два – "проти". Будь ласка. Будь ласка, пані Кацер-Бучковська – від "Народного фронту".
Доброго дня, шановні колеги! Фракція "Народний фронт" буде підтримувати законопроект 3038-д щодо децентралізації рентних виплат з наступних міркувань. На сьогодні, дуже важливим є збільшення видобутку власного природного газу для забезпечення енергетичної безпеки, енергетичної незалежності держави. Для цього ми повинні залучати інвестиції і збільшувати власний видобуток природного газу. Дуже важко це робити, коли фактично місцеві громади, які не мають жодної фінансової зацікавленості в залученні інвестицій на свої території, власне, погоджувати дозволи на видобуток природного газу. Тому цей закон пропонує впровадити в Україні загальносвітову практику децентралізації рентних платежів, щоб місцеві громади також мали можливість отримувати частину від ренти, яку платить газовидобувна компанія державі. Тобто це: 2 відсотки – до сільських, селищних, міських рад, півтора відсотки – до міських бюджетів і півтора відсотки – до районних бюджетів. Це дасть можливість також отримувати місцевим бюджетам додаткові кошти на розвиток соціальної інфраструктури та інших проектів. Це також дасть можливість більш тісній співпраці інвестора і місцевої громади, що буде мати, як наслідок, не тільки збільшення видобутку природного газу, але і також збільшення кількості робочих місць, поповнення місцевих бюджетів, розвиток місцевої інфраструктури. Ми дуже просимо підтримати цей законопроект тому що він дасть можливість збільшити видобуток природного газу, здешевити вартість природного газу в Україні і також залучити інвестиції в газовидобувну сферу. Дякую.
Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" народний депутат Кишкар передає слово колезі Солов’ю. Будь ласка, Юрій Соловей. Ні, не передає. Будь ласка, пан Кишкар.
Павло Кишкар, Народний Рух України. Дякую, пані Голово. Насправді хочеться одразу заявити про підтримку 3038 і сказати, що дійсно громади, це здебільшого стосується Полтавської області, Харківщини і півдня Сумщини, чекають на прийняття цього закону. Дякую всім, хто долучився до його розробки і, я думаю, що до другого читання він стане більш гнучким і зрозумілішим задля того, щоб і Мінфін надав відповідну свою підтримку. Погоджуюсь з пані автором, яка говорить про реальну децентралізацію і це громади з нетерпінням очікують на ці кошти. Ще раз і ще раз підтримуємо 3038. Лишень одне маленьке зауваження і просимо авторів звернути на це увагу. Обласні ради дуже повільно надають відповідні спецдозволи для розробки нових родовищ про те, що ми говоримо, що ми маємо збільшувати власний видобуток, або на зміну тих вже своїх погоджень, які вже надані. Мова йде про збільшення земельних ділянок, коли збільшується фактичний розмір родовища і змінюється відповідно земельна ділянка, яка виділяється тому ж самому УГВ чи приватному підприємству задля проведення відповідних робіт. Тому просимо вас врахувати такі маніпулятивні речі, які, зокрема, відбуваються в Полтавській області, де Полтавська обласна рада не надає відповідних дозволів, в тому числі державному підприємству "Укргазвидобування" задля того, щоб збільшити газовидобуток власний задля того, щоб забезпечити енергонезалежність. Просимо вас врахувати ці побажання. Дякую.
Дякуємо, Павло. І до слова запрошується Вікторія Войціцька від фракції "Самопоміч". Будь ласка.
Вікторія Войціцька, "Об’єднання "Самопоміч". Хочу відразу зазначити, що наша фракція буде беззастережно підтримувати законопроект 3038, який має на меті, перш за все, стимулювати децентралізацію надходжень в місцеві бюджети від рентних платежів. В той самий час ми маємо чітко усвідомлювати, що держава Україна перед собою і уряд поставив дуже амбітні плани щодо того, щоб до 2020 року стати незалежно від імпортного газу, незалежно від того, що чи ми говоримо про реверсний газ з Європи чи газ з Росії, для того нам необхідно обов’язково наростити власний видобуток. А в цьому питанні дуже важливе, ключовим є підтримка якраз місцевої влади. І, на жаль, на превеликий жаль, події останні півроку, коли не просто призупинялись спецдозволи, а приймалися обласними радами відмови в наданні дозволів. І таким чином відправлялися компанії по колу – знову отримання дозволів – призупиняло розвиток нашої галузі. Ми маємо бути абсолютно свідомими того, що саме за рахунок збільшення власного видобутку, який залежить від надання спецдозволів, які залежать від місцевих влад і їх бажання залежить наша незалежність. Я закликаю всіх своїх колег підтримати даний законопроект. А щодо зауважень Мінфіну, хочу зазначити, що якраз надходження в бюджет будуть забезпечені за рахунок того, що ми пришвидшимо видачу спецдозволів місцевими владами, які будуть на. після прийняття даного законопроекту будуть вмотивовані в тому, щоб не зволікати з прийняттям наскільки важливих стратегічних рішень. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від групи "Відродження", Олег Кулініч.
Дякую. Шановні колеги, депутатська група "Відродження" буде підтримувати і основний законопроект, який підтримав профільний комітет. І в разі його прийняття ми готові долучитися до розробки важливого законопроекту до другого читання. Я хотів зазначити, що автори альтернативного законопроекту відповідно Кулініч і Біловол Олександр, які представляють Полтавщину і Харківщину детально знають цю проблему. Ми розібралися, тому що дійсно на Полтавщині, на Харківщині люди потребують якраз допомоги у вирішенні цих проблем. Тому я хотів би подякувати і авторському колективу основного законопроекту, який підтримав профільний комітет, тому що, дійсно, він актуальний, ми рік його чекали. І голосуємо основний і альтернативний, який проходить, і працюємо над другим читанням для того, щоб, дійсно, ми отримали виважений конструктивний законопроект, який стане законом, і, дійсно, щоб місцеві громади були самодостатніми і змогли отримувати, відповідно, кошти для вирішення цих проблем. А зараз я хотів би передати слово Сергію Капліну на одну хвилину.
Я перепрошую, в нас не може Регламент передбачати передачу слова. Серьожа, при всій повазі. Зараз пройдемось по фракціям. По фракціям пройдемося, і потім будемо дивитися, що відбувається. Будь ласка, не записалися. [[Шум у залі]] Не можна ділити виступ. Прізвища прозвучали. Після того, коли виступить Радикальна партія і "Опозиційний блок". Від "Опозиційного блоку" першим підняв руку народний депутат Матвієнков. Будь ласка. Долженков. Долженков, вибачте, будь ласка. Долженков, потім Ляшко. Прошу.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Ну, без зайвих слів я можу констатувати, мабуть, цей законопроект, це є найяскравішим прикладом дійсної децентралізації. Не тієї децентралізації, про яку говорив Президент, про яку говорив уряд, а та децентралізація, яка була ініційована окремими депутатами. Фракція "Опозиційний блок" одностайно буде підтримувати вказану законодавчу ініціативу, оскільки вона, безперечно, спрямована на посилення фінансової бази територіальних громад як на рівні села, селища, міста, так і на рівні району та області. Але, на жаль, зазначена законодавча ініціатива буде стосуватися не всіх територіальних громад. Тому подальшим кроком для посилення децентралізації є переведення всього ПДФО в місцеві бюджети та податку на прибуток в місцеві бюджети для того, щоб гарантувати фінансову самостійність та незалежність територіальних громад вне залежності від того, де вони проживають: у Полтавській області, Харківській області або в інших областях України. Тому, будь ласка, підтримуємо цю законодавчу ініціативу.
Дякуємо. Будь ласка, Олег Ляшко, потім – Євтушок від "Батьківщини". І там від "Опозиційного блоку" кілька депутатів піднімали руку, але першим був Долженков. Тому, шановні колеги, у фракції вирішуйте, хто від вас виступає.
Олег Ляшко, Радикальна партія. На моїй рідній Чернігівщині, в Талалаївському, Варвинському, Прилуцькому районах видобувають нафту, газ. До державного бюджету сплачується щороку сотні мільйонів гривень рентної плати. Колись Гадяч, Лохвиця на Полтавщині називали столицею нафтогазової України. Але ні на Чернігівщині, ні на Сумщині, ні Харківщині і Полтавщині у людей, в яких у надрах золото фактично чорне, немає води в колодязях, немає доріг, які важковаговики розбивають, і вони нічого не мають. Мільярди виплачуються до державного бюджету рентної плати, місцеві жителі не мають можливості користуватися надрами, які їм послав Господь Бог. Саме тому фракція Радикальної партії підтримує законопроект, який передбачає залишати у місцевому бюджеті на розв’язання соціальних проблем жителів частину рентної плати. Це мало бути зроблено давним-давно. І ми закликаємо парламент за це проголосувати.
Дякую. Будь ласка, від "Батьківщини" – народний депутат Євтушок.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, "Батьківщина" дійсно підтримує всі законопроекти, які є децент. що стосується децентралізації, це дуже важливо. Але я ще раз хочу сказати, щоби ми працювали системно. Коли нам уряд подав бюджет і зміни до Податкового кодексу, там є частина сплати за спецводокористування, яке має залишатися в місцевих бюджетах? Там є децентралізація податків, які ідуть з лісної вирубки? Там є безпосередньо корисні копалини місцевого значення, а це на Волині, наприклад, вугілля, яке теж частково має залишатися в місцевих бюджетах? Так, даний законопроект щодо часткового залишення ренти стосується трьох областей – Сумської, Полтавської і Харківської. А інші області у нас є? Шановні колеги, я хотів би, щоб ми працювали більш системніше. Давайте приймемо за основу максимально, якщо в цій законопроект, давайте внесемо децентралізовані податки по іншим корисним копалинам. А запропонуємо уряду, щоб вони підтримали і порахували, бо з Міністерством фінансів ми ніколи не зробимо децентралізацію.
Дякуємо. П’ятнадцять секунд, будь ласка.
Ви слухали, що нам сказав представник Міністерства фінансів? Що вони втрачають величезні кошти. Звичайно, децентралізація передбачає: частина податків має залишатися в громадах. Давайте більш системніше і максимально в цьому законопроекті врахуємо бюджети територіальних громад. Дякую.
Дякуємо, шановний колего. Хочу тільки нагадати, що ми голосуємо тільки за основу сьогодні. Маса піднятих рук від "Опозиційного блоку" і від "Блоку Петра Порошенка". Але в нас Регламент не передбачає участі двох чи трьох виступаючих від однієї фракції. Від позафракційних, будь ласка, одна хвилина, Левченко наполягає. Було згадано, 30 секунд, Капліна. І переходимо до голосування.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. От зараз в черговий раз в цій залі під виглядом так званих децентралізаційних законопроектів насправді пропонується де-факто федералізація країни. Один раз вже проголосували за залишення митних надходжень в окремих областях від окремих митниць, а тепер пропонують надра лишати на окремі села. Ну, товариство, може, хтось забув, але надра, корисні копалини є надбанням всієї української нації. І жодне село не могло би отримати жодної копійки вигоди від цих надр, якщо би воно не було захищено всією державою Україна, всією державою, так, а не само по собі щось там добувало. Тому, коли зараз пропонується залишати надходження від надр на рівні сіл, на рівні місцевих громад, а на решту країни забути, ну, це абсурд, це федералізація. Такі надходження можна лишати на місцевому рівні виключно, якщо вони будуть йти на покриття екологічних та інфраструктурних потреб, виключно, які справді можуть страждати від відповідних. від видобуття. В такому вигляді за цей законопроект не можна голосувати.
Дякую. 30 секунд, будь ласка, Каплін. І переходимо до голосування.
Шановні друзі, колеги, співвітчизники! Депутати Соціал-демократичної партії Олександр Сугоняко і Сергій Каплін є співавторами цього закону, а ще ми є співавторами разом з іншими мільйонами громадян боротьби за цей законопроект, вона була дуже важкою. Я уклінно дякую мешканцям Львівської, Івано-Франківської, Харківської, Полтавської, Чернігівської областей, які разом з нами зібрали майже. Сумської області, які разом з нами.
Дякуємо, позиція ваша зрозуміла. Шановні колеги, дуже важливе повідомлення перед тим, як ми перейдемо до голосування, яке оголосить наш шановний спікер. Перше. Автори законопроекту наголошують, що тема законопроекту стосується не трьох регіонів, як тут дехто сказав, а всіх регіонів і всіх округів, де видобуваються енергоресурси, про які ми зараз говоримо. Перше. Друге. Автори законопроекту першого (номер 3038) наполягають на тому, щоб до співавторів було включено авторів альтернативного законопроекту 3038-1, це Олег Кулініч, і я думаю, що зала це підтримає. Це друге питання. І третє. Автори просять, враховуючи те, що цей законопроект стосується бюджетного процесу, щоб ми його проголосували за основу, але потім відразу за скорочену процедуру підготовки до другого читання для того, щоби під час підготовки бюджету на 2017 рік ці новели були враховані. Правильно? Будь ласка, просимо зараз переходити до голосування. І я надаю слово вже нашому спікеру.
Шановні колеги, ми провели дуже бурхливе обговорення і ми можемо переходити до прийняття рішення, у нас зривається банківський день. Я дуже прошу, щоб ми були більш, працювали інтенсивно. Майже всі виступаючі підтримали даний законопроект, всі фракції, ми можемо прийняти спільне рішення, тільки я прошу усіх зайти в зал і приготуватись до голосування. Колеги, будь ласка, заходимо в зал, готуємося до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо упорядкування системи надходження та використання коштів із рентної плати за користування надрами для видобування нафти, природного газу та газового конденсату) за основу 3038, лишень за основу, колеги. Я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Готові? Отже. Колеги. Зараз проголосуємо, хай зайдуть в зал. Я ставлю 3038 за основу, колеги. Прошу підтримати і прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[17:17:21]] За-268 Рішення прийнято. Вітаю, пані Олю. Нарешті ми його прийняли. Рішення прийняте. [[Шум у залі]] Ага, скорочена процедура підготовки до другого читання. Готові? Прошу підтримати, скорочена процедура підготовки пропозицій, поправок до другого читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги, будь ласка. [[17:18:03]] За-246 Рішення прийняте. Колеги, ми можемо перейти до питання фінансів, банківської діяльності, але я побачив, у нас є в порядку денному постанова про проведення парламентських слухань. Ми можемо її проголосувати, просто проголосувати, колеги? Ні, так? Колеги, пане Рибалка, пане Олег. А оце, парламентське слухання. Це лишень парламентські слухання. У нас зірветься банківський день, колеги. Але ми зірвемо банківський день, який готував Рибалка. [[Шум у залі]] Нельзя без обговорення, добре. Пане Бакуменко, я. Пан Бакуменко є в залі? Можна, ми його перенесемо, той законопроект, щоб ми могли почати банківський день фінансовий? Колеги, у нас є два варіанти, або перенести. Ні, без обговорення, якщо є заперечення, не буде. Давайте порадимось. [[Шум у залі]] Колеги, порядок є порядок. Я обіцяв, що якщо ми не встигнемо з банківською діяльності, ми перенесемо ті питання, які не увійшли, на другий день. Отже, переходимо, як і передбачає порядок денний, до проекту Постанови до проведення парламентських слухань на тему: "Регулювання обігу земель сільськогосподарського призначення: пошук української моделі" (5266). Прошу максимально лаконічно і прошу підтримати обговорення за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати. [[17:20:17]] За-177 Я запрошую до доповіді голову підкомітету Кулініча, будь ласка, Олега Івановича. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, проектом постанови передбачається провести 21 грудня 2016 року парламентські слухання на тему: "Регулювання обігу земель сільськогосподарського призначення: пошук української моделі". Державні рішення стосовно такої важливої теми як обіг сільськогосподарських земель не може нав’язуватися людям жодною політичною силою. Для цього нам потрібно почути всіх: експертів, науковців, аграріїв, громадські організації. І саме основне – ми повинні почути власників землі, власників паїв, адже саме для них існуюча ситуація найбільш болісна. Повинне відбутися широке публічне обговорення на всіх рівнях, і наслідком цього обговорення повинен стати суспільний консенсус. Ми з року в рік приймаємо політичні рішення про продовження земельного мораторію. При цьому ми не звертаємо увагу на те, що тіньовий ринок сільськогосподарських земель не тільки живе, але й процвітає. Не звертаємо ми також увагу на те, що ми нібито, захищаючи селян, фактично позбавляємо їх потрібних коштів на лікування, будівництво і інші цілі. Думки експертів та науковців з питання запровадження купівлі-продажу земель сільськогосподарського призначення кардинально різняться, одні наполягають на негайному введення ринку земель, інші рекомендують продавати землю в умовах економічної кризи та військового конфлікту. Незважаючи на активне обговорення цих питань експертами, науковцями та політиками, громадськістю, у нас на сьогодні відсутнє консолідоване бачення комплексної моделі обігу земель сільськогосподарського призначення в Україні. Тому, на думку комітету, існує проблема у проведенні парламентських слухань з питань пошуку української моделі обігу земель сільськогосподарського призначення. На цих слуханнях необхідно зосередитись не просто на питаннях зняття мораторію, на продаж земель сільськогосподарського призначення, а почути думки усіх учасників земельних відносин з цього приводу. Що саме слід зробити, щоб землі нарешті були введені в обіг. Нам необхідно почути людей, щоб взяти на себе відповідальність за формування української моделі такого обігу. Тому прохання підтримати дану постанову. Дякую.
Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка.
Будь ласка, від Радикальної партії Віктор Галасюк. Передає слово лідеру Ляшку. Бачимо "Опозиційний блок", бачимо.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Кілька тижнів тому парламент за нашою ініціативою підтримав продовження мораторію на продаж земель сільськогосподарського призначення. Я дякую всім депутатам, які усвідомлюють, що землю українську продавати неможна. Хто не знає, думає, що можна продавати землю – свою землю продайте. А українських селян паї не трогайте, а навпаки, дайте можливість заробити на тій землі, щоб люди не сиділи, маючи паї цілими гектарами, щоб не сиділи батраками. Тому ми вимагаємо від уряду залишити в бюджеті наступного року спецрежим оподаткування для сільгоспвиробників, відновити в державному бюджеті програми державної підтримки тваринницької галузі, рослинництва, фінансування робочих місць на селі, соціальної сфери. Тому що той, хто хоче продавати землю, той має розуміти одну просту річ: прийдуть латифундисти, прийдуть транснаціональні корпорації, яким "до лампочки" робочі місця на селі і соціальна сфера, сіятимуть технічні культури, зароблятимуть швидкі гроші, а українські селяни ходитимуть батраками. Тому ми не дамо вам продати українську землю! Продавати українську землю – це що матір рідну продати! Наступне. Величезна проблема сьогодні – це рейдерство. Рейдерство, коли у землевласників, фермерів, у селян тишком-нишком, тайкома забирають їхню власність, їхню землю, переписують якісь там ліві реєстратори. Як це було в Дніпропетровській області фермерське господарство "Дар": помер власник, не встигло охолонути тіло, уже забрали майно і по сьогоднішній день не можуть відбитися від тих рейдерів. Ми зареєстрували відповідний законопроект у парламенті і вимагаємо 18 лютого, напередодні дня працівників сільського господарства, наших шановних трударів, провести анти рейдерські слухання і захистити село, захистити фермерів, захистити Україну!
Будь ласка, від "Батьківщини" – Іван Григорович Кириленко. Євтушок, народний депутат Євтушок. Господи, народний депутат Івченко, вибачте, будь ласка, шановні колеги.
Шановні колеги, шановні українці, знаєте, я хочу сказати, тільки завдяки селянам і завдяки аграріям ця Верховна Рада продовжила мораторій. "Батьківщина" провела більше 30 аграрних форумів в областях, в районах, ми зібрали велике селянське віче, яке прийшло і сказало те, що сьогодні турбує простого селянина. Ми наголошуємо на тому, що ми єдина фракція, яка не голосувала за зміни до Податкового кодексу, яке забрало частину податків з аграріїв. Ми єдина фракція, яка не голосувала за бюджет 2015-2016 років, які забрали податки, в тому числі, базові сіл і селищ. Ми сьогодні пропонуємо комплексну модель прозорих земельно-орендних відносин. Хіба не зрозуміло нам з вами, що сьогодні у селян нема коштів, щоб купувати землі, хто буде купувати сьогодні землі? Порахуйте, будь ласка, що у нас сьогодні відбувається з фінансовою сферою, яка платіжоспроможність простого селянина? Нарешті ці люди прийдуть сюди, прийдуть в зал Верховної Ради і скажуть всім нам, якщо ми не чуємо їх на майданах, під Верховною Радою і на форумах, як вони відносяться до ринку, як вони відносяться до рейдерства і назвуть прізвища тих, які стоять за рейдерськими захватами, і назвуть прізвища тих, які сьогодні лобіюють питання продажу сільськогосподарської землі або реєструють законопроекти, які йдуть в обхід мораторію на продаж? Тому ми за цю постанову і ми будемо включатися безпосередньо в парламентські слухання. І я хочу сказати, що ми будемо наполягати на тому, щоб Верховна Рада також наклала мораторій на емфітевзис. Це той законопроект, який нам сьогодні пропонують деякі лобісти, щоб обійти безпосередньо мораторій на продаж сільськогосподарської землі. Дякую.
Пане Вадиме, дякуємо вам. Будь ласка, Кишкар від "Блоку Петра Порошенка".
Прошу передати Юрію Солов’ю.
Будь ласка, Юрій Соловей.
Юрій Соловей, 79 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, я хочу звернутися до тих, хто пряно агітує за те, щоб продовжувати мораторій на землю. Я вважаю, що популізм – це одне з самих ганебних явищ, яке сьогодні є в українській політиці. В Україні діє 25 років мораторій на землю, і що хтось хоче сказати, що в цій державі за 25 років селянин на землі має роботу? Чи хтось хоче сказати, що в нас немає під час дії мораторію реальних латифундистів? Та тільки в Україні є під час дії мораторію агрохолдинги, які мають соті тисяч гектарів землі. І тому люди, які закликають продовжувати мораторій це люди, які діють в інтересах крупних агрохолдингів. Тому що Польща, Угорщина і Румунія, які ще 20 років назад ввели ринок землі сьогодні мають дрібне фермерство, сьогодні мають зайнятість на селі, сьогодні мають доступність кредитування. І що саме важливе, вони мають агросектор, який дає понад 30 відсотків валового внутрішнього продукту. Давайте закінчувати з популізмом. Я виступаю за те, щоби провести відкриті парламентські слухання, обговорити аргументи "за" і "проти", але ними не можемо консервувати ситуацію такою, як вона сьогодні є. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" – пані Войціцька. Передає слово лідеру фракції пану Березюку.
Шановна пані головуюча, шановні колеги! Дозвольте запитати запитання риторичне: а чи є в Україні рівні можливості бути людиною, яка купить землю? Чи може конкурувати звичайний фермер, який обробляє 50, навіть 100 гектарів землі, конкурувати з народним депутатом, який працює на Україну протягом 10-15 років і має півтора мільйонів доларів у матраці? Не може! Для чого продовження саме цього мораторію? Для того, щоб у цьому залі, дві третини якого відстоює виключно латифундистів або тих, хто має мільйон доларів у матраці, ми з вами застосували закони, які б вирівняли можливості в Україні. І це треба показати цього року у бюджеті. Це повернення спецрежиму оподаткування в село, не дивлячись, що говорить IMF. Більше цього, це 10 або 5 мільярдів, як каже Прем’єр-міністр, цільової допомоги фермерам. Але фермери питаються в який спосіб! Щоб це знову не було у спосіб, коли отримують олігархи і латифундисти, а цей фермер, який має 16 гектарів землі і п’ять корів, чи це який має 100 гектарів землі і 80 корів, втратять ці речі. Тому цей зал має обговорити і прийняти рішення, яке вирівняє можливості людини, яка працює на землі, з людиною, яка на землі не працює, має півтора мільярди доларів в матраці і чекає моменту, щоб зробити кріпаком новітньої ери в Україні людей, які працюють на землі. Ось для чого потрібні ці слухання.
Дякуємо. Будь ласка, від "Опозиційного блоку", не встигли записатися, слово надається Василю Німченко і потім – від "Народного фронту".
Уважаемые друзья, я хочу сказать БПП и сказать "Себепомощи", друзья мои, не кривите душой, почитайте Конституции, вы почему рвете Украину на уровне черноземов, на уровне пахотных земель? Я хочу сказать вам одно, что недопустимо изменять и игнорировать Конституцию, которая определила, что земля является национальным богатством народа сегодняшнего иприйдешніх поколений. Вы хотите ее распродать, "Себепомощь"? Вы это знаете, вы это ведете, у вас не получится. Вот почему мы считаем, "Опоблок", что недопустимо вообще землю превращать в товар, а посему давайте действительно парламентские слушания. "Опоблок" зашел с концепцией о механизме регулирования оборота земель, почитайте, давайте решим. Вы понимаете, что это будущая и единственная система выживания на.
Будь ласка, Юрій. Маємо переходити до голосування. Юрій Тимошенко від "Народного фронту". І, народні депутати, будь ласка, повертайтеся до сесійної зали, бо рівно за одну хвилину, після виступу Юрія Тимошенко ми голосуємо за проект Постанови про проведення парламентських слухань. Відбулася така жвава дискусія, але потрібно 226 голосів, щоб вони були підтримані. Будь ласка, пане Юрію.
88 округ, так само Гуцульщина, і так само Покуття, Коломия. Народе України, ось і почалася ця зрада вживу перед вами. Солодко починають, а все заради одного: заради того, щоб змусити народ України продавати землю. У 1991 році, коли ми отримали незалежність, у нас худо-бідно працювали всі заводи, фабрики, у нас не було жодної копійки кредиту. Зараз у нас мільярдні борги перед Міжнародним валютним фондом, у нас курс долара, який зростає щодня, то більше. І все робиться з єдиною метою: щоб ми ніколи не змогли віддати цих боргів, щоб в один момент, ми, не маючи, що вже продати, змушені були продати останнє: землю. А тоді вони нам скажуть: "Ребята, та ви можете нам навіть боргів своїх не віддавати, ми у вас земелькою візьмемо ці мільярди, які ви нам ніколи в житті не зможете повернути".
Шановні колеги, 15 секунд.
а потім ви прийдете на передову до хлопців-добровольців з "Правого сектору" і інших і скажете: "Все, пацани, стане, скільки ваших тут полягло: 50, 100? А вже не треба, а тепер ідіть додому, захищати вже нічого не потрібно, ми вже вашу землю продали!" Зрадники! Всі ви колись будете розстріляні! Зрадники!
Шановні колеги, обговорення завершене. Ми можемо переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайти в зал, приготуватись до голосування. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Регулювання обігу земель сільськогосподарського призначення: пошук української моделі". Це лишень парламентські слухання, колеги, це не є питання мораторію, це питання публічного обговорення цього питання, тому прошу об’єднатися, прошу спільно проголосувати. Проект постанови 5266 за основу і в цілому, прошу підтримати, прошу проголосувати, український шлях і українську модель, будь ласка. [[17:36:11]] За-228 Рішення прийняте. Вітаю членів постанови. Колеги, ми аж в 17:30 переходимо до "банківського дня", дуже прикро, що так трапилось, ми спробуємо пройти що можемо. Ми перенесемо ці питання, які не встигнемо сьогодні. А зараз, колеги, я прошу з повагою до нашого комітету перейти до цих питань, які запропонував комітет. Перше з них 4741, це проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо сприяння детінізації валютообмінних операцій. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, колеги. Будь ласка, прошу підтримати, прошу проголосувати. [[17:37:09]] За-153 153 – "за" І до доповіді запрошується народний депутат України Галасюк Віктор Валерійович, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги народні депутати! В законопроекті, який ми пропонуємо вашій увазі, ми хочемо через нього забезпечити детінізацію, легалізацію ринку валютообміну, який сьогодні існує в Україні. Сьогодні є низка штучних обмежень, які створені владою, які, по суті, заганяють обмін валюти в тінь і несуть додаткові видатки для простих громадян. Про що йде мова? Про те, що сьогодні існує 2-відсотковий пенсійний збір з валютообмінних операцій, який не приносить, по суті, коштів до державного бюджету, але разом з тим, обумовлює існування нелегальних валютообмінних центрів, пунктів і так далі. люди для того, щоб зекономити, йдуть і роблять ці операції на вулиці, де вони абсолютно не захищені. Від того втрачають люди, від того втрачає держава. Більш того, ви знаєте, що сьогодні Національний банк по багатьох таких операціях вимагає пред’явлення і копії паспортів. Так потім невідомо де спливають ці паспорти. Людина йде поміняти 50 доларів, а завтра на неї оформляють кредит 100 тисяч, вона про те і знати не буде. Для того, щоб виправити цю абсолютно недолугу ситуацію, яка за оцінками Українського кредитно-банківського союзу призвела до тінізації ринку валютообмінних операцій практично в обсязі 50 відсотків, фракція Радикальної партії пропонує відмінити цей збір з валютообмінних операцій 2-відсотковий, а також прибрати обов’язково паспортизацію цих операцій для того, щоб забезпечити нормальний вільний і легальний ринок. Ми сьогодні маємо робити все, щоб прибрати штучні бар’єри на шляху інвестицій, на шляху експорту, на шляху таких операцій, які роблять підприємці і громадяни. Не треба заганяти економіку в тінь, досить цих штучних регуляцій, які нав’язані Національним банком і урядом. Сьогодні роль парламенту міняти ситуацію. Починати маємо прямо зараз. Я прошу підтримати.
30 секунд, будь ласка.
Я прошу вас підтримати цей законопроект за основу та в цілому як закон, щоб ми послали сигнал українському суспільству, що український парламент нарешті взявся за боротьбу з тіньовим ринком, у тому числі валютно-обмінних операцій, і буде сприяти розвитку української економіки. Прошу підтримати в цілому. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Іщейкін Костянтин Євгенович. Будь ласка, пане Костянтин.
Шановні друзі, ви почули, про що йде мова у цьому законопроекті. Тому я просто прошу вас підтримати цей технічний законопроект, який був одностайно підтриманий бюджетним комітетом. І відразу переходячи до установчої частини, прошу рекомендувати Верховній Раді законопроект 4741 прийняти за основу та в цілому як закон з врахуванням пропозицій комітету, викладених у листі-висновку до Верховної Ради, зокрема щодо набрання чинності з 1 січня 2017 року та виключення змін до Закону "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Дякую за увагу. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую вам, колеги. Можемо голосувати чи треба обговорення? Є обговорення. Будь ласка, включіть: два – "за", два – "проти". Будь ласка. Амельченко, будь ласка, включіть мікрофон.
Передаю слово лідеру Радикальної партії Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, я прошу підтримати цей важливий законопроект. Насправді, це зовсім нетехнічний законопроект, як сказав один із моїх колег, це надзвичайно важливий законопроект ,який скасовує двовідсотковий збір з валютообмінних операцій. Цей збір беруть з людей, які міняють свої 100 доларів, з них беруть 2 відсотки збору. Ми маємо скасувати цей збір для того, щоб не брали зайвих тих нещасних копійок з українців. Тому я прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую вам. До слова запрошується Данченко Олександр Іванович, будь ласка.
Прошу передати слово Ярославу Маркевичу.
Фракция "Самопоміч" будет поддерживать данный законопроект в первом чтении. Безусловно, отмена данного 2-процентного налога, фактически налога с обменных операций – это правильное решение. Он служил одним из факторов возникновения черного, незаконного рынка валютно-обменных операций и к тому же, являлся достаточно несправедливым решением, например, по сравнению с юридическими лицами. Однако, в данной ситуации мы делаем дисбаланс в бюджете, у нас возникнет минус, который необходимо будет в какой-то степени покрыть, до второго чтения нам нужно придумать, где мы возьмем эти деньги. Спасибо.
Дякую вам. Від фракції "Батьківщина", будь ласка, Євтушок.
Прошу передати слово Івану Крульку.
Пане Іван, будь ласка.
Іван Крулько фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати за основу прийняття цього законопроекту, бо насправді введення норми про паспортизацію людей, коли вони обмінюють валюту, про збори додаткові було введено з однією метою – створити максимальні ускладнення для того, щоби звичайний громадянин у легальний спосіб міг або придбати для заощаджено валюту, або продати її. Тому, безумовно, що це треба скасовувати і легалізувати потрібно ринок, який сьогодні знаходиться в тіні. Але давайте подивимося, яка основна функція Національного банку – це підтримка стабільності грошової валюти гривні. Якщо ви подивитеся декларацію пані Гонтаревої, голови Нацбанку, то вона всі свої кошти тримає в доларах. Скажіть, будь ласка, чи зацікавлений голова Нацбанку в стабільності національної валюти, якщо всі в неї гроші в доларах? Вона від одного тільки обвалу втричі української гривні в три рази збагатилася на своїх заощадженнях. Тому безумовно, "Батьківщина" за це проголосує. Але, в той же час, ми вимагаємо, щоб в цьому парламенті було поставлено на голосування питання звільнення пані Гонтаревої з посади за всю діяльність і розслідування усіх дій Національного банку по банкрутству штучному українських банків.
Дякую. І останній виступ – Кишкар Павло Миколайович, будь ласка.
Прошу передати Руслану Демчаку.
Шановні колеги, я хочу, щоб ми зважено розуміли те, що ми голосуємо, ми зараз голосуємо за відміну 2-процентного збору за купівлю валюти і ці збори йдуть до Пенсійного фонду, сума зборів складає 260 мільйонів гривень в рік. Тому розуміючи, що зараз і так з пониженням єдиного соціального внеску, Пенсійний фонд недофінансований, чи маємо ми право голосувати за те, щоб ще більше цю прогалину збільшувати? Для прикладу: у розхідній частині бюджету тільки 204 мільйони передбачено на лікування наших громадян за кордоном. Тому я вважаю, що коли ми будемо голосувати, ми маємо відповідально підходити і зважено. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Майже всі виступаючі висловили позицію, що за основу даний законопроект може бути підтриманий. І я прошу всіх зайти в зал, і приготуватися до голосування, колеги. Будь ласка, прошу зайти в зал, приготуватися до голосування. Добре, Нацбанк підтримує дану пропозицію, як мені повідомив голова комітету. І я прошу всіх зайняти робочі місця і підготуватися до голосування. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо сприяння детінізації валютообмінних операцій (4741) за основу, колеги. Лишень за основу, щоб ми отримали голоси. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо за основу. Прошу підтримати. [[17:46:44]] За-247 Рішення прийнято. Бажаю плідної роботи до другого читання, колеги. Тепер ми переходимо до другого розділу нашого порядку денного – це є проекти законів другого читання. Перший з них, який стояв на розгляді, 3498. Автор попросив перенести, і тому ми не можемо перейти до розгляду. Переходимо до 3739 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання особливостей ліцензування господарської діяльності з надання фінансових послуг. Тут всього 17 поправок, колеги, це дуже буде швидка робота. І я дуже прошу вас, щоб ми працювали інтенсивно. І зараз я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності Довбенка Михайла Володимировича. Будь ласка, пане Михайло.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується порівняльна таблиця до проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання особливостей ліцензування господарської діяльності з надання фінансових послуг, законопроект 3739. Я не буду повторяти суть законопроекту і ті зміни, які є у вас у таблиці, вони відмічені. Скажу тільки, до законопроекту надійшло 53 пропозиції народних депутатів, з них: враховано повністю – 27, враховано по суті – 6, враховано редакційно одну правку, враховано частково – 2, відхилено – 17. Враховані пропозиції несуть, в основному, юридично-узгоджувальний характер. Хочу сказати, що також були опрацьовані та великою мірою враховані пропозиції Головного науково-експертного управління. Комітет з питань фінансової політики і банківської діяльності рекомендує Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання особливостей ліцензування господарської діяльності з надання фінансових послуг, реєстраційний 3739, прийняти у другому читанні та в цілому.
Дякую. Можемо переходи до правок, колеги. Будь ласка, приготуємося до роботи. 1-а – Ленський. Не наполягає. 3-я – Голубов. Не наполягає. 12-а – Кужель. Наполягає. Прошу, пані Олександра, 12 поправка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, я ще хочу, щоби звернутися і до уряду. Скажіть, будь ласка, какого черта, ми приймали європейський законопроект про основні види ліцензування? Якщо кожен орган виходить тут через своїх лобистов и отходит от прийняття европейского Закона про ліцензування певних видів господарської діяльності і протягує, що він особисто буде не тільки писати ліцензійні умови, а їх і приймати? Далі всі мої поправки торкаються того, що замість того, щоб записати одне речення, що законопроект приймається з урахуванням особливостей прийняття Закону про ринки фінансових послуг, переробляється весь законопроект, відкривається корупційна складова в частині, що Комітет по фінансовим послугам буде сам писати ліцензійні умови, придумувати сам будь-які документи, сам придумувати як перевіряти, за що наказувати. Це буде нова корупційна.
30 секунд, будь ласка.
Цей законопроект вважаю, що він повністю суперечить європейській практиці і повинен бути направлений на повторне друге читання.
Колеги, правки пані Кужель розглядалися в комітеті. Ми врахували те, що цей законопроект враховує низку особливостей, я ще раз кажу, особливостей регулювання ринків фінансових послуг. Фінансові послуги мають свої особливості. І тому ми вважали, що такі особливості мають бути відображені в цьому законопроектів. І ті правки, які запропонувала пані Кужель, ми частково редакційно врахували, а більшість відхилили. Дякую.
Пані Олександра, я розумію, ви наполягаєте і на 4-ій на голосуванні, і на 12-ій? Може, ми їх зразу поставимо чи. Ні. Отже, перша – 4-а, так? 4-а – перша, так, пані Олександра?
Так, 4-а перша.
Хто підтримує поправку номер 4 народного депутата Кужель, прошу проголосувати. Будь ласка. [[17:51:49]] За-144 144 – "за. Рішення не прийняте. І 12 поправка. Ставлю на голосування. Хто. Ага, то ви зараз. Добре, 12 поправка, Кужель включіть мікрофон.
Шановні друзі, я ще раз прошу всіх колег почути. Це становиться нова монополія в Комітеті з фінансових послуг, де по будь-якому напряму: або страхування, або лізинг, або інші фінансові установи - буде створюватись окрема монополія комісією щодо не тільки визначення ліцензійних умов, що ми передбачили з вами законом, а крім того, вони будуть і затверджувати ці ліцензійні умови. Завжди затверджувався Кабінетом Міністрів, тому що це є колегіальний орган, який несе відповідальність, щоб там не було залишків або дуже багато інших документів, які суперечать ідеології прозорості і нестворення корупційних умов. І тому я запропонувала в цьому законопроекті замінити всі слова щодо порядку, які саме розробляють тільки одне – відповідно до закону.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку номер 12 народного депутата Кужель. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка, голосуємо, хто підтримує правку Кужель. [[17:53:34]] За-140 Рішення не прийняте. 13, Лаврик. Не наполягає. 14, Лаврик. Не наполягає. 22-а, Лаврик. Не наполягає. 27-а, Гуляєв. Не наполягає. 28-а, Лаврик. Не наполягає. 30-а, Лаврик. Не наполягає. 41-а, Кужель. Наполягає. Колеги, лишилось кілька правок. Прошу зайти в зал і приготуватись для голосування. 41-а, наполягає? Будь ласка, включіть мікрофон Кужель.
А вони її врахували практично. Там вони редакційно, 41-у врахували.
Так, врахували. 42-а, Левченко, вибачте, Лаврик. Не наполягає. 47-а, Лаврик. Не наполягає. Колеги, прошу заходити в зал. Прошу секретаріат запросити всіх депутатів в зал. Зараз відбудеться голосування. 48-а, Голубов. Не наполягає. 49-а, Кужель. 49-а. Не наполягає. 50-а, Лаврик. Не наполягає. Таким чином ми пройшли обговорення, колеги, всіх поправок. Яку, ви кажете? 49-у? Я ж називав її, 49-у, і питався, чи ви наполягаєте. По 49-ій наполягає пані Олександра. Я прошу включити їй мікрофон. Остання поправка.
Шановні колеги, ще раз звертаю вашу увагу. Якщо зараз не буде підтримана моя поправка, у вас буде звучати, документи готувати до ліцензування таким чином: діяльність з надання фінансових послуг, яка ліцензується з урахуванням Закону "Про фінансові послуги та державне регулювання фінансових послуг" та іншими законами з питань регулювання окремих видів ринків фінансових послуг. Тут не просто непахане поле. Будь-який законопроект, будь-який документ буде включатись як можливість збільшення вимог документів і таке інше. Я вважаю, що повинна бути норма, що все, що торкається ліцензування, іде згідно закону з особливостями Закону про фінансові послуги. Крапка. Як це діє по банківському закону, як це діє по енергетичному закону. І я впевнена, Кабінет Міністрів не дасть згоду не погоджувати ліцензійні умови.
Пане Михайле, прокоментуйте, це буде і заодно ваше заключне слово. Ми відразу переходимо до голосування. Прошу, пане Михайле.
Дякую, колеги. Спочатку по 49 поправці, яку тільки що зафіксувала пані Кужель. Ми вважаємо, що прийняття цієї поправки повністю нівелює сам зміст цього законопроекту. Тому ми його і пропонуємо не підтримувати. А враховуючи дискусію в комітеті, ми хочемо сказати, що законопроектом передбачено усунення колізій між нормами Закону України "Про ліцензування видів господарської діяльності" та нормами Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг", а також інших законів з регулювання окремих ринків фінансових послуг. І тому ми вважаємо, що прийняття цього законопроекту сприятиме поліпшенню діяльності юридичних осіб на цьому ринку. І тому пропонуємо голосувати за нього. Дякую.
Дякую. Отже, спочатку я поставлю поправку Кужель, а потім – відразу весь закон. Прошу заходити в зал, колеги, прошу займати робочі місця. Отже, перше, поправка Кужель 49, яку комітет відхилив, яку комітет не підтримує, але Кужель наполягає на голосуванні. Хто підтримує поправку 49 Олександр Кужель, прошу проголосувати. Будь ласка. [[17:57:36]] За-150 150. Рішення не прийняте. І тепер, колеги, я ставлю на голосування закон, який підтримали більшість політичних сил і фракцій. Ми проводили попередні консультації, тут важливо тільки, щоб люди були присутні для голосування. Я тому дуже прошу усіх зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги, і, будь ласка, я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити, що ми переходимо до прийняття рішення, колеги. Готові? Можемо голосувати? Будь ласка. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання особливостей ліцензування господарської діяльності з надання фінансових послуг (номер 3739) в другому читанні та в цілому, колеги. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо в другому читанні і в цілому. Прошу підтримати, це є друге читання, ми розглядали друге читання. Будь ласка. [[17:58:52]] За-178 Колеги! Колеги, мені ставити, нема сенсу ставити, я подивлюсь. Мені повідомили, що даний законопроект підтримують більшість фракцій, давайте подивимось по голосуванню. Ні, колеги, немає підтримки даного законопроекту, немає сенсу навіть ставити на повернення. І дуже прикро, що ми. Прошу. На повторне друге? Колеги, може підтримаємо на повторне друге, чи ні? Давайте, я спробую, колеги, щоб ми не втратили законопроект, проведена велика робота. Давайте я поставлю на голосування. Хто підтримує на повторне друге читання проект закону 3739, прошу підтримати, прошу проголосувати повторне друге читання. Будь ласка, прошу голосувати, прошу підтримати повторне друге читання. [[18:00:05]] За-187 Голосів немає, колеги. Проект закону 3739 відхилений, колеги. Я хочу принести вибачення голові комітету, що ми не змогли повноцінно розглянути усі законопроекти, ми порадимось, коли ми зможемо їх перенести і розглянути. Ми провели дуже напружений, серйозний день, але, на жаль, не змогли пройти всі заплановані законопроекти. Тим не менше, це був важкий день, ми прийняли важливі рішення. Я дякую всім народним депутатам за активну, дієву і відповідальну роботу. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 годині ми продовжимо нашу роботу, тому я прошу всіх о 10 годині завтра бути на місцях для продовження роботи. Завтра у нас "день охорони здоров’я", і буде важлива присутність депутатів. Дякую вам колеги. До побачення.