Шановні колеги, час, відведений для перерви, вичерпаний. Я прошу всіх заходити в зал, приготуватися до продовження нашої роботи. І, колеги, перед усіма вами є порядок денний сесії. Ми сьогодні маємо шанс завершити питання банківської діяльності, потім ми будемо мати шанс пройти закони, на яких так наполягали, і 4532, і 8226, 3131, і навіть ці дві ратифікації, які ми вчора не змогли розглянути. Тому в мене є прохання, максимально змобілізуватися, щоб ми змогли пройти той план, який ми узгодили на Погоджувальній раді, для цього треба буде відразу з першого закону підтримати пропозицію скороченої процедури. Я знаю, що не всі є прихильниками скороченої процедури, але просто ми інакше не встигнемо пройти закони, які важливі і для наших комітетів, і важливі для держави, як ратифікація, і тому буду всіх закликати підтримати пропозицію скороченої процедури. А зараз прошу приготуватися до реєстрації, прошу зайняти робочі місця і зайти в зал. Голови фракцій, запросіть депутатів в зал і прошу секретаріат запросити всіх депутатів в зал. Отже, колеги, можемо проводити реєстрацію? Прошу приготуватись до реєстрації, прошу зайти в зал. І прошу народних депутатів зареєструватись, будь ласка. [[16:04:31]] 3ареєстровано 364 народних депутати. вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Нагадую, що ми розглядаємо зараз блок фінансової та банківської політики. Три закони ми розглянули, два були підтримані, на жаль, третій був відхилений і ще залишилось два закони. І я прошу зараз підтримати пропозицію розгляду першого з них за скороченою процедурою. Отже, прошу, запрошую депутатів в зал і прошу заходити в зал. Ми переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу. 6303, і я прошу усіх підтримати пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Ви знаєте, комітет буде просити повернути його в комітет на доопрацювання, але ця позиція для комітету є вкрай важлива, щоб чимшвидше вони могли доопрацювати і винести його в зал. І тому я прошу всіх, усі фракції підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Прошу проголосувати і прошу підтримати Підтримайте колеги скорочену. Прошу підтримати, підтримайте. Прошу проголосувати. [[16:06:14]] За-93 93 – ну, це погано. Отже, колеги, я ще раз хочу повідомити позицію комітету. Комітету вкрай важливо, щоб Верховна Рада його повернула в комітет на доопрацювання. Так комітет пропонує, власне, для того, щоб його доопрацювати, і шкода буде, якщо ми витратимо годину на проект закону, який ми просто маємо повернути в комітет. Це буде несправедливо, і це буде даремна трата часу. Отже, колеги, займіть робочі місця я ще раз поставлю пропозицію на голосування і, будь ласка, зайдіть в зал. Якщо не важко, з ложі поверніться в зал і візьміть участь у голосуванні. Голови фракцій проведіть мобілізаційну роботу серед особового складу. Отже, я ставлю ще раз на голосування пропозицію розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчий актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу (6303) за скороченою процедурою. І я прошу всіх хто є в залі підтримати дану пропозицію. Прошу взяти участь у голосуванні, прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, прошу проголосувати. [[16:08:08]] За-111 Динаміка висока, динаміка позитивна, ми так до 300 голосів дійдемо. [[Оплески]] Депутати продовжують заходити в зал колонами. Отже, колеги, я дуже прошу, я ще раз поставлю, заключний третій раз я ще раз поставлю. Я прошу передзвоніть, запросіть депутатів ті, які є в залі, щоб ми змогли вийти на позитивне голосування. Одна хвилина, зберіть депутатів. А зараз, колеги, я хочу вам повідомити, що в Україні з візитом перебуває делегація групи дружби Греція–Україна Парламенту Грецької Республіки на чолі з Атанасісом Атанасіосом. Зараз іноземна делегація знаходиться у дипломатичній ложі. [[Оплески]] Давайте привітаємо наших гостей і побажаємо їм плідного відвідування нашої держави. Розраховуємо на підтримку Греції в боротьбі України проти російської агресії і сподіваємося на нашу спільну солідарну позицію. А зараз, колеги, я ставлю тертій заключний раз пропозицію, щоб ми проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу проголосували пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Це нам дасть можливість швидко перейти до інших законів, які є в порядку денному, і тому це дуже важливо, тому це дуже важливо. Колеги, я прошу усіх проголосувати і підтримати. Я прошу підтримати пропозицію розгляду проекту Закону 6303 за скороченою процедурою. Прошу усіх зайняти робочі місця. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, кожен голос уважно голосуємо, кожен голос має значення, голосуємо. Прошу підтримати. Прошу усіх проголосувати. [[16:10:33]] За-129 Все має бути справедливо: третій раз – це було заключний раз. Ми переходимо до розгляду за повною процедурою. В мене буде тільки прохання до всіх виступаючих максимально лаконічно використовувати свій час, і на Погоджувальній раді, коли ви до мене звертаєтеся про законопроекти, я завжди буду нагадувати подібні голосування. Отже, запрошую до доповіді голову підкомітету Різаненка Павла Олександровича. Будь ласка, пане Павло.
Доброго дня, шановні колеги. Народний депутат Різаненко, член Комітету фінансової політики і банківської діяльності, голова підкомітету з цінних паперів та фондового ринку. Сьогодні до вашої уваги пропонується у першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу за номером 6303, зареєстрованим 6 квітня 2017 року. Комітет з питань фінансової політики і банківської діяльності на своєму засіданні 17 квітня 2018 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу, поданий народними депутатами України Різаненком, Поляковим, Демчаком, Іванчуком та Дзензерським. Даний законопроект спрямований на збільшення функціональної та інституційної спроможності Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, підвищення його статусу як незалежного фінансового регулятора. Проект є комплексним та пропонує зміни до великої кількості законодавчих актів. Основною стратегічною метою розробки даного проекту було забезпечення повноцінного членства Комісії з цінних паперів та фондового ринку у міжнародній організації Комісії з цінних паперів, так званої IOSCO, та надання комісії можливості стати підписантом багатостороннього Меморандуму про взаєморозуміння, консультування та співробітництва і обміну інформацією Міжнародної асоціації регуляторів фондових ринків (IOSCO). До законопроекту надійшли численні суттєві, численні зауваження та пропозиції від Мінфіну, Державної регуляторної служби, Міністерства юстиції, Нацбанку, самої Комісії з цінних паперів та фондового ринку, Нацдержслужби, ГНЕУ та інших. Оскільки актуальність проекту 6306 зберігається і підтримується міжнародними організаціями, з якими Україна співпрацює з тих чи інших питань – і МВФ, Світовий банк і ЕBRD, USA – Комітет фінансової політики і банківської діяльності звертається до Верховної Ради з пропозицією відповідно до пункту 3 частини першої статті 114 Регламенту ВРУ рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу за наслідками розгляду в першому читанні направити до Комітету Верховної Ради України з питань фінансової політики і банківської діяльності для підготовки на повторне перше читання з метою врахування вищезазначених зауважень та пропозицій та експертних висновків. Хочу зазначити, що в комітеті вже працює робоча група над доопрацюванням проекту, щоб зробити можливим прийняття якісного законопроекту, закону. Комісія з цінних паперів теж підтримує пропозицію направити проект в комітет для підготовки на повторне перше читання.
Дякую.
Тепер трошки, може, неформальною мовою. По суті цей законопроект – це закон про регулятор. Ми з вами минулого року прийняли закон про, новий закон про регулятора енергетичного, але нагадаю, що крім регулятора енергетичного, у нас є регулятори, які займаються цінними паперами, і цей законопроект саме стосується фондового ринку та цінних паперів, фінансовими послугами – Нацкомфінпослуг, регулятор по зв’язку. Ну, і певний, також Національний банк виступає регулятором для банків. Ми внесли зміни в 15 році до законодавства про Національний банк, де суттєво підвищили інституційну спроможність Національного банку. В минулому році ми прийняли Закон про НКРЕКП, де зробили його інституційно спроможним, але три інших регулятори очікують свого часу, щоб було змінено законодавство для того, щоб надати їм незалежність та інституційну спроможність. Але окремо від регулятора, наприклад, по енергетиці цим законопроектом по регулятору і по фондовому ринку також врегульовується питання міжнародного. не міжнародної теоретичної співпраці, а практичної. Що таке фондовий ринок, торгівля цінними паперами. Ринки сьогодні глобальні. Виклики, які стоять перед даним ринком і регулятором, вони теж глобальні. Ті порушення, які відбуваються на цих ринках, вони транскордонні, міжнародні, глобальні. Але на сьогоднішній день наш регулятор в силу своєї інституційної спроможності не може обмінюватись інформацією з іншими регуляторами по всьому світу, з тією ж АСС Сполучених Штатів, поки не буде відповідати вимогам IOSCO (Міжнародної асоціації регуляторів фондових ринків). Цим законопроектом якраз надається та спроможність регулятору і врегульовуються ці всі питання для того, щоб Україна могла приєднатись до IOSCO, підписати даний меморандум. І по суті ми інтегрувались з точки зору регуляторної в світовий ринок капіталів. Це так коротко по суті законопроекту. Я розумію, він складний, він важливий. І саме тому довго так над ним працювали. І саме тому комітет погодився для того, щоб опрацювати всі зауваження і пропозиції, які поступили як учасників ринку, як Кабміну, Мінфіну, всіх зацікавлених осіб, погодився з тим, щоб він, законопроект був відправлений на повторне перше читання для врахування одразу в тілі закону, а не поправками всіх цих важливих зауважень. Прохання підтримати рішення направити законопроект в комітет на повторне перше читання.
Дякую вам. Прошу провести запис на запитання, 3 хвилини, будь ласка. Отже, пані Олександра Кужель. Включіть мікрофон.
Відверто, пан Різаненко, я здивована, що ви є автором законопроекту, який не несе, ну, просто відповідності назви і внутрішнього смислу того законопроекту. Але, що відвертий такий лобізм в написанні законопроекту, який регулює функції Національної комісії, для мене є відверто здивованим. По-перше, ми як депутати завжди відстоюємо функцію Верховної Ради і контролю. Коли ви пропонуєте, щоб Нацкомісія не перевіряла, не давала на підтвердження відповідності законодавству Міністерству юстиції, тобто на контроль, які проходять всі нормативні акти згідно законодавства, я ще більше здивована, крім Кабміну, крім чого? Ви робите, потім ми питаємо у Прем’єра: "Чому так працює комісія?". Він скаже: "Ви ж її зробили незалежною". Ви робите такий орган, який на сьогодні жодного не має в цьому законопроекті відношення щодо інвесторів. Скажіть мені, будь ласка, вам дали підписати цей законопроект чи це є ваше внутрішнє.
Будь ласка, Павло Олександрович.
Шановна колега, я займаюсь цим законопроектом саме тому, що я є головою підкомітету з питань цінних паперів та фондового ринку, це є мій профіль, саме тому я і займаюсь цим законопроектом. Далі. Я нагадаю, що регулятора не є частиною виконавчої гілки влади. І є принципи діяльності регуляторів. І саме основна проблема всіх наших регуляторів була залежність від виконавчої гілки влади через так зване юстування. Те, що ви згадали, це і перевірка на відповідність тих, інших нормативних актів регулятора законодавству Мін’юстом, виконавчою гілкою влади, робить регулятора залежним від виконавчої гілки влади. Якщо ми звернемось до всієї міжнародної практики і тих рекомендацій IOSCO, міжнародної організації, яка об’єднує регуляторів на ринках, фондових ринках, саме мова йде про інституційну спроможність і незалежність. Це не випадковість, це і є дуже важлива суть проекту. І я нагадаю, що по іншим двом регуляторам, по Національному банку в частині його функції.
30 секунд.
в частині його регуляторної функції ми зробили Нацбанк незалежним – немає юстування. Теж саме ми зробили по енергорегулятору – НКРЕКП. У нас ще є три регулятора, по яким це питання повинно бути вирішене.
Дякую вам. І заключне запитання Кривенко, включіть мікрофон. Віктор Миколайович, будь ласка.
Віктор Кривенко, "Народний рух України". Я не зовсім погоджуюсь з доповідачем, що у нас незалежний на ринку енергетики регулятора, він залежний від Президента і від того способу формування членів. Але питання у мене трошечки в іншому. Скажіть, будь ласка, чи правильно я розумію, що саме цей законопроект він покликаний втілювати бачення необхідності економіки розділення, умовно там, на дві таких опорних позиції, дві ноги економіки: одна – це горизонтальні реформи, це поліпшення бізнес-клімату, те, що стосується всіх сфер діяльності, регуляторів, на ринку енергетичному, там фінансовому, боротьба з корупцією, антимонопольна стеля; і інша сторона – це фокус на галузевих пріоритетах і інструменти їхньої підтримки. Чи правильно я розумію, що цей, саме ваш законопроект, він поліпшує загалом бізнес-клімат, тобто і стосується потім всіх сфер, де вони будуть застосовані? Дякую.
Цей законопроект стосується діяльності регулятора, тобто його інституційної спроможності, його залежності–незалежності, ступені. Ми знаємо, що немає абсолютно нічого в світі абсолютно незалежного, в будь-яку інституцію або регулятор все одно хтось, когось там призначає. В даному випадку механізми, які були закладені, вони були закладені аналогічним ті, які були закладені в енергорегулятор. Для цього це робилося навмисно. Для того, щоб не відходити від певної практики, за яку вже Верховна Рада проголосувала. Ми знаємо, ще раз повторю, все одно в кінці кінців, хтось підписує призначення. Ніколи такого не буде, що із вакууму прилетіли, призначені і так далі і таке інше. Але ми говоримо про інституції. Сьогодні Президент один, Верховна Рада одна, завтра вона інша. Ми говоримо про принципи, про засади в цьому законопроекті.
Дякую вам. Час для запитань завершений. Дякую, пане Павло. І прошу провести запис від фракцій. І ще раз прошу лаконічно, максимально брати участь в обговоренні. Прошу провести запис виступи від фракцій, потім буде від депутатів. Від "Блоку Петра Порошенка" до слова запрошується Довбенко Михайло Володимирович. Будь ласка, включіть з місця мікрофон. Довбенкові включіть мікрофон, будь ласка, з місця. Перегляньте, чи ваша карточка якісно стоїть. Будь ласка, говоріть.
Відповідно до пункту 16 Меморандуму між Україною і Міжнародним валютним фондом про економічну і фінансову політику передбачена зміна законодавства ринку цінних паперів з метою проведення повноважень, незалежності та інституційної спроможності нашої Національної комісії з цінних паперів і фондового ринку у відповідність з міжнародною практикою. І тому хочу сказати, що основні акценти зміщені на те, щоби розбудувати міжнародне співробітництво у сфері протидії зловживання на ринках капіталу. Цьому і присвячений цей закон, бо тут задавали питання. Хочу сказати, що на етапі обговорення перед першим читанням, виникло багато питань, які пов’язують от якраз цю підтримку закону у першому читанні. І в першу чергу щодо фінансування регулятора і його повноважень. Ми провели низку нарад в комітеті і за результатом цього вийшли на більш компромісну версію. Але внесення цих змін потребує доопрацювання в комітеті ще на етапі першого читання. Тому прошу підтримати процедурне рішення і повернути цей закон в комітет для підготовки його редакції, яка задовольнить всі зацікавлені сторони. Дякую.
Дякуємо. І зараз до слова запрошується народний депутат Лаврик від "Самопомочі". Прошу вас.
Олег Лаврик, "Об’єднання "Самопоміч". Справді, законопроект потрібно змінювати. І почати його змінювати зразу з першої сторінки, навіть з назви законопроекту, тому що законопроект про регулятора. І, роблячи системний підхід до закону, ми розуміємо, що сьогодні є один голова комісії, завтра може бути головою комісії і інші: вовчик, зайчик – і тому ті засади незалежності регулятора, які прописані в цьому законі, приймати однозначно не можна. Відміна юстування і малого того, що відміна юстування, а заборона зупинення рішень комісії в судовому порядку в якості забезпечення позовів це вже щось новітнє у сьогоднішньому законодавстві, що пропонує даний законопроект. Я зараз не буду для депутатів зачитувати кілька речей, але хотів би звернути увагу до наших слухачів. Що пропонується в законопроекті щодо фінансування нашої комісії і регулятора по цінних паперах? Звичайно, ми за те, щоб працівники комісії мали достойні зарплати, на це є відповідні внесення там до бюджету, відповідна процедура. Але збирати з фондового ринку кошти як внески на регулювання в розмірах, які описані в законі, це просто грабунок ринку. Стаття 19. З учасників фондового ринку справляються внески на регулювання в такому розмірі: інвестиційні фірми – 0,3 відсотка від сукупного доходу операцій за 3 роки, розуміємо від обороту за 3 роки; з оператора регульованого ринку – 3,5 відсотка від середнього обороту за 3 роки; за клірингову діяльність – 5,5 відсотка; центрального депозитарію цінних паперів – 5,5 відсотка; депозитарної установи – 0,035 відсотка від вартості, номінальної вартості цінних паперів, які розміщені в депозитарній установі; від компаній управління активами – одна сота відсотка від вартості активів інвестиційних компаній. Це просто грабунок ринку, з таким законом працювати не можна. Тому я думаю, що ми в комітеті його доопрацюємо разом з комісією, разом з ринком, вийдемо на об’єктивні обставини і тоді зареєструємо відповідно новий закон і будемо з ним працювати. Дякую.
Дякую. Тепер, будь ласка, слово надається пані Олександрі Кужель від "Батьківщини", прошу вас.
Дякую. В продовження акцентів, які поставили наші колеги з "Самопомочі" хочу сказати і повністю підтримую, що назва закону не відповідає його суті. Бо так гарно названо "захисту інвесторів", а повністю закон написано на грабунок інвесторів і створення умов для роботи регуляторів. Друге. Це вже не нова новела, щоб за рахунок бізнесу утримувати державні установи. Такий закон ця Верховна Рада проголосувала для аудиторів. І тому я не здивована, щоб регулювати якусь галузь ми тепер будемо додатково з бізнесу брати гроші. Хочу сказати, що створюються, крім того, в законі автономні сегменти ліцензування професійної діяльності на ринку цінних паперів. Я нагадую всім авторам, що біди діяльності, які ліцензуються, вичерпні в Законі про ліцензування. І тільки Законом про ліцензування можна визначати види діяльності. Повністю підтримую наголос на тому, що в даному законопроекті посилюється фінансове навантаження на учасників фондового ринку і, дійсно, на те, щоб їм організували регулювання. Порядок використання коштів цього спеціального фонду держбюджету, які спрямовуються на забезпечення діяльності Нацкомісії встановлюється самою комісією, що суперечить вимогам Бюджетного кодексу. Роботу конкурсної комісії, написали в законі, забезпечує Апарат Верховної Ради. Перепрошую, нагадую вам, що до повноважень Верховної Ради не входить, не належить призначення членів цього регулятора за результатами конкурсу. Крім того, аудиторська фірма, яка здійснює аудит річної звітності, теж обирається на вкус самої комісії. Ми це вже пройшли з банками і з нашим "Нафтогазом", коли обирали друзів, які писали результат за який їм сплатили окремо. Рішення Нацкомісії не підлягають державній реєстрації про те, що я питала, Міністерством юстиції. Чи знає це міністр Петренко, що такого ми ще не бачили, а потім будемо читати новели, і хто буде йти під суд. Кримінально-процесуальний кодекс – дуже цікаво – доповнюється положенням про обов’язкове залучення представника Нацкомісії в якості спеціаліста при розслідуванні низки злочинів та про обов’язкове витребування як доказів матеріалів проведеної регулятором перевірки, що це не буде вважатись втручанням досудового слідства. Вважається в кожній країні цивілізованій там, де є право. Проект потребує суттєвого доопрацювання і "Батьківщина" не буде за нього голосувати.
Будь ласка, виступ від "Блоку Порошенка". Роман Романюк передає слово. Так немає бажаючих, вийшов десь наш колега. а передає слово Юрію Солов’ю, я перепрошую. Будь ласка.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, шановне українське суспільство! Чи потрібно сьогодні посилення, інституційне посилення національного регулятора в сфері фондового ринку. Ну, це однозначно, що так. Бо розмір активів у багатьох країнах світу, які знаходяться під наглядом подібного роду регуляторів у деяких країнах навіть значно перевищують. Для прикладу, як розмір активів, які знаходяться під регулятором національних банків. І тому однозначно, що сьогодні нам необхідно в найкоротші терміни посилити і створити таку законодавчу базу під національним регулятором с фондового ринку, який. яка б дозволила ефективно здійснювати нагляд і контроль саме в галузі фондового ринку цінних паперів і фондового ринку. Але крім посилення інституційної спроможності регулятора нам потрібно також робити все, щоб, власне, наповнити фондовий ринок і запустити цей надзвичайно важливий ринок в нашій державі, який станом на сьогодні треба говорити відверто, абсолютно відсутній. Саме фондовий ринок може бути одним з ключовим елементів і кроків на шляху до залучення масштабних інвестицій в українську економіку, і сьогодні, на жаль цей фондовий ринок в Україні не працює. Що може бути основним внутрішнім драйвером для запуску фондового ринку? Ну, це однозначно другий рівень пенсійної системи, обов’язкова накопичувальна пенсійна система, про яку ми багато говоримо. Але, на жаль, ми так і не можемо розглянути у Верховній Раді законопроект 6677 співавторства понад 60 народних депутатів. Оскільки саме цей законопроект, він дозволяє запустити фондовий ринок, він не тільки дозволяє нашим пенсіонерам отримувати персональні накопичувальні рахунки, а дозволяє ці кошти інвестувати в українську економіку, чим відмовитися від зовнішнього кредитування. Саме тому я звертаюся до керівництва Верховної Ради, в першу чергу, в найкоротший час паралельно з розглядом законопроектів, які посилюють національного регулятора, внести і розглянути, як мінімум, в першому читанні для того, щоб доопрацювати ефективно даний законопроект, так само Закон про введення обов’язкової накопичувальної пенсійної системи – законопроект 6677. Дякую.
Дякую вам, шановний колего. Шановні колеги, зараз у нас буде обговорення від депутатів. Я прошу записатися бажаючих. І на це виділяється, згідно Регламенту, 9 хвилин. Прошу записатися ті, хто хоче долучитися до дискусії. Будь ласка, пані Бєлькова, прошу вас до слова, пані Оля.
Дуже дякую, пані голово. Я вдячна Комітету з питань банківської діяльності за те, що комітет намагався врахувати всі положення, які наш комітет врахував для роботи енергорегулятора. Мені видається, що було би дуже правильним, якщо би всі регуляторні органи в країні були певним чином створені по єдиному образу і подібності. Відтак я шаную їх рішення, що вони вирішили на комітеті повернути цей законопроект на доопрацювання. І пропоную всім нам в цій залі підтримати цю пропозицію. Це надасть можливість всім депутатам, у яких сьогодні є застереження щодо тієї чи іншої норми, ще раз уважно переглянути їх і надати свої пропозиції комітету. Дякую за увагу.
Дякую, шановна пані Ольга. Будь ласка, Григорій Шверк запрошується до слова.
Дякую. Прошу передати слово колезі Руслану Демчаку.
Будь ласка, пане Демчак запрошується до слова.
Шановні колеги, ми, дійсно, в комітеті детально розглянули цей законопроект і, крім того, що Головне науково-експертне управління мало свої зауваження і ще ми врахували зауваження від представників ринку, ринку капіталів, які мають в основному свої зауваження щодо форми фінансування майбутньої незалежної, інституційно спроможної комісії по цінним паперам і фондового ринку. Ми готові переглянути, але для того, щоб законопроект взагалі не знімати, і щоб він був включений до порядку денного, ми вас просимо все ж таки підтримати своїм голосуванням повернення на доопрацювання в комітет. Але, користуючись моментом, щоб донести інформацію, я хочу сказати, що у нас навіть не виникало навіть роздумів альтернативи незалежності і інституційної спроможної регулятора у нас немає. Ми прикладемо всі зусилля і ті напрацювання, які ми провели на круглих столах із представниками ринку і доопрацюємо законопроект, винесемо його до кінця цієї сесії повторно на розгляд, і сподіваюся, що ми приймемо його ще на цій сесії у першому читанні. Тому прошу всього-лише підтримати повернення на доопрацювання в комітет своїм голосуванням, сьогодні сконсолідуватися навколо цього голосування.
Дякую, шановний колего. І, будь ласка, народний депутат Юрик запрошується до слова.
Прошу передати слово Довбенку Михайлу.
Прошу, будь ласка.
Дякую, колеги. Без сумніву хочу сказати, що хто сумнівається, чи потрібен такий законопроект, то я скажу, що він присвячений розбудові міжнародного співробітництва у сфері протидії зловживання на ринках капіталу. Тема дуже актуальна, важлива, і це наші міжнародні зобов’язання. Я хочу сказати, що ми розуміємо всю важливість цього питання, розуміємо, наскільки це тонка матерія. І тому в комітеті всі прийняли рішення, що ми просимо повернути на розгляд і ми готові його переробити. Тому я прошу, колеги, давайте з приводу цього не будемо дискутувати. Я прошу ставити на голосування. Прошу всіх підтримати нашу пропозицію. А комітет на себе бере добровільне зобов’язання добре попрацювати і внести вам високоякісний продукт, який потім будемо голосувати всі. Дякую. Підтримайте нас.
Дякую. І, будь ласка, народний депутат Заболотний запрошується до слова. Прошу.
Дякую. Зрозуміло, законопроект потрібний і він дуже важливий. Але я впевнений, що ці дискусії нікому сьогодні не потрібні, бо ми тільки даремно тратимо час. Вважаю, раз комітет просить, щоб повернути законопроект, то для чого ці дискусії? Давайте повернемо законопроект в комітет. Комітет доопрацює і винесе на інший раз на розгляд. Дякую.
Дякую. Будь ласка, пан Демчак, будете ще брати слово? Будь ласка, прошу. Друзі, це останній виступ. Більше немає бажаючих долучитись до дискусії. Я дуже прошу до сесійної зали повертатись. Бо поки що немає потенціалу в залі, потенціал десь в кулуарах у нас весь зосереджений. Прошу.
Шановні колеги, хочу звернути вашу увагу на те, що згідно реформування фінансового сектору до повноважень Комісії по цінним паперам і фондового ринку в найближчий час, після прийняття законопроекту про спліт, про розподіл функцій до повноважень даної комісії буде відноситись також і регулювання недержавних пенсійних фондів. Це великий блок реформи. І крім того, зараз комітет працює над пенсійною реформою. І коли ми забезпечимо незалежність і інституційну спроможність Комісії по цінним паперам і фондовому ринку, в тому числі це буде впливати на те, яким чином комісія зможе регулювати і роботу недержавних пенсійних фондів. Що являється дуже важливим соціальним аспектом із збереженням тих ресурсів, які наші громадяни будуть вкладати у пенсійні фонди на свої індивідуальні накопичувальні рахунки. Це дасть можливість Комісії по цінним паперам фондового ринку оперативно регулювати на ті виклики, які можуть бути на ринку в тому числі, що стосовно збереження цих ресурсів, діяльності суб’єктів ринку фінансового. Крім того, Комісія по цінним паперам, будучи незалежним органом, вона може ефективно регулювати в тому числі і ринок капіталів. Операторів ринку це і більші інвестиційні компанії. І тут якраз незалежність є дуже важливою для того, щоб було раннє реагування. І деякі дискусії у нас виникли по тому чи можна дозволити Комісії по цінним паперам фондового ринку не юстувати їхні нормативні акти. Все ж таки нам вдалося на площадці комітету прийняти альтернативне рішення і комісія з тим погодилась. Вони відходять від цієї позиція, хоча Національний банк має такі повноваження. Тому, як ви бачите, проводиться конструктивна робота, і ми сьогодні прислухаємося, в тому числі і до виступів представників інших фракцій, фракції "Батьківщини" в тому числі, я бачу, що у них є своя позиція, і ми це все врахуємо при доопрацюванні даного законопроекту. Тому ще раз нагадую, що комітет просить всього лиш проголосувати за рішення повернення законопроекту на доопрацювання в комітет. Прошу підтримати.
Отже, колеги, ми завершили обговорення і переходимо до прийняття рішення. Я прошу зараз усіх голів фракцій запросити депутатів в зал, прошу Секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал. І я поставлю першою на голосування пропозицію комітету направити в комітет для підготовки на повторне перше читання. На моє переконання це є правильна компромісна позиція і я прошу усіх підтримати позицію комітету, наших колег і запрошую усіх в зал, ми переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, заходіть в зал. Колеги, хто в ложах і хто голосує закон, поверніться в зал, будь ласка. Поверніться в зал. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу (№ 6303). Перша пропозиція комітету полягає в тому, що вони просять, щоб зал направив в комітет для підготовки на повторне перше читання для доопрацювання і вдосконалення законопроекту. Я прошу усіх підтримати позицію комітету і прошу проголосувати. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати позицію комітету. [[16:44:08]] За-190 190. По фракціях включіть, будь ласка. "Блок Петра Порошенка" – 74, "Народний фронт" – 50, "Опозиційний блок" – 14, "Самопоміч" – 19, Радикальна партія – 14, "Батьківщина" – 1, "Воля народу" – 0, "Партія "Відродження" – 3. Колеги, я поставлю пропозицію повернутись. Я прошу всіх уважно брати участь в голосуванні і зайти в зал. Прошу запросити депутатів в зал, я поставлю пропозицію повернутись до голосування. Комітет протягом довшого часу готує цей законопроект як і кожен законопроект. Працюють робочі групи, а потім таке безвідповідальне голосування. Нема ж політичних заперечень. Будь ласка, займіть робочі місця. Більшість фракцій підтримають дану пропозицію, просто треба запросити колег в зал. Отже, я ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу (6303). Отже, прошу підтримати пропозицію повернутись до розгляду даного питання. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо уважно. Кожен голос. Голосуємо. [[16:45:54]] За-212 Просто Іванчук не встиг. Колеги, я прошу. Отже, будь ласка, займіть робочі місця. Коли я ставлю на голосування, не ходіть по залу, не ведіть дискусію. Я прошу, не виходьте з залу. Я прошу приготуватись. Прошу уважно голосувати і зайняти свої місця. Будь ласка, колеги. Це компромісна пропозиція в комітет на доопрацювання. Усі фракції зможуть взяти участь в доопрацюванні. Я прошу усіх її підтримати, цю пропозицію. Отже, приготуйтесь до голосування. Я ще раз ставлю повернутись до розгляду проекту Закону 6303. І я прошу усіх підтримати дану пропозицію і проголосувати. Отже, прошу зайняти робочі місця. Прошу проголосувати. І прошу підтримати. Отже, голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо "за". Прошу підтримати. Підтримаємо комітет. [[16:47:24]] За-216 Зараз я поставлю заключний раз на голосування, заключний раз. Члени комітету ще мають шанс переконати колег або запросити в зал, голови фракцій ще мають шанс змобілізувати депутатів, нам бракує 10 голосів, 10 голосів. Підтримайте комітет, друзі, для комітету це питання дуже важливо і дає можливість, і шанс доопрацювати закон. Я прошу відповідальності від народних депутатів. Прошу займати робочі місця і повернутися на робочі місця, щоб не втратити жодного голосу. Прошу включити по фракціям, щоб ми побачили де є потенціал. "Блок Петра Порошенка" – 79, мені здається, можна більше, "Народний фронт" – 57, "Опозиційний блок" – 21, "Самопоміч" – 20, Радикальна партія Олега Ляшка – 16, "Батьківщина" – 0, "Воля народу" – 1, "Партія "Відродження" – 5. Колеги, 10 голосів. Я прошу зараз змобілізуватися. Я заключний раз ставлю на голосування, якщо ця пропозиція не пройде, потім я по Регламенту поставлю за основу і суб’єкту законодавчої ініціативи, якщо ці рішення не пройдуть, законопроект буде відхилено. Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до розгляду пропозиції комісії про проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інвесторів від зловживань на ринках капіталу (№ 6303). І я прошу всіх взяти участь в голосуванні, кожен голос має значення і кожного прошу уважно проголосувати, прошу підтримати і прошу проголосувати за повернення, прошу всіх уважно проголосувати і підтримати. Голосуємо, колеги, голосуємо, підтримуємо, прошу підтримати, голосуємо. [[16:49:54]] За-239 Рішення прийняте. І я ставлю проект Закону 6303 в комітет, направити в комітет для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати позицію комітету. Прошу проголосувати, голосуємо. [[16:50:23]] За-236 Рішення прийняте. Колеги, поки в нас є висока мобілізація, ідемо далі. Комітет просить зняти наступний Закон 7092. Це дає нам можливість перейти зразу до 4532: проект Закону про визнання такими, що втратили чинність, деяких законів України щодо державного регулювання виробництва і реалізації цукру. Для того, щоб ми працювали ефективно, я прошу підтримати розгляд проекту Закону 4532 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! [[16:51:08]] За-173 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді заступника міністра аграрної політики та продовольства Ковальову Олену Вікторівну. Будь ласка, пані Олена.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, до вашої уваги зараз пропонується проект закону, яким визнаються таким, що втратив чинність, два закони 99-го року, які фактично ставлять в абсолютно нерівні, жорстко зарегульовані адміністративні умови єдину галузь АПК, – це бурякоцукрова галузь. Закони, які пропонуються такими, що втратили чинність, це Закон "Про державне регулювання виробництва та обігу цукру". Де-факто станом на зараз ми маємо встановлювати квоти на виробництво буряку, встановлювати щорічні квоти на виробництво цукру, щомісяця доводити до підприємств цукробурякової галузі обсяги виробництва та реалізації цукру, маємо декларувати залишки та наявність цукру на всіх підприємствах цієї даної галузі. Фактично даний закон не працює, фактично це надмірне державне регулювання. І другий закон, який пропонується визнати таким, що втратив чинність. Це Закон також 99-го року, яким пропонується встановити виключення для цукру (квоти "А") на внутрішнє виробництво. І дозволяти встановлювати мінімальні ціни на дану продукції та обмежувати пересування всередині країни. Ми просили би вас підтримати даний законопроект, він підтримується Національною асоціацією виробників цукру. Прошу підтримати за основу. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Ні, вибачте, спочатку комітет, потім, але лаконічно. Будь ласка, Бакуменко Олександр Борисович, від комітету буде доповідати.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 5 липня 2016 року розглянув законопроект про визнання такими, що втратили чинність деяких Законів України щодо державного регулювання виробництва, реалізації цукру (реєстраційний номер 4532), поданий Кабінету Міністрів України. І прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Законопроектом, реєстраційний номер 4532, пропонується визнати таким, що втратив чинність Закон України "Про державне регулювання виробництва, реалізації цукру". Діючий Закон України "Про державне регулювання виробництва, реалізації цукру" за період з дати його прийняття зазнав ряд змін, доповнень та виключень і втратив свою комплексність. Головне науково-експертне управління вважає, що урядовий законопроект за результатами розгляду у першому читанні може бути прийнятий за основу із врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти за основу законопроект 4532. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Перед ти як провести запис на обговорення, я хочу повідомити, що зараз в парламенті присутня делегація парламенту Великої Британії. Депутатів шотландської національної партії, які завтра вирушають на Донбас. І давайте ми їх привітаємо від українського парламенту, вони знаходяться в ложі. Вітаємо вас! Дякуємо за підтримку. [[Оплески]] Дякую за солідарність і нам спільної перемоги над агресором. Колеги, і прошу провести запис: два – за, два – проти. Від "Блоку Петра Порошенка" Заболотний Григорій.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги. Я хочу сказати, що проект закону, який нам сьогодні доповідала заступник міністра він, дійсно, потрібно його розглянути і терміново його прийняти для того, щоб відмінити постанову, яка уже давно не працює і нічого собою не представляє на ринку виробництва цукрової сировини та самого цукру. Адже в нас в державі навіть на сьогоднішній день понад мільйон тонн надлишкового цукру, який лежить на складах в Україні і не має оптової ціни і цукровики сьогодні надзвичайно переживають, тому що оптова ціна сьогодні на цукор знаходиться в межах 10 гривень за кілограм. Така ціна, звичайно, призводить до того, що виробники цукру сьогодні не мають можливості ефективно готуватись до нового сезону, а найголовніше – профінансувати тих, хто виробляє сировину на слідуючий рік. Я знаю добре ці проблеми і тому прошу своїх колег підтримати законопроект і скасувати існуючий Закон по регулювання виробництва цукру-сировини і цукру. Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії, Ляшко Олег Валерійович.
Я звертаюся до урядової коаліції і до представників уряду. Ганебні цифри: Україна вперше за 5 років встановила рекорд по імпорту в нашу країну м’яса свинини і інших м’ясних продуктів. Україна, яка б мала годувати сама ми імпортує, скоро наші діти корову бачитимуть у музеї поряд із динозавром чи в підручниках з природознавства. У результаті тієї політики, яку проводить нинішня влада, поголів’я скота – менше 2 мільйонів. Завозять імпортну бодягу, травлять народ, селяни залишаються без можливості годувати свою сім’ю. Сорок два мільйони тонн зернових минулого року вивезли з України, заробивши мізерні 3 мільярди доларів, замість того, щоб інвестувати в агропереробку, створення робочих місць на селі, у розвиток фермерства, сімейних ферм, приватних домогосподарств і заробити не 3 мільярди, а 30 мільярдів доларів і не треба ходити ні за кредитами до Міжнародного валютного фонду, ні цін на газ піднімати і землю продавати не треба. Тепер нам влада хоче що зробити? Підсунути кожному українцю свиню – продати землю. Кажуть, що коли буде ринок земель, то утричі підніметься вартість землі і люди зможуть купити землю. Які люди куплять землю? Українці землю не куплять, тому що в них грошей немає. Глитаї, латифундисти, транснаціональні корпорації – от хто купить землю, а українські селяни ходитимуть батраками. Тому я вимагаю від парламенту підтримати наші зміни до Конституції щодо основ агарного устрою у країні – фермерство, підтримати наші ініціативи по дотації, державних підтримках для відновлення тваринництва і робочих місць на селі.
Від фракції "Батьківщина" Власенко Сергій передає Івченкові Вадимові. Будь ласка, пане Вадим.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я б хотів, щоб кожен зрозумів суть законопроекту. На вимогу Світової організації торгівлі ми маємо скасувати квоту "А". Квоту "В" і квоту "С" вже давно скасовано. Що таке квота "А"? Це постачання цукру на внутрішній ринок. Тобто Кабмін квотує кожне підприємство, яке постачає на внутренний ринок. Хочу вам сказати, плюс в 2016 році, коли в світі впало виробництво цукру, то наші цукровики зайняли солідній позиції в багатьох світових ринках. І, звичайно, ціни експортні були достойні для того, щоб компенсувати те, що вони продають на внутрішньому ринку. Що відбулося в цьому році? Точніше, в минулому маркетинговому, в минулому році фактично ціни упали. І сьогодні наші внутрішні товаровиробники змушені на внутрішній ринок продавати дорожче, ніж вони експортують. Як в таких умовах може бути рентабельність цього бізнесу, і як в таких умовах може працювати товаровиробник? Звичайно, ми маємо відмінити. Але разом з тим, між першим і другим читанням ми маємо чітко напрацювати механізми, щоб не було антимонопольної змови. Кажу: у нас сьогодні "Астарта", у нас сьогодні Pfeifer має 60 відсотків ринку. Я вже не кажу про інші підприємства або маленькі заводи приватні, їх всього 46 в Україні. Тому давайте, голосуємо, між першим і другим допрацюємо, щоб не було змови, і таким чином ми не збільшували ціни, скажімо, штучно для українців і обов’язково підтримаємо нашого товаровиробника. "Батьківщина" – за, пропонуємо проголосувати даний закон. Дякую.
Дякую вам. Колеги, зараз буде заключний виступ. Отже. Через дві хвилини ми переходимо до голосування, і я прошу усіх народних депутатів зайти в зал, зараз буде заключний виступ від партії "Відродження" Кулініча Олега Івановича. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, даний законопроект обов’язково треба підтримувати, тому що ми давно вже повинні були відмінити мінімальні ціни на реалізацію цукрових буряків, відповідно квоти "А". Але хотів би зазначити, що для розвитку цукрової галузі величезне значення також має питання відміни існуючих митних ставок на імпортне обладнання для цукрового виробництва. На сьогодні митним тарифом України пільгова та повна ставка такого обладнання для цукрового виробництва встановлена на рівні 10 відсотків. Існування також ставки жодним чином не сприяє розвитку цукрової галузі, і це є для галузі величезна проблема. Україна на сьогодні не має можливості виробляти таке високотехнологічне обладнання, в якому, дійсно, є величезна проблема у галузі. Тому обов’язково до другого читання треба ці речі врахувати і відповідно звернути увагу на те, що існування митного. ввізного мита для обладнання для цукрового виробництва є реальною перешкодою для розвитку цукрової галузі. Тому підтримаємо цей законопроект до другого читання, врегульовуємо митні ставки на обладнання для цукрової галузі. Дякую.
Дякую вам. Отже, ми завершили обговорення і можемо переходити до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти робочі місця, приготуватись до голосування, ми переходимо до прийняття рішення. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про визнання такими, що втратили чинність деяких законів України щодо державного регулювання виробництва і реалізації цукру (№4532). Я почекаю ще 10 секунд, будь ласка, заходіть. Добре: з техніко-юридичними правками, з пропозиціями, які озвучив Кулініч, щоб комітет їх доопрацював до другого читання. Отже, 4532 за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[17:04:11]] За-242 242 – за. Рішення прийняте. Бажаю плідної роботи до другого читання. Наступний у нас в порядку денному проект Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (8226). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:04:54]] За-184 184 – за. Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича, будь ласка.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги! Ще в липні 15-го року ми з вами з метою ліквідації дефіциту металобрухту на внутрішньому ринку для першочергового забезпечення потреб оборонної промисловості і відбудови об’єктів інфраструктури прийняли закон, який тимчасово підвищив експортне мито на металобрухт з 10 до 30 євро за тонну. Закон дуже ефективно спрацював і лише за перший рік дії збережено 35 тисяч робочих місць, понад півтора мільярда доларів валютної виручки. Скорочено дефіцит металобрухту на 40 відсотків. Збільшені митні надходження до бюджету втричі. Минулого року ми з вами в парламенті так само, за ініціативою Радикальної партії, продовжили дію металургійного закону ще на рік. Ефект дуже позитивний. Дефіцит скоротився біль ніж вдвічі. Країна отримала щеплення стабільності для курсу гривні і для цін в крамницях. Проте зараз ситуація загострюється. Металобрухт в світі стає дорожчим. І нинішня ставка вивізного мита 30 євро за тонну перестає виконувати свою захисну функцію. Тому новим металургійним законом, який пропонується вашій увазі, номер 8226, ми пропонуємо підняти вивізне мито на металобрухт до 42 євро за тонну, продовжити його дію на 3 роки. Такий розмір мита відповідає адвалорній ставці близько 20 відсотків. Для порівняння. В Китаї ставка 40 відсотків, в Індії понад 35 відсотків. Я хочу підкреслити, що цей закон так само, як законопроект "Купуй українське, плати українцям", так само, як Закон про мораторій на експорт лісу-кругляка, повністю відповідає тим виключенням, які передбачені нашою Угодою СОТ і Угодою з Європейським Союзом. Позитивний бюджетний ефект від цього закону – понад мільярд гривень на рік. Комітет з питань промислової політики і підприємництва розглянув цей.
30 секунд, будь ласка.
Комітет з питань промислової політики і підприємництва розглянув цей законопроект і пропонує Верховній Раді прийняти його за основу та в цілому як закон з техніко-юридичними опрацюваннями. Давайте підтримаємо українську промисловість, стабільність гривні і добробут кожного українця. Армії зброю, металургам сировину, українцям роботу і зарплату. Голосуємо "за".
Дякую. Перед тим як провести запис я хочу зробити повідомлення, що до мене надійшов лист від народного депутата Тетяни Донець про те, що її картка не спрацювала, а вона віддала свій голос за Закон про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я та трансплантації органів та інших анатомічних матеріалів людини. Ми не можемо змінити а сайті будь-які зміни, але ми можемо публічно сказати, що Тетяну Донець, яка доклалася до того, щоб цей закон був підготовлений, за нього голосувала, просто не спрацювала картка. А зараз прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Будь ласка, Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, ми довго думали над тим як нам підтримати дану пропозицію, тому що ми знаємо, що є і зауваження щодо такої норми діючий в нашій країні. Але ж все-таки знаходити компроміси і дбати про розвиток вітчизняної галузі. Ми підтримуємо за умови, якщо в абзаці 2 частини першої законопроекту слова "5 календарних років" замінити словами "3 календарних роки". Тобто дана пільга буде діяти ще 1 рік до 14 десь вересня 2019 року. Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко. Від імені нашої залізної команди я передаю полум’яний привіт українським металургам в Маріуполі, Запоріжжі, в Дніпрі, Кам’янському і всім цим славним героїчним людям, і давайте весь парламент подякуємо нашим металургам за їхню важку, але таку потрібну для нашої країни роботу. Це надзвичайно важлива робота для зміцнення української економіки, для збільшення достатку українських сімей. На превеликий жаль, сьогодні людина праці знецінена. Влада намагається протягнути Трудовий кодекс, де обмежуються права робочих людей. Влада намагається торгувати сировиною замість того, щоб створювати робочі місця всередині країні. Ледь не в кожному райцентрі учаться на економістів і на юристів. Скоро будемо із-за кордонів завозити людей праці. Політика моєї команди інша. Відновлення професійно-технічної освіти, відновлення престижу трудової людини, захист людей праці, щоб людина праці була на почесті і в центрі уваги влади. Якщо влада цього не почує, ми змусимо їх почути вимогу трудового народу. А вимога проста: кожен український працівник хоче бачити своїх дітей, своїх рідних, своїх близьких, мати достойну роботу в рідній країні і отримувати за неї достойну зарплату. Команда Радикальної партії бореться за те, щоб ми не везли в Україну імпорт: ні імпортного вугілля, ні імпортного металу, ні усякого іншого хламу імпортного. Ми маємо всі можливості виготовляти своє. Наша ключове завдання, моя політика – забезпечення українців роботою, повернення українців із заробітків, підвищення зарплат, і як наслідок, підвищення пенсій. Це мета, до якої ми йдемо нашою залізною командою. Слава.
Від "Опозиційного блоку" Гусак Володимир Георгійович. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні українці, шановні колеги, шановний Голово! Впровадження експортного мита на металобрухт – це приклад справді ефективного, результативного впливу українського парламенту. Тут вже багато говорили про те, що експортне мито дозволило збільшити забезпечення вітчизняної промисловості сировиною, збільшити частку продукції з доданою, з високою доданою вартістю, і це добре. Хотів би ще звернути увагу на те, що після впровадження підвищеного мита, експорт металобрухту з України не зменшився, а збільшився майже вдвічі, і в 2017 році сягнув рівня майже в 500 тисяч тонн. І більш того, доходи держави від мита на металобрухт, зросли в чотири рази і склали півмільярда гривень. Це вже вагомо і це дуже важливо, тому що, на превеликий жаль, експорт металобрухту, точніше заготівля металобрухту і операції з металобрухтом знаходяться, як правило, в тіні. До речі, у Верховній Раді зареєстровано законопроект про детінізацію ринку металобрухту, і сподіваємося, що після його прийняття ситуація покращиться. Але до того експортне мито є дієвим механізмом забезпечення доходів держави. Виникає питання: чим зумовлена необхідність підвищення експортного мита? Річ утім, що ціни на металобрухт два роки тому складали десь 150 доларів на тонну, а зараз 300 доларів на тонну. І тому підвищення мита дозволить державі теж отримувати свою справедливу частку від операцій з металобрухтом. Ми підтримуємо цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершене. Закон насправді дуже короткий, там всього кілька слів. Але прозвучала пропозиція Южаніної Ніни Петрівни, щоб з 5 років до 3-х скоротити. І я хочу спитатись у комітету. Чи комітет погодиться з цією пропозицію компромісною, щоб ми змогли вийти на позитивне голосування? Будь ласка, одну хвилину, поясніть позицію комітету. І прошу всіх заходити в зал. Добре. Ще буде від позафракційних і потім голосування. Будь ласка, Галасюк. Одна хвилина.
Віктор Галасюк. Шановні колеги, для того, щоб прийняти цей стратегічно важливий для української промисловості і для кожного громадянина закон, ми вимушені піти на врахування цієї поправки, яку озвучила Ніна Петрівна Южаніна. В абзаці другому частини першої законопроекту слова "5 календарних років" замінити словами "3 календарних роки". Але це дозволить продовжити дію металургійного закону, підвищити вивізне мито на металобрухт до 42 євро за тону, дати сировину українським металургам, дати роботу і зарплату українцям. Тому закликаю, з урахуванням цього уточнення, прийняти закон зараз, в першому читанні, та в цілому, як закон. Прошу підтримати.
Дякую. Ще 1 хвилина, від позафракційних Яків Безбах з трибуни. І прошу займати робочі місця, і прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка.
Шановні народні депутати, я вас не дуже турбую виступами. Але сьогодні змушений вас просити підтримати законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку. Я повинен вам казати, що металургія – це є основа, фундаментальна галузь нашої економіки. Вона забезпечує частину всього товарного експорту України, дає роботу 240 тисячам громадян, що є членами сімей. становлять більше 1 мільйона українців. Я повинен вам сказати, що надходження до бюджету від експорту брухту зросли в три рази. Я вас дуже прошу, будь ласка, підтримайте цей законопроект. Це буде надійність, це будуть робочі місця, це буде ріст заробітної плати. Дякую.
Дякую вам. Отже, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх повернутися з лож на свої робочі місця. І я поставлю на голосування, з пропозицією Южаніної. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до розділу ІІ, "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (8226) з пропозицією, яку озвучила Южаніна Ніна Петрівна з трибуни, з 5 до 3 років, за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:17:19]] За-248 Рішення прийняте. Наступний проект закону 3131 про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності". Колеги, але вчора рейтингове голосування показало його непідтримку. Давайте, я прошу, зараз провести рейтингове голосування. Колеги, я прошу всіх взяти участь в рейтинговому голосуванні з приводу підтримки проекту закону 3131 про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" щодо впорядкування процедури відчуження суб’єктами господарювання державного сектору економіки житла своїм працівникам. Прошу підтримати рейтингове голосування, прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, прошу підтримати. [[17:18:23]] За-172 Колеги, я ще раз поставлю рейтингове, може не всі збагнули. Колеги, ми зараз нічого не переносимо, цей закон наступний стоїть в порядку денному. Просто пам’ятаючи, що вчора на рейтинговому голосуванні він не взяв голосів, щоб не поставити його під ризик, я проводжу рейтингове перед початком розгляду. Отже, я ще раз ставлю рейтингове голосування по проекту закону 3131, який є наступним. Чи є підтримка в залі? Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги, це рейтингове голосування, це не перенесення. Прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо, прошу підтримати. [[17:19:30]] За-212 Можемо входити, я думаю, дозбираємо людей. Отже, я оголошую про перехід до розгляду проекту закону 3131 і прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:19:58]] За-161 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді народного депутата України Денисенка Анатолія Петровича. Пан Анатолій, будь ласка, з трибуни.
Шановні колеги, на сьогоднішній день в нашій країні склалася ситуація, що працівники держпідприємств, що мешкають у житловому будинку, який знаходиться на балансі підприємства не можуть отримати у власність це житло. І це відноситься не до всіх державних підприємств, а тільки для тих, що знаходяться у переліку, які не підлягають приватизації і 100 процентів акцій яких належать державі, на інших підприємствах працівники можуть отримувати у власність таке житло. Тому, шановні колеги, щоб наші кваліфіковані кадри не виїжджали за кордон ми з вами маємо прийняти норму, згідно з якою підприємство зможе продавати квартири своїм працівникам. Тобто хочу ще раз звернути вашу увагу, що тільки на підприємствах, що знаходиться у переліку, які не підлягають приватизації, то в якій 100 відсотків акцій належить державі зробити відчуження на квартиру своїм працівникам не можна. Тому я пропоную доповнити стаття 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" норму, згідно з якою орган управління господарських товариств: Фонд державного майна або уповноважений орган управління зможе приймати рішення про відчуження житла працівникам таких підприємств, це не новела. Така практика успішно існувала на деяких підприємствах з 2004 по 2012 рік і ця процедура врегульована постановою Кабінету Міністрів №313. Вартість квартир береться згідно з незалежної оцінки вартості і потім в обов’язковому порядку погоджується з Фондом держмайна. Шановні колеги, давайте підтримаємо. вирішимо цю проблему і зробимо так, що працівники, які мешкають у квартирах, змогли їх придбати і вирішити свою житлову.
Дякую вам. До співдоповіді я запрошую голову Комітету з питань економічної політики Іванчука Андрія Володимировича. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься законопроект 3131 про внесення зміни до статей Закону України "Про управління об’єктами державної власності". Проектом даного закону пропонується надати можливість державним підприємствам, організаціям, господарським товариствам, 100 відсотків акцій яких належать виключно державі, здійснювати у встановленому законодавством порядку відчуження нерухомого майна, а саме, житло. Ви знаєте, що даний проект, він народився в співпраці з Державною компанією "Енергоатом", яка в радянські часи, а таких підприємств дуже багато, я навожу просто як приклад, дуже багато житла навколо таких великих підприємств було побудовано і вони на 100 відсотків державні, і на сьогоднішній день вони їх утримують. Але проблема навіть не в утриманні, проблема в тому, що працівники не можуть отримати це житло собі у власність. І тому я вважаю, що це дуже гарна законодавча ініціатива. Комітет економічної політики підтримав даний законопроект і просить парламент також проголосувати за даний законопроект. Дякую.
Дякую вам. Я прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Від "Народного фронту" Максим Бурбак.
Шановні колеги, звертаюсь до всіх, щоб ми підтримали даний законопроект, адже він наднагальний. Маленький приклад: місто енергетиків Новодністровськ, 204-й виборчий округ, "Укргідроенерго" було збудовано місто в 70-х роках, коли будувалася найбільша гідроакумулююча станція в Європі. Збудоване житло, там живуть енергетики. "Укргідроенерго" згодна передати їм у власність і передати місту Новодністровськ, щоб воно утримувало і новодністровці могли отримати власне житло. Без цього законопроекту процедури немає. Тому ще раз прошу вас, підтримайте як і енергетиків з Новодністровська, так і всіх українців, яким держава і державні підприємства готові передати у власність житловий фонд, вони стануть. не спільно, вони стануть власниками цього майна, а комунальні господарства будуть його утримувати належним чином. Дякую ще раз. Прошу всіх підтримати.
Дякую. Від фракції "Самопоміч" Вікторія Войціцька, будь ласка.
Вікторія Войціцька, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Почну з головного. Колеги, закликаю всіх вас об’єднатися довкола голосування за даний законопроект. І я поясню, чому. Тому що це є , по-справжньому, соціальний, важливий законопроект. Він дозволить нарешті працівникам підприємств "Енергоатом", "Укренерго" приватизувати своє житло, в якому вони живуть. Нарешті ми отримаємо справедливість, адже на сьогоднішній момент за житло, в якому живуть люди, платяться тарифи так, начебто це належать підприємствам, тобто по тарифам підприємств, які в декілька разів вищі, аніж. для промисловості, аніж для населення. Це перше. Друге. У людей нема можливості створювати ОСББ і управляти спільно тим майном, в якому вони живуть. Тому дуже прошу підтримати даний законопроект і прийняти його за основу і в цілому. Дякую.
Дякую вам. І, колеги, зараз буде заключний виступ. Відповідно, через дві хвилини буде голосування, бо більше як тільки від Радикальної партії і більше ніхто не зголосився. Я прошу усіх голів фракцій запросити депутатів в зал. Ви бачили, у нас була невелика кількість голосів переваги по рейтинговому, і тому я прошу усіх максимально запросити депутатів в зал. А зараз дві хвилини від Радикальної партії Заружко Валерія, і після цього ми переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, пані Валерія.
Валерія Заружко, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні громадяни України, сьогодні вкотре хочу привернути вашу увагу до теми, за яку щодня бореться команда Радикальної партії Олега Ляшка, – це надання житла переселенцям. Майже два мільйони людей громадян України залишились без житла, залишились без майна, залишились без державної підтримки України. Ці люди – такі ж українці, як ми з вами, і ми мусимо їм допомогти. [[Оплески]] Ми мусимо надати їм житло, ми мусимо надати їм достойні грошові компенсації, ми мусимо надати їм можливість відчувати себе гідними громадянами в своїй власній країні. Я хочу наголосити, що серед цих людей дуже багато пенсіонерів, людей похилого віку, які потребують достойного медичного обслуговування, які потребують доступних ліків, які потребують турботи від держави. Я закликаю припинити знущання над цими людьми, я закликаю припинити принизливі та дуже образливі процедури верифікації пенсіонерів, я закликаю вчасно виплачувати їм пенсії! Але житло – це проблема номер один, для кожної родини, навіть в якої працюють двоє батьків, дуже важко платити космічні оренди. Люди вимушені ледве зводити кінці з кінцями, вони не можуть нічого купити своїм дітям, вони не можуть себе гідно почувати, вони не можуть поїхати у відпустку. Давайте покажемо себе як достойна держава. Якщо ми кажемо, що ми – європейська держава, давайте будемо справжньою європейською державою і надамо своїм гражданам право на достойне життя у власній країні. І виборче право переселенцям, бо без виборчого права, конституційного виборчого права ми не можемо почуватися гідними. Я є переселенкою також, як два мільйони переселенців.
Отже.
Дякую за увагу.
Обговорення завершене. Я прошу всіх народних депутатів заходити в зал. Прошу запросити в зал народних депутатів. Я почекаю ще 30 секунд, за той час зроблю повідомлення, бо в мене є дві заяви, і автори наполягають, щоб обов’язково їх озвучив. Одна заява від народного депутата Червакової. Вона зазначає, що під час голосування її голос був зарахований "за" законопроект 8226, а вона насправді голосувала "проти". Тому я це оголошую публічно позицію Червакової, що вона голосувала "проти" 8226. А навпаки народний депутат Ольга Бєлькова голосувала "за" 8226, але система "Рада", очевидно, не спрацювала і її голос не є зарахований на сайті. Я про це повідомляю публічно і для Червакової, і для Бєлькової. У мене є заяви, які я оголошую, пані Ганно. Отже, колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу максимально змобілізуватись, рейтингове голосування нам показало невелику перевагу. І тому дуже важливо, дуже важливо максимальну мобілізацію зараз. Поверніться, колеги, в зал з трибун ложі, не змушуйте мене принижуватись перед кожним голосуванням і вам про це нагадувати. Отже, прошу приготуватись. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" щодо впорядкування процедури відчуження суб’єктами господарювання державного сектору економіки житла своїм працівникам № 3131 за основу, лишень за основу. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, уважно кожен голос, прошу підтримати за основу. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[17:31:47]] За-244 Рішення прийнято. Ні, БПП тільки за основу. Колеги, тільки за основу так же ж? В цілому є заперечення? Чи можемо в цілому? [[Шум у залі]] Немає заперечень, так? В цілому, немає жодного заперечення в залі. Я ставлю проект закону 3131 в цілому, якщо є підтримка залу, прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:32:32]] За-209 209. Немає голосів. Перепрошую. Отже, колеги, хочу вам повідомити, що була підготовлена постанова, яка є дуже важливою і яка невідкладна є для прийняття рішень це постанова про звернення Верховної Ради України до діючого головування в ОБСЄ, Парламентської асамблеї ОБСЄ та парламентів держав-учасниць ОБСЄ щодо міжнародного спостереження ОБСЄ на виборах Президента Російської Федерації 2018 року. Колеги, і нам вкрай важливо прийняти її чим швидше, авторами є майже усі голови фракцій. Ця постанова вже є роздана в залі, є і комітет, і всі її отримали в залі, вона є роздана. І тому в мене є велике прохання, щоб ми зараз проголосували за включення її в порядок денний сесії і розглянули зараз, і перейшли до її розгляду. І я прошу всіх підтримати дану пропозиції, нашу делегацію і міжнародну позицію України проти російського агресора. Зрозуміла позиція, так? Всі є співавторами. Можемо голосувати? Отже, я ставлю пропозицію на голосування про включення в порядок денний сесії і перехід до розгляду зараз проекту Постанови 8365. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу проголосувати. Дуже важливо, кожен голос. [[17:34:11]] За-193 193. Я ще раз поставлю, колеги. Я хочу наголосити: це не той момент, де ми можемо політичні амбіції включати. Це той момент, коли ми повинні об’єднатися всім залом для спільної позиції парламенту по засудженню виборів на нашій окупованій території. Тому, будь ласка, зайдіть в зал і візьміть участь в голосуванні. І під час цього голосування – відповідально і уважно, кожен голос. Готові? Отже, колеги, я ще раз ставлю на голосування пропозицію, щоб ми включили в порядок денний і зараз перейшли до розгляду проекту Постанови 8365. І я прошу усіх уважно взяти участь в голосуванні і проголосувати за цю пропозицію. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[17:35:17]] За-205 205. Колеги, це не той момент, коли ми можемо жартувати. Це річниця депортації кримських татар. І я прошу голів фракцій зараз, зараз, всіх хто є в приміщені Верховної Ради завести в зал. Я даю одну хвилину, щоб фракції змогли змобілізувати депутатів в зал. Одну хвилину, будь ласка, Ірина Геращенко ще раз пояснить значення цієї постанови. І я даю хвилину для того, щоб зібрати депутатів. Будь ласка, Ірина Геращенко, одна хвилина.
Дякую. Шановні колеги, чомусь саме сьогодні важливо проголосувати постанову. По-перше, символічно, що ми маємо прийняти її напередодні роковин, трагічних роковин депортації кримських татар, вшановувати пам’ять кримських татар, яких депортували, будемо 18 травня. І друге. Є попередній звіт БДІПЛ/ОБСЄ, в якому немає жодного слова про сфальсифіковані вибори в Криму. І цей звіт, який сьогодні ще висить на сайті в БДІПЛ/ОБСЄ, він за кілька днів стане вже постійним документом. Ми повинні сигналізувати цій організації шановній міжнародній, що це неприпустимо. Вже другий їх звіт по виборам в Російській Федерації, де по суті відбувається, в їх звітах ползущая легалізація крадіжки нашого Криму. Тому я дуже прошу зараз всіх повернутись з кулуарів і щоб ми разом прийняли цю постанову. Очевидно, що ми в цьому є спільники, союзники, але просто немає зараз необхідної кількості депутатів. Прошу зайти до зали.
Отже, колеги, я прошу показати по фракціям, щоб ми бачили, де можлива мобілізація. "Блок Петра Порошенка" – 76, "Народний фронт" – 56, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 16, Радикальна партія – 16, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 6, Партія "Відродження" – 3. Отже. Не виходьте з залу, будь ласка. Поверніть в зал, хто вийшов з залу. Я зараз поставлю ще раз на голосування цю пропозицію і прошу, уважно і відповідально, кожного взяти участь в голосуванні. Отже, я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми зараз включили в порядок денний і перейшли до розгляду проекту Постанови про Звернення Верховної Ради України до діючого головування ОБСЄ та парламентів держав учасниць ОБСЄ щодо міжнародного спостереження ОБСЄ на виборах Президента Російської Федерації 2018 року (№8365). Прошу проголосувати і прошу підтримати цю пропозицію. Прошу голосувати, підтримати, і бути в залі, коли йде обговорення. Прошу підтримати. Голосуємо. Євген, голосуємо! Все правильно. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:38:26]] За-212 212. Я ще раз поставлю. Ігор, не йдіть, це несправедливо, це неправильно, це авторитет держави. Я дуже прошу, не виходьте з залу, навпаки, запросіть депутатів в зал. Колеги, ще раз по фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 80, "Народний фронт" – 58, "Самопоміч" – 17, Радикальна партія – 17, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 5, "Партія "Відродження" – 2. Я прошу, колеги, я бачу з "Партії "Відродження" є більше депутатів. Я прошу, підтримайте, колеги. Я прошу "Волю народу", хто зайшов, я бачу, що зайшов Євген Рибчинський, підтримайте, будь ласка. Я прошу всіх позафракційних, підтримайте. Отже, колеги, будь ласка, приготуйтеся до голосування. Я поставлю ще раз на голосування цю пропозицію і я прошу всіх уважно проголосувати. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект постанови 8365 ми включили в порядок денний сесії і перейшли до її розгляду зараз. Я прошу всіх підтримати і прошу всіх проголосувати, колеги, кожен голос прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо, прошу підтримати, голосуємо. [[17:40:01]] За-215 11 голосів. Ми почекаємо, ми почекаємо у нас голосів. Колеги, я маю право цю пропозицію ставити, вона не обмежена, кількість скільки я можу ставити. Мені сказали, що зараз засідає комітет. Давайте ми обміняємося думками, я бачу, є бажаючі виступити і я ще раз поставлю цю пропозицію на голосування. Отже, дам зразу, піднімає Ігор Шурма, одна хвилина. Пане Ігор, будь ласка.
Шановні колеги! Сьогодні велике релігійне свято і сьогодні великий обов’язок людей прийти на робоче місце і працювати. У мене є запитання, ну як так виходить? Що зранку, коли треба було фотографуватися на День вишиванки, то було 325 депутатів. А коли потрібно проголосувати для вас важливий законопроект, нікого немає. Це є перше. Це є перше. А друге, я вам скажу одну річ, сьогодні ви в кінці кінців – коаліція – спроможна показати, що ви є, чи вас немає? Чому ви підставляєте Голову Верховної Ради, який піднімає загально важливе, з його точки зору, питання державне і не проголосувати. Це позорище. Люди аналізують, що робиться у Верховній Раді і ви неспроможні без кнопкодавства проголосувати. Вам ганьба, а йому дякую, за те, що він виконує свою роботу.
Будь ласка, одну хвилина Чубаров. Давайте так, одна хвилина Чубаров, одна хвилина Бурбак і голосуємо. Комітет, 17 чоловік повернулися і тому є голоси. Будь ласка, Чубаров від трибуни, одна хвилина.
Шановні колеги! По-перше, зовсім з іншого питання, я дуже хотів би, щоб ми українці, ми всі українці кожен день ходили би в цих вишиванках. Ми просто підкреслюємо на скільки ми гідна нація. Тепер хочу сказати про нашу заяву, ми маємо обовязково прийняти це звернення, заява попередня, Міжнародної спостережної місії Бюро демократії і прав людини ОБСЄ, якщо ми залишимо її без реагування – це є спроба, розумієте, це є спроба поставити знак рівності між протизаконними намаганнями Росії, як держави-агресора та зусиллями всієї спільноти ОБСЄ. Ми маємо дуже чітко сказати, що Бюро демократії прав людини, вірніше місія спостережна, вона допустила велику помилку, і вона має це виправити. Ми маємо повсюди йти системно і послідовно і вимагати, щоб на всіх міжнародних майданчиках Росія оцінювалася виключно як агресор, яка має піти з українських земель, яка має піти з Криму.
Отже, колеги, зараз заключний виступ обміну думками і голосуємо. Через одну хвилину я прошу бути, через одну хвилину в залі, через одну хвилину я ще раз поставлю цю пропозицію на голосування. Одна хвилина, Максим Бурбак і прошу всіх зайняти робочі місця.
Шановні колеги, тут один виступаючий розказував про свята сьогодні. Але тепер хотів би йому нагадати, що в таке велике свято й релігійне, не треба лукавити, він нам розказує, про те, що тут голосують у залі. Натомість, цей злодійський блок, який всіляко вітає при перепризначенні царя Путіна в Росії не дає жодного голосу. Так ви тепер розказуєте про патріотів, чи ви тут сидите і чекаєте поки Путін сюди прийде? Не дождетеся. То можу ще раз говорити, що ми зараз повинні проголосувати дану постанову. Але позиція "Народного фронту" полягає в тому, що вона повинна бути більш жорсткішою, тому що "Народний фронт" вважає, що це були нелегітимні вибори Президента Росії і він є нелегітимним Президентом. Дякую.
Отже, колеги, прошу уважно зайняти робочі місця, повернулися народні депутати з комітету, які засідали на третьому поверсі. не виходіть з залу, не виходіть з залу, допоможіть мені, що ж ви робите, люди? Поверніться в зал зараз вже голосування. І я ставлю ще раз на голосування пропозицію, щоб проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до діючого головування в ОБСЄ, (номер 8365) ми включили в порядок денний сесії і перейшли до розгляду цієї постанови зараз. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Кожен голос, голосуємо уважно і злагоджено, і відповідально. Прошу підтримати, голосуємо. [[17:45:12]] За-225 Не встигли. Ще раз ставлю пропозицію на голосування. Не виходіть із залу, Андрій, нам одного голосу, одного голосу. Я ще раз ставлю пропозицію включити в порядок денний сесії і зараз перейти до розгляду 8365. Прошу проголосувати, прошу підтримати. І пильнуйте, кожен голос пильнуйте. Прошу підтримати, голосуємо. [[17:45:47]] За-241 Включили. І я тепер, колеги, прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати за скорочену. [[17:46:10]] За-210 Рішення прийнято. Я запрошую до доповіді Геращенко Ірину Володимирівну. Прошу обговорення проводити лаконічно. Будь ласка, пані Ірина.
Шановні колеги, я хочу подякувати парламенту, який в березні прийняв надзвичайно важливе звернення до наших колег з європейських парламентів стосовно тих загроз, що несуть вибори президента Путіна, сфальсифіковані в Криму. І саме, в тому числі, і заява парламенту стала фактором, що було прийнято санкції проти організаторів цих виборів. Але, на жаль, організація, яка моніторить вибори, ОБСЄ, БДІПЛ/ОБСЄ уже другий свій звіт дають без вказання, що Крим є український, посилаючись на те, що начебто серед країн-учасниць ОБСЄ немає консенсусу щодо статусу цієї території. Хоча зрозуміло, що мова йде тільки про одну країну. І тому ми маємо адресну зараз заяву послати саме до цієї організації. І ця заява наша з вами стане основою, у тому числі для нашої парламентської делегації, яка працюватиме в Парламентській асамблеї ОБСЄ в Берліні в липні, де вони піднімуть це питання, вимагатимуть в тому числі і звіту від ОБСЄ і по цій темі, і по роботі СММ ОБСЄ. Я останнє, що хочу сказати, користуючись нагодою, що вчора в Мінську наша українська делегація підняла питання і вимогу до СММ ОБСЄ надати інформацію, чому угруповання "Вагнер" зараз було на Донбасі під час 9 травня. І ми вимагаємо від наших партнерів по ОБСЄ бути чесними перед Україною, вказувати ці факти, але і фіксувати, що Крим є український, і ці вибори були сфальсифіковані. Я дякую всім колегам, що підписались під цією заявою. Я погоджуюся, що вона має бути більш жорсткою. Але головне, що ми з вами повинні дуже жорстко реагувати на це, особливо в переддень роковин депортації кримських татар, наших братів українців. Передаємо величезне. слова підтримки Балуху Володимиру, всім кримчанам, які зараз потерпають від окупаційного режиму, і ми не маємо права їх забути. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошується голова Комітету у закордонних справах Гопко Ганна Миколаївна.
Доброго дня, шановні колеги. Насправді, це дуже важливе звернення, адже саме цим зверненням Верховна Рада продемонструє свою принципову позицію стосовно незаконної організації та проведення окупаційною російською адміністрацією виборів Президента Російської Федерації та голосування на незаконно окупованій території України в Автономній Республіці Крим та в місті Севастополь. І саме ми тут хочемо, щоб ОБСЄ/БДІПЛ забезпечили відповідність остаточного звіту засадам об’єктивності, незалежності, неупередженості та всеосяжності міжнародного спостереження за виборами, не допустивши тим самим дискредитацію відповідних міжнародних стандартів. Ми також хочемо, щоб в остаточному звіті була повна і об’єктивна оцінка факту незаконної організації виборчого процесу та голосування на території тимчасово окупованих Автономної Республіки Крим та міста Севастополь під час виборів Президента РФ 18 березня 2018 року та їх вплив на результати голосування в цілому в Російській Федерації. І тому ми якраз і вимагаємо розробити чіткі стандарти оцінки виборів, реагування у зв’язку з викликами та загрозами міжнародним стандартам проведення демократичних виборів у випадках, пов’язаних з окупацією території держав-учасниць ОБСЄ внаслідок збройної агресії та порушення їхньої територіальної відповідальності. Ми якраз і закликаємо, що не повинно бути подвійних стандартів, що в заяві місії має бути згадано той факт, що Крим та Севастополь є незаконно окупованими Російською Федерацією територіями України. І, зважаючи на ту ситуацію, яка зараз відбувається, ми бачимо в Європейському Союзі, коли для Західних Балкан застосовується принцип їхнього сприйняття європейських прагнень, до України – ні; по "Північному потоку" ми так само бачимо подвійні стандарти наших ключових партнерів. Тому я думаю, що наша принципова позиція Верховної Ради має посилити українську дипломатію у відстоюванні наших національних інтересів. Прошу всіх тих, хто за державні інтереси, проголосувати. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Чубаров, "Блок Петра Порошенка". Включіть мікрофон з місця.
Буду дуже коротко, аби одразу перейти до голосування. Дійсно заява могла би бути більш жорсткіша, але це вже наступного разу. Зараз треба голосувати, давайте підтримаємо цю заяву.
Дякую вам. Від "Народного фронту" голова фракції Максим Бурбак.
Шановні колеги, ще раз звертаюся до всіх, що ми повинні одноголосно підтримати цю постанову, і звертаюсь до наших західних колег з ОБСЄ. Звіт щодо моніторингу виборів, так званих виборів в Росії повинен бути з одного речення: "Ці вибори є нелегітимними". Тому що вони були проведені незаконно на тимчасово окупованій території України в Криму, вони проведені з численними фальсифікаціями, залякуваннями наших українських громадян і спонуканням їх до голосування за нелегітимного Президента. І цей звіт повинен лягти в основі розширення і введення нових секторальних санкцій проти Росії за проведення таких так званих виборів царів Росії, за будівництво Керченського мосту незаконного, за те, що арештовують наших рибалок в Азовському морі, за те, що будують "Північний потік - 2" і хочуть засунути Європу в газовий зашморг. За все це повинна бути жорстка реакція наших західних партнерів всього світу, повні санкції проти Росії для того, щоб всі зрозуміли – це країна-агресор, з яким неможливо домовлятися. Тому дякую. І ще раз прошу підтримати дану постанову.
Дякую. Колеги, отже, зараз буде заключний виступ. Тобто через 2 хвилини буде голосування. Я прошу голів всіх фракцій, які підтримують даний законопроект, протягом тих 2 хвилин всі, хто вийшов, виходив зараз з залу, повернути в зал. Я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити, що через 2 хвилини ми переходимо до прийняття рішення. І я прошу уважно змобілізувати кожного народного депутата усіх фракцій. Зараз заключний виступ від "Батьківщини", Сергій Власенко з місця. Будь ласка, пане Сергій.
"Батьківщина" підтримує цю постанову. Прошу приєднатися. Переходимо до голосування. Дякую.
Отже, колеги, переходимо до голосування. Подивіться кого немає поруч, щоб покликати і, будь ласка, займіть всі робочі місця. Заходіть в зал! заходіть, колеги, в зал! Добре, з редакційними правками комітету. Отже, я можу ставити вже? На місцях всі? Я ставлю, я переходжу до голосування і ставлю на голосування проект постанови про звернення Верховної Ради України до діючого голосування в ОБСЄ Парламентської асамблеї ОБСЄ та парламентів держав-учасниць ОБСЄ щодо міжнародного спостереження ОБСЄ на виборах Президента Російської Федерації 2018 року (номер 8365) за основу і в цілому з техніко-юридичними правками комітету, які були прийняті на комітеті. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги, злагоджено, кожен голос, прошу підтримати, прошу відповідально кожного проголосувати. Отже, голосуємо, підтримуємо, колеги, це міжнародний авторитет нашої країни, підтримуємо, голосуємо "за". [[17:54:55]] За-228 228 - за. Рішення прийняте. Постанова прийнята, колеги. У нас був дуже важкий емоційний, насичений день, але я вважаю, ми на дуже хорошій ноті завершили сьогоднішній день – День вишиванки. Я ще раз всім дякую за те, що гарний настрій, за те, що прийнято багато законів, за те, що ми сьогодні працювали ефективно і злагоджено. І оскільки вже завершився час, під час якого можемо розглядати законопроекти, я оголошую про те, що вечірнє засідання Верховної Ради України закрите. Завтра усіх о 10 ранку я запрошую в зал для продовження нашої роботи. І нагадую, що завтра ми розпочнемо нашу роботу з "години запитань до уряду". Дякую усім. До побачення. До завтра.