Spoštovani kolegi poslanci, kolegice poslanke, gospe in gospodje! Lep dober dan vam želim. Pričenjam nadaljevanje 12. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Roman Jakič, Bogomir Zamernik, Branko Janc, Davorin Terčon za popoldanski del seje, Pavel Rupar, Jožef Špindler za popoldanski del seje, Bogdan Barovič, Jurij Malovrh od 17.00 ure dalje, Anton Anderlič za pričetek seje, Cveta Zalokar Oražem in Maks Lavrinc za začetek seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da vstavite kartice in pritisnete na tipko kvorum. Spoštovane kolegice in kolegi! Lepo prosim za nekaj pozornosti. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnjo sejo smo vabili tudi predstavnike Vlade Republike seje, zato jih med nami prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 12. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 8. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o delovnih razmerjih. Kot ste bili včeraj seznanjeni, je poslanski klub LDS predlagal zboru, da po končani 8. točki sejo nadaljujemo z obravnavo 21. točke, to je predloga zakona o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa. Ta predlog, ki je procesnega značaja, dam spoštovanemu zboru na glasovanje, da po končani 8. točki dnevnega reda obravnavamo 21. točko dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa. O tem predlogu glasujemo. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Po zaključeni obravnavi 21. točke bo zbor prešel na obravnavo 9. točke, to je predloga zakona o krmi ter po vrstnem redu dalje. Hvala lepa. Mi pa se torej vračamo k obravnavi prekinjene 8. TOČKE DNEVNEGA REDA. Nahajamo se na 42. strani pregleda amandmajev. Smo v fazi razprave 159. člena, h kateremu so bili vloženi štirje amandmaji. Kdo želi razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite. Spoštovane kolegice in kolegi! Prosim, da zagotovite govornikom potreben mir v dvorani. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Smo pri zelo pomembnem členu in seveda tudi pri zelo pomembnih amandmajih, pri katerih gre za poseg v obstoječe pravice delavcev. Glede na razpravo na odboru za delo, družino in socialne zadeve je bilo jasno, da ta poseg v pravice delavcev ni bil stvar socialnega dialoga in seveda tudi stvar socialnega dogovora in da se je pač prikradel nek škrat, nesporazum, kakorkoli to imenujemo, zato smo v socialdemokratski stranki pripravili amandma k 159. členu, ki ohranja neko pravico, pravico do izrabe letnega dopusta za delavce, ki so bili odsotni zaradi bolezni, poškodbe, zaradi porodniškega dopusta ali dopusta za nego in varstvo otroka v tekočem letu in seveda niso mogli v tekočem letu izrabiti dopusta zaradi teh razlogov, ki sem jih povedal. In zato lahko izrabijo letni dopust do 30.6. naslednjega leta. V besedilu zakona se je tule zapisalo nekomu, poudarjam še enkrat, da to ni bila stvar socialnega dogovora, kar so potrdili sindikati na seji odbora za delo, družino in socialne zadeve, da se je tu pač prikradlo noter določilo, da to velja le v primeru, če je nekdo delal v tekočem letu šest ali več mesecev. Doslej je pač veljalo, da če je bila mati na porodniškem dopustu oziroma na dopustu za varstvo in nego otroka in seveda je bila to celo leto ali celo lahko tudi več kot eno leto, če je bila zaporedoma na porodniškem oziroma na dopustu za varstvo in nego otroka, pač v tekočem letuni mogla izrabiti dopusta in je lahko dopust izrabila do 30.6. naslednjega leta. Sedaj ji bo to krateno. Tudi delavcu, ki se, recimo, poškoduje na delu in v tekočem letu ne dela šest mesecev oziroma ne dela lahko tudi nič, ta delavec bo imel onemogočeno izrabo letnega dopusta. Poudarjamo še enkrat, da menimo, da je potrebno ohraniti tisti nivo pravic delavcev v zakonu o delovnih razmerjih, ki ni bil predmet oziroma ni bilo tudi poseženo v ta obseg s socialnim dialogom in socialnim dogovorom. Tu gre za tak primer, zato mislim, da je korektno, da z amandmaji ne posegamo v to v smislu zmanjševanja pravic delavcev, ampak ohranimo to, kar je zapisano v sedanjem zakonu in to, kar je uveljavljeno kot sedanja pravica. Zato tudi predlagamo amandma, ki sledi temu načelu in je amandma naše poslanske skupine pod zaporedno številko 3. Hvala.
Hvala lepa. Po sledečem vrstnem redu so se javili, najprej gospod Drobnič, potem gospa Cveta Zalokar Oražem in gospod Brenčič. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi rad repliciral kolegu poslancu Vizjaku, ki ni točno povedal. Namreč, to se ni povsem slučajno prikradlo, to tudi ni "škrat". Predstavnik gospodarske zbornice je jasno povedal, da so sindikati vedeli, da je ta določba notri prišla tudi takšna. Potem se je seveda ministru nekoliko zareklo, da je to bila pravzaprav redakcijska pripomba oziroma sprememba. Gre pač za princip zmanjševanja pravic in če so se socialni partnerji odločili, da bodo neke pravice zmanjševali, potem naj bi vsaj upoštevali princip nediskriminacije, da nekatere kategorije povsem izpadejo, čeprav ni nobene potrebe, ker so v simetričnem položaju, v odnosu do koriščenja dopusta - to smo mi tudi poudarili. Čeprav se s krčenjem teh pravic tudi sicer ne strinjam. Toliko v pojasnilo, kolegicam in kolegom v dvorani, da se ve, za kaj je pri tem šlo. To je pravzaprav rezultat kupčije, tisto, kar smo na začetku že mi povedali, da ni bilo zadosti samo eksluzivnost, ampak to eksluzivnost je bilo treba tudi plačati, eksluzivnost sindikatov. Plačalo pa se je z nekaterimi popusti. To je pač resnica in recimo bobu bob. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Zalokar, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Menim, da nima smisla obujati pravzaprav spominov in interpretirati. Vsi, ki smo bili udeleženi na seji odbora, mislim, da ima vsak svojo varianto videnja. Dejstvo pa je, da v resnici menim, da smo prav na seji odbora poslanci pravzaprav opozorili na ta problem, ugotovili, da je bilo to dogovorjeno med socialnimi partnerji tako ali drugače in da smo pravzaprav na sami seji odbora na nek način imeli nadaljevanje pogajanj. V teh pogajanjih sta oba partnerja oziroma na našo pobudo, predvsem predstavnik delodajalcev, jasno povedal, da bi tudi oni pristali oziroma da so pripravljeni tu na drugačno dikcijo, na katero pa sindikati očitno, vsaj tako je bilo videti v samih pogajanjih, so pristali, in to na izjemno neugodno varianto. Mi smo v koaliciji pripravili amandma, ki ga imate pod točko dve in menim, da popolnoma korektno povzema tisto, kar smo se na odboru na takšen način, kot sem sedaj pojasnila, dogovorili, in seveda, ki pomeni bistveno večje pravice za tiste delavce, ki so delali manj kot šest mesecev v koledarskem letu in niso izrabili letnega dopusta oziroma je nastala neka težava v obliki bolezni, poškodbe, porodniškega dopusta, dopusta za nego otroka ali kakorkoli. Tako stranke koalicije predlagamo, da se sprejme drugi amandma na amandma vlade, ki je tudi na nek način, po moji oceni, bil usklajen na sami seji odbora in smo se zanj dogovorili.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz sem imel prej repliko in si dovolim vzeti po rednih razpravah pravico, da končno pridem do replike. Daleč od tega, da predmetnost ali vsebina tega člena ni bila stvar dogovora, gospod Vizjak. To je bila stvar dogovora, ki pa je za sindikate zelo javno neprijeten. Neprijeten je bil že ob obravnavi zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ko smo, preden smo začeli ta zakon obravnavati, na to opozorili, samo takrat smo bili pač enostavno obveščeni, da ni tako, in tako naprej, čeprav se je točno vedelo, da je tako. Predstavnik delodajalcev je točno povedal, da je bil to dogovor, in nič drugače. Je pa seveda tako, da se to zadevo sedaj hoče nekako oleporečiti. Dejstvo pa je, da je to del tega predloga zakona, ki je kompromis in kompromis v vsakem primeru na koncu v škodo delavcev. To se bo zelo jasno pokazalo, kljub zelo lepo zastavljeni vsebini, tako bo v praksi. Tako je cela vrsta stvari zavitih v bombonček, ki pa ne bo sladak, bo dostikrat grenak. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Vizjak. Spoštovane kolegice in kolegi, se opravičujem, vendar, če dvignete roko brez nakazila, da je to replika, pravzaprav ne morem vedeti, da je razlika med razpravo in repliko v vaši glavi. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, repliciral bi obema glede tega, da je to dogovor. Jasno je bilo že iz povedanega, da so se na seji odbora dejansko ta pogajanja nadaljevala. In bilo je zelo zanimivo slišati, ker že iz tega, iz te ugotovitve, da so se pogajanja nadaljevala, se vidi, da ni bilo dogovora sklenjenega glede tega. Pogajanja se lahko nadaljujejo tam, kjer pogajanja niso zaključena, ne pa tam, kjer je dogovor dosežen. In imam zatrdila sindikatov, da je to bilo vnešeno naknadno in da ni bila stvar socialnega dogovora - ta del, ki govori o teh šestih mesecih dela v tekočem letu; to ni bila stvar dogovora, to so mi zatrdili sindikati. Da je to res oziroma da imam prav, potrjuje tudi obnašanje oziroma reakcija predstavnika delodajalcev, ki je rekel sprva, da je to bilo dogovorjeno, ko smo pa tam iskali variante, kot sta že tudi oba pred mano povedala, ko smo tam nekoliko iskali variante in se pogajali ter iskali rešitve, je pa na koncu pristal, da bi bilo to samo še premosorazmerno in tako naprej. To se pravi, iz teh dejstev je jasno, da to ni bila stvar dogovora in da je ta tematika bila dokaj nedorečena s strani socialnega dialoga. Zato menim in sem prepričan, da če ta zadeva ni bila striktno dogovorjena, da je prav, da ohranimo obstoječi nivo pravic delavcev in da mi z amandmaji ne posegamo vanj. Koalicija to počne, koalicija z amandmajem pod številko 2 zmanjšuje obstoječe pravice delavcev, brez tega, da bi bilo to jasno dogovorjeno med socialnimi partnerji. Sem prepričan, da govorim prav, ker sem dobil s strani sindikatov to zatrdilo in sama razprava na odboru je jasno pokazala, da so se tedaj še nekaj bili pripravljeni dogovarjati in usklajevati in tako naprej. To se pravi, o tem ni bilo dogovora. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Brenčič. Izvolite, potem gospa Belopavlovič.
Hvala lepa. To povsem logično preprosto ni res, gospod Vizjak. Jaz vem, da se to za sindikate silno neprijetno sliši, ampak samo 134. člen je iz tega predloga prišel neusklajen. Vse drugo je bilo s socialnimi partnerji usklajeno in se ne zdaj sprenevedati, zato ker se to slabo sliši za sindikate, ki so pristali na drastično poslabšanje pravic iz obstoječega v dosedanji zakon. In jaz ne ščitim v tem primeru tak "špil", ker je krivičen. Zavestno so šli v to socialni partnerji. Zdaj bi se pa radi s pepelom posipali. Na to smo opozarjali pri obravnavi zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih in je neokusno, da zdaj ščitimo nekoga, ki je šel zavestno v to. Samo 134. člen je ostal neusklajen, vse drugo je bilo stvar dogovora. In celo pismo so nam pošiljali s centrale sindikatov, da ja ne boste posegali v dogovorjen dogovor in ne posegali tudi v 159. člen. Hvala bogu, da je bilo toliko kreposti že na odboru, da smo posegli. Zato podpiramo amandma odbora. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz bi najprej rada povedala, da ni res, da to določilo ni bilo usklajeno s socialnimi partnerji. Bilo je usklajeno in mi smo se o pravici do dopusta o vsem tem sklopu dopusta zelo veliko in resno dogovarjali. Moram reči, da žal predstavnik sindikata, ki se je oglasil na odboru zadnjega pol leta, ni sodeloval v tej pogajalski skupini kot član. Zato tudi ni bil z vsemi pogajanji v zadnjega pol leta seznanjen. To so pač dejstva, ki jih je treba povedati za odpravo kakršnega koli nesporazuma, ali smo bili tu usklajeni ali ne. Bili smo usklajeni. Drugo, kar bi rada povedala, da se ne moremo strinjati, da se na teh točkah dopusta pravice delavcev drastično poslabšajo. Ne poslabšujejo se. Mi imamo v novem zakonu minimalni dopust opredeljen na višji ravni, kot smo ga imeli do zdaj. Gre za to, da imamo štiri tedne dopusta, prej smo jih imeli pa 18 dni. Kar pomeni, če je to 5 dni na teden pomeni 20 dni dopusta, kar je več, kot je bilo v veljavnem zakonu. Če se vrnem na 159. člen, ta člen govori o pravici do prenašanja dopusta, kdaj, v katerih primerih se lahko dopust, ki sicer delavcu normalno pripada za neko leto, takrat ko dela, zato da se njegove delovne moči pravzaprav obnovijo in je namen dopusta z vidika varnosti in zdravja pri delu zagotovljen, da se pa lahko ta dopust izkoristi tudi še v naslednjem letu. Pravilo za vse je, da se mora del dopusta praviloma vedno v dolžini dveh tednov izčrpati oziroma izkoristiti v tekočem letu, takrat ko se dela. Drugi del se pa lahko prenese v naslednje leto. V 159. členu pravzaprav imamo od tega splošnega pravila še eno izjemo. Da se lahko pa več kot pol dopusta, torej cel dopust se prenese v naslednje leto, kadar je nekdo delal že polovico leta v preteklem letu, potem pa je bil odsoten zaradi bolezni ali pa zaradi porodniške odsotnosti. To se pravi, v bistvu dajemo možnost, da po pol leta dela, ko je nekdo delal, ni pa mogel izrabiti celega dopusta, lahko cel dopust prenese tudi v naslednje leto. Te stvari očitno niso bile v besedilu dovolj jasne in zaradi tega je pripravljen ta amandma, ki so ga vložile poslanske skupine štirih strank, in sicer je to amandma pod točko 2. Vlada ta amandma podpira. Ta amandma pomeni, da bo samo besedilo bolj jasno, ker se je ugotovilo, da so določena vprašanja tudi na odboru.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 159. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 43. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 11. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, zato je postal amandma na amandma pod točko 3 brezpredmeten. Odločamo torej še o amandmaju vlade pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 5. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 162. členu in treh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, pod 2 poslanske skupine socialdemokratske stranke z opombo, če bo ta amandma sprejet, bo amandma vlade pod zaporedno številko 3 brezpredmeten. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 41. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod tri. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 163. členu in štirih amandmajih k temu členu: pod ena je amandma na amandma odbora, pod dve je amandma na amandma, predlagatelj tega je tudi odbor, pod tri ravno tako odbor, pod štiri pa amandma vlade. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jozaključujem in prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 4. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma pod tri. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod štiri. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 164. členu in amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Ta člen govori o odsotnosti z dela zaradi praznovanja, in sicer delavec ima pravico do odsotnosti z dela ob praznikih Republike Slovenije, ki so določeni kot dela prosti dnevi. Drugi odstavek potem pravi, da se ta pravica lahko omeji, če delovni oziroma proizvodnji proces poteka nepretrgoma. To je popolnoma logično, kajti nekatere dejavnosti, nekatera opravila in dela so pač taka, da je delati treba tudi na praznike. Vendar menimo, da je delavec, ki mu je bila seveda omejena ta pravica do počitka na praznični dan oziroma dela prost dan, da lahko pravico do prostega dni izkoristi na drug dan v tem tednu. To pomeni, da mu tisti dan ne propade zaradi tega, ker je moral delati, ampak da ima kot dela prost dan lahko v temtednu oziroma v tistemu tednu, ko mu je bila seveda kratena pravica do počitka na praznični dan. In to je bistvo našega amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz moram reči, da zakonodaja delovnopravna loči tiste dneve oziroma čas, ki naj bi bil namenjen počitku. Govorimo o dnevnem, tedenskem in letnem počitku. Tedenski počitek je tisto, kar seveda je namenjeno počitku in tisto, kar se potem tudi prenaša, če delavec na dan normalnega počitka dela. To se pravi, če imamo kot tedenski počitek opredeljeno nedeljo, potem tisti, ki dela na nedeljo, ima pravico do tega počitka v naslednjem obdobju. Praznični dan je v bistvu namenjen nečemu drugemu. Praznični dan ni namenjen v osnovi počitku, ampak obeležju običajno nekega dogodka, nekih trenutkov. Če nekdo mora delati na praznični dan, ima v tem primeru pravico do nadomestila oziroma do dodatka za delo na tisti praznični dan. Ni pa običajno in moram reči, da takih primerov tudi drugje ne poznamo, tudi do zdaj tega nismo imeli, da bi pa praznični dan prenašali in bi rekli, ti, ki si delal 8. februarja na kulturni praznik, boš pač praznoval kulturni praznik čez 14 dni ali pa naslednji teden. Mislim, da to v bistvu ni namen oziroma ni povezano z institutom praznikov. Zato smo proti temu amandmaju.
Hvala lepa. Replika, gospod Vizjak. Izvolite.
Saj ne govorimo o 14-dnevnem zamiku ali pa enotedenskem. Govorimo o tednu. To se pravi, drug dan v tednu, to je v tekočem tednu. Ker ste ravno tale primer praznovanja 8. februarja omenila, morate vedeti, da se praznovanja vrstijo v sklopu tega dne 14 dni. Pač niz dogodkov in tako naprej. Praznovati se da tudi na dan, ko ni ravno strikten, zlasti še, če nekdo takrat dela. Zato menimo, da bi bilo dobro, da tem ljudem, ki pač morajo takrat delati, kar je nehvaležno in tudi tisti dodatek ne odtehta tega, da mora nekdo delati, na primer za 1. maj ali, katerikoli drugi praznik. Zato mislimo, da je umestno, da se tem delavcem zagotovi drug dan v tistem tednu. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 37. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 166. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 168. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 169. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 170. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 171. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma poslanske skupine Nove Slovenije, z opombo, če bo ta sprejet, bo amandma pod številko 2, katerega predlagatelj je Roman Jakič, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da mora biti materija "disciplinske sankcije" bolj natančno določena, kajti zdaj po novem zakonu je odločilna vloga v takem postopku na strani delodajalca. In če še upoštevamo, da niti nima možnosti kaj posegati vmes inšpektorat za delo in da se sodni postopki izredno dolgo opravljajo, potem je takšna ureditev, kot jo predlagamo, zelo potrebna.
Hvala lepa. Gospa, najprej gospod Vizjak. Izvolite.
Jaz bi predlagatelja drugega amandmaja, gospoda Jakiča, vprašal, kaj je mislil oziroma kaj je mišljeno s tem, da je kot disciplinski ukrep oziroma da kot disciplinsko odgovornost delavcu lahko delodajalec izreče tudi začasno opravljanje drugega dela. Začasno opravljanje drugega dela je povezano s številnimi drugimi pogoji. Ali je delavec seveda zdravstveno in tako naprej, ali je usposobljen, izobražen in ne vem kaj še vse? Disciplinski ukrepi so po pravilu taki, da se nekako izvršijo, naj bi se izvršili dokaj hitro. Če bo nekdo nekomu naložil, da mora opravljati drugo delo, potem ga bo pa poslal na zdravniški pregled, na usposabljanje iz varnosti pri delu seveda in na številne druge reči. Jaz ne vem, ali je to mišljeno to, ali kaj je mišljeno. In bi res rad od predlagatelja en komentar. Hvala.
Hvala lepa. Kot ste opazili, predlagatelja ni med nami. Tako vam bo težko odgovoril na vaše vprašanje. Besedo dajem gospe Belopavlovič. Izvolite.
Vlada nasprotuje obema amandmajema, pod točko 1 kot pod točko 2. Razlog za nasprotovanje pri prvem amandmaju je ta, da pravzaprav govorimo, da izhaja iz obstoječega stanja in iz veljavne zakonodaje, ko smo imeli disciplinske ukrepe za lažje in za hujše kršitve in smo tudi govorili o tem, kaj je lažja kršitev in kaj je hujša kršitev. Med hujšimi kršitvami smo imeli tudi možnost sankcije odpovedi delovnega razmerja. Temu zdaj ni več tako. Če gre za kršenje discipline, gre v bistvu za neke blažje kršitve reda, discipline. In tu je tudi sankcija relativno blaga. Možno je izreči opomin. Drugo sankcijo, kot bi bila na primer denarna kazen ali pa kaj podobnega, pa samo v primeru, da je to določeno s kolektivno pogodbo. Sankcij, kot smo jih do zdaj poznali, prenehanja delovnega razmerja oziroma odpoved delovnega razmerja, to, kot je tu predlagano, tega seveda ni več. To je popolnoma izven koncepta tega zakona. Glede na to tudi mislimo, ker gre res za lažje sankcije, lažje oblike kršitev, ki tudi relativno hitro zastarajo, da nima smisla in ni potreben tako natančen postopek, kot smo ga poznali do zdaj, kjer smo seveda opredeljevali hujše kršitve in za te hujše kršitve tudi je bilo možno nekomu delovno razmerje odpovedati. V zvezi s tem amandmajem pod točko 2, da se pač nekomu kot disciplinski ukrep lahko izreče, da se ga premesti na neko drugo delo, da začasno opravlja neko drugo delo, pa seveda je to nekje na meji že s kakšnim prisilnim delom, zaradi tega seveda je tudi ta amandma za nas nesprejemljiv.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 5, proti 51. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije za nove 172.a, b in c člene. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Še enkrat bi veljalo poudariti, da zakon o delovnih razmerjih bi moral določati postopek, kako se ta disciplinska komisija in postopek, kako se vodi. Zlasti za delodajalce, ki imajo več kot 50 delavcev. To je podobno urejeno tudi v drugih državah. Očitno je, da v tem parlamentu ni tega razumevanja. S prejšnje, bom rekel te prevelike zaščite, se zdaj prihaja v drugo skrajnost, da delodajalec pač odredi po svoji lastni zamisli ta postopek in ga tudi izpelje, pri čemer v tem samem postopku, dokler ni končano na sodišču, nihče ne more posegati, tudi z institutom inšpektorata ne. To pomeni v kontekstu slabše strani, če je delavec tista šibkejša plat, seveda hudo reč. Zato je ta amandma toliko bolj potreben. Upam, da bo naletel na večjo razumevanje pri kolegicah in kolegih.
Hvala lepa. Samo še pojasnilo. Prišlo je do pisne napake, in sicer za nove 172.a in b, c člena, tu ni. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Ne bom ponavljala cele zgodbe, ker sem jo že prej povedala, zakaj gre pravzaprav za drug pristop in da je disciplinski postopek nekaj blažjega oziroma omejen na lažje kršitve. Ne moremo se pa strinjati, da ni v zvezi s postopkom v zakonu nič določenega, ker imamo določbe od 171. pa do 175. člena, ki se vse nanašajo v bistvu na disciplinski postopek pri delodajalcu.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za novi 172.a in b člen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 175. členu in treh amandmajih. Pod številko 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod zaporedno številko 2 je amandma vlade, z opombo, če bo ta sprejet, je amandma pod točko 3 brezpredmeten. Pod točko 3 pa je amandma poslanske skupine Nove Slovenije, pri katerem opomba, kot je napisana, ne velja. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma, pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 5. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, člen spremenjen in amandma pod številko 3 je tako postal brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o 176. členu in dveh amandmajih. Pod številko 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod številko 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 177. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma na amandma, odbora, pod številko 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma, pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 179. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 180. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 185. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 189. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 197. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Menimo, da je potrebno v zakonu navesti ukrepe, s katerimi se zagotavlja starejšim delavcem posebno varstvo.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Določeno varstvo starejšim delavcem se zagotavlja preko zakona. Moram pa na nekaj opozoriti. O tem je bilo pravzaprav precej razprave tudi na matičnem delovnem telesu, da včasih prevelika zaščita pomeni pravzaprav tudi nasprotni učinek, ko gre za zaposlovanje določenih kategorij delavcev. Mi smoto do neke meje lahko opazili pri invalidih. Z veliko zaščito invalidov pravzaprav smo ugotovili, da so veliko manj fleksibilni pri zaposlovanju kot če take zaščite ne bi bilo. Kadar želimo sicer nekaj dobronamerno urediti, neko kategorijo posebej zaščititi, lahko naredimo pravzaprav na drugi strani tej kategoriji tudi določeno škodo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 33. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 200. členu in o treh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, pod 2 vlade in pod 3 tudi odbora. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1, sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 202. členu in amandmaju poslanske skupine socialdemokratske stranke k temu členu. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Socialdemokrati predlagamo, da bi terjatve iz delovnega razmerja zastarale v roku petih let, ne v roku treh let, kot je navedeno v tekstu zakona. Gre pa za slovensko specifiko glede nedopustno dolgega trajanja postopkov oziroma neracionalnega in seveda tudi predolgotrajnih postopkov pred delovnimi in socialnimi sodišči. Poglejte zgolj primer, da nekdo toži zaradi nezakonitega prenehanja delovnega razmerja in seveda se mu tožba vleče več kot tri leta, kar je normalno, seveda potem niti ne more več tožiti za, ne vem, vse denarne terjatve, ker je že zastaralo, ker je že rok mimo in to tožbo ne more sprovesti. Tako se mi zdi ta rok treh let absolutno prekratek, glede na slovensko specifiko in predlagamo, da je kot doslej to petletni rok in dano s tem tudi možnost, da delavci res pridejo do tistega, kar jim gre, kljub seveda nekim potem že predolgim rokom. Skratka, tri leta je absolutno prekratko. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Jaz bi rada opozorila na to, da dokler je delovnopravna zakonodaja urejala zastaralne roke, so bili ti roki tri leta. Potem jih pa veljavni zakon ni urejal in so jih urejale obligacije oziroma ne posebej, ampak so bili splošni zastaralni roki. Na to so opozarjali vsi, da je potrebno te roke določiti in da jih je treba določiti pravzaprav v takem okviru, kot smo jih tudi predvideli, treh let. Moram reči, da tu se je pravzaprav vsa stroka s tem strinjala. S tem pa moram izrecno povedati, da skrb, ki jo izraža gospod Vizjak, je v tem primeru odveč. Mi imamo, jaz bom kar citirala 365. člen obligacijskega zakonika, ki govori, da zastaranje se pretrga z vložitvijo tožbe in z vsakim drugim upnikovim dejanjem zoper dolžnika pred sodiščem ali drugim pristojnim organom, da bi se ugotovila, zavarovala ali pa izterjala terjatev. To se pravi, čim je vložen kakršenkoli postopek, potem se zastaranje pretrga. Tudi če bi nek postopek dalj časa trajal, potem to ne more biti vzrok, da bi prišlo do zastaranja, ampak je to zastaranje pretrgano. Tako je ta skrb dejansko odveč. Mislimo, da v treh letih pravzaprav se pa mora upnik le odločiti, ali bo nekaj uveljavljal ali ne. Ko pa začne uveljavljati, potem pa zastaranje ne teče več.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Sam poznam tudi primere iz prakse, ko se, recimo, ljudje ne upajo tožiti. Delavci ne prejmejo regresa za letni dopust. To je tipična kategorija, kjer nihče drug ne more pomagati kot zgolj delovno in socialno sodišče z vložitvijo tožbe. Vendar delavec, dajte sipredstavljati, kako naj delavec toži delodajalca, dokler je v delovnem razmerju. Potem ve, da je pač konec s tem njegovim delovnim razmerjem. Kljub temu mu pa veselo delodajalec krati določene pravice. Dostikrat delavcu preostane zgolj to, da toži šele potistem, ko mu preneha delovno razmerje. S tem se mu nekako tudi oža oziroma ta obseg tega tožbenega zahtevka, če je to zgolj za tri leta, ne več za pet. Ne vem pa, saj pravim, jaz nekako verjamem komentarju državne sekretarke, da bi tožba, kjer se toži zgolj sklenitev, recimo nezakonito prenehanje delovnega razmerja, da v bistvu tudi nekako presekala ta rok zastaranja za druge zahtevke, denarne zahtevke. Če je temu tako, kot pravi, potem ta primer res odpade. Vendar kljub temu menim, da za vse te denarne terjatve je kar prav, da bi bil daljši rok. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Jaz bi želel samo podpreti to prizadevanje kolega Vizjaka. Delavec je v teh stvareh šibkejša plat, šibkejša stran in mislim, da ne bo nič narobe, ne pravnosistemsko, ne kako drugače, če bi ta rok trajala pet let. Zato bi jaz tudi poskušal apelirati na večino v tem državnem zboru, da vendarle prisluhne temu našemu amandmaju, ker vsaj tistim najbolj prizadetim omogoča, da vendarle enkrat vložijo zahtevek in se borijo za tisto, kar jim pripada na sodišču. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 26. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih za nov 203.a člen. Dolžna sem pojasnilo, da amandma pod zaporedno številko 1, amandma poslanske skupine Nove Slovenije, ni pravilno vložen, ker namen, ki ga poslanska skupina zasleduje, seveda doseže z glasovanjem proti amandmaju, ki se nahaja pod zaporedno številko 2. To je amandma vlade. Odpiram razpravo. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. No, amandma za nov 203.a člen je pa neke vrste krona zakonskemu institucionaliziranju sindikatov. Kaj takega mislim, da je v delovnih razmerjih oziroma v vzpostavljanju razmerij med delodajalcem in delavcem lahko samo v našem zakonu, lahko, da je še to kje, ampak kot sem povedal, v zakon: zapisati na zahtevo sindikata mora delodajalec zagotavljati instrumentar za pobiranje članarine. Članarine za prostovoljno organizacijo kot sindikat je. To jesamo ena potrditev tega, da je tudi ta člen ali ta rešitev v zakonu tisti kompromis, ki je botroval sindikatom, da so pristali na tako odločitev v 159. členu, o katerem smo malo prej govorili. Pač upravam sindikalnih central se ne bo treba ukvarjati, kako organizirati sistem pobiranja te prostovoljne članarine. Zakaj bi se s tem ukvarjali, če lahko z zakonom mi naložimo delodajalcu kot partnerju kot nasprotni strani v našem dogovarjanju, temu da bo to za nas morala napraviti. To samo potrjuje temu, kar želimo napraviti, kar je v nekaterih organizacijah še večja "zlizanost" sindikatov z delodajalci, če malo po domače povem. Hvala lepa. Seveda jaz bom z dvema rokama proti taki rešitvi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Ja, načeloma sama tehnična izvedba pobiranja članarine ni sporna, v kolikor seveda delavec s tem soglaša. Tu bi imel vprašanje za predlagatelja amandmaja pod točko 2. Se pravi, da na zahtevo sindikata zagotavlja delodajalec v skladu z aktom sindikata, katerega član je delavec, tehnično izvedbo obračuna in plačevanja sindikalne članarine delavca. Ali je to s soglasjem ali brez soglasja delavca? Kajti da mimo soglasja delavca nekdo z aktom kar [[...]]- je pa zadeva nekoliko sporna. Zdaj me zanima, ali je tu nekako v sklopu skrito tudi soglasje ali tega soglasja delavca posameznika ni? Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ravno ta amandma kaže na to, da ni možno sprejemati zakona zgolj in le na podlagi dogovarjanja socialnih partnerjev. To kaže, kakšne kupčije so. In to tudi dokazuje, da je ta zakon "pele-mele" kar sem že povedal, ni sistemski zakon. Če mi nekaj želimo urediti, delovna razmerja,in vložimo amandma za pogodbeno delo, to ne sodi notri, pobiranje članarine za sindikat pa sodi notri. Oprostite, norčujete se. Samo še čakam, kdaj bo uvedena obvezna članarina za vse delavce v Sloveniji; takrat se bo pa cedilo mleko in med. Jaz ne bom tega podprl, to je norčevanje.
Hvala lepa. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Ne oporekam, da gre za člen, o katerem je vredno razpravljati. Bi pa rad opozoril, da kriteriji, ki jih imamo pri tem, le niso popolnoma enaki v vseh primerih. Mi smo v tem državnem zboru ustanovili vrsto zbornic, resda zbornic, ampak ustanovili, ki smo jim predpisali obvezno članstvo. Tudi o tem je tekla velika razprava in so bili različni pogledi in se je državni zbor pač večinsko odločil, da jih ustanavljamo in da v njih imamo obvezno članstvo. Diskusije o tem tečejo, vendar vsi niso zadovoljni. Imamo obrtnike, ki so nezadovoljni, ker obrtna zbornica ima obvezno članstvo; imamo podjetnike, ki so nezadovoljni, da ima gospodarska zbornica obvezno članstvo; imamo tudi kmete, ki so nezadovoljni, da ima kmetijsko-gozdarska zbornica obvezno članstvo, in podobno, in obvezno članstvo in obvezno članarino. Dodatno k temu smo v eni od zadnjih sprememb zakona o davčnem postopku brez vsake razprave, brez vsake razprave predpisali, da davčna uprava, ker gre za dajatev, skrbi za izvedbo pobiranja, bi rekel, te dajatve, te obvezne članarine, in smo se sklicevali na zakon o RTV, ki je to dajatev uvedla. Tam ni bilo nobenega problema. Rad bi samo na to opozoril, da so naši kriteriji različni in da se ni nemogoče opredeliti tudi tako, brez tako groznega greha, na katerega vi opozarjate, kot je v tem primeru zapisano. Normalno pa je, da ostaja članstvo prostovoljno, normalno je, da član, ko se včlanjuje, ve, kakšni so akti in pod katerimi pogoji se vključuje, in tu bi se dalo najbrž nehati. Ali pa imamo vsi skupaj interes za katerikoli sindikat, saj ne gre samo za enega, da se predvsem ukvarja z vsebinskimi vprašanji ali pa s pobiranjem članarine, to je pa drugo vprašanje. Mislim, da bi bilo koristno, da se ta amandma, tako kot je predlagan s strani vlade, tudi podpre. Hvala.
Hvala lepa. Izvajanje gospoda Potrča je izzvalo tri replike, in sicer najprej gospod Drobnič, potem gospod Brenčič in nato gospod Rokavec. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa. Gospod Potrč, rad bi vam repliciral. Ko ste govorili, "smo potrdili to, smo potrdili to obvezno članarino". Zdaj ne vem, koga ste mislili [[...]] [[Oglašanje poslanca iz klopi.]] Dobro, potem je to nekaj drugega. V glavnem vam povem, da sam nisem za obvezno članstvo. Ne veže me nobena strankarska disciplina. Mogoče so moji kolegi za to. Jaz iz higieničnih razlogov nisem za takšne reči. Potem bo vseobvezno v tej državi. In ne bi rad ponavljal nekih zgodb, ki smo jih že poslušali o nekem sistemu, da smo. In vi nekako napeljujete na to, da bi bili pravzaprav vsi obvezni, torej da se včlanjujemo. Veste, to ni v redu. To gremo mi čisto nekam drugam. Jazsam ne nasprotujem, da se sindikati ustanovijo, da se ustanovijo v skladu z zakonodajo in da pobirajo članarino. In prav je tako, da imamo sindikate. Ne nasprotujem. Samo nasprotujem pa takšni diverziji. To je tisto. In mi se bomo v Sloveniji še srečali sproblematiko obveznega včlanjevanja. Vedno bolj gre v to smer. Delodajalci, obrtniki, obvezno članstvo. In zdaj me ljudje sprašujejo po terenu, ki imajo, ne vem, hektar in pol nezaraščene zemlje ali ne vem koliko že, obvezna članarina za kmetijsko gozdarsko zbornico. Lepo vas prosim! Naj mi oprosti predsedujoča, ampak ker se nanaša pač na problematiko obveznega včlanjevanja. Tu ne bomo nikamor prišli. Ta stvar ne sodi notri. To je stvar pogajanja in dogovora na drugi ravni, ampak ne pa na račun zakona o delovnih razmerjih. Še enkrat poudarjam, nisem proti sindikatu. Sem za sindikate, ne za takšne. Ne za monopolizacijo sindikatov, ne za manipulacijo sindikatov, ne za ekskluzivnost sindikatov. S tem zakonom smo preveč naložili sindikatom. Ne bomo zmogli obveznosti. Sedaj figurirajo po tem zakonu, tako kot javna služba. Kot javna služba smo institucionalizirali.
Hvala lepa. Replika, gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa. Kolega Potrč, žal se v tem primeru ne da mešati jabolk in hrušk. Ne da se jih. Zbornice so ustanovljene z zakonom, z obveznim članstvom. In jasno je temu predpisana zakonska članarina. Durs je državna institucija in deluje povsem logično po principih izvršne oblasti. Sindikati so prostovoljne organizacije, ki delujejo na fakultativnem principu delovanja. In mešati to z zbornicami, je popolnoma nemogoče. Vsebinsko ne gre skupaj. Iščete seveda, zagovorniki te ideje, rešitve. Ampak to ni rešitev. Nima argumenta. Žal ne. Nikjer ga ne boste našli. Hvala.
Hvala lepa. Zadnja replika, gospod Rokavec. Izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je v odgovoru na izvajanje gospoda Potrča že marsikaj povedal kolega Brenčič. Namreč dejstvo je, da so zbornice osebe javnega prava, ker so tudi prenešena javna pooblastila. Sindikati pa so prostovoljno združenje organizacije delavcev, ki predvsem skrbijo za stanovske interesne delavce in to prostovoljno. Dejstvo je sledeče, da s tem amandmajem zmanjšujemo neodvisnost sindikatov. Jaz ne vem, če se to kdo v tej dvorani zaveda, ampak zmanjšujemo neodvisnost sindikatov. In tudi njihovo avtonomnost. Vprašanje je, če se sindikati pri določitvi tega določila in pogajanju zanj te nevarnosti zavedajo. Mogoče je v nekem trenutku dobro, da je to v okviru zakona, ampak verjetno pa dolgoročno bo to prej škodovalo sindikatom, kakor koristilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Potrč, replika. Izvolite.
Najprej, ko sem rekel, da smo odločili. Jaz pač vedno mislim na državni zbor, kadar tako rečem. Marsikdo od nas je pri odločitvi bil, marsikdo s svojim glasom ni bil. Ampak smo odločili, državni zbor je odločil. Kar zadeva različnost zbornic in sindikatov: ja, gotovo. Samo, tudi tukaj so stvari različno urejene vis-a-vis zakona o davčni službi, ker se obvezna članarina zbornic preko davkarije pobira. Tukaj pa ne gre za, bi rekel nobeno davčno pobiranje, ampak zato, da pravico, ki jo imaš na podlagi prostovoljnega članstva, v katerega se včlaniš ali ne, potem prosiš, želiš tudi preko zakona, da se plačevanje tehnično izvede. Iz tega izvajati grozen problem o neodvisnosti, o tem ali bo odgovornost ali ne, o tem, da nismo za monopolizacijo, to so tudi debela sprenevedanja. Mi bi želeli na tej točki oslabiti položaj. Tudi to je možna pozicija. Saj jaz ne rečem, da ni. Samo dajmo iskreno povedati. Sigurno pa se olajša položaj, če se, na podlagi prostovoljnega članstva, takšnega, kot ga kateri sindikat ima, in na podlagi aktov in na podlagi članarine, ki jo ima, ki je visoka ali pa nizka, omogoči tehnična izvedba pobiranja te članarine. Vsi pa priznamo in vemo, da seveda ta tehnična izvedba ima tudi materialne konsekvence. Saj to vemo, seveda jih ima. Ne skrivati, ampak zakaj ne omogoči tega, če se je prostovoljno včlanil, da bo potem pač pod pogoji včlanitve tudi članarino plačeval. Ali se bo moralo pa vodstvo sindikata, katerega koli na kateri koli ravni ukvarjati predvsem s tem, da bo potem tudi, sicer dogovorjena ob včlanjevanju, članarina pobrana.
Hvala lepa. Ste želeli repliko, gospod Školč? Drugače se je k razpravi javil gospod Peče, pred vami.
To, kar nameravam povedati, gre lahko v koncept replike. Jaz se seveda ne strinjam s to obrazložitvijo, da gre zgolj za tehnični posel, ker gre tudi za neko globoko vsebino. In pri teh stvareh se mi zdi, kot da čas teče nazaj, pri vseh teh rešitvah, in da dobivamo vse tisto, kar je že bilo. Vam bom povedal svojo prigodo s sindikatom. Tudi takrat, ko sem šel sam prvič v službo, je bilo pač članstvo v sindikatu prostovoljno, rešitev pa je bila natančno taka kot sedaj, da so delodajalci odvajali sindikalno članarino. In ko sem dobil prvi izpisek za to plačo, sem videl, da sem član sindikata. Nakar sem šel k računovodji in sem pač rekel, da me nihče ni sprejel v sindikat in da iz tega naslova nimam nobenih obveznosti do sindikata. Nakar je trajalo seveda približno pol leta, da sem dokazal, da nisem član sindikata in naj me pustijo pri miru in naj mi ne trgajo članarine. Naslednje pol leta sem moral praktično na skrivaj hoditi jest v menzo, ker so sindikalni šefi rekli, da če pa nisem član sindikata, da pa v njihovi menzi ne bom jedel, ne glede na to, da je bila to pravica, ki je izhajala iz delovnega razmerja. In se mi zdi, da bo s temi praktičnimi rešitvami prišlo lahko marsikje pri neukih ljudeh do tega, da jih bodo avtomatično včlanili v sindikat, podpisali bodo vse tiste papirje, ki jih, ko težko čakajo na delo, podpišejo, in bo pač vse to teklo. Ampak strukturno pa je problem nekje drugje, da delodajalec v bistvu za sindikat opravi neko delo. Pobira članarino. Zato se mi zdi bolj smiselno, da to vsakič sindikat uredi z delodajalcem, podpiše z njim pogodbo in mu tudi plača to storitev. In iz tegavidika mi z zakonom, tako kot je zdaj ta rešitev, pravzaprav damo dodaten prispevek sindikatu, s tem, ko naložimo podjetju, da to plačuje in temu jaz nasprotujem.
Hvala lepa. Repliko tudi gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa. Repliciram kolegu Potrču. Jaz nisem imel občutka, da se pri tej zadevi sprenevedamo. Lahko se kdo kaj spreneveda, ampak gospod Potrč, ta člen ne govori o prošnji ali želji, ta člen govori, na zahtevo, nič drugače. To je bistveno drug pomen, a veste. Ali nekdo v sindikat prostovoljno želi, ali se pogovarja ali se bo dogovoril z neko upravo delodajalca, da bo to naredila. To je njihova interna zadeva. Ne more biti pa to del zakona. In ne moremo zakonu veleti, da zahteva sindikat od delodajalca. To pelje k temu, da je popolnoma jasno, kdo bo rumeni predstavnik delavskega predstavništva pri delodajalcu, na kar se sindikat lahko sklicuje, ko bomo želeli nekatera pooblastila dati svetu delavcev tam, kjer sindikata ni. To je jasen dokaz, kdo bo zdaj ta rumeni predstavnik delavstva. Hvala.
Hvala lepa. Razprava. Gospod Peče, izvolite.
Vsi spoštovani prisotni. Že ob uvodni obrazložitvi mnenja Slovenske nacionalne stranke glede omenjene materije je bil instrument oziroma institut plačevanja članarine, kakorkoli ga kdo razume, izpostavljen kot kritika predlogu zakona oziroma nekaterim vladnim amandmajem. Temu državnemu zboru, vsem skupaj, z izjemo slovenski nacionalni stranki, je postala praksa, da so obvezna članstva, tako na področju različnih zbornic, ki se združujejo oziroma ki jim narekujemo, da se med seboj združujejo, vprašanje pa je, če je to njihova želja, obvezno članstvo, kakor na področju lokalnih turističnih organizacij, kjer se je pokazalo, kaj je to obvezno članstvo in kako na obvezno članstvo gledajo tisti, po katerih je po našem mnenju to dobro; ne, prepričani so, da to ni dobro. V slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da je potrebno čim manj takih stvari zakonsko vezati in da kjerkoli nastaja težnja po obveznem članstvu ali podobnih stvareh, je to treba prepustiti tistim, ki se včlanjujejo, in ne nam, ki pišemo zakone. Okoli tega zakona, pa tudi če sprejmemo zgodbo, sicer zelo zabavno zgodbo gospoda Školča, in če pristanemo na to, da lahko ta člen oziroma amandma gledamo po eni strani skozi tehnično izvedbo vključevanja, toda tudi če gledamo skozi način oziroma tehniko pobiranja, obračunavanja in podobnih stvari, se je smiselno vprašati, ali to ne pomeni ukinitve samostojnosti sindikata, vsaj dela funkcije sindikata. In, kot veste, se žal v naši družbi in pa, mislim, da v družbah na sploh, vse začne in konča okoli denarja. Zato je to nalogo treba, če jo že imajo, prepustiti sindikatom samim. Po drugi strani, če gledamo da je ta amandma širši, da je ta amandma, recimo, v tisti smeri, kot je, instrument članarine, je to prav tako treba prepustiti. To ne sme in ne more biti zakonska materija. V slovenski nacionalni stranki bomo takim težnjam vlade Republike Slovenije za izničenje avtonomnosti po eni strani sindikata, po drugi strani pa za pridobitev sindikalnih mnenj, nasprotovali. Tako bomo nasprotovali tudi temu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za novi 203.a člen, katerega vsebina se nahaja pod zaporedno številko 2 in katerega predlagatelj je vlada. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 36. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 204. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 9. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 7. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 206. členu in amandmaju k temu členu, to je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 207. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 210. členu in amandmaju odbora k temu členu. Vlada amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 26. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 6. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora za nov 211.a člen. Želi kdo razpravljati? Samo trenutek. K 211. členu je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije vložila tudi amandma na amandma. Se pravi, v pregledu imamo amandma za nov 211.a člen, katerega predlagatelj je odbor. Na mizi z datumom 31.1. imate pa tudi amandma na amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije. O obeh odpiram razpravo. Gospod Štemberger, izvolite.
Hvala za besedo. 211.a člen govori o študentskem delu. Prav gotovo je to pomemben segment na področju socialne varnosti študentov in menim, da ga je potrebno zavarovati prav zaradi njegove specifičnosti. Nov zakon o delovnih razmerjih ni predvidel ureditve instituta študentskega dela. Menim pa, da je ta ureditev tega področja za socialno varnost študentov in dijakov v Republiki Sloveniji bistvenega pomena, saj v največji meri predstavlja dohodek tej populaciji. Nedvomno je že dosedanja praksa pokazala pozitivno bilanco študentskega dela iz več vidikov. Iz vidika študentov, delodajalcev, kakor tudi iz vidika širše družbe. Nenazadnje študentsko delo omogoča nek avtonomen vir financiranja študentskim organizacijam, kar je pa temeljni pogoj za neko neodvisno delo takih organizacij. S tem si študentje sami oblikujejo obštudijske dejavnosti in nekako organizirano delujejo v širši družbi, hkrati pa ne obremenjujejo državnega proračuna. Vse to so razlogi, zaradi katerih menim, da bi bilo treba ta amandma podpreti. Ker pa nas je minister opozarjal, da amandma, ki smo ga na odboru podprli, daje ekskluzivno pravico študentskim servisom za izvajanje in posredovanje študentskega dela, smo poslanci stranke mladih Slovenije tudi to pomanjkljivost poskušali odpraviti in predlagali ta amandma na amandma, za 211.a člen. In upam, da je zdaj takšna formulacija tudi za vlado sprejemljiva. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Z vidika sistematičnosti tega zakona se oglašam. Namreč, področje urejanja posredovanja dela vendarle ureja nek drug zakon, o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti. Zdaj, če je to tako aktualna zadeva, da moramo v zakonu o delovnih razmerjih to materijo pripeti, potem, ne vem, verjetno bo še večji "pele-mele" . Sicer pa je, kar se tega tiče, amandma odbora primernejši, po našem mišljenju, ker določa večjo urejenost. Vprašanje, kaj bi se potem dogajalo s tem študentskim delom, posredovanjem. Lahko da bo dosežen nasprotni učinek od tega za kar si pravzaprav stranka mladih prizadeva, to je, da bi predvsem in samo dijaki in študenti prihajali do dela skozi ta institut, ne pa neki drugi, kot kažejo tudi inšpekcije, kdo vse dela skozi ta institut dela dijakov in študentov, in da je marsikdaj to nelojalna konkurenca, pa ne mladih, dijakov in študentov, ampak brezposelnih ali pa celo zaposlenih. Torej, to v razmislek.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Hvala lepa. Čeravno je mogoče v tem, kar je gospod Drobnič ravnokar rekel, tudi najti kakšno argumentacijo proti, posebej ko gre, recimo, za sistematiko, pa vendarle mislim, da je tako oblikovan amandma, ki smo ga zdaj dobili na mizo, malo prej, treba podpreti, kajti s tem dejansko izkazujemo svojo, bi rekel, pripravljenost, da tudi na ta način pomagamo tistemu delu mlade populacije, ki je v delo prisiljena zato, ker pač nima denarja. In mislim, da je to ključna zadeva, ki jo moramo podpreti, tudi če zato morebiti trpi kakšna sistematika. In, seveda, ko je bilo prej rečeno, ko je gospod Drobnič rekel, da bi prejšnji amandma bil boljši, bi pa vendarle posebej opozoril, da gre tu izrecno za napotitev prek pooblaščenih organizacij; se pravi, to ni kdorkoli, postopek za to je urejen, in mislim, da je s tem tudi zagotovljena zadostna pravna podlaga, da lahko dijaki in študenti tudi v resnici prek teh organizacij delajo. Tako da bi res podprl ta amandma in upam, da boste tudi kolegice in kolegi na ta način ravnali in s tem pomagali tistim, ki pač morajo, na žalost, na žalost morajo delati, zato da bi lahko študirali, da bi pač prišli do sredstev in omogočili sami sebi študij. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Malo me je k temu izzval kolega dr. Brejc, predvsem zaradi naslednjega. Glejte, spomnim se, naš Jakič je bil zelo hud zagovornik tega dela in obstoja študentskih servisov, ampak dejstvo je, da so se v mnogih primerih te zadeve izrodile in da se bo treba, bom rekel, tudi sistemsko z zadevo spoprijeti, zaradi tega, ker prihaja do anomalij. To je dejstvo. Jaz mislim, da bi si zatiskali oči pred neko resnico povsem po nepotrebnem. Namreč, ne govorim zdaj o tistih, ki so, kot pravi dr. Brejc, prisiljeni delati za to, da se preživijo, ampak govorimo o tistih, ki bogatijo na ta račun. Jaz sam bom podprl seveda ta amandma, ampak seveda ob pričakovanju, da se bodo na ministrstvu spopadli s tem problemom, ker ni tako enoplasten. Drugo pa, kar se tiče samega dela v času šolanja ali študija, pa jaz mislim, da ni to tako žalostno, če se dela v tem času. Sam sem tudi delal, v povsem drugih časih, praktično med vsakimi počitnicami. To je tudi po svetu tako, da ali vzamejo kredit, pa potem to odplačujejo skozi delo, ali pa delajo sproti in si na ta način omogočijo kruh. Kar nekaj zelo eminentnih Slovencev bi vam lahko naštel, s katerimi sem skupaj študiral in ki so se na ta način pravzaprav došolali. Tako, da jaz prosim predlagatelja, navsezadnje gre za drugo obravnavo, seveda je treba podpreti amandma na amandma in potem tudi skupen amandma, ampak prosim, predlagatelja, da tej tematiki, ki ne more biti vsa zajeta v tem zakonu o delovnih razmerjih, posveti neko pozornost skupaj seveda z ministrstvom za finance. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Če dovolite, bi nadaljevala tam, kjer je gospod Lavrinc končal. Jaz se strinjam, da je tej problematiki potrebno posvetiti določeno pozornost. Moram pa izreči vse pomisleke, da ta problematika dejansko ne sodi v zakon o delovnih razmerjih. Pojavlja se nam eno bistveno vprašanje, ki je povezano s tem, da mi ne opredeljujemo zdaj tiste pogodbe o delu, kot smo jo včasih opredeljevali v zdaj veljavnem zakonu. In torej ne govorimo več o nekem začasnem ali občasnem delu, ki se ga dela po pogodbi o deli, ki jo ureja zakon o delovnih razmerjih. Tu se postavlja vprašanje postavlja, ali zdaj ti študentje pravzaprav delajo na nekem delovnem mestu, ki je sistematizirano in na katerem bi bilo treba skleniti pogodbo o zaposlitvi. To je prvo vprašanje, ki izhaja iz tega člena oziroma iz te opredelitve. In jaz moram reči, da ne poznam ugovora, ali to je ali to ni, ali gre za tiste pogodbe, ki jih pač lahko študentje tako ali tako sklepajo, civilne pogodbe, kjer ni nobenega zadržka. S tem, da pa moram reči: tisto, kar se tiče posredovanja študentskega dela, je predmet zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti. In je treba te stvari dejansko, če jih je treba popravljati in reševati, popraviti in rešiti dokončno v okviru tistega zakona in sprememb tega zaposlovalskega zakona, ki se pripravljajo na ministrstvu. Drugo, treba je tudi povedati, da to, kar je v amandmaju v tretjem odstavku, torej to, kar pa mislimo, da pa je predmet te zakonodaje delovno-pravne, to je pa zaščita, da je treba v tem primeru uporabljati tiste določbe glede delovnega časa, počitka, odškodnine in tako dalje. To pa imamo pokrito, v bistvu, v 210. členu v sedmem odstavku in da imamo v zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju pokrito tisto, kar predlagatelji amandmaja pravijo v četrtem odstavku. Torej, da je treba študente na takem delu zavarovati, če gre za nesrečo pri delu ali poklicno bolezen. Mi imamo v penzijskem zakonu, zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, posebne primere zavarovanja, ki krijejo točno to, in študente ali dijake na takem delu je treba za ta riziko nesreče pri delu, poškodbe, poklicne bolezni, zavarovati. Da še enkrat zaključim. Mislim, da sta tretji in četrti odstavek pokrita z veljavno zakonodajo oziroma s predlogom tega, medtem ko pa prvi pa drugi odstavek dejansko glede napotnic, posredovanja, načina, ne sodita v ta sklop. S tem pa seveda ne zapiramo debate, ne tu ne na ministrstvu, da se problematiki študentskega dela posveti posebna pozornost.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, potem gospod Avšič. Izvolite, gospod Brenčič.
Hvala lepa. Jaz popolnoma razumem željo predlagateljev za nov 211.a člen, vendar pa je le treba res priznati, da je to materijo v enem delu povsem logično treba reševati in iskati v zakonu o zaposlovanju in zavarovanju. En del pa že dokaj dobro urejuje 210. člen. Ko smo se na odboru srečevali s potrebo po dodatnih argumentih, ki naj bi sledili včlenitvi tega področja v zakon, smo zato tudi podprli 210. člen. Zato, ker smo smatrali, da bi predlagatelj za tretjo obravnavo morda dodatno našel rešitve, ki bi željeno razreševale. Samo škoda, ker amandmaja k 210. členu v bistvu nismo sprejeli in ostaja zaprt. Drugače pa bi bilo mogoče to materijo predvsem dodelati v 210. členu. Je pa tako, no, da z amandmajem na amandma, postaja ta amandma nekoliko bolj sprejemljiv, čeravno se pač moramo odločiti. Mislim pa, da je to materijo potrebno razreševati v 210. členu, v kolikor ni dovolj razrešena, in pa v zakonu o zaposlovanju in zavarovanju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa. Sem pozorno poslušal vse, ki ste razpravljali, vključno z gospod državno sekretarko, in sem tudi pričakoval, da bo gospod Brenčič nadaljeval s tem, kar pa mislim ta hip povedati oziroma zagovarjati. Gospod Brenčič je povedal, da nismo izglasovali amandmaja k 110. členu, torej ga nismo odprli. In gospa državna sekretarka je ugotovila, da je nekaj te vsebine že zajete v tem zakonu ali v drugih, da pa o nekaterih stvareh le še ostaja odprto vprašanje, ki bi ga bilo potrebno razčistiti. Ne samo iz proceduralnih razlogov, tudi iz vsebinskih. Zato predlagam, da amandma podpremo in da se seveda do tretjega branja, ta zadeva prouči in oblikuje tako, da bo konsistentna s tem in ostalimi zakoni. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju na amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 3. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Zdaj pa se vračamo na pregled, in sicer odločamo še o amandmaju odbora za novi 211.a člen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 2. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 219. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 220. členu in amandmaju na amandma, pod številko 1, katerega predlagatelj je odbor; tudi pod zaporedno številko 2 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor; in pod številko 3 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma, pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma, pod številko 1, sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma, pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma, pod številko 2, sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 221. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 222. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma odbora, z opombo, če bo ta sprejet, je amandma pod točko 2 brezpredmeten. Predlagatelj amandmaja pod zaporedno številko 2 je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Na mizi pa imate tudi popravek amandmaja k amandmaju pod zaporedno številko 2. Oba amandmaja dajem v razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Že uvodoma, ko sem predstavljal stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke, sem povedal in opozoril, da je na eni strani zakon o delovnih razmerjih zakon, ki določa obseg, nivo in seveda tudi postopke, ki govorijo o pravicah delavcev. Po drugi strani bi pa moral zakon govoriti tudi o učinkovitejšem načinu zagotavljanja teh pravic. Amandma k 222. členu, tako odbora kot tudi Socialdemokratske stranke, je naravnan k temu, da se v nekaterih primerih prepreči samovoljno ravnanje in odvrne nenadomestljiva škoda da lahko inšpekcija za delo ukrepa in, seveda, zadrži izvršitev tega dokumenta, s katerim se nedopustno posega v pravice delavca, in sicer, zadrži do odločitve sodišča oziroma arbitraže. Ne do dokončne odločitve, ampak do te začasne odredbe oziroma do tega predhodnega postopka. Menimo, da je to učinkovit način seveda tudi dvig oziroma neko novo pooblastilo inšpekciji dela. Sicer jo že sedaj izvaja, vendar gre za bistveno jasnejšo transparentno določbo, da lahko inšpekcija za delo tudi poseže in zadrži delodajalca v primeru očitnih kršitev. Naj mogoče to določbo ponazorim na primeru, kajti če bi delodajalec zaradi samovolje in z očitno kršitvijo pravic delavcev nekomu, nekemu delavcu odpovedal delovno razmerje, seveda s tem lahko inšpektor zadrži to izvršitev do ustrezne odločitve arbitraže oziroma sodišča. S tem, seveda, bi se preprečila nenadomestljiva škoda, kajti če bi delodajalec delavca odjavil od socialnega zavarovanja in potem tudi vseh ostalih zadev, je to za delavce nenadomestljiva škoda. In menimo da bo s tem pooblastilom inšpekciji doseženo tudi bistveno boljše preventivno delovanje. Kajti, če bo delodajalec vedel, da ima inšpektor zobe oziroma možnost tega ukrepanja, bo seveda premislil, ali se bo posluževal takih nedopustnih odpovedi oziroma poseganja v pravice delavca, in bo seveda tega manj in tudi kršitev bo manj. Zato predlagamo, da se bodisi amandma odbora bodisi amandma Socialdemokratske stranke podpreta, stremita pa k istem cilju, to se pravi k cilju povečanja pristojnosti inšpektorja za delo v primerih očitne kršitve pravic delavca s strani delodajalca. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. S strani sekretariata želimo, zlasti v zvezi z amandmajem odbora, ker je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke popravljen, opozoriti na dejstvo, da je treba upoštevati, da zakon o delovnih razmerjih glede sklepanja, izvrševanja in prenehanja pogodbe o zaposlitvi predvideva sodno pristojnost. Tako veliko širjenje inšpekcijske pristojnosti tudi na določbe, ki se nanašajo na izvrševanje in na prenehanje pogodbe o delu, kot je predvideno zlasti v prvem odstavku amandmaja odbora, bi lahko pravzaprav potegnilo za sabo vprašanje poseganja vsodno pristojnost. S tega vidika pač opozarjamo, da je ureditev, kot jo za ta del predvideva osnovno besedilo zakona, po našem mnenju ustreznejša. Kar pa se tiče posebnega urejanja obdobja pred sprožitvijo postopkov za varstvo pravic zaradi odpovedi delovnega razmerja, pa mi pravzaprav menimo, da je treba zelo natančno še v nadaljevanju pogledati kombiniranje postopkov, se pravi, upravnega postopka, kot neke vrste dodatnega varstva v predarbitražnem oziroma sodnem postopku, in možnost kombiniranja teh postopkov. Mislim, da gre tu za dosti minuciozno oziroma natančno strokovno vprašanje, in mislim, da bi bil še čas v tretji obravnavi, ker tudi v zvezi s tem določene zadržke v tem hipu še tudi napovedujemo oziroma tudi s strani sekretariata bi temu vprašanju še v tretji obravnavi namenili dodatno pozornost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Torej, če sem pravilno razumela, imamo pred seboj dva amandmaja, ki sta pravzaprav bila identična v prvi obliki, amandma odbora in pa amandma socialdemokratske stranke. Taka, kot sta bila prva na papirju, sta enaka. Če razumem pravilno, pomeni popravek to, gospod Vizjak, da se drugega odstavka ne spreminja, da pa se doda 222. členu nov tretji odstavek. In glede na to, kar je bilo pravkar rečeno, pravzaprav z vidika sistema pristojnosti, sodnih pristojnosti in pristojnosti izvršilne oblasti, kamor sodijo tudi inšpekcije, moram reči, da podpiramo tak amandma, da se dopolni oziroma doda novi tretji odstavek, to pomeni, podpiramo amandma socialdemokratske stranke. Medtem ko pa je amandma odbora, ki je bil prvotno pravzaprav enak, preširok in mislimo, da dejansko lahko posega na področje sodnih pristojnosti. Tako da s strani vlade bi se opredeljevali za ta popravljeni amandma socialdemokratske stranke.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa za podporo. Povedal bi pa samo še to, da se mi zdi zelo prav, da amandma podpremo, tudi s tega vidika, da je člen odprt in s tem tudi odprta možnost izpiljenju oziroma tudi morda odpravi nekaterih formalnih dilem glede delitve pristojnosti med sodno in upravno vejo. V kolikor bi pa oba padla, pa je potem to zaprto in je priložnost, da vseenonekako naredimo korak naprej pri hitrejšem in učinkovitejšem zagotavljanju pravic delavcev, zamujena. Zato sem seveda vesel podpore vlade in upam, da bodo tudi poslanci to podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Vsekakor je tudi odbor bil na tem, da je treba člen odpreti, že iz izhodišč mnenja sekretariata. Vseeno bi pa rad predlagatelja, se pravi, gospo državno sekretarko povprašal, ker tudi amandma odbora uvaja nov tretji odstavek, v čem je zdaj razlika med enim in drugim amandmajem, samo da se seznanimo. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Odbor je podprl pravzaprav dva odstavka. Spremembo drugega odstavka, nov drugi odstavek in nov tretji odstavek. Drugi odstavek je tisti, ki je po našem mnenju problematičen, v bistvu z razlogov, ki jih je predstavnica zakonodaje povedala. Medtem ko tretji je pa tisti, za katerega mislimo, da daje dejansko nekaj več možnosti za boljši inšpekcijski nadzor.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1, to je amandma odbora, z opombo v kolikor bo sprejet, je amandma pod točko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 5, proti 52. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo še o popravljenem amandmaju poslanske skupine SDS pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 2. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 224. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 225. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Ta amandma ne stoji povsem tako, kot bi moral. Zato smo tudi amandma sprejeli. Ta številka, ki je prva, ni 5 [[...]]Saj je prav, saj je prav, samo zavedli so me. Je že v redu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odločamo o [[...]]Gospod Vizjak, izvolite.
Jaz bi imel vprašanje. Kajti meni pa zadeva lahko tudi vzbuja dvome. Ali je številka, ki je bila v osnovnem tekstu 50.000 mišljena, ali je zgolj napaka, da je ena nula izpadla tam pred vejico? To me zanima in bi rad prosim, odgovor vlade. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Belopavlovič, izvolite.
Ničla je izpadla in to je bila težava. Čista redakcija.
Težka redakcija. Tako, da moramo odločati o amandmaju. Amandma. Zaključujem razpravo, odločamo o amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 226. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 227. členu in amandmaju vlade, da se ta člen črta. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 7. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 228. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 230. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 3. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za nov 231.a člen. Pod 1 se nahaja amandma na amandma odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem tudi novi člen. Prehajamo na razpravo in odločanje za novi 231.b člen, katerega predlagatelj je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Samo trenutek. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 231.c člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 235.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 237. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo še na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: „Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije.” Želi v zvezi s predlogom sklepa kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Gospodu ministru, državni sekretarki in podsekretarki ter predstavnicam sekretariata se za sodelovanje pri tem obsežnem zakonu najlepše zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O VARNOSTI CESTNEGA PROMETA, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Zmagom Jelinčičem. Želi predstavnik predlagateljev predloga zakona besedo? Gospod Sašo Peče, izvolite. Gospod Peče, lahko pridete pred govornico? Izvolite.
Če dovolite, gospa predsedujoča, bom prosil za toliko časa, da se v naši dvorani stvari malo uredijo oziroma umirijo, pa potem začnem s predstavitvijo. Spoštovani navzoči! V Slovenski nacionalni stranki smo vložili predlog zakona o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa. Gre v bistvu za spremembe zakona, ki sta jih pred nami nekako vsebinsko poskušala povzeti že dva predlagatelja, in sicer gospod Avšič in pa gospod Kangler, toda obakrat je zakon naletel na negativno podporo oziroma umik iz procedure. Predlog sprememb, ki jih vlagamo po skrajšanem postopku, ravno zaradi procedure in - po našem mnenju - manj zahtevnih sprememb, ki jih ponujamo, predlagamo dve poglavitni spremembi; in sicer prvo, tako imenovano razdeljeno področje sankcioniranja, in drugič: vzpostavitev sistema pozitivnega prava. Pod prvo zadevo, ki se nahaja v skromnem zakonu, torej razdeljeno področje sankcioniranja, v Slovenski nacionalni stranki predlagamo, da se loči stopnja vpliva alkohola na voznike in pa njegova sankcija, torej odvzem vozniškega dovoljenja, v odvisnosti od kategorij za opravljen preizkus znanja. Po našem mnenju gre za sistemsko spremembo, za spremembo, ki se odraža na manjšem področju odjemalcev tega zakona, torej tistih, ki posedujejo več kategorij vozniškega izpita in ki so od teh kategorij bistveno življenjsko odvisni; gre predvsem za profesionalne voznike, ki se s to zadevo srečujejo v svojem življenju. In druga manjša sprememba, ki jo predlagamo v zakonu, to je vzpostavitev sistema pozitivnega prava, kjer v bistvu zamenjujemo dikcijo "zima" z "zimskimi razmerami". Tu pa mi dovolite samo, da citiram del s strani priloženega mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve: "Zimske razmere po naravi stvari sicerpraviloma sovpadajo z obdobjem zime, hkrati pa utegnejo nastopiti tudi izven tega obdobja." Po našem prepričanju v tem primeru, torej z novo dikcijo "zimske razmere" sam zakon postavljamo v mnogo bolj življenjsko obliko, in sicer da se država oziroma njenpristojni organ tudi izven zimskega obdobja lahko odloči za omenjeni režim, ki bo po našem prepričanju imel posledico predvsem varnost v cestnoprometnem režimu. Predlagam, da predlagani spremembi v obliki zakona poslanske skupine, zastopane v tem državnem zboru, podprejo. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Odbor je kot matično delovno telo to obravnaval na 14. seji 7. decembra, kar pomeni lansko leto, ker smo pričakovali, da bo ta točka uvrščena na decembrsko sejo, vendar se njena končna obravnava ni zgodila, zato bomo to poskušali storiti danes. Najprej moram povedati, da je predstavnica sekretariata opozorila, da vsebina 2. in 3. člena predlaganega zakona pomeni ponovitev že enkrat zavrnjenega zakona in zato seveda niso posebej utemeljevali svojega stališča. Predstavnik vlade je povedal, da predloga zakona ne podpira, iz istih razlogov, kot ni podpiral prejšnjega zakona, zakona drugih predlagateljev. In ravno tako ne podpirajo rešitve, ki jo predlagajo predlagatelji v 1. členu tega zakona, to je glede spremembe termina "zima" oziroma "zimski čas". V razpravi je sodeloval še predstavnik Avto-moto zveze Slovenije, ki je soglašal s predlagateljem zakona glede te drugačne dikcije. Sodeloval pa je tudi predstavnik Sveta za preventivo in vzgojo v cestnem prometu, ki nam je na kratko tudi po tej tehnični plati razložil, v čem je sedanji zakon boljši od predlaganih sprememb. V razpravi so člani odbora večinoma menili tako, kot so menili ob obravnavi prejšnjega zakona; torej, da ni mogoče v sedanjih razmerah na nek način stimulirati, da bi vozniki vozili vinjeni, alkohol je še vedno prepogost sopotnik v naših prevoznih sredstvih. No, in ravno tako je bilo posebej poudarjeno, da je varnost tista, zaradi katere smo ta zakon sprejeli; in varnost v zimskih razmerah je mogoče zagotoviti le tako, kot je sedaj urejeno, kajti če to prepustimo, tako kot so želeli predlagatelji, vsakemu posamezniku, da ocenjuje, kdaj so nastale zimske razmere, ali pa če to naložimo, recimo, ministrstvu, bi nekdo, bom rekel, ki je odšel na pot, ko je sijalo sonce in zašel v zimske razmere, bil [[...]]
Prosim, spoštovane poslance za mir.
[[...]]Saj je v redu, saj govorim za magnetogram, ni problem. Bil na nek način - torej stimulirani bi bili vozniki, da vozijo tako. Zato smo ocenili, da zakon ni primeren, in odbor predlaga državnemu zboru, da predloga zakona o spremembah zakona o varnosti v cestnem prometu ne sprejme.
Hvala. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? Oprostite, predstavnica. [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? Dr. Bojan Bugarič, državni sekretar v ministrstvu za notranje zadeve. Izvolite, prosim.
Gospod predsedujoči, najlepša hvala. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci, zelo na kratko. Kaj prav bistvenega k temu, kar je povedal gospod Lavrinc, nimam dodati. Samo pri tisti spremembi, ki se nanaša na 117. in 119. člen ZVCP-ja, torej glede vinjenosti, bi samo dodal še eno stvar, ki jo gotovo poznate, da zakon o prekrških 31. člen - omogoča sodniku za prekrške, da v takšnih primerih izreče takemu storilcu milejšo kazen, kar pomeni, da odvzem vozniškega dovoljenja ni nujna kazen. Skratka, od primera do primera lahko to drugače presoja. Kar pomeni, da ne gre le za nek absoluten drastičen ukrep, ki bi doletel vsakega voznika. Glede drugih argumentov v bistvu kaj ne bi dodajal. Pri samih pnevmatikah pa ocenjujemo, da ureditev, jasno, da ni najboljša, ni idealna, ampak brez ustrezne sistematične analize, študije, bi bilo absolutno preveč riskantno spremeniti to ureditev glede na stopnjo varnosti in kulture - prometne kulture v Sloveniji -, da bi prepustili voznikom oziroma nedoločenim postopkom, da bi presojali od dneva, od primera do primera, kdaj takšne gume začeti uporabljati in kdaj ne. Najlepša hvala.
Hvala. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Nobeden.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: „Predlog zakona o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa, skrajšani postopek, se ne sprejme.” Želi o tem predlogu kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamona glasovanje. Glasujemo, prosim. Navzočih 56 poslank in poslancev. Za 44, proti 9. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 9.]] Sklep je bil sprejet. Zakonodajni postopek je končan o tem predlogu zakona. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9.TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O KRMI, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. POzdravljam državno sekretarko s sodelavkami. Želite, prosim, besedo? Izvolite. Državna sekretarka.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Lepo pozdravljeni v imenu ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospoda Francija Buta, ki se nam bo kasneje pridružil, ker še teče seja vlade. Rada vam bi na kratko predstavila zakon o krmi, ki je dejansko eden od evropskih zakonov, po drugi strani pa zelo strokoven zakon, ki ureja celovito področje krme, ki do zdaj v Republiki Sloveniji še ni urejeno. Zakon ureja ali povzema tiste direktive, ki v Evropski uniji govorijo o proizvodnji krme, o prometu s krmo, o dodatkih, ki jih sme krma vsebovati. Potem govorijo o pogojih za registracijo obrata, ki krmo proizvaja, o pogojih prometa, kot sem že rekla, in - seveda - na koncu tudi predstavlja nadzor nad krmo. Zakon v nekaterih delih dopolnjuje tudi zakon o veterinarstvu, ki v tem primeru, seveda, ves ostaja v veljavi, ampak je v določenih delih njegova nadgradnja. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je osrednji odgovorni organ in tudi koordinativni organ za področje krme v državi; torej bo skrbelo tudi za kontakte z Evropsko unijo in za poročanje Evropski uniji. Kot ste sami opazili, je zakon o krmi precej časa v obravnavi in tudi ga spremlja veliko amandmajev. Rada bi povedala, da smo zakon dolgo usklajevali, ker je tovrstni prvi zakon v državnem zboru, ki ureja, kot sem rekla, kompletno to področje. Želeli smo, na eni strani, napisati zakon za tiste, ki ga bodo v življenju izvajali, to so proizvajalci krme, na drugi strani pa tudi za tiste, ki bodo krmila uporabljali, to se pravi, za rejce živali. Pri tem smo skušali maksimalno uporabljati želje enih in drugih in tako se je rodilo veliko amandmajev. Moram tudi povedati, da se je žal del stroke dosti pozno vključil v pripravo zakona, ne glede na to, da je imel to možnost in da je bil zakon nekaj časa že objavljen v Poročevalcu, vendar smo tudi njihove želje skušali upoštevati. Tako, da zdaj mislim, da s pripravljenimi amandmaji je zakon usklajen z vsemi, in mislim, da je takšen tudi zrel za sprejetje. Rada bi še poudarila en vidik, ki ga ministrstvo za kmetijstvo in predvsem veterinarski del želi poudariti. Ta zakon je del strategije, tako imenovane „food safety” strategije ali varne hrane, ki vključuje vso verigo: od njive oziroma hleva na eni strani, do krožnika na drugi strani, in da bi to verigo popolnili s kompletno kontrolo je treba imeti tudi ta zakon in predvideno veterinarsko kontrolo v njem. Zato upam, da boste te naše amandmaje oziroma besedilo zakona z razumevanjem sprejeli. Hvala lepa za pozornost.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Prosim, gospod predsednik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Želim podati kratko poročilo v zvezi z zakonom o krmi, ki ga je obravnaval naš odbor. Predlog zakona je pripravila vlada, kot je bilo že povedano, in ga vložila v proceduro po hitrem postopku. Zakon je treba sprejeti v zvezi s postopkom procesa prilagajanja naše zakonodaje evropski. Gre za zakon, s katerim bo mogoče primerljivo urediti sistem varne hrane. Zakon določa zahteve zdravstvene in kakovostne ustreznosti, določa nadzor, ureja promet in proizvodnjo krmo v registriranih obratih, določa dodatke, ki se lahko uporabljajo v krmi, določa tudi postopke za izdajo dovoljenj za dodatke, ureja uporabo krme, ki vsebuje gensko spremenjene organizme. Odbor za kmetijstvu je temu zakonu, ki je pred nami, namenil kar dve seji in tri nadaljevanja, in tudi nekaj usklajevanj med zainteresiranimi. Na sejah odbora so sodelovali predstavniki Kmetijsko-gozdarske zbornice, Kmetijskega instituta in Združenja agroživilstva pri Gospodarski zbornici Slovenije. Obravnavali smo tudi pripombe, ki so nam jih poslale zainteresirane družbe. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve je pripravil pisno mnenje z nekaterimi konkretnimi pripombami k posameznim členom. Na osnovi pripomb sekretariata, zainteresiranih institucij in družb ter razprave članic in članov odbora je vlada pripravila amandmaje k zakonu. Kolegice in kolegi. Veliko časa smo v odboru namenili predvsem amandmajem k 9. členu zakona, ki predvideva, da mora krmo, ki je proizvod industrijske predelave in vsebuje proizvode živalskega izvora oziroma krme, dodatke in premikse, da mora to krmo v prometu spremljati potrdilo o zdravstveni ustreznosti. Rekli smo mu, veterinarsko potrdilo. Predstavniki vlade so nam obrazložili, zakaj je potrebno tako potrdilo o zdravstveni ustreznosti. Gre namreč za specifično krmo, ki vsebuje beljakovine živalskega izvora. Podlaga za to je v odločbi komisije Evropske unije od 29. decembra 2000. Članic in članov odbora argumenti vlade niso prepričali, tako da se je odbor večinsko opredelil do amandmaja, da se člen preprosto črta. Amandmaje vlade in druge amandmaje, ki so bili predloženi v skladu s poslovnikom, je odbor obravnaval in jih veliko večino tudi sprejel. Sprejel je tudi nekaj svojih amandmajev. Na koncu obravnave smo sprejeli sklep, s katerim predlagamo državnemu zboru, da predlog zakona sprejme po hitrem postopku, z amandmaji odbora in amandmaji, ki jih odbor podpira. Kolegice in kolegi, pred nami je tudi obsežno poročilo odbora in pregled vloženih amandmajev, tako da so izpolnjeni vsi pogoji za kvalitetno odločanje o predlaganem zakonu. Hvala lepa.
Hvala, gospod Kramberger. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prvi je prijavljen Franc Sušnik, ki bo predstavil mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Prosim.
Spoštovani zbor! V poslanski skupini Socialdemokratske stranke podpiramo razloge za sprejetje zakona in cilje ter načela, ki jim zakonski predlog sledi. Smo pa tudi prepričani, da bi bilo mogoče poiskati cenejše in racionalnejše zakonske rešitve, ki bi v manjši meri obremenile že tako preobremenjenega slovenskega kmeta in davkoplačevalca. Opozarjamo na nejasno in nedopustno ločnico oziroma nejasno opredeljeno razmerje med kmetijskimi pridelki in krmo ter s tem v zvezi tudi v celoti podpiramo črtanje 9. člena predlaganega zakona. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke imamo tehtne pomisleke in podpiramo vse pripombe glede načina obravnavanja zakona o krmi po hitrem postopku. Takšna praksa, to je obravnava zakonodaje s področja kmetijstva po hitrem postopku, se lahko pokaže in se je že pokazala kot zelo škodljiva za razvoj slovenskega kmetijstva. To je dodatno utemeljeno tudi s predpisanim rokom za izdajo podzakonskih predpisov, ki jih je minister dolžan izdati šele v roku dveh let po uveljavitvi zakona. Še enkrat izražamo in utemeljujemo svoje mnenje, da ni nobenega tehtnega in utemeljenega razloga za predlagani hitri postopek. Pri sprejemanju zakona o krmi pa manjkajo še točni in ekzaktni odgovori na vprašanja, povezana s finančnimi posledicami uveljavitve tega zakona. Koliko bo stala davkoplačevalce potrebna reorganizacija v okviru ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, saj ste že v predlogu zakona ugotovili na eni strani, da se stroški ne bodo povečali, takoj nato pa ugotavljate samo delen obstoj teh služb v okviru ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano? Vsi stroški vpisa v register in stroški pridobivanja dovoljenj, stroški pridobivanja odločb in dovoljenj, povezanih z zakonom o krmi, stroški preiskav krme, vse to se bo v končni fazi zlomilo na kmetu pridelovalcu, ki bo tako povečanje stroškov krmil in krme težko ali pa sploh ne uveljavil v ceni pridelkov. Slej ko prej bo veljalo slednje. Zakon o krmi bo sprožil niz predpisov, katerih izvrševanje bo moralo spremljati in nadzirati ustrezno število inšpektorjev, kot navajate v četrtem poglavju uvoda Finančne in druge posledice. Utemeljeno, zelo utemeljeno se ob tem postavlja vprašanje, kaj pomeni ustrezno število inšpektorjev. Je to 100, 150 ali 200 novih zaposlitev in kakšna obremenitev je to za davkoplačevalce in posredno in predvsem za naše kmete? Koliko in kakšna sredstva bodo potrebna za delovanje izjemno številnega sveta za krmo? Za vzpostavitev številnih registrov, evidenc in zbirk podatkov ter funkcioniranje informacijskega sistema, ki je s tem povezan? Koliko in kakšna sredstva bodo potrebna za izdelavo kontrolnih monitoringov, analiz in drugih ukrepov, ki jih zakon predvideva? Sprašujemo pa se tudi, koliko dodatnih ljudi se bo zaposlilo v raznih uradih ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, koliko dodatnih uradnikov se bo pridružilo že tako preobsežni in glomazni kmetijski birokraciji, ki jo tako izdatno napajamo z vedno novimi kadri, s sprejemanjem kmetijske zakonodaje, ki jo za nameček naš parlament sprejema po hitrem postopku, največkrat nedomišljeno, brez možnosti vpliva širše javnosti na potek zakonodajnega postopka. Najmanj - in to je največja žalost - pa se pri tem upošteva slovenskega kmeta, ki v končni meri plača oziroma trpi vse posledice sprejete zakonodaje. Vse našteto oziroma to gotovo niso vse finančne posledice uveljavitve zakona o krmi. Realnost pri uvajanju zakonodaje s tega področja je na žalost vse preveč kruta in še kako utemeljuje navedene pomisleke. Novi in vedno novi veterinarski predpisi ter druge zaostritve pogojev kmetovanja so razmere v kmetijstvu pripeljale na rob znosnega in sprejemljivega. Navajam samo nekaj očitnih in v nebo vpijočih krivic, ki so se zgodile in ki krivijo hrbet ter preizkušajo potrpežljivost in že kar prislovično ponižnost našega kmeta. Kot prvo naj navedem predpis, po katerem morajo kmetovalci, ki molzejo krave, opravljati zdravstvene preglede vsake pol leta. Tak pregled, mimogrede, stane 22.000 tolarjev in je kljub pisnemu zagotovilu, ki sem ga dobil v odgovoru na svojo poslansko pobudo, še vedno v veljavi, čeprav je ta predpis izrazito diskriminatoren in nepravičen v primerjavi s sosednjimi evropskimi državami, kjer te preglede kmetje, ki molzejo, opravljajo na tri leta. Da ne govorimo o prenizki ceni govejega mesa, ki vsaj za 60 in več tolarjev zaostaja zaproizvodnimi stroški ob dejstvu, da subvencije za mlado pitano govedo močno zaostajajo za podobnimi subvencijami v Evropski uniji. Izrazito krivičen in izključujoč je tudi nedavni razpis za nepovratna sredstva Evropske unije za kmetijstvo. Več kot jasno je že v tem trenutku, da ta razpis ne bo dosegel svojega namena, saj je odziv zaradi prestrogih in neživljenjskih kriterijev minimalen. Mislim, da ni treba posebej poudarjati, da gre za razpis sredstev Sapart, vseh pet ukrepov [[...]]
Gospod Sušnik.
[[...]]19 prijav za razpisana [[...]]
[[...]]Moment, prosim. Predlagal bi, da se malo omejitev na zakon o krmi.
Le 19 prijav za razpisana Sapartova sredstva bi moral biti jasen signal, da je tu nekaj hudo narobe. Z uveljavitvijo zakona o veterinarstvu in s tem, ko smo prepovedali izvajanje osemenjevanj kot osnovnega zootehničnega ukrepa osebam, ki nimajo veterinarske izobrazbe, v nasprotju s prakso v Evropi, ki ta opravila dovoljuje tudi rejcem, smo kmete rejce obremenili letno za več kot milijardo tolarjev. Če bi stvari potekale normalno, bi do takšne odločitve ali uspeha veterinarskega ceha ne smelo priti oziroma bi hkrati morali zagotovitvi sredstva za pokrivanje tako povečanih stroškov reje. Na žalost oziroma v škodo slovenskega kmeta, se to ni zgodilo. Se kdaj vprašamo, zakaj v našem prostoru nikakor ne zaživijo dopolnilne dejavnosti v kmetijstvu? Vsi, ki smo bili seznanjeni oziroma ste seznanjeni z vladnimi uredbami, ki urejajo to področje, ste se lahko prepričali, da je glavni vzrok v preobširnih in prestrogih sanitarno-veterinarskih predpisih, katerih dosledna uveljavitev pomeni prej pokop vsega, kar smo na področju uveljavljanja na dopolnilnih dejavnostih že dosegli kot pa nujno potrebno širitev in razvoj. Ni naključje, da je bil zaradi raznih zapletov zakon o krmi obravnavan kar na šestih zasedanjih odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in da je ta procedura trajala več kot pol leta. Zelo značilno oziroma sploh značilno za potek in vsebino razprave pa je predvsem to - in to je pravilomaznačilnost razprav, kar na vseh sejah odbora, ko se obravnava evropska zakonodajo s področja kmetijstva -, da se na teh in v teh razpravah spopadajo izključno interesi služb, ki delujejo v okviru ministrstva za kmetijstvo in raznih institucij s področja kmetijstva. Vsem in prav vsem je glavni interes pri sprejemanju evropske zakonodaje s področja kmetijstva, kako si v aktualnem zakonu - in to nesporno velja tudi za zakon o krmi - pridobiti čim več pristojnosti in s tem posledično tudi denarja za lastno potrjevanje, za lastno širitev, za nova zaposlovanja in posledično za večji kos kmetijskega proračuna. Samo za to gre. Vse to pa gre na žalost na račun slovenskega kmeta, živinorejca, mlekarja in se odraža v nizkih odkupnih cenah mesa in mleka ter vse slabših pogojih kmetovanja in vse težjem položaju v kmetijstvu. V tem brezobzirnem in brezkompromisnem boju, ki smo mu priča in ga neposredno podpiramo, se komajda kdaj prisluhne Kmetijsko - gozdarski zbornici Slovenije, še manj se sliši in čuti vpliv sindikatakmetov Slovenije. Popolnoma brez vpliva in nemočni pa so slovenski, naši kmetje, katerih preživetje in obstoj bi moral biti v nacionalnem interesu naše države, če želimo ohraniti poseljenost podeželja in izgled kulturne krajine. Zato pozivamo: ustavimo ta voz, dokler je še čas. Ustavimo ta voz, ki nezadržno drvi navzdol, ker bo negativne posledice tako neodgovornega in pavšalnega kreiranja kmetijske politike nemogoče popraviti. Ustavimo veterinarje, ki so si v tej igri pridobili preveč in preobsežne pristojnosti. Cene veterinarskih storitev so v obliki trdne zanke, zadrgnile za vrat našega kmeta in samo vprašanje časa je, kdaj mu bo zmanjkalo zraka. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine Nova Slovenija bo predstavil mnenja Alojz Sok. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Torej, nekatere zadeve je povedal že moj predgovornik v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Torej, čeprav je zima in v kratkem ne bomo nič želi, pa je vendar prav, da sprejmemo vendar že ta zakon, čeprav moram tukaj še enkrat povedati, da smo v Novi Sloveniji nasprotovali temu, da bi ta zakon sprejemali po hitrem postopku; vendar takrat naš predlog, pač, ni dobil potrebne večine v tem parlamentu. Je pa zakon o krmi, tako kot je bil vložen, eklatanten primer tega, kako se zakoni v postopek ne vlagajo. Moram namreč v imenu opozicije povedati, da gre za zakon, s katerim bi naj to področje - se pravi področje prometa, proizvodnje, potem krme, potem proizvodnje dodatkov, registracijo obratov, v katerih se proizvaja krma in pa področje nadzora nad tem - uredili na evropsko primerljiv način. Vendar se sprašujem, kakšen je na koncu pravzaprav to evropski zakon, če ga vlada vloži enkrat v proceduro, potem ga nadomesti z novim zakonom, potem ta novi zakon nadomesti s tretjim predlogom, potem pa na lasten predlog zakona, ki ima triinštirideset členov, vloži 55 amandmajev, ki jih imate danes pred sabo - torej, kakšen je to evropski zakon - in potem na ta zakon vlagamo amandmaje še poslanci; celo tako daleč, da se predlaga črtanje enega izmed bistvenih členov tega zakona in potem dobim na mizo še, bi rekel, redakcijske popravke v obliki amandmajev poslanskega kolega Rokavca. Torej, to je primer, kako se v bistvu zakoni ne delajo in ker jih delamo na takšen način, se potem pač pojavi to, da zakona ni možno izvajati; da se potem ti zakoni znajdejo pred ustavnim sodiščem, da se jih hitro parlament ponovno loti in jih popravlja. Če bi takrat zakon obravnavali po rednem postopku, bi danes prav tako že lahko bili v tretji obravnavi. Tako pa je zakon še vedno v hitrem postopku in že v naprej vem, da ne bo takšen, kot bi ta zakon moral biti. V imenu naše poslanske skupine Nove Slovenije bi rad povedal, da nekatere zadeve temu zakonu zamerimo; in sicer bilo je že dosti tega omenjenega. Kot prvo, zakon uvaja preveliko administriranje. Na podlagi tega zakona bo minister moral izdati niz podzakonskih aktov in ker osnovni okvir, vsebinski okvir v samem zakonu ni urejen, se pravzaprav prepušča ministru, da bo to področje s podzakonskimi akti uredil po meri svoje lastne osebne presoje. Sam takemu načinu nasprotujem - v imenu naše poslanske skupine - in tudi pri zakonu o živinoreji bom povedal isto. Namreč, če se lotevamo na takšen način, potem ocenjujem, da so ti zakoni prazni, da ne dajejo osnovnega okvira zakonske regulative, pač pa prepuščajo zadevo, bi rekel, neki samovolji, mimo parlamenta, parlament pa na takšen način ne opravlja svojega dela. Ne vem sicer, če me poslušate, ko to govorim, ampak, tako kot je rekel kolega Lavrinc, za magnetogram govorim. Ta zakon uvaja torej dodatno administracijo, ki bo pomenila strošek. Seveda bo to strošek za proizvajalce, strošek za naše kmete, torej ni mogoče pri nas zadev urediti v našem kmetijstvu tako, kot so urejene v zahodni Evropi, kajti naše kmetijstvo ni primerljivo s kmetijstvom v Evropski uniji. Če je povprečna kmetija v Evropski uniji velika 18,4 hektarja, pri nas je to 5,4 hektarja. Se pravi, poddimenzionirani smo, kar se tiče velikosti kmetij, in ne moremo biti na področju zakonodaje predimenzionirani, kar se dela z našo zakonodajo na tem področju. Kmalu bomo imeli več predpisov na področju kmetijstva, kot pa imamo v Sloveniji kmetov. In to je žalostna zgodba tega urejanja. Ko sem bil nedavno z odborom za kmetijstvo v Bruslju, so nam tam predstavniki na temo veterinarske in fitosanitarske ureditve v Sloveniji govorili, "to morate narediti tako, to tako, to tako". Ko pa smo jim vendar postavili vprašanje, kaj mislijo o načelu subsidiarnosti in kaj mislijo o Evropi enakopravnih narodov, potem so pa svoj ton spremenili in rekli so, "saj mi ne zahtevamo, da to uredite na takšen in takšen način, ampak morate povedati, kdo v vaši državi je za to pristojen". No, tako ta zakon po vzoru Evropske unije uvaja dodatno in novo inšpekcijo za krmo. Sam proti temu odločno protestiram in sem tudi vložil amandma na to temo, kajti danes to področje pri nas nadzorujejo kmetijski inšpektorji, ki to delo opravljajo dobro. Ne vem, zakaj uvajati neko novo inšpekcijsko službo; zakaj uvajati neko novo državno birokracijo, ko pa ste vendar ob proračunu, ki ste ga sprejeli - in pa tudi v koalicijski pogodbi imate zapisano -, da boste zmanjševali birokracijo v tej državi. Na drugi strani pa recimo, kmetijski inšpektorji opravljajo takšno delo, kot je štetje govedi po hlevih, ko gre za neposredna plačila. Visoko kvalificirani ljudje hodijo po naših kmetijah in štejejo, ali je kmet prijavil 5 ali 6 krav za pridobitev subvencije ali morda ni prijavil katere več. Sprašujem se, če je to dostojno in če je to racionalen sistem razreševanja teh nalog na področju kmetijstva. Ta zakon uvaja nek velik svet za krmo, ki pa nima po tem zakonu nobenih pristojnosti, pravzaprav je nekakšen posvetovalni organ ministra; se pravi, neko pevsko društvo, ki lahko od časa do časa zapoje, pa ga nihče ne posluša. Bo pa, seveda, to pevsko društvo stalo toliko in toliko denarja. Oprostite, da tako govorim, ampak če v zakonu nima neka institucija, nek svet za krmo nobenih pristojnostih, pravih, potem pač - po moje - to ni drugo kot pevsko društvo. Z amandmajem sem predlagal, da bi ta svet črtali, ampak sem si pozneje premislil in sem napovedal, da bom amandma umaknil. Še vedno pa sem prepričan, da ta svet za krmo nima nobenih bistvenih pristojnosti. Kar se tiče rokov za izdajo določenih dovoljenj pri registraciji objektov, potem pri registraciji dodatkov, ki se dodajajo krmnim mešanicam in premiksi in podobno, sem proti temu, da si ministrstvo za kmetijstvo pri tem dopušča, da izdaja dovoljenja eno leto po vložitvi popolne vloge. Eno leto po vložitvi popolne vloge je absolutno preveliko, preveč časa in se s takšnim načinom dela pravzaprav ustvarja gospodarska škoda. Še ene točke bi se v tem delu rad dotaknil, to je veterinarskega potrdila za krmne mešanice oziroma za krmo, ki so ji dodani beljakovinski dodatki. Moje osebno mnenje je, da je predlog za črtanje tega člena izredno sporen predlog, sporen amandma. Morali bi namreč skupno razmisliti o neki rešitvi, kajti osebno sem prepričan, da v trenutku, ko je cela Evropa pred enim velikim izzivom na področju kmetijske politike, ko se pojavljajo nekatere hudo nevarne kužne bolezni v naši neposredni bližini, kot so slinavka in parkljevka, da ne rečem, bi rekel, te največkrat omenjene BSE na prvem mestu; ampak mislim, da sta slinavka in parkljevka našemu kmetijstvu veliko bolj nevarna kot BSE. Tu so še nekatere druge kužne bolezni, ki so prav tako lahko izredno nevarne, kot je klasična prašičja kuga, tudi kokošja kuga in še katero bi lahko naštel. Se mi zdi, da bi nek nadzor in neko potrdilo v prometu moralo spremljati te koncentrate, ni pa rečeno, da bi seveda to moralo biti rešeno na takšen način, kot je predlagalo ministrstvo. Jaz vas v koaliciji prosim, da se okoli tega na nek način uskladite in vseeno daste možnost, da nek certifikat, nek papir krmo v prometu na nek način spremlja; da uredite to zadevo tako, da bo zadeva poceni, kar se da poceni, da ne bo predraga; da pa bi krma lahko krožila v prometu brez vsakega papirja- ta zadeva pa se mi zdi zelo nevarna in mislim, da se lahko hitro zgodi, da bomo takšni odločitev nasprotovali, še zlasti, če bi se dogodilo, da bi se na ta način zanesla v Slovenijo katera od zelo nevarnih kužnih bolezni. Lahko vam povem, da so se zelo nevarne kužne bolezni slinavko in parkljevko prinesli v Anglijo s pomijami, ki pač niso imele ustreznega potrdila, ali pa ni bilo potrebno ustrezno potrdilo. Leta 1998 so si na Nizozemsko prinesle klasično prašičjo kugo, prav tako z nenadzorovanim prometom. Cena tega je lahko izredno velika. Še enkrat pravim: poskusite se v koaliciji uskladiti in najti neko rešitev. Kar se tiče naše stranke, bomo mi tako rešitev vsekakor podprli. Hvala za pozornost.
Hvala. Želijo nastopiti še predstavniki drugih poslanskih skupin? Prosim, besedo ima Geza Džuban s poslanske skupine LDS. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Mislim, da ne bo komentar k temu, kar so poslanske skupine predstavile. Namreč, mi se z njihovimi stališči v pretežni meri strinjamo. In so naše ugotovitve podobne, da imamo opravka s tretjo različico zakona, ki je amandmiran z novimi amandmaji, ki so pretežno amandmaji vlade, tudi tisti, ki jih je odbor povzel kot svoje, da smo se tako kot odbor tudi mi v klubu kar nekajkrat sestali v zvezi s tematiko, ki je obravnavana, predvsem glede ustvarjanja novih administriranj in služb, ki jih bodo pač bremenile verigo proizvodnje krme. Takšen zakon, kot je pred nami, prinaša res nek nov sistem nadzora. In po naši presoji je nadzor dovolj močan, da lahko prepreči kakršnekoli negativne pojave pri vnosu ali prenašanju škodljivih pojavov s pomočjo krme. Šli smo skozi pregled amandmajev in smo ugotovili, da lahko podpremo, razen enega primera, vse amandmaje vlade, prav tako amandmaje odbora in en amandma poslanskega kolega. Sicer pa, če bo treba, se bomo vključevali v razpravo pri posameznih členih, če bo zadeva nerazumljiva oziroma bo naše stališče kakršnokoli drugačno kot bo, pač, tukaj v parlamentu prisotno. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine Združene liste bo mnenje predstavil Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Po mnenju poslanske skupine Združene liste, je največja dilema ostala odprta pri tem zakonu ravno zaradi tega, ker se ni ustrezno definiralo naslova zakona in s tem seveda tudi pozneje same vsebine oziroma širine obravnave vseh sestavin oziroma vseh proizvodov, ki naj bi resnično šli v kategorijo krmljenja. Namreč, govorimo o zakonu o krmi. Sama vsebina zakona pa, seveda, govori pravzaprav o krmilih in o proizvodnji krmil oziroma surovinah za krmila. Tukaj je ta dilema glede nadzora, seveda, ostala nerazčiščena in tudi vsi pomisleki, ki so bili dani, češ da s črtanjem 9. člena ne bo nadzora veterinarske uprave nad krmo, seveda ne držijo. Lahko pa potegne tak ukrep za sabo izredno hude posledice, kajti krma v najširšem smislu besede je seveda vse, kar se uporablja za krmljenje živali, in če si predstavljamo kmeta, ki spravlja seno z njive in ga seveda potem tudi odnese v hlev, je to možno samo ob tem, da bo veterinar dal ustrezno potrdilo, da je to seno ustrezno in da ga lahko položi v jasli živali. Če bi se skoncentrirali samo in zgolj na krmila in na surovine za krmila, bi bile mnoge dileme zaradi tega bistveno manjše. Tudi amandmaji, ki so bili sprejeti tako na odboru kot tudi pozneje še predloženi s strani vlade, nikakor ne rešujejo tega problema in tudi naša ocena je, da bodo posledice na kmetijah verjetno večje, kot bi sicer bile, če bi dosledno sledili tudi strategiji Evropske unije, ki se ravno tako nanaša samo na proizvodnjo krmil in na surovine za krmila. Torej, stroški pri kmetih oziroma na kmetijah bodo zagotovo večji in to nas dejansko tudi skrbi, kajti ni dobre obrazložitve, kakšni stroški bodo. Hkrati pa, seveda, tudi lahko zasledimo, da bo zaradi poostrenega nadzora večji prihod v proračun zaradi izterjanih, pobranih kazni oziroma zaradi kršitev pravnega reda. Hkrati pa seveda tudi nimamo ustreznega odgovora na to, ali je že zaradi sprejema zakona o veterinarstvu, ki ravno tako predvideva, da krmo v prometu spremlja veterinarsko potrdilo ali drug ustrezen predpisan dokument o zdravstveni ustreznosti - torej nimamo analize, kako se sprejema oziroma izvaja že sprejeti zakon o veterinarstvu, ki ravno tako že obravnava popolnoma enak postopek, kot naj bi se še enkrat uzakonil v zakonu o krmi. Če se ne izvaja zakona o veterini, zakaj potem pisati še neko določilo v zakon o krmi? S tem dvakrat pravzaprav kršimo zakonodajo in dvakrat bomo morali, najbrž da, tudi v kakšnih poročilih, če se že pogovarjamo o Evropski uniji, posredovati potem tudi obrazložitve, zakaj ne izvajamo teh dveh zakonov. Skratka, predpisujemo očitno veliko več, kot lahko v praksi tudi izvedemo, in to bi vendar bilo treba detajlneje analizirati tudi s strani, predvsem, predlagatelja in podati jasne odgovore na to, ali je res smiselno sprejemati določila, ki podvajajo ali pa določajo nekaj, kar v praksi ni možno izvajati. Zato tudi v naši poslanski skupni ne vidimo večje potrebe po tem, da se 9. člen podpre oziroma da ostane v tem zakonu, kajti če se 35. člen v zakonu o veterinarstvu že sedaj ne izvaja, potem res ni smiselno zapisati še podobno določilo v zakon o krm in potem kršimo pravzaprav dva zakona. Sicer pa podpiramo usmeritev, da se uvede čim večji nadzor nad krmili, in sicer in tudi predvsem nad uvozom teh krmil in, seveda, tudi surovin za vsa ta krmila, kajti to je tisti ključni trenutek oziroma to so tiste ključne surovine, ki res vplivajo na to, ali pridelujemo zdravo hrano oziroma ali uživamo zdravo hrano ali ne. Vsa ta določila, ki v tem zakonu gredo v to smer, so za nas tista, ki jih bomo podprli, in tudi ne nazadnje bomo podprli potem ta zakon, kakršen je predložen, s temi dopolnili, vendar pač s priokusom, da nekatere finančne posledice in možnosti izvedbe zakona ne bodo zastavljene na način, ki bi peljal v razvoj slovenskega kmetijstva. Hvala.
Hvala lepa. Prekinjam sejo. Nadaljevali bomo ob 14.30 uri. Prosim, da prisluhnete še naslednjemu sporočilu. Izvolite.
Gospod predsedujoči, hvala lepa. Čisto kratko. Člani skupine prijateljstva s Hrvaško so danes dobili obvestilo, da bi se ob 14.00 uri na kratko srečali v velikem salonu. Gre za to, da so včeraj v Zagrebu tudi formalno tako skupino v hrvaškem saboru ustanovili in da se z njo dogovarjamo o srečanju v Krškem in na Bizeljskem 12. februarja. Glede na to, da sta med obema državama zelo zapletene situacije na različnih področjih, mislim, da bo tako druženje koristno. Zato vabim, da člani pridete na kratko v veliki salon ob 14.00 uri. Hvala.
Vabim kolege in kolegice, da pridejo v dvorano. Nadaljevali bomo s prekinjeno 12. sejo in s tem s prekinjeno 9. točko, z obravnavo predloga zakona o krmi. Imam nekaj dodatnih opravičil. Ostali smo pri stališčih poslanskih skupin, nadaljevali bomo s stališči poslancev in poslank. Kolegice in kolegi! Seveda je vloženih veliko več kartic, kot je navzočih poslank in poslancev. Niste edini, kolega Sok. Dobro, da vas vidim, drugače vas ne bi slišal. Poskušal bom ugotoviti navzočnost v dvorani, da bi lahko nadaljevali s prekinjeno 12. sejo. Prosim, če lahko pritisnite tipko [[...]]Prosim, če pritisnete tipko „kvorum”. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Navzočih je 54 kolegic in kolegov. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Za besedo in predstavitev stališč poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke se jeprijavil kolega Peče. Imate besedo.
Spoštovani navzoči! Kolikor je bilo izpostavljeno iz stališč poslanskih skupin pred menoj, tudi v Slovenski nacionalni stranki pravimo, da zakon v tem trenutku za to obravnavo ni primeren. Tako, da dovolite, da [[...]]
Prosim za mir v dvorani! Prosim.
Hvala. Da se dotaknem tistih posebej perečih zadev, ki izvirajo iz zakona oziroma po mnenju slovenske nacionalne stranke. Prvič je govora tako s strani uvodnika, ki je podal poročilo o zakonu o krmi, kakor tudi iz obrazložitve, da gre za enega tistih zakonov, ki so vezani na tako imenovani evropski pravni red, kjer gre za povezavo oziroma za sprejemanje obveznosti, kriterijev in pa smiselnih določb, ki jih uporabljajo v tujini V zvezi s tem je treba povedati - mislim, da je bilo tudi že izpostavljeno, pa kljub temu - da slovenskega kmeta ne moremo niti pod točko razno enačiti s sorodno dejavnostjo oziroma s kmetom, ki se s to dejavnostjo ukvarja oziroma s človekom, ki se s to dejavnostjo ukvarja na evropskem trgu. Zato se nam zdi ta primerjava in prikaz nuje pod tem pogojem zelo nekvaliteten in celo neumesten. Kot verjetno sami veste, je v tem trenutku vsako oteževanje položaja kmetov, zakonsko oteževanje delovanja, pomeni samoše bližanje propadu te dejavnosti, za katero mnogi že trdimo, da je na robu, recimo temu, eksistence in da bi ta država, državni zbor in pa vlada Republike Slovenije jim morala pristopiti na pomoč, ne pa jih še dodatno omejevati. Po našem prepričanju je tudi sam zakon, kot nam ga je podala vlada v proceduro po dolgi lastni proceduri, z ogromno lastnimi amandmaji, s spremembami zakona, kar kaže, da niti vlada Republike Slovenije na tem področju ni bila enotna, predstavlja samo še povečanje pravne praznine po drugi strani pa pomeni, da si bo pristojno oziroma resorno ministrstvo ravno na tem področju vzelo toliko moči, da bo vsebinsko vse izoblikovalo s svojimi podzakonskimi akti. Mislim, da je to nesprejemljivo za državni zbor in nesprejemljivo za vse tiste odjemalce zakonov, ker ne bodo imeli krovnega zakona, ki bi moral biti, ki bi v svojih vsebinah določal osnovne težnje in norme, temveč bodo predvsem naloge in dolžnosti v življenje prišle prek podzakonskih aktov. Po našem prepričanju je poleg vsega tega, da se naredi življenje slovenskega kmeta težje, tudi ena izmed vsebinskih določb, s katero skuša vlada uveljaviti svoj prav, tako imenovano uvajanje administrativne birokracije, s tem da se bo državna uprava samo še povečevala v obliki različnih inšpektorjev, v tem primeru inšpekcije za krmo, ki bodo dodatno vsebinsko in finančno, recimo, nadzirale slovenskega kmeta. Toda prav bi bilo, če bi samo nadzirali, ne pa mu dodeljevali posebnih težjih nalog, s katerimi, če jih bo seveda hotel izvajati, sploh ne bo mogel biti konkurenčen na tako imenovanem evropskem trgu, na katerega si pa vsi vi želite, da bi Slovenija stopila. Nadalje, kot je bilo pri enem prejšnjih zakonov že rečeno, da se zadeve praviloma, najsi bodo zadeve v obliki zakonov ali podzakonskih predpisov, začnejo in končajo pri financah. Mislim, da je to eden teh zakonov, ki je ravno na tem področju najbolj nedorečen. Verjetno je najbolj nedorečen ravno zaradi tega, ker bo poskušala vlada obveznosti, ki jih bo po novem prenesla na slovenskega kmeta, določiti predvsem s podzakonskimi akti. Ne bom govoril o nejasnosti razmejitev oziroma opredelitev od pridelka na krmo, ker mislim, da je bilo o tem govora, in verjamem, da ga bo še nadalje v razpravah posameznih poslancev. Rad pa bi povedal, da zakona v taki obliki poslanci slovenske nacionalne stranke ne nameravamo podpreti zaradi štirih osnovnih dejstev, ki so bila zgoraj našteta in zaradi katerih, če že ne drugega, bi si slovenski kmet zaslužil drugačno obravnavo te problematike, kot mu jo pripisuje vlada Republike Slovenije oziroma tisti del poslancev, ki se s tako obliko zakona strinjajo. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, kolega mag. Kramberger.
Hvala, gospod predsednik. V imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke želim povedati, da bomo mi predlog, ki ga je predlagala vlada, podprli. Sicer imamo do nekaterih amandmajev, ki jih je sprejel odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, nekoliko drugačna stališča. Ta stališča pa bomo nad proceduroposkušali uveljaviti. Drugače pa ne želim, ker tudi po poslovniku ne morem, polimizirati z nekaterimi kolegi, ki so govorili v imenu poslanske skupine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali želi še katera od poslanskih skupin besedo? V nasprotnem dajem besedo poslankam in poslancem. Ni pisnih, ni tudi ustnih prijav, tako da [[...]]Prosim, želite besedo še enkrat? Kot poslanec. Prosim, imate besedo, pet minut.
Hvala, gospod predsednik. Prej je bilo povedano nekaj trditev, na katere moram odreagirati. Kolega Sušnik je v svojem nastopu uporabljal zelo zveneče in zelo čudne besede. Govoril je, "ustavimo veterinarje, ki so si v tej igri pridobili preveč in preobsežne pristojnosti". Govoril je tudi o cenah veterinarskih storitev, ki drgnejo za vrat našega kmeta. Tukaj bom poskušal v teh petih minutah povedati to, da je veterinarska služba sprivatizirana, obstaja del veterinarske službe sedem let na trgu in na to službo pravzaprav nima vpliva parlament in ne vlada. To je na trgu. Drugo, v zakonu o veterinarstvu, katerega je tudi kolega Sušnik pomagal sprejeti, v tem zakonu je opredeljen svet uporabnikov in tukaj lahko tudi uporabniki, se pravi kmetje, sooblikujejo te cene. Drugo so pa cene oziroma pristojbine, ki jih kasirajo inšpekcijske službe, inšpektorji. Za tem je pa uredba ministrstva, katera uredba o pristojbinah na področju veterinarstva, o teh pa ima seveda pristojnost vlada, da določa višino teh pristojbin. Konkretno, "gis" za meso in mleko, ti gospodje so izračunali, da je cena teh pristojbin na kilogram mesa 1,5 tolarja. Kolegice in kolegi, to je cena kontrole. To se pa moramo vprašati, ali je to preveč ali je premalo. Pri zakonu o krmi pa je prav v isti odredbi napisano, da se za tono krme plačuje 5 točk, ena točka je pa 15 tolarjev. Se pravi, za tono krme bo moral registrirani obrat plačati 75 tolarjev pristojbine. To pristojbino bo pa plačal ob izdaji veterinarskega potrdila. O tem se pogovarjamo! Kolegice in kolegi, tukaj, ko smo zmešali od SAPARD-a do podzakonskih predpisov in vsega, to lahko vzamemo kot interpelacijo proti ministru za kmetijstvo. In to je čisto druga tema. Sedaj se pogovarjamo o zakonu o krmi, tukaj govorimo o kontroli te krme, ki bo proizvedena v registriranih obratih, in ne kontroli krme na travniku, da bo moral veterinar stati pri kmetu, ko bo z vilami dal travo kravi. Gre za registrirane obrate po tem zakonu, v katerih bo veterinarski nadzor. Jaz mislim, da se tukaj odločamo o nadzoru ali o tem, ali bomo imeli nadzor ali ne bomo imeli nadzora. Sedaj ves gnev in vse, kar je narobe v kmetijstvu, sam sem tudi prepričan, da je marsikaj narobe in bi marsikaj bilo potrebno urediti, in bi že zdavnaj morali urediti, ampak za to ni kriva veterina. Poglejte koliko služb je na državnem proračunu, ki jih prav tako po tej logiki plačujejo davkoplačevalci in kmetje, če hočete. Toliko, hvala lepa.
Prijavljena sta kolega Jerovšek in kolega Sušnik. Najprej kolega Jerovšek. Sicer pa bi povabil, da se razprava morda razvije po tem, ko bomo glasovali o amandmajih, ker bomo šli potem takoj na glasovanje o njih.
Na ta splošni del in to dilemo, koliko nadzora in v kakšni obliki in kako drag nadzor pri proizvodnji krme, se moram tudi sam oglasiti. Jaz verjamem, da kolega Kramberger zelo strokovno na te zadeve gleda in pozna obe plati, se pravi kmečko stran in veterinarsko plat, in tudi zakonodajno v vlogi predsednika odbora za kmetijstvo. Vendar jaz mislim, da je potrebno prisluhniti signalom s terena, iz živinorejske sfere glasovom kmetovov, ki so postali izredno kritični oziroma so v veliki stiski. Vsakršen dodatni tolar, ki obremenjuje njihovo proizvodnjo, jih pravzaprav potiska v nezavidljiv položaj, kajti treba je pač ugotoviti, da so kmetje, predvsem živinorejci, izredno obremenjeni zaradi škarij cen in pa zaradi naravnih katastrof, ki so se zgodile v zadnjih letih. Pri tem mislim na pojav hudih kužnih bolezni, ki so jih pač vsi elementi, ki so v tej verigi pojavljajo, v največji meri vse dodatne stroške prenesli na živinorejce, na rejce živali. V tej verigi pa se nekateri elementi tudi izredno, kljub tej krizi, izredno dobro počutijo oziroma imajo velike dobičke in pravzaprav se je njihov gmotni položaj izboljšal. Jaz mislim, da je tu treba loviti eno ravnovesje. Vse te službe in tudi ministrstvo mora bistveno bolj pazljivo prisluhniti temu, kar se dogaja. Ne moremo nasprotovati zakonu, ki je potreben, vendar kot pri večini drugih zakonov opažamo tudi pri tem zakonu odtujenost. Odtujenost od smisla, da bomo imeli zdravokrmno prehrano živali. In seveda, racionalno tudi. Glejte, moram poudariti, da so naši kmetje ob pojavu prvega primera norih krav, moram reči, da sem bil na nekem zborovanju pretežno kmetov, živinorejcev, in moram reči, da so bili skeptični, ali se je ta pojav norih krav v Zgornjesavinski dolini dejansko pojavil. Njihovo prepričanje je bilo večinsko, da je to podtaknjeno. Tako daleč gredo stvari, da je zadeva podtaknjena, da so si to neki lobiji izmislili s tem, da bi še bolj pritisnili na rejce. Ker dejstvo je, da ob vsem tem cene žive živine nenehno padajo, da pa se to nikakor ne pozna v trgovini, da bi zaradi manjše porabe, manjših nakupov cene mesa slučajno padle. To je napaka države, ki ščiti ene v proizvodni verigi. In prav s tega stališča gledajo tudi na vse te novosti, ki so nekatere potrebne, ki jih prinašajo ti novi zakoni. Zaradi tega jaz pozivam to vladno stran, da naj bo skrajno racionalna, da naj tudi kroti veterinarske apetite. Veterinarski apetiti so se ob teh boleznih razrasli. Moram reči vemo, da je marsikaj potrebno, marsikakšno izboljšanje. Vendar, dejstvo je, da so se veterinarski apetiti tako razmnožili in da danes, če gledate večinoma, da se kmet in veterinar ne čutita več zaveznika, kot sta se vedno doslej. V očeh večine kmetov danes veterinar, žal, deluje v neki percepciji administratorja, birokrata. Da ne bodo gledali kmetje v veterinarju birokrata, v tem mislim, da največ lahko naredi sama veterinarska organizacija, vendar tudi prek teh zakonov, skrajno moramo omejiti na nujni nivo in na nujne cene. Bom končal. Gospod Kramberger je prej sešteval točke. Zdelo se mi je zelo podobno kot pri advokatu - to je toliko točk, to je toliko točk, to je toliko točk. Tam, vemo, da ni nobena stvar nikoli poceni. Vendar moramo biti bolj racionalni. Ta proizvodnja živine ne prenese visokih stroškov. Hvala.
Hvala, kolega Jerovšek. Kolega Sušnik ima besedo, za njim kolega Rokavec.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovanemu gospodu Krambergerju bi rad samo rekel, da sem navedel nekatere najbolj pereče probleme kot primer, kako učinkuje zakon, ki je sprejet po hitrem postopku, na hitro, nedorečeno, tudi v smislu predlaganega hitrega postopka sprejemanja zakona o krmi. Poglejte, nihče me ne more prepričati, da so bile te trditve za lase privlečene in da ne držijo. Nihče. Samo primerjalni pregled s sosednjo Avstrijo pove, da je temu tako. Zakol goveda, stare krave danes pri nas stane pol ali pa celo kravo. Poslušajte, temu ne more biti tako, v primerjavi s sosednjo Avstrijo, ko je to bistveno ceneje, ko dežela plačuje stroške uničevanja škodljivih veterinarskih odpadkov. To preprosto ne gre. Poglejte, ta ukrep okrog zakola - ali je humano, ali je ekonomsko, da se iz cele Koroške vozi živina v zakol nekam v Maribor ali še kam dlje. To se mi zdi tako z vidika stroškov kot z vidika mučenja živali in humanosti zakola - zagotovo to ni dobro. In verjamem, da je bilo to uzakonjeno v zadnjem obdobju kot posledica sprejetja zakona o veterinarstvu in podzakonskih predpisov. Druga stvar, nihče me ne more prepričati, da določilo, da je treba šestkrat v istem obdobju, kot primerljivi kmet v sosednji državi, opraviti sanitarno-zdravstveni pregled, da je to težnja k nekemu višjemu standardu. To je čisto preprosta diskriminacija in nabijanje nepotrebnih stroškov našim rejcem. Kam gre, poglejte, kam gre ta politika! Kam smo prišli, kako si predstavljate razvoj podeželja ob dejstvu, da praktično na celem območju Krasa ni več organiziranega odkupa mleka. Kako si predstavljate razvoj podeželja ob dejstvu, da smo praktično s temi strogimi predpisi onemogočili tistega majhnega kmeta, ki je redil eno ali dve govedi za svoje lastne potrebe, ki je praktično komunalec, ki je skrbel oziroma preprečeval zaraščanje podeželja. Če to niso argumenti, ki bi nas morali voditi k razmisleku, potem mislim, da je nekaj hudo narobe, mislim pa, da so.
Hvala lepa. Ali smem reči, ker se zdaj priglaša vse več kolegov k besedi - najprej kolega Rokavec - da v tej splošni razpravi ne bi posegali v obrazložitve vsebine amandmajev, ker se bo sicer ta diskusija ponavljala. Predlagam, da zdaj opravimo splošno razpravo in da gremo potem od amandmaja do amandmaja, tudi skozi razpravo. Kolega Rokavec, nato kolega Kramberger.
Hvala za besedo. Gospod predsednik, prosil bi vas, da bi dejansko razpravljavce opozorili na to, da se dejansko v svojih razpravah gibljejo okrog teme, ki je na dnevnem redu, ne pa teme okrog problematike kmetijstva v celoti, čeprav je tudi s tem povezano. In se v veliki meri oziroma skoraj z vsem, kar je kolega Sušnik povedal, tudi strinjam. Ampak problem je predvsem v tem, ker naša država že zdavnaj, še zdaleč ni pripravljena do te mere, da bi lahko dejansko stopila enakopravno z vsemi predpisi in prilagoditvami, kakor tudi ekonomsko močjo kmetijstva v Evropsko unijo. Ampak toliko samo na ta komentar. Drugo, kar se tiče tega zakona o krmi. Jaz sem prepričan, da če bomo sprejeli tiste amandmaje, ki jih je sprejel odbor, potem bo verjetno ta zakon pomenil en minimalni kompromis tistega, kar je verjetno še znosno na tem področju, na eni strani znosno za kmete, za kmetijske proizvajalce, kakor tudi za državo, ki mora skrbeti za pravilen nadzor in nad kvaliteto, kakovostjo prehrane v celoti. Mislim pa, da bi bilo potrebno in da ni dovolj razmejeno področje, kaj predstavlja krma, osnovna pridelana krma, in kaj predstavljajo krmila. Jaz sem vložil en predlog amandmaja. Čeprav mi predstavniki vlade tukaj zatrjujejo, da je to nemogoče ločiti, sem prepričan da bo v praksi in v tolmačenju prihajalo do različnih interpretacij. Lahko tudi interpretacij, da si bodo določene službe na področju kmetijstva stvari razlagali drugače ali pa pripravile podzakonsko vsebino za posamezne rešitve v tej smeri, da dejansko ne bo izhodišče tisto, ki bi bilo na nek način to, kar je do sedaj nekaj naravnega in pa tudi samo po sebi umevnega. Jaz lahko dam samo en primer. Namreč, po tem zakonu je možno razlagati, da če bo kmet pridelal nekvalitetno silažo, osnovno vulminozno krmo, ki jo še ne bo uporabljal za krmljenje, ampak če bo inšpektor hotel kontrolirati to krmo, ker je nastala mogoče, da ne bo tako kakovostna, zdravstveno ne bo neoporečna, ampak da ne bo tako kakovostna, da bo lahko kmet zaradi tega, ker je zaradi neugodnih vremenskih razmer moral spraviti tako krmo in ki je vplivala na manjšo kvaliteto, na manjšo kakovost, bi tudi kaznovan. To dilemo je potrebno jasno razčistiti, preden sprejemamo ta zakon. To je ena od ključnih bojazni in pa dilem, o katerimi se sprašujejo kmetje. Mislim, da če bomo to razčistili, potem mislim, da bomo veliko lažje tudi glasovali za predlagani zakon. Hvala.
Hvala lepa, kolega Rokavec. Tudi vaše opozorilo je spoštovanja vredno in se ga bom držal, kot sem rekel že na začetku diskusije. Kolega Kramberger, vi ste zadnji na mojem seznamu.
Hvala, gospod predsednik. Jaz sem želel samo kolegu Sušniku ugovarjati in tudi isto sem želel povedati, da pravzaprav vse te navedbe, o katerih je kolega Sušnik govore, niso predmet zakona o krmi, ampak so to drugi problemi, ki so nedvomno. Recimo ta problem zdravstvenih pregledov molznikov. To smo mi obravnavali na odboru za kmetijstvo, tudi tukaj je kolega Sušnik postavil to poslansko vprašanje in tudi jaz se s tem globoko strinjam, ampak še vedno čakamo ministra za zdravje, da bo spremenil uredbo. To ni v pristojnosti ministrstva za kmetijstvo, ampak to je problem vlade. To pa, da recimo tako, kot si, kolega Sušnik, navedel, da zakol živali stane pol krave, to ni problem veterine, to je problem organizacije teh služb in kako je ta panoga pri nas organizirana. Se ve, če bi takrat kmetje uveljavili 45% tistega lastništva v zadrugah, bi to bilo danes čisto drugače. Ampak na to pa pravzaprav mi nimamo vpliva. Ni več dogovorne ekonomije. Hvala.
Na mojem seznamu ni več prijavljenih, kar bi lahko pomenilo, da zaključimo splošno razpravo in preidemo na pregled vloženih amandmajev. Zaključujem razpravo in prehajamo na drugo obravnavo. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovalanajmanj 1/3 navzočih poslancev. Glasujemo o tem predlogu. Prosim. Glasujmo o tem postopkovnem predlogu! Navzočih je 47 kolegic in kolegov. 43 jih je bilo za, 2 sta temu nasprotovala. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zdaj pa prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 22. januarja letos. K 2. členu sta bila vložena dva amandmaja. Želi kdo besedo v zvezi z njima? [[Nihče.]] Potem bomo o njima glasovali, pri čemer opozarjam, da pri amandmaju pod zaporedno številko 2 gre za vsebinsko povezavo z amandmajem k 7. členu pod zaporedno številko 4. Najprej pa glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Prosim, glasujmo! Navzočih je 48 kolegic in kolegov. 40 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Glasovali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Opozoril sem že, da je povezan z amandmajem k 7. členu pod zaporedno številko 4. Obrazložitev glasu. Prosim.
Jaz bi prosil samo za 3 minute pavze za zelo kratek posvet v moji poslanski skupini oziroma v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke pred glasovanjem.
Ura je 15.02. Bili ste zelo jasni. 3 minute potrebujete. Ob 15.05 bomo nadaljevali. Do takrat prekinjam sejo.
Ugotavljamo navzočnost v dvorani, prosim, da pritisnete tipko kvorum. Sklepčnost bom morali še enkrat ugotavljati. Prosim, kolegice in kolege, če pritisnejo tipko kvorum, v dvorani je navzočih dovolj poslank in poslancev, da bi lahko sklepčno odločali. V dvorani nas je dovolj. Mislim, da ne gre za politiko, da gre za premajhno zbranost. Kdo nasprotuje, če še enkrat ugotavljam navzočnost? Še enkrat bom ugotavljal navzočnost v dvorani. Prosim, pritisnite tipko kvorum. V dvorani nas je dovolj. Ugotavljam navzočnost v dvorani. V dvorani nas je 51. Državni zbor je sklepčen. Kolega Peče je želel v imenu poslanske skupine odmor. Želite obrazložiti stališča? Prosim.
Hvala. Resnično tudi odmor, ki ga je zahtevala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, ni bil namenjen v podaljševanje razprave. Ampak, gospodje in gospe, dovolite mi minuto, dve. Naštel bom 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. člen, ostalih ne bom.
Sedaj ni splošna razprava.
Ni splošna, ampak stališče, kaj se je dogovorila poslanska skupina in pa potem predlog.
Ne morete tega. Kolega Peče, ne morete. Lahko pojasnite stališča k amandmaju pod zaporedno številko dva k 2. členu.
Potem umikam razpravo in vas prosim, če mi daste proceduralno.
Želite proceduralno? Prosim.
Še enkrat hvala za besedo, gospod predsednik. Minister predpiše podrobnejše pogoje, minister podrobneje predpiše, minister predpiše vrsto, minister predpiše podrobnejše pogoje, minister predpiše, minister predpiše, ne glede na določbe prejšnjega odstavka, minister predpiše, zopet minister objavi, minister podrobneje predpiše, minister izbriše itn. Ni ga člena v tem zakonu, ki ne bi dajal ministru pooblastila. Mi sprejemamo čisto prazen kup papirja. V skladu s tem dajem v sprejem naslednji predlog, glede na to, da je zakon v hitrem postopku in da je vse v rokah ministrstva kot predlagatelja, da spremeni naslov: Zakon o ministrovih pristojnostih z dvema členoma: prvič, vse predpiše minister, in pa drugič, ki bo dikcija obstoječega 43. člena, ta zakon pač začne veljati 15 dan po objavi. Mislim, da bomo s tem vsi rešeni tega, kar hočemo, vi boste imeli dober občutek oziroma dobro vest, da ste storili nekaj za priključevanje Evropski uniji, minister bo od tu odšel s pooblastili [[...]]
Kolega Peče.
[[...]]ki mu jih ta zakon tali ali tako daje [[...]]
Kolega Peče.
[[...]]pozicija pa bo s tem pridobila na času.
Iz izkušenj, kolega in poslanec, veste, da ste sedaj zlorabil proceduralnega predloga. Tega ni mogoče dati na glasovanje, to veste sami. Zato predlagam, da te diskusije ne nadaljujemo in da morda sporoči stališča do amandmaja pod zaporedno številko dva še kdo drug, če tako želi, sicer bom dal ta amandma na glasovanje. Ni več prijavljenih, zato dajem amandma pod zaporedno številko 2 na glasovanje. Kolegice in kolegi, malo zbranosti bo potrebne, da bi lahko opravili tudi s to točko dnevnega reda. Pred nami je vrsta glasovanj. Ponovno odpiram glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 2. členu. Smo sredi glasovanja. Odrejam deset minut odmora. Nadaljevali bomo ob 15.21 uri.
Vabim kolegice in kolege v dvorano. Čez minuto bomo glasovali tretjič o amandmaju in hkrati o členu. Smo sredi glasovanja, kolega Jerovšek, zdaj vam besede ne morem dati. Na glasovanje dajem amandma pod zaporedno številko 2 k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, 47 jih je bilo za, eden pa je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prosim, da gremo na 4. stran v vašem pregledu in k predlogu, da se 7. člen spremeni v besedilu, kot je v nadaljevanju priloženo. Imamo proceduralni predlog. Kolega Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Med odmorom smo se nekoliko posvetovali in bomo podali proceduralni predlog. Smo na začetku druge obravnave zakona. Sprejeli smo dva amandmaja in mislim, da je pravi trenutek oziroma že nekoliko pozno, da skladno s 179. členom predlagamo, da se obravnava prekine in se druga ter tretja obravnava opravita po normalnem postopku. Namreč, pregledali smo še nekatere kritične pripombe, in dejansko že iz prve obravnave izhaja, da je zakon izredno pomemben, toda v bistvu vsebinsko neusklajen, še v dodatni meri neusklajen. K temu nas dodatno navaja, da je včeraj Evropska unija - oziroma v teh dneh - sprejela finančne okvire približevanja Evropski uniji, iz katerih izhaja, da bo naše kmetijstvo deležno bistveno manj sredstev v postopku pristopnega statusa in ob samem vstopu. Zatorej ni pametno, da smo v Sloveniji bolj papeški od papeža. Namreč, s tem bi si uničili lastno bazo. Glejte, samo navajam, da so nekatere pripombe strokovnjakov, recimo, bom eno prebral: "Po predlogu zakona je bil torej promet s krmo nadzorovan na način, kakršnega nikjer na svetu ne poznajo niti pri hrani." Menim, da si je pametno vzeti čas za normalno obravnavo tega zakona, in upam, da je v skladu s poslovnikom, da drugo obravnavo opravimo na naslednji seji.
Kolega Jerovšek, proces odločanja je nepovraten, ni reverzibilen, ni mogoče vračati možnosti za tak proceduralni sklep nazaj. To je bilo mogoče pred začetkom obravnave in odločanja o amandmajih. Zdaj smo pa sredi tega in zamudili ste to možnost, v scenariju jo imam, ko smo pa prešli na glasovanje, pa se na tak proceduralni sklep ni več mogoče vračati. Tako je pred nami glasovanje o spremembi besedila7. člena. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prosim? Gre za amandma pod zaporedno številko štiri na četrti strani, k 7. členu. Ta predlog dajem na glasovanje, če nihče ne želi besede. Glasujemo. Navzočih je 56 kolegov in kolegic, 50 jih je glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Tako je amandma sprejet. Ta je povezan z amandmajem k 8. členu pod zaporedno številko ena in z amandmajem k 22. členu, pod zaporedno številko ena. Želi kdo besedo o teh dveh amandmajih? [[Ne.]] Potem bomo o njima glasovali, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena k 8. členu. Glasujemo. 49 je navzočih, 44 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je ta predlog sprejet. Sedaj pa še k amandmaju pod zaporedno številko ena k 22. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslancev in poslank, 46 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Tako je tudi ta amandma sprejet. Sedaj moramo glasovati o 2. členu v celoti. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o 2. členu v celoti. 46 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Sedaj gremo po razporedu naprej k amandmaju pod zaporedno številko ena k 3. členu, na prvi strani pregleda. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sam moram povedati, da tega amandmaja ne mislim podpreti, mislim pa, da ga tudi ni podprlo matično delovno telo. Ta amandma namreč pravi, da se doda nov peti odstavek, ki se glasi, da lahko minister predpiše podrobnejše pogoje glede zdravstvene ali kakovostne ustreznosti krme, pridelane na kmetijskem gospodarstvu. Osebno sem prepričan in tako sem razpravljal že na samem odboru, da je treba pri takih rešitvah spoštovati načelo legalitete, in sicer v skladu s 120. členom ustave. Prepričan sem, da bi moral že osnovni člen, osnovni zakon vsebovati vsebinske okvirje v okviru katerih lahko potem minister predpisuje neke dodatne pogoje. Če tega v zakonu ni, je potem na podlagi zakona izdani predpis lahko presega sam zakon. Zato ne bom glasoval inše enkrat opozarjam, da je tudi matično delovno telo iz približno enakih razlogov bilo proti. Hvala.
Želi še kdo besedo? Želi. Kolega Džuban.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tukaj se vnaša nova ureditev glede zdravstvene ustreznosti. Ta je urejena v drugem odstavku 3. člena, kjer govori o zdravstveni ustreznosti krme, ki je urejena po veterinarskem zakonu, tukaj pa minister predpisuje v petem odstavku samo kakovostne norme in je veljavna ureditev predloga zakona 3. člena ustrezna in bom sam glasoval proti temu amandmaju vlade, kot je to storil tudi odbor za kmetijstvo.
Želi še kdo besedo? Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 3. členu. Prosim! Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 3. členu na 1. strani pregleda. Navzočih je 57 kolegov in kolegic. 8 za, 48 proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o členu v celoti. Prosim! Glasujmo o besedilu 3. člena. Navzočih je 54 kolegov in kolegic. 49 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je besedilo 3. člena sprejeto. K 4. členu imamo vloženih pet amandmajev. Predlagam, da razpravljamo o vseh skupaj. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Zdaj bomo odločali po vrstnem redu. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 4. členu. Dajem ga na glasovanje. Navzočih 54. 50 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Prosim. 48 navzočih. 47 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujmo! Navzočih je 49. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 sprejet. Preden preidemo na glasovanje o četrtem amandmaju, naj opozorim, da je v primeru njegovega sprejetja amandma pod zaporedno številko 5 brezpredmeten. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4. 49 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet, tako je postal peti brezpredmeten. Glasujemo o 4. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48, 46 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Besedilo 4. člena je sprejeto. Imamo predlog za novi 4.a člen. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo o novem 4.a členu. Navzočih je 47, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. V pregledu nimate amandmaja za novi 6.a člen, ki ga je vložil kolega Franci Rokavec, imate pa ga na klopeh. Kolega Rokavec želi obrazložiti svoj predlog. Prosim.
Hvala za besedo. Jaz sem o tem amandmaju že nekaj govoril v razpravi. Bi pa predlagal, gospod predsednik, da dopolnim vsebino amandmaja tako, da bi se glasilo: "Določbe 6. člena tega zakona se ne uporabljajo pri prometu s krmo, ki je pridelana na kmetijah in kmetijskih gospodarstvih v Republiki Sloveniji." Namreč, gre za določbo 6. člena, ki govori o prevozu in skladiščenju. S takim popravkom se odpravlja kakršnekoli dvom, da je potrebna katerakoli nova dokumentacija za promet za krmo, še vedno pa obstaja, dajemo možnost, da inšpekcija oziroma inšpekcijske službe za nadzor krme kontrolirajo lahko tudi to krmo. Jasno pa opredelimo, da ni potrebna kakršnakoli nova dokumentacija, samo izključno pri prometu za krmo oziroma skladiščenje. Hvala lepa. Prosim, da bi ta amandma podprli.
Vaša intervencija je sprejeta: določbe 6. člena se ne uporabljajo pri prometu s krmo, ki je pridelana na kmetijah in kmetijskih gospodarstvih v Republiki Sloveniji. Želi kdo besedo o tem predlogu? Kolega Sok in kasneje vlada.
Hvala za besedo. Bilo bi zelo dobro, če bi predstavniki vlade z ministrom na čelu ta amandma podprli. Ta amandma bi razrešil mnoge dileme, ki so se pojavljale v sami razpravi pri sprejemanju tega zakona in ki bodo sledile pri samem izvajanju zakona. Če bi sprejeli ta amandma, bi nekatere dileme, ali ta zakon velja samo za krmne mešanice, se pravi, za koncentrirano krmo, dodatke in premikse, ali pa ta zakon velja za celotno področje krme. Mislim, da bi s tem amandmajem dejansko izvzeli ta vprašanja in dileme, ki so se pojavljale v zvezi s pridelavo krme v kmetijskih obratih. Naša poslanska skupina oziroma sam predlagam, da ta amandma podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok. Kakšno je stališče vlade? Prosim.
Spoštovani! Vlada nasprotuje temu amandmaju, kajti krma, proizvedena v kmetijskem obratu, kot je govoril poslanec Rokavec, ne potrebuje potrdila. To je iz tega zakona razvidno. Če pa kmetijski obrat predeluje proizvode živalskega izvora ali dodatke oziroma premikse, ki so pa vpisani v register obratov, takrat pa to potrdilo potrebuje. To je posebej določeno v našem amandmaju k 7. členu. Zato je ta skrb gospoda poslanca odveč in bi prosili, da ne bi tega amandmaja podprli.
To je stališče vlade. Želi še kdo besedo? Kolega Rokavec, predlagatelj.
Hvala za besedo. Kolega Soka bi popravil. Namreč, s tem ne črtamo določbe o krmi, ki je pridelana na kmetijskih gospodarstvih iz tega zakona, ampak jasno opredelimo že s 6.a členom, da ni potrebna nobena nova dokumentacija, poleg seveda drugih predpisov, za promet s krmo, pridelano na kmetijskih gospodarstvih. To, mislim, da je treba razločevati. Zato sem tudi predlagal, da se za besedo "določbe", popravek tega osnovnega amandmaja 6. člena, ki govori izključno o prevozih in pa o skladiščenjih. Še vedno pa ostaja v določilih zakona krma v celoti, kot osnovna voluminozna krma kot tudi ostala krmila in krmne mešanice ter dodatki. Mislim, da je tu prišlo do manjšega nesporazuma, in mislim, da ta popravek dilemo resnično razrešuje.
Vlada nasprotuje, smo slišali. Želite dodatno obrazložiti stališče? Prosim.
Ostajamo pri svojem stališču, da nasprotujemo, kajti vendarle moramo poudariti, da krma, ki je proizvedena v kmetijskih obratih, mora biti pod zdravstveno kontrolo veterinarskih inšpektorjev, kar je že zdaj. Kmet, ki krmi živino, na koncu ta izdelek pristane na krožniku slovenskega potrošnika. Do zdaj smo govorili le o zdravstveni oporečnosti, v tem primeru govorimo tudi o kakovosti, kar pomeni, da je ta amandma povezan s 3. členom, ki nam potem tudi omogoča kontrolo na kmetijah oziroma ukrepanje, če inšpektor pri svojem monitoringu, se pravi rednem pregledu, ugotovi, da pa krma ni zdravstveno in kakovostno neoporečna oziroma je oporečna. Kajti v nasprotnem primeru ne moremo zagotoviti verige varne in zdrave hrane.
Kolega Džuban, nato kolega Sok, s tem da predlagam, da ne bi ponavljali argumentov za in proti. Kolega Džuban.
Namen amandmaja je morda dober in če bi se izšel tako oziroma bi bil zapisan tako, kot je v obrazložitvi, bi ga morda celo podprl. Vendar se ta zadeva tako ne izide, ker govorimo o pridelani krmi na kmetijah in kmetijskih gospodarstvih v Republiki Sloveniji, kjer lahko pridelamo marsikaj tako daleč, da dobimo kompletno živalsko krmo ali kompleten obrok. Tako se bere v besedilu amandmaja. Potem to izvzamemo iz kompletnega nadzora tudi glede kakovostnih norm. Mislim, da tu ne bi bilo dobro, sploh pa, ko govorimo v Republiki Sloveniji - to se pravi en del zakona in tudi nadzora, ki je potreben. Jaz se strinjam z vsem, kar ste govorili o pretiranem nadzoru. Ampak en del zakona bo postal rahitičen zaradi tega,ker ne bo posegel tudi v področje kakovostnih norm, ki so pač tudi potrebne nadzora. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Sok.
Hvala lepa. Jaz pač berem, če imam amandma takšen, kot ga je gospod Rokavec vložil, tukaj na mizi, tako kot piše. Se pravi, predlaga, da se v zakon napiše novi 6.a člen, ki bo potem, ko bo opravljena redakcija, postal verjetno 7. člen tega zakona in v katerem bo pisalo, da določbe tega zakona - se pravi zakona o krmi - se ne uporabljajo pri prometu s krmo, ki je pridelana na kmetijah in kmetijskih gospodarstvih v Republiki Sloveniji. Če to zapišemo, potem seveda vse dileme glede tega, kdaj se ta zakon in v kakšnem obsegu se uporablja, izvzamemo vulominozno, dejansko vulominozno krmo, to, kar potem piše vobrazložitvi. Krmni koncentrati, beljakovinski dodatki itn. pa se itak lahko proizvajajo samo v za to registriranih obratih. Tako jaz razumem ta zakon. Se pravi, koncentrati krmne mešanice, premiksi, dodatki itn. se ne morejo proizvajati v obratih, ki niso za to registrirani. Kmetije in kmetijska gospodarstva za to seveda tudi niso in ne bodo po tem zakonu mogle biti registrirane. Jaz predlagam, da ta amandma podpremo.
Vidim nekaj živahnih posvetov, ne samo med poslanci, tudi med vlado. Prosim vse za diskretnost, tako da lahko kolegi normalno sporočijo svoja stališča, ko so pri besedi. Kolega Rokavec je želel pojasnilo, potem pa gospod minister.
Hvala za besedo. Jaz bi samo popravil kolega Džubana, ki je rekel, da je zapisan amandma tako, da bi lahko bilo proizvedeno marsikaj tudi drugega. Opozoril bi na definicijo "pridelane". Nekaj je proizvod, nekaj je pa pridelana krma. Ko je proizvod, je seveda lahko tudi marsikaj drugega in ta zakon to jasno razmejuje. Če je pa beseda "pridelana" krma, se pa ve, za katero krmo gre - tista krma, ki je naravno pridelana.
Gospod minister imate besedo. Gospod minister ima edini besedo v državnem zboru ta hip. Prosim.
Da, zelo na kratko. Zelo nerodno in neprijetno je, da v bistvu mogoče celo na tak način vlada, ki na nek način kontaktira s svojimi poslanci, kar pač seveda je to skrajno neprimerno. Je pa dejstvo, da če se ta amandma sprejme, se v bistvu onemogoči kakršnakoli kontrola innadzor v tistem smislu, kjer se mora. Mislim, da so pa ostale stvari bile že dovolj opredeljene in razložene, tako da mislim, da je ta amandma tisti, ki ga ne kaže podpreti.
Jaz bom seveda dal besedo, vendar se mi zdi, da se sedaj argumenti in pojasnila ponavljajo. Kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Gospod minister, jaz moram vas popraviti v vaših navedbah. Namreč, dejstvo je, jaz sem v teh dneh govoril s kolegom z avstrijske Koroške, posebej sem ga vprašal, kako imajo v Avstriji urejen promet z doma pridelano krmo. Zagotovil mi je, da nikakršnih administrativnih predpisov ni na tem področju. Potem se pa preverimo, kdo ima prav. Hvala.
Kolega Sušnik.
Jaz bi še kako podprl oziroma podpiram ta amandma. Sploh pa se mi zdi tisto določilo kontroliranja kakovosti v izrazitem naprotju z namenom zakona, da bi naj zagotovil zdravstveno ustreznost krme. Pa dajmo prepustiti, lepo vas prosim, živini, naj sama preveri, ali je krma dosti kakovostna, da jo bo pojedla, ali ne. Druga je pa zdravstvena ustreznost, lepo prosim.
Gospod minister želi besedo.
Se opravičujem. Upam, da me seveda nikoli nikdar več ne bo vprašal, kaj se dogaja s kakšno strategijo varne hrane in s kontrolo neoporečnosti proizvodov, z varstvom potrošnikov in vsem ostalim, ker to so seveda neresne diskusije na tak način.
Predlagam, da glasujemo. Kolega Podobnik želi pred tem besedo.
Hvala, gospod predsednik. Pred glasovanjem bi v imenu poslanske skupine prosil za 15 minutni odmor.
Ja, pred tem bi zaključil razpravo. Pardon, še nisem prekinil seje. Zaključil bom razpravo. Želi še kdo besedo pred tem? [[Želi.]] Kolega Džuban, kolega Battelli.
Hvala lepa. Mogoče bo pri razmisleku poslanske skupine, kar je v redu, da so zahtevali čas za razmislek. Poglejte, jaz bom navedel primer. Na kmetiji, na kmetijskem gospodarstvu pridelana krma je tudi soja. Sojino zrno je glede na pogoje, ki so v tem zrnju, nagnjeno h kvarjenju v enem do dveh dnevih tako daleč, da mikroorganizmi, ki se naselijo na tem zrnu, postanejo v prehrani toksični. Zaradi tega ne vidim razloga, da tudi ne bi predpisovali na nek način, kakose ravna s tovrstnim materialom, ki je potem osnova za sestavljanje krmnih mešanic, da ne bi prišlo do kvarjenja v procesu prevoza ali skladiščenja in da ne bi prišlo do škodljivih pojavov. In to je tudi razlog za moj pomislek, da pa morda ne bi kje preveč daleč naredili neke izjeme, da bi škodovali komu, kjer pač ne bi hoteli škodovati. Hvala.
Kolega Battelli.
Hvala lepa. Gospod predsednik! Jaz priznam, da nisem strokovnjak za to področje, ampak nekaj je pa zagotovo možno trditi. In to je naslednje, da resna kontrola kakovosti krme nedvomno povečuje tržno vrednost naših kmetijskih pridelkov.
Želi še kdo besedo, preden bom zaključil razpravo in odredil petnajst minut odmora? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o tem predlogu amandmaja. Nadaljevali bomo ob 16.02 uri. Do takrat sejo prekinjam.
Vabim kolegice poslanke in kolege poslance, da pridejo v dvorano, nadaljevali bomo s prekinjeno 9. točko na prekinjeni 12. seji. Vabim predvsem poslansko skupino SLS, ki je vzela 15 minut odmora, da pride v državni zbor, sporoči svoje stališče, če tako želi. Prosim, pridite v dvorano, ugotavljal bom navzočnost. Prosim, če zasedete svoja mesta. Smo pri prekinjeni 9. točki dnevnega reda.Kolega Rokavec je vložil predlog za novi 6.a člen. Odprla se je razprava, bila je zaključena, poslanska skupina SLS je zahtevala odmor. Najprej bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Prosim, pritisnite tipko "kvorum". Navzočih je 55 kolegic in kolegov. Kolega Podobnik, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V teh 15-ih minutah smo se v poslanski skupini posvetovali o tem vprašanju, ki ga pokriva ta amandma. Ugotovili smo, da gre za pomembno vprašanje, bo pa poslanska skupina podprla stališče vlade oziroma ministra mag. Buta in predlaganega amandmaja ne bo podprla. Poslanski kolega Rokavec pa se bo odločil po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo o predlogu za novi 6.a člen. Glasujemo. Glasujemo o predlogu za novi 6.a člen in v dvorani je brez glasovanja mir. 59 navzočih, 18 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Predlog ni dobil potrebne podpore. Na strani tri imamo pregled amandmajev k 7. členu. O amandmaju pod zaporedno številko štiri smo že odločali, odpiram razpravo o prvih treh. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena k 7. členu. Tega dajem na glasovanje. Prosim za mir v dvorani, poskušali bomo spraviti ta zakon pod streho danes. Navzočih 57, 54 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ta predlog je dobil podporo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko dva k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 53, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In, končno, amandma pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Od 57 navzočih jih je 52 glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Od 56 navzočih jih je 52 glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. O amandmaju k 8. členu smo že odločali, tako lahko zdaj odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Od 56 navzočih jih je 52 glasovalo za, eden proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 9. členu imamo na 5. in 6. strani vložene tri predloge amandmajev. Želi kdo besedo? Želi, kolega Sok. Prosim? [[Vprašanje iz klopi.]] Želite besedo? Imate besedo, kolega Sok.
Hvala za besedo. Najprej bi želel uvodoma ugotoviti, da je bil na odboru sprejet amandma k 9. členu, in sicer, da se 9. člen črta, nimam ga pa v tem pregledu. Pa ne vem, ali je sedaj ta amandma v obravnavi?
To je amandma pod zaporedno številko 1.
Hvala lepa. Torej, rad bi obrazložil, ker sem k temu členu tudi sam predlagal amandma. Zdi se mi, da je črtanje tega člena - tako kot ga je predlagal poslanski kolega Geza Džuban in je seveda ta amandma na odboru dobil tudi minimalno večino, glede na zastopanost poslancev LDS v tem odboru - da je črtanje kot takšno neprimerna rešitev v tem zakonu. Poskušal bom obrazložiti, zakaj. Seveda je težko tu karkoli obrazlagati v nekem, bi rekel, trenutku, ko vlada v tem parlamentu neko protiveterinarsko ali ne vem, kako bi imenoval to razpoloženje, in pravzaprav me to nekoliko muči. Veterina je, pač, skozi svojo zakonodajo v državah Evropske unije zelo pomembna. Na žalost, pri nas v preteklosti to področje ni bilo pomembno ali pa marsikdo sploh ni vedel, da veterina v državi obstaja. Šele ko smo se začeli približevati Evropski uniji, je to področje postalo izredno pomembno. Glejte, samo črtanje se meni zdi sporno. Sam sem predlagal, da bi se 9. člen spremenil in se nekako glasil, da krmne mešanice in pa medicirano krmo - se pravi, gre za neko določeno kategorijo krme - da to mora v prometu spremljati bodisi veterinarsko potrdilo oziroma drug predpisan dokument; drug predpisan dokument, ki ga predpiše minister in spremlja krmno mešanico ali pa medicirano krmo v prometu. Zdi se mi, da je ta zadeva zelo važna. Že danes, ko sem uvodoma povedal stališče poslanske skupine Nove Slovenije, sem dejal - in sami se boste spomnili - da je v Angliji ne dolgo tega razsajala izredno nevarna kužna bolezen slinavka in parkljevka. Na 10.000 živali je bilo pokončanih. Ugotovilo pa se je, da se je bolezen v Anglijo prinesla s pomijami, se pravi s hrano, ki ni bila pregledana in ki se je z neke tovorne ladje znašla v prehrani prašičev. Leta 1998 se je na Nizozemskem pojavila bolezen klasična prašičja kuga. Če se prav spomnim, so takrat morali na Nizozemskem pobiti 2 milijona prašičev. Cena, ki so jo pa za to plačali, pa je bila prek 2 milijard mark. Mogoče se vam to pač ne zdi pomembno, ampak to so zelo velike zadeve. Določena živalska kužna bolezen v nekem trenutku, če se pojavi, lahko zamaje nacionalno gospodarstvo neke države. Mislim, da se tega vsi zavedamo. Še eno izkušnjo vam lahko povem. V mešalnici, kjer sem delal - pokrival sem jo kot inšpektor - niso mogli izvažati krmnih koncentratov v sosednjo Hrvaško brez tovrstnih potrdil. Mislim, da je še danes tako. In ne vem, če razpolaga vlada ali posamezni poslanci - kaj je s tem obmejnim prometom. Hrvatje enostavno zahtevajo to potrdilo ali pa ne more posamična stranka prek meje peljati krmne mešanice, krmnega koncentrata. Jaz vas opozarjam. Ni nujno pač, da prisluhnete opoziciji, ampak zaradi - tako bom rekel, kot je rekel kolega Lavrinc - zaradi magnetograma govorim, ne zato, da bi me kdo v tem parlamentu poslušal; zaradi magnetograma, da vam bom lahko ob priliki rekel, mogoče še v tem mandatu, lahko da zelo hitro: "Vi ste pa bili tisti, ki ste bili proti in vi ste za to in to krivi." Se pravi, jaz še enkrat predlagam, da sprejmemo enega od teh dveh amandmajev, če pač ne tega, ki sem ga jaz predlagal, mogoče vladnega, da pustimo ta člen mogoče na nek način odprt, lahko ob koncu sprejmemo tudi kakšen dodaten sklep, naj do tretjega branja ministrstvo najde neko ustrezno rešitev. Se pravi, krmno mešanico in pa medicirano krmo v prometu spremlja neki dokument. Dokument, na katerem je potrjeno, da je obrat, v katerem je bila krmna mešanica proizvedena, premiks ali pa dodatek, da je ta pod neko kontrolo. Dokument, v katerem se jamči, da je krmna mešanica zdravstveno, higiensko, sanitarno neoporečna. Mislim, da če člen črtamo in pustimo to brez vsakega dokumenta v prometu, da bomo naredili v parlamentu veliko napako. Moral bi, kot opozicijski poslanec, pravzaprav zagovarjati črtanje tega člena. Ampak, izhajajoč iz stroke - mislim, da poznam to izredno delikatno področje - mislim, da črtanje, tako kot ste to predlagali, ne bi smelo priti v poštev. Predlagam vam, da o tem še enkrat razmislite, me lahko poslušate ali pa ne, v magnetogramu bo to ostalo zapisano, kar sem predlagal. Hvala lepa.
Kar nekaj prijav imam za besedo. Najprej kolega Sušnik, za njim kolega mag. Kramberget, kolega Džuban in kolega Veber. Najprej kolega Sušnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sam podpiram amandma, ki predlaga črtanje tega člena, sploh ob dejstvu, da je bil zavrnjen amandma, s katerim je bil predlagan novi 6.a člen, kar predstavlja svojevrstno prevlado veterine oziroma zmago veterine spet. Ne znam si predstavljati, da bi moralo vso krmo, ki se pojavlja v prometu, spremljati veterinarsko potrdilo. Krma se namreč pojavlja tudi v vrečah po 25, 30 oziroma 50 kilogramov, v malih trgovinah levo in desno in če jaz prav razumem, pomeni, da mora biti vsaka vreča spremljana z veterinarskim potrdilom z nekim izkazom, z nekim papirjem, dokumentom. Če razumem zagovornike v tem smislu, da je pri dejstvu, da se ta krma lahko pojavlja v milijonu, dveh oziroma treh vrečah, pa če računate izdati za vsako vrečo svoje potrdilo, pa kar po 150 tolarjev, potem je to dodatnih 350, 450, 600 milijonov, ki bodo verjetno ostali, v tem primeru pri tistem, ki bo izdal spričevalo. To spričevalo, potrdilo se pa imenuje veterinarsko potrdilo. Zato še enkrat prosim, premislite in odločite se za črtanje 9. člena. Hvala lepa.
Kolega, mag. Kramberger, za njim kolega Džuban.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, mi smo za ta zakon, tako kot sem uvodoma dejal, porabili veliko časa. Prepričevali smo eden drugega in vedno ostajamo na istih bregovih. In ugotavljam, da pač nekateri kolegi ne razumejo poante tega zakona. In poante kontrole. V smislu varovanja, torej v smislu zdrave prehrane. To je - in zdaj poglejte, če preberemo tretji amandma, ki ga je predlagala vlada, in da ga pozorno preberemo: krma, ki je proizvod industrijske predelave in ki vsebuje proizvode živalskega izvora, živalskega izvora oziroma krmne dodatke ali premikse - ti termini so v prvem, v 3. členu obrazloženi - mora v prometu imeti veterinarsko potrdilo o zdravstveni ustreznosti. Zaradi mene naj se napiše to, da ne bo koga motilo. Veterinarsko potrdilo, naj bo potrdilo ne vem koga, če hočete, Franceta, Lojzeta, ne vem katerega, če to moti. Gre za kontrolo. Potem pa minister predpiše natančnejše pogoje za izdajo, vsebino in obliko veterinarskega potrdila iz prejšnjega odstavka. Ta amandma in ta člen je dan zato, torej na osnovi odločbe Evropske komisije, ki smo jo tudi imeli priložnost videti. In nekateri, to razumejo drugače kot drugi. In ko mi pišejo na odbor predstavniki združenja, tisti, ki krmo mešajo, da jih to grozno moti, se kot potrošnik in tudi kot kmet, ne samo kot poslanec, lahko vprašam, zakaj jih to moti. Do zdaj kontrole ni bilo, zdaj je pa naenkrat vse narobe, ko bo ta kontrola. Pa ni treba, da veterinarji to kontrolirajo, naj kontrolirajo, ne vem, farmacevti, če hočete. Samo kontrola mora biti - za to gre. In ta kontrola na tono stane po današnji uredbi - uredbi, ki nosi datum 23.5.2001, št. 39 - 75 tolarjev za tono. To je ta kontrola. Toliko ta kontrola stane. Obrat pa, seveda, mora biti registriran. In ne moremo pristati na te poceni argumente, da bodo spet morali kmetje to vse plačati. Če seveda mešalnica ne bo teh 75 tolarjev "požrla", kot se temu reče, jih bo kmetu zaračunala. Ampak za 75 tolarjev po tej uredbi bomo mi dali na vago, ali bo ta krma, ki bo proizvod industrijske predelave in bo vsebovala beljakovine živalskega izvora, da zaradi tega ne rabimo tu kontrole, to je pa naša odločitev. Mislim, da je ta kontrola v korist tako kmetu in konec koncev v korist tudi tistemu, ki to krmo proizvajajo. Da bi lahko rekli: "To je pa krma, ki je zdravstveno ustrezna." Mislim, da je to v interesu nas vseh. Najbrž pa ni - po tem, koliko pisem in koliko zadev je bilo povedanih, ko so zainteresirani predstavniki gospodarske zbornice, ko so tudi izjavljali, da bodo vse naredili, da ta zakon ne bo sprejet. Potem pa sem se jaz osebno zamislil, zakaj to počnejo. Se pravi, zdaj ni bilo kontrole - kaj so zdaj počeli, če je to tako? Hvala lepa.
Seznam prijavljenih se je precej podaljšal v tem času. Predlagam, da se živahna diskusija, ki je bila na odboru, ne ponovi na državnem zboru. Predlagam, da so nastopi kratki in da glasovanje odloči o tem, kako je z argumenti. Na koncu bo govoril tudi minister. Najprej ima besedo kolega Džuban, potem kolega Veber, potem kolega Sok po vrstnem redu. Najprej kolega Džuban
Hvala lepa, gospod predsednik. Pri tem 9. členu se bo pokazalo, koliko smo antibirokratski - tako kot smo v obrazložitvi poslanskih skupin napovedali - oziroma koliko nismo. Tukaj ne gre za omejevanje nadzora, pač pa gre za dokument, ki komplicira proizvodni postopek krme. Gre za veterinarsko potrdilo, ki naj bi bilo izdano - ne vem od koga in na kakšen način - in bi proizvodni proces, ker govorimo o industrijsko predelani krmi, to so mešalnice, kjer je vhodna surovina na eni strani, recimo, koruza, ječmen, oves. Če bi sprejeli amandma kolega Rokavca, tisti del ne bi bil nadziran. Sedaj pa je že nadziran na način, kot je navedeno v členu 28, kjer imate v 17 odstavkih pristojnosti inšpektorja za krmo. To je nova služba, ki je nikoli v tej državi nismo imeli in so ljudje, ki so bodo izključno s krmo ukvarjali in bodo nadzirali kakovostne norme krme. Drugi del: dodatkov krme v mešalnico, v tovarno, kjer se proizvaja krma v vrečah ali v razsutem stanju, prihaja iz domačih tovarn, na nivoju farmacevtske industrije ali iz uvoza. Na meji imamo dva inšpektorja, veterinarskega inšpektorja oziroma uradnega veterinarja, ki ima v dvanajstih postavkah naloge zdravstvenega nadzora krme, in posebej inšpektorja za krmo, ki ima v sedemnajstih postavkah pristojnosti za nadzor krme. Ali ta dva oba na meji dobita certifikat, o katerem govori veterina? Zdravstveni certifikat mora spremljati vsako pošiljko živalske krme na meji, ker drugače ne sme čez mejo. In ta dva oba nadzirata, ali res ta dokument obstaja. Kopride material čez mejo, uradni veterinar zapiše obvestilo, da je pošiljka prestopila mejo, naredi zapisnik o odvzemu vzorca, pošiljka se ustavi in dokler ni vzorca oziroma rezultata, ko je, potem veterinarska uprava prek službe dovoli promet tovrstne, eventualno problematične, krme naprej do mešalnice. To je prva neprodušna kontrola materiala, ki prihaja čez mejo [[recimo, ribja moka, posneto mleko v prahu pa ne vem kaj še, vitaminsko-mineralne mešanice]] . Ko pride krma v mešalnico, tehnolog, veterinar ali agronom - se opravičujem, to je bistveno - lahko vmeša samo tisto, kar je zakonsko dovoljeno, mesno-kostne moke ne sme. Minister predpiše, kaj mora vreča vsebovati, napis oziroma lahko doda, kar hoče. Zakon pa določa osnovne normative, kaj mora minister predpisati, kar mora biti razvidno na vreči, tudi kompletna hranilna vrednost in sestavine, kar je pomembno. Od mešalnice naprej se ponovno vzpostavi kontrola, ki je navedena v členih 27 in 28. Z ene strani je uradni veterinar, ki nadzira surovine, postopek,vozila, skladiščenje, do živali, dokler se krma krmi, pa še takrat zdravstveni nadzor. Na drugi strani je inšpektor za krmo - drugi, ne tisti na meji, to je druga oseba - izključno za krmo, ki ponovno nadzira kakovostne norme. Poglejte, oba imata povsem isti opis del in nalog, samo eden opravi zdravstveni nadzor, drugi kakovostni nadzor. V objemu dveh inšpektorjev je celoten proces proizvodnje, industrijske proizvodnje krme do živali in še prehrano živali se lahko kontrolira. Vmes med tema dvema bi pa moral nastati še nek veterinarski certifikat, potrdilo, da je pa temu kar vsi ti kontrolirajo, res tako. Mislim, da je ta dokument odveč in da moramo podpreti amandma odbora, da se člen črta. Hvala.
Kolega Veber, tudi vam in vsem za vami opozorilo: ne preveč ekstenzivno obrazlagati stališč, čeprav vem, da je to morda potrebno za pojasnitev. Vendar je odbor ekstenzivno razpravljal o strokovnih dilemah, državni zbor mora samo politično presekati te, ki so ostale. Prosim, kolega Veber.
Hvala za besedo. No, dejansko bi oporekal temu, če se črta ta člen, da ni nadzora nad krmo. To dejansko ne drži. Namreč, nadzor krme in izdaja potrdila, ki je pač predviden v tem 9. členu, je predpisan že v zakonu o veterinarstvu. 35. člen govori o tem in mi samo ta hip podvajamo to določbo v 9. členu, če jo pač zapišemo. Vendar tisto, kar je pa bistvo tega člena, je, da pa niti zakon o krmi, niti zakon o veterini ne predpisuje podrobnejše pogoje ali pa sploh neke pogoje o zdravstveni ustreznosti krme. To je prepuščeno ministru, tako v zakonu o veterini kot tudi v zakonu o krmi. Ker je to specialni zakon za krmo, bi pričakoval, da bodo ti pogoji navedeni v tem zakonu, ne pa, da se podvaja neka dikcija iz zakona o veterini, ki nekaj pove, da eno potrdilo mora biti, kako pa to potrdilo nastane, pa nihče ni povedal v tej fazi sprejemanja zakona o krmi. Ta člen je v bistvu nepotreben, ker že rešuje z isto vsebino nadzor krme - in izdajo potrdila je pač potrdil zakon o veterini; pogrešamo pa, ponavljam, kriterije, da sploh vemo, kako pa pridemo do tega, da nekdo lahko izda, da je zdravstveno ustrezna krma. Ves čas smo v bistvu opozarjali predvsem na to, kako bo nekdo izdal potrdilo, če nima na osnovi česa. Lahko je napisati, vendar ti moraš spremljati nek proizvodni proces, moraš imeti neke laboratorijske preiskave, verjetno, in na koncu potem izdaš neko potrdilo. Ali bo veterina sestavni del tega proizvodnega procesa, je vprašanje, na katerega ni bilo odgovora itn. To so te dileme. Tako, da zavračam vse očitke, ki so bili, pač, dani v to smer, da če se črta ta člen, da ne bo nadzora. Nadzor je, tudi sicer je predpisan v tem zakonu o izvajanja nadzora v členu 26 in naprej, ker govori o tem, da se nadzor opravlja z inšpekcijskimi službami in natančno tudi opredeljuje vse te postopke. Opozarjam pa na to, da bomo najbrž da imeli neko potrdilo, ki ga bo težko izdati, in to je ta problem, ki ga je treba rešiti, in če že imamo nekaj napisano v enem zakonu, kar je težko izvajati, zakaj bi to zapisali v dveh. Zato ne podpiram tega člena oziroma se mi zdi nepotreben. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Sok, za vami minister.
Hvala. Še enkrat bi rad rekel, da ne bom napačno razumljen. Torej, če je ta zadeva že rešena v drugem zakonu, potem tudi delim mnenje z vami, gospod Veber. Pa potem recimo, da ne bomo podvajali, ni potrebno - zakaj bi podvajali? Ampak tu so predstavniki vlade, ki bodo lahko na to odgovorili, če je to res na takšen način rešeno. Sam mislim, da ni. Vprašam pa vaš naslednje. Poglejte. Če se v praksi pojavi, recimo, da rejec perutnine, recimo perutnine, nabavi krmilo in je to krmilo - ne vem, govorili smo prej o toksinih o sporah itn., da ima zaradi tega velik izpad pri reji, da ima veliko pogina. Če nima potrdila, ali bo v sodnem postopku uspel dokazati zdravstveno oporečnost krme, ki jo je legalno kupil na tržišču - jaz trdim, da ne. Mogoče mi lahko tukaj pomagajo iz pravne službe, če bo uspel. Do sedaj so vsi taki postopki, kolikor jaz vem, na sodišču propadli.Enostavno so padli, ker ni imel dokumentacije, s katero bi dokazal, da mu je bila prodana zdravstveno neoporečna krma. Kar se pa tiče tega, o čemer je kolega Džuban govoril, o tem prometu, kako poteka. Torej, sam sem govoril iz izkušnje, ne tako na pamet. Se pravi, iz izkušnje sem govoril, kako je bilo možno, da bi mešalnica v Središču ob Dravi, to je v občini Ormož, lahko prodajala, ne v refuziji ali pa ne vem, na tone, ampak v maloobmejnem procesu, v maloobmejnem prometu posamezne vreče: ne vem - 50, pa tudi manj 10 kilogramov, 20 kilogramov za piščance; ker tja pač hodijo ljudje iz sosednje države. Veste, za našo inšpekcijo ni merodajno, kaj ima ta stranka s seboj. Ko gre iz države, ga lahko spustiš brez vsega, ampak hrvaška inšpekcija je zahtevalo enopotrdilo. To vem, da so to zahtevali, ker sem v tem procesu sodeloval. Ampak mi jim po naših zakonodaji takšnih potrdil nismo mogli na takšen način dajati, kot je tu predlagano. Predlagam veterinarsko potrdilo oziroma drug predpisan dokument; kakšen pa, o tem pa naj odloči minister. Važno je, da ne bo delal nepotrebnih in pa neopravičenih stroškov. Res ne vem, kaj bi dosegli. Razmislite o vseh teh zadevah, če ta člen na ta takšen način črtamo. Mogoče pa si pustimo do tretjega branja še malo neke možnosti da se ta člen primerno uredi in zaokroži v neko smiselno celoto. Hvala.
Gospod minister, beseda je vaša. Vi ste tudi zadnji na spisku, potem bomo odločali. Prosim, da pridejo v dvorano kolegice in kolegi.
Hvala lepa. Zdaj tukaj je verjetno tudi nekaj nejasnosti, za katere mislim, da jih je vredno razčistiti oziroma pojasniti. Smisel 9. člena, ker govorimo o amandmaju k 9. členu, je, da se za vsako serijo izda ustrezno veterinarsko potrdilo. Torej ne za vsako vrečo. Za serijo. Potem v naslednji seriji se mora ponovno pridobiti isto veterinarsko potrdilo. To pomeni: potrdilo izda uradni veterinar po predlogu 9. člena, kajti v nasprotnem primeru ni jasno razumljivo samo po sebi, da bo s strani podjetja zaposleni veterinar resnično kot inšpektor tam napisal oziroma bil seveda enako razumljen ali enako dojemen. To pomeni, da osebno menim in tudi vlada je tako menila, izhaja pač iz vsega skupaj, da se amandma k 9. členu ne podpre. To pomeni, da ostane 9. člen, zaradi tega, ker - kot že rečeno - če nimamo uradnega potrdila, ki ga izda uradni veterinar - ne govorim o veterinarju, ki je zaposlen v neki dotični organizaciji, v tem primeru pač imamo sicer samo zaupanje, da je - recimo - vse narejeno skladno s postopki in znormativi in s predpisi, v nasprotnem kontekstu bi po naši oceni lahko v teh tveganih časih bilo morda tveganje preveliko. Če bi ocenjevali, da je vse to že rešeno v drugih zakonih ali podzakonskih aktih, potem bi ne predlagali 9. člena tako, kot je. In morda je res izgledalo vse skupaj kot samo nasilje in nekaj, kar pomeni nove in nove stroške, kar se nakopiči in kopiči v tej slovenski proizvodnji. Vendar mislim, da pač moramo vzeti v obzir, da je vedno bolj jasno, da je zaupanje potrošnikov v neoporečnost živila - tu pa govorimo o celotni verigi, od njive do mize - osnovna in najboljša oblika kmetijskih subvencij, torej tudi v izjemno korist proizvajalcev. Torej, tudi subvencioniranje ali kakršenkoli ugoden ali v vsakem primeru ugodnejši rezultat pogajanj kot se ga nakazuje sedaj, tudi nima pravega smisla, če potrošniki živil ne kupujejo. Zaradi tega predlagam, da se amandmaja k 9. členu ne podpre.
Hvala lepa, gospod minister. Želi še kdo besedo? Kolega Veber želi replicirati kolegu Soku, nato kolega Kramberger in kolega Kacin.
Samo dopolnil bi kolega Soka v toliko, kaj se zgodi, če je nekdo na sodišču in ali ima potem to dokumentacijo ali ne. Ta zakon to rešuje na ta način, da obrat vodi evidenco o vseh fazah proizvodnje oziroma skladiščenja in priprave za trg in druge podatke, ki zagotavljajo neoporečnost in sledljivost proizvoda, in te evidence mora hraniti najmanj tri leta. Tako da je to zagotovljeno. Torej vsak, ki da v promet neko krmilo, dejansko mora vse te podatke, ki dokazujejo tudi sledljivost in neoporečnost, hraniti najmanj tri leta. Mislim, da je pa to tisto obdobje, ki najbrž zagotavlja, da se lahko kakršnakoli vprašanja na zelo jasen način tudi razrešijo. Hvala.
Replike izzovejo nove replike. Nisem prepričan, da je to pomembno za odločanje. Seveda bom dal besedo, bi pa prosil za kratke nastope. Najprej replike, kolega Sok in kolega Džuban, potem pa [[...]]Je bila replika? Replika, kolega Kramberger, potem kolega Sok. Najprej kolega Kramberger.
Hvala, gospod predsednik. Želel bi kolegu podpredsedniku odbora za kmetijstvo, kolegu Gezi Džubanu, replicirati oziroma ga popraviti v navedbi. Kolega Geza, ti si lepo, nazorno pravzaprav povedal, kako prihajajo surovine v obrat in kako iz njega gredo. Povedal si, da je tudi v obratu - torej po tem zakonu mora biti, ali je agronom ali zootehnik, kemik ali ne vem, katere smo vse napisali v tem zakonu; torej strokovnjak, ki bo kot tehnolog v tem obratu. Potem to, kar je pa vsebina tega amandmaja, da ko krma, zmešana iz vseh tistih surovin, ki so prišle v obrat, ki že imajo certifikat - sam ne morem na to pristati, da bo tehnolog, ki je plačan od lastnika mešalnice, ki dela za denar, ki je tam v službi, da on tisti in da bo njegov podpis tisti in tisti arhivski dokument, kise bodo tri leta nekje hranili, da je to obligacijski dokument, ki ga bo vzel kupec, torej trgovina ali pa posameznik, ki bo s tem krmih svoje živali. To je poanta tega in ne govorimo o vsej krmi, ampak govorimo o krmi, ki je proizvod industrijske predelave in ki vsebuje proizvode živalskega izvora, o samo tem sklopu krme govorimo, ne o vsej krmi. Tista, ki tega ne bo imela, ne bo vsebovala, tista krma bo šla "tako" - do živali, torej do kupca in do rejca. Tako jaz to razumem. Hvala.
Kolega Džuban, imate besedo.
Najprej, gospod minister, vi imate v 4. členu možnost, da tudi ta del, ki je tukaj naveden, ki govori o oznaki, količini, proizvajalcu in - to je pomembno - surovinski sestavi, hranilnih snoveh oziroma dodatkih itn. Gensko spremenjeni, vemo, da so zaenkrat prepovedani. In oziroma krmo v prometu spremlja dokument, katerega vsebino predpiše minister - to je ta dokument, v katerem je pa vse zapopadeno. Če pogledate kazenske določbe na strani 14: hranilna vrednost, če je deklarirana, ne vem, koliko energetskih enot in uradni inšpektor, ali kmetijski ali veterinarski, oba lahko vzorce jemljeta; en za kakovostne norme, en pa za zdravstvene. Če inšpektor za krmo profesionalec, ki ga do sedaj država ni imela, ugotovi, da ne ustreza kakovostnim normam, da je energetska vrednost - recimo - 10% nižja, plača firma 500 tisoč do 10 milijonov kazni. Ali si bo privoščil tehnolog tako napako, da bo rizkiral tovrstno kazen? In inšpektor za krmo, ki bo imel v svoji regiji pet ali šest mešalnic, jih lahko kontrolira vsak dan in noč. Vsak dan jih lahko obišče in kontrolira ter vzorce jemlje; veterinarski pa za zdravstveni del prav tako tam, kjer so surovine živalskega izvora. Kar pa zadeva sam papir, da bi nekdo izdal dokument, certifikat, ena farma, ki ima 100 tisoč svinj pokrmi dnevno 300 ton; pomeni, da je to kontinuiran proces kot v tovarni avtomobilov, kjer je vhodna surovina koruza, industrija krmil, ki potem gre naprej v farmo pitališče in bi mi morali ta proces ustavljativmes, da bi ne vem kaj počenjali: vzorce jemali, jih dali v laboratorij, uskladiščili krmo za sedem dni in potem pošiljali naprej. Mislim, da sam proces izdaje dokumenta bi ovirali. Da pa bi gledali samo papirje, ali je res to, kar imam jaz tukaj v rokah, resnično, ko gre čez mejo prvi certifikat, drugi prepoved pošiljke, tretji analiza in potem ponovna analiza, če bi sprejeli to določilo 9. člena, bi cel proces ustavili in zaradi organizacije dela bi močno podražili proizvodnjo in zagrenili življenje mešalničarjem. Hvala.
Kolega Sok ima besedo. Za njim ni nihče prijavljen in prosim, da tako ostane, ker bomo z glasovanjem odločili o tem, kdo bo dobil večino. Kolega Sok.
Da. Rad bi gospodu Vebru rekel, da živila v obratih, kjer se proizvajajo, spremlja zelo natančna evidenca, do potankosti natančna. Pa vseeno morajo ta živila v prometu imeti ustrezno potrdilo. Da lahko ugotoviš - točno to, kar je rekel minister - da lahko ugotoviš, v kateri seriji so tista živila bila proizvedena, sicer lahko pride do mešanja. In ta papir, ta dokument, seveda, ščiti tako proizvajalca kot potrošnika v primeru, če pride do sodne presoje, katera od strank v postopku je tista, ki ima prav. S tem, če boste to črtali, ne boste naredili veliko usluge: ne enim, ne drugim.
Hvala lepa. Zahteva še kdo besedo? Potem zaključujem razpravo. Pred odločanjem želi kolega Kacin obrazložiti svoj glas.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ko je treba izbirati med stališčem vlade in odborom državnega zbora, smo poslanci vedno v zadregi, kaj naj storimo, posebej še, ker je vlada naša, naša od vseh, posebej pa še takrat, ko gre za koalicijo. Jaz sem pozorno poslušal vse te razprave gospoda ministra, razložitev vseh teh zadreg in dilem. Moje spoznanje je, da je kadrovska zasedba v imenu vlade napačna. Tukaj bi moral sedeti minister Dimovski, ki je odgovoren za delo. Kajti, zakon bi se lahko imenoval Zakon o zaposlovanju veterinarjev. Takega zakona pa ni mogoče uvrstiti v proceduro, tak zakon bi bil diskriminatoren do drugih iskalcev zaposlitve. Zato sem se odločil, da stališča vlade ne morem podpreti in bom glasoval za amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Mislim, da smo v fazi obrazložitve glasu. Ja, gospod Rokavec. Izvolite.
Hvala za besedo. Podprl bom amandma odbora; najmanj zaradi treh razlogov. Prvič, ker pomeni osnovni 9. člen popolno nezaupanje do mešalnic. Drugič, ker pomeni 9. člen in amandma k 9. členu popolno razvrednotenje inšpekcije za krmo, ki jo ta zakon šele ustanavlja. In tretjič, ker pomeni sprejetje ali amandmaja ali 9. člena dodatno nekonkurenčnost, tako mešalnic kakor tudi kmetijstva v celoti.
Hvala lepa. Gospod Kramberger, izvolite. Obrazložitev glasu.
Hvala, gospa podpredsednica. Podprl bom amandma vlade, tretji amandma. Obrazložitve, zakaj ga bom podprl ne bom dajal, ker sem to že prej povedal. Ugotovil bi pa naslednje, to kar, gospa podpredsednica, vi niste ugotovili, da je kolega Jelko Kacin zlorabil institut obrazložitve glasu. In moram reči, da je, kolega Jelko, to nizko in nesramno konec koncev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Sok, gospod Čebulj, potem gospod Jerovšek. Samo trenutek. Proceduralni predlog. Gospod Kacin.
Spoštovana gospa podpredsednica! Prosim vas, da opomnite gospoda kolega, kajti replicirati pri obrazložitvi ni mogoče. In očitki o tem, kdo je kaj zlorabil v tem poslovniku, so mogoči, ampak razlaga poslovnika je v pristojnosti predsedujočega in to ste vi. Zato se mi zdi, da je kolega prekoračil pooblastila, da je repliciral tam, kjer to ni mogoče, zato vam proceduralno predlagam, da ga opomnite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovana kolega, ker sem ravnokar v času priprave dokumentov, ker sva se pri predsedovanju z gospodom predsednikom zamenjala, se vama iskreno opravičujem, ker nisem pozorno sledila vajini razpravi in pravzaprav bi zelo težko podala oceno. Tako sprejmita moje opravičilo, da nisem sledila vajinima navedbama tako, da bi lahko kvalitetno odločala, kdo je bolj ali kdo je manj kršil poslovnik. Mislim, da ima gospod Čebulj zdaj obrazložitev glasu. Izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da bi bila pravilna in korektna ocena, glede postopka sprejemanja samega zakona, da ne bi bil to hitri postopek. Deloma se strinjam tako z gospodom Kacinom in tudi z razpravljavci na moji levi strani in seveda tudi z gospodom Džubanom glede na 9. člen samega tega zakona. Gre za to, da imajo skratka vsi nekaj prav, ampak glede na to, da je pač postopek hitri postopek in ni časa, jasno, uskladiti pravilno dikcijo, ker je ta 9. člen - skratka tudi ta zakon, zelo pomemben - pač nastaja ta konflikt med koalicijo. In zato se deloma tudi z gospodom Kacinom strinjam. Seveda za sam amandma pa ne morem glasovati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali - gospod Jerovšek, se opravičujem. Obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Tudi sam ne morem podpreti tega člena, če bi pravočasno stopil v dvorano, bi bil nasprotoval tudi 8. členu, vendar to nismo. Vendar, glejte. Ne razumem enostavno pripravljavcev in tudi ceha, ki ima pri tem precej močen vpliv - veterinarskega - da se z vsemi kriplji trudi, da bi v zakonodaji uzakonil takšne pogoje, da bi ščasoma propadli tisti, od katerih živijo. To se pravi, živinorejci. Vse to, če to ostane v zakonu,napeljuje k temu, da ščasoma v Sloveniji živinorejcev več imeli ne bomo. Bomo imeli sicer zelo stroge predpise in zakone, vendar pod takimi pogoji kmetje živeti ne bodo mogli. In menim, da je edino smotrno, da se ta člen črta.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o prvem amandmaju k 9. členu, z opombo seveda, če bo ta sprejet, sta amandmaja pod zaporedno številko 2 in 3 brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 13. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in amandmaju vlade k temu členu z opombo, da je le-ta povezan z amandmaji k 12. členu, pod zaporedno številko 4 k 14. členu, pod zaporedno številko 2 k 17. členu, pod zaporedno številko 2 k 27. in 28. členu, amandmaji, katerih predlagatelj je gospod Rokavec, in k 41. členu, pod zaporedno številko 1. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 10. člen spremenjen. Zdaj bomo prešli na glasovanje o amandmajih, ki so povezani in sem jih naštela prej. In sicer, najprej dajem v razpravo četrti amandma k 12. členu, pod zaporedno številko 4, na strani 8 pregleda amandmajev, predlagatelj le-tega je vlada Republike Slovenije. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o drugem amandmaju k 14. členu, na strani 9 pregleda, predlagatelj amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o drugem amandmaju k 17. členu, na strani 11 pregleda, predlagatelj amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj preidemo na amandmaje, katerih predlagatelj je gospod Rokavec [[v pregledu jih ni, imate jih posebej na mizi]] . V razpravo dajem amandma k 27. členu, katerega predlagatelj je, kot sem že povedala, gospod Rokavec. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem še amandma k 28. členu, ravno tako predlagatelj Franci Rokavec. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 41. členu. Nahaja se na 20. strani pregleda amandmajev, predlagateljica amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Vračamo se na sedmo stran pregleda amandmajev. V razpravo in odločanjem dajem 11. člen in dva amandmaja k temu členu: pod ena je amandma vlade, ravno tako pod zaporedno številko dve, z opombo, da je amandma pod ena povezan z amandmajem k 16. členu pod zaporedno številko ena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo še o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na stran enajst pregleda. V razpravo in odločanje dajem amandma pod zaporedno številko ena k 16. členu, predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 12. člen in pet oziroma štiri amandmaje, ker smo o enem že odločali. Predlagateljica amandmaja pod ena je vlada, pod zaporedno številko 2 gospod Sok, pod 3 vlada, o amandmaju pod 4 smo že odločali in amandma pod 5 predlaga vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 k 12. členu sprejet. Ker pa je ta povezan, kot vidite v opombi, še z amandmaji k nekaterim drugim členom, bomo najprej opravili glasovanje o teh amandmajih. V razpravo in odločanje dajem najprej amandma vlade k 12. členu pod zaporedno številko 3. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade pod zaporedno številko 1 k 15. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3 k 16. členu. Želi kdo razpravljati? Amandma vlade. Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje in razpravo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 17. členu. Predlagateljica je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 18. členu. Predlagateljica je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S pregleda prehajamo na amandmaje gospoda Rokavca. Ker je ta sprejeti amandma povezan tudi z amandmajem gospoda Rokavca k 37. členu, dajem v razpravo amandma k 37. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ponovno se vračamo na pregled amandmajev, in sicer na stran 8. Odločamo o drugem amandmaju k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o petem amandmaju k 12. členu, katerega predlagateljica je vlada [[o tretjem in četrtem smo že glasovali]] . Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 44. Mislim, da nas je v dvorani več, zato lepo prosim za malo pozornosti. Drugič odločamo o 12. členu v celoti. Glasujemo. Ker tudi drugič nismo opravili veljavnega glasovanja, prekinjam delo za deset minut. Nadaljevali bomo ob 17.13 uri, ko bomo tretjič glasovali o 12. členu v celoti. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovani! Ura je 17.13 minut, to je čas, ko smo napovedali, da bomo tretjič glasovali o 12. členu v celoti. Lepo prosim, če se nam pridružite. Tretjič glasujemo o 12. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 13. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod zaporedno številko ena je amandma odbora, pod dve pa je napovedan umik. Pod dve se nahaja amandma vlade. Seveda, z opombo pod ena, če bo sprejet amandma pod ena, je amandma pod zaporedno številko dve brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 14. členu in le še o amandmaju na amandma vlade, ker smo le-tega že sprejeli. Amandma na amandma vlade in 14. člen dajem v razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in o dveh amandmajih. Ker je bil amandma pod ena že sprejet, pod dva je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod tri pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod dve - amandma na amandma. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 16. členu in le še o amandmaju pod zaporedno številko 2, katerega predlagatelj je Alojz Sok. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 17. členu v celoti; k temu smo sprejeli amandmaje pod številkama 1 in 2. Želi kdo razpravljati o členu v celoti? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in le še o amandmaju pod številko 1 k temu členu. Predlagatelj amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 1 k 18. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 45. Mislim, da nas je v dvorani zadosti, zato bi prosila še za nekaj pozornosti. Drugič odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 20. členu in amandmaju predlagatelja Alojza Soka k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Čisto na kratko, da obrazložim pomen tega amandmaja. V drugem odstavku 20. člena so našteti pooblaščeni laboratoriji. V tem členu piše, da so pooblaščeni laboratoriji preizkusni laboratoriji, uradni preizkusni laboratoriji in pa referenčni laboratoriji. Če potem ta člen do konca preberemo, lahko iz tega člena vidimo, da nek uradni pomen preizkusa oziroma dela v laboratoriju imajo samo uradni preizkusni laboratoriji in pa referenčni laboratoriji. Mora pa ta, se pravi preizkusni, notranji laboratorij izpolnjevati ravno tako vse pogoje kot referenčni in pa uradni preizkusni. Iz tega razloga jaz v svojem amandmaju predlagam, da se v drugem odstavku 20. člena črta beseda "preizkusni" laboratorij. In to iz tega razloga, ker ta laboratorij, preizkusi, analize tega laboratorija nimajo nobenih pravnoveljavnih funkcij. Torej, to je samo laboratorij, ki preizkuša notranje neko krmilo, ki tudi ni potrebno, da uporablja za to preizkušanje uradno predpisane metode. Na žalost na odboru ta moj amandma ni dobil ustrezne podpore, mislim pa, da ni prav, da pri nas ustvarjamo kar nekako tri vrste različnih laboratorijev. To je povsem neustrezno. Zato predlagam, da se ta amandma podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 33. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 45. Mislim, da nas je res v dvorani več. Samo še pol ure dela je pred nami, tako da lepo prosim za nekaj pozornosti. Drugič odločamo o 20. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in o dveh amandmajih. Predlagatelj prvega je Alojz Sok, predlagatelj drugega pa vlada, z opombo, če bo sprejet amandma pod ena, je amandma pod zaporedno številko dve brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. O tem 21. členu je bilo v samem odboru precej govora. Vsi po vrsti so se strinjali, da je ta svet za krmo preobširen, prevelik, torej zelo radi govorimo v tem parlamentu o racionalizaciji stroškov, o tem, kaj vse bremeni naše kmetijstvo. Iz tega razloga se je črtal tudi 9. člen tega zakona, kar se mi ne zdi pametno, ampak, dobro, tako ste pač večinsko odločili. No, tu pa sedaj uveljavljamo nekakšen svet za krmo, po moji oceni, z mnogo preveč predstavnikov. Pričakoval bi, da bi bil svet za krmo sestavljen iz strokovnjakov, ne pa iz politikov, tako kot je tu to nakazano. Ne vem, zakaj morajo imeti ministrstva v tem svetu svoje predstavnike, ko pa je tako ali tako ta svet za krmo samo nekakšen posvetovalni organ ministra in pravzaprav nima nobenih izvedbenih nalog in funkcij. Ta svet daje samo nekakšna mnenja, neobvezna mnenja, bo pa seveda, tako kot je sestavljen, za samo ministrstvo zelo draga zadeva. Na odboru sem napovedal, da bom ta amandma umaknil, ker vem, da nima možnosti, da bi uspel. Sedaj tudi, če lahko, umikam ta amandma. Ali moram to pismeno narediti?
Hvala lepa. Lahko ga umaknete tudi ustno. Štejemo, da je amandma, gospod Sok, umaknjen. Gospod Džuban, izvolite.
Strinjam se s stališčem kolega Soka, s tem da imamo amandma pod številko 2, ki ga sprejmemo, člen ostane odprt, in če imamo resno voljo zmanjšati število predstavnikov sveta s 14, ne vem, na 5, potem lahko napišemo do tretje obravnave še amandma, ki bo zmanjšal število nepotrebnih članov sveta. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Glejte, meni je kar hudo, ko je gospod Sok napovedal umik tega amandmaja. Dejstvo je, da čisto vsak zakon s področja kmetijstva potegne za sabo ustanovitev tudi enega sveta, od sveta za veterinarstvo do sveta za krmo, potem imamo svet za živinorejo [[...]]Ko gremo gledat število članov, je kar vsak svet iz zakona v zakon številčnejši V zadnjem odstavku tega člena je tudi napisano, da finančne, prostorske in kadrovske pogoje za delovanje sveta zagotovi ministrstvo. Nikoli, prav nikoli pa nismo dobili odgovora, koliko nek takšen svet, na primer za veterino ali svet za krmo, stane naše davkoplačevalce oziroma nas vse skupaj. In bi se zelo pridružil mnenju gospoda Džubana, da pustimo člen odprt in temeljito razmislimo, pa enkrat dokončno zaključimo s temi sveti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Ker je gospod Sok umaknil svoj amandma pod številko 1, odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2, katerega predlagatelj je vlada. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 22. členu in amandmaju pod zaporedno številko 2 k temu členu, katerega predlagatelj je vlada [[amandma odbora pod številko 1 smo že sprejeli]] . Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 25. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 26. členu in treh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma Alojza Soka, pod 2 in 3 pa amandmaja vlade. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dovolite, da obrazložim amandma pod zaporedno številko 1. V tem trenutku imamo v Sloveniji kontrolo krme urejeno tako, da kakovostno kontrolo izvršujejo kmetijski inšpektorji. S tem zakonom pa uvajamo novo inšpekcijo, in sicer inšpektorje za kontrolo krme. Jaz ne vem iz kakšnega razloga, vsaj če bi bilo obrazloženo v sami obrazložitvi v tem zakonu, zakaj je neprimerno, da to nalogo še naprej izvaja kmetijska inšpekcija. Na takšen način po nepotrebnem v tej državi podvajamo službe, uvajamo novo birokracijo in seveda s tem povezane tudi stroške za državni proračun ali pa točneje za ministrstvo za kmetijstvo. Sedaj bomo seveda uvedli neko novo inšpekcijsko službo, ki ne bo imela dovolj dela. Moram povedati, da pridelava krme v Sloveniji ni na takšnem nivoju, kot je to v državah Evropske unije, kjer so seveda ti pridelovalni obrati, te kapacitete veliko večji kot pri nas. Pri nas še malo s to koncentracijo, pa bomo mogoče imeli v celi Sloveniji vsega tri ali pa štiri mešalnice močnih krmil. Mi pa v tem trenutku uvajamo neko novo inšpekcijsko službo in istočasno, kot je predlog v tem, umikamo fitosanitarno inšpekcijo oziroma jo nadomeščamo z neko novo inšpekcijsko službo. Jaz mislim, da to ni potrebno in predlagam vsem tistim, ki ste se tako zavzemali za stroške ob 9. členu, da podprete ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa. Jaz ne morem kaj, da ne bi s tem vprašanjem, ki ga bom ponovno ponovil, odgovoril tudi na kritike mojega uvodnega nastopa. Gre za to, da je bilo večkrat rečeno oziroma mi je bilo navrženo, da sem nekaj natolceval. Ker nimam uradnih številk oziroma uradnih podatkov, mi drugega ne preostane. Jaz sem v uvodnem nastopu rekel, da ne vem, ali bo treba zaposliti 100, 150 oziroma 200 novih inšpektorjev. V četrtem poglavju finančne in druge posledice obrazložitve zakona in pa tudi v členu, na katerega amandma sedaj obravnavamo, jasno govori o vzpostavitvi nove inšpekcijske službe oziroma o uveljavitvi novega inšpektorja, inšpektorja za krmo. Zanima me, mislim, da bi v tem trenutku, glede na to, da so pripravljeni oziroma da že prihajajo ven tudi podzakonski predpisi, na osnovi tega zakona bi morali vedeti, koliko bo novih zaposlitev v tej službi, ki se imenuje inšpektor za krmo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Džuban, izvolite.
Sedaj smo pa tam. Če bi tisti certifikat sprejeli, bi imeli verjetno na več lokacijah izvedence, ki bi te certifikate izdajali, sedaj pa je slučajno inšpektor za krmo, ki bo pa več lokacij kljub vsemu pokrival. S tem se jaz z vami strinjam, da ta nova služba morda ni potrebna in da bi lahko kmetijska inšpekcija tudi nadzirala kakovostni del krme, z vsemi procedurami analiz itn. Samo poseg v en člen je, kolega Sok, premalo, potem bi morali tudi vse naslednje člene amandmirati, ki govorijo o inšpektorju za krmo. Potem to pomeni, da zakon naredimo neskladen in zadeva ne bo delovala. Morda pa jaz tolmačim tisto, kar bi vlada morala tolmačiti. Se opravičujem, hvala.
Hvala lepa. Še besedo gospod Sok, potem pa gospa Čadonič.
No, to je seveda, gospod Džuban, slabo opravičilo za to. Ne bom glasoval za ta amandma, to pa zato, ker niso amandmirani vsi ostali členi, saj mi poznamo te amandmaje, ki potem redakcijsko popravijo zadevo pred dokončnim sprejemom. Rad pa bi povedal to, da danes visoko usposobljeni kmetijski inšpektorji v okviru ministrstva za kmetijstvo hodijo po hlevih in preštevajo goveda in gledajo ušesne, kako jim že rečemo - številke, če je pravilno postavljena na levi in desni strani in če se številka v hlevski knjigi in pa v ušesu ujema. To delajo danes v znatni meri kmetijski inšpektorji. Jaz se sprašujem, kakšna je to država, ki visoko kvalificirane ljudi - mnogi med njimi so tudi magistri - na takšen način uporablja, da štejejo pri naših kmetih, ali je kmet prijavil pet ali pa šest govedi za neposredna plačila. Bolje bi bilo, da bi jih uporabili za takšne zadeve, kot je kontrola krme, proizvodnih prometov in ne bi uvajali nekih novih inšpekcijskih služb. Jaz pač to razumem. Nekdo na ministrstvu za kmetijstvu rabi, da vodi neki urad in treba je pač nekaj ljudi tam dodatno zaposliti in takoj bo neka služba za nekega vplivnega, strankarskega veljaka izpostavljena.
Hvala lepa. Gospa Čadonič. Samo še trenutek, replika, gospod Džuban, potem vam dam besedo.
Kolegu Soku samo toliko replike. Res je, da kmetijski inšpektorji kontrolirajo te številke, oba pa poznava tudi zahtevo, da bi pa te številke vstavljali diplomirani veterinarji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospa Čadonič.
Hvala lepa za besedo. Res je prav, da obrazložimo, kaj smo mislili s temi inšpektorji za krmo. Res nismo mislili novih zaposlitev. In da res nismo mislili, so dokaz v predzakonu obrazložene finančne in druge posledice, kjer jasno piše, da ne bo novih zaposlitev. Drugo, v 26. členu, ki govori o nadzoru, piše, da bodo izvajali nadzor inšpektorji za kontrolo krme, ki delujejo v okviru inšpektorata, pristojnega za kmetijstvo. Gre samo za to, da se bodo ti inšpektorji specializirali, pridobili potrebna znanja o kontroli krme, ki je napisana v 3. členu tega zakona. To se pravi, gre samo za dodatno izobraževanje že sedaj kmetijskih inšpektorjev, na katere je mislil gospod poslanec Sok. Zato bi res prosili, da ostane tako, kot je zapisano v zakonu oziroma kot je v amandmajih. Vlada zato ne more podpreti amandmaja poslanca Soka.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
No, moram se zahvaliti državni sekretarki, ker sem prvič izvedel, da si je treba izmisliti drugo ime za neko inšpekcijo, da jih lahko pošlješ na dodatno izobraževanje. Res, hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ni več razpravljavcev, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 30. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti eden. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 8. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Ker smo izglasovali dva amandmaja gospoda Rokavca k 27. in 28. členu, moramo opraviti tudi glasovanje o teh dveh členih v celoti. Odločamo o 27. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odločamo še o 28. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 29. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 44. Prvega glasovanja nismo opravili uspešno. Lepo prosim za malo pozornosti. V dvorani, mislim, da nas je zadosti. Drugič odločamo o 29. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 30. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 34. členu in o amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 4. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 36. členu in o osmih amandmajih k temu členu. To so vse amandmaji vlade in odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 3 sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 4. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 5. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 4. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 6. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 7. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 8. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 37. členu in o treh amandmajih k temu členu. Amandma pod 1, katerega predlagatelj je vlada, je vlada umaknila. V razpravo dajem torej amandmaje vlade pod 2, 3 in 4 in 37. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod tri. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod štiri. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 37. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 38. členu in o štirih amandmajih k temu členu: pod ena je amandma vlade, pod dva je amandma, katerega predlagatelj je gospod Franci Rokavec - se opravičujem, pod dva bomo glasovali o tem amandamju - pod zaporedno številko dva v pregledu je amandma vlade in pod tri ravno tako amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ne.) Prehajamo na odločanje. Najprej v pregledu glasujemo o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Sedaj glasujemo o amandmaju gospoda Rokavca. Glasujemo. Navzočih je 36. Mislim, da je to tihi proces, ker sem napačno uvrstila amandma gospoda Rokavca. O amandmaju gospoda Rokavca bomo glasovali po tem, ko bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko dve. Gospod Gasparini, hvala lepa za opozorilo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko dve, to je amandma vlade k 38. členu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Sedaj pa prehajamo na glasovanje o amandmaju, katerega predlagatelj je gospod Rokavec. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3 v pregledu, to je o amandmaju vlade. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 39. členu in dveh amandmajih vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Ker je vlada amandma k 40. členu umaknila, prehajamo na razpravo in odločanje o 41. členu in dveh amandmajih k temu členu, pardon, o štirih amandmajih k temu členu. O prvem amandmaju, pod številko 1, smo že odločali. Pod številko 2, 3 in 5 so amandmaji vlade, pod številko 4 pa amandma na amandma odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma, pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 5. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 6. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih in prehajamo na razpravo o preostalih členih, k katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženih amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 5. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. V drugi obravnavi je bilo sprejeto zelo veliko amandmajev k različnim členom. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje, prosim, da to storijo oziroma da sedaj seveda priglasijo to svojo namero. V tem primeru bomo prekinili to točko na tem mestu. Imamo že en amandma za tretjo obravnavo. Če bi želeli pripraviti še amandmaje, sprašujem [[...]]Gospod Džuban, izvolite. Je kdo mogoče priključen?Gospod Geza, če lahko povzamem vaš predlog, da prekinemo na tej točki, ker bodo kvalificirani predlagatelji pripravili amandmaje.
Ne rabim več.
Če se strinjate, prosim kvalificirane predlagatelje, da jutri do 10.00 ure za tretjo obravnavo pripravijo amandmaje, če imajo to namero, da bi jutri ob 10.00 uri lahko nadaljevali z obravnavo amandmajev v tretji obravnavi. Predstavnicam vlade in predstavnicam sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Spoštovani, spoštovane, prekinjam 9. točko dnevnega reda, v tretji obravnavi. Nadaljevali bomo jutri ob 10. uri s prekinjeno 9. točko dnevnega reda. Hvala lepa vsem. Potem bomo prešli na obravnavo 10. točke ter nato po vrstnem redu dalje. Hvala lepa.