Доброго ранку! Шановні народні депутати!Запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні народні депутати, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Зареєструвалося в сесійній залі 347 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Дозвольте надати вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 4 по 7 вересня 2012 року. Відбулося 3 пленарних засідання Верховної Ради України, розглянуто 58 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 14 законів та 5 постанов, 24 законопроекти прийнято за основу, 2 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 8 законопроектів відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 2 закони прийнято в цілому з урахуванням пропозицій Президента України. Проголошено 114 депутатських запитів. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України", статей 59 і 60 Регламенту Верховної Ради України та згідно особисто поданої заяви, повідомляю про входження народного депутата України Коротюка Вадима Івановича до складу депутатської фракції Партії регіонів. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 регламенту, у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Прошу записатись на виступ. Прізвища народних депутатів. Василь Гуреєв. Хто буде виступати? Так, прізвища народних депутатів. Василь Гуреєв. Хто буде виступати? Олександр Сергійович Єфремов має слово від фракції Партії регіонів. Записалися також Матвєєв, Шершун, Кожем’якін, Каплієнко і Мойсик. Прошу відповідно готуватися до виступів. Наступним буде виступати Валентин Григорович Матвєєв від фракції комуністів. Ваше слово, Олександре Сергійовичу, будь ласка.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемый Председательствующий, уважаемые коллеги! Текущая одиннадцатая сессия подведет итог нашей работы за 5 лет. Пять лет – большой срок для политики. Многое стирается из памяти. Люди уже забыли девальвацию гривны в два раза, инфляцию в 22 процента, газовый, бензиновый, сахарный кризисы, истерию политиков вокруг обыденных вещей: таких, как рост заболеваемости гриппом или лесные пожары. Забыли мы о разборках между майданным Президентом и Премьером, результатом которых стало падение экономики на 16 процентов. Помаранчевые политики так соревновались в своей любви к Украине, что готовы были задушить ее в своих объятиях. Все это осталось позади. В 2010 году, избрав главою государства Виктора Януковича, народ Украины разорвал этот порочный круг. Было сформировано большинство в Верховной Раде, вернувшее парламенту его ключевую функцию законодательного органа. Внесены изменения в Конституцию Украины, благодаря которым система государственной власти вновь стала стройным и четко работающим механизмом. Консолидация депутатского корпуса обеспечила принятие важнейших решений. Стоит напомнить, что за десять сессий субъектами законодательной инициативы внесено 13 тысяч 200 законопроектов. Из них стали законами 5 тысяч 38. В рамках системной модернизации государства приняты фундаментальные кодексы: уголовно-процессуальный, бюджетный, налоговой, таможенный. Они призваны в корне изменить лицо правовой системы страны. Начали работать десятки законов, направленных на упрощение ведения бизнеса и сведения к минимуму разрешительных процедур. Привлечение в бюджет дополнительных средств, полученных благодаря стабилизации экономики, позволило начать реализацию социальных инициатив Президента. Мы возобновили повышение зарплат, пенсий, пособий и других выплат людям. В плановом режиме без очередей и инфарктов проводится возврат сбережений вкладчикам Сбербанка бывшего СССР. Эти выплаты продолжатся и в следующем году, на что из бюджета будет выделено 8 миллиардов гривен. После вступления в силу пакета законов по противодействию коррупции борьба с этим злом приобрела системный характер. Возбуждены сотни уголовных дел, заслуженное наказание понесли коррупционеры, работавшие как при предыдущей, так и при действующей власти. В то же время нам предстоит еще много усилий приложить, чтобы искоренить это зло в нашем государстве. Текущий парламентский созыв ликвидировал депутатские льготы и сделал шаг к отмене неприкосновенности народных депутатов. Решение Конституционного Суда дает нам возможность пройти этот путь до логического конца. Этого же требует от нас и общество. Конституционным большинством депутатского корпуса, и представителями оппозиции в том числе, принято избирательное законодательство, выстроенное таким вот образом, что фальсифицировать итоги выборов практически невозможно. Следующая наша задача – обеспечить проведение честной и прозрачной избирательной кампании с соблюдением всех демократических стандартов. Ни у кого не должно быть сомнений в легитимности результатов выборов, ведь от их итогов зависит направление дальнейшего развития страны, ее авторитет на международном уровне. Власть и общество доказали способность работать как единая команда, проведя Евро-2012 на уровне мировых стандартов. И я уверен, что мы вновь посрамим критиков, открыто и прозрачно, и демократично избрав новый парламент. Уважаемые коллеги, чем только не пугают наших людей перед каждыми выборами: инфляцией, падением национальной валюты и прочими катастрофами. Хочу заверить, избирательная кампания не остановит жизнь в стране, экономика, национальная валюта сохранят стабильность и прогнозируемость. Мы заложили прочный фундамент продовольственной безопасности на следующий год. Но гарантией успешного решения задач, стоящих перед страной, является и.
Завершуйте, будь ласка.
и эффективная работа парламента. Я очень надеюсь, что ответственная позиция депутатского корпуса не позволит сделать выборы фактом дестабилизации общества. Мы обязаны достойно завершить историю шестого и передать новому созыву тот конструктивный настрой, которого мы общими усилиями достигли за минувшие два года. Спасибо за внимание.
Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів, наступним виступатиме Микола Шершун.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Приближение парламентских выборов обозначило целый ряд тревожных тенденций, в частности указывающих на подготовку к установлению в Украине жесткого правления олигархии. То, что сейчас происходит, как видим, проводится под громогласное заявление о защите интересов громад и грядущем приходе в парламент их "реальных", конечно же, в кавычках, представителей. Однако ничего общего с этим система, которую мы можем получить после выборов, не имеет. Капитал объявил массовый поход во власть. И главным инструментом этого становятся выборы в мажоритарных округах. Сегодня коммунисты говорят уже не просто о перспективах массовых фальсификаций результатов голосования. Мы обращаем внимание общества на опасность криминализации всего избирательного процесса. В ход идет прямое давление на избирательные комиссии. Мы сталкиваемся с фактами физического насилия, направленного против кандидатов в народные депутаты и их сторонников. Фиксируется многочисленные факты противоправного давления на избирателей. Если ситуация не изменится, то следующий парламент, скорее всего будет наполнен не представителями громад, а лоббистами олигархических и полукриминальных бизнес-групп. В результате в Украине оформится режим неофеодальных полукриминальных княжеств, которые окончательно перекроют перспективу установления истинного народовластия в нашей стране, и тогда устранить этот режим, конечно же иначе как революционным или массовых выступлений трудящихся, будет невозможно. Ведь то, что происходит со страной, так долго продолжаться не может. Практически завершается тотальная приватизация не просто стратегических, а жизненно необходимых для страны и народа отраслей и предприятий. Сегодня некоторые из них откусываются, и мы это видим, пока что по кусочку, назавтра мы рискуем проснуться в государстве, которое будет "голым королем". Еще больше рванут вверх коммунальные тарифы, социальная поддержка станет той фикцией, а трудящиеся окажутся совсем бесправными, в стране будет установлен режим произвола и беззакония – и все это на фоне роста прибылей, поступающих в частные офшорные карманы. Будет ли противостоять этому полукриминальный парламент? Вряд ли. Будет ли иметь значение, сколько в нем мест получат депутаты, размахивающие провластными или оппозиционными флагами? Нет. Потому что и те, и другие идут с одной и той же программой, используют одни и те же методы. Коммунисты призывают избирателей не поддаваться впечатлениям от этого "скандала в святом семействе". Фракция коммунистов в Верховной Раде сделает все возможное, чтобы сдержать наступление на конституционные права и жизненные интересы наших граждан. Мы призываем правительство прекратить использовать разговоры, эдакие страшилки, о кризисе как повод для продолжения антисоциально-экономической политики. Либеральные эксперименты только ухудшают ситуацию в экономике Украины. Поэтому необходимо менять курс социально-экономического развития страны. И мы будем поддерживать все практически шаги – кадровые, организационные, политические – если они будут в этом направлении. Другого пути у нас.
Завершуйте, будь ласка.
Другого пути у нас нет! Другой путь – это путь в никуда! Спасибо.
Микола Шершун від фракції Народної партії, будь ласка, ваш виступ, Микола Харитонович. Наступним буде виступати Андрій Кожем’якін.
Микола Шершун, фракція Народної партії. Шановний Голово, шановні колеги, хочу підкреслити, що проблема, яку я сьогодні піднімаю, загальнодержавна. Вона зачіпає мешканців не лише однієї області, а й стосується всієї України. Всі ми щиро радіємо зростанню кількості населення в країні, динаміку народжуваності, оцінюємо як позитив і здобуток влади. У лідерах за цим показником і моя рідна Рівненська область. Я багато зустрічаюся з людьми, особливо в селах і приємно бачити як виростають новобудови, цілі вулиці та мікрорайони. Водночас, на кожній зустрічі люди піднімають питання електрифікації новозбудованих вулиць. Кошториси цих проектів інколи сягають, подумайте, мільйона гривень, 40 процентів цієї суми повинні платити самі власники новобудов, решта, 60, виділятися з місцевих бюджетів. І люди з останніх сил віддають останні копійки, а ті, які заробляють на цьому, стоять осторонь. Тому логічно було б, якби з електрифікацією вулиць громадянам допомагали енергорозподільчі компанії. Однак, нині для них простіше дочекатися, коли місцева громада візьме на свої плечі тягар фінансування проекту з електрифікації, а вже потім вони радо погоджуються забрати мережу на обслуговування і легко, і просто отримувати прибутки. Не краща ситуація з безгосподарними лініями електропередач. Лише в одному Березівському районі Рівненської області їх є понад 100 кілометрів. Свого часу, їх власним коштом проклали люди, справно платили гроші за електропостачання, знову ж таки, хтось отримав прибуток. А коли ж стало питання про приведення цих ліній у відповідність сучасним вимогам та прийняття на баланс, енергорозподільчі компанії робити це відмовляються. Мовляв, нехай спершу сільські ради зроблять все необхідне, а потім передають компанії. Люди скаржаться, що через низьку напругу мережі і постійні її перепади псується побутова техніка, при поганому освітленні діти змушені вчити уроки і мають проблеми з зором. На місцевому рівні допомогти цим людям неможливо, а механізму впливу на компанію, яка має іноземного власника немає. Виходом з цієї ситуації може бути збільшення частки інвестиційної складової у діючих тарифах на електроенергію у діючих тарифах на електроенергію, що вже цілком залежить від волі уряду. Тоді за рахунок вивільнених коштів енергорозподільчі компанії можуть брати не тільки долеву участь в облаштуванні нових мереж, а і проводити необхідну заміну та ремонт вже існуючих трансформаторів і проводових електромереж. Хочу наголосити, що ситуація потребує негайного втручання уряду. І ще один момент, який стосується індивідуального житлового будівництва на селі. Я вже піднімав питання про необхідність спрощення процедури оформлення прав власності на земельні ділянки та майно збудованого до 1992 року. І сьогодні знову змушений звернутися до Кабінету Міністрів, давайте спростимо систему отримання технічних паспортів для таких будівель, а також процедуру прийняття в експлуатацію об’єктів, які за законом поки що самобуди. Нам потрібно відмінити штрафи за відсутність документів на таку нерухомість, бо раніше їх, цих документів, не потрібно було робити, а зараз все це лягає непосильним тягарем на плечі наших громадян. Я звертаюсь до Прем’єр-міністра України Миколи Азарова з пропозицією дати доручення вивчити, розібратися і нарешті розробити державну програму фінансування електрифікації новозбудованих вулиць та прийняття на баланс без господарських ліній електропередач. Бо за роки незалежності державний бюджет не витратив ще жодної копійки на вирішення цих проблем. Звісно, що енергорозподільчі компанії не мають бути осторонь, з рештою, це інвестиції у розвиток нашої держави, у її майбутнє. Дякую за увагу.
Андрій Анатолійович Кожем’якін, фракція БЮТ "Батьківщина", має слово. Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Доброго дня! Сьогодні перед українським народом постала яскрава картина до чого призводить повна безконтрольність влади, коли їй все дозволено і вона не несе жодної відповідальності, а ні перед українським народом, а тепер як з’ясувалося і перед міжнародною спільнотою. У першу чергу це стосується українського судочинства, яке перетворилося на інститут репресій і боротьби з опозицією. Вибіркове правосуддя, дотримання принципів верховенства права стало головною ознакою іміджу України на міжнародній арені. А вдруге, і це стосується нас, народних обранців безпосередньо, парламентська більшість дозволяє собі нехтувати Регламентом, законами, і, вибачте, простим здоровим глуздом. Скажіть, будь ласка, хто в нашій країні може дозволити собі працювати один день на тиждень? А Партія регіонів захотіла і зробила собі такий подарунок, а їхні сателіти із задоволенням підтримали такий режим роботи Верховної Ради, які постійно її критикують, але не виходять з опозиції. Для чого це зроблено? В першу чергу, для того, аби уряд не зміг звітувати про їх славнозвісне "покращання вже сьогодні", в лапках, коли насправді Україна доведена до повного економічного і політичного банкрутства. Владі не вигідно, щоб працював парламент, аби позбавити опозицію трибуни і не дати нам говорити правду про реальний стан речей у державі, а саме про політичні репресії, утиски свободи слова, кричущу корупцію в усіх сферах і зубожіння людей. А нам, Об’єднаній опозиції і Батьківщині є, про що сказати українському народу. Зокрема, прийнята Європарламентом 12 вересня резолюція по відношенню до України закликає Верховну Раду України прибрати з українського законодавства відповідальність державних чиновників за політичні дії. Цитую: "Європейський парламент закликає українську владу. Верховну Раду внести поправки у кримінальне законодавство, яке датоване ще радянськими часами, вилучити кримінальну відповідальність за політичні дії, здійснені державним чиновником та тими, хто діяв на офіційному рівні". А підписання і парафування угоди між Україною і Євросоюзом може бути здійснено тільки за умови виконання цих вимог. Крім того, керівники Євросоюзу вкотре вказали нашим високопосадовцям на неприпустимість вибіркового правосуддя, внаслідок якого Юлія Тимошенко і Юрій Луценко позбавлені права брати участь у виборах. Таким чином, вся відповідальність за те, що Україна вже нині практично позбавлена європейського майбутнього, лежить на Президенті України, а також на більшості у Верховній Раді. Сьогодні в нас є всі підстави говорити, що Партія регіонів, яка нині при владі, готує масові фальсифікації на майбутніх парламентських виборах. І це доказано Постановою від 13 вересня цього року Центральної виборчої комісії, яка змінила порядок формування дільничних виборчих комісій. Намагаючись дискредитувати нашу політичну силу, влада використовує залякування, шантаж, терор і заставляє навіть співкамерниць Юлії Тимошенко давати фальшиві інтерв’ю з різною маячнею з метою очорнити нашого лідера і хоч якось знешкодити об’єднану опозицію "Батьківщина". При цьому в провладних ЗМІ публікується інформація про нібито зростання симпатій виборців до Партії регіонів. Очевидно, зростання так званого рейтингу Партії регіонів пропорційно зростає до тотального підвищення цін в країні. На виборах народ дасть відповідну оцінку діючому режиму. Тому ці парламентські вибори влада не зможе провести у стилі попередніх кампаній. На заваді цьому стануть рішучі дії об’єднаної опозиції, світової, європейської спільноти і всього українського народу. Діємо разом з "Батьківщиною" і перемагаємо. Слава Україні!
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Арсеній Яценюк.
Шановні колеги, шановні співвітчизники! З наближенням дати виборів все гучніше лунають оптимістичні та бравурні звіти керівництва уряду про соціально-економічну сферу, запевнення про відсутність будь-яких передумов для здорожчання товарів широкого попиту та гарантій цінової стабільності. Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" наголошує на тому, що на тлі негативних тенденцій в європейській економіці та сповільнення темпів зростання вітчизняної економіки такий урядовий оптимізм викликає обґрунтовані сумніви. Бо проблем в видатках останні 20 років і навіть в бюджеті 2013 року, який був поданий, але якого в другому читанні ніхто не бачив, нема. В Україні є проблеми з грошима, з надходженнями, з заробітками, бо Україна на сьогоднішній день задихається без грошей; немає доходів; держзамовлення без посередників відсутнє; село лежить, селяни на сьогоднішній день вже не плачуть, вони посміхаються; надра належать не зрозуміло кому. Чи знаєте ви, що державні службовці у 2012 році свою заробітну плату майже використали, вони її отримали, бо її сьогодні немає. Тому сучасна економіка України не здатна забезпечити у такому форматі гарантовані надходження до Державного бюджету на забезпечення соціальних видатків. Але це не все. Економічний блок уряду повинен переглянути, на наш погляд, у бік скорочення свої попередні прогнози щодо зростання української економіки на 2012 рік, як за оцінками міжнародних фінансових організацій, зокрема, Світового банку очікується на рівні 2 відсотків, що майже вдвічі нижче, ніж було попередньо заявлено урядом України. У першому півріччі 2012 року порівняно з минулим роком дефіцит зовнішнього торгівельного балансу України збільшився у 2,1 рази та становив майже 4 мільярди доларів. А. на те, що ціни на російський газ до сьогоднішнього дня не врегульовані, а також позички у Міжнародному валютному фонді є не стабільними, і вони також не врегульовані, на сьогоднішній день ми маємо повно перспективу зростання дефіциту зовнішнього торгівельного балансу України. Негативним чинником також є і значно нижчим порівняно з минулорічним врожай зернових в Україні. Згідно з оцінками Світового банку від початку літа ціни на пшеницю на світових ринках вже зросли на 50 відсотків, на кукурудзу – майже ніж на 40. Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" наголошує на тому, що збільшення цін на продовольство на світових ринках в умовах повної, тотальної відсутності системи цінорегулювання з боку держави спричинить зростання цін на продовольчі товари і в Україні, і це торкнеться до всіх 46 мільйонів українців. Впевнені, що подальший розвиток ситуації за вищезгаданих обставин та неадекватна реакція уряду на поточні та минулі соціально-економічні виклики можуть призвести до повтору фінансово-економічної кризи на кшталт 2008 року, але вона буде, на наш погляд, набагато руйнівнішою. З огляду на вище сказане, депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" звертається до уряду з вимогою підійти до вирішення соціально-економічних проблем в державі відповідально, виважено та системно. Ми закликаємо уряд до професійних*** дій, реальних оцінок і прогнозів. Інакше ухвалення популістських соціально-економічних рішень матиме непередбачувані наслідки та руйнівний вплив на українців та державу. І на завершення. Україна потребує соціально-економічних змін. Треба повернути державу до виконання своїх обов’язків як годувальника, стимулятора та захисника. Працюємо!
Слово має Арсеній Петрович Яценюк, фракція "Наша Україна - народна самооборона".
Шановні члени парламенту! Хотілось би звернути вашу увагу на дві речі. Перше. На Закон України про державний бюджет, який внесений цим урядом. І друге, на сам український уряд. Опозицію часто-густо критикують за те, що вона критикує чинний Кабінет Міністрів України. Після того, як ухвалювався проект Закону України про державний бюджет, я вважаю, що в Україні самий геніальний уряд. Тільки Український уряд може за 1 годину засідання в приміщенні Кабінету Міністрів ні з того, ні з сього збільшити доходи державного бюджету на 20 мільярдів гривень! Тільки український уряд може спрогнозувати ріст економіки вдвічі більше, ніж прогнозує Міжнародний валютний фонд, Світовий банк і всі міжнародні організації. Тільки український уряд може сказати українцям про те, що покращення настало і ми збільшили соціальні стандарти і при цьому збільшити прожитковий рівень на 5,9 відсотка у 2013 році! І інфляцію так само закласти – 5,9 відсотка! Іншими словами, прожиткові стандарти зростуть на 0 відсотків у 2013 році. Тільки український уряд може протягом тижня на всіх телеканалах розповідати про те, який геніальний бюджет вони внесли, про те, як буде добре всім жити, про те, що цей бюджет треба негайно приймати, а потім після прийняття і ухвалення рішення по цьому бюджету прочитати його, схаменутися і звернутися до парламенту назад відкликати бюджет. До сьогоднішнього дня ми не знаємо, яка остаточна версія цього Закону про Державний бюджет. Проте вважаю, що цей державний бюджет є не що інше, як агітка Партії регіонів перед виборами 2012 року. Що вимагає опозиція? У першу чергу ми вимагаємо від Прем’єра Азарова і Президента Януковича пояснити, чому за 2,5 роки їхнього перебування у владі Україна позичила на зовнішньому ринку коштів стільки, скільки Україна позичала протягом останніх 20 років. Друге. Куди поділося 10 мільярдів доларів США золотовалютних резервів за один рік. Третє. Що означає покращання і як це покращання пов’язано з вчорашніми даними Державного комітету статистики, який передбачив, що в Україні промислове виробництво впало на 5 відсотків за один місяць. Падіння промислового виробництва – це зменшення замовлень. Зменшення замовлень – це закриття заводів. Закриття заводів – це звільнення працівників. Тих працівників, яких сьогодні, наприклад, звільняють в Запоріжжі з трьох основних заводів. Майже 6 тисяч людей позбавляться роботи, майже 6 тисяч сімей, це більше 25 тисяч українців, залишаться без коштів на проживання. Ми вимагаємо пояснити, чому в Законі про Державний бюджет немає ні слова про курс національної грошової одиниці. Як ви рахували Закон про Державний бюджет, якщо ви не знаєте, який буде курс? У нас є серйозні підозри про те, що уряд спеціально і умисно не публікує курс, так як знає про те, що після виборів буде девальвація. Ми вимагаємо, щоб новий Закон про Державний бюджет розглядала нова Верховна Рада України, де в новій Верховній Раді України буде демократична більшість на базі "Всеукраїнського об’єднання "Батьківщина". Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, виступи від фракцій, виступи уповноважених представників завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, які потребують відповідного реагування, я просив би оформити, прошу секретаріат оформити відповідні доручення і навіть депутатські запити. Шановні колеги, дозвольте вас поінформувати, я це зробив на Погоджувальній раді, що 14 вересня, так як того вимагає Конституція і Бюджетний кодекс, Кабінет Міністрів України вніс проект Державного бюджету на 2013 рік. Комітет ознайомився з цим бюджетом, я його уважно вивчив і ми прийняли узгоджене рішення не на пропозицію комітету, а виходячи із пропозицій комітету, моєї особистої ініціативи, повернути цей бюджет до Кабінету Міністрів України для того, щоб Кабінет Міністрів України привів його у відповідність із Бюджетною резолюцією, із Посланням Президента України, яке відповідно до Закону про програмні документи має статус закону, а також подав всі необхідні документи, які повинні супроводжувати бюджет. І після того, коли Кабінет Міністрів доопрацює його, виконає в тому числі всі формальності, які вимагає закон, у нас буде можливість приступити до його розгляду. Це для інформації вам. Шановні колеги, нам потрібно прийняти з вами рішення, яке ми обговорювали на засіданні Погоджувальної ради. Коли ми формували календарний план нашої роботи, ми передбачили те, що парламент повинен працювати в повному режимі, незважаючи на виборчу кампанію. І зробили це на відміну від попередньої практики, коли проводились засідання декілька разів на місяць для обговорення нагальних проблем. Сьогодні частина депутатів, які балотується у виборчих округах безпосередньо на округах ті, які за партійними списками є так би мовити VIP-персонами, VIP-агітаторами також працюють. І за таких обставин нам було б потрібно прийняти рішення про скорегування календарного плану. І ми про це говорили вчора на засіданні, одну хвилинку, Погоджувальної ради. За те, щоб нам визначити у дні, які календарним планом передбачені як сесійні, проводити засідання у вівторок, решта відводити для роботи в комітетах, і зрозуміло, в полі так би мовити серед людей. Ну, люди хоча на 5 років повинні бачити широке представництво депутатів. Тому я просив би від фракції по одній хвилині висловитись з приводу цієї пропозиції. Ну, давайте по дві. Запишіться, будь ласка. Я не бачу проблеми. Давайте два – "за, два – "проти" відповідно до статті 19 Регламенту. Прізвища народних депутатів. Валерій Камчатний.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" вважає цю пропозицію абсолютно слушною, підтримує її. Ми вважаємо, що треба визначити сьогоднішній день і працювати до завершення розгляду всіх питань, які внесені до порядку денного. А потім зосередитися, починаючи з завтрашнього дня, на роботі з виборцями, дякуємо.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Александру Сергеевичу!
Олександр Єфремов, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я думаю, что предложение, с которым Владимир Михайлович выступил, оно имеет смысл и логику под собой. Давайте мы внимательно вспомним, как работали созывы до нас. Перед выборами практически Верховная Рада переставала работать в связи с тем, что большое количество депутатов принимают участие и работают с избирателями. У нас сегодня создалась ситуация, когда мы вошли в реформы и не можем, с одной сторон, остановить работу парламента, а с другой стороны, порядка трехсот сорока депутатов действующего созыва принимают участие в выборной кампании. Поэтому логично было бы найти какой-то компромисс между тем как работает парламент, для того чтобы принимать соответствующие законодательные акты, и как возможность дать депутатам принимать участие в выборной кампании. И наверное было бы правильно, если бы мы определились по рабочему дню, куда бы формировали все законопроекты на принятие. Возможно, этот рабочий день должен быть удлиненный до момента рассмотрения всех вопросов. Тогда бы, наверное, мы решили и одну проблему, и вторую проблему. Я просил бы не только депутатов из большинства, а и депутатов из оппозиции поддержать такой график работы, потому что, как мне кажется, он разумный. И Владимир Михайлович совершенно логично его предлагает. Спасибо.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Прошу передати слово Ярославу Михайловичу Кендзьору.
Ярослав Кендзьор, мікрофон, будь ласка.
Ярослав Кендзьор. Володимир Михайлович! Шановні колеги народні депутати! Я думаю, що таким рішенням ми робимо ведмежу послугу в першу чергу тим депутатам сьогодні діючим, які ідуть на вибори, які ідуть на виборчі округи чи залучені до партійних списків. Адже кожен з вас може спрогнозувати, яка реакція у суспільстві буде на цю нашу страшну каторжну, до десятого поту, працю у сесійній залі. Неодмінно вас, депутатів, коли ви приїдете на округ у робочий по календарю тиждень, запитають: шановний добродію, а зарплату за цей пленарний тиждень ви отримаєте, чи не отримаєте? Чи гонорово підете до каси і, "не позичивши в Сірка очей", заберете, так би мовити, свою не маленьку зарплату і знову поїдете переконувати виборця, яке щасливе життя ви їм будете організовувати". Володимире Михайловичу, не всі депутати будуть на округах. Верховна Рада має в порядку денному безліч законопроектів, які чекають невідкладного розгляду. І я вважав би, що нам треба дотриматись того календарного плану, який був затверджений Верховною Радою і працювати як належить нормальному парламенту, а не якомусь, вибачайте, не хочу епітета моцного вживати. Дякую.
Народний депутат Корж, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Сергій Сас, да? Будь ласка, Сергій Володимирович Сас.
Дякую, Володимире Михайловичу. Народний депутат Сас, "БЮТ - "Батьківщина". Володимире Михайловичу, я хочу нагадати вам і більшості, що в Україні ще діє Конституція, зокрема стаття 75, яка визначає, що в Україні є вищий законодавчий орган. В Конституції є норма, яка передбачає, що Верховна Рада працює сесійно і сесія у нас починається в перший вівторок вересня. Верховна Рада затверджує календарний план і вона його затвердила, коли 2 тижні працює в пленарному режимі, 2 тижні Верховна Рада працює: 1 в комітетах, 1 в округах. Іншого на любий період, в тому числі, передвиборчий Конституція не передбачає умов. Тому, шановний Володимир Михайлович, Верховна Рада, дивно виходить, може вона приймати рішення, але ж вона затвердила календарний план, а зараз від нього відходить і наводить ті причини, що вибори почалися. І зробила собі третій підряд відпускний місяць тобто 2 місяці не працювали, тепер можна попрацювати 2 дні на місяць. Давайте зробимо так, а якщо за таких обставин вчителі школи закриють, бо вибори, медики лікарні закриють, бо вибори, робітники підуть з заводу, бо вибори. Що тоді відбудеться, де таке бачено? Хто дав право вам і більшості не працювати в пленарному режимі, коли є десятки і сотні нагальних питань? І це, я звертаюсь до більшості, тому що меншість може собі дозволити деякі речі, тому що за попередню сесію із 240 законопроектів від опозиції підтримано тільки сім. Перестаньте займатися фарисейством, Володимир Михайлович, працюйте так як передбачено Конституцією і не дуріть людей. Дякую за увагу.
Олег Зарубінський, будь ласка, одна хвилина.
Шановні колеги! Забавна ситуація, тут деякі персонажі обвинувачують інших в тому, що вони хочуть працювати, а персонажі приходять для того, щоб виголосити чергову заяву, потім прострибати по кулуарах перед камерами, а потім і їх дух простив. Тобто вони працювати не хочуть, всі свої законопроекти відкликали, хочуть, щоб працювали інші в пленарному режимі, а вони в цей час займалися зовсім не парламентськими, а виборчими справами. Я сказав, що це забавна ситуація, але це лицемірна ситуація, якщо хтось хоче працювати, то треба було б сьогодні прийти не два десятки чоловік, а повністю всіма складами своїх фракцій і показати активну роботу, бодай не на п’ять хвилин, а до кінця сьогодні розгляду всіх питань. А ми подивимося сьогодні, коли ми будемо працювати, дійсно, для того, щоб вичерпати порядок денний, скільки 5 чоловік, чи 3 чоловіки, чи нуль чоловік залишиться від тих персонажів, які обвинувачують в тому, що хтось хоче працювати, а вони бігають і стрибають. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Справа в тім, що я підняв всі останні сесії Верховної Ради України перед виборами і отримав цікаву картину, Верховна Рада України працювала переважно в комітетах і фракціях, а точніше кажучи серед виборців, і в тому числі, я думаю це знають люди, які у Верховній Раді перебувають від першого демократичного скликання, це, по-перше. По-друге, шановні колеги, я для вас всіх роботу знайду, роботу в комітетах. Проводьте засідання комітетів. І ми будемо контролювати дуже жорстко, щоб не ставили вісімки тоді, коли в комітетах людей не буває. Так як зараз багато приходить особливо виголошуючи палкі промови, розписуються там, а потім тікають із сесійної зали. Тому, якщо ви хочете працювати, давайте працювати. Я постійно на місці у дні пленарних засідань. А якщо хочете посилатись на вчителів і медиків і берете участь у виборчих кампаніях, напишіть заяви, до заяви додайте номер тимчасового посвідчення кандидата в депутати і візьміть відпустку без збереження заробітної плати. І це буде чесно! І це буде чесно! І не займайтесь моралізаторством за рахунок державного, заробітної плати можна агітувати. Інші в нерівних умовах. Тому давайте без цих слів. Якщо потрібно, кожен вівторок пленарний ми починаємо роботу. Якщо потрібно продовжити, будемо продовжувати роботу. Але смішити людей, коли залишається два чоловіки, які контролюють від фракції і тренують всіх, а всі інші займаються тим, що вчать країну, як далі вони будуть її будувати, я вважаю, це більш негідна позиція, ніж просто посидіти і аргументувати своє рішення! Тому я ставлю пропозицію, відповідно до статті 19 Регламенту Верховної Ради України, про зміну Календарного плану Верховної Ради України. Щоб сьогодні, 18 вересня Верховна Рада України працювала в пленарному режимі до завершення розгляду питань, визначених розкладом на 18 вересня. Наступні дні – 19 і 21 – робота в комітетах і фракціях. Далі. 2 жовтня – робота в пленарному режимі, а з 3 по 5 жовтня – робота в комітетах і фракціях. 16 жовтня – робота в пленарному режимі. І з 17 по 19 жовтня – робота в комітетах і фракціях. Прошу за цю пропозицію голосувати. Відповідно до статті 19 регламенту. [[10:44:39]] За-264 Рішення прийнято, дякую. Таким чином, сьогодні ми працюємо на вечірньому засіданні до завершення розгляду питань, визначених розкладом. По фракціях, будь ласка: Партія Регіонів – 188, БЮТ-"Батьківщина" – 1, Наша Україна – Народна Самооборона – 1, комуністів – 25, Народна партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 17, позафракційні – 12. Дякую. Оголошується до розгляду проект Постанови про скасування рiшення Верховної Ради України від 06.09.12 року про прийняття проекту Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності" [[реєстраційний номер 10043]], у другому читанні та в цілому як закон. Доповідачі. А воно розглядається у скороченій процедурі. Шановні колеги, це питання розглядається відповідно до Регламенту за скороченою процедурою. Тоді доповідачі: народний депутат України Сергій Володимирович Сас, Юрій Анатолійович Кармазін, від комітету буде виступати голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України Володимир Макеєнко. Будь ласка, Сергій Володимирович.
Дякую. Народний депутат Сас, Блок Юлії Тимошенко-"Батьківщина". Шановні колеги, 6 вересня на ранковому пленарному засіданні Верховна Рада України ухвалила проект постанови [[реєстраційний номер 10043]] про скасування рiшення Верховної Ради України про прийняття проекту Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності". Прийняття такого рішення передбачає, що законопроект повинен бути повернутий на повторне друге читання. Процедура повторного другого читання передбачає відповідно до статті 124 та статті 116 десять днів для того, щобнародні депутати могли внести пропозицію. Проте, у порушення норм Регламенту статті 116, 124, цілого ряду інших статей, статті 117, 47 головуючий на засіданні Верховної Ради Адам Мартинюк двічі ставив у порушення знову ж таки Регламенту на голосування питання щодо прийняття знову даного законопроекту у другому читанні і в цілому. Я розумію, що винесення законопроекту даного на розгляд зроблено тільки для того, щоб розкрити шлях для того, щоби Голова Верховної Ради міг підписати даний закон. Я хотів би звернути увагу тільки на наступне, шановні колеги, ви не чуєте опозиції, але подивіться на висновок Юридичного управління, де вказано на цілий ряд порушення статей Конституції, законів України, про те, що відкривається шлях до створення корупційних схем врегулювання земельних відносин. А для громадян я хочу сказати. Шановні громадяни України, більшість робить шлях для того, щоб забрати в українців останній актив – українську землю, забрали мову, заберуть землю, заберуть Україну. Вибори незабаром.
Дякую. Будь ласка, Кармазін. Не бачу. Тоді від комітету Володимир Макеєнко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Народними депутатами України Кармазіним та Сасом внесено проекти постанов Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проекту Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності", внесені за номером 10043-П1, 10043-П2 та відповідні письмові заяви до Голови Верховної Ради України Литвина Володимира Михайловича від 7 вересня цього року. Так, зокрема, народним депутатом України Кармазіним у Пояснювальній записці до поданого проекту постанови зазначено, що під час прийняття рішення Верховної Ради України щодо вказаного законопроекту було порушено процедуру прийняття законів, яка передбачена статтями 84 та 91 Конституції України щодо особистого голосування народними депутатами України та статтям 116 Регламенту Верховної Ради України невідповідність предмету правового регулювання законопроекту. Народним депутатом Сасом привернуто увагу, зокрема на порушення вимог частин третьої, п’ятої статті 47 Регламенту Верховної Ради України прийняття Верховною Радою України рішень щодо проектів законів, постанов, інших актів лише з питань, включених до порядку денного, до початку пленарного засідання. Зазначаємо, що 6 вересня цього року на ранковому пленарному засіданні Верховна Рада України вже розглядала аналогічне питання і прийняла постанова Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому як закону проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності [[за номером 10043-п]], проект якої ініційовано народними депутатами України Кириленком, Томенком та Сасом за підставами, що відтворені у повторно поданих вищезазначених проектах.
Завершуйте.
З огляду на це є недоцільним розгляд Верховною Радою України поданих народними депутатами України Кармазіним та Сасом проектів постанов з тих же підстав, що були предметом розгляду на ранковому пленарному засіданні Верховної Ради України 6 вересня цього року і було прийнято відповідне рішення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на виступи: два – "за", два – "проти". Так, будь ласка, Гривковський. Відмовляється. Катеринчук, прошу.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна – "Народна самооборона", Європейська партія України. Шановні радіослухачі, Верховна Рада України прийняла два запобіжника, які не дозволяють в корупційних спосіб продаж української землі. Перше – це встановили мораторій на продаж сільськогосподарської землі до 1 січня 2013 року. Друге – це прийняли Закон про мораторій на розмежування земель державної та комунальної власності. Що це зараз відбувається? Тобто один із запобіжників сьогодні хочуть скасувати. І тому пропозиція і Кармазіна, і Саса має бути проголосована. Зрозуміло, що там є багато процедурних речей, на які вони посилаються, але головне питання – це політичне питання, чи буде у нас корумпований, непрозорий ринок землі, чи ми це зупинимо. Я хочу сказати, що сьогодні те, що намагається зробити Партія регіонів, та спекулятивна скупка і перепродаж землі, сьогодні в Польщі члені Європейського Союзу, 1 гектар землі, я переводжу зразу з євро в гривні, коштує приблизно 50 тисяч гривень. На Вінничині за своїми властивостями, гумусом земля десь коштує 70-80 тисяч гривень. Уявіть собі, після зняття мораторію і прийняття оцієї ганьби, яку зараз пропонують скасувати і Кармазін, і Сас, що буде відбуватися на ринку землі? Що зроблять з тією бабусею, яка має акт на 2 гектари землі, коли вона піде на аукціон після 1 січня 2013 року, продати цю землю? Коли міліціонер, податківець, прокурор, суддя паряться в банях, кому вона буде скаржитись, коли в неї цей акт просто вилучать. Нічого ж не треба сіяти і робити, взяли, у бабусі забрали 160 тисяч гривень моментально. Ми категорично проти тієї пропозиції, підтримуємо пропозицію Кармазіна і Саса, і просимо тих мажоритарників, які йдуть на вибори, не голосувати за це, тому що вам це народ ніколи не простить. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Ганущак. Хто буде, Юрій Ганущак чи. Сергій Сас, будь ласка. І потім Гордієнко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, вас не було, шановні колеги, я хотів дещо повторитися, але акцентувати увагу на те, що розгляд питання сьогодні формальний. Комітет з питань Регламенту не розглядав цього питання, тому я не знаю, від чийого імені тут на трибуні виступав голова комітету. Ніхто не спростував про те, що були грубі порушення Регламенту при прийнятті законопроекту, в тому числі головуючими на засіданні: і Литвином, і Мартинюком. Свого часу 22 червня. Володимире Михайловичу, не треба так дивитися на мене. Тому, Володимире Михайловичу, я ще раз наголошую, що в українців, мені не дали завершити, забрали мову, відкривають шлях для того, щоб забрати землю, далі – незалежність України. Тому, шановні друзі, шановні виборці, будьте пильними! Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, шановні громадяни України, хто нас слухає! Я хотів би привернути увагу до того, що при розгляді цього законопроекту в сесійній залі фракція Компартії України не підтримувала цей законопроект ні в першому, ні в другому читанні і наголошувала на тих вадах, які у ньому саме присутні. Ми говорили про те, що воно відкриває шлях до продажу земель сільськогосподарського призначення. Ми говорили про те, що воно позбавляє права територіальних громад на землю. Ми привертали увагу до того, що прийняття цього законопроекту проходить з порушенням Конституції України, Регламенту України. І ми говорили, що в кінці кінців все одно воно приведе до скасування того голосування, яке було. Тому сьогодні фракція Компартії України вся в повному складі буде підтримувати рішення.
Будь ласка, завершіть думку.
Фракція Компартії України буде підтримувати рішення про скасування цього голосування. Дякую.
Дякую. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я думаю, мы правильно приняли решение о том, чтобы работать эффективно один день, поскольку те, кто ратовал за то, что неделю работать. Я понимаю, что из 150 человек, которые были избраны в парламент, уже нет, фракция распалась, осталось там где-то человек 60, но хотя бы полусотня в зале присутствовала. Совесть же надо иметь! Прокукарекали с трибуны и разбежались. И разбежались. Поэтому, что касается закона, не надо наводить тень на плетень, ни о какой приватизации о введении рынка земли не идет речь. Рынок земли еще будет, если будет решение принято, еще очень длительный процесс дискуссий, круглых столов, дискуссий с обществом, с фермерами, с теми, кто работает на земле, это длительная процедура. Поэтому не нужно вводить в обман. Ну, и в завершение я хочу сказать, что данное постановление оно вызвано только одним – это 28 числом попыткой завоевать политические дивиденды на выборах. Хотя я повторяю, если бы совесть была, хотя бы пришли проголосовать. Вот я сейчас посмотрю, сколько проголосуют из 150 депутатов. Нет, 152, по-моему, было избрано по "Батьківщині". Сколько из.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Сергій Володимирович Сас говорив, що були порушення. Дійсно, порушення мали місце, і ви справедливо внесли постанову про скасування рішення. Тому я сподіваюся, що Верховна Рада України повинна підтримати цю позицію. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України від 6 вересня 2012 року про прийняття в другому читанні та в цілому як закону проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності [[реєстраційний номер 10043-п2]]. Прошу голосуйте. Прошу голосувати, йде голосування, чого ж не голосують. [[10:58:32]] За-60 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 1, "БЮТ- "Батьківщина" – 14, "Наша Україна – Народна Самооборона" – 14, комуністів – 25, Народна партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 2, позафракційні – 4. Для чистоти я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 10043-П1, який аналогічний за змістом, тобто про скасування прийнятого закону, реєстраційний номер 10043. Прошу голосувати. [[10:59:18]] За-67 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка: Партія регіонів – 0, "БЮТ- "Батьківщина" – 20, "Наша Україна – Народна Самоборона" – 16, комуністів – 25, Народна партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 1, позафракційні – 5. Шановні колеги, йдемо далі. Ставлю на голосування пропозицію, прошу уваги, про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання угод про розподіл продукції, 11213. Прошу голосувати. [[11:00:06]] За-234 Рішення прийнято. 234. Так, ставиться на голосування пропозиція. Так, запишіться, будь ласка. Так, прізвища. Микола Дмитрович Катеринчук. Станіслав Аржевітін, да? Станіслав Аржевітін, будь ласка. Потім Ганущак.
Я дякую пану Катеринчуку, і, думаю, ми, дійсно, висловимо спільну позицію. Шановні народні депутати, мова йде про те, щоб ми включили сьогодні Україна порядок денний законопроект, який буде регулювати принципи створення земельного банку України. Це надзвичайно важливий законопроект, важлива тема. І тому в мене є пропозиція, щоб ми сьогодні, враховуючи те, що будемо розглядати в другій половині дня цей законопроект, отримали всі депутати статут цього банку. Ми знаємо, що Постановою Кабінету Міністрів від 2 липня 2012 року прийнято рішення про створення земельного банку, затверджено статут цього банку. Тому, я думаю, коли ми в другій половині дня будемо дискутувати, було б дуже добре, якби в нас в залі тут був статут цього банку. Я думаю, це б облегшило прийняття рішення. Тому я прошу, щоб мою пропозицію врахували, в другій половині дня нам роздали затверджений статут Земельного банку.
Я попрошу одразу секретаріат підготувати відповідне термінове звернення, правда, ще закон не підписаний, тут є проблема. Ну, якщо є хоть проект, який, щоб показали нам. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Пані та панове! Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Ну, тут тільки що дехто із провладної більшості казав, що про ніякий дерибан землі не йдеться, що попередній закон, він так просто про розмежування комунальної і державної власності. І тут же нам пропонують уже абсолютно механізм, яким чином буде оця земля навіть не продаватися, а забиратися як вона буде. Ну, давайте все ж таки не бути такими цинічними. Рознесли б хоча би день-два ці питання, щоби народ звикнув до того, що першим пунктом відлучили органи місцевого самоврядування в залі від інформації про те, що робиться на їхній землі в зоні їх юрисдикції, відлучили навіть органи виконавчої влади на місцях, територіальні органи від інформації, хто буде на цю землю претендувати. Попереднім законопроектом в залі відлучили будь-який контроль, оце, щоб носили про розподіл продукції, відлучили органи місцевого самоврядування від того, яким чином буде здійснюватися контроль з боку органів місцевого самоврядування над тим, як будуть забиратися в них землі. Подивітьсятой проект. Якщо раніше органи місцевого самоврядування брали участь, то зараз, якщо інше не передбачено сторонами. Тобто на рівні Кабміну вирішили забрати землю, комунальну землю в органів місцевого самоврядування і все, і записали це у статутному фонді відповідного інвестора. Зараз намагаються земельний банк ввести. Всі прекрасно розуміють, для чого це робиться, для того, щоб вибраних людей із сім?ї облагородити перед останнім кидком України, тому що відчувають, що програють вибори. Так от цього допустити не можна. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би привернути увагу також до тієї проблеми, наскільки пов?язане саме перше питання, про яке йшлося тут, у сесійній залі, а це про законопроект про розмежування земель державної і комунальної власності і нинішній законопроект. Так як у першому законопроекті йшла мова створення Державного земельного банку, тут вже розвивається ця думка і вноситься зміни до Закону України "Про банки і банківську діяльність" Але надзвичайно цікавою є та теза, якою намагаються створити статутний капітал цього банку за рахунок земель. Таких активів сьогодні Закон "Про банки і банківську діяльність" для створення статутного капіталу не передбачає. Надзвичайно дивним для нас є і те, і дуже насторожує, бо у нас немає практично в Україні механізму банкрутства державного банку. А якщо збанкротує Державний земельний банк і що буде з тією землею, коли вона саме дістанеться? Але одним словом можна сказати, що це запроваджується ринок земель, продаж земель сільськогосподарського призначення. Тому фракція Компартії України не буде підтримувати включення даного законопроекту до порядку денного. Тим більше, що ми не бачимо ніякий документ щодо статутної діяльності майбутнього створюваного банку. Це дуже небезпечний прецедент. І я думаю, що не треба його з кондачка. А в спокійній обстановці ґрунтовно розібратися. А потім вже приймати такий законопроект. Дякую.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу! Щиро дякую! Я, представники групи не хотіли виступати. Але після виступів двох попередників все ж таки варто сказати. Ви знаєте, не треба нагнітати таку, знаєте, гарячку. На сьогоднішній день в Україні треба проводити земельну реформу. Треба проводити, запроваджувати систему регулювання земельних відносин. І три базові засади, на яких вони повинні ґрунтуватись, - це створення Державного земельного банку, створення Державного земельного фонду, а також система цінорегулювання в цій сфері в особі Кабінету Міністрів. Або іншого органу, який цим займається. Ну, навіщо ви прив’язуєте і політизуєте цей процес? Утворення нормальних земельних відносин в Україні без створення земельного банку неможливе. Тому це правда, що б ви там хотіли чи не хотіли. Цей законопроект, на наш погляд, ми будемо за нього, до речі, голосувати і в першому читанні в тому числі. Його треба трохи доопрацювати. Але він регулює технічну складову, в який спосіб утворити Державний земельний банк. Як він буде діяти, на підставі чого, під які законопроекти і закони діючі він підпадає. Тому не варто нагнітати. Ми будемо голосувати за цей закон і вас закликаємо на це.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Одне тільки речення. У нас був прекрасний земельний банк – Банк "Україна". І я прошу Секретаріат, щоб підняли документи. У нас працювали тут слідчі комісії. Потім показати героїв, які причетні до розкрадання цього банку. І до речі, я вносив проект закону, проект постанови про утворення ТСК, щоб продовжити розслідування цього питання і підняти результати голосування. Щоб менше було крику у сесійній залі, чому не підтримали і хто не підтримав. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про банки і банківську діяльність" щодо державного земельного банку [[реєстраційний номер 11202]]. Прошу голосувати. [[11:08:31]] За-241 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 191, "БЮТ – "Батьківщина", "Наша Україна " і комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 12. Ну, я попросив, я ж ще не отримав інформації. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про Представництво Президента України в Автономній Республіці Крим" [[щодо управління майном]] [[реєстраційний номер 11174]]. Прошу голосувати. [[11:09:22]] За-261 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що ввозяться на митну територію України у рамках реалізації проектів [[програм]] за рахунок міжнародної технічної допомоги, яка надається відповідно до чинних міжнародних договорів, ініціативи країн Великої вісімки "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення" [[реєстраційний номер 11187]]. Прошу голосувати. [[11:10:13]] За-242 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Віктора Івченка [[реєстраційний номер 11143]]. Прошу голосувати. [[11:10:40]] За-270 Будемо розглядати, будемо доповідати, ну, що ви. Шановні колеги, я просив би не обурюватися. Якщо ви хочете, щоб завалили цей документ, давайте обговорювати. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 80-річчя з дня народження Михайла Ткача. Прошу голосувати, [[11:11:24]] За-272 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного, будь ласка, записуйтесь. Запишіться. Прошу прізвища вивести на табло. Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Ну, прошу передати слово Ганущаку.
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Пані та панове, це питання не розглядалося на бюджетному комітеті. Є порядок якийсь. По суті законопроекту, з яких це пір ми розглядаємо питання про збільшення зарплати певної категорії і в добавок знову ж таки маємо компенсувати ці забаганки з державного бюджету. У нас є стаття у бюджеті, яка називається "Дотація у вугледобувних підприємствах". В рамках цієї статті нехай Кабмін розписує, кому, що підвищують, кому, що понижають. Тому що, крім шахтарів у нас є ще ціла категорія інших громадян. У нас є категорії, які називаються "вчителі", у нас є категорії, які називаються "медики", у нас є категорії, які називаються "працівники культури". Чомусь не приймається рішення про внесення змін до державного бюджету в частині збільшення зарплати цим категоріям. Що таке шахти? Шахти – це є промислові підприємства, які певним чином мають баланси, це є суб’єкти господарської діяльності. Якщо дійсно, з точки зору саме передвиборних зобов’язань, хочуть збільшити зарплату, то так і має називатися стаття: "Про збільшення дотації державним вугледобувним підприємствам". І далі розписувати, що виявляється вони не хочуть збільшувати зарплату працівникам вугледобувних підприємств самі, а хочуть мати величезні прибутки і їх ховати у офшорах, і тому вимагають, щоби ці речі ішли з державного бюджету. Я вважаю, що це є не по-державному, це є неправильно, от. І це навіть не відповідає Регламенту, тому що це.
Владислав Лук’янов, одна хвилина, від фракції.
Ну, ви знаєте, мені важко відповідати, тому що мене зараз переповнюють таке обурення – якою сволотою потрібно бути, щоби сказати про людей, які працюють.
Я просив би. Я просив би дипломатичні і парламентські вирази щоб були! Прошу вас!
в шахті і забезпечують енергетичну безпеку. Які забезпечують енергетичну безпеку нашої держави, які кожного дня спускаються під землю, працюють у важких умовах. Ви хоч раз спустіться в шахту і подивіться, як люди працюють. Це перше. А що стосується законопроекту, то хочу сказати, що він включений до порядку денного комітету, який буде розглядати його сьогодні о 12-й годині і він буде готовий до розгляду вже на вечірньому засіданні. Це перше. Також хотілося б сказати, що цей законопроект є збалансований по видатках і надходженнях до державного бюджету. Прошу підтримати усіх. Дякую за увагу.
Репліка – Ганущак, будь ласка.
Я взагалі не хотів би реагувати на вибрики людей, які були "смотрящими" в відповідних організаціях там, а зараз ставлять із себе великих знавців бюджетного процесу і бюджетної системи. Бог вас накаже іншим способом. Але я ще раз наполягаю на тому, крім шахтарів є ще ціла плеяда тих людей, які теж забезпечують не тільки енергетичну, але й військову безпеку України. Їм зарплати не підвищують, за них чомусь ви не дбаєте, ви скорочуєте Збройні сили України для того, щоб знищити взагалі Україну. А ви дбаєте про свої гаманці для того, щоби ваші олігархи не платили зарплати людям ті, які вони заслужили, ви хочете, щоб вони йшли з державного бюджету. Так прямо і скажіть, а не дуріть людей!
Адам Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги, давайте все-таки, перш, ніж виступати, брати в руки документ і читати, про що йде там мова. Якраз у цьому законопроекті, поданому Кабінетом Міністрів, іде мова про те, щоб збільшити видатки Міненерговугілля за бюджетною програмою "Державна підтримка вугледобувних підприємств" і так далі. Тобто якраз мова йде про державну програму, про збільшення видатків на державну програму, про те, що один авторів нас закликав тільки "з ніг на голову" перевернули.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України" на 2012 рік" [[щодо збільшення видатків на заробітну плату працівникам вугледобувних підприємств]]. [[Реєстраційний номер 11222]] Прошу голосувати. [[11:17:30]] За-268 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 192, БЮТ – "Батьківщина", "Наша Україна – Народна самооборона", відповідно нулі. Комуністів – 25, Народна партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 12. І тепер, шановні колеги, проект постанови про врахування при підготовці проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" обсягу коштів, необхідних для проведення компенсаційних виплат вкладникам та спадкоємцям померлих вкладників у відповідності до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України". Валентин Матвєєв, будь ласка.
Шановні колеги! Як ми з вами пам’ятаємо відсутність фінансування коштів державного бюджету протягом 2008-2011 років щодо заходів поступової компенсації громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень спричинило велику кількість звернень громадян до кожного із нас народних депутатів в цілому до Верховної Ради України, а також органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. При прийнятті змін до державного бюджету на 2012 рік було враховано пропозицій проведених 13 квітня минулого року за ініціативою народних депутатів членів фракції комуністів у Верховній Раді парламентських слухань про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених, знецінених заощаджень громадян, про фінансування заходів щодо поступової компенсації громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень. Що пропонується внесених нами з Петром Миколайовичем Симоненком проектом постанови Верховної Ради, це доручити Кабінету Міністрів України при підготовці та внесенні на розгляд Верховної Ради проекту Закону про державний бюджет України на наступний рік передбачити видатки для поступової компенсації громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень в обсязі, не меншому, ніж було заплановано у цьому році, з яких частину коштів у межах фактичної потреби спрямувати на проведення компенсаційних виплат спадкоємцям померлих вкладників. Реалізація даного проекту потребує видатків із Держбюджету.
Завершуйте, будь ласка.
Потребує видатків з Державного бюджету в обсязі не менше шести мільярдів 150 мільйонів гривень. Прийняття зазначеної постанови не потребує внесення змін до інших нормативно-правових актів. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги, якщо ви наполягаєте на виступі, запишіться, будь ласка. Прошу. Так, Станіслав Аржевітін.
Шановні народні депутати, це дуже слушна законодавча ініціатива, тому що, ви сьогодні чули, вже з трибуни наголошували, що, фактично, є проблема в нашій економіці з-за відсутності ресурсу. І про це дуже вдало говорив пан Каплієнко, народний депутат. Я хотів би нагадати, сьогодні, за оцінкою Національного банку, на руках у населення [[це те, що можна облікувати]] знаходиться майже 450 мільярдів гривень. Ось уявляєте, який потужний кредитний ресурс чи фінансовий ресурс знаходиться на руках у наших українців? Я ще раз хотів би наголосити, саме громадяни своєї держави, будь-якої держави, є найбільшими інвесторами своєї власної економіки. Тому ми повинні, дійсно, демонструвати через законодавчі ініціативи, що ми, держава, захищає їхні вклади. І в даній ситуації законодавча ініціатива щодо того, щоб зафіксувати у бюджеті конкретну суму, це є слушною. Але тут іще одна є хороша пропозиція про те, щоб ми якби із усієї групи українців пригадали тих, хто, на превеликий жаль, помер і вже не зможе особисто отримати кошти. До цього часу були різні законодавчі ініціативи щодо того, щоб виділити тих українців, першими поставити тих українців. Це, звичайно, за Конституцією неможливо. Але, враховуючи те, що людина померла, і є спадкоємці, то, я думаю, ми можемо собі дозволити включити таку норму, щоб саме цих владників якби в першу чергу задовольнити за їх вимогами. Але, щоб ми цю постанову прийняли в цілому, мені здається, треба подумати, коли будемо обговорювати, що таке: "у межах фактичної потреби", хто буде визначати цю потребу. Далі, хто такий "спадкоємець", тому що слово "спадкоємець", ми повинні написати: "за законом спадкоємець", тому що набіжить багато родичів і люди будуть мати проблему. Тому пропозиція слушна, але трошки потрібно підкорегувати.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Дякую, Володимире Михайловичу. Абсолютно правильно піднімається в парламенті питання про те, щоб в бюджеті наступного року передбачити кошти на виплату знецінених заощаджень. Я хотів би звернути увагу наших громадян України про те, що уряд, який вихвалюється соціальними здобутками, у проекті бюджету, який він вніс на наступний рік, жодної копійки не передбачив на виплати вкладів. Так само у проекті бюджету на 2013 рік жодної копійки уряд Азарова не передбачив на виконання Закону про статус дітей війни. Так само громадяни України повинні знати, що Партія регіонів, уряд, які розказують про підвищення стандартів життя громадян, жодної копійки не передбачили в бюджеті наступного року на виконання рішень судів про виплати дітям війни, чорнобильцям, іншим соціально незахищеним категоріям громадян. Тобто нинішня влада, Партія регіонів, уряд продовжують і далі обкрадати українських громадян, забирати в них те, що належить по закону. Я категорично протестую проти такої політики уряду.
Шановні колеги, ми завершили обговорення питання. Відповідно виплати дітям війни якраз з урядом з цього приводу іде консультація про ет, щоб збільшити кошти, які передбачені щодо дітей війни. У тому числі і у цьому зв?язку повернуто на доопрацювання проект Державного бюджету. Михайло Чечетов від фракції.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я обращаюсь прежде всего к радиослушателям, поскольку, чтобы не внести путаницу. Я хочу успокоить, что в этом году по тысячи гривен те миллионы людей, которые должны получить, они получат без всякой спешки, без всяких очередей, спокойно согласно распланированному ресурсу. На следующий год мы тоже самое закладываем деньги выплачивать. Я хочу сказать более того, мы планируем в ближайшие пять лет выплатить не только по тысяче, а всем, у кого вклады, по 5 тысяч гривен мы выплатим. У нас слово с делом не расходится. Что касается детей войны и остальные социальные выплаты. В проекте бюджета, который сейчас дорабатывается в Кабинете Министров, все социальные выплаты на следующий год ни на копейку не будет снижены, наоборот, будут увеличены. Я еще раз говорю, Ни одна социальная выплата на следующий год не будет снижена, она будет только увеличена, потому что растет экономика, динамично поднимается страна и будут.
Завершуйте, будь ласка.
Я еще раз хочу сказать, что поднимается экономика п появляется финансовый ресурс, и динамично будут расти социальные стандарты. Социальные стандарты все будут повышены, ни на копейку ничего не будет снижено, да, в следующем году. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про врахування при підготовці проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2013 рік" обсягу коштів, необхідних для проведення компенсаційних виплат вкладникам та спадкоємцям померлих вкладників у відповідності до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України". Реєстраційний номер 11124. Прошу голосувати, прошу голосувати. Шановні колеги! Давайте проголосуємо включення. Потім будемо обговорювати, вийдемо на інше рішення з вами тоді, на прийнятне, точніше, рішення. [[11:27:33]] За-68 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 12, "БЮТ - "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - народна самооборона" – 4, комуністів – 25, "Народна Партія" – 20, "Реформи заради майбутнього" – 2, позафракційні – 5. Шановні народні депутати! Нам потрібно розглянути низку проектів законів щодо ратифікації угод. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Кредитної угоди [[Проект "Реабілітація гідроелектростанцій"]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. Реєстраційний номер 0269. Доповідач – перший заступник Міністра економіки та вугільної промисловості Ігор Попович. Відповідальний від комітету – Голова Комітету у закордонних справах Олег Білорус. Шановні колеги! З приводу законопроектів, які включені до порядку денного, я проси би, щоб були всі необхідні документи до цих матеріалів. Для того, щоб ми могли повернутись до їх уже розгляду по суті після 16 години. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:28:59]] За-232 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! На ваш розгляд представлений проект Закону України Кредитної угоди [[Проект "Реабілітація гідроелектростанцій"]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. Прийняття Закону України надасть можливість отримати коштів від ЄБРР в розмірі 200 мільйонів євро для фінансування реконструкції 21 гідроагрегату, тобто на модернізацію гідромеханічного та електромеханічного обладнання на семи електростанціях: Київська ГАЕС та ГАЕС Канівська, Кременчуцька ГАЕС, Дніпродзержинська ГАЕС, Дніпро-1 та Дніпро-2. Загальна вартість проекту – 638 мільйонів євро, в тому числі за рахунок позики ЄБРР – 200 мільйонів євро, Європейського інвестиційного банку – 200 мільйонів євро, і співфінансування українській стороні – 238 мільйонів євро. Умови надання кредиту: термін кредиту – 12 років, два траншу, пільговий період – від 3 до 5 років, ставка відсотків [[євробор – плюс 1 відсоток]], це приблизно 2,2 відсотка. Завершення реалізації проекту – 29 грудня 2017 року. Проект є самоокупним інвестиційним проектом. Повернення позикових коштів передбачено здійснити повністю за рахунок компанії "Укргідроенерго", яка виступає безпосередньо виконавцем проекту. Кошти для повернення та обслуговування позики в повному обсязі будуть передбачені НКРЕ. Враховуючи вищезазначене, Міністерство енергетики та вугільної промисловості України просить підтримати прийняття Закону України про ратифікацію Кредитною угоди між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Олег Григорович Білорус, голова Комітету в закордонних справах.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет закордонних справи розглянув проект Закону України "Про ратифікацію Кредитної угоди [[Проект "Реабілітація гідроелектростанцій"]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку і рекомендує його до прийняття Верховною Радою. Як було сказано в доповіді, угодою передбачено надання Україні пільгового інвестиційного кредиту в сумі 200 мільйонів євро для модернізації гідроагрегатів електростанцій та гідроакумулюючих електростанцій публічного акціонерного товариства "Укргідроенерго". Ратифікація зазначеної кредитної угоди та її реалізація створять сприятливі умови для модернізації обладнання електростанцій України, що матиме позитивні наслідки для національної економіки республіки. За даними Мінфіну України ратифікація цієї угоди не потребує виділення додаткових коштів з державного бюджету України. Головне науково-експертне управління підтримує ратифікацію угоди з певними процедурними застереженнями. Прошу підтримати рекомендаційне рішення Комітету закордонних справ і ратифікувати дану угоду. Дякую.
Шановні колеги, можемо голосувати? Я розумію, що у вас ще виступи, зараз багато про що скажуть. Будь ласка, запишіться. Ви подивіться, скільки є питань на сьогоднішній день для розгляду. Будь ласка, запишіться. Іван Попеску. Потім Олег Зарубінський. І тоді Станіслав Аржевітін, 1 хвилину.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, для того, щоб опрацювати дуже швидко, я тільки головне скажу. Зверніть увагу на те, що це дуже вигідний кредит. Цих 200 мільйонів ми отримаємо під кредит, який в середньому буде 2,2 відсотки річних. Це буде дуже позитивно впливати на розвиток нашої енергетики і буде позитивний результат в нашій економіці, а отже Партія регіонів буде виступати за. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, те, що Європейський банк реконструкції та розвитку дає кредит Україні в 2,2 відсотки, як це було зазначено, причому терміном на 12 років, є показник того, що Європейський банк реконструкції і розвитку довіряє економічним можливостям України. Я спеціально хочу це сказати, тому що волання і клікушество з приводу можливого дефолту, колапсу і так далі, яке сьогодні ми зранку побачили – це тільки клікушество передвиборчого характеру. І ще раз хочу сказати, ЄБРР не дає ніколи кредити тим, повернення від якого, від кого, вони сумніваються, що вони повернуть. І ще один момент. Те, що країна нарешті почала займатися модернізацією електростанцій, які не ремонтувалися ні 3, ні 5 років тому, ні 10 років тому це є позитивний крок. Бо без цього розраховувати на справжню енергетичну незалежність неможливо. А наша електростанція, мова йде про сім великих електростанцій, дадуть можливість збільшувати виробництво електроенергії, а це є плюс національній економіці. За цей треба голосувати.
Станіслав Аржевітін, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Дійсно цей законопроект потрібно підтримувати. Він покращує інвестиційний клімат нашої країни. Умови є дійсно прийнятними. Хоча по великому рахунку є багато, особисто в мене застережень щодо комісійних, які наша держава сплачує. Тут можна було іще нам трошки поборотися. Я думаю, що контроль, який веде Європейський банк реконструкції – це набагато краще, ніж контроль який веде Кабінет Міністрів, коли видає аналогічні кредити. Але в мене в зв’язку з цим, що будуть кошти у міністерства на модернізацію гідроелектростанції, в мене якби прохання є до міністерства пригадати, що в нас іще є єдина гідроелектростанція на Закарпатті, яка називається "Теребле-Ріцька ГЕС", яка в зоні стихійного лиха постійно перебуває. У 50-х роках вона була третьою по величині гідроелектростанцією на Україні. Тому, можливо, знайдуться кошти і на реконструкцію цієї гідроелектростанції. Прошу врахувати мою пропозицію.
Так, шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про ратифікацію Кредитної угоди [[Проект "Реабілітація гідроелектростанцій"]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку [[реєстраційний номер 0269]]. Прошу голосувати. [[11:36:15]] За-271 Рішення прийнято. Так, тепер, шановні колеги, проект Закону про ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Проект "Будівництво повітряної лінії 750 кВ Запорізька АЕС - Каховська"]] [[реєстраційний номер 0271]]. Шановні народні депутати, висновки комітету позитивні, Головного науково-експертного управління – позитивні. Є з цього приводу ще про щось говорити? [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону Українипро ратифікацію Фінансової угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком [[Проект "Будівництво повітряної лінії 750 кВ Запорізька АЕС - Каховська"]] [[реєстраційний номер 0271]]. Прошу голосувати. [[11:37:22]] За-267 Рішення прийнято, тобто Закон прийнято. Тепер, шановні колеги,пропонується вашій увазі проект Закону про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Королівства Саудівська Аравія про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та капітал і Протоколу до неї [[реєстраційний номер 0263]]. Всі документи належним чином оформлені. Позитивні висновки комітету і Головного науково-експертного управління. Застереження є? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про ратифікацію Конвенції між Урядом України та Урядом Королівства Саудівська Аравія про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи та капітал і Протоколу до неї [[реєстраційний номер 0263]]. Прошу голосувати. [[11:38:33]] За-262 Закон прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації про співробітництво в галузі карантину рослин. Висновок комітету: "Підтримати проект Закону про ратифікацію Угоди з урахуванням висловлених застережень". Висновок Головного науково-експертного управління: "Законопроект може бути прийнятий з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій". Є потреба доповідати і враховувати? Немає? Є у вас щось? Ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації про співробітництво в галузі карантину рослин". [[Реєстраційний номер 0264]] Прошу голосувати. [[11:39:35]] За-256 Рішення прийнято. Тобто закон схвалено. Тепер, шановні колеги, проект Закону про ратифікацію Угоди про співробітництво держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав у боротьбі з крадіжками автотранспортних засобів і забезпеченні їхнього повернення. Тема злободенна. Пропонується комітетом ратифікувати угоду із застереженнями Кабінету Міністрів України, такої ж думки дотримується Головне науково-експертне управління. Немає заперечень? Ставлю на голосування про схвалення Закону України [[із застереженнями Кабінету Міністрів України]] "Про ратифікацію Угоди про співробітництво держав-учасниць Співдружності Незалежних Держав у боротьбі з крадіжками автотранспортних засобів і забезпечення їхнього повернення. [[Реєстраційний номер 0265]] Прошу голосувати. [[11:40:43]] За-268 Рішення прийнято. Дякую. Закон прийнято. З мотивів голосування, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ви прийняли зараз дуже серйозний закон і я хотів би, Володимире Михайловичу, щоб перед підписанням, ви зараз подивилися на те застереження яке дало Науково-експертне управління. А воно записало, що треба відмовитися від викладеного в тексті застереження, або ж викласти його таким чином і дає редакцію, для України положення 1 пункту статті 13 поширюватиметься лише на випадки ввезення на територію України автотранспортних засобів при їх поверненню відповідно до цієї угоди. І не будуть застосовуватись до тих випадків, коли відповідних автотранспортний засіб був раніше ввезений на митну територію України з порушенням вимог митного законодавства, без сплати мита, акцизних зборів і інших податкових і зборів обов’язкових платежів, інших податків і зборів обов’язкових платежів, кінець цитати. Через це, шановний Володимир Михайлович, це трошки розбігається, або треба було нам цю редакцію застосувати, або без застереження, я хотів би, щоб ще раз подивилося Юридичне управління і вас закликаю до цього, бо можуть бути великі проблеми у.
Дякую. Шановні колеги! Тепер пропозиція нам була розглянути пропозиції Президента, бо там ряд законопроектів ще не завершились засідання комітетів, якщо ви не заперечуєте ми зараз взяли законопроекти, точніше закони. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо укладення та виконання угод про розподіл продукції. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. Прошу голосувати! [[11:43:38]] За-225 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Валерій Харлім. Від комітету хто буде виступати? Хомутиннік? Є Віталій Хомутиннік. Будь ласка, доповідача давайте сюди. Так, поки доповідач готується, будь ласка, голова комітету давайте.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет розглянув проект закону народного депутата Харліма про внесення змін до Податкового кодексу щодо укладання та виконання угод про розподіл продукції. Проектом пропонується вдосконалити окремі норми Податкового кодексу, якими визначено особливі умови оподаткування інвесторів при укладанні угод про розподіл продукції. Зокрема, пропонується встановити більш чіткий порядок оподаткування інвесторів в разі укладання багатосторонньої угоди, коли інвесторам пропонують декілька об’єднаних інвестиційних компаній. Зокрема, запропоновано уточнити порядок реєстрації та адміністрування податків за багатосторонніми угодами, уточнено порядок визнання та механізми документального підтвердження витрат інвесторів при нарахуванні податку на прибуток та податку на додану вартість, вдосконалюється порядок адміністрування і нарахування плати за користування надрами, за угоди про розподіл продукції та адміністрування податку на доходи фізичних осіб та внесення єдиного соціального внеску на загальнообов’язкове соціальне страхування. Комітет розглянув даний законопроект і рекомендує прийняти його за основу. Дякую.
Дякую, сідайте. Прошу записатися на виступи, якщо є потреба в цьому. Будь ласка, прізвища покажіть народних депутатів. Так, ніхто не записався на виступ? Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо укладення та виконання угод про розподіл продукції, реєстраційний номер 11120. Прошу голосувати. [[11:46:15]] За-236 Рішення прийнято. Так, шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо підприємств літакобудівної промисловості]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[11:46:53]] За-230 Рішення прийнято. Доповідач – Ярослав Сухий і співдоповідач – Хомутиннік. Віталій Хомутиннік буде і за. Час пішов.
Шановні колеги, цей законопроект 10673 носить чисто технічний характер. Справа ось в чому. З 1.01.2012 року вступив в дію Національний класифікатор України ДК002010, класифікатор видів економічної діяльності, яким було змінено кодування видів економічної діяльності, в тім числі для підприємств літакобудівної промисловості, що мають преференції згідно пункту "г" пункту 17 підрозділу 4: "Особливості справляння податку на прибуток підприємств" Податкового кодексу. Приведенню у відповідність із класифікатором і присвячений цей законопроект. Прийняття законопроекту не буде потребувати додаткових видатків з державного бюджету, оскільки буде здійснюватися в межах чинного діючого Податкового кодексу. Але прийняття цього законопроекту буде сприяти подальшому вдосконаленню законодавства, забезпечить умови для збільшення випуску продукції підприємств літакобудівної промисловості, росту заробітної плати підприємств та надходжень до бюджету та позабюджетних фондів.Можу вам сказати, що в топ-двадцятці найбільших платників податків по Україні з цифрою 1 мільярд гривень числиться запорізьке підприємство ВАТ "Мотор Січ". Тому, я думаю, підтримка літакобудівної галузі у нас на часі. Сам законопроект складається з одного рядочка: "Змінити назву діяльності згідно із класифікатором". Тому, шановний Володимире Михайловичу, я вношу пропозицію підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми розглянули даний законопроект. Дійсно, є сенс врахувати позицію народних депутатів Богуслаєва та Сухого, але нам необхідно ще провести до другого читання корегування законодавства також пов?язаного з прийняттям нового Митного кодексу. І ця позиція також відображена у зауваженні Кабінету Міністрів України, які пропонують, і науково-експертного управління. Тому ми рекомендуємо прийняти тільки за основу і до другого пленарного тижня доопрацювати ті зауваження, які є у Кабінету Міністрів та науково-експертного управління Верховної Ради. Дякую.
Шановні колеги, запишіться, будь ласка, якщо є потреба. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Станіслав Аржевітін передає право на виступ Олегу Ляшку, так? Будь ласка, Олег Ляшко. Потім буде виступати Смітюх.
Дякую пану Аржевітіну. В принципі у законопроект я особисто підтримаю, бо літакобудівна галузь має бути українська, бо насправді відчуваєш сором за країну, коли летиш на внутрішніх авіалініях на ембраєрах, на сеснах, на боїнгах і ще чорт знає на чому. Ніде у світі, ні в Америці, ні в Європі, ви не знайдете, щоб вони літали на наших літаках, хоча наші літаки нічим не гірші. І тому я підтримую. І тоді, коли розглядав законопроект про зниження податків для літакобудівної галузі, і зараз підтримаю. Але я хотів би, шановні слухачі, шановні громадяни, я хотів би звернути вашу увагу на іншу обставину. В першу чергу уряду. На жаль, в урядовій ложі ми нікого не бачимо із цих дармоїдів, пішли, видно, зарплати по 20 тисяч получати та пенсії, в Азарова 20 тисяч пенсія в місяць. А селянам, от, я кожний день зустрічаюся з людьми. Шановний Володимире Михайловичу! Я звертаюсь до головуючого, до Литвина. Ви знаєте, що на вашій рідній Житомирщині люди закопують картоплю, не вибирають! Бо їм не вигідно її вибрати і їм немає куди її продати! Бо там кіло картоплі, 80 копійок кілограм! І тому вони 10 разів раком стоять півроку на городі, щоб виростити ту картоплю, а потім залишають її, щоб вона гнила. Чи знають оці наші горе-урядовці, держиморди, дармоїди про те, що люди кіло, літр молока по 1,60-1,80 грн. продати не можуть?! А урядовці купують собі малину по 670 гривень кілограм! Хай би вас вдавило тією малиною! Як мільйони українських громадян не можуть прогодувати свої сім’ї, своїх дітей! Не можуть заробити собі на прожиття! Я кожний день їжджу по людях. У мене серце кров’ю обливається.
10 секунд, будь ласка.
Коли до мене приходить жіночка чи чоловік і каже: "У мене троє дітей. Скажіть, як мені прогодувати цих троє дітей за тисячу гривень зарплати?!" І що я їм маю відповісти?!
Дякую. Дякую, дякую, дякую, дякую. Григорій Смітюх, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Шановні народні депутати! Перш ніж критикувати уряд, який в складній ситуації прийняв економіку України 2,5 роки назад, треба деяким виступаючим хоча би в житті піти, взяти вили і щось попрацювати, в тому числі в тому колгоспі чи на тому же полі. І тоді говорити, що я там зробив щось, а потім критикувати когось. Це мені. порада, які постійно одну тему і тут же педалюють. Тепер, що стосується законопроекту. Шановні колеги, ви знаєте, що літакобудування у нас, слава Богу, не розвалений комплекс в цілому в нашій країні, а він зберігся і зберігся, дякуючи, в тому числі "Мотор Січ" і іншим заводам, які на сьогодні функціонують і працюють. Є передові технології, є багатотисячний колектив. Йдеться річ про редакційне тлумачення тої чи іншої норми. Вона не впливає на якісь дотації, на якісь поліпшення або збільшення податків, вона є чисто редакційна. Навіщо його розглядати в другому читанні і давати комітету, Верховній Раді роботу. Я пропоную цей законопроект підтримати в цілому і поставити крапку в цій термінології. Більше нічого тут немає. Про що ми можемо говорити? Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. На перший погляд, справді, це технічна правка. Але разом з тим є позиція комітету, щоб потім не довелося нам перерозглядати з вето Президента України. Тому пропозиція прийняти його за основу і доручити комітету підготувати до другого читання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозиція першу – про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо підприємств літакобудівної промисловості]] [[реєстраційний номер 10673]]. Прошу голосувати. [[11:54:51]] За-256 Рішення прийнято. І друга пропозиція. Доручити комітету підготувати його до другого читання за скороченою процедурою, тобто на наступне засідання 2 жовтня. Прошу голосувати. [[11:55:20]] За-259 Рішення прийнято. Шановні колеги, і щодо пропозицій, які прозвучали у виступі Олега Ляшка відносно молока. Ви знаєте, що Кабінет Міністрів прийняв постанову, якою встановлюється мінімальна закупівельна ціна на молоко, одну хвилиночку, ця постанова в кінці серпня прийнята, якщо кому потрібно, я можу надати її, 2 гривні 20 копійок. Це мало. Але це є певний крок. Тепер проблема в тому як змусити молокопереробників приймати це молоко. І відносно картоплі. Я в цьому році копав картоплю і знаю, що це таке. Проблема полягає в тому, що нам потрібно захищати свій ринок. У нас картоплі нема куди дівати і водночас у нас картопля, ви знаєте, з яких країн приходить. В цьому плані Кабінет Міністрів повинен займати більш наступальну позицію. Я просив би підготувати цю інформацію як запит до Кабінету Міністрів України. І, шановні колеги, можливо ми встигнемо розглянути ще одне питання. Це проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України щодо набуття права власності на землю. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:56:41]] За-216 Рішення прийнято. Голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Калетнік має слово. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, проект розроблено з метою встановлення на законодавчому рівні можливості набуття у власність земельних ділянок і земель державної та комунальної власності. Вважаємо, що законопроект заслуговує на підтримку, оскільки питання, які пропонується вирішити на законодавчому рівні шляхом внесення змін до Земельного кодексу України, унормовують положення Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, що позитивно відобразиться на соціально-економічному розвитку України та поліпшить інвестиційний клімат в регіонах. Прийняття цього проекту та його реалізація сприятиме зростанню дохідної частини державного та місцевих бюджетів за рахунок збільшення кількості інвестицій в економіку України. За результатами розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти Закон України "Про внесення змін до Земельного кодексу України" [[щодо набуття права власності на землю]] за основу. І на залишений час, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, хочу продовжити, найближчим часом продовжити тему молока, найближчим часом, продовжити тему молока. Найближчим часом ми винесемо в цей зал розглянутий комітетом ще один закон про молоко. Ми повинні зафіксувати таким чином, щоб молоко заготовлялося без посередників, бо вони збільшують ціну для всіх споживачів України, як мінімум на 3-3,5 гривні. Тому, якщо ми підтримаємо і цей законопроект, який буде внесено, тоді у нас і мінімальна ціна закупки у населення підніметься і не підніметься ціна для споживачів-українців 46 мільйонів. Бо зазвичай торгівля саме таким чином реагує на будь-які зміни збільшення ціни на сировину. Дякую.
Шановні колеги, є потреба? Запишіться, будь ласка. Я мав на увазі, потреба виступити. Будь ласка, Лук’янова, фракція "Наша Україна". Олег Ляшко, передає йому право на виступ. Буде наступним виступати Каплієнко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Надзвичайно важливе питання оформлення права власності на землю. Особливо для мешканців сіл, міст присадибні ділянки, ділянки під житло. Сьогодні люди, я звертаюся, на жаль, тут немає ні представника знову ж таки ні представника уряду, ні представника Держкомзему. Я сподіваюся, що вони чують обговорення цього питання. Сьогодні людина для того, щоб отримати державний акт на землю, вона має заплатити гроші, вона має з трьох ранку займати чергу до земельного відділу, п’ять разів поїздити в той Держкомзем. І це люди літнього віку, які не мають можливості їздити. І це коли автобуси не ходять. Як їм добратися до того Держкомзему? І чекати роками. Я знаю випадку, до мене люди зверталися, зокрема в Ічнянському районі Більмачівка, в Бахмацькому районі, в інших районах, де люди по п’ять років чекають державні земельні акти і поплатили гроші, пооформляли всю документацію і не можуть отримати земельні акти на землю. Багато людей повмирало, не дочекавшись оформлення земельних актів. І тепер їхні нащадки, їхні діти повинні колотитись, повинні оформляти ці земельні акти. А яка проблема переоформлення спадщини! Коли люди все життя в одній хаті прожили, своїми руками, за своїх гроші побудували цю хату, а потім хтось із подружжя помер і вони повинні тисячі гривень платить за те, щоб переоформити цю спадщину. Що хата стільки не коштує, як беруть з людей гроші! І вони повинні по БТІ, по судах, по нотаріусах двадцятеро разів їздити по кілька років, щоб переоформити ту спадщину. Тому,я звертаюсь з вимогою до уряду: спростити порядок видачі державник актів на землю, запровадити порядок оформлення спадщини безплатний. Щоб було так як раніше: прийшов у сільраду, переписав хату і нікуди не їздиш, нічого не робиш. А не так, як сьогодні – тисячі грошей ти повинен платити за свою хату, за свою землю, на які все життя прожив. Це є абсолютно несправедливо!
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимир Михайлович! Виступлю не як представник депутатської групи, а як Каплієнко Володимир, в даному питанні. Чому? Тому що в першому читанні група прийняла на фракції рішення підтримати цей законопроект, в мене є окрема думка. Дивіться, на сьогоднішній день не прийнятий Закон України "Про ринок землі". Якщо ви пам’ятаєте, він перенесений на сьому каденцію, ну, можливо, з урахуванням того, що прийдуть інші депутати, які не будуть блокувати цей законопроект як робила це депутатська група "Реформи заради майбутнього", щоб не надати права на землю за кордон, в тому числі і не створити землі не установою, яка народжує булки, хліб і макарони через виробництво і переробку, а просто товар. Так от цей закон, на мій погляд, особисто мій, Каплієнко Володимира, погляд, це початок розпродажу землі в Україні із підміною понять а хто саме може купити з іноземців. От кажемо, да, і Задирко каже, що ми підтримуємо таку ж тезу. Дивіться, на сьогоднішній день вводиться поняття іноземні юридичні особи". Сюди підпадають спільні підприємства. Значить, на сьогоднішній день фактично ми відкриваємо право на відчуження земельних ділянок, які називаються "ліс" і підпадають під лісове господарство, під водний фонд і таке інше. Це не тільки, тут, знаєте, нам бравурно написали, що це не стосується тільки земель сільськогосподарського призначення. Ну, шануйте, колеги, там більше 15 класифікаторів, що ще є землею не сільськогосподарського призначення. А це те все, що є біля села, біля міста, це те, куди сьогодні громадян України не пускають для того, щоб вони підійшли до річки, до лісу, не зібрали барвінку і таке інше. Я не кажу про те, що цей закон призведе до легкої, доволі легкої зміни цільового призначення. Тому я особисто за цей законопроект не проголосую аж ніяк. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено, ставиться на голосування пропозиція Комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Земельного кодексу України щодо набуття права власності на землю. [[Реєстраційний номер 11128]] Прошу голосувати. [[12:03:31]] За-233 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12 годин 35 хвилин. Після перерви ми розпочнемо розгляд питання тобто проведемо спочатку розгляд питання про призначення та звільнення суддів. Прошу всіх бути в сесійній залі.
Запршую депутатів до сесійної зали, будемо продовжувати засідання. Розглядаємо питання про обрання та звільнення суддів. Я запрошую до доповіді Голову Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсіна Ігоря Леоновича. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посади суддів безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону. А також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняте нею рішення про рекомендування кандидатів про обрання на посади суддів безстроково.
Так, будь ласка, Ігоре Леоновичу, давайте, постанова 11218.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Житомирської області Галацевич Оксану Миколаївну, Григорусь Наталю Йосипівну; апеляційного суду Львівської області Кобзаря Володимира Мар’яновича, Олексієнко Марію Юліанівну; апеляційного суду Херсонської області Непомнящу Наталію Олексіївну, Склярську Ірину Володимирівну, Слюсаренко Ольгу Валентинівну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Головко Олену Володимирівну, Дурасову Юлію Володимирівну; Львівського апеляційного адміністративного суду Большакову Олену Олегівну, Качмара Володимира Ярославовича; Одеського апеляційного адміністративного суду Лук’янчук Ольгу Вікторівну; Севастопольського апеляційного адміністративного суду Дудкіну Тетяну Миколаївну.
Так, дякую. Шановні колеги, зауважень до запропонованих кандидатур немає ні в кого? Немає. Я тоді ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України про обрання суддів безстроково, раніше обраних безстроково, на посади суддів [[реєстраційний номер постанови 11218]]. Прошу голосувати. [[12:36:27]] За-243 Дякую. Постанова прийнята. Проект постанови за номером 11218-1. Будь ласка, Ігор Леонович.
Обрати Барчука Володимира Миколайовича, раніше обраного безстроково, на посаду судді апеляційного суду Хмельницької області. В мене є, до речі, інформація з цього приводу.
Да, будь ласка.
що 5 липня 2012 року було відкладено питання про обрання Барчука на посаду судді в зв’язку з проголошенням народним депутатом України Горбатюком Анатолієм Олексійовичем заяви-застереження щодо його обрання. Але станом на 17 вересня цього року до Вищої кваліфікаційної комісії не надійшло будь-яких звернень, заяв щодо діяльності Барчука на посаді судді Луцього міськрайонного суду Волинської області. Проте Вищою кваліфікаційною комісією проведено додаткову перевірку відомостей щодо діяльності цього судді. І враховуючи результати проведеної додаткової перевірки відомостей про кандидата, Вищою кваліфікаційною комісією не встановлено тобто тих, які перешкоджають для його обрання.
Так, зрозуміле пояснення. Немає заперечень? Я тоді ставлю на голосування пропозицію прийняти Постанову Верховної Ради України [[реєстраційний номер 11218-1]] про обрання судді. ОбратиБарчука, раніше обраного безстроково, на посаду судді апеляційного суду Хмельницької області. Прошу голосувати. [[12:38:19]] За-255 Дякую. Постанова прийнята. Проект постанови 11218-2. Будь ласка.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Верховного Суду України Фесенка Леоніда Івановича; апеляційного суду Волинської області Клока Олега Миколайовича; апеляційного суду Дніпропетровської області Дігтярь Наталію Володимирівну, Коваленко Ніну Василівну, Слоквенка Геннадія Петровича, Ткаченко Ілону Юріївну; апеляційного суду Донецької області Кішкіну Ірину Вікторівну, Супрун Марину Юріївну; апеляційного суду Закарпатської області Феєра Івана Степановича; апеляційного суду Запорізької області Тютюник Марину Сергіївну; апеляційного суду Одеської області Таварткіладзе Олександра Мезеновича, Толкаченка Олександра Олександровича; апеляційного суду Харківської області Савенка Миколу Євгенійовича; Житомирського апеляційного адміністративного суду Іваненко Тетяну Володимирівну; господарського суду Львівської області Юркевича Михайла Васильовича.
Так, шановні колеги, до кандидатур не поступило зауважень. Єдине, тут на ім’я Голови Верховної Ради є лист Леоніда Фесенка: що відповідно до наказу Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільно-кримінальних справ я перебуваю у відрядженні в Російській Федерації для участі в Всесвітньому конгресі. В зв’язку з вищевикладеним прошу перенести розгляд зазначеного питання. Яка думка Вищої кваліфкомісії?
Тут повинна вирішити Верховна Рада, оскільки це питання відносить до компетенції Верховної Ради.
Дякую. Шановні колеги, тоді давайте ми, мабуть,прізвище Фесенка поки що не будемо вилучати. Я поставлю на голосування пропозицію. Хто за те, щоб розглядати кандидатуру Фесенка на обрання його на посаду судді Верховного Суду України, прошу проголосувати. [[12:40:45]] За-262 Тобто, прізвище Фесенка залишається у проекті постанови. Оскільки інших зауважень не поступило, я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України про обрання суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів [[реєстраційний номер 11218-2]]. Прошу голосувати. [[12:41:19]] За-258 Дякую, постанова прийнята. Шановні колеги, розгляд питання щодо обрання суддів, ми завершили. Давайте привітаємо обраних суддів і побажаємо їм плідної праці на ниві захисту прав і свобод людей. [[Оплески]] Переходимо до розгляду питання, пов’язаного із звільненням суддів. Доповідає голова Вищої ради юстиції Колесниченко Володимир Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Вища рада юстиції нас своїх засіданнях 21 червня, 11 липня, 5 вересня цього року відповідно до пункту 9 частини п’ять, статті 126, статті 131 Конституції України, статті 100-109 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції"розглянула матеріали про звільнення суддів з посад а загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів з’ясоване їх волевиявлення. Стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення про звільнення не було. Проект постанови 11219.
Да, будь ласка.
Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад суддів: Вищого адміністративного суду України Співака Василя Івановича – у зв’язку з досягненням 65 років; Дніпропетровського апеляційного господарського суду Шубу Ірину Костянтинівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Київського апеляційно-господарського суду Дзюбка Петра Олексійовича – в зв’язку з поданням заяви про відставку; Харківського апеляційно-господарського суду Бабакову Людмилу Миколаївну – в зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Тернопільської області Коломійця Миколу Володимировича – в зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду міста Києва Осипенка Михайла Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Скобельського Степана Івановича – в зв’язку з поданням заяви про відставку; Петрівського районного суду Кіровоградської області Юрченка Григорія Григоровича – в зв’язку з поданням про відставку; Залізничного районного суду міста Львова Мусієвського Євгенія Петровича – в зв’язку з поданням заяви про відставку; і господарського суду міста Києва Качан Надію Іванівну – в зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати.
Запитань до доповідача немає? Муц, будь ласка.
Я би хотів. Це Тернопіль, Орест Муц. Я би хотів подякувати Миколі Володимировичу за чесну і сумлінну працю. Таких суддів, як він, на Тернопільщині є одиниці, і жаль, що він покидає. Але ще раз, від всього депутатського корпусу, дякую, Миколо Володимировичу, за вашу службу. Дякую.
Ну, від всього депутатського корпусу ви не можете дякувати, бо весь депутатський корпус навіть не знає цього судді. Так що ви обережніше "від всього депутатського". Я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України про звільнення суддів [[реєстраційний номер 11219]]. Прошу голосувати. [[12:44:39]] За-257 Дякую, постанова прийнята. Проект 11219-1.
Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад суддів: Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Пшонку Миколу Павловичу – в зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Одеської області Попова Олексія Федоровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Рівненської області Коробова Олександра Кузьмича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Апеляційного суду міста Києва Кузьміна Анатолія Степановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Дніпропетровського апеляційного господарського суду Головка Володимира Григоровича – у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Керченського міського суду Автономної Республіки Крим Муратову Жанну Афанасіївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; і Артемівського міськрайонного суду Донецької області Грачова Володимира Леонідовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; також суддю Хустського районного суду Закарпатської області Данюка Василя Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; і суддю Новоукраїнського районного суду Кіровоградського області Охременка Віктора Анатолійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати постанову.
Зауважень не надійшло. Я ставлю на голосування постанову Верховної Ради про звільнення суддів [[реєстраційний номер 11219-1]]. Прошу голосувати. [[12:46:14]] За-253 Дякую. Постанова прийнята. Реєстраційний номер законопроекту. постанови 11219-2. Прошу.
Вища рада юстиції, керуючись пунктом 6 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статтею 106 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтями 27, 32 Закону України "Про Вищу раду юстиції", пропонує звільнити Пересаду Сергія Сергійовича з посади судді Старобещівського районного суду Донецької області у зв’язку з набранням законної сили обвинувального вироку щодо нього. Прошу підтримати.
Зауважень не надійшло. Я ставлю на голосування постанову Верховної Ради про звільнення судді [[реєстраційний номер 11219-2]]. Прошу голосувати. [[12:47:10]] За-252 Дякую. Рішення прийнято.
Дякую.
Проект постанови 11219-3.
Вища рада юстиції, керуючись пунктом 6 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статтею 106 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтями 27, 32 Закону України "Про Вищу раду юстиції", пропонує звільнити Ковалюха Василя Миколайовича з посади судді Бахмацького районного суду Чернігівської області у зв’язку з набранням законної сили обвинувального вироку щодо нього. Прошу підтримати.
Я ставлю на голосування постанову про звільнення судді [[реєстраційний номер 11219-3]]. Прошу голосувати. [[12:48:02]] За-254 Рішення прийнято. Будь ласка, проект постанови 11219-4.
Постанова про звільнення Гуменної Наталії Миколаївни з посади судді Сколівського районного суду Львівської області у зв’язку з порушенням присяги судді. Суддя відсутня на засіданні. Викликається вперше.
Які пропозиції?
Є пропозиція відкласти.
Є пропозиція відкласти, оскільки відсутня, і тут інша мотивація: у зв’язку з порушенням присяги. Немає заперечень? Відкладаємо. Будь ласка, проект постанови 11219-5.
Вища рада юстиції пропонує звільнити Дорчинець Світлану Григорівну з посади судді Апеляційного суду Закарпатської області у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати.
Я ставлю на голосування Постанову [[за номером 11219-5]] про звільнення судді у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу голосувати. [[12:49:11]] За-252 Дякую, постанова прийнята. І проект Постанови 11219-6.
Я хочу нагадати, шановні народні депутати, що це питання розглядалося на засіданні Вищої. Верховної Ради. Не було набрано достатньо голосів. Я нагадую, що це – суддя Господарського суду Сумської області і ставилося питання про його звільнення за те, що він зловживає спиртними напоями і з цього приводу він не міг здійснювати належним чином судочинства. При прийнятті рішення минулого разу Верховна Рада набрала 202 голоси з мотивацією про те, щоб дати йому можливість допрацювати. Зараз надійшли до Вищої ради юстиції додаткові документи про те, що він продовжує п’янствувати, спить в кабінеті на мантії. І тому Вища рада юстиції повторно вносить подання про звільнення цього судді за порушення присяги. Він зараз тут присутній.
Так, будь ласка, Сідельник.
Уважаемые коллеги! Я Миропольского Сергея Алексеевича знаю на протяжении 10 лет. Вся информация о том, что он нарушал устав и вел себя неправильно, не подтверждается. В мае месяце мы рассматривали этот вопрос и сняли с повестки дня, вернее, не дали ходу тому проекту, который предоставила Высшая рада юстиции. Осталось человеку доработать, проработал 14 лет судьей, осталось до пенсии 3 месяца. Ну, давайте посмотрим на этого человека, давайте его послушаем, нельзя освобождать. Ну, я знаю отзывы о нем населения, это нормальный судья. Ну, видимо, кому-то надо место, пусть подождет 3 месяца и займет его место на этой посаде. Спасибо за внимание.
Будь ласка, Сергію Олексійовичу. Що ви можете сказати?
З цього приводу я можу тільки сказати те, що 24 травня було, дійсно, розглянуте питання про задоволення подання Вищої ради юстиції. Ті дані, які були подані, відповідно вони в більшості не відповідають дійсності. Я – звичайна людина, є свої недоліки, це однозначно. Тут нічого такого немає абсолютно. Але, проробивши майже 14 років на посаді судді, не маючи абсолютно ні єдиної догани, маючи тільки подяки, маючи тільки грамоти, відзнаки безпосередньо за нормальну роботу, і тут під кінець моєї роботи фактично проходить така ситуація. Я вважаю, що, мабуть, треба було б звернути на цю ситуацію от більш детальну увагу, тому що от, в принципі, вирішується доля людини, і піти з роботи без пенсії, коли залишається, дійсно, 3 місяці, ну, це на ваш розсуд, безумовно, тут. Ті дані, які, безумовно, давалися тут, наприклад, що я відсутній на робочому місці, коли у книзі обліку стоїть мій підпис, що я, дійсно, був у той час на роботі. Коли, наприклад, даються дані ті, що взагалі я у стані алкогольного сп?яніння, вони взагалі нічим не підтверджуються. Коли даються дані, наприклад, про те, що там є ще якісь порушення, і немає ніяких доказів, я не знаю у такому випадку, як можна.
Будь ласка, якщо є бажаючі по хвилині від фракцій, запишіться. Сулковський, будь ласка.
У мене є питання до доповідача про те, що він п?янствує на роботі, спить і так далі. Чи є підтверджуючий акт про ці факти? Якщо є – це одне питання, якщо немає, то на всю Україну все рівно, якщо навіть є акт, то я би хотів би порадити з такої високої трибуни на всю Україну говорити, знаєте. Якщо не достойно себе веде чи порушує там закон і так далі сказати. Но, що п?яниця, сказати на всю Україну. Мабуть, у нього діти є, родичі є, і це слово – це найгіршої ганьби для цієї людини просто немає. Тому є прохання такі слова я би не вживав би, будучи на вашому місці керівника Вищої ради юстиції. Дякую.
Зауваження не по суті. Треба речі називати своїми іменами. А як сказати по-іншому, Павло Гнатовичу? Зловживає спиртним.
Я так і говорив.
Будь ласка, Сідельник.
Уважаемые коллеги, я еще раз хотел бы к вам обратиться ко всем. Давайте поступим гуманно, ведь никаких доказательств о том, что он нарушал присягу, нет. Это просто натасканное дело. Мы в мае месяце подробно рассматривали этот вопрос и вот смотрите, после мая опять этого человека пригласили сюда на наше заседание. Я думаю, ну, 3 месяца потерпит тот человек, который там, может быть, он не хороший, может быть, он очень хороший, но пусть же потерпит. 3 месяца пусть человек доработает до пенсии.
Так, Володимире Миколайовичу, є документальні підтвердження, акти з приводу тих обвинувачень, які висловлює йому Вища рада юстиції?
Акти на адресу Вищої ради юстиції надійшли. Особисто інформував мене з цього приводу і Голова Вищого спеціалізовано суду і голова суду. Я хочу сказати, що ми належним чином сприйняли рішення в травні місяці, коли не проголосували 202 депутати, не було достатньої кількості. Але ж він призиває про те, щоб ми проявили якусь милостиню для нього. Але ж він про себе власне не думав ні грама. Продовжував займатися тим, чим він займався до цього. Тому Вища рада юстиції колегіально прийняла рішення і внесла подання. А яке прийме Верховна Рада, таке ми і сприймемо. Дякую.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти Постанову Верховної Ради України про звільнення судді [[реєстраційний номер 11290-6]]. Прошу голосувати. [[12:56:02]] За-0 Рішення не прийнято. Розгляд питання. Шановні колеги, це добре, коли ми аплодуємо. Але чи люди аплодують на місцях, коли розглядають ті чи інші питання? Розгляд питань про обрання та звільнення суддів ми завершили. Продовжуємо розгляд питань в першому читанні. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій" [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 10686. Я вношу пропозицію розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:56:57]] За-216 Підтримано. Доповідає голова Державного агентства з питань науки, інновацій та інформатизації Семиноженко Володимир Петрович. Будь ласка, підготуватись від комітету Луцькому.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, проект закону, який зараз оголошений, був підготовлений на вимогу і по плану Національного плану дій на цей рік відповідно до Програми економічних реформ. І головна мета цього закону – зробити науку ефективною з точки зору всіх наслідків позитивних для розвитку економіки України. Навіть останні дані, які були оголошені на Всесвітньому економічному форумі в Давосі, говорять про наступне. Рівень наукових розробок України входить в тридцятку кращих в світі, а за трансфером технологій, хоча ми і піднялися на 15 позицій, але не дуже пристойне 109 місце. Тому виправити таку ситуацію саме націлений цей закон. Головне, що тут використані кращі приклади, які є в світі, які роблять більш ефективну комерціалізацію науки, а саме передбачена передача установам та організаціям, де створюються технології, майнових прав на технології. За державою залишається лише право використання таких технологій для забезпечення державних програм і проблем. Фінансова підтримка закордонного патентування за кордоном. Ми знаємо, що багато технологій, на жаль, уходить за кордон, тому що у авторів немає коштів і таким чином ми значно послаблюємо надходження до держави. Спрощуються умови діяльності суб’єктів трансферу технологій. Виключені зайві норми, скажемо, для обов’язкового існування технологічних брокерів. Закупівля технологій за державні кошти – це також дуже важлива ознака цивілізованості країни. Вона також знаходиться. конкурентоспроможності. Також тільки.
Звершуйте, Володимире Петровичу.
Таким чином, я просив би, враховуючи сучасні напрями в цьому законі, підтримати цей закон в першому читанні. Якщо будуть ще якісь зміни, то можна їх врахувати в другому читанні. І цей закон, здається мені, об’єднує весь зал, тому що направлений саме на цивілізований розвиток конкурентоспроможної України. Спасибі.
Дякую. Від комітету – Степан Антонович Давимука, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій" і важливим у питанні реформування правових відносин пов’язаних з використанням технологій та їх комерціалізацією. Правові механізми закріплені проектом усувають певні прогалини, що існують в чинній редакції Закону про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій. Володимир Петрович докладно охарактеризував позитивні сторони проекту. Тому я зупинюся на деяких моментах, які потрібно виправити або доповнити до другого читання. По-перше, усунуті стимули розвитку трансферу технологій, що були передбачені чинною редакцією. Без такої підтримки ми будемо приречені на певне відставання у розвитку високих технологій та інновацій. По-друге, не досить чітко прописані механізми передачі майнових прав на технології, що створені за бюджетні кошти. Також не враховані достатньо існуючий позитивний досвід Європейського Союзу та провідних країн світу. До комітету надійшли експертні висновки Національної академії наук України та Національної академії правових наук України. У висновках в цілому підтримується прийняття зазначеного законопроекту з врахуванням вищезазначених зауважень. Пропоную підтримати законопроект і прийняти його за основу. Вважаю, що зауваження, про які йшлося, ми доопрацюємо при підготовці законопроекту до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую, Степане Антоновичу. Будемо обговорювати? Прошу записатися: два – "за", два – "проти". Прошу, Смітюх, Партія регіонів. За ним – Ганущак.
Григорій Смітюх, Партія регіонів. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Я скористаюся можливістю обозначити, на мій погляд, питання, яке дуже для нашої країни. Безперечно, трансфер технології – це дуже важлива складова в загальноекономічному просторі, в який ми сьогодні інтегруємося в світі. Але я звертаю увагу вашу, що за останні 22 роки незалежності України ми майже з жодним продуктом не увійшли на зовнішній ринок, який має високу технологічну і високу ефективну складову в загальному процесі, технічному або технологічному процесі. На жаль, ми сьогодні народжуємо, матері наші народжують дітей, держава фінансує освіту, держава фінансує вищу освіту, потім вони захищають дисертацію і потім на основі розробок, наших технологічних розробок, або то у ВУЗах наших або в академії наук, ці технології разом з нашими спеціалістами добровільно, безкоштовно перетікають в західні країни. І, на жаль, держава в цьому плані і комітет, і академія наук, і в цілому ми кардинально нічого не робимо. На мій погляд, далі така ситуація не може в нашій країні бути. Тому що, якщо ми не зупинимо, що ми для когось, для інших країн готуємо спеціалістів, готуємо технології, і їх потім імпортує в якості готової продукції, то ми ніколи не станемо високотехнологічною країною. Тому, на мій погляд, кардинально треба змінювати ці питання, не просто змінювати податки, чи не податки, або той чи інший суб’єкт буде мати право власності на ту чи іншу розробку або на той чи інший процес. Цими питаннями комплексно проблему цю не вирішимо. Якщо ми не поставимо якісь запобіжні заходи комплексні, тоді ми будемо продовжувати фінансувати, готувати наших спеціалістів для іноземних країн, для іноземних компаній, а не для нашого виробника. Тому я за те, щоб прийняти в першому читанні, але в цілому треба щось робити.
Дякую. Ганущак Юрій Іванович.
Ганущак Юрій, ВО "Батьківщина". Пані та панове, взагалі кажучи, те, що ми приступили нарешті до підтримки науки і визначили, що одним із пріоритетів оцієї підтримки має бути все-таки певний трансфер технологій, це дуже добре. Але, ну, давайте вже тоді робити за досвідом, який є у Європейському Союзі і в Сполучених Штатах. Це достатньо серйозне законодавство, яке передбачає взаємодію всіх суб’єктів, які забезпечують вихід продукції, тобто те, що передбачається від інституту, який готує кадри, до дослідного виробництва. Цього всього немає. Тобто ми бачимо якийсь такий закон, такий слабенький, маленькими, отакими мікроскопічними кроками ми намагаємося вирішити ту проблему, яка є глобальною. Що я бачу в цьому законі, що однозначно треба вносити на друге читання, тому що сам по собі закон є слабенький, він не вирішує проблему дійсно комплексного розвитку науки, він не вирішує проблему розбиття отієї заскорузлої, консервативної системи Академії наук України, яка нам відійшла у спадок Радянського Союзу. Так от, що я би хотів бачити у цьому законі. Я би хотів бачити механізми державної підтримки, механізми фінансування. Причому ці механізми повинні бути у вигляді процедурних питань, у тому числі по календарному, по бюджетному процесу, приблизно так, як ми це описали, коли приймали Закон про Фонд регіонального розвитку. Цьому законопроекті немає. Тобто ми знову залежимо від того, чи уряд в останній момент кине гроші на науку, чи не кине, тому що, якщо цього не буде вирішено, то знову буде вирішуватися.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Давайте підтримаємо пропозицію комітету і приймемо за основу проект Закону про внесення змін до Закону "Про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій" [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 10686]]. Прошу голосувати. [[13:07:34]] За-251 Дякую. Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності бюро кредитних історій. Але Комітет з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики звернувся до нас з проханням перенести розгляд проекту закону у зв?язку з проведенням додаткових консультацій та узгоджень деяких положень законопроекту. Переносимо розгляд? Хто за те, щоб перенести розгляд законопроекту 10292, прошу проголосувати. [[13:08:32]] За-256 Рішення прийнято. Прошу комітет на наступний пленарний тиждень підготуватися. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" щодо вдосконалення діяльності Фонду та встановлення мінімальної суми граничного розміру відшкодування вкладів [[реєстраційний номер 10520]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:09:12]] За-219 Підтримано. Доповідає народний депутат Полунєєв Юрій Володимирович. Так, немає доповідача. Тоді, будь ласка, від комітету. Хомутиннік де? Будь ласка, Катерина Ващук, прошу, від комітету. Заступник голови комітету.
Шановні колеги! Проект закону розроблено з метою підвищення довіри населення до банківської системи та надання можливості фонду ефективно реалізовувати положення Закону про систему гарантування вкладів фізичних осіб. Ви знаєте, що такий фонд створений. А не всі механізми наявні, аби він оперативно впливав на ситуацію. Тому в законі зокрема передбачається така конкретика. Встановлення мінімальної суми граничного розміру гарантованої сумі відшкодування вкладникам за їх вкладами у розмірі не менше, як 150 тисяч гривень кожному. Надання повноважень адміністративній раді фонду змінювати розмір гарантованої суми відшкодування вкладникам за їх вкладами виключно в бік збільшення. Розширення підстав, за яких припиняються повноваження членів адміністративної ради фонду. Надання можливості фонду протягом тимчасової адміністрації неплатоспроможного банку здійснювати оплату витрат такого банку, пов’язаних із здійсненням діяльності. Встановлення заборони працівникам фонду розголошувати інформацію, що становить інформацію з обмеженим доступом, у тому числі банківську таємницю. Це дуже важливо. Висунення додаткових вимог до уповноваженої особи фонду на здійснення тимчасової адміністрації неплатоспроможного банку, або ліквідації банку. Проект закону також передбачає.
Завершуйте.
таких норм Прикінцевих і Перехідних положень Закону про систему гарантування вкладів фізичних осіб. Кабмін і Національний банк підтримують даний законопроект. Комітет рекомендує прийняти даний законопроект у першому читанні, або за основу, він корисний для людей і його люди чекають. Прошу підтримати, дякую.
Дякую, Катерино Тимофіївно. Запишіться, будь ласка. Так, будь ласка, Ганущак. За ним – Карпук.
Юрій Ганущак, ВО "Батьківщина". Ну, насамперед, люди чекають чи не чекають, сам уряд якось не дуже зацікавлений у прийнятті цього проекту, тому що доповідача немає. Тобто, я так розумію, що Верховну Раду уже "списали", уже Кабмін не ходить на засідання, уже вони теж пішли всі на вибори. Ну, я вважаю, що це є просто-на-просто такий знущальний погляд на роботу Верховної Ради з боку уповноважених осіб. Тепер ще одна річ. Якщо ви встановлюєте цю межу – 150 тисяч, то давайте подивимося, чи може людина, яка відклала гроші на чорний день, 150 тисяч відкласти, це достатньо велика сума. Тобто це сума, яка визначається саме тими, хто має багато грошей, які не оподатковуються. Тому що ви знаєте, що відсотки по банківських депозитах оподатковуються по мізерній ставці депозити і дивіденди теж, що, взагалі кажучи, виховало давно уже клас рантьє, і стане причиною фінансової кризи в Україні, це однозначно. Тому що причиною фактично соціальних революцій на початку минулого століття якраз було саме це рантьє. Але подивіться, що написано. 150 тисяч. Якщо виходити із конкретної суми, то це означає, що має бути також конкретна абсолютно сума в цьому законопроекті щодо розмірів, які мають відкладатися банками до цього фонду. Тобто це прив’язані цифри, абсолютно прив’язані. Тому я пропонував, щоб ці показники регулювалися Кабінетом Міністрів, виходячи із ситуації на ринку, а не конкретної суми. Тому що це сигнал для олігархів.
Карпук передає Аржевітіну, будь ласка. Смітюх – наступний.
Прошу передати.
Шановні народні депутати! Пригадуєте, коли ми приймали новий варіант закону про фонд гарантування вкладів населення я з цієї трибуни криком кричав, ми не маємо права позбавити цей фонд статусу державного, ви це не підтримали, я маю на увазі, ліва частина залу і ми позбавили фонд статусу державної установи. Друге. Я говорив, ми не маємо право віддавати на відкуп раді приймати рішення скільки потрібно компенсувати, ми повинні це записати в законі. Слава Богу автор сьогодні подає пропозицію, що ми повинні за законом визначити не менше 150 тисяч, і я цю думку поділяю. Але ще раз наголошую: поки ми не повернемо цій установі статус державної установи, українці не будуть вірити так, як ми б хотіли. Далі, я не поділяю думку автора про те, що член наглядової ради цієї установи, а нагадую, призначається один Кабінетом Міністрів, два Національного банку, один – від комітету і директор розпорядник. Повинен, хто призначає, хто делегує, той і відкликає, а не Рада на своєму засіданні прийняла когось викинути. Я думаю, це неправильна норма. Я не поділяю норму про те, що уповноважена особа з такими функціями повинна приймати рішення про продаж поганого банку. Я нагадую, що Фонд гарантування вкладів, крім всього іншого, тепер продає і купляє банки. І одна уповноважена особа повинна приймати таке рішення. В такій редакції я не поділяю думку. Поділяю іншу думку автора – про те, що Фонд гарантування має право звернутися до Кабінету Міністрів чи Національного банку за фінансовою допомогою, за кредитом, і ми це повинні законом зафіксувати, до кого ще звертатися Фонду гарантування, адже над ним є Кабінет Міністрів і Національний банк, якому вони підзвітні. Тому вони повинні і нести за законом відповідальність у разі фінансової потреби підкредитувати цей фонд. Тому, я думаю, що у першому читанні можна було цей прийняти законопроект. Але я ще раз наголошую: давайте до другого читання зробимо все, щоб ця установа стала державною установою по гарантуванню фондом вкладів населення. Дякую.
Георгій Смітюх.
Шановні народні депутати! Григорій Смітюх, Партія регіонів, Волинь. Ну, у мене до свого колеги відразу зауваження: це не є урядовий законопроект, це є законопроект нашого колеги з вами. Тому тут посилання на урядові рішення ті чи інші не зовсім тактично. практичний. Тепер що стосується, на мій погляд, ситуації, яка в нас склалася в Україні. Мої особисті спостереження говорять слідуючим чином, що банківська система, це, знаєте, такий особливий орган, який живе поза межами інтересів країни, поза межами держави, поза межами проблем наших громадян. Вони живуть самі для себе і в інтересах своїх. Тому в нас сьогодні економіка знаходиться в такому стані, що періодично банки ті чи інші лопаються, тому що вони надають надвеликі проценти, беруть за кредитні ставки. Безпосередньо не всі можуть повертати, і, безперечно, тоді стає колапс для тих громадян, які несуть свої заощадження, в тому числі пенсійні, зберігаючи на "чорний", так сказать, день в банківську систему. Тому що банківська система розгалуджена, вона є недержавна. Що пропонує пан Аржевітін? А він говорить: "Давайте так: комерційні банки самі по собі, а от держава буде за них відповідати. І давайте хай буде це державний орган". Як так можна робити, таким чином? Якщо людина складе свої кошти, то відповідно цей банк повинен нести відповідальність. Скажіть, будь ласка, хто-небудь узяв в банку в кредит собі кошти або позичку без 200-процентного якогось закладу майна? Та ніколи в житті він цього не візьме. Але банк бере без ніякої відповідальності. І останні роки, ми пам’ятаємо: 2008-2009-у році, коли наші банки всі впали, майже всі, і банки, такі як "Надра", "Газ-банк", "Хрещатик" та інші, держава вимушена була викуповувати, викуповувати борги, викуповувати те саме. Тому знову клалися ці борги на простого платника податку, на державу. І, таким чином, поки ми не приведемо, що наші банки працюють в інтересах і під контролем держави, а не самі по собі, до тих пір вони будуть знущатися над нами, рвйнувати нашу економіку і руйнувати наші.
Завершуйте.
Тому я пропоную цей закон в першому читанні прийняти, але до другого читання комітету особливо звернути увагу, щоб тут не було такої, знаєте, лазейки для тої банди, яка знаходиться в банківській системі нашій на Україні.
Він же ж вас не згадував. Не згадував, я не чув. Так, будь ласка, Гордієнко. Одна хвилина.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Кризові яквища не усунуті, тому є великі загрози. І думаю, що доцільно прийняття такого законопроекту. Фракція буде голосувати за нього у першому читанні. Він потребує серйозного доопрацювання. Але я хотів би привернути увагу до іншого. Воно не пов’язано з темою цього законопроекту. Це про діяльність саме кредитних спілок. І ми сьогодні зволікаємо з прийняттям законопроекту, який би гарантував би так само повернення членам кредитних спілок коштів, які для них втрачені, і на другі проблеми, що органи, правоохоронні органи зволікають із розслідуванням, передання до суду, і те, щоб ті учасники, які вклали в кредитні спілки, хоча би за рахунок реалізації майна якусь копійчину отримали. Приклад яскравий – це кредитна спілка "Лубно". Тому, я думаю, щоб і уряд нас почув, і всі, все-таки активізувати роботу по прийняттю, є зареєстровані.
Аржевітін, хвилина.
Шановний пане Смітюх! Я хотів би сказати, що почитайте законодавство. Кожна банківська установа сплачує щоквартально до Фонду гарантування вкладів населення з дня свого створення відповідні суми від величини статутного капіталу, від кількості залучених коштів. І ці суми щоквартально поповнюються за рахунок банківської системи. Мова йде уже про десятки мільярдів коштів. Я хотів, щоб ви це пам’ятали. По-друге, коли потрібно компенсовувати вже по тому іншому проблемному банку, цей проблемний банк уже знаходиться в Фонді гарантування. І саме Фонд гарантування має право продати цей банк і, між іншим, іще й заробити на цьому можна хороші суми. Тому, я не думаю, що це перекладається на плечі бюджету або за рахунок банків вирішуються якісь проблеми. Я думаю, що саме оце, випад у мій бік не є чесним і справедливим по відношенню до законодавства, яке регулює сьогодні оцю проблему.
Так, дякую. Обговорення завершено. Але покажіть мені банк, який турбується не про себе, а про своїх вкладників. Да, хіба що. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про системи гарантування вкладів фізичних осіб" щодо вдосконалення діяльності Фонду та встановлення мінімальної суми граничного розміру відшкодування вкладів [[реєстраційний номер 10520]]. Прошу голосувати. [[13:23:08]] За-256 Дякую. Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо посилення відповідальності за посягання на честь, гідність та ділову репутацію людини [[реєстраційний номер 11013]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:23:45]] За-215 Підтримано. Доповідає народний депутат Журавський Віталій Станіславович. Під готувати Шемчуку. Будь ласка.
Шановні колеги, при підготовці цього законопроекту ми вивчили європейський досвід. У більшості європейських країн за наклеп є не тільки цивільна, а і кримінальна відповідальність, наприклад, у Великобританії – штраф до 10 тисяч фунтів, у Франції – 45 тисяч євро, у Німеччині за наклеп – позбавлення воли на строк від року до п?яти років. Ці приклади можна продовжувати. Нашим законопроектом ми вводимо у Кримінальний і Кримінально-процесуальний кодекси поняття "наклеп", який полягає в умисному поширенні завідомо неправдивих відомостей, що ганьблять честь і гідність іншої особи або підривають її ділову репутацію за умови, що такі дії спричиняють тяжкі наслідки. Положеннями законопроекту передбачено встановлення кримінальної відповідальності за наклеп. Будьмо свідомі, що наклеп тягне за собою такі наслідки, які за своєю шкодою, нанесеною людині та її родині, незрівнянно тяжчі, ніж окремі злочини, передбачені Кримінальним кодексом України. Прошу законопроект підтримати. Дякую.
Дякую. Від комітету Шемчук Віктор Вікторович. Не бачу. Запишіться на обговорення. Будь ласка, Смітюх. За ним – Павловскьий.
Шановні народні депутати! Безперечно, що наш колега пан Журавський правильно поставив питання. Тому що в останні часи ми свідками являємося, що не дуже, будемо м’яко говорити, справедливі або якісь цивілізовані методи відбуваються в нашому суспільстві. В тому числі і в засобах масової інформації, особливо в Інтернеті. Тому, безперечно, що кожна людина повинна нести відповідальність за ті чи інші дії, пов’язані з тим, що принижують гідність людини в цілому, якщо стосується конкретних питань. Але я вийшов на цю трибуну сказати про інше трохи. Давайте ми говоримо про те, що ми прийняли на себе зобов’язання, недавно ми говорили про це з Європейським в тому числі Союзом. Відносно того, що ми декриміналізуємо наш уголовний, Кримінальний кодекс. Введення такої статті або такої відповідальності, на мій погляд, не зовсім відповідає цивілізованим способам ведення такого процесу. Я би запропонував, безперечно, прийняти його в першому читанні. Але декриміналізувати цю статтю, в віднести її до адміністративної відповідальності. Або хоча би мати чисто, щоб не була вона криміналізована, щоб не притягались люди, а відповідали чисто фінансово питання. Якщо людина та чи інша робить наклеп на іншу людину або принижує репутацію її, або гідність людини, то відповідно вона повинна нести фінансову, адміністративну відповідальність, а не кримінальну відповідальність. В тому плані, що людина може бути позбавлена в тому числі волі. Тому я просив би звернути автора, в тому числі і комітет на це питання. І до другого читання все-таки врегулювати в рахунок моїх побажань в тому числі. Дякую.
Будь ласка, Андрій Павловський.
Андрій Павловський, фракція політично ув’язненої Юлії Тимошенко, "Батьківщина". Прошу передати слово депутатові Томенку.
Мікрофон Томенка.
Шановні колеги, ситуація сумна, оскільки ми зараз по другому колу ідемо. Те, що в українській державі визначили, які цінності і принципи ми сповідуємо. В 2001 році Верховна Рада України при підтримці експертів із журналістського середовища вилучила із кримінального законодавства такі архаїчні поняття як "наклеп" і "образа". І кожний рік знаходиться людина, яка в силу різних обставин, очевидно суб’єктивних, намагається знову їх внести до Кримінального кодексу. Друзі, якщо за сьогоднішніх обставин ця норма появиться, то я думаю, що третину журналістів сьогодні пересаджають і значну частину опозиції за те, що деякі ображені люди не можуть вийти із свого кабінету чи з дачі. Я з Черновецьким судився 2 роки, бо він казав, що йому соромно чути, що я розповідав, що він, його заступники і його родичі розікрали Київ. І аби не юристи, адвокати, які переконали, що це є абсурд, висловлювати суспільно значиму інформацію про те, що відбувається в Києві. До речі, Попов в перший день як прийшов на посаду, Янукович його призначив, озвучив мої цифри, що Черновецький розкрав на 70 мільярдів гривень. Якби ця норма була, то я і ще журналісти сиділи в тюрмі за те, що сказали, що робив Черновецький, керуючи містом. Тому ми вважаємо, що це безпрецедентний випадок, що через 11 років наклеп повертається в кримінальне законодавство України. Наклеп не може бути – це ознака цивілізованості чи не цивілізованості суспільства. Тому мене дивує, що Комітет з питань свободи слова це не розглядав, і дивує, що Партія регіонів мовчить, що вона повертається в архаїчне.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо посилення відповідальності за посягання на честь, гідність та ділову репутацію людини [[реєстраційний номер 11013]]. Прошу голосувати. [[13:30:27]] За-244 Дякую. По фракціях. Партія регіонів – 188, "БЮТ" і "Наша Україна" – 0, комуністів – 25, Народної Партії – 19, Реформи – 1, позафракційні – 11. Переходимо до розгляду питання: проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування при відчуженні транспортних засобів [[реєстраційний номер 11122]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[13:31:15]] За-217 Рішення підтримано. Від комітету доповідає Хомутиннік Віталій Юрійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу щодо вдосконалення оподаткування при відчуженні транспортних засобів, поданий Президентом України. Проектом закону пропонується внести наступні зміни. Перше. Запровадити можливість визначення оціночної вартості легкових автомобілів, мотоциклів, мопедів при їх відчуженні фізичними особами, виходячи або з середньо ринкової вартості, порядок визначення якої встановлюється Кабінетом Міністрів або з оціночної вартості, визначеної згідно із законом. Для чого це робиться? Для того, щоб вивести в легальне поле фактично великий ринок по вторинному перепродажу транспортних засобів. Для цього пропонується наступне. Відмінити сплату збору на обов’язкове державне пенсійне страхування при другій і наступних реєстраціях, який сьогодні становить 3 відсотки, і встановити тільки сплату цього збору при першій реєстрації. В якості компенсатора пропонується встановити від 3 до 5 відсотків, в залежності від вартості автомобіля. Наступне. Зменшити розмір державного мита за нотаріальне посвідчення договорів відчуження транспортних засобів з 1 відсотка, яке діє сьогодні для родичів продавця та 5 відсотків для інших осіб, до 1 та 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Такі ініціативи дійсно дадуть змогу вивести з тіні величезний ринок і надати можливість більш вільно.
Завершуйте, будь ласка.
робити договори по вторинному чи наступних продажах будь-якого транспортного засобу. Комітет розглянув цей законопроект і рекомендує його прийняти. Дякую.
Дякую. Прошу записатись на виступи. Будь ласка, Смітюх. За ним – Сушкевич.
Шановні народні депутати! Ви знаєте, от, в черговий раз наблюдаю, що шукаємо, де взяти податки. Ми не шукаємо, як заробити гроші, як створити робочі місця, як забезпечити роботою людей, як зменшити відрахування., зменшити кількість безробітних. А ми шукаємо, як ці люди бідні ще раз повинні заплатити. Ну давайте так. Громадянин купив велосипед, мотоцикл, мопед, автомобіль. Через певний час він його хоче продати. По-перше, коли він купив, він заплатив всі податки. Коли він заробив гроші, він сплатив всі податки. Він заробив вже чисті гроші, і це є його гроші. Він купив автомобіль, скористувався, потім продає. Чи повинен він знову платити? На мій погляд, він не повинен плати ці податки. А якщо й платити, то чисто символічно для оформлення документів. Він вже сплатив всі кошти. Це ж не той продукт, який йому дає прибуток. Це є предмети особистого користування, особистого користування його і його сім ’ї. Що ми робимо в цьому плані? Ми, на перший погляд, робимо, так знаєте собі можливість, що це поліпшує або зменшує податки, або зменшить процедуру. Насправді ні, ми даємо зловживати експертним агентствам, які будуть визначати, а скільки вартість той автомобіль має ринкову, чи ринкову, чи оціночну. Може оцінити від 3, а може 5 процентів дати вам. Тобто а як можна оцінити, якщо автомобіль був в аварії? І він має один рік, але після ремонту вже він має зовсім іншу вартість, чим, наприклад, той автомобіль, який менше експлуатувався. Тут є дуже багато питань. Але це питання, пов’язані з нашими громадянами, тому що громадяни, на щастя, купують і продають автомобілі. Але це не є предмет їхнього доходу, яким ми плануємо оподаткувати цих людей. Це є предмет тих грошей, які вони вже використали. Мало того, що вони, вкладаючи в автомобіль, не амортизують для себе, тому що в них не відбувається, вони в особистому його знаходяться значенні. Це підприємства амортизують, щоб менше платити податки. А громадяни.
Завершуйте.
Я би, безперечно, не підтримав цей проект і як виключення тільки, особливо в першому читанні. Але ще раз звертаю увагу колег, давайте залишимо наших громадян в спокої і не шукати, як з них зібрати гроші ще, у них і так не має грошей цих.
Сушкевич Валерій.
Дякую. Шановні колеги, я хочу трошки з іншого боку подивитись на цю тему, тему, що ми намагались пенсійну реформу. І звертаю увагу на експертний висновок науково-експертного управління. Серед зауважень акцентується увага на тому, що в проекті немає реальних обґрунтувань доцільності запровадження цього законопроекту. Я звертаю увагу, що я звернувся по цьому законопроекту до Пенсійного фонду, і Пенсійний фонд чомусь не сказав, що є втрати Пенсійного фонду по відрахуванню цього збору до Пенсійного фонду. І це цікаво і дивно, що вплив на Пенсійний фонд був такий, що вони не сказали, що реально за рік до Пенсійного фонду по цьому напрямку надійшло 802 мільйони гривень. А коли я звернувся до автоінспекції, то автоінспекція взагалі не сказала інформацію про те, яка кількість автомобілів є при першій і другій реєстрації. Таким чином на сьогоднішній день, ви знаєте є лобіювання, елементарне лобіювання тих питань, які стосуються продажу автомобілів і що кошти до Пенсійного фонду з цього джерела, яке ми говоримо, що немає коштів в Пенсійному фонді, просто не надійшли. За підрахунками фахівців комітету втрати Пенсійного фонду при запровадженні цього закону будуть 500 мільйонів гривень, це мінімум. Це в умовах, коли ми підняли пенсійний вік для наших жінок, коли ми підняли пенсійний вік для інвалідів, і, ви знаєте, хочу сказати, що в цій ситуації все-таки абсолютно недоцільний законопроект з точки зору реалій пенсійної реформи, з точки зору наповнення Пенсійного фонду. Я не розумію цього законопроекту. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в першому читанні проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо вдосконалення оподаткування при відчуженні транспортних засобів]] [[реєстраційний номер 11122, автор законопроекту – Президент]]. Прошу голосувати. [[13:39:35]] За-241 Рішення прийнято. Була пропозиція комітету прийняти рішення про скорочену процедуру підготовки законопроекту до другого читання. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:40:02]] За-251 Прийнято. Переходимо до розгляду питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" щодо національного превентивного механізму [[реєстраційний номер законопроекту 11073]]. Автор законопроекту – Президент. Але є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:40:38]] За-213 Підтримано. Президент настільки чітко і логічно все висловив, що тут можна і без доповіді приймати. Доповідає радник Президента України керівник Головного управління з питань судоустрою Адміністрації Президента Україна Портнов Андрій Володимирович. Підготуватися Зарубінському.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Необхідність створення національного превентивного механізму обумовлена міжнародними зобов’язаннями України згідно факультативного протоколу до конвенції проти катувань. Президент України пропонує законопроект, яким пропонується встановити національний превентивний механізм, який визначається як система регулярних відвідувань незалежним органом державної влади місць утримання осіб з метою недопущення катувань та інших жорстких нелюдських видів поводження. При цьому місця утримання не обмежуються не лише місцями відбування покарань або попереднього ув’язнення, а стосуються всіх місць, які особа не може залишити за власним бажанням. До сфери дії національного превентивного механізму відносяться всі місця, де за рішенням суду або адміністративного органу на підставі закону примусово тримається особа. В тому числі, до таких місцю Президент України пропонує віднести ізолятори тимчасового тримання, кімнати для затриманих та доставлених чергових частин органів внутрішніх справ; пункти тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, кімнати для перебування тимчасово затриманих військовослужбовців, слідчі ізолятори, арештні доми, кримінально-виконавчі установи, приймальники-розподільники для дітей, загальноосвітні школи та професійні училища соціальної реабілітації, центри медико-соціальної реабілітації дітей, спеціальні виховні установи, військові частини, гауптвахти, дисциплінарні батальйони, спеціальні приймальники для тримання освіб, підданих адміністративному арешту; міські, районні лінійні відділи органів внутрішніх справ, спеціалізовані автомобілі, в тому числі і спеціалізовані автомобілі з конвоєм; приміщення, кімнати для тримання підсудних в судах, заклади примусового лікування, психіатричні заклади, пункти тимчасового розміщення біженців, приміщення для транзитних пасажирів у пунктах пропуску через Державний кордон, будинки дитини, дитячі будинки – інтернати, притулки для дітей, дитячі будинки, загальноосвітні школи, інтернати для дітей-сиріт, центри соціальної реабілітації дітей-інвалідів, психоневрологічні інтернати, гериатричні пансіонати, будинки-інтернати для громадян похилого віку тощо. Законопроектом пропонується створити національний превентивний механізм.
Завершуйте.
на базі Уповноваженого з прав людини. Останнє. Уповноваженому Верховної Ради України з прав людини надається право на укладання договорів з відповідними фахівцями, експертами, представниками громадських організацій для залучення їх до реалізації функцій цього механізму. Кількість осіб, яких омбудсмен може залучити до реалізації цих функцій, не обмежується. Уповноважений з прав людини та залучені ним особи отримують право відвідувати місця тримання осіб без попереднього попередження, без отримання дозволів та без обмеження кількості таких відвідувань. Дякую вам за увагу.
Дякую. Голова Комітету з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Олег Олександрович Зарубінський.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 5 вересня 2012 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" щодо національного превентивного механізму, поданий Президентом України. Члени комітету підтримали ініціативу Президента України щодо покладення виконання функцій національного превентивного механізму, який має бути створено в Україні на виконання міжнародних зобов’язань відповідно до факультативного протоколу до Конвенції проти катувань та інших жорстоких, нелюдських або таких, що принижують гідність, видів поводження та покарання на Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. В ході обговорення, зокрема, наголошувалося, що реалізація запропонованих норм створить додатковий механізм державного та громадського контролю за запобіганням катуванням та іншим жорстоким, нелюдським або таким, що принижують гідність людини. Створення у секретаріаті Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини відповідного підрозділу, а також залучення представників громадськості до виконання функцій національного превентивного механізму, зокрема, до регулярних відвідувань місць, в яких особи примусово тримаються за рішенням суду або адміністративного органу, сприятиме підвищенню гарантій захисту прав і свобод людини в Україні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило ряд зауважень до зазначеного законопроекту, а в його узагальнюючому висновку, зокрема, зазначено: "За результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій". За наслідками обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" щодо національного превентивного механізму, поданий Президентом України, прийняти за основу. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Будемо? Запишіться. Так, Гривковський не наполягає. Плохой не наполягає. Прошу, Бондаренко Олена.
Шановні колеги! Олена Бондаренко, "БЮТ – "Батьківщина". Україна, безумовно, повинна виконувати свої міжнародні обов’язки та зобов’язання. Але нині склалася якась дивовижна практика: і перед європейською спільнотою "відтанцювати", і нічого, по суті, не зробити, звичайно, таке собі, даруйте, окозамилювання. УВеликій Британії функцій превентивного механізму покладені на 18 інституцій. В Україні, де лише 2 відсотки вироків виправдальні, де люди перебувають у тисячах установ поза їхньою волею, превенцією займатиметься лише Уповноважений, до того ж не легітимно обраний. Право безпосередньо відвідувати установи без попередження і без повідомлення [[стаття 24]] Кримінально-виконавчого кодексу передбачає, що таке право мають Президент, Прем?єр-міністр, народні ждепуцтати. За час утримання у в?язниці Юлії Тимошенко і я, і мої колеги неодноразово і з повідомленням, і без повідомлення намагалися відвідати ув?язнену, але безрезультатно. У законопроекті відсутня процедура реалізації повноважень Уповноваженого. Ну, внесе Уповноважений пропозиції владі чи установам, яке реагування на них передбачене, вмотивована письмова відповідь? Так ці вмотивовані відписки ми, депутати, отримуємо кожного дня. А які санкції до тих, хто не враховує пропозиції Уповноваженого? Жодних. От Уповноважена з прав людини Карпачова, попєрєдніца, як зараз популярно говорити, на весь світ заявляла про побиття Юлії Тимошенко у Качанівській колонії. І що? Майор і його поплічники працюють, як працювали. А в який спосіб Уповноважений визначатиме коло експертів та представників громадськості для відвідування відповідних установ? Які запобіжники вибіркового підходу у процесі залучення? Отже, наголошую, законопроект є звичайним, черговим окозамилюванням для європейської спільноти, за лаштунками якого і далі чинитимуться катування, приниження, потоптання людських прав і гідності.
Попеску, одна хвилина, будь ласка.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, ми повинні прийняти цей законопроект. І два міркування. Перше міркування. По-перше – це є наше міжнародне зобов?язання, ми повинні рухатися вперед і не треба це використовувати під час виборчої кампанії. І другий момент. Те, що стосується конкретних людей і тих осіб, які знаходяться у місцях примусового утримання. Прийняття цього законопроект сприятиме підвищенню гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина в Україні, створить додаткові механізми державного та громадського контролю за запобіганням катування та іншим жорстоким, нелюдським або такими, що принижують гідність особи, яка перебуває у місцях примусового утримання. Хто може виступати проти цього?! Може виступати тільки той, який не хоче, щоб Україна виконувала свої міжнародні зобов’язання. Партія регіонів буде виступати "за". Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" щодо національного превентивного механізму. Реєстраційний номер 11073. Прошу голосувати. [[13:49:46]] За-257 Можливо, приймемо як закон? Я продовжую засідання на 15 хвилин. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони дитинства, [[реєстраційний номер 10625]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[13:50:25]] За-194 Підтримана пропозиція. Доповідає виконуючий обов’язки першого заступника Міністра соціальної політики Шамбір Микола Іванович. Підготуватись Лук’яновій
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується внести зміни до низки законів України. Зокрема до Сімейного, Цивільного, Цивільно-процесуального кодексів, Законів України про охорну дитинства та інших законів. Зазначеними змінами пропонується надати право органу опіки та піклування призначати опікунами чи піклувальниками дітей виключно осіб, які перебувають з ними у сімейних або родинних відносинах. Установити, що дитині може призначатися лише один опікун чи піклувальник. Удосконалити положення Сімейного кодексу України, що регулює права дітей, які влаштовані на виховання в прийомні сім’ї та дитячі будинки сімейного типу. Узгодити окремі положення Цивільного процесуального кодексу з нормами Сімейного кодексу в частині щодо документів, які подаються до суду для усиновлення. Установити, що цивільні справи, які стосуються дітей або з питань, що зачіпають права дитини, мають розглядатися судами не більше ніж у місячний строк. Доповнити повноваження виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в частині вирішення питань поліпшення житлових і матеріально-побутових умов дітей-сиріт та дітей позбавлених батьківського піклування. Крім того пропонується привести назви центральних органів виконавчої влади у відповідність з Указом Президента України про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить покращити правові механізми забезпечення прав дітей, які потребують особливого захисту з боку держави, та підвищити ефективність роботи органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо реалізації державної політики з питань дітей. Пропоную прийняти закон в першому читанні, а якщо не буде ніяких заперечень, то, можливо, і в цілому. Дякую.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Лук’янова.
Шановні народні депутати, комітет на засіданні 4 вересня 2012 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони дитинства, поданий Кабінетом Міністрів України. Представлений законопроект спрямований на підвищення рівня забезпечення інтересів дітей-сиріт та дітей позбавлених батьківського піклування. Реалізація положень законопроекту не потребує додаткового фінансування з державного бюджету. Комітет з питань правосуддя рекомендує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління висловило зауваження до законопроекту і зробило висновок, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони дитинства, поданий Кабінетом Міністрів України, прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Є бажаючі виступити? Немає? Запишіться. Будь ласка, Сухий.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, я би хотів звернути увагу наших колег народних депутатів України на ключове слово, котре було сказано, доповідач – Микола Іванович. Зміни до Цивільного та Сімейного кодексів України, котрі пропонуються цим законопроектом, пропонують здійснити те, про що в цій сесійній залі не один раз говорилося і про що ми, шановні колеги, з вами отримуємо постійно в листах і звернення людей. Мова йде про призначення дитині-сироті або дитині позбавленій батьківського піклування опікуна чи піклувальника виключно з числа тих осіб, які перебувають з підопічних сімейних родинних відносин призначені дитині тільки одного опікуна і піклувальника. Але є один аспект. Я також підтримую пропозицію Миколи Івановича, цей законопроект можна приймати в цілому, бо він не перший раз в цій сесійній залі і не перший раз його комітет вдосконалював. І ще одне. Розумієте, зауваження, котрі містяться в науково-експертному управлінні стосується чого? А ось на перспективу в подальшому можна безумовно вдосконалювати ці проблеми. Які? Сьогодні наші виборці, з якими ми зустрічаємося в час передвиборчих перегонів вітають одну з головних ініціатив Президента України Віктора Януковича по зміні пріоритетів державної політики щодо найменших громадян України. Разом з тим, люди просять звернути увагу на те, що з кожним роком все гострішою стає проблема забезпечення дошкільнят місцями в дитячих садочках. Ну, наприклад, в Комунарському районі міста Запоріжжя на черзі більше півтора тисяч малят. Тому, безумовно, ця тема, яку ми сьогодні розпочнемо, законом зафіксуємо потребує свого подальшого вдосконалення і розвитку із законодавчого забезпечення отої нашої головної центральної лінії на підтримку маленьких наших громадян. Я також підтримую пропозицію, цей законопроект прийняти в цілому як закон. Дякую.
Так, дякую. Від фракції, хто буде, "БЮТ"? Таран-Терен, будь ласка.
Шановні колеги, ну, проблема справді є дуже серйозна і я цю проблему дуже глибоко знаю. Чому? Тому що ще 10 років назад я писав книжку, писав книжку про сумський інтернат, я там жив, написав про це. І найбільша трагедія в тому, що в нас дуже багато сиріт, у нас дуже багато сиріт, але при живих батьках. Я, скажімо, скажу вам про місто Кременчук. Про місто Кременчук, де, скажімо, є, от, великий вагонобудівний завод, але вагони чомусь там закупляють не в цьому кременчуцькому заводі, а закупляють "Hyundai", це є величезна корупція. І коли люди без роботи, коли немає чим нагодувати сім’ю і тому виникає ця проблема, і дітей-сиріт при живих батьках, і тому, що держава реально не може їх забезпечити. Я би чого хотів би, Адаме Івановичу. Звичайно, очевидно, ми проголосуємо за цей законопроект. Але на цю проблему все-таки треба глянути ширше. На цю проблему треба глянути ширше в контексті того, що робить сьогоднішня влада. Сьогоднішня влада нічого не робить для дітей реально і тому майбутнього якогось не може бути. Коли от ми бачимо, що статки мільярдерів збільшилися втричі, в чотири рази, коли ми бачимо.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони дитинства [[реєстраційний номер 10625]]. Прошу голосувати. [[13:58:25]] За-265 Прийнято. Була пропозиція прийняти в цілому. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію. Шановні колеги, у нас далі два законопроекти, які пов’язані один з одним. Тому, давайте, будь ласка, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів 28 жовтня 2012 року" щодо забезпечення функціонування системи відеоспостереження у режимі реального часу до закінчення виборчого процесу [[законопроект за номером 11091]] та законопроект [[за номером 11104]] проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів" [[щодо вдосконалення окремих положень]] розглядати одночасно і за скороченою процедурою. Прошу підтримати цю пропозицію. [[13:59:46]] За-211 Підтримано. Законопроект за номером 11091 доповідає Логвиненко Олексій Степанович.
Шановні колеги, мені дуже хочеться вірити, що всі ми щиро опікуємося проблемою прозорості парламентських виборів і щиро опікуємося тим, щоб суспільство визнало їх результати. Саме виходячи з цієї логіки, я так розумію, що була і запропонована система відеоспостереження, яка повинна працювати повністю від початку процесу до його закінчення. Але. Є одне маленьке "але". Щодо одної складової, а це прямої трансляції в режимі он-лайн, яку може бачити кожен громадянин нашої країни, який цікавиться цією проблемою, починаючи від членів політичних партій і взагалі громадян, які беруть участь у виборах. Цей режим працює тільки до моменту підрахунку голосів. Але найбільші підозри у громадян, у експертів саме до процесу підрахунку. Бо як колись сказав один класик, принаймні йому приписують: "неважно как голосуют, важно как считают". Тому наша пропозиція: задіяти режим прямої трансляції всього того, що відбувається на виборчій дільниці, до моменту повного закінчення всіх процедур, тобто підрахунку голосів і виголошення вже результуючого протоколу. Щодо зауваження науково-експертного управління. Стаття перша визначає, що відеоспостереження – це спостереження, запис і трансляція. Тому наша пропозиція вилучити певні моменти, вона не є принциповою, все це оговорено і все це зафіксовано. Якщо це при6нципово, то тоді ми, як кажуть, це зауваження знімаємо. У мене звернення до Партії регіонів. Я прошу колеги вас підтримати, тому що ви, напевно, є та політична сила, яка найбільш зацікавлена, щоб ці вибори були визнані легітимними не тільки зовнішніми спостерігачами.
Завершуйте.
Але і саме нашим українським суспільством. Тому я дякую і прошу підтримати.
Законопроект за номером 11104 представляє Забарський Владислав Валерійович, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! До вашого розгляду пропонується законопроект 11104, яким вноситься вдосконалення окремих положень законопроекту про особливості забезпечення відкритості, прозорості і демократичності виборів народних депутатів, які відбудуться 28 жовтня 2012 року. Хочу зазначити, що цей закон основний був прийнятий 5 липня і він запроваджує систему безпосередньо відеоспостереження, відеозапису, трансляції та збереження інформації під час голосування і підрахунку голосів на виборах народних депутатів, що мають відбутися. Разом з тим, з метою вдосконалення окремих положень цього закону, мною запропоновано внести ряд змін та доповнень. Зокрема, встановити, що цей закон у сфері його застосування визначає також порядок зберігання і використання створеної в процесі відеоспостереження інформації. Крім того, що використання системи відеоспостереження в день голосування та під час підрахунку голосів, крім випадків, передбачених законом, є обов’язковим. Також там міститься ще декілька пропозицій, які мають техніко-юридичний характер, і необхідність їх внесення викликана необхідністю узгодити з деякими іншими Законами України. Хочу зазначити, що система, саме система, вона має в собі декілька складових: це спостереження, створення інформації, це запис цієї інформації. Тобто з моменту початку підготовчого засідання на дільничній виборчій комісії, звичайній дільниці, ця система роботи вже у системі запису та трансляції. І під час підрахунку голосів запис не вимикається і продовжується. І ця система запису і записи будуть передаватися до Центральної виборчої комісії.
Завершуйте.
зберігатися протягом року і будуть доступні для того, щоб використовуватися у подальшому. Дякую. Прошу підтримати цей законопроект. І оскільки виборчий процес у нас швидкоплинний, прошу підтримати за основу і в цілому цей законопроект.
Дякую. Від комітету по обох законопроектах – Демчишен Василь Васильович.
Шановний Адаме Івановичу, колеги! Комітет державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні за дорученням Голови Верховної Ради України розглянув дані законопроекти уважно, за участі члена Центральної виборчої комісії і прийшов такого висновку, що законопроект 11104, який щойно презентував автор закону – наш колега Забарський, більш комплексно вдосконалює положення даного закону. Через те комітет прийняв рішення відхилити законопроект, поданий нашими колегами під номером 11091, і взяти за основу і прийняти в цілому законопроект нашого колеги Забарського – 11104. Дякую за увагу.
Дякую. Записуємося на виступи. Будь ласка, Чечетов. За ним – Ганущак.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, ну, судя из тех постоянных презентаций и анонсов судьбы на 28, которое звучит из уст наших политические оппонентов, они уже давно говорят, что они проиграли, что они пальму первенства отдают нам. Это из их уст звучит везде: на всех телеканалах, везде, и так дальше. Но я думаю, что мы и без них бы выиграли, это уже понятно. Но они вторую пластинку начинают раскручивать: в части того, что, ну, выборы могут пройти нечестно и так дальше. А вот это нас не устраивает. Что касается первого, мы с вами согласны. Да, мы победим, мы победим красиво, и без вас бы выиграли, а с вашей помощью, конечно, это будет политическим нокаутом. Но вопрос чистоты выборов принципиальный, поскольку на кон ставится не просто результат – на кон ставится политический престиж страны и репутация страны. Поэтому мы хотели, чтобы они были как можно чище, прозрачнее, объективней, чтобы комар носа не подточил в результатах выборов, чтобы не было сомнений у тех, кто голосует, как получилось, что голосовали за одних, как в 2004 году: голосовали за Януковича, а Ющенко стал Президентом. Слава Богу, и вы прозрели, вы уже ж Ющенка не поддерживаете сейчас. То есть сегодня вы признали ошибку, что в 2004 году все-таки Янукович победил. И вы ошибочно тогда голосовали за Ющенка. Вы сегодня ж Ющенка уже ж, я не знаю, Виктора Андреевича уже втоптали дальше некуда. И если бы в 2004 году были веб-камеры, если бы мы снимали на Западной Украине и не давали возможность десятками паспортов вбросить, как говорится, несколько миллионов бюллетеней за тех, кто уехал с Украины, наверно, результат был бы сразу тогда, и Виктор Федорович был бы Президентом. Поэтому как раз веб-камеры, которые будут поставлены в соответствии с законом Забарского, они кой-кому голову остудят на Западной Украине, а стоит ли баловаться паспортами чужими, есть же статья. И я думаю, результат будет честный, прозрачный, понятный для всех.
Будь ласка, Юрій Ганущак.
Передайте, будь ласка, Сасу.
Мікрофон Саса.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Народний депутат Сас, "БЮТ - "Батьківщина". Я роблю вам зауваження. Ви позбавили опозицію висловити слово, висловити свою думку і позицію по обох законопроектах, об’єднавши їх розгляд, що є недопустимим. Наступне. Що стосується даної проблематики. Мільярд гривень виділено, тепер треба їх відмити. Наскільки нам відомо, для цього вже задіяна одна іноземна фірма, яка буде обслуговувати цей проект і не даром. Наступне. Що стосується законопроекту Наталії Королевської. Я його не буду обговорювати, він є небезпечний, тому що в даному законопроекті є відмова від відеозапису, що унеможливить, в разі необхідності, оскаржувати дії чи бездіяльність виборчих комісій і використовувати ці всі відеозаписи в якості доказів. Що стосується законопроекту народного депутата Забарського. Декілька моментів. Перше. Пропонується припиняти відеозображення в прямому ефірі о 20 годині. Я хотів би пана Владислава звернути увагу, що о 20 годині голосування не припиняється, а закривається дільниця. І відповідно до частини дванадцятої статті 85 виходить, що член комісії, за дорученням, закриває двері і запрошує до залу голосування ще тих, хто не проголосував. І на великих виборчих дільницях таких людей може бути сотні. І тому тут можлива певна фальсифікація Наступне. Що таке у разі технічної неможливості зображення. приміщення для голосування окремої звичайної комісії системою відеоспостереження ведеться у системі запису? Хто приймає з цього приводу рішення, ніхто не знає. І останнє. На що не звертали увагу. До системи відеоспостереження, утвореної відповідно до закону, не застосовуються вимоги закону України. Вам на відеозапису покажуть "Ну, погоді", і це буде відеозапис дільниці. Тому.
Дякую. Сергію Володимировичу, дякую, регламент закінчився вашого виступу. А я вам нагадую 28 статтю Регламенту, яка говорить: "Права головуючого на пленарному засіданні Верховної Ради [[пункт 2]] : "Головуючий на пленарному засіданні Верховної Ради має право об?єднувати обговорення кількох пов?язаних між собою питань порядку денного". Тим більше, що це рішення підтримала Верховна Рада. І мені шкода, що ви не заглядаєте. Князевич, будь ласка.
Шановні колеги, у мене таке велике враження, що ті, хто активно захищає законопроект, його не читали. Але ще більше мене обурило, що його не читав комітет, тому що сказати, що ці законопроекти взаємодоповнюють один одного, а тому вони вибрали той, який найбільш широко вирішує це питання, – це просто плюнути собі в обличчя. Мова йде у першому законопроекті про те, щоби дозволити можливість он-лайн трансляції на підрахунок голосів і встановлення підсумків голосування. Там є дві проблеми. Справа у тому, що треба робити відеозапис. І друга стосується того, що не можна говорити, що з закінченням всіх виборчих процедур має закінчитися он-лайн трансляція. Всі виборчі процедури закінчуються через п?ять днів після встановлення підсумків голосування у загальнодержавному окрузі, тобто десь у кінці листопада. Це не правильно. Що стосується другого законопроекту. Шановні колеги, про що йдеться? Мова йде про те, що закон вже прийнятий, до нього вносяться поправки, поправки дві основні. Перша. Вдумайтесь. Якщо немає можливості технічної забезпечення он-лайн трансляції, проводиться відеоспостереження. Чекайте. Витратили мільярд для того, щоб було забезпечено технічно на кожній дільниці он-лайн трансляції. З мільярда вже 700 мільйонів потратили, а тепер вирішили, що немає можливості технічного забезпечення і робити відеозапис. Ну, це совість треба мати. І друге, найголовніше. Отримати запис можна буде, вдумайтеся, тільки за рішенням Центральної виборчої комісії, причому вона це може робити, це її право. Для цього рік дається. В нас 2 дні дається для оскарження рішення до ДВК, потім в собачий голос нікому воно не потрібне. Тим більше Центральна виборча комісія буде вибірково це робити, як вона зараз робить. Шановні колеги, не вдавайтеся до такого мілкого шулерства, це просто несолідно. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів 28 жовтня" щодо забезпечення функціонування системи відеоспостереження у режимі реального часу до закінчення виборчого процесу [[реєстраційний номер 11091]]. Прошу визначатись. [[14:14:23]] За-9 Не підтримано. Ставиться на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів 28 жовтня" [[реєстраційний номер 11104]]. Прошу голосувати. [[14:14:53]] За-256 Прийнято. Є пропозиція скоротити процедуру підготовки до другого читання. Прошу проголосувати. [[14:15:15]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз ми оголосимо перерву. Єдине, що до нас звернувся Комітет з питань науки і освіти. Враховуючи те, що ми сьогодні працюватимемо тільки сьогодні, а на 20 число у нас стояла Постанова Верховної Ради про присудження Щорічної премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів [[реєстраційний номер 11201]]. Тому, оскільки буде в першу неділю жовтня місяця відзначатися День працівника освіти, тому я просив би включити це питання до порядку денного і о 16 годині розглянути проект Постанови Верховної Ради за номером 11201. Прошу підтримати. Голосуємо. [[14:16:23]] За-245 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, я просив би комітети, які будуть готові до розгляду тих питань, які ми сьогодні включили до порядку денного в першому читанні. І друге – постанова, про яку ми тільки що говорили. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим.