Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 31. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščam vas, da je umrl gospod Ivan Verzolak, poslanec Državnega zbora v letih 1992 do 1996. Njegov spomin bomo počastili z minut molka. / minuta molka/ Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Tina Heferle, Samo Bevk, Andreja Zabret, Franc Kramar, Brane Golubovič, Nina Maurovič. Na sejo sem vabil predsednika vlade Janeza Ivana Janšo ter kandidatke in kandidate za ministrice in ministre Vlade Republike Slovenije k 1. točki dnevnega reda. Prehajamo na določitev dnevnega reda 31. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek, 12. marca 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za umik točke dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 31. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO LISTE KANDIDATOV ZA MINISTRE VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE. Na podlagi prvega odstavka 112. člena Ustave Republike Slovenije in prvega odstavka 229. člena Poslovnika Državnega zbora je predsednik Vlade Republike Slovenije Janez Ivan Janša predlagal Državnemu zboru imenovanje ministric in ministrov Vlade Republike Slovenije. Listo kandidatov za ministre je predsedniku Državnega zbora predložil 6. marca 2020. Predsednik Vlade Državnemu zboru tako predlaga, da imenuje Zvonka Černača za ministra brez resorja pristojnega za razvoj in EU kohezijsko politiko, Tomaža Gantarja za ministra za zdravje, Aleša Hojsa za ministra za notranje zadeve, dr. Heleno Jaklitsch za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu, Boštjana Koritnika za ministra za javno upravo, mag. Lilijano Kozlovič za ministrico za pravosodje, Janeza Ciglerja Kralja za ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, dr. Simono Kustec Lipicer za ministrico za izobraževanje, znanost in šport, dr. Anžeta Logarja za ministra za zunanje zadeve, dr. Aleksandro Pivec za ministrico za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Zdravka Počivalška za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, dr. Vaska Simonitija za ministra za kulturo, mag. Andreja Širclja za ministra za finance, mag. Mateja Tonina za ministra za obrambo, mag. Andreja Vizjaka za ministra za okolje in prostor in Jerneja Vrtovca za ministra za infrastrukturo. Besedo dajem predsedniku Vlade Janezu Ivanu Janši za dopolnilno obrazložitev predloga imenovanj.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani visoki zbor! To ne bo običajna dodatna obrazložitev predloga ekipe, ki jo je predsednik Državnega zbora pravkar prebral in ki ste jo dodobra spoznavali zadnje štiri dni na hearingih oziroma na predstavitvah na matičnih delovnih telesih. Tudi žal ni časa za podrobnejšo predstavitev ukrepov, ki izhajajo iz naše koalicijske pogodbe in za katere sem vam takrat, ko ste odločali o mojem imenovanju, obljubil, da bo v naslednji fazi oblikovanja vlade oziroma potrditve vlade v Državnem zboru to podrobneje razloženo. Vsi skupaj se danes ukvarjamo z bistveno bolj urgentno zadevo, razglašena je bila epidemija in najbrž ni nikogar v tej dvorani, ki se ne bi strinjal s tem, da je temu treba posvetiti vse sile. Kljub temu pa ta visoki zbor ne bo prikrajšan za to razpravo, saj bo glede na situacijo, kakršna je, tudi glede na spremenjene makroekonomske napovedi, Vlada prisiljena v najkrajšem možnem času priti pred vas z rebalansom proračuna in takrat bo treba tudi podrobneje obrazložiti vse ukrepe in tudi naše cilje iz koalicijske pogodbe, pri katerih se bo zagotovo ponekod časovna dinamika morala prilagoditi razmeram, ki nastajajo in katerih nekih končnih posledic oziroma učinkov v tem trenutku še ni možno z gotovostjo oceniti. Ekipa, ki še čaka na vaše zaupanje in na vašo potrditev − zahvaljujem se vam tudi zato, da ste bili ekspeditivni pri teh hearingih, tako da se je lahko seja, ta seja, ki je bila sicer planirana za naslednji teden, zgodila že danes −, ekipa, ki še niti nima formalne potrditve, se v zadnjih nekaj dneh trudi, da pripravi za prvo sejo Vlade, ki se bo zgodila eno uro po tem glasovanju, če bo pozitivno, vse tiste ukrepe, ki jih je potrebno nemudoma storiti ali pa ki bi jih že zdavnaj morali storiti in ki lahko omogočijo, da širitev koronavirusa v Sloveniji upočasnimo. Zaustaviti ga ni več mogoče, tudi ni nobene druge evropske države ali katerekoli države, vsaj ne na zahodni polobli, kjer bi bilo to dejansko mogoče. Gre samo za bitko s časom in kapacitetami in to bitko je potrebno dobiti, kolikor je še možno. Zato, da se bo to zgodilo, je potrebna dosledna učinkovita ne samo dnevna, ampak urna koordinacija v Sloveniji, potrebno je to usklajevanje najprej s sosednjimi državami, kjer smo pogrnili na izpitu v zadnjih dneh, in tudi znotraj Evropske unije, kjer je bila reakcija pristojnih institucij, žal, podobna tisti v času migrantske krize 2015, se pravi, ko je bilo podcenjeno tisto, kar prihaja, in so bile tudi reakcije pozne, kaotične, neusklajene, predvsem pa brez nekega strateškega pristopa. Ta koordinacija na evropski ravni se zdaj izboljšuje in upajmo, da bo mogoče tudi znotraj tega zagotoviti določene ukrepe ali pa določeno solidarnost, ki jo v tem trenutku potrebujemo, pa tudi še nekatere druge države. V zadnjih tednih ste poslušali vsak dan, kako ima Slovenija pripravljen načrt za epidemijo, treba je samo razglasiti, potem vstopi v veljavo načrt in vse bo potekalo po tem načrtu. Slovenija ima državni načrt za epidemijo. Mislim, da je objavljen na spletnih straneh že od leta 2017. Ampak to je načrt za epidemijo gripe. Ta epidemija, ki je bila razglašena včeraj in še prej pandemija s strani Svetovne zdravstvene organizacije, pa seveda ni epidemija gripe. Določene posledice so podobne, ko gre za funkcioniranje družbe, tudi mnogi ukrepi so podobni oziroma enaki, niso pa v tem načrtu seveda vsi potrebni ukrepi, ki jih je potrebno izvajati in ki bi jih morali že izvajati za to, da bi bili tukaj učinkoviti. Zdaj smo pač v fazi, ko se dopolnjujejo tako načrti kot seveda tudi ukrepi, se pravi, se delata dve stvari naenkrat. To nikoli ni idealna situacija. Tudi nekateri ukrepi, ki so bili dogovorjeni, izvedeni oziroma formalno naročeni, se niso izvajali, še danes, mislim da, ni bilo zdravstvene kontrole na ljubljanskem letališču, na Letališču Jožeta Pučnika. Verjetno je to edino letališče v Evropi, ki je še brez tega. Kljub temu da so bili formalni sklepi sprejeti, smo pač v nekem specifičnem položaju, ko marsikatera linija ne deluje. Na mejah imamo gnečo s tovornim prometom. Morali bi vedeti, da je Srbija zaprla mejo, ker jo je potem tudi Hrvaška, bi morali pač tudi mi takrat reagirati. Jaz verjamem, da so mnogi, ki so za to zadolženi, poročali, samo koordinacija tukaj ni delovala. In danes se že cel dan ukvarjamo, imamo klice predsednikov vlad, od Romunije do Italije, kjer pač marsikaj, kar je bila Slovenija sicer, bom rekel, dolžna narediti, je bilo nujno narediti, pač ni bilo narejeno, tako da bi bilo selektivno. Treba pa je povedati, da tudi marsikdo drug v naši soseščini ni ravnal tako, da bi bilo varno do njega in do sosedov. Da zelo skrajšam vse skupaj. Pred nami je čas, ko bodo kritične predvsem tri točke. Prva je naša sposobnost, da, upajmo, za kratek čas spremenimo naše navade, da drastično spremenimo naše navade. Sami veste iz običajnega življenja, da je to najtežje, ko gre za spremembo navad za večjo skupino, v tem primer za narod, za državo, pravzaprav za celo Evropo, katere del smo, mi nismo ločeni od drugih z oceani, pa še tam virus pride čez. Skratka, sprememba navad je ključna v tem primeru. Ko gre za mlado generacijo, rečemo na tem mestu, vedno smo vas podili stran od telefonov in mobilnih naprav, ampak zdaj pa je čas za družabna omrežja, za druženja na internetu, za druženje na daljavo. To je bistveno bolj varno kot kakršnakoli oblika druženja v teh časih. Tudi škodljive posledice, čeprav tudi tukaj so, bodo bistveno manjše. Se pravi, od tega, kako bomo sposobni drastično spremeniti v prihodnjih dneh in tednih, upajmo, da ne za dalj časa, naše navade bo odvisno, kako uspešno bomo mi upočasnili širjenje virusa v Sloveniji. To bo odvisno tudi od tega, koliko bomo sposobni pokazati samoiniciativnost, od samoiniciativnosti v družini, v krajevni skupnosti, v občini, v podjetjih, povsod, kjer se je treba kakorkoli organizirati. Tukaj noben ukrep, ki se bo sprejemal, najbrž ne more biti hitrejši od tega, kar lahko mi sami naredimo. Ne čakati na to, da vam nekdo reče, zdaj pa morate to narediti, če so splošna vodila, v okviru katerih lahko sam vsak z zdravo pametjo presodi, kako v tej situaciji ravnati. Ne obremenjujmo tukaj že drastično preobremenjenega zdravstvenega sistema, ki ima težave s kapacitetami in tudi z organizacijo že v normalnem stanju in zdaj marsikje poka po šivih in v prihodnjih dneh bo to še bistveno huje. Se reorganizira, reorganizacija se je začela in upajmo, da bo dokončana pravočasno. Samoiniciativno vsakega med nami, predvsem pa odločevalcev na vseh nivojih, je najbolj ključna v naslednjih dneh in tednih. Druga takšna točka je naša sposobnost oziroma sposobnost pristojnih v tem primeru, da povečamo kapacitete monitoringa, kapacitete, ki omogočajo testiranje, odkrivanje, lociranje širjenj, čeprav smo tukaj v veliki meri primerne čase zamudili, kljub temu pa je to še vedno edini način, da približno vemo, kako določati prioritete, da vemo, kam usmerjati resurse, in da ne preobremenimo sistema, ki je tukaj prvi v reakciji. In tretja takšna kritična točka je glede na izkušnje iz drugih držav, še posebej sosednje države, oskrba težko obolelih, ki jih tukaj nekaj odstotkov v vsakem primeru je. Tudi mi že imamo nekatere v kritičnem stanju. Tukaj ne gre samo za to, da se zdravstveni sistem organizira v tej smeri, gre tudi za to, da so kapacitete za tiste, ki potrebujejo največjo skrb in teh je najmanj nekaj odstotkov, v Sloveniji zelo omejene, in da trenutno na trgu nekaterih sredstev enostavno ni ali pa so dobavni roki tako dolgi, da praktično nič ne pomagajo. Tudi s tega mesta apeliram na vse naše gospodarstvenike, ki imajo poslovne partnerje v tujini, na naše rojake po svetu, ki imajo kakršnekoli možnosti, da nam pri tem pomagajo. Ključni so tukaj ventilatorji oziroma respiratorji, naprave, ki omogočajo, da tistemu, ki ima velike težave pri dihanju zaradi te okužbe, dovajamo kisik in ga ohranjamo pri življenju. V sosednji državi spremljamo situacije, ko se morajo zdravniki odločati, komu potem rešujejo življenje, ker ga ne morejo vsem. Ne bom vas obremenjeval s številkami, so nizke. Recimo, v primerjavi z Združenimi državami, včasih tukaj slišimo velike kritike njihovega zdravstvenega sistema, imamo desetkrat manj teh naprav na glavo prebivalca. Ekipa, o kateri boste danes odločali, brez da bi imela pooblastila, cel dan pripravlja ukrepe, o katerih bomo razpravljali na seji Vlade, ki se bo začela uro po končani seji, če boste ekipo potrdili. Naslednji teden, upajmo, da bodo razmere to omogočale, bo zagotovo tudi predlog za izredno sejo Državnega zbora za sprejetje nekaterih interventnih zakonov oziroma ukrepov, ki jih je predlagala že vlada, ki odhaja, in temu bo verjetno treba dodati še marsikaj, tudi preventivne ukrepe za to, da se ne zruši naš finančni in gospodarski sistem, še posebej ne njegovi vitalni deli, ki jih v tem trenutku najbolj potrebujemo. Toliko. Opravičujem se, ker ni bilo možno izpolniti obljube iz prve faze potrjevanja te vlade, ampak dejansko je situacija takšna, da apeliram na to, da se ji vsi posvetimo. Nenazadnje ni samo Vlada tista, vsi v tej dvorani smo tisti, ki smo ne glede na politične razlike in običajne prepire – za vse to bo še čas v prihodnje – poklicani in odgovorni za to, da se v tej situaciji obnašamo tako, da bo cena te epidemije čim nižja. Hvala lepa.
Hvala. V skladu z 230. členom Poslovnika Državnega zbora so se kandidatke in kandidati predstavili pristojnim delovnim telesom ter odgovarjali na vprašanja članic in članov odborov ter komisije. Poročila pristojnih delovnih teles z mnenji o predstavitvah predlaganih kandidatk in kandidatov ste prejeli in so objavljena na e-klopi. V skladu z dogovorom na 60. seji Kolegija predsednika Državnega zbora 12. marca 2020 njihova predstavitev na seji zbora ne bo opravljena. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, zanjo mag. Andrej Rajh.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Razmere, s katerimi se trenutno sooča svet in ki so v veliki meri zajele tudi Slovenijo, niso zanemarljive. Zahtevajo krizno upravljanje, hitro odzivanje, iskanje pravih rešitev. Aktualne razmere so pravzaprav prvi test, ki bo pokazal, kako uigrana in učinkovita je nova vladna ekipa. Jasno je, da časa za uvajanje ni in da mora vlada z delom začeti takoj. V SAB verjamemo, da bo Slovenija nastale razmere obvladala, vsi skupaj pa moramo za zaščito in varnost naših državljanov pokazati konstruktivno in državotvorno držo. V SAB smo ostali zvesti našim volivcem in vrednotam, ki jih zagovarjamo. Vlade Janeza Janše tako ne bomo podprli. Kljub temu smo kot opozicija ponudili konstruktivno držo − z novo vlado smo pripravljeni aktivno in konstruktivno sodelovati, seveda pod pogojem, da se bo vodilna stranka in njen predsednik odpovedala nekaterim spornim politikam in dejanjem, ki smo jim bili priča v preteklosti. Kaj s tem mislimo, smo podrobno obrazložili ob imenovanju predsednika Vlade, zato se danes nebi ponavljal. Vsekakor si želimo, da se pod novo vlado ne bomo odpovedali nekaterim temeljnim vrednotam naše socialne države, to so močno in kakovostno javno šolstvo, vsem dostopno in učinkovito javno zdravstvo, višje pokojnine in dostojna starost ter spoštovanje demokracije in človekovih pravic. S tega vidika so naša pričakovanja in zahteve visoke in tukaj bomo nepopustljivi. Vsebinske prioritete te vlade so jasne in se jim nebi mogla izogniti nobena vlada. Nanašajo se zlasti na področje zdravstva, dolgotrajne oskrbe, dostopnih kreditov in stanovanj, izboljšanju življenjskega standarda starejših. Zakon, ki bi dokončno uredil področje dolgotrajne oskrbe, osebne asistence in zavarovanje za dolgotrajno oskrbo, je eden tistih, ki ga predolgo čakamo. Več kot 15 let. Z njim bi povečali ponudbo in dostopnost domov za ostarele ter vzpostavili alternativne sisteme dolgotrajne oskrbe, kot so stanovanjske skupnosti za starejše. V SAB si želimo, da bi vsak upokojenec s svojo pokojnino lahko plačal oskrbnino v domu in mirno preživel jesen svojega življenja. Tako bi razbremenili tudi sedanjo in prihodnjo delovno aktivno generacijo. Nedopustno je, da Slovenija celovitega sistema dolgotrajne oskrbe nima urejenega. Storitve dolgotrajne oskrbe, prejemki in financiranje so zajeti v strukturah zdravstvenega varstva, socialnem in starševskem varstvu, pokojninah in invalidninah. Vsako od teh oblik pa pokriva posebna zakonodaja. Storitve dolgotrajne oskrbe so tako zagotovljene v obliki različnih javnih ugodnosti. Kar zadeva širše področje zdravstva, je zdravstvena blagajna v zadnjih letih prejela močne denarne injekcije, a učinka ni bilo. Zgornja meja za to blagajno se je v zadnjih 10 letih dvignila z 1,5 milijarde evrov, bolniki pa kljub temu prepogosto ne prejmejo oskrbe, kot jo nujno potrebujejo in zaslužijo. Bolniki morajo biti središče zdravstvene oskrbe. Državljani, ki vestno vplačujejo v zdravstveno blagajno, upravičeno pričakujejo, da se bodo razpoložljivi viri za zdravje razporedili na način, s katerim bodo v zdravstvu zagotovljene kar največja kakovost, učinkovitost in odgovornost. Naraščajoče potrebe prebivalstva po zdravstvenih storitvah, na drugi strani pa težave v sistemu in slabo upravljanje zdravstvenih zavodov so dejavniki, ki se seštevajo. Vsota tega seštevka pa se pokaže v dolgih čakalnih vrstah, ki obolelemu preprečujejo, da bi prišel na preiskavo in zdravljenje takrat, ko to potrebuje. Za SAB je bistveno, da se nedopustne čakalne dobe čimprej skrajšajo in da denar sledi pacientu in se ne meče v jamo brez dna. Zato neke vrste interventnemu zakonu, ki bi za določeno obdobje in pod jasnimi pogoji omogočil aktivacijo vseh obstoječih zdravstvenih zmogljivostih za skrajševanje čakalnih vrst, ne bomo a priori nasprotovali. A kot rečeno, bomo aktivna in konstruktivna opozicija, ki bo nastajajoče spremembe budno spremljala in opozarjala na poteze, ki bi lahko ogrozile obstoj javnega zdravstva. Prepričani smo, da javno zdravstvo ni edino, ki ga čakajo korenite spremembe, ko bo vajeti prevzela nova koalicija. Reforme se obetajo tudi na področju šolstva. V SAB se zavzemamo za močno in kakovostno javno šolstvo, ki sledi sodobnim pedagoškim prijemom in hitremu razvoju družbe. Nasprotujemo vsem ukrepom, ki bi dolgoročno oslabili javno šolstvo in ga postavili v slabši položaj in pripeljali do dveh vrst šol − tistih za bogate in tistih za revne. Ohranitev kakovostnega in za vse dostopnega javnega šolstva je ene glavnih prioritet Stranke SAB, od katere ne bomo odstopili. Za Stranko SAB politike, ki delujejo proti upokojencem, spomnim se na ZUJF v drugi Janševi vladi, ki je znižal pokojnine, in pod vprašaj postavlja javno zdravstvo, javno šolstvo, vrednote NOB, človekove pravice, niso sprejemljive. Tudi iz teh razlogov v Poslanski skupini SAB nove vlade ne bomo podprli. Pri tem ponovno obžalujem, da še pred reševanjem ključnih odprtih izzivov vladno ekipo konec januarja razpustil njen kapetan Marjan Šarec, in to potem, ko je bil sprejet najobsežnejši dvoletni proračun v zgodovini naše države in so bili pripravljeni nekateri najpomembnejši zakoni v korist ljudi. Naj dodam, da smo kljub temu, da smo bili manjšinska vlada, imeli potencial, da naredimo, kar smo si zadali. Skupaj z glasovi Levice bi namreč imeli 52 glasov, prav toliko kot nova koalicija. Za konec pa nikakor ne gre spregledati izjave poslanca SDS, zdaj kandidata za ministra za finance, ki si jo velja dobro zapomniti. Mag. Andrej Šircelj je na zaslišanju pred odborom Državnega zbora dejal, da je temeljni cilj opozicije rušiti vlado. Ob tej izjavi smo bili zgroženi, saj jasno priča, s kakšnim namenom je stranka SDS delovala kot največja opozicijska stranka, da ne omenjam nestrpno in velikokrat izključujočo politiko SDS, ki je preko družbenih omrežij in sebi naklonjenih medijev nemalokrat širila nestrpnost, lažne novice in teorije zarot. Pa še bi lahko našteval. Ko je postalo jasno, da boste prevzeli oblast, pa so se vaši zakonski predlogi kar naenkrat izkazali za populistične in neustrezne. Začeli ste jih umikati in kar naenkrat na nekaterih področjih zavzeli drugačno stališče. Še en dokaz, da je v opoziciji lahko biti populist, nekaj drugega pa je odgovorno voditi vlado in upoštevati interese vseh družbenih skupin. Za razliko od Stranke SDS v SAB nove vlade torej ne nameravamo rušiti, ampak bomo podprli vse njene državotvorne ukrepe, ki bodo v skladu z vrednotami, ki jih zastopamo, in obljubami, ki smo jih dali volivcem. Želimo si, da nova vlada preseže škodljive delitve med ljudmi, in to ne samo ta trenutek, ko nas je vse skupaj zadel nov in nepoznan virus. Pričakujemo, da se boste v celoti izogibali izpodbijanju verodostojni državnih inštitucij, sovraženemu govoru in osebnim diskreditacijam posameznikov ter delovali na podlagi sprejemanja kompromisov, vključevanja in sodelovanja, predvsem pa za dobro vseh državljank in državljanov. To ste ob imenovanju novega mandatarja tudi večkrat zagotovili. V SAB nove vlade kot opozicijska stranka in glede na vse povedano ne bomo podprli, a novi koalicij želimo veliko uspehov in strpnosti. Vsem nam pa veliko potrpljenja, solidarnosti in poguma v boju s koronavirusom. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav predsedniku Vlade, kolegicam in kolegom ter vsem ostalim v dvorani! Lahko bi rekli, da se včasih številke in datumi poigrajo z nami. Bil je 13., ko smo dobili 13. vlado, danes je ponovno 13., ko bomo izvolili že 14. vlado Republike Slovenije. Nadejamo se, da bo tokrat 13. le prinesla srečo, modrost in stabilno na političnem in družbenem področju. Če smo pred 18 meseci poudarjali pomembnost sodelovanja, še posebej, ker je prvič v zgodovini Slovenija imela manjšinsko vlado, tokrat poudarjamo pomembnost čim prejšnjih odzivov in tehtnih odločitev. Slednje so še posebej pomembne v luči zadnjih razmer na zdravstvenem področju. Slovenija se kot mnoge druge države sveta sooča s prisotnostjo novega virusa. Odzivnost in sprejemanje ključnih ukrepov na tem področju je v tem trenutku prioritetna naloga za Slovenijo, njene organe. Niti ne želimo pomisliti na to, v kakšni situaciji bi se državljanke in državljani znašli, če bi v teh dneh začeli z novo volilno kampanjo, ki bi ponujala take in drugačne predvolilne bombončke. Poigravaje z mislijo na predčasne volitve z željo kaznovanja svojih partnerjev se je v tem trenutku, ko je pomembno, da organi oblasti in pristojne institucije sprejmejo ustrezne odločitve za zagotovitev zdravja in ustrezne obravnave obolelih, še enkrat več izkazalo za nezrelo. Kot trdni koalicijski partner smo se v 13. vladi trudili svoje delo opraviti korektno, povezovalno, strokovno in smo predvsem bdeli nad realizacijo zastavljenih ciljev koalicijskega sporazuma, še posebej na nam pomembnih področjih, kot so pravice za starejše in socialne šibkejše skupine. Naša programska izhodišča in smernice so bile tudi v takratnih pogajanjih jasna. Za nas je izrednega pomena, da bodo v novi vladi potrebe in pravice starejše generacije dobro zastopane. Vsebina nove koalicijske pogodbe tako vsebuje zaveze, da se minimalna pokojnina za polno pokojninsko dobo približa pragu revščine, da se uredijo vdovske in kmečke pokojnine, da se zviša odmerni odstotek na 63,5 %. Želimo doseči to v štirih, ne v šestih letih. Prav tako je pomembna odprava nastalih krivic zaradi neusklajevanja pokojnin v preteklosti. Na izgradnjo prepotrebnih domov za starejše in zakonsko ureditev področja dolgotrajne oskrbe smo opozarjali že vrsto let, tako je tudi tokrat. Prav tako se že vrsto let zavzemamo za ustanovitev demografskega sklada, vendar smo bili v zadnjih dveh vladah, kljub danim obljubam, preslišani. To je zaveza naše generacije mlajši generaciji. Velik korak bomo storili tudi z ustanovitvijo vladnega urada za demografijo. Vemo, kakšne rezultate imamo na tem področju oziroma da se nam družba stara. Na področju zdravstva se bomo še naprej trudili za zagotavljanje vsem dostopnega in kvalitetnega javnega zdravstva. Verjamemo, da bodo tokrat zapisane obljube tudi realizirane. Na zaslišanju ministrskih kandidatov in kandidatk smo slišali njihove ideje in strokovne poglede za delo izvršilnega aparata v prihodnje. Podpora pristojnih odborov Državnega zbora, še posebej kandidatoma stranke Desus dr. Aleksandri Pivec in Tomažu Gantarju, je bila podana. Veseli nas, da sta kandidat člane matičnih delovnih teles prepričala s svojo strokovnostjo in ustreznimi kompetencami. Dr. Aleksandra Pivec je Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano uspešno vodila že v tem mandatu in s svojo energijo in pristopi na terenu izrazila neizmerno spoštovanje kmetijskega resorja in posameznikov, ki so pomemben del slovenskega kmetijstva. Tomaž Gantar je funkcijo ministra za zdravje že opravljal, tako da bo gotovo v tej situaciji, s katero se v zadnjih dneh soočamo, znal s svojimi bogatimi zdravniškimi izkušnjami odgovorno poskrbeti za ukrepe, ki bodo prvotno usmerjeni v skrb za vse državljanke in državljane. Izzivov novi vladi v tem relativno kratkem obdobju ne bo zmanjkalo. So tako pomembni, da ministrska mesta zasedajo posamezniki, ki bodo resorje, na katere bodo imenovani, uspešno in strokovno vodili. V poslanski skupini Desus verjamemo v znanje in izkušnje ministrske ekipe, ki je danes pred nami, zato jo bomo tudi soglasno podprli. Želimo vam uspešno delo. Srečno Slovenija!
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, Zmago Jelinčič Plemeniti.
Lep dober večer! Vlada prevzema oblast v času izrednih razmer in mislim, da je to dobro, ker je dobro izbrana. To je prepričanje Slovenske nacionalne stranke in za tem bom tudi stali. Dejstvo je, da so me in tudi naša dva poslanca so predstavitve ministrov prepričali. Koncizno, eksaktno, točno, z jasno zastavljenimi cilji. Tako vlado rabimo in tako vlado, upam, bomo dobili danes. Slovenska nacionalna stranka bo podpirala čisto vse predloge, ki bodo usmerjeni v dobrobit države in državljanov. Konec koncev so usmeritve sedanje vlade v mnogočem podobne ali skorajda enake usmeritvam Slovenske nacionalne stranke, tako da lahko samo podpremo to, kar so povedali. Vendar to ne pomeni, da ne bomo pri kakšnih zadevah kritični. Bomo kritični, bomo opozarjali, bomo pošiljali poslanska vprašanja, pobude in še kaj podobnega. Tako da tiho zagotovo ne bomo in ne bomo se dali utišati, ker se nikoli nismo dali utišati. Tudi zdaj se ne bomo. Ampak mislim, da bo šlo bolj za sodelovanje, kot pa za karkoli drugega. Pri novi vladi smo prepričani, da gre za željo po ureditvi razmer v naši domovini. Dela bo ogromno. Mislim, da gre za željo po razčiščenju afer, ki jih je v Sloveniji ogromno, in to ne samo v zadnjem mandatu, ampak še v mandatih prej. Konec koncev veliko je bilo prikritega, pometanega pod preprogo. To je treba pojasniti. To je treba pojasniti, da bo lahko Slovenija šla naprej, da nam ne bodo viseli okoli vratu vedno neki mlinski kamni z raznimi milijardami iranskega denarja, s filanjem nenasitne luknje pri bankah, s filanjem nenasitnih lukenj pri kakšnih preprodajalcih medicinske opreme in podobno. Zagotovo je pri tej vladi opazna tudi želja po procesiranju krivcev za izginjanje denarja, za preplačane zadeve, za preplačane nakupe. Konec koncev že samo če pogledamo policijski helikopter, vidimo, da je razlika nekaj milijonov evrov, ki smo jih plačali več, kot je cena helikopterja na spletni strani firme, ki te helikopterje proizvaja. Zagotovo bo treba pregledati tudi vsa preplačevanja naročil in mislim, da ministru za zdravje ne bo zmanjkalo dela. Konec koncev, težko mu bo, kajti obletavali ga bodo vsi mogoči prekupčevalci, ga izsiljevali, pritiskali nanj, vendar sem prepričan, da bo imel absolutno zaslombo pri sedanji vladi. Takrat, ko je bil minister, te zaslombe ni imel. Zdaj upam in mislim, prepričan sem, da bo to podporo imel in bo lahko delal tisto, za kar bo kot minister postavljen. V tem času je problematika koronavirus in danes se vidi, kako neumno so prejšnje vlade počele s slovenskim gospodarstvom in so uničile našo samozadostnost. Cuker fabrika je šla k hudiču, Tosama ne dela več mask, če samo malo tako povem, kmetijstvo je žalostno, 40, 50 %, mogoče, se prekrivamo, ostalo moramo izvažati neke s kemijskimi preparati nafilane paprike, solato in vse mogoče. Na kmetijstvu je tudi živinoreja na psu, da ne govorim o prašičjereji, ki je praktično nimamo več. Nekdo je kriv za to. In to bo treba pripeljati na plano. Vprašati tiste, ki so krivi za to, zakaj niso česa naredili oziroma zakaj so kakšno zadevo naredili drugače, kot bi jo morali narediti. Verjetno ne zastonj. Človek pač tako razmišlja in mislim, da tudi marsikdo med ljudstvom celo govori, kaj je kje kaj šlo v kakšne žepe in tako naprej. Kar nekaj resorjev je takih, ki bodo vpleteni v vse te raziskave, in seveda bodo morali delati iz roko v roki. Jaz sem prepričan, da se to bo zgodilo. Kar se tiče pa koronavirusa, pa je tako. Panika ni potrebna. Ne rabimo panike, lahko mirno, zlagoma delamo tako, kot nam narekujejo zdravstvene ustanove. Držimo se tistega, kar je predpisano, to pomeni, da ne bomo hodili na razna združenja in tja, kjer je več kot sto ljudi. Na ta način bomo tudi videli, da po cestah ne bo moglo biti nobenih demonstracij, ker tam je po navadi več kot sto ljudi. To se pravi, če že bodo šli, se bodo okužili in bodo potem pristali kje drugje. Še enkrat, ob virusu brez panike. Razkužujte se od zunaj in od znotraj, seksajte pa od zadaj.
Besedo ima Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti, Felice Žiža.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za besedo! Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Egregio Presidente della Camera di Stato, grazie per la parola. Tisztet Hölgyeim és Uraim! Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti podpira listo kandidatk in kandidatov za ministrice in ministre Vlade Republike Slovenije. Poslanca italijanske in madžarske narodne skupnosti zaradi svojega poslanstva ne more vabiti sestavni del vladne koalicije, vendar je dobro sodelovanje z Vlado nujno za zagotavljanje in uresničevanje varstva avtohtone italijanske in madžarske narodne skupnosti in njunih pripadnikov v Republiki Sloveniji. Od nove vlade zato pričakujemo aktivno vlogo pri odpravi razkoraka med določbami ustave, osamosvojitvenih aktov, odločb Ustavnega sodišča, splošno veljavnih načel mednarodnega prava, ratificiranih multilateralnih in bilateralnih mednarodnih pogodb ter zakonskih aktov o varstvu avtohtone italijanske in madžarske narodne skupnosti ter njihovega uresničevanje v praksi, tudi pri razvoju omenjenih avtohtonih narodnih skupnosti na območjih, nakaterih živita avtohtoni italijanska in madžarska narodna skupnost. Sem sodijo ukrepi za ohranjanje jezikovne in kulturne identitete, kulturne dediščine, zgodovine in navad avtohtone italijanske in madžarske narodne skupnosti in njunih pripadnikov v tej specifičnosti narodnostno mešanega območja. Javna raba italijanskega in madžarskega jezika na omenjenih območjih sodi med temeljne manjšinske pravice, zato pričakujemo dosledno uresničevanje ustavnih in zakonskih določb s tega področja ter nadgradnjo dvojezičnega poslovanja državne in občinskih uprav, pravosodja, ostalega javnega sektorja, nosilcev javnih pooblastil in drugih oseb javnega prava na območju občin, v katerih živita omenjeni narodni skupnosti. Z javno rabo italijanskega in madžarskega jezika na omenjenih območjih so povezani razvoj vzgojno-izobraževalnega sistema, informiranja in medijskih dejavnostih, kulturnih dejavnostih in znanstvenega raziskovanja v maternem jeziku. Ustvarjanje sistema gospodarske osnove avtohtonih narodnih skupnosti s skrbjo za njune kadre je zelo pomembno za njun obstoj in razvoj in za razvoj občin in regij, v katerih obe skupnosti živita, ter za njuno čezmejno sodelovanje z matičnima državama in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v Italiji in na Madžarskem. Poleg tega pričakujeva razvoj omenjenih regij, kamor sodita tudi kmetijstvo in tradicionalni način morskega ribolova. Nova vlada je postavljena pred zahtevne čase zaradi bližnjega predsedovanja Slovenije v Svetu Evropske unije ter tudi zaradi že večkrat omenjenega koronavirusa, zaradi brexita, ohlajanja gospodarstva pomembnih slovenskih zunanjetrgovinskih partneric in morebitnega novega vala množičnih migracij. V Poslanski skupini italijanske in madžarske narodne skupnosti smo pripravljeni aktivno sodelovati tako pri omenjenem predsedovanju kot pri vseh dobrih projektih in zakonskih aktih. Vladi želimo veliko sreče in uspešnega dela ter dobrega in koordiniranega sodelovanja tudi z našo poslansko skupino in z avtohtono italijansko in madžarsko narodno skupnostjo. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, kolegica Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani predsednik Vlade! Nocoj bomo torej v luči zelo zahtevnih razmer zaradi zdravstvene situacije potrjevali 14. vlado Republike Slovenije. Glede na razmere je bilo seveda najbolj odgovorno in tudi edina razumna in pravilna odločitev, da o vladi glasujemo še isti dan po končanih zaslišanjih, ne pa šele v naslednjem tednu, kot je bilo sprva predvideno. Še posebej v takšnih razmerah država namreč takoj potrebuje polno operativno vlado z vsemi pooblastili, da bo lahko v zaščito državljanov čim prej sprejela že pripravljene pomembne ukrepe. Za državljane pa je ta trenutek najbolj pomembno, da se počutijo karseda varne. Zato je takojšnje delovanje v smeri zaustavitve epidemije sedaj logično na prvem mestu med vsemi ukrepi in prioritetna dejavnost zlasti vseh tistih ministrstev, ki so vezana na zajezitev in potem tudi odpravo posledic koronavirusa oziroma covid-19. Ko se bo življenje vseh nas, upajmo tudi, da čim prej, vrnilo nekako nazaj v bolj normalne okoliščine, pa bomo začeli pospešeno uresničevati zaveze iz koalicijske pogodbe. Stranke, ki sestavljajo novo koalicijo so najprej predsedniku Vlade, gospodu Janezu Janši, posredovale imena kandidatov, za katere menijo, da so primerni za upravljanje ministrske funkcije. S tem so nase prevzele tudi svoj del odgovornosti za uspešnost delovanja nove vlade. Predlagani kandidati za ministre pa so se v tem tednu predstavili pred pristojnimi odbori in dobili potrebno podporo oziroma zeleno luč na matičnih delovnih telesih. Kot čisto zadnja sta se danes predstavila še kandidata za ministra za kulturo in za Slovence v zamejstvu in po svetu. To pa seveda pomeni, da so kandidati pripravljeni, da na svojih ministrskih resorjih zagrizejo v ključne probleme, ki jih je potrebno rešiti oziroma se z njimi spopasti in so za vsako ministrstvo posebej našteti v koalicijski pogodbi. Prav je, da vemo, da bo nova vlada imela pred seboj le polovični mandat, ki ga obenem začenja še v izredno težki in zahtevni situaciji. Zato nekaterih vsebin, ki jih stranke sicer zagovarjamo v svojih lastnih programih, ni bilo mogoče uvrstiti v ukrepe koalicijske pogodbe, ampak smo iskali neko skupno presečišče, da se izpeljejo tisti projekti in tiste vsebine oziroma rešitve, o katerih se vse stranke koalicije strinjajo. In v Slovenski demokratski stranki smo veseli in tudi zadovoljni, da smo bili vsi skupaj pripravljeni vložiti v tem kratkem času dovolj truda in volje, da sedaj enotno podpiramo rešitve, ki jih državljani nujno potrebujejo. 12 let na primer že ni bil zgrajen noben nov dom za starostnike, zato je pomembno, da je v koalicijski pogodbi zapisano, da se bo začelo tudi z izgradnjo novih domov, sredstva pa naj bi se zagotovila tako s prerazporeditvijo proračunskih sredstev kot z dvigom povprečnin občinam in drugimi oblikami financiranja. Že prej je bilo omenjeno, da se bo ustanovil oziroma se že ve – že večkrat je bilo povedano – ustanovitev slovenskega demografsko pokojninskega sklada. Pomembno je, da bo ta sklad s sedežem v Mariboru. Tukaj gre za pomembno decentralizacijo. Verjamem pa tudi, da bo takšen sklad pomembno prispeval k izboljšanju položaja starejših oziroma upokojencev. Potem imamo tukaj dvig odmernega odstotka na 63,5 % ter dodatna izredna uskladitev pokojnin. V nadaljevanju bi želela izpostaviti še nekatere ukrepe različnih pristojnih ministrstev, ki so zapisani v koalicijski pogodbi in so nanje opozorili tudi kandidati za ministre na pristojnih odborih. Najprej že prej omenjena decentralizacija in skladen regionalni razvoj. Torej, da se bo Slovenija lahko bolj enakomerno razvijala – tako ekonomsko, gospodarsko kot tudi kulturno in športno. Zato bo Vlada pripravila podlage za investicije v kulturno infrastrukturo ter vzpodbujala vlaganja zasebnega sektorja v šport s pomočjo davčnih olajšav. Obenem se bo krepila avtonomija občin. Druga zadeva, ki je zagotovo zelo pomembna, je prenova stanovanjske politike. Šla bo v smeri povečanja fonda najemnih stanovanj s poudarkom na mladih in mladih družinah. Vzpostavitev sistemskega vira za gradnjo stanovanj ter dvig nepremičninskih proračunskih sredstev za izgradnjo stanovanj po celotni Sloveniji. Vzporedno s tem se bo delalo na pospešitvi modernizacije in novogradenj železniške infrastrukture. Tako se bo omogočilo hitrejši pretok prometa v Ljubljano, s tem pa razbremenilo tudi nujo, da zaposleni in študentje v Ljubljani najemajo in kupujejo nepremičnine izključno v glavnem mestu, seveda po dvakrat višjih cenah kot drugod. Ponovno bomo uvedli brezplačni vrtec za drugega otroka in nadaljnje in sprejetje univerzalnega otroškega dodatka. Na področju zdravstva zagotovo sprejem zakona o dolgotrajni oskrbi, nanj čakamo že približno 16 let. Vzpostavitev učinkovitih ukrepov za skrajševanje čakalnih vrst. Še vedno je trenutno v Sloveniji ogromno število ljudi, ki čaka na sprejem pri zdravniku ali specialistu. Če pogledamo področje kmetijstva, bi želela izpostaviti predvsem spodbude za ohranjanje družinskih kmetij. Zelo pomembno. Potem ukrepe za povečanje samooskrbe. Tudi danes se to vidi, kako pomembna je samooskrba. In konkretnejši nadzor pri preprečevanju zlorab pri predelavi, označevanju in prodaji hrane. Če pogledamo okolje, v zadnjem času je vedno večji problem s skladiščenjem in uničevanjem odpadkov, za kar je seveda potrebno vzpostaviti učinkovit sistem. Na področju pravosodja naj izpostavim zlasti ustanovitev specializiranih sodišč za pregon najtežjih oblik gospodarskega kriminala ter prenovo insolvenčne zakonodaje. Področje notranje politike − v tem trenutku zagotovo najpomembnejše učinkovito varovanje državne meje, doslednost spoštovanja azilnega postoka in preprečevanje njegovih zlorab. Če pogledamo zunanjo politiko − krepitev ugleda Slovenije v Evropi in svetu, krepitev sodelovanje s slovenskimi znanstveniki, raziskovalci, kulturniki in podjetniki, ki živijo v tujini pa seveda tudi v Sloveniji. Povečanje kredibilnosti države v Evropski uniji in zvezi Nato ter da bo, kot je dejal kandidat za ministra za zunanje zadeve na zaslišanju, slovenska zunanja politika imela ponovno premišljen, usklajen in enoten glas. Če povzamem so temeljni skupni cilji strank koalicije in nove vlade naslednji: zagotoviti pravično in učinkovito delovanje države; vzpostaviti takšen sistem pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja, ki bo temeljil na pravičnosti in medgeneracijski solidarnosti; vzpostaviti ravnovesje med socialno državo na eni strani in tržnim gospodarstvom na drugi; krepiti slovensko in evropsko identiteto, ob tem pa delovati v smeri uspešnega uveljavljanja Slovenije v širšem mednarodnem okolju na podlagi nacionalnih ciljev ter skupne evropske zunanje in varnostne politike; vzpostaviti takšne ukrepe, ki bodo usmerjeni v zdravo, prijazno življenjsko okolje, v trajnostno naravnan in skladen regionalni razvoj, v debirokratizacijo, o tem smo večkrat razpravljali v Državnem zboru, in učinkovitejše delovanje javnega sektorja, ki mora biti ljudem, zlasti pa gospodarstvu v pomoč in servis, ne pa v kakršnokoli oviro. Spoštovani! Obenem nas v drugi polovici leta 2021 čaka tudi polletno predsedovaje Slovenije Svetu Evropske unije. Leta 2008 smo bili prvič postavljeni pred ta velik izziv in ga tudi uspešno izpeljali. Tisti, ki smo bili takrat bodisi v zakonodajni bodisi v izvršilni veji oblasti, vemo, kako zahtevna naloga je bila to. Vendar smo s kompetentnimi, sposobnimi in izkušenimi ljudmi ter mladimi talentiranimi posamezniki, ki smo jim dali priložnost na različnih nivojih, dokazali, da lahko še tako zahteven izziv uspešno izpeljemo. Da je takratni in sedanji predsednik Vlade gospod Janez Janša predsedovanje Svetu Evropske unije opravil z odliko, je povedala tudi mednarodna javnost. Izkušnje, ki so bile pridobljene med prvim predsedovanjem, in neposredne izkušnje, ki jih imajo s tem tudi nekateri današnji kandidati za ministre, so nedvomno dodaten garant za to, da bo tudi v drugo predsedovanje uspešno. Naš skupen cilj pa mora biti, da nazaj okrepimo ugled Slovenije v mednarodnem prostoru ter ji povrnemo kredibilnost, ki je ključna za uveljavljenje strateških pozicij v globalnem oziroma mednarodnem prostoru. Prav povezovanje in sodelovanje sta zaznamovali prvo predsedovanje Sveta EU. In prav ti dve vodili sta bili ključni tudi v siceršnjem delovanju vlade Janeza Janše v mandatu 2004−2008. Preko Partnerstva za razvoj smo namreč uskladili in skupaj z opozicijo tudi sprejeli veliko število zakonov, ki so bili naravnani v izboljšanje položaja državljanov. In ta praksa se je, spoštovani kolegice in kolegi, danes to lahko z gotovostjo rečemo in zatrdimo, izkazala za dobro. Škoda je le, da se ni nadaljevala pod vsemi vladami. Ampak danes je ponovno priložnost, da obudimo podobno sodelovanje. Zato bomo tudi v tokratni vladi oziroma koaliciji pri oblikovanju sistemskih rešitev dolgoročne narave k sodelovanju seveda povabili tudi opozicijo. Vsak je torej dobrodošel s svojimi izdelanimi predlogi. Pred seboj imamo listo, ki je sestavljena tako iz posameznikov, ki so že bili ministri, in takšnih, ki sicer te neposredne izkušnje z ministrovanjem še nimajo, imajo pa energijo in potrebno znanje, da se spopadejo z izzivi, ki so pred nami. Kljub ekstremno agresivnemu poskusu, da se te štiri stranke, ki tvorijo koalicijo, torej SDS, SMC, NSi in Desus, ne bi mogle povezati − tukaj govorimo o uporabi večinskih medijev, degradaciji poslancev po družbenih omrežjih, organiziranih shodih, medijskih podtikanjih in še čem drugem −, kljub temu so te štiri stranke uspele sestaviti koalicijo. In jaz verjamem, da trdno koalicijo. In verjamem, da v želji, da se res naredi veliko dobrega za Slovenijo. In še nekaj. Kako pomembno je, da imaš predsednika Vlade, ki ve, kaj dela, ki je odločen pri svojem delovanju in ima vso potrebno avtoriteto, se vidi prav danes v situaciji, v kateri smo se znašli. Jasna navodila, hitri in premišljeni ukrepi ter lastno odgovorno ravnanje so ključni v luči razmer, ki vladajo zaradi širitve koronavirusa oziroma covida-19. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, listo kandidatov za ministre, ki je bila vložena v Državni zbor, bomo v Slovenski demokratski strani podrli. Obenem novim ministrom in predsedniku Vlade želimo, da se uspešno spopadejo z novimi, najzahtevnejšimi izzivi ter imajo pred očmi ves čas dobrobiti ljudi in delo za skupno dobro. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca, zanjo kolega Igor Peček.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani predsednik Vlade, kolegice in kolegi! Proces nastajanja in imenovanja nove vlade je predvsem zadnje dni v senci dogodkov, ki nam jih žal narekuje novi koronavirus. Vlada, ki danes zaključuje svoj mandat in naj bi vse od odstopa predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca opravljala le tekoče posle, je imela zaradi nastale situacije polna pooblastila za ukrepanje in temu primerno je ravnala vse do sedaj. Včeraj je tako z razlogom lažjega in hitrejšega sprejemanja nujnih ukrepov razglasila epidemijo. Predsednik Vlade gospod Marjan Šarec in minister gospod Aleš Šabeder sta imela skupaj z ekipo samo en cilj, da Vlada s svojimi ukrepi čim bolj učinkovito zaščiti naše državljanke in državljane ter ob tem v najmanjši možni meri prizadene slovensko gospodarstvo. Zavedamo se, da je situacija v državi resna in da gre za eno največjih preizkušenj v zgodovini samostojne Slovenije. V luči tega je Vlada, ki danes zaključuje svoj mandat, v zadnjih dneh sproti obveščala Vlado, ki prihaja, in z njo tudi sodelovala pri sprejemanju ukrepov za upočasnitev širjenja novega koronavirusa. Zaradi vsega navedenega se v Poslanski skupini Lista Marjana Šarca zavedamo, da je pomembno, da novo vlado dobimo v čim krajšem času, zato smo danes svojo razpravo o novi vladi skrajšali na minimum. Ne želimo si, da bi se v javnosti tudi zaradi te nočne seje in hitrega imenovanja nove vlade na željo nove koalicije po nepotrebnem ustvarjal vtis izrednih razmer ali da Vlada Marjana Šarca ne obvladuje zahtevne trenutne situacije. Seveda je v situaciji, v kateri trenutno smo, potrebno hitro ukrepanje, vendar tudi hitri ukrepi morajo biti sorazmerni, tehtni in premišljeni. V tem istem trenutku je potrebno tudi razmišljati, kaj se bo zgodilo dan po tem. Naša družba, gospodarstvo in država kot celota bo tako dobro, kot deluje sedaj, morala delovati tudi v prihodnosti. Vsi moramo imeti ves čas pred seboj ta skupni cilj. Ne glede na vse, je v teh trenutkih najbolj pomembno sodelovanje vseh nas odgovornih in v listi Marjana Šarca bomo sodelovali vselej, ko bo šlo za dobro naših ljudi. S tem odgovarjamo tudi vsem našim kritikom, ki so nam očitali izključevanje. S tem želimo pokazati, da bomo v Stranki Marjana Šarca prava konstruktivna opozicija, ki bo kritična v trenutkih, če in ko bodo ogrožena naša načela, blaginja naše države in temeljne demokratične vrednote. Spoštovani kolegice in kolegi, nocoj bomo potrjevali ministrsko ekipo 14. vlade Republike Slovenije. Glavni razlog sodelovanja novih koalicijskih strank naj bi bil ta, da država ne more več čakati z najnujnejšimi projekti na področju demografskih trendov, zdravstva, stanovanjske politike, poslovnega okolja in podobno. Vsi glavni akterji so zagovarjali, da se mora nova vlada oblikovati na realnih vsebinah oziroma na konkretnih projektih, ki naj bi jih izpeljali v preostanku tega mandata. Žal je vse našteto dobilo slabo popotnico že na zaslišanjih ministrov, kjer so bile predstavitve nekaterih ministrskih kandidatov zelo splošne, vsebinsko nepovezane in brez jasnih finančnih ovrednotenj načrtov. Na naša konkretna vprašanja, kako se bodo posamezni ministri lotili zavez iz koalicijske pogodbe, ki so sicer zelo splošno zapisane, velika večina kandidatov za ministre ni odgovorila. Nismo dobili niti odgovorov na vprašanja o finančnem vrednotenju posameznih ukrepov niti na to, od kje se bodo določena sredstva vzela. Žal nekatere predstavitve kandidatov ocenjujemo kot slabe. Skrbijo pa nas tudi nekatera izražena stališča in pa dejstva, da se že v predstavitvah določeni kandidati preveč ukvarjali z razlogi in skrbmi, da bo njihovo delo oteženo. Eno takšnih je žal tudi stališče kandidata za ministra za notranje zadeve, ki je ljudi opredelil na pridne in manj pridne na podlagi narodnosti, hkrati pa upravičeno skrb vzbuja tudi dejstvo, da je kandidat direktor medija, ki širi sovražne in lažne novice, in ki ga zaradi suma o spornem financiranju preiskuje policija oziroma Nacionalni preiskovalni urad. Nadalje smo bili začudeni nad izjavami nekaterih bodočih ministrov, ki so zelo z lahkotno govorili o izvzetju posameznih poklicnih skupin iz enotnega plačnega sistema v javnem sektorju, brez da bi se pri tem zavedali posledic, ki jih tovrstno ravnanje lahko povzroči na področju javnih financ. Treba se je zavedati, da če iz enotnega plačnega sistema izvzamemo vojsko, bo slejkoprej to želela policija, zdravstveni delavci, šolniki, kar bo privedlo do razpada plačnega sistema, masa za plače pa se bo zelo povečala. Razočarale so nas tudi kontradiktorne in nepremišljene izjave kandidata za ministra za obrambo, ki je sprva pripadnike vard povabil v vojsko, še na istem zaslišanju pa je to izjavo zanikal. Takšen nastop ne prinaša dobre popotnice. Najbolj od vsega pa nas skrbi dejstvo, da kandidat za ministra za finance, ki mora biti varuh javnih financ in tisti, ki bdi nad porabo javnega denarja in zagotavlja finančno stabilnost Slovenije, ne zna oceniti finančnih učinkov koalicijske pogodbe, češ da je preveč splošna, po drugi strani pa zna zelo jasno in natančno povedati, da imata državna proračuna za leti 2020 in 2021 350 milijonov primanjkljaja. Takšne izjave so milo rečeno neodgovorne, populistične in zavajajoče. Naj spomnimo na vprašanje, zakaj je stranka SDS, ko je bila v opoziciji, predlagala zakone, ki bi imeli visoke negativne finančne posledice na javne finance, dokaj malodušno priznal, da za to, ker je temeljni cilj opozicije pač rušenje vlade. Temeljni cilj opozicije je bdeti nad delovanjem koalicije, zagotavljati konstruktivno sodelovanje pri stvareh, ki so dobre za naše državljane, in podajati kvalitetne alternativne predloge, ki lahko pripomorejo k blaginji naše države. Menimo, da je to naloga prave državotvorne opozicije, medtem ko takšno dojemanje opozicije predstavlja nedržavotvorno in neodgovorno opozicijo, ki ima za cilj namesto blaginje oslabitev javnih financ in rušenja stabilnosti države. Čeprav sta tako SDS kot NSi oba svoja pozicijska zakona, ki bi pomenila zelo visok izpad prihodkov v državnem proračunu, sedaj, ko so začeli sestavljati vlado, na srečo umaknili, pa nas takšno delovanje lahko skrbi, ko so si za svojo promocijo in rušenje vlade dovolili uporabiti kakršnakoli sredstva. V Listi Marjana Šarca na tak način razmišljanja ne moremo pristati. Zavedamo se, da mora biti politika odgovorna in državotvorna, ne glede na to, ali si v vladi ali v opoziciji. Smo pa med zaslišanji kandidatov za ministre lahko slišali tudi dobre nastope. Korektno in konkretno je odgovarjal gospodarski minister, prav tako kandidat za okoljskega ministra, med drugim podpira prenos zemljišč iz DUTB na stanovanjski sklad oziroma na državo, kar smo zagovarjali tudi v Listi Marjana Šarca. Kot rečeno, slišati je bilo nekaj dobrih zamisli in načrtov, s katerimi se v naši stranki strinjamo, denimo o gradnji petih domov za starejše in ukrepi na področju infrastrukture in pravosodja. A kljub vsemu še vedno manjka ključen odgovor na vprašanje, kako bomo to dosegli. Upam, da bomo ta odgovor dobili in našli čim prej. Prav pri tem vam bomo kot opozicija pozorno gledali pod prste. Skrbeli bomo za to, da dobre ideje ne bodo deležne slabe izvedbe, in pozorni bomo na to, koliko, kam in komu boste dajali ter koliko, kje in komu boste jemali. Pričakujemo, da boste z ukrepi poskrbeli za celoto in ne zgolj za delne interese. Spoštovani! Poleg ukrepov, ki ste jih obljubili v koalicijski pogodbi, boste morali v prihodnjih tednih zagotoviti učinkovito ukrepanje proti širjenju koronavirusa. Naša vlada je v sodelovanju s stroko dosedanje ukrepe dobro zastavila, zato vas dobronamerno pozivamo, da nadaljujete to isto pot. Prav tako dobronamerno svetujemo, da naj se nova vladna ekipa zaveda, kako pomembno je, da posamezni ministri ali kot vlada ali vlada kot celota s svojimi izjavami, ravnanji in dejanji ne strašijo ljudi. Panika v takšnih trenutkih ne pomaga. Vemo, da bo prišel dan, ko bo virus premagan, posledice na različnih področjih pa bodo ostale. Kako močno bodo te posledice vplivale na naša življenja, bo odvisno predvsem od ravnanj vlade in tudi vsakega od nas. In če kaj o virusu vemo že danes, je to, da bo ta svetovna pandemija vplivala na nižjo gospodarsko rast in s tem na blaginjo naše države. Zato je še kako pomembno, da Vlada pri sprejemanju ukrepov vključuje vse relevantne deležnike, da sprejema premišljene in sorazmerne ukrepe in da ob tem ne pozabi na sprejemanje ukrepov, s katerimi se bo preprečilo, da bi naša država zdrsnila v recesijo. Ne sme se zgoditi, da bi ljudje posledice hitrih in ne dovolj premišljenih potez čutili še čez leta, ko bo virus že davno premagan in pozabljen. Leti 2007 in 2012 se ne smeta ponoviti. V Listi Marjana Šarca bomo tako v opoziciji še naprej pripravljeni sodelovati pri pripravi in sprejemanju potrebnih ukrepov za zajezitev širjenja virusa. Bomo pa kot opozicija budno spremljali tudi ostale odločitve Vlade, ki bi lahko dolgoročno slabo vplivale na življenje in delo v naši države, saj na te javnost zaradi koronavirusa verjetno ne bo tako pozorna. Nenazadnje želimo izdatno mero vztrajnosti tudi ministru za zdravje. Minister Aleš Šabeder je pokazal, da se s predanostjo, strokovnostjo in vključevanjem da veliko narediti. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Odhajajoča vlada vam predaja finančno stabilno državo. Zapušča vam državo, kjer svobodomiselnost, pluralnost in svoboda medijev, človekove pravice ter demokratične vrednote štejejo največ. Državo, v kateri javno zdravstvo deluje in v teh dneh opravlja veliko delo. Od vas, od nove vlade pa pričakujemo, da tega ne zapravite, da zaupate stroki, da zaupate zdravstvenemu osebju, Civilni zaščiti in ostalim strukturam. Samo skupaj povezani lahko učinkovito premagamo to grožnjo. Na tem mestu gre tudi zahvala zdravstvenim delavcem, policistom in ostalim javnim uslužbencem ter vsem pripadnikom Civilne zaščite za njihovo dosedanje delo. Nenazadnje pa naj se v imenu poslanske skupine zahvalim tudi predsedniku Vlade gospodu Marjanu Šarcu in vsem ministrom ter njihovim državnim sekretarjem za dobro opravljeno delo. Novi vladi, kljub naši nepodpori ministrski ekipi, ki smo jo obrazložili, želimo veliko uspeha in vse dobro. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, mag. Dejan Židan.
Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani poslanke in poslanci, spoštovani kandidatke in kandidati za ministrice in ministre, dragi državljanke in državljani! Socialni demokrati smo si prizadevali, da bi dosedanja, to je 13. slovenska vlada delovala do rednih volitev in da bi bila učinkovita. Žal so zgodbo napisali drugače. Tudi izbor predsednika Vlade gospoda Janeza Janše ni bil z glasovi Socialnih demokratov. Tudi ta vlada, ki bo danes izvoljena, ne bo vlada, ki so jo izvolili Socialni demokrati. Vendar v trenutku, ko bo ta vlada izvoljena, bo 14. slovenska vlada. To, spoštovane gospe, spoštovani gospodje, govorim zato, ker je trenutek, je čas, ko pozabimo, da smo koalicija ali opozicija, ko pozabimo, da smo različne politične stranke, ko je čas, ko pozabimo tudi kakšne prepire, in čas, ko se po Sloveniji pomika nova epidemija, je čas, ko delujemo učinkovito, ko delujemo enotno in ko delujemo solidarno. Takoj želim povedati, da to ni prva epidemija, ki se giblje skozi Slovenijo, Evropo ali svet, in tudi verjetno ne zadnja. Tudi to epidemijo kakor ostale do sedaj bomo premagali. Tisto, kar pa je potrebno, pa je, da naredimo vse, da bo čim manj žrtev. Vsi naši ukrepi, lahko so tudi prekomerni, morajo biti usmerjeni k temu, da varujemo zdravje ljudi in da obvarujemo življenje ljudi. Zato se, spoštovane in spoštovani, danes želim zahvaliti dvema, to je ministru gospodu Alešu Šabedru in gospe Nini Pirnat, ki vodi Nacionalni inštitut za javno zdravje, ker do tega trenutka so ukrepi v veliki meri sloneli na teh dveh osebah. Veliko pa je bilo ljudi, ki so sodelovali, ljudi v Vladi, strokovnjakov in zlasti ljudi v zdravstvu. Vsem tem ljudem se prav tako želim zahvaliti. Zlasti pa je velika hvaležnost do vseh državljank in državljanov, ki so upoštevali strokovne nasvete. Upoštevanje strokovnih nasvetov, vključno z maksimalno možnostjo stika med ljudmi, ne pomeni samo, da varujemo svoje zdravje, še nekaj je pomembneje, s tem varujemo tiste, ki so najbolj občutljivi, ki so najbolj ranljivi. Jaz verjamem, spoštovane in spoštovani, da bo takšno ravnanje tudi v prihodnje. Verjetno, bilo je danes napovedano, bomo dobili nove ukrepe, ki jih bomo spoštovali, ki jih bomo izvajali. To, da mogoče v prvem in drugem tednu po današnjem dnevu ne bo maksimalnih učinkov, to ni razlog za preplah, to je naravna pot epidemije. Vsi ukrepi, ki bodo izvajani, bodo dali rezultate čez dva, tri ali štiri tedne. In verjamem, da bomo uspeli. Tukaj pa želim, spoštovane in spoštovani, opozoriti še na nekaj. Ko bomo premagali epidemijo, bomo še vedno imeli ljudi, ki bodo potrebovali našo solidarnost. Zaradi gospodarskih, finančnih razmer bo marsikatera družina, marsikateri posameznik, potreboval pomoč, in to pomoč mu moramo zagotoviti. Tukaj že sedaj najavljam, da bo takšna pomoč, takšni zakoni bodo imeli podporo Socialnih demokratov. Spoštovane gospe, spoštovani gospodje, danes Socialni demokrati ne bomo govorili o ministricah in ministri, ki bodo danes izvoljeni. Bo čas za to razpravo. Ne bomo govorili o programu nove vlade. Bo čas za to razpravo. Pozivam vas, da smo enotni, da smo solidarni in da zmagamo tudi v tem boju. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanka skupina Stranke modernega centra, kolegica Janja Sluga.
Današnje stališče Poslanke skupine Stranke modernega centra sem želela začeti z neko politično oceno aktualnega stanja in obenem z analizo razlogov, zaradi katerih danes dobivamo novo slovensko vlado. Prav sedaj, bolj kot kadarkoli prej v času, ko Slovenija potrebuje trdno in stabilno vlado, se je pokazalo, da je bila odločitev o hitrem oblikovanju nove koalicije še kako pomembna. Težko si je predstavljati, v kakšnem stanju bi se znašla naša država in posledično naše državljanke in državljani, če bi bili v tem trenutku v času priprav na nove predčasne volitve. A bom stališče raje začela z mislimi, ki so danes za državljanke in državljane, za Stranko modernega centra ter za poslanke in poslance naše poslanske skupine najpomembnejše. Ko smo konec lanskega leta spremljali prva zastrašujoča poročila o novem virusu na Kitajskem, je le redkim zasvetila rdeča luč zaradi potencialne grožnje tudi za naše okolje. Korona virus se je mnogim, žal predolgo, zdel notranji kitajski problem. Informacije, ki so kmalu pokazale, da je doslej nepoznani virus največjo državo na svetu prizadel na tako silovit način, ker je oblast podcenjevala svarila zdravniške stroke, smo prebirali že z nekoliko večjo zaskrbljenostjo. Ob tem pa smo se spraševali, kako bi se bila na tak virus sposobna odzvati Slovenija. Intenzivno širjenje virusa na zahod je časovno sovpadalo z odstopom predsednika slovenske vlade. Vnel se je boj za interpretacijo krivde za njegov odstop in vse je kazalo na to, da je pred nami nekajmesečno obdobje, ko bi bila država lahko zaradi novih predčasnih volitev v prostem teku in brez močnega operativnega vodenja. Argumenti, ki smo jih ves čas vztrajno ponavljali tisti, ki smo se zavzemali za oblikovanje nove večine v Državnem zboru, so se izgubljali v vetru obtožb in žaljivk. V Stranki modernega centra smo razloge, zaradi katerih naša stranka ni posvojila všečne ideje o novih volitvah, neštetokrat ponovili. Ponovili smo jih ljudem, ki nas poznajo v domačih okoljih in ne le s televizijskih ekranov. Ljudem, ki tako kot mi gledajo na politiko skozi prizmo idej in ideologije, ljudem, ki v politiki vidijo najprej obraze in po njih pogosto tudi sodijo. Nismo jih prepričevali, povedali smo jim le to, kar je prepričalo tudi nas. Padec 13. slovenske vlade ne more in ne sme biti tudi padec Slovenije. Račun za nesposobnost politike ne sme pristati v poštnih in elektronskih nabiralnikih državljank in državljanov. Ko smo prvič izrekli te besede, si nismo predstavljali, da jih bomo čez nekaj tednov na lastni koži kruto občutili vsak zase in vsi skupaj. Korona virus ni razgalil samo zdravstvene ranljivosti Slovenije, razgalil je tudi ranljivost vrha odhajajoče vlade. Ideološke pomisleke, ki so se potencirali, ko smo se v SMC odločali za vstop v 14. slovensko vlado, je bilo treba potisniti v ozadje. Predvsem smo ravnali tako, kot bi si želeli, da bi ravnal vsak drug, če bi bil na našem mestu. Z namenom, da se prepozna trenutek, ko je vsa politika odveč. In danes je ta trenutek. Naše srce bije za Slovenijo. Za državo z najlepšo himno na svetu. Za deželo najlepših razgledov in z najboljšo vodo. Za dom, ki ga ne bi zamenjali z nobenim drugim na svetu. Ta država je danes v primežu velikega, a še vedno obvladljivega zdravstvenega izziva. Danes se moramo bolj kot kdaj koli prej zavedati pomena javnega zdravstva. Na preizkušnji so vitalni državni sistemi – od gospodarstva, do izobraževalnih ustanov in transportnih povezav. Na preizkušnji je tudi vest in zavest ljudi. Na preizkušnji je človečnost. Posledicam zaradi naraščajočega števila okuženih in obolelih se ne moremo več izogniti. Lahko pa še vedno vplivamo na to, kako jih bomo merili in kako jih bomo obvladovali. Zato danes po našem trdnem prepričanju ne glasujemo samo o novi vladi. Danes glasujemo tudi o priložnosti, da krizo zaradi koronavirusa obvladamo in jo zajezimo. Moč odločanja dajemo v roke ljudem, ki imajo za seboj več kot eno politično kampanjo. Dajemo jo izkušenim operativcem, ki jim krizno upravljanje ne predstavlja nikoli videne in doživete zgodbe. In zaupamo jo politikom, ki vedo, da v krizi ne štejejo več besede, ampak le še odločna in hitra dejanja. Želimo si, da bi delo prihodnje vlade, ki se začenja v težkih razmerah, že kmalu ocenjevali z odliko in zaupanjem v to, da bo kos tudi vsem drugim ključnim izzivom, ki Slovenijo čakajo v prihodnje. Okoliščine tej vladi ne namenjajo sto dni miru, pred njo pa so tedni, ko bo na preizkušnji njen pogum, odzivnost, odnos od javnosti, operativna sposobnost, veščine vodenja in predvsem občutek za potrebe ljudi. SMC predlaga v vlado ekipo ljudi, ki zna razlikovati med časom, ko je v igri politika, in časom, ko je v igri nekaj mnogo večjega, absolutnejšega in vrednejšega: naša življenja in naša varnost. Sedaj je ta čas. Zato ni nobenega dvoma, da bo SMC na tisti strani, ki se tega zaveda, to razume in tudi udejanja. Naj v naslednjih dneh in tednih prevlada čim večja mera razuma, treznosti in stabilnost in naj bo pred nami predvsem zdravje vseh nas, državljank in državljanov Republike Slovenije.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo dr. Matej T. Vatovec.
Najlepša hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem! Pred dobrim tednom smo v stališču poslanske skupine do predloga mandatarja med drugim izpostavili dve stvari. Prvič, kako je ves smisel in cilj delovanja gospoda Janša in njegove SDS zgolj in izključno priti na oblast, ne glede na vse. In drugič, kako je s pomočjo oportunizma nekaterih strank in s strahom pred predčasnimi volitvami uspel sestaviti novo koalicijo, ki bo nadaljevala zgrešene politike preteklih vlad. Takrat smo izpostavili, da se vse to dogaja v sila zaskrbljujočih razmerah in okoliščinah, ki mu bodo na koncu dale legitimnost, da razvije svoj avtokratski potencial. Stranke sredine boste danes kronale novo vlado, ki ji okoliščine polagajo v naročje izredne razmere, po eni strani grožnjo turškega odpiranja meja in po drugi strani grožnjo širitve koronavirusa. Tako mu izrednih razmer, kot je to skušal v preteklosti, sploh ne bo treba ustvarjati, saj so praktično že tu. Spoštovani! Živimo v nevarnem času. V času, ko se zaradi splošne panike in histerije, ki se počasi na žalost, širita, odločamo o vladi, ki ne obljublja nič dobrega. To, da je smisel obstoja SDS popolna bitka za oblast in ne glede na ceno, je na zaslišanju pred odborom pomenljivo podčrtal kandidat za finančnega ministra gospod Andrej Šircelj. Pri soočenju s predlogi, ki jih je SDS kot opozicija dajala namenoma v dobro ljudi, so se od njih oddaljili obratno sorazmerno, kolikor so se približevali oblasti. Gospod Šircelj je prostodušno razložil smoter in način delovanja svoje stranke. Poglejte, temeljni cilj opozicije je, da zruši vlado. Skratka, vsi predlogi, ki jih je SDS dajala kot opozicijska stranka in ki naj bi, kot so takrat še trdili in obljubljali, prinašali višje plače, večjo blaginjo, nižje davke, niso bili nič drugega kot navaden blef. Takoj, ko so se približali oblasti, takoj, ko imajo možnost, da bi te ukrepe dejansko uresničili, so se jim odrekli in od njih odstopili. Je to pošteno do državljanov? Je to konec koncev pošteno do volivk in volivcev SDS? Lahko to razumemo kako drugače kot to, da je edini cilj in smoter te stranke priti na oblast. V tej bitki za oblast ne moremo pričakovati bistvenih sprememb ne v tehnologiji in ne v usmeritvah tega vladanja. Ne moremo kar odmisliti vseh zgrešenih politik, ki smo jih videli že v preteklih vladah Janeza Janše, od privatizacije in pregrevanja gospodarstva v prvem mandatu, tam se je pokazal isti vzorec. Dokler niso bili na oblasti, so nastopali kot borci proti tajkunom, ko so prišli na oblast, so ravno tajkuni doživeli svojo zlato dobo z Zakonom o menedžerskih odkupih in s pospešeno prodajo državnih podjetij ravno tajkunskim omrežjem. Te politike so se za te namene še bolj ugodnem času, v času gospodarske krize, nadaljevale tudi v drugi Janševi vladi. Spet je bil glavni cilj utrditi oblast preko gospodarskih vzvodov. Kot kontrolo nad gospodarstvom so si poskušali zagotoviti z ustvarjanjem izrednih razmer, s klicanjem trojke in ustanovitvijo slabe banke. V javnem sektorju pa so si odprli prostor za odpuščanja in discipliniranje nasprotnikov z uvedbo Zujfa. Žrtev tega boja za oblast je na koncu bila spet država. Ko smo leta 2011 po krizi že okrevali in se je nakazovala rast, nas je Janševa politika potisnila v drugo recesijo, iz katere smo se pobrali šele konec leta 2014. Ko bi recesijo lahko reševal, jo je še bolj poglobil. Ampak še enkrat, tokrat teh izrednih razmer sploh ni treba ustvarjati, ker so že tukaj. Le zaostriti jih bo treba. Novi premier ne govori zaman o zunanjem sovražniku, da smo v vojni, njegovo medijsko omrežje, od Nove 24 do razpečevalcev lažnih novic na socialnih omrežji, že od začetka seje paniko. Avtokratom v novi vladi, ki jim je že dvakrat spodletelo, se je v zadnjem tednu večkrat prikradel nasmešek na obraz, ko so dajali izjave za medije. In to z razlogom. Dvakrat jim je sicer spodletelo, ker so morali izredne razmere ustvarjati sami, tokrat imajo vse okoliščine, ki delujejo v njihovo prid. Cilj poznamo: uveljavitev avtoritarnega konservativnega režima po zgledu Orbanove Madžarske pri nas, kar je bilo jasno tudi pri nekaterih predstavitvah ministrskih kandidatov. Orbanova senca avtokratstva je najbolj očitna, jasno, na področju represivnih aparatov, vojske in policije. Kandidat za ministra za notranje zadeve gospod Hojs je zelo natančno napovedal kaj namerava. Hermetično bomo zaprli vse meje, dali več pooblastil policiji, zmanjšali varstvo zasebnosti in začeli vzpostavljati policijsko državo. Pričakujemo lahko tudi oster boj proti vsem zunanjim sovražnikom. Sedaj so to predvsem begunci in tuji delavci, ki naj bi izkoriščali azilni in socialni sistem. Že tako sporno azilno in tujsko zakonodajo bo še zaostril, čeprav je že sedaj pod evropskim minimumom. Ta virus, ki je bil podmena pri zaslišanjih kandidatov, tako ni zgolj zdravstveni problem, kaže se in pokazal se bo predvsem kot družbeni problem. Stanje z virusom bomo seveda prebrodili, izginil bo, problem je, da bo virus odšel, ukrepi pa bodo ostali. Če bo nova vlada popolnoma zaustavila javno življenje v državi, kot to že od včeraj napoveduje, in za spoštovanje pravil tudi uvedla izredne ukrepe, lahko potemtakem pričakujemo, da bo del teh ukrepov, ko bo enkrat epidemije konec, ostal, bo tudi po epidemiji del izrednih ukrepov še vedno v veljavi. Podobno na področju obrambe, kjer je ideja o naborništvu še tako živa in pri kateri avtokrati ne skrivajo svojih ambicij. Že zdaj se služenje vojaškega roka oglašuje z geslom – domoljubje in ohranjanje tradicije. Zahteva po vključitvi vseh mladih v to izhaja iz nezaupanja takšnih avtokratov v mlade. Mislijo si, so premalo domoljubni, zato jih bomo tik preden odrastejo, poskusili v nekaj mesecih stisniti v kalup po našem vzoru. Iz preveč svobodomiselnih fantov bomo naredili domoljubne moške zavarovane v tradicijo. To je ideja, ki ne razmišlja o tem, da bi država lojalnost in spoštovanje morda skušala zaslužiti, pridobiti z boljšo socialno varnostjo, z dostopnostjo dobro plačanih služb, z dostopnostjo stanovanj, enakih možnostih za izobraževanje in tako naprej. Ne. Lojalnost mladih bi si avtokrati raje zagotovili z vcepljenjem vojaške discipline. Ker ideja o naborništvu verjetno ni kratkoročni projekt, bi gospod Tonin, in tukaj moram poudariti, da je to taisti gospod Tonin, ki se je pred pol leta razglasil za sredinskega človeka – v vojsko vključil kar predstavnike paravojaških formacij, tako imenovanih vard, zato da bi bolj učinkovito varovali mejo z vsemi sredstvi. Tu bi morali vsem, ki imajo vsaj malo zgodovinskega spomina, zazvoniti vsi alarmi. V času, ko je v Sloveniji še vedno 268 tisoč ljudi, ki živijo pod pragom tveganja revščine, med temi je 90 tisoč upokojencev, 52 tisoč ljudi, ki dela, in 45 tisoč otrok, bodoči minister za delo, družino in socialne zadeve v svoji predstavitvi niti ne naslovi revščine, ki tudi v koalicijski pogodbi ni omenjena niti enkrat. Pojava, ki ga v evropski državi sredi 21. stoletja ne bi smelo biti, ne bomo rešili tako, da ga bomo preprosto zamolčali. Bodoči minister, ki naj bi usmerjal politike na področju dela, v svoji predstavitvi prav tako ni izpostavil problema prekarnosti in izkoriščanja delavcev, čeprav sta ravno prekarizacija in segmentacija dela v kombinaciji s pomanjkljivim nadzorom in s tem povezanim izkoriščanjem, nelojalno konkurenco in socialnim dampingom glavni problem na področju dela v Slovenji. Je pa jasno, da bomo videli postopen prehod socialne politike v družinsko, ki bo, jasno, rasla na račun prve. Ob vsem tem pa ni pozabil izpostaviti niti svojega stališča, podobno kot njegov strankarski kolega Tonin, da nasprotuje pravici do splava, čeprav tega vprašanja vlada naj ne bi odpirala. Bomo videli. Prav tako ne moremo pričakovati resne skrbi za okolje in zanamce. Gospod Vizjak, kandidat za okoljskega ministra, podnebnih sprememb za razliko od nekaterih svojih strankarskih kolegov sicer ne zanika, čeprav pušča odprto možnost, da so za to v resnici morda krivi tudi drugi dejavniki, naravni cikli, ne samo človeški izpusti CO₂, in trdi, da o tem ni znanstvenega konsenza. Resno? Če je o kakšni stvari kakšen znanstveni konsenz, so to ravno podnebne spremembe. Ta konsenz je 97-odstoten in nikjer drugje v znanosti ne boste našli tako visokega. Na nek paradoksalen način ste prav konservativci tisti, ki najbolj ogrožate način življenja, kot ga poznamo. Če boste s svojo neodgovorno politiko segrevali ozračje še naprej – kot napoveduje gospod Vizjak – in se delali, da problema ni, bo evropski način življenja, za katerega pravite, da ga branite, med prvimi, ki bo izbrisan iz obličja Zemlje. V letu 2020, ki se je začelo kot nekakšen hollywoodski film katastrofe, lahko jasno vidimo, kako hitro je naš način življenja prizadet, če se spremenijo pogoji našega bivanja. Danes je to virus, jutri bo to lahko pomanjkanje, povezano s sesuvanjem ekosistemov, lahko so to velike selitve, ker bodo deli Zemlje postali nenaseljivi, ali pa politični in vojaški spopadi za naravne vire. S svojo neodgovornostjo do prihodnosti boste mlajše generacije dobesedno potisnili v ta post-apokaliptični svet. Zakaj? Ker 97-odstotni konsenz za vas ni dovolj? Ali ker nimate poguma, da bi se spopadli s podnebno in okoljsko krizo in ker se je lažje delati, da problema ni, ker točno ta katastrofa še ni prišla povsem do vaših vrat? Nenazadnje tudi na področju zdravstva, tu je ministrski kandidat pravzaprav še najbolj neposredno izrazil to, kar je v koalicijski pogodbi zapisano med vrsticami. V času krize, ko bo javno zdravstvo najbolj na udaru, bi se radi šli postopne privatizacije zdravstvenega sistema z vključevanjem vseh razpoložljivih kadrovskih virov. Šele po krizi s koronavirusom bomo videli, v Italiji je to danes že jasno, kako pomemben je močan in delujoč javni zdravstveni sistem. Zato bi vsi napori morali iti v to, da se ta sistem krepi, ne pa slabi, izčrpava, sredstva pa preusmerjajo zasebnikom. To so zgolj nekateri obrisi te nastajajoče vlade. Preidimo nazaj k bistvu – k vladanju in oblasti. V uvodu sem omenil izredne okoliščine, s katerimi se soočamo. Tudi na tem mestu je vsaj več kot očitno, da je boj za oblast pomembnejši od situacije z epidemijo, s katero se soočamo. Živimo v času izjemnih okoliščin, zapiramo meje, javne ustanove, šole, vrtce, vrstijo se pozivi k čim večji ustavitvi javnega življenja, celo Državni zbor prehaja na minimalne obrate z naslednjim tednom. In kaj počne mandatar? Tvita, sklicuje novinarske konference, obnaša se, kot bi njegova tretja vlada že obstajala, njegova paralelna vlada že deluje in s tem tudi sama prispeva k širjenju zaskrbljenosti in panike. Pojav koronavirusa pri naš je sedaj v državi edina tema. In prav je tako, ker gre za smrtno resno temo. Gre za izjemen izziv za javno zdravstvo in tudi izziv za kakovost življenja ljudi, sploh pa tistih, ki spadajo v najbolj ranljive skupine. Pri spopadanju z epidemijo bi morali biti vsi trezni in odgovorni. Ostati moramo mirni, preudarni, država pa mora zagotavljati vse pogoje za to, da ne prihaja do panike in kaosa. Ostati moramo ljudje. In če je kdaj bil čas za solidarnost in smisel za skupnost, je to sedaj. Na tem mestu se moram tudi sam zahvaliti odhajajoči ekipi, ki se je do sedaj soočala z obvladovanjem te krize, v prvi vrsti ministru Šabedru, Nacionalnemu inštitutu za javno zdravje in tudi premierju Šarcu. V medijih se že pojavljajo diskreditacije njihovega dela, čeprav je bilo jasno, da so bile improvizacije in kako naj ne bi bile, saj gre za izjemne okoliščine, sta v zadnjem tednu delovala trezno, pomirljivo, preudarno. Smiselno bi bilo, da tako delo nadaljuje tudi nova koalicija. Da ne nazadnje koga iz stare ekipe tudi začasno obdrži, ne pa, da delo, ki je ravno steklo, povsem prekine in začne na novo. A bolj kot kaj drugega je vidno, da se jim blazno mudi na oblast. Po besedah odhajajočega premiera se jim mudi tako, da novega zdravstvenega ministra, ki bo moral danes stopiti v Šabedrove čevlje, ki bo imel ključno vlogo pri nadaljnjem spopadanju s krizo, ni bilo niti na nekaterih usklajevanjih za predajo med staro in bodočo vlado. Tega ne znam razložiti drugače, kot da se jim na oblast ne mudi zaradi skrbi za javno zdravje, kot hitijo ves čas pojasnjevati. Če jih sodimo po preteklem delovanju, lahko prej in predvsem sklepamo, da se jim na oblast mudi zato, da slučajno ne bi javnost komu drugemu pripisala zaslug za reševanje krize. A bodite brez skrbi, bodo že prvi v imenu resnice že poskrbeli, da temu ne bo tako, in da bodo lahko novi v državnike prebarvani borci za oblast po dveh spodletelih poskusih končno stopili pred javnost in rekli: »Mi smo vas rešili pred virusom.« V tej bitki za oblast je urbanizem še kako živ še na eni točki – odnosu do demokracije. V času od predloga predsednika republike za izvolitev predsednika vlade do današnje seje smo bili priča brutalni spremembi Državnega zbora v glasovalni stroj nove koalicije. Cilj oziroma vzrok za to je bil zgolj to hitenje na oblast. Najprej si je nova koalicija zagotovila večino v vseh odborih s povečanjem števila članov koalicije v njih mimo določb poslovnika in tudi ustaljenih parlamentarnih praks. Potem so se zaslišanja ministrov zvrstila vsa v enem tednu oziroma v štirih dneh. Na njih kandidati niso prav zares odgovarjali na vprašanja opozicije. Člani koalicije tako rekoč sploh niso sodelovali in vse je bilo usmerjeno v to, da bi čim prej bilo konec. In ne nazadnje ta današnja seja. Nekaj ur po zadnjem zaslišanju brez poročil delovnih teles in s pozivi, naj se ne razpravlja, ker čim prej potrebujemo novo vlado. No, včeraj je nova koalicija sama povedala: »Čim prej si želimo ustoličiti vlado, to je cilj.« Je in bo to odnos koalicije do opozicije in do demokracije? Tu bi pravzaprav lahko na tej točki obrnili citat gospoda Širclja, s katerim sem začel. Temeljni cilj vlade je, da zruši opozicijo. Poglejte na Madžarsko in vam bo takoj jasno, o čem govorim. Zaradi vseh teh razlogov je današnja situacija nevarna. Ne zaradi virusa, temveč zaradi izjemnih okoliščin, znotraj katerih se rojeva nova vlada. Virus bo odšel, nekateri ukrepi bodo ostali. Gospod Janša ni nikoli skrival svojih avtoritarnih teženj in izjemne okoliščine in kriza so bazen, v katerem se prikriti avtokrati počutijo kot ribe v vodi. Čeprav od predstavitve pred Državnim zborom deluje drugačen in pomirljivo, se ne pustite preslepiti – volk dlako menja, nravi pa nikoli. Še enkrat, bodoči minister za okolje je že napovedal, da bo skušal onemogočiti okoljevarstvenike. Bodoči minister za notranje zadeve je že napovedal, da bo odpravil omejitve, ki jih ima policija pri svojem delu. V izrednih okoliščinah nam ne bo treba dolgo čakati, da se bodo takšni ukrepi širili na celotno civilno družbo, medije, intelektualce. Skratka na vse, ki niso po godu avtokratom na oblasti. Glede na to, da so glasovi že prešteti, mi bomo seveda glasovali proti tej vladi, da je izvolitev nove vlade tako rekoč dejstvo, lahko rečem le, da lahko Levico pričakujete v prvih bojnih vrsta obrambe demokratičnih standardov svobode in resnice. Opozicije namreč nismo nikoli razumeli kot sredstva za rušenje oblasti. Smisel in bistvo političnega delovanja je izboljšanje kakovosti življenja za vse prebivalke in prebivalce te države. A kljub vsemu pričakujte, da bomo ostra opozicija, ki ne bo dopustila, da Slovenija postane mlajša sestra velike Madžarske.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, zanjo Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice poslanci, kolegi poslanci! Spoštovani predsednik Vlade Republike Slovenije gospod Janez Janša! Spoštovani ministrske kandidatke in kandidati! Dovolite en stavek namesto uvoda. Nova Slovenija odhajajoče vlade ni rušila. Te potrebe ni bilo. Zrušil jo je njen predsednik gospod Marjan Šarec. Na tem mestu pač moram izraziti razočaranje, ne morem pač pomagati, niti bog ne more pomagati tistim, ki ne razumejo, kaj pomeni varnostno preverjanje, ki ga je izpostavljal kandidat za ministra za obrambo mag. Matej Tonin. Tisti, ki ruši ustavni red, tisti bo na varnostnem preverjanju padel. Toliko v pomoč pri razumevanju. Sedaj pa k pomembnemu trenutku slovenske zgodovine. Danes bo Državni zbor imenoval 14. vlado Republike Slovenije. Prvič v samostojni Sloveniji bodo ministri prisegli v izrednih razmerah, ki jih je povzročila epidemija novega koronavirusa. Bolezni ne poznamo dobro, nanjo nismo bili pripravljeni. Doživljamo nemoč, negotovost, bojimo se zase in za svoje bližnje. Racionalni analitik lahko ugotovi, da politične barve in ideologije naenkrat niso več tako zelo pomembne oziroma ne bi smele biti zelo pomembne. Virus je namreč imun na politiko in na korupcijo. Pozdravljamo napore prihajajoče vlade, ki gredo v smeri zajezitve okužb. Pričakujemo, da bodo naši državljani razumeli, da je zaustavljanje družbenega življenja neizbežen ukrep, žal, neizbežen ukrep. Takšne situacije v samostojni Sloveniji še nismo imeli. Vsak med nami posamezniki pa mora biti odgovoren do drugih in spoštovati navodila pristojnih. Če ukrepi Vlade zaradi naše neodgovornosti ne bodo prijeli, bomo čez 14 dni imeli približno 14 tisoč evidentiranih okuženih. To je najbolj zlovešča plat eksponentne krivulje. Ne hitimo na oblast, hitimo pa z ukrepi za pomoč ljudem. V teh okoliščinah na političnem odru ni tekmovanja, kdo bo prvi, pomembno je, kaj bo prvo. Zdravje gotovo. Zdravje, skrb za zdravje mora biti prvo. V tej situaciji ne želim po nepotrebnem kratiti dragocenega časa novi vladi, ki se pripravlja na prvo sejo, ki bo to noč. Sedaj je čas za hitro in premišljeno ukrepanje, da zavarujemo zdravje in življenja naših ljudi. Žal ni časa niti za mnoge lepe slovenske besede, ki jih v ta dom premalokrat sprejemamo v goste. Pa mi dovolite uporabo vsaj dveh, besede hvala in besede srečno. Hvala zdravstvenemu osebju in vsem drugim požrtvovalnim službam, ki z nadčloveškimi napori pomagajo v tem času pomoči najbolj potrebnim. Hvala tudi vsem, ki ste se v odhajajoči vladi in koaliciji srčno trudili narediti nekaj dobrega za državo in domovino, pa vam to iz razlogov, ki jih sami najbolje poznate, ni uspelo. In še beseda srečno. Srečno novi 14. slovenski vladi. Morda šele sedaj v okoliščinah epidemije razumemo, kako prav smo se odločili, da smo se pogovarjali, da se nismo izključevali, da smo vlagali napore, ki so lastni vsem pogajanjem, ter se dogovorili za vsebino koalicijske pogodbe. Nova Slovenija iz trenutno še povprečno najmlajše poslanske skupine v Vlado pošilja tri relativno mlade ministre, ki pa jim je Državni zbor oziroma ta hiša že krepko več kot desetletje drugi dom. Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati v novi sestavi bo zavezana koalicijski pogodbi in bo močan podpornik 14. vlade samostojne Slovenije. Spoštovanim članom nove vlade, spoštovanemu predsedniku vlade v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov želim veliko zdravja in modrih odločitev za boljšo Slovenijo, modrih odločitev za vse ljudi. Čas je, da končno omogočimo dostopno zdravstvo za vse, tudi za tiste na robu družbe, čas je, da vzpostavimo pravično socialno državo, državo, v kateri se bo splačalo delati, čas je, da Slovenija postane atraktivna država za domače in tuje vlagatelje, za digitalno ekonomijo in družbo. Koalicijska pogodba odgovarja na naše štiri ključne vrednote iz temeljnega programa Nove Slovenije. Te so: dostojanstvo človeka, svoboda, pravičnost in varnost. Koalicijska pogodba tudi zasleduje ključne tradicionalne slovenske vrednote in vrednote očetov Evrope. Spoštovane gospe in gospodje, državljanke in državljani, bodite zdravi, pazite nase in srečno Slovenija!
Hvala. Končali smo s predstavitvijo poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima kolega Jani Möderndorfer.
Običajna parlamentarna praksa je, da se kaj spregovori. Danes ste se odločili, da boste skrajšali svoje minute, dobro bi bilo, če bi jih še kdaj drugič, ne samo danes v tem trenutku. Prav je, da ene stvari povem, bom pa zelo kratek. Vsi me sprašujejo, ali bom sedaj podprl vlado ali ne bom, zato ker imamo notri ministre SMC, kaj se bo zgodilo, kaj se ne bo. Jaz nisem shizofrena oseba, če nisem podprl mandatarja, tudi te vlade ne morem podpreti. Je pa dejstvo, da v tej vladi sedijo ljudje, ki so sposobni opravljati svoje delo, vendar so del ekipe človeka, ki mu preprosto ne zaupam. Vendar ne bom pa n sodeloval ali pa omogočal rušenja vlade, ki nastaja demokratično. To so fakti. Zato je to enostavno treba spoštovati tudi v času demokracije. Tej vladi želim, da bo imela veliko dobrih odločitev v tem času, ki prihaja, in pa veliko sreče. Kajti brez sreče ne gre pričakovati, da se bo vse zgodilo samo po sebi. Je pa veliko pomembnejše tudi to, da še preden gredo na sejo Vlade, začnejo tudi sami zaustavljati neresnične izjave. Jaz sem sicer slišal vmes, ko sem šel ven na stranišče, kolega Mateja Tonina, bodočega ministra za obrambo, kako je moral zanikati, da bo Ljubljana jutri ali po jutrišnjem v karanteni. Mislim, da bo tudi predsednik Vlade moral to večkrat povedati, ne samo enkrat, zanikati in vsem tukaj, ki danes tukaj sedimo, da ne nasedamo takim zgodbam. Saj jaz osebno sam ne verjamem, da bo ta vlada res to naredila. Želim vam veliko sreče.
Hvala. Ker so se vsi ostali prijavljeni razpravljavci odjavili od razprave, prehajamo v skleni del razprave v katerem dobi besedo še predsednik Vlade Janez Janša.
Hvala lepa. Najprej hvala vsem, ki so se odpovedali razpravi. Hvala vsem tudi, ki ste razpravljali oziroma ste predstavili stališča svojih poslanskih skupin. Nekaj stvari je bilo povedanih, ki terjajo odgovor, tudi pojasnilo, zelo na kratko. Prvič. Danes nismo tukaj zaradi tega, ker bi opozicija porušila vlado, ampak ker je predsednik vlade odstopil, še prej pa je ena od strank, stranka Levica, ki je tisto vlado podpirala, umaknila podporo. Torej vse te besede o tem, kako si mi želimo oblasti, kako smo naredili vse za to oblast, oprostite, no, če so kdaj zvenele smešno, potem zvenijo danes. Drugič. To, da smo se mi vmešavali v delo vlade, ki je opravljala tekoče posle in povzročali zmedo in paniko, oprostite, to je tudi tako bedasto, da ne vem, ampak očitno to terja pojasnilo za to, da se to ne bo širilo tudi v prihodnjih dneh in jemalo energijo za pojasnjevanje v času, ko tega časa ne bo. Poglejte na koledar, koliko časa se je sestavljala prejšnja vlada pa predprejšnja vlada. Jaz bi lahko mirno čakal petnajst dni, preden bi predlagal ekipo, o kateri danes glasujete, še vedno je ne bi imeli, in potem bi lahko vse skupaj trajalo še 30 dni, tako kot je leta 2018 poleti. Bili bi nekje konec aprila, ko bi glasovali o vladi. Imeli smo to proceduro v rokah pa koalicija, ki je to predlagala. Če bi bili mi takšni, kot nam očitate, bi lahko zdaj mirno sedeli v poslanskih klopeh ali pa v poslanskih pisarnah in opazovali, kako se vlada, ki je sama odstopila, praktično cvre v situaciji, ki je že in ki bo še bistveno hujša. Res je, da smo vzpostavili neko delovno obliko sodelovanja, ampak žal samo začasno, za nekaj dni v prvi polovici tega tedna. In to na našo iniciativo. Mi smo pozivali gospoda Šarca, da se sestane Svet za nacionalno varnost, kjer je tudi opozicija. Poglejte malo nazaj. Pred enim mesecem sem jaz prosil, da se Svet za nacionalno varnost sestane. V vseh drugih evropskih državah se je sestal, govoril sem z nekaterimi kolegi okoli nas, vse druge države so funkcionirale tako, da je Vlada praktično vsak dan obravnavala ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da se zaustavi širjenje virusa. Pri nas se to nikoli ni zgodilo. Gospod Šarec je na moje sporočilo, na moj sms odgovoril šele v soboto, ko sem jaz javno zagrozil s kazenskimi sankcijami tistim, ki ne ukrepajo v tej situaciji. In še potem je rekel, da ne bo sklical Sveta za nacionalno varnost. In tukaj, bom rekel, vsa čast ministru za zdravje, čeravno s svojo krivdo za začetku z nereagiranjem, ampak takrat je na mojo prošnjo potem on javno pozval predsednika Vlade na tiskovni konferenci, da sklice Svet za nacionalno varnost. In potem se je to zgodilo, pa še to čez tri dni. Ponedeljek tega tedna je bil prvi sestanek v tej državi, kjer so ministri odhajajoče vlade resno razpravljali o problemu. Zdaj resno, v narekovajih, ker nekateri so bili, bom rekel, skrajno neresni. Jaz mislim, da če bi nacionalna televizija prenašala tisto sejo, bi ravno toliko ljudi bežalo iz Slovenije, kot jih je takrat iz Italije. Popoln kaos. Ampak kljub temu smo se za nekatere stvari zmenili, seja je trajala dolgo časa, ampak se beseda ni držala. Dogovorili smo se, da se naslednji dan dobijo ključni ministri, ki imajo v rokah ključne ukrepe v vladi, ki opravlja tekoče posle in v vladi, ki nastaja, in smo se dobili, izmenjali smo številke, jaz sem nekatere stvari predlagal, ni bilo odziva. Bil pa je dogovor, da če minister za zdravje zahteva, kadarkoli, da se ta koordinacija ponovno sestane. In situacija glede na rezultate testiranj, ki so prihajali, je bila že v torek zvečer takšna, da je minister za zdravje mene klical, da je potreben sestanek, zjutraj je pisno, obstajajo dokazi, prosil gospoda Šarca, da skliče ta sestanek. Pa ga ni bilo. Nikoli več ga ni bilo. In ko zdaj poslušamo, da je minister Gantar takrat zamudil na tisti sestanek, moralo bi jih biti še deset v tem času. Da vam ne razlagam, koliko časa je trajalo, da se je razglasila epidemija v Sloveniji, in to brez pravne podlage. Ta bo šele zdaj sprejeta, ker za ta virus zakon ne predvideva teh ukrepov in je treba pravno podlago šele ustvariti. Ampak tukaj tudi če niso bile vse uredbe sprejete, so bili ukrepi pravi, itak ni bilo nobenega problema, noben se ne bi po tem spraševal. In do česa je prihajalo? Župani slovenskih občin so morali potem samoiniciativno, ko so videli, kakšna je situacija, zapirati posamične šole, ker pristojni minister za šolstvo ni reagiral in je potem še obtoževal te ljudi. Da ne govorimo o vseh drugih predlogih, ki so prihajali iz stroke, ki niso bili upoštevani. Tak fascikel pisem imam, ki so jih tudi meni pošiljali, pa jih nisem dajal v javnost, ko je stroka opozarjala, kaj vse treba storiti, pa se ni storilo. Mi smo milo prosili, lahko vam pokažem vse te možne dopise, da se reagira, pa se ni reagiralo. In ko bodo posledice – zakon tukaj predvideva odgovornost, ki se bo uveljavljala. Zagotovo. Kar se tiče karantene, ne vem, kdo širi to vest, jaz sem jo demantiral že popoldan. Preverjala sva tudi z obstoječim ministrom za zdravje, on je mislil, da to prihaja iz naših krogov, jaz sem mislil, da prihaja iz tistih krogov, tudi to je posledica tega, da ni koordinacije, ki je bila tukaj potrebna, in je nastajala nepotrebna panika. Še vrsta drugih takšnih situacij je bila, kjer ni bilo koordinacije, ne takšne ne drugačne. Sprejemali so se ukrepi, ki jih je treba tudi po mednarodnem pravu uskladiti z drugimi državami, z Evropsko unijo. Nič se ni usklajevalo. Mene so klicali predsedniki vlad sosednjih držav danes cel dan zaradi vseh teh stvari, ki niso bile usklajene. Vmes se dogovarjamo za reševanje teh zapletov. Vprašajte gospoda Šarca, s koliko predsedniki vlad je govoril kot predsednik Vlade, kar je še vedno v tem času. Tega ne povem, kaj so mi povedali. Zato da vse te informacije, ki so, ki se širijo, ki se zdaj pojavljajo tako in drugače, smo v neki dobi, ko družabna omrežja še vedno delujejo, možno je sproti te stvari demantirati, treba je slediti temu, kar je tukaj objavljeno, in tem lažnim informacijam ne nasedati. Nobena karantena za Ljubljano ali za katerikoli drugi del Slovenije v tem smislu, kaj karantena predstavlja, v bistvu ni smiselna, ker smo vsi v karanteni. Ukrepi, ki so danes potrebni, so ukrepi samokarantene. To je edini način, da preprečimo širjenje tega virusa oziroma da ga upočasnimo, ker širjenja ni možno več preprečiti. Zakaj pa ne? Zaradi tega ker nismo reagirali pravočasno. To, da tudi drugi niso reagirali po Evropi, je zdaj slaba tolažba. Ko smo mi začeli prositi odhajajočo vlado za ukrepanje in za koordinacijo, smo imeli analize, ki so jih naredile že univerze po svetu, kakšna je razlika med državami, ki so se pravočasno odzvale, in med državami, ki se niso. Saj svet je globalen, imamo tri države, ki so uspele s pravočasnimi ukrepi zaustaviti oziroma upočasniti drastično širjenje virusa, to so Južna Koreja, Japonska in Tajvan. In nobena tega ni storila na tako drastičen način kot avtoritarna Kitajska. Povsod imajo parlamentarno demokracijo, ki je delovala brez nekih ukrepov, ki smo jih videli na Kitajskem, kjer so tudi zamudili. Kaj je bistvena razlika med reakcijami v državah, kjer so pravočasno uspeli upočasniti širjenje, in med večino držav Evropske unije, kjer smo najbolj izpostavljeni tisti, ki smo v neposrednem sosedstvu ključnega evropskega žarišča, ki je severna Italija? Ko so ljudje iz Kitajske, predvsem iz province Wuhan, po kitajskem novem letu odhajali nazaj v države, kjer delajo ali poslujejo, jih je v severno Italijo prišlo več kot 100 tisoč, nihče ni bil testiran, nihče zdravstveno pregledan na letališčih, čeprav so nekateri sami to prosili. Ko so njihovi rojaki v istem statusu iz iste province v istem času prihajali v Južno Korejo, so morali vsi za 14 dni v karanteno, vsi so bili testirani in Južna Koreja je izvajala množično testiranje vseh potencialnih stikov. Na ta način so uspeli upočasniti širjenje virusa in se pač upočasnjuje. Zelo podobno so ravnali na Tajvanu in na Japonskem. In to vse že pred tedni, pred očmi svetovne javnosti. Samo slovenska javnost je poslušala tiskovne konference, kjer so nekateri predstavniki stroke govorili, da tisti, ki nima vidnih znakov okužbe, ne širi okužbe. Vi se jim lahko zahvaljujete, jaz se jim ne morem. Jaz se jim ne morem, ker je to bilo zgrešeno ravnanje. Zahvaljujem se pa vsem tistim, ki so kljub takšni kaotični situaciji v večinskem delu slovenske stroke vseeno opozarjali na stvari, pripravljali nekatere ukrepe, ki se brez teh priprav ne bi mogli izvesti, ki niso bili nikoli potem vabljeni na osrednje medije, na nastope. Mnogim je bilo to prepovedano, kot zdaj slišimo, ker se ni želela slišati resnica oziroma ker so bili obtoženi, da širijo paniko. Zahvaljujemo se vsem tistim, ki so pregorevali v tem času v laboratorijih, v kapacitetah, ki niso bile zadostne, in še danes niso zadostne, in se niso nič bistveno krepile v tem času kljub prošnjam in opozorilom te stroke. Zahvaljujem se tudi vsem tistim iz ekipe, ki bo danes prevzela na rame neko breme, ki bi ga lahko odložili, komot bi ga lahko odložili. Boste videli situacijo čez tri tedne, lahko bi takrat glasovali o novi vladi ali pa bi lahko šli takrat na nove volitve. Pa ga niso odložili, so mnogi kljub temu, da so morali odgovarjati tudi na zelo specifična vprašanja na teh predstavitvah. Kandidata za ministra za zdravje ste danes mučili ves dan praktično, demokratični postopek, nič od tega. Ampak vsi ti so morali tudi pripravljati ukrepe, ki jih je treba sprejeti. Jaz se jim za to zahvaljujem, čeprav vi pravite, da za to niso imeli pooblastil. Vsak ima pooblastila, da nekaj pripravlja, nima pa vsak pooblastil, da jih sprejema. In žal teh ukrepov nismo mogli sprejeti, še posebej ne pravočasno. Toliko. Res hvala vsem, in to je velika večina v Državnem zboru, ki razume to situacijo. Ostanite zdravi, ker tudi Državni zbor bo moral v prihodnjem tednu ali pa v prihodnih tednih sprejemati nekatere ukrepe. Jaz predlagam predsedniku Državnega zbora, da se razmisli tudi o eventualni dopolnitvi poslovnika, kolikor je to možno, da se omogoči vsaj delovnim telesom, da delajo na daljavo. Mislim, da to po ustavi ni možno za Državni zbor, za delovna telesa bi pa to bilo možno. Če se lahko Evropski svet sestane na videokonferenci in odloča, potem bi se lahko tudi delovna telesa. Vsa tehnika obstaja in lahko to traja tudi več tednov in jaz mislim, da si Državni zbor ne more privoščiti, da ne deluje v takšni situaciji, kjer bo veliko ukrepov, ki jih bo treba sprejeti, zakonske narave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Želi še kdo besedo na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora? Vidim, da je interes. Ali morda potem za obrazložitev glasu? [[oglašanje iz dvorane]] Okej. Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. V skladu z 232. členom Poslovnika Državnega zbora se o imenovanju ministric in ministrov glasuje tako, da se glasuje o listi kandidatov za ministre kot celoti. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Na glasovanje dajem naslednji predlog sklepa: Državni zbor imenuje Zvonka Černača za ministra brez resorja, pristojnega za razvoj in EU kohezijsko politiko; Tomaža Gantarja za ministra za zdravje; Aleša Hojsa za ministra za notranje zadeve; dr. Heleno Jaklitsch za ministrico brez resorja, za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu; Boštjana Koritnika za ministra za javno upravo; mag. Lilijano Kozlovič za ministrico za pravosodje; Janeza Ciglerja Kralja za ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti; dr. Simono Kustec Lipicer za ministrico za izobraževanje, znanost in šport; dr. Anžeta Logarja za ministra za zunanje zadeve; dr. Aleksandro Pivec za ministrico za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano; Zdravka Počivalška za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo; dr. Vaska Simonitija za ministra za kulturo; mag. Andreja Širclja za ministra za finance; mag. Mateja Tonina za ministra za obrambo; mag. Andreja Vizjaka za ministra za okolje in prostor in Jerneja Vrtovca za ministra za infrastrukturo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Kolega Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Glejte, resnici na ljubo moramo povedati, da je Državni zbor odigral svojo domačo nalogo. Kot predsedujoči Odboru za zdravstvo problematiko spremljam že od konca prejšnjega leta. S kolegico Jelko sva v mandatu 13. vlade ustrezno in tvorno sodelovala. Tudi z drugim podpredsednikom iz vrst LMŠ. V začetku februarja sva se resno o tem pogovarjala. Sva se dogovorila, da SDS vloži sklic. To se je zgodilo 10. 17. po prvem terminu smo imeli sejo odbora, kjer smo vlado opozarjali naj ne zaspi. Večina evropskih vlad je zaspala. Kitajci so nam podarili v bistvu mesec dni, ki ga nismo izkoristili. Imeli smo tri izdaje odbora. Nekaj vmes smo hoteli to tudi politično razelektriti in smo odbor sklicali sopredsedujoči odboru skupaj. Jaz si nikoli ne jemljem kot nekateri drugi moj odbor in tako naprej. Sestava Državnega zbora bo ista in upam, da se to tvorno sodelovanje nadaljuje tudi s 14. vlado, ker časi so preresni. Gospod Janša je pa dovolj odgovoren politik, upam, navsezadnje je v vseh sestavah Državnega zbora, da bo tudi dobronamerno jemal kritike. Za uvod mogoče bi lahko vsi izključili neka partijska trobila in tudi tovrstne dejavnosti po societalnih omrežjih. Ker navsezadnje demokracija je začela težiti, da bomo šli v karanteno. Ta čas pa lahko tudi izkoristimo za premislek, kaj naj bi bila politika s tvornim izkoriščanjem tozadevnih omrežij. Živimo že 20 let v digitalni družbi in ne bo konec družbe in družbenega. Pa upoštevajmo navodila mladih zdravnikov, ki so jih danes dali. Hvala. Srečno Slovenija!
Hvala. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 31. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 31.]] / aplavz/ Glede na izid glasovanja ugotavljam, da so ministrice in ministri Vlade Republike Slovenije imenovani. Ministrice in ministre vabim, da v dvorani zasedejo sedeže namenjene Vladi. Ministricam in ministrom Vlade Republike Slovenije čestitam k imenovanju in jim želim uspešno opravljanje ministrske dolžnosti. Prosim novoimenovane ministrice in ministre, da v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije prisežejo pred Državnim zborom. Prvi bo prisegel Zvonko Černač, minister brez resorja, pristojen za razvoj in EU kohezijsko politiko.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delal za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji naj priseže Tomaž Gantar, minister za zdravje.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji naj priseže Aleš Hojs, minister za notranje zadeve.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj dr. Helena Jaklitsch, ministrica brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz./
Priseže naj Boštjan Koritnik, minister za javno upravo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj mag. Lilijana Kozlovič, ministrica za pravosodje.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj Janez Cilger Kralj, minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj dr. Simona Kustec Lipicer, ministrica za izobraževanje, znanost in šport.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj dr. Anže Logar, minister za zunanje zadeve.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močni deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj dr. Aleksandra Pivec, ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močni delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj Zdravko Počivalšek, minister za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj dr. Vasko Simoniti, minister za kulturo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj mag. Andrej Šircelj, minister za finance.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj mag. Matej Tonin, minister za obrambo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj mag. Andrej Vizjak, minister za okolje in prostor.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Priseže naj Jernej Vrtovec, minister za infrastrukturo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Ker so poslanci Zvonko Černač, dr. Anže Logar, mag. Andrej Šircelj, mag. Matej Tonin in Jernej Vrtovec imenovani za ministre, v skladu s 14. členom Zakona o poslancih v času, dokler opravljajo to funkcijo, ne morejo opravljati funkcije poslanca. O tem bom takoj obvestil Državno-volilno komisijo in jo zaprosil, da zboru sporoči, kateri kandidati oziroma kandidatke bodo v skladu s 14. členom Zakona o poslancih nadomestili navedene poslance. Na podlagi obvestila Državno-volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija pripravila poročilo in predlagala Državnemu zboru potrditev mandatov. Državni zbor ugotavlja, da poslancem, ki v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih začasno ne morejo opravljati poslanske funkcije, ker so bili imenovani za ministre, z današnjim dnem v skladu s 5. in 6. členom Poslovnika o parlamentarni preiskavi, drugim odstavkom 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb ter 200., 201. in 112. členom Poslovnika Državnega zbora prenehajo naslednje funkcije: Zvonku Černaču funkcija predsednika Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo, člana Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb in namestnika člana v Preiskovalni komisiji o ugotavljanju zlorab v zadevi Franc Kangler in drugi; dr. Anžetu Logarju funkcija predsednika Komisije za nadzor javnih financ in člana Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab in negospodarnega ravnanja v DUTB; mag. Andreju Širclju funkcija podpredsednika odbora za zunanjo politiko; mag. Mateju Toninu funkcija predsednika Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb in Jerneju Vrtovcu funkcija predsednika in člana Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab in negospodarnega ravnanja v DUTB. Funkcija jim preneha z dnem seznanitve na seji Državnega zbora. S prisego nove vlade Marjan Šarec, ki mu je zaradi odstopa prenehala funkcija predsednika Vlade, skupaj s svojimi ministri in ministricami z današnjim dnem preneha opravljati tekoče posle. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije, prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih in 112. člena Poslovnika Državnega zbora se Državni zbor seznani z naslednjim sklepom: Ugotovi se, da Marjan Šarec, ki preneha opravljati tekoče posle predsednika Vlade, in dr. Miro Cerar, Peter Jožef Česnik in Rudi Medved, ki so prenehali opravljati tekoče posle ministrov, z današnjim dnem ponovno opravljajo funkcijo poslanca. Na podlagi 14. člena Zakona o poslancih in 112. člena Poslovnika Državnega zbora se Državni zbor seznani tudi z naslednjim sklepom: Ugotovi se, da z današnjim dnem prenehajo opravljati funkcijo poslank in poslanca Maša Kociper, Nina Maurovič, Jani Möderndorfer in Karla Urh, ki so opravljali funkcijo poslank in poslanca namesto poslancev, ki so opravljali funkcijo predsednika Vlade in ministrov. Državni zboru ugotavlja, da poslancem, ki v skladu s 14. členom Zakona o poslancih prenehajo opravljati funkcijo poslank in poslancev, z današnjim dnem v skladu s 5. in 6. členom Poslovnika o parlamentarni preiskavi in z 200., 201. in 112. členom poslovnika Državnega zbora prenehajo naslednje funkcije: Nini Maurovič funkcija podpredsednice Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano; Janiju Möderndorferju funkcija predsednika in člana Preiskovalne komisije o ugotavljanju domnevnega pranja denarja v NKBM, d. d., domnevnega nezakonitega financiranja politične stranke SDS in domnevnega nezakonitega financiranja volilne kampanje SDS za predčasne volitve poslancev v Državni zbor leta 2018; in Karli Urh funkcija podpredsednice Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu. Obveščam vas, da sta dr. Miro Cerar in Peter Jožef Česnik danes podala pisni izjavi, da odstopata s funkcije poslancev Državnega zbora. Na podlagi šeste alineje prvega odstavka in drugega odstavka 9. člena Zakona o poslancih ter 202. in 112. člena poslovnika Državnega zbora se tako Državni zbor seznani z naslednjim sklepom: Ugotovi se, da sta dr. Miro Cerar in Peter Jožef Česnik danes podala pisni izjavi, da odstopata s funkcije poslanca Državne zbora, zato jima z današnjim dnem preneha mandat poslanca. Na tej podlagi bom zaprosil Državno volilno komisijo, da obvesti Državni zbor, kateri kandidatki oziroma kandidata bosta v skladu s 17. členom Zakona o volitvah v Državni zbor postala poslanka oziroma poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslancev dr. Mira Cerarja in Petra Jožefa Česnika, ki jima preneha mandat. Na podlagi obvestila Državne volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija pripravila poročilo in predlagala potrditev mandatov poslancem za preostanek mandatne dobe. Novoimenovane ministrice in ministre pa vabim v preddverje velike dvorane na uradni fototermin. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 31. izredno sejo Državnega zbora.