Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 69. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Barbara Žgajner, gospa Alenka Pavlič, gospa Eva Irgl, mag. Lejla Hercegovac, dr. Ljubica Jelušič od 15.30 dalje, gospod Matjaž Han, dr. László Gönzc, gospod Branko Kurnjek od 17. ure dalje in mag. Matej Tonin. Na sejo sem vabil predstavnike vlade in vse skupaj lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 69. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 6. junija 2014, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel, zato zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje in pred tem vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Postopkovno v tej fazi, gospod Meh, ni mogoče, moramo najprej sejo začeti, tako da preverite samo delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o dnevnem redu. Ni mogoče, gospod Meh, v tej fazi. Prekinjam. Torej še enkrat glasujemo o dnevnem redu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 3. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je dnevni red 69. izredne seje zbora določen. Postopkovno, gospod Srečko Meh, izvolite.
Gospod predsednik, protestiram, ker nisem mogel uveljaviti svojega stališča, ker je bil Odbor za gospodarstvo včeraj zvečer ob 19. uri in nisem mogel predlagati umika točke z dnevnega reda, ker bi jo sicer včeraj predlagal, ker ni bilo pogojev, če bi odbor bil pravočasno sklican. Zato je danes, gospe in gospodje, danes sprejemati dnevni red, na katerem je točka, ki jo na odboru nismo zaključili, ker smo na odboru predlagali, da jo prekinemo in ker se je na odboru zgodilo to, da je glasoval na odboru poslanec, ki ni imel glasovalne pravice in da smo to točko želeli tudi prekiniti, se mi zdi, da je zaradi tega nemogoče delati na ta način. Manira, da stranka SDS ali katerakoli nenehno spodbuja razprave na izrednih sejah o točkah, o katerih smo govorili najmanj petkrat, in da potem ne moremo pravzaprav normalno delati, se mi zdi, da to ni dobro ne za demokracijo in ne za izvajanje poslovnika. Sinoči ob dvanajstih oziroma danes zjutraj smo zaključili oziroma bili na seji, na kateri smo na koncu ugotovili, da je nekdo glasoval, ki pravzaprav za to ni imel pravice. In ko danes določamo dnevni red s točko, za katero na odboru nismo sprejeli sklepov, na odboru smo pravzaprav sprejemali sklep, s katerim bi točko prekinili, dokler ne dobimo vladnega stališča, zato se mi zdi, da to, gospe in gospodje, ni dopustno in naredimo vse, da bo demokratično, da bomo uporabljali demokratična načela in da ne bomo nasedali nenehnim pobudam za izredne seje in potem pred kamerami, sinoči tudi kamer ni bilo, in to je bil eden od glavnih vzrokov. In še nekaj, sinoči ni bilo glasovalnih naprav, nismo glasovali z glasovalnimi napravami, glasovali smo z dvigom rok. Zdi se mi, da to ni dobro, ni prav in še enkrat protestiram proti takemu načinu. Vas, gospe poslanke in poslanci, pa prosim, da poskušamo preprečiti tak način delovanja v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Srečko Meh, dovolite, da vam pojasnim. Umik točke z dnevnega reda seje ni mogoč, ker je točka uvrščena na podlagi zahteve za sklic izredne seje s strani Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke oziroma poslank in poslancev te poslanske skupine. Tako vaš predlog za umik dejansko ni mogoč. Kar se tiče poteka dela na delovnem telesu, pa je upoštevan pri poteku seje Državnega zbora, tako da bomo danes začeli z 2. točko dnevnega reda, jutri pa se seja začne s 1. točko dnevnega reda, to je ta, obravnavo katere matično delovno telo ni končalo. Tako bi se danes, potem ko bomo opravili obravnavo vseh točk dnevnega reda, lahko delovno telo ponovno sestalo – predvideno je 15 minut po tem, ko danes zaključimo sejo – in lahko pripravilo svoje poročilo za jutrišnji predviden potek seje Državnega zbora. Seveda je pa pravilno ugotovljeno, da mora delovno telo najprej zaključiti svoje delo in potem lahko začnemo tudi z obravnavo točke na seji Državnega zbora. Postopkovno še enkrat, gospod Meh, izvolite.
Gospod predsednik, v tem trenutku ni magnetograma, ni ničesar s strani odbora, na podlagi česar bi lahko delali. Se pravi, da moramo izpolnjene imeti vse pogoje za delo odbora. Če ste napovedali to sejo do 22. ure zvečer in potem zopet sejo odbora, se mi zdi, da so to pogoji, v katerih ni prav, da delamo. Če so izredne seje odraz stanja v tej državi, potem to ni dobro. Še v vojni se po moje ni tako delalo in so imeli več časa za to, da so lahko delali. Še enkrat, protestiram, ni pogojev, da bi lahko delali. Ni pogojev, da bi lahko razpravljali o tem.
Naj še enkrat pojasnim, gospod Meh, jaz sem samo napovedal možnost, da se delovno telo sestane danes po zaključku seje Državnega zbora, kajti med sejo Državnega zbora delovna telesa ne smejo zasedati. Ali se bo to zgodilo ali ne, pa je v pristojnosti predsedujočega matičnemu odboru, ki obravnava to točko. Predlagam, da nadaljujemo z delom, in sicer po izglasovanem dnevnem redu. Preden preidemo na 2. točko dnevnega reda, želi postopkovno besedo gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Zelo korektno ste obrazložili postopek, ki ga imamo v Državnem zboru pri obravnavi posameznih točk dnevnega reda. Bi pa ob tem bilo tudi korektno povedati, da je 10 od 11 točk za to izredno sejo predlagala koalicija – 10 od 11 točk dnevnega reda. Ta seja ni sklicana samo zaradi opozicijske stranke, zaradi SDS, pač pa ste 10 točk predlagale poslanske skupine, ki podpirate to vlado. In tak nastop, ki ga je imel kolega Meh, pomeni v bistvu obrekovanje in žalitev tistih, ki niso storili nečesa, za kar so bili obtoženi. Kako bo koalicija ravnala do konca mandata tega državnega zbora, je pač stvar koalicije. Ampak očitno je, da bo na vašo zahtevo ponovno sklicana izredna seja Državnega zbora. Je že vložena. In bi lepo prosil vse poslance Državnega zbora, ki razpravljajo na tak način in obtožujejo SDS, da skliče nekaj in da ste žrtve ne vem česa, da najprej razčistite svoje ravnanje pri sebi. Najprej pri sebi! Ker velika večina zadev, ki jih obravnavamo po nepotrebnem na izredni seji, je stvar dogovora vodij poslanskih skupin, ki podpirajo to razpadajočo koalicijo. Hvala lepa.
Hvala. Predlagam, da zaključimo s postopkovnimi predlogi, ker to niso polemike. V zvezi s tem sem želel samo še pojasniti, da smo tudi na Kolegiju sprejeli odločitev, da Državni zbor ne zaseda več na rednih sejah v času svojega razpusta, ampak se sklicujejo izredne seje. In tako Državni zbor tudi dela. In danes smo na začetku izredne seje, ki je bila sklicana dejansko na zahtevo tako skupine poslank in poslancev iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke kot tudi iz ostalih poslanskih skupin, da se obravnava 11 točk dnevnega reda. Prej ko bomo začeli z obravnavo točk, prej bomo tudi zaključili to izredno sejo. Ali je potreben še kakšen dodaten postopkovni predlog, Srečko Meh, k temu? Izvolite, gospod Meh.
Jaz sem, gospod predsednik, poskušal povedati, da se je zgodilo dvoje. Da je odbor bil sklican sinoči ob 19. Uri, da smo imeli od polnoči do danes 10 ur časa, da ni magnetograma in da je poslanec SDS glasoval na seji odbora, kjer glasovati ne bi smel. In zdaj če nekdo govori, da je bila to seja sklicana na našo zahtevo, torej koalicijskih poslancev, to ni res, ker je manira izrednih sej tista, ki nas vodi do tega, da dajemo napačen signal iz Državnega zbora, In tega napačnega signala ne bi smeli dajati. Jaz sem predvsem poskušal reči, da si tudi poslanci zaslužimo, da imamo čas razpravljati in da se lahko posvetujemo s strokovnimi službami, da lahko ugotovimo, kaj je lahko narobe pri celi tej zadevi. Od polnoči do danes pa res nisem mogel nič drugega narediti, kot da danes tukaj protestiram na način, ki ni primeren.
Tukaj se pridružujem vašemu stališču tudi iz razloga, ker v tistem trenutku ko ne delamo po programu, ki ga sprejemamo sicer, je tudi zelo velik problem, kdaj in kako organizirati delo državnega zbora oziroma sklicati delovna telesa. Zato bi bilo tudi zelo pomembno, ko se vlagajo zahteve za izredno sejo, da se tudi preveri, kdaj lahko delovna telesa v teh 15 dnevih, od kar je vložena zahteva, tudi opravijo svoje delo. Tako da, ja, delo je zahtevnejše, težje ga bo organizirati, zato bo treba kar nekaj potrpežljivosti pa tudi razumevanja, da lahko izpolnimo vsa tista pričakovanja, ki so v zahtevah za izredno sejo zapisana. Še postopkovni predlog. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zahteva, ki smo jo vložili s podpisi poslancev Slovenske demokratske stranke, je bila dana v zakonodajni postopek 30. maja. Danes smo 11., včeraj smo bili 10. In če predsednica odbora gospa Alenka Pavlič ni v tem času našla primernejšega časa, kot je bilo včeraj ob sedmih zvečer, potem se to dogovorite v koaliciji, na kakšen način boste obravnavali točke dnevnega reda. To se dogovorite, ker nihče mimo predsednika odbora ne more sklicati odbora. Pooblastila ni dala nikomur. Če v času 10 dni ni našla primernejše ure za obravnavo te točke dnevnega reda, potem je nekaj v tem državnem zboru, ob tem da delujemo samo na pol še, nekaj hudo narobe z organizacijo dela in tudi s percepcijo koalicijskih poslancev, kaj in kdaj kakšno stvar procesirati, da bo pravočasno zaključena razprava in uvrščena točka pravočasno in pravilno na dnevni red seje Državnega zbora. To je vaša naloga. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPNEM ZAPIRANJU RUDNIKA TRBOVLJE-HRASTNIK IN RAZVOJNEM PRESTRUKTURIRANJU REGIJE PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade mag. Bojanu Kumru, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor. Izvolite, gospod Kumer.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred vami je predlog zakona o dopolnitvi zakona o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije. S predlogom zakona se ureja socialna in materialna varnost skupine zaposlenih v rudniku Trbovlje-Hrastnik, krajše s kratico RTH, in se ne posega v sistemsko zakonodajo pokojninskega zavarovanja, saj bodo zavarovanci, ki so zajeti s tem zakonom, iz splošnega sistema obveznega in pokojninskega ter invalidskega zavarovanja ali poklicnega zavarovanje, ki ga ureja ZPIZ-2, dobili enako kot vsi ostali zavarovanci obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja ali poklicnega zavarovanja. Po tem posebnem zakonu bodo tako posamezniki, zaposleni v RTH, pridobili le dodatno pravico, za katero se bo tem posameznikom zagotovil dodaten proračunski transfer za pokritje razlike. Ta pravica bo priznana na podlagi dejstva, da so ti posamezniki zaposleni ali so bili zaposleni v Rudniku RTH, ki ga država s posebnim zakonom zapira in v ta namen zagotavlja tudi finančna sredstva. Vendar vsem, ki sodijo v okviru tega posebnega zakona, pod enakimi pogoji zagotavlja enake pravice. Cilji predlaganih dopolnitev je, da se opravičencem do poklicne upokojitve upoštevajo naslednji pogoji. Da so bili zaposleni v Rudniku Trbovlje-Hrastnik na dan 1. januar 2014, da so bili od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2013 v RTH neprekinjeno zaposleni na delovnem mestu, za katerega je določena obvezna vključitev v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje oziroma poklicno zavarovanje. Da do zaprtja RTH dopolnijo starost najmanj 49 let in 40 let pokojninske dobe. Da se odpovejo pravici do odpravnine ob upokojitvi in da pravico do poklicne pokojnine uveljavijo do zaprtja rudnika RTH. Višina poklicne pokojnine se izračuna na podlagi višine zbranih sredstev, vendar ne sme biti nižja, kot bi znašala višina starostne pokojnine, ki bi jo zavarovanec prejel v obveznem pokojninskem in invalidskem zavarovanju za dopolnjenih 40 let pokojninske dobe. Če sredstva na osebnem računu zavarovanca ne zadoščajo za izplačevanja tako določene višine poklicne pokojnine, primanjkljaj krije Republika Slovenija z enkratnim vplačilom sredstev na osebni račun zavarovanca. Sredstva, ki jih je Republika Slovenije dolžna zagotoviti za izplačevanje ustrezne višine poklicne pokojnine, se znižajo za znesek odpravnine ob prenehanju zaposlitve, če je bila zavarovancu takšna odpravnina izplačana. V tem primeru se ustrezno zniža višina poklicne pokojnine, ki se izračuna glede na dejansko višino sredstev, ki jo ima zavarovanec na osebnem računu. Prav tako Republika Slovenija za zavarovanca z enkratnim vplačilom zagotovi sredstva za plačilo prispevka za prostovoljni vstop v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje v času prejemanja poklicne pokojnine ter sredstva za dokup v okviru obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Dodatno je Republika Slovenije dolžna pokriti tudi sredstva, ki bodo potrebna za izplačilo prispevka za zdravstveno zavarovanje v času prejemanja poklicne pokojnine. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlagamo, da predlog zakona potrdite. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Samo Bevku.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 38. nujni seji 10. junija 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje- Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 100. seji 30. maja sprejel odločitev, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. V imenu predlagatelja je državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor mag. Bojan Kumer uvodoma pojasnil, da se s predlogom zakona ureja socialna in materialna varnost skupine zaposlenih v Rudniku Trbovlje-Hrastnik, saj gre za najbolj ranljivo skupino v panogi, s specifičnimi delovnimi pogoji, ki vplivajo na zdravje zaposlenih v rudniku. Poudaril je, da se s predlogom zakona ureja poklicno upokojevanje in zagotavljanje dodatnih sredstev s strani Republike Slovenije za izplačevanje poklicnih pokojnin zaposlenih v RTH, pri čemer pa morajo zaposleni za uveljavljanje pravice do poklicne pokojnine izpolnjevati več pogojev. Na podlagi seznama zaposlenih je bilo ugotovljeno, da bi potencialno pogoje iz predlaganega zakona lahko izpolnilo okoli 180 zaposlenih, za njegovo izvedbo pa bi bilo v obdobju 2014–2018 treba v državnem proračunu zagotoviti od 6,9 do 12 milijonov. Poudaril je še, da se s predlogom zakona ne posega v sistemsko zakonodajo pokojninskega zavarovanja, saj bodo zavarovanci, ki so zajeti s tem zakonom, iz splošnega sistema obveznega pokojninskega, invalidskega zavarovanja ali poklicnega zavarovanja, ki ga ureja Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, dobili enako kot vsi ostali zavarovanci obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja ali poklicnega zavarovanja. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe dr. Samo Divjak je povedal, da je Zakonodajno-pravna služba podala mnenje k predlogu zakona z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika. V zvezi s tem je izpostavil uvodno ugotovitev iz mnenja, da predlagana rešitev v predlogu zakona predstavlja odstop od sistema, ki je za poklicno upokojevanje določen v 11. poglavju ZPIZ-2. Predsednik komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj Jernej Verbič pa je poudaril, da komisija podpira predlog zakona. V razpravi so poslanci izrazili načelno enotno podporo rešitvam v predlogu zakona. V zvezi z zagotavljanjem sredstev za izplačevanje poklicne pokojnine, kot jo predvideva rešitev v predlogu zakona, so poslanci želeli zlasti natančnejše pojasnilo, iz katerega naslova se bodo ta sredstva zagotavljala. V nadaljevanju je odbor sprejel svoj amandma k 1. členu zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije glasoval o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jože Velikonja bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar s sodelavko, spoštovane poslanke in poslanci! Zapiranje Rudnika Trbovlje-Hrastnik je projekt, s katerim se ukvarjajo vlade in parlament že od leta 2000. Zakon o postopnem zapiranju Rudnik Trbovlje-Hrastnik je zaradi svoje specifičnosti tako doživel niz sprememb in dopolnitev že pred mandatom parlamenta v tem sklicu. Spremembe so se v glavnem nanašale na višine financiranja zapiralnih del iz proračunov ter na spremembe obdobja proizvodnje na rudniku. V našem mandatu se srečujemo z zapiranjem rudnika vsaj četrtič. Z ZUJF smo zaradi drastičnega znižanja proračunskega vira onemogočili dokončno zaprtje rudnika in izgubili vsaj leto in pol časa. Z amandmajem na 48. člen ZUJF smo nekateri poslanci skušali opozoriti na težo problema in omogočiti iskanje rešitve zapiranja rudnika. Žal takrat neuspešno. Z vložitvijo sprememb in dopolnitev zakona o postopnem zapiranju aprila letos smo omogočili dokončanje projektov zapiranja Rudnika Trbovlje-Hrastnik, preprečili stečaj podjetja, na žalost pa nismo rešili kadrovsko-socialnega dela programa zapiranja Rudnika Trbovlje-Hrastnik. Z današnjimi spremembami se lotevamo reševanja problematike kadrovskega prestrukturiranja podjetja in omogočamo zaposlenim koriščenje poklicnih pokojnin. Ne glede na številne pomanjkljivosti pri iskanju ustreznih rešitev zapiranja RTH in prestrukturiranja zasavske energetike se današnja novela zakona loteva praktično najbolj občutljivega področja. To je iskanja ustreznih rešitev za še zaposlene na rudniku z manj kot pet let pokojninske dobe do pogoja za starostno upokojitev. Področje poklicnih pokojnin je namenjeno ravno temu, vendar ta novela ni sistemska in ji daje zato posebno prednost. Ostalih delavcev, ki spadajo v krog delovnih mest s posebnimi pogoji drugih intenzivnih panog, pa ne bo diskriminiral. V zakonu je ocena obremenitev proračuna sicer prenapihnjena, vendar bodo po ocenah prihrankov na drugi strani obremenitve proračuna do leta 2018 po najslabših scenarijih pod 5 milijonov evrov. Ključno pri noveli pa je to, da najbolj ranljivim skupinam še zaposlenih daje možnost koriščenja poklicnih pokojnin pod posebnimi pogoji. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo predvsem zaradi tega dejstva spremembe in dopolnitve zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in prestrukturiranju regije podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Samo Bevk bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor!. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagano novelo Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije podprli. Dejstvo je, da bi bilo najprimerneje reševati vprašanje upokojevanja zaposlenih preko sistema poklicnega upokojevanja in določitve posebnih pogojev za pridobitev poklicne pokojnine. Predlagane rešitve v noveli zakona zasledujejo cilj, da se upravičencem do poklicne upokojitve upoštevajo naslednji pogoji: zaposlitev v RTH na dan 1. januarja 2014, da so bili med 1. januarjem 2001 in 31. decembrom 2013 vključeni v obvezno dodatno pokojninsko oziroma poklicno zavarovanje ter do zaprtja rudnika dopolnili najmanj 49 let in 40 let pokojninske dobe. Ob tem pa se odpovejo tudi pravici do odpravnine ob upokojitvi, pravico do poklicne pokojnine pa uveljavljajo do zaprtja RTH. S to novelo zakona se ne posega v sistemsko zakonodajo pokojninskega zavarovanja. S to novelo bodo zavarovanci dobili dodatno pravico, za katero se posameznikom zagotovi dodaten proračunski transfer za pokritje razlike, ker delajo v Rudniku Trbovlje-Hrastnik, ki ga država zapira s posebnim zakonom in v ta namen zagotavlja tudi finančna sredstva. Kot že rečeno, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagani zakon podprli, vendar pa ob tem ne moremo mimo dejstva, da je ta zakon še en izmed zakonov, ki ga sprejemamo po nujnem postopku, na hitro, na eni izmed zadnjih sej Državnega zbora v tem sklicu. Zakon podpiramo, vendar pa se sprašujemo, če je treba tako pomembne zakone sprejemati na tak način in zakaj takšen zakon ni bil pripravljen že prej. Mogoče že pred tremi meseci, ko smo na seji Državnega zbora sprejemali prejšnjo novelo istega zakona. Socialni demokrati bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Aljoša Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala za besedo. Spoštovani! Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije s predlaganimi dopolnitvami olajšuje pridobitev pravice do poklicne pokojnine za posamezne kategorije zaposlenih rudarjev v javnem podjetju Rudniku Trbovlje-Hrastnik, d. o. o. Dodatna sredstva za izplačevanje poklicnih pokojnin bo zagotovila država iz državnega proračuna. Gre za skupino rudarjev v RTH, ki so težko zaposljivi, saj spadajo v skupino starejših delavcev z izrazito specifično izobrazbo, za katero je težko zagotoviti delovna mesta. Omogočilo se jim bo ob spoštovanju določenih pogojev uveljavljanje pravice do poklicne pokojnine, in sicer v višini, kot bi bila odmerjena starostna pokojnina za dopolnjenih 40 let pokojninske dobe. Že dolgo časa smo vsi vedeli in se zavedali, da je za zaposlene rudarje v rudniku v zapiranju treba najti ustrezne rešitve. Ko so se meseca marca rudarji zaprli v jamo, jih je pozno zvečer brez medijskega pompa obiskala tudi predsednica vlade mag. Alenka Bratušek, in to zato, ker se je odločila, da bo problematiko rudnika dokončno uredila. Takrat jim je obljubila, da bo uredila odpravnine in plače. In besedo je držala. Svoj odhod iz jame je podprla tudi z besedami: "To, da se morajo rudarji za uresničitev svojih pravic zapreti v jamo, se leta 2014 ne bi smelo dogajati." Ta novela zakona, ki je pred nami, pa v luči navedenih obljub vlade predstavlja dostojno rešitev usode tudi za zasavske knape, ki so se znašli tik pred upokojitvijo, saj bi jih nastala situacija lahko pahnila v socialno stisko. Ker upravljajo enega najtežjih poklicev na svetu, moramo poskrbeti tudi za njihovo dostojno preživetje. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek bomo predlagano spremembo Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Katarina Hočevar bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim! Danes že drugič v tem koledarskem letu dopolnjujemo Zakon o postopnem zapiranju Rudnika-Trbovlje Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije. Sicer je bil ta zakon od leta 2000 že kar šestkrat noveliran in ob sprejetju je ta rudnik takrat zaposloval tisoč 300 ljudi, danes le še okoli 100. V marcu smo z novelo zapiralna dela podaljšali do konca leta 2018. Zapiranje rudnikov v vseh treh zasavskih občinah je poslabšalo socialno sliko te regije. Brezposelnost je med največjimi v Sloveniji. Z današnjo novelo lajšamo rak rano te regije – visoko brezposelnost. Z novelo določamo poklicne pokojnine pod posebnimi pogoji za zaposlene v rudniku. Pod t. i. posebnimi pogoji se bodo lahko upokojili tisti, ki bodo do zaprtja rudnika, to je 31. 12. 2018, stari 49 let in bodo dopolnili 40 let pokojninske dobe skupaj z dodano dobo. Biti rudar oziroma knap je od nekdaj pomenilo dvoje, v Zasavju način življenja, zunaj te regije pa le težak in umazan poklic. V 250 letih je Zasavje družbi dalo 119 milijonov ton energenta. Družba danes ne potrebuje ne premoga in ne rudarjev. Tudi mlade Zasavce ta poklic, žal, ne zanima več. Z njim smo zgolj še solidarni. Zato je najbrž prav, da tudi družba, država na nek način svoje dolžnosti in obveznosti do te regije opravi do konca, tudi solidarnost. Ali pa so ukrepi, ki omogočajo ljudem, da prehitro odhajajo v pokoj, res solidarni ali pa so le najlažji in najhitrejši izhod za politiko, to pa je že drugo vprašanje. Rudarji, ki so za delo sposobni, si zaslužijo delo, in ne zgolj miloščine v obliki pokojnine. Rada bi namreč opozorila na to, da zakon, ki ga danes noveliramo, v svojem naslovu nosi besedno zvezo "razvojno prestrukturiranje regije". Razvojno prestrukturiranje pa se ne izvaja zgolj z upokojevanjem za delo sposobnih ljudi, temveč s privabljanjem investicij in novega kapitala. In to bi morali storiti. Ustvariti takšno okolje in pogoje, da rudarjem ne bo treba sprejemati miloščine, temveč da bodo lahko izbirali, v katerem od podjetij se bodo zaposlili. Iskreno si namreč želim, da mladih in perspektivnih Zasavcev ne bi več srečevala le v prestolnici in drugih mestih Evrope. Imamo pravico, da dobimo priložnosti tudi v domači regiji. V zgodbi prestrukturiranja regije nismo izšli kot zmagovalci, vendar nove volitve prinašajo tudi novo upanje, upanje, da bo upravljanje države zaupano v roke ljudem, ki so videli tovarno od znotraj, ki so, kamorkoli so prišli, odpirali nova delovna mesta brez državnih pomoči. Ljudem, ki razumejo gospodarstvo in vedo, da je pot iz tega brezna, v katerem smo se znašli, druga pot kot pa le z dodeljevanjem državnih pomoči. Nova delovna mesta so namreč edina možnost ne le za Zasavje, temveč za celotno Slovenijo. V Državljanski listi bomo zakon podprli.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospod državni sekretar s sodelavcema, tudi iz drugega ministrstva, kolegice in kolegi! Očitno program postopnega zapiranja in pa razvojnega prestrukturiranja regije ne poteka, kot je bilo s sprejetjem zakona predvideno. Še posebej je, kot vidimo, problematičen ta kadrovski del. S to spremembo zakona, sicer manjšo po obsegu, rešujemo predvsem to kadrovsko situacijo oziroma poklicne pokojnine pod posebnimi pogoji. Sicer ne bom našteval, kakšne so rešitve, ker je to že predstavnik Vlade storil ter predstavniki posameznih poslanskih skupin, lahko rečem samo to, da je rešitev sicer neobičajna, saj rešuje samo problem rudnika Trbovlje-Hrastnik, torej predlaga reševanje poklicnih pokojnin, ki jih pa ne rešuje sistemsko, kar nekateri sicer imenujejo kot prednost, po mojem mnenju pa je to neka hiba. Treba je reševati vse zadeve sistemsko, ker sicer v naslednjem koraku imamo zopet v nekem drugem primeru problem. Problem je tudi nepravočasno sprejemanje takih sprememb, lahko bi rekel, na vrat na nos. Ampak ne glede na to, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke te spremembe podpiramo, saj, kot sem uvodoma rekel, izvajanje Zakona o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije ne poteka, kot je bilo načrtovano, in v teh razmerah je treba rešiti predvsem ta socialno-kadrovski del. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlog sprememb tega zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Pred nami je Predlog zakona o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije, pri katerem smo se v Poslanski skupini DeSUS znašli v težavah, kako glasovati pri tem zakonu. Ali naj prisluhnemo opozorilom Zakonodajno-pravne službe, da gre z rešitvami, ki so predlagane, za odstop od sistema, ki je za poklicno upokojevanje določen v 11. poglavju Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, in se s tem zamerimo zasavskim rudarjem? Ali naj pritrdimo predlagatelju zakona in 180 zaposlenih pošljemo v predčasni pokoj in jih s tem postavimo v privilegiran položaj v primerjavi, recimo, z delavkami iz Mure, ki bodo, kot kaže, v kratkem ostale na cesti, brez možnosti doživljenjske socialne varnosti, kot jo predstavlja poklicna upokojitev, ki je bodo deležni zaposleni v rudniku Trbovlje-Hrastnik? Ker pa je Demokratična stranka upokojencev Slovenije konec koncev socialna stranka in nam je socialna varnost državljank in državljanov na prvem mestu, smo se odločili za podporo predlogu zakona. S tem predlogom bomo namreč vsaj za 180 zaposlenih in njihovih družin iz sicer enega socialno najbolj ogroženih območij, kakršno je Zasavje, omogočili večjo socialno varnost, kot bi jo imeli, če bi še naprej vztrajali v delovnem razmerju v družbi, ki zaradi preteklih grehov različnih vodilnih v RTH in za katere verjetno ne bodo nikoli odgovarjali, počasi pa vendar vztrajno propada. Poslanke in poslanca Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo zaradi svojega visoko razvitega socialnega čuta predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Predlog novele Zakona o postopnem zapiranju rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije, ki jo Državni zbor tokrat sprejema po nujnem postopku, predstavlja že drugo dopolnitev oziroma spremembo tega zakona. Ob tem se kar samo poraja vprašanje, zakaj vprašanje poklicnih pokojnin za posamezne kategorije težko zaposljivih starejših delavcev s specifično izobrazbo Vlada Republike Slovenije rešuje šele sedaj. Več kot očitno je, da je država zelo slab lastnik in upravljavec svojega premoženja, saj se je aktivneje z usodo družbe Rudnika Trbovlje-Hrastnik ponovno začelo ukvarjati šele konec meseca februarja letos. Takrat je postalo jasno, da državna pomoč, ki jo je potrdila Evropska komisija leta 2011 za zapiranje jam, ekološko prostorsko sanacijo površin in kadrovsko- socialni program, ne bo zadoščala za zaprtje rudnika do 31. decembra 2015, ko so razmere že prestopile prag socialne ogroženosti zaposlenih. Takrat smo za podaljšanje zapiralnega roka in dokončno sanacijo rudnika v letih 2016–2018 dodatno namenili 45 milijonov 730 tisoč evrov, s predlogom, da s to novelo pa naj bi iz proračuna države v to vrečo brez dna dali še dodatno od 6,9 do 12,5 milijonov evrov. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavedamo, da s sprejetjem predlagane dopolnitve Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije tudi danes rešujemo perečo okoljsko in gospodarsko problematiko v Zasavju, od katere so odvisni nadaljnji življenjski pogoji zaposlenih rudarjev. Krščanski demokrati obžalujemo, da Vlada Republike Slovenije šele danes išče nove rešitve, kako omiliti posledice zapiranja rudnika. Sprašujemo se, zakaj ni teh posledic in možnosti pridobitve pravice do poklicnih pokojnin predvidela že prej, vsaj v postopku sprejemanja prve letošnje novele tega zakona. Vedno lovimo zadnji vlak, namesto da bi iskali sistemske rešitve, ki bi enako veljale za zaposlene v vseh rudnikih, ki jih držav zapira. Krščanski demokrati smo zaskrbljeni nad brezbrižnostjo te vlade, ki le gasi požare in pri tem celo grozi s težko popravljivimi posledicami za delovanje države, če poslanke in poslanci ne bomo podprli omenjene dopolnitve zakona. Zakaj tega predloga niste pripravili prej, da ga ne bi bilo treba sprejemati po nujnem postopku v času, ko Vlada Republike Slovenije v odstopu opravlja le tekoče posle? Naša poslanska skupina meni, da takšne odgovornosti za naslednja štiri leta ne moremo prevzeti. Glede na navedeno v Poslanski skupini Nove Slovenije Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije ne bomo podprli, prav tako mu ne bomo nasprotovali. Zavedamo se namreč, da bodo socialne posledice postopnega zapiranju rudnika še nekaj let Zasavje potiskale pod prag dostojnih in zasluženih pokojnin in hkrati opozarjamo, da takšen problem obstaja tudi na drugih območjih, kjer potekajo zapiralna dela rudnikov. Zato pričakujemo, da bo naslednja vlada Republike Slovenije ta vprašanja reševala sistemsko in predvsem z večjo odgovornostjo do vseh zaposlenih v rudarstvu.
Hvala. Gospod Danijel Krivec bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav predstavnikom Vlade, lep pozdrav tudi kolegicam in kolegom! Ponovno je pred nami na mizi zakon o spremembi Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju te regije. Kot vemo, smo zadnjo novelo o RTH sprejemali pred dobrim mesecem dni, aprila meseca, in očitno je, da dosedanji ukrepi in način razvojnega prestrukturiranja regije ne dajejo rezultatov. Zato Vlada Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona obravnava zakona obravnava po nujnem postopku, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. Predlog zakona ureja ukrep, s katerim se zagotovi pridobitev pravice do poklicne pokojnine za posamezne kategorije zaposlenih v javnem podjetju Rudnik Trbovlje-Hrastnik, d. o. o., ter dodatna sredstva s strani Republike Slovenije za izplačevanje poklicnih pokojnin zaposlenih. Gre za skupino zaposlenih v RTH, ki so težko zaposljivi, saj spadajo v skupino starejših delavcev z izrazito specifično izobrazbo, za katero je težko zagotoviti delovna mesta. S tem se strinjamo, vendar se sprašujemo, ali so taki parcialni zakoni, ki rešujejo posamezno gospodarsko družbo, smiselni in prinašajo v končni fazi tudi rešitve, ki bodo tem težko zaposljivim tudi zagotovili konkretne rešitve. Predlagatelj navaja, da je cilj predlaganih dopolnitev, da se upravičencu do poklicne upokojitve upoštevajo naslednji pogoji: da so bili zaposleni v rudniku Trbovlje-Hrastnik na dan 1. januar 2014, da so bili v obdobju med 1. 1. 2001 do 31. 12. 2013 neprekinjeno vključeni v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje oziroma poklicno zavarovanje, da do zaprtja rudnika RTH dopolnijo starost najmanj 49 let in 40 let pokojninske dobe, da se odpovedo pravici do odpravnine ob upokojitvi in pravico do poklicne pokojnine uveljavijo do zaprtja Rudnika RTH. Za izvedbo teh načrtovanih upokojitev je predvideno, da bo treba v obdobju 2014–2018 v proračunu Republike Slovenije zagotoviti od 6,9 milijonov do 12,5 milijonov evrov. Za izvajanje tega zakona za obdobje do zaprtja Rudnika Trbovlje-Hrastnik bodo finančna sredstva za leto 2014 zagotovljena v okviru sprejetega proračuna s prerazporeditvami, za leto 2015 s spremembo proračuna 2015, do leta 2018 pa bo treba to upoštevati pri načrtovanju proračuna. V naši poslanski skupini temu predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O SUBVENCIONIRANJU ŠTUDENTSKE PREHRANE PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, gospodu Dejanu Levaniču, državnemu sekretarju Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Leto 2010 je subvencioniranje študentske prehrane prešlo v bistvu na sistem elektronizacije. S to spremembo so se dejansko tudi ukinili študentski boni. Študentom tako ni treba v naprej kupovati bone in izbirati lokacije prehranjevanja. Na ta način pa je tudi preprečil prodajanje bonov. In izvajalec, v tem primeru Študentska organizacija Slovenije, mora tako med drugimi podatki obdelovati tudi podatke o mobilnih številkah upravičencev do subvencionirane študentske prehrane, ki le-to koristijo preko mobilnega telefona. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je pripravilo predlog zakona. Uskladili smo ga s Študentsko organizacijo Slovenije, nato še z Informacijskim pooblaščencem, tudi ostalimi ministrstvi in pa Službo Vlade Republike Slovenije za zakonodajo. Zakon je usklajen z vsemi deležniki, tako da upamo tudi na sprejetje v Državnem zboru. Kar se tiče glavnih sprememb zakona, glede na obstoječi zakon. Drugače so opredeljeni upravičenci do subvencioniranja študentske prehrane, določeno je tudi, kdaj Študentska organizacija Slovenije vpiše upravičenca v evidenco in od kod tudi pridobi podatke ter kdaj ga iz evidence izpiše. To je evidenca, ki jo upravlja Študentska organizacija Slovenije. Dodatno se vključuje številka mobilnega telefona za uveljavljanje subvencioniranja študentske prehrane in pa izbirna številka mobilnega telefona ali naslov elektronske pošte za obveščanje upravičenca, hkrati pa se ne vključujejo več nekateri podatki, ki jih je vključevala prej. Zakon tudi opredeljuje, da Študentska organizacija Slovenije upravlja to evidenco študentov, ki so upravičeni do dodanih subvencioniranih obrokov mesečno. Pomembna novost je tudi povezava evidenc upravičencev do subvencionirane študentske prehrane z evidenco študentov in diplomantov, ki jo opravlja ministrstvo, pristojno za višje strokovno in visoko šolstvo, izločena je tudi sankcija, ki se zaradi elektronizacije subvencionirane študentske prehrane ne more več izrekati. Spremenjen je tudi način izrekanja sankcij. Sankcija prepovedi prodaje študentskih bonov je postala neizrekljiva, zato jo je treba tudi črtati. Glavni razlog za sprejetje predloga zakona je tako nujnost, da lahko potem tudi izvajamo Zakon o subvencioniranju študentske prehrane v prihodnje, da se med podatki,, ki jih o študentih upravlja Študentska organizacija Slovenije, doda številka mobilnega telefona. Zato vas tudi prosimo za podporo temu zakonu, da bomo lahko subvencioniranje študentske prehrane izvajali tudi v prihodnje. Če to dopolnilo ne bi bilo sprejeto, nam s strani Informacijskega pooblaščenca sledi ustavitev izvajanja tega zakona. Mogoče še nekaj zanimivih podatkov. V obdobju od 2000–2012 se je tudi povečalo število študentov, ki so upravičeni do subvencionirane študentske prehrane, in sicer s 23 tisoč na 61 tisoč povprečno mesečno, kar pomeni 161-odstotno rast. Število unovčenih subvencij pa v bistvu s 3 milijone na 6,5 milijonov letno, kar je za 75 % več. Veliko denarja se nameni tudi za subvencioniranje študentske prehrane, kar je navsezadnje tudi neka pridobitev v Sloveniji, in je prav, da jo izvajamo tudi v prihodnje. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na poročilo odbora. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide, kot matično delovno telo, je obravnaval predlog zakona. Za predstavitev poročila dajem besedo predsednici dr. Andreji Črnak Meglič.
Spoštovani gospod predsednik, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi, prav lep pozdrav! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o subvencioniranju študentske prehrane, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z državnim sekretarjem Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Državnega sveta in predstavnika Študentske organizacije Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno tehničnega vidika. Predloženemu besedilu je podala pripombe na 2. in 3.člen. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je v svojem mnenju, ki ga je na seji odbora predstavil predstavnik Državnega sveta, predlog zakona podprla. Komisija je bila seznanjena, da predlog zakona ni popolnoma usklajen, saj je Študentska organizacija Slovenije predlagala spremembo časa, v katerem je dovoljeno unovčevanje subvencij študentske prehrane. V razpravi so člani komisije glede predlagane spremembe časovne omejitve koriščenja pravice do subvencioniranja prehrane izrazili različna mnenja, tako pozitivna kot negativna, na koncu pa je prevladalo večinsko stališče, da predlog ŠOS ni dovolj utemeljen. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je povedala, da so v svojem mnenju predlagali nekaj sprememb in uskladitev terminologije, kar vloženi amandmaji Poslanske skupine SD, ki sledijo mnenju Zakonodajno-pravne službe, odpravljajo. V razpravi o 1. členu predloga zakona so predstavniki Študentske organizacije Slovenije izpostavili problem glede časovne omejitve koriščenja pravice do subvencionirane prehrane, saj se je študijski proces podaljšal v popoldanske in večerne ure, zato predlagajo, da bi se subvencionirani študentski obroki nudili od 9. do 21. ure, saj je ZUJF leta 2012 omejil termin med 8. in 20. uro. Ker člen, ki ureja časovno omejitev, ni bil odprt, po Poslovniku Državnega zbora takega amandmaja ni bilo mogoče vložiti in o njem odločati. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Na tej podlagi je pripravljen tudi dopolnjeni predlog. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Andreja Črnak Meglič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Najlepša hvala. Spoštovani! Zakon, ki je danes pred nami in ga je v proceduro Državnemu zboru predložila Vlada po skrajšanem postopku, vsebuje manj zahtevne spremembe zakona. Na podlagi predlaganih sprememb se drugače opredeljujejo upravičenci do subvencionirane študentske prehrane, v evidenci upravičencev, ki jo upravlja izvajalec, pa je dodana številka mobilnega telefona in izbirna številka mobilnega telefona ali naslov elektronske pošte za obveščanje upravičenca, hkrati pa evidenca ne vključuje več nekaterih podatkov, ki jih je vključevala prej. Določeno je tudi, da izvajalec upravlja evidenco upravičencev, ki so upravičeni do dodatnih subvencioniranih obrokov mesečno. Prav tako je določeno, kdaj izvajalec vpiše upravičenca v evidenco in od kot pridobi podatke ter kdaj ga iz evidence izbriše. Predlog zakona uvaja tudi povezavo v evidenco upravičencev do subvencionirane študentske prehrane z evidenco študentov in diplomantov, s katerimi upravlja ministrstvo, pristojno za višje strokovno in visoko šolstvo. Tako na podlagi podatkov o enotni matični številki upravičenca Študentka organizacija pridobi podatke o statusu študenta. Izločena je sankcija, ki zaradi elektronizacije subvencioniranja študentske prehrane ne more biti več izrečena, spremenjen je tudi način izrekanja sankcij. Predstavniki študentov so na odboru predlagali sprejetje amandmaja, ki bi omogočal koriščenje bonov za prehrano do 22. ure. Žal tudi v naši poslanski skupini tega predloga nismo mogli podpreti, saj se je nanašal na člen, za katerega v zakonu ni bila predlagana sprememba, in bi bilo takšno vlaganje amandmaja v neskladju s poslovniškimi določili. Zakon bomo v Poslanski skupini SD podprli, ne bomo pa podprli amandmaja, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS, saj je v nasprotju z glavnim ciljem predloga zakona, kar je nemoteno izvajanje subvencioniranja študentske prehrane v skladu s sistemom elektronizacije. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Aljoša Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala. Ponovno lep pozdrav! Predlog novele Zakona o subvencioniranju študentske prehrane je eden izmed aktov na današnji seji, ki prinašajo na prvi pogled majhne spremembe, ki pa so zelo pomembne za uspešno izvajanje zakonov. Poglavitni namen tega predloga zakona je nemoteno izvajanje subvencioniranja študentske prehrane v skladu s sistemom elektronizacije, kot ga poznamo od leta 2010, tudi v prihodnje. Zato se tudi na pobudo informacijske pooblaščenke ustrezno ureja uporaba osebnih podatkov, in sicer se v evidenco dodatno vključujejo številke mobilnih telefonov upravičencev, saj do zdaj ni bilo zakonske podlage za uporabo teh podatkov, ki pa so za izvajanje sistema elektronizacije subvencioniranja študentske prehrane nujno potrebni. Ob tem se iz evidence črtajo nekateri drugi podatki, ki niso pomembni. Ob obravnavi novele zakona so bila večkrat poudarjena opozorila informacijske pooblaščenke, da je treba za nemoteno izvajanje zakona in samega sistema elektronizacije subvencioniranja študentske prehrane ustrezno popraviti zakon in med potrebne podatke dodati v evidenco upravičencev tudi številko mobilnega telefona. Predlagana rešitev je z Uradom informacijskega pooblaščenca usklajena, zato nas nemalo čudi ponovno vložen amandma SDS, s katerim želijo to črtati, ker so mnenja, da bi dodana mobilna telefonska številka upravičenca v evidenci lahko vodila do zlorabe osebnih podatkov. Nadalje se v predlogu zakona povezujejo različne evidence, evidence upravičencev do subvencioniranja študentske prehrane in evidenca študentov in diplomantov, ki jo upravlja ministrstvo, pristojno za višje strokovno in visoko šolstvo, s čimer se bo njihova izmenjava poenostavila, podatki upravičenosti do subvencioniranja študentske prehrane pa bodo tudi bolj ažurni. Študentska organizacija Slovenije je v času obravnave predloga zakona na matičnem delovnem telesu opozorila na pomanjkljivost na področju koriščenja subvencioniranja študentske prehrane, glede na časovni interval, saj ZUJF omejuje čas, v katerem je dovoljeno unovčenje subvencij študentske prehrane, na osmo uro zvečer. To sicer ni predmet novele, bi pa bilo v prihodnosti smotrno razmisliti o predlogu študentov, da se zaradi narave pedagoškega procesa, ki na številnih fakultetah poteka cel dan in se mnogokrat zavleče v večerne ure, termin koriščenja subvencionirane študentske prehrane premakne na deveto uro zvečer, s čimer bi uspešneje sledili osnovnemu cilju zagotavljanja vsaj enega toplega obroka študentom in tistim, ki obiskujejo izobraževalni proces. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek bomo novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Branko Kurnjek bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi! V Državljanski listi podpiramo Predlog zakona o spremembah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane, ki sledi spremembam pri načinu uveljavljanja pravice do subvencioniranja študentske prehrane. Klasične študentske bone je namreč zamenjalo uveljavljanje pravice s pomočjo elektronske oziroma mobilne tehnologije. Za vodenje evidenc bo po novem treba posredovati tudi številko mobilnega telefona, torej še nek dodaten osebni podatek. Uporaba tega podatka za namene vodenja evidenc je bila usklajena tudi z informacijsko pooblaščenko. Predlog zakona natančneje določa oziroma opredeljuje upravičence do subvencionirane študentske prehrane. V sedanjem zakonu je navedeno, da so to osebe s statusom študenta, ki niso zaposlene. Predlog zakona sedaj v izogib nejasnostim podrobneje navaja, kateri študenti so oziroma kateri niso upravičeni do subvencije. V Državljanski listi smo predstavnikom ministrstva predstavili naše pomisleke, da bi lahko med naštetimi izpadle tudi nekatere določene kategorije študentov, recimo mladi prevzemniki kmetij, ki bi morda lahko bili upravičeni do subvencionirane prehrane. Pri napovedani in tudi kasneje potrebni celoviti prenovi sistema študentske prehrane bo torej treba preveriti, ali so bili naši pomisleki upravičeni. Na seji matičnega odbora je bilo izpostavljeno tudi vprašanje dnevne časovne pravice do koriščenja subvencionirane prehrane, ki jih pa novela tega zakona ne predvideva. Predstavniki študentske organizacije so predlagali spremembo tega časovnega okvira z osme do dvajsete na deveto do enaindvajseto uro, in sicer z obrazložitvijo, da so študentje do tako pozne ure polno obremenjeni in prej nimajo možnosti užiti toplega obroka, kar pa je v osnovi namen subvencije za študentsko prehrano, torej toplega obroka. V Državljanski listi smo nad takšno argumentacijo presenečeni, saj če to drži, potem je v našem visokošolskem sistemu nekaj hudo narobe. Ko se bo torej z naslednjim novim zakonom ali novelo sedanjega zakona odločalo tudi o dnevni časovni omejitvi koriščenja pravice, bo treba preveriti vse zorne kote tega problema in pri odločitvi upoštevati tudi pravila stroke o načinu zdravega prehranjevanja. To novelo zakona, ki jo danes obravnavamo, pa v Državljanski listi podpiramo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Še enkrat hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospod državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi! Jaz bom popolnoma kratek. Gre za, kot je bilo že večkrat rečeno, po moji oceni tehnični zakon v katerem je cilj nemoteno nadaljnje izvajanje subvencionirane študentske prehrane v skladu s sistemom elektronizacije. Gre tudi za konkretnejšo opredelitev upravičencev do subvencionirane študentske prehrane in predvsem preglednejši način. Omogočena bo tudi ažurnost informacij, in to predvsem s povezavo posameznih evidenc. Seveda pri študentski prehrani ostajajo še nekatere odprte dileme, ampak v tem primeru, kot rečeno, gre za manjšo spremembo, predvsem tehnično spremembo. V naši poslanski skupini bomo predlog tega zakona podprli.
Hvala tudi vam. Mag. Jana Jenko bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj prav lep pozdrav! Predlog zakona o spremembah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane je bolj tehnične narave, saj v vsebino pravic študentov, ki jih imajo na podlagi tega zakona, ne posega. Spremembe Zakona o subvencioniranju študentske prehrane, ki jih obravnavamo, zasledujejo naslednje cilje: nemoteno nadaljnje izvajanje subvencioniranja študentske prehrane v skladu z že uvedenim sistemom elektronizacije, konkretnejša in zato bolj jasna opredelitev upravičencev do subvencionirane študentske prehrane, bolj transparenten sistem izrekanja sankcij v primeru kršitev in ažurnost informacij o upravičenosti do subvencionirane študentske prehrane. Nova opredelitev upravičenca do subvencionirane prehrane je bolj določna in ne dopušča različne razlage, kakor je to mogoče pri izrazu "zaposlenost", ki se uporablja v veljavnem zakonu. Nova opredelitev namreč zelo jasno sledi dejstvu, da je glavna naloga študenta študij in ne karkoli drugega. Tako se v Poslanski skupini DeSUS strinjamo z novo dikcijo upravičenosti, ki jasno opredeljuje, da študent za uveljavljanje subvencije ne more biti v delovnem razmerju, ne more opravljati gospodarske, poklicne ali kmetijske dejavnosti oziroma poslovodne funkcije kot edini ali glavni poklic in razen družinske pokojnine ne more prejemati druge. Z elektronizacijo subvencioniranja študentskih obrokov v letu 2010 se je izvedba precej modernizirala. Hkrati z modernizacijo pa je sistem treba narediti takšen, da bo preprečeval zlorabe in bo varen z vidika rabe osebnih podatkov. V Poslanski skupini DeSUS ugotavljamo, da je predlagatelj sledil opozorilom informacijske pooblaščenke in zadostil pogojem pravilne obdelave in varne rabe osebnih podatkov, konkretno še posebej v zvezi s številko mobilnega telefona. V Poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da bo s povezavo evidenc med Študentsko organizacijo Slovenije in Ministrstvom za izobraževanje, znanost in šport ter s pridobivanjem potrebnih podatkov preko sistema neposrednih zahtevkov na Zavodu za zdravstveno zavarovanje dosežen cilj večje ažurnosti informacij o upravičenosti. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi! Predlagane spremembe Zakona o subvencioniranju študentske prehrane prinašajo nekaj novosti predvsem na področju informatizacije postopka uveljavljanja subvencije. Drugačna je opredelitev upravičencev do subvencionirane študentske prehrane, v evidenci upravičencev, ki jo upravlja izvajalec, je dodana številka mobilnega telefona in izbirna številka mobilnega telefona ali naslov elektronske pošte za obveščanje upravičenca, hkrati pa evidenca ne vključuje več nekaterih drugih podatkov, kot jih je doslej. Določeno je tudi, da izvajalec upravlja evidenco upravičencev, ki so upravičeni do dodatnih subvencioniranih obrokov mesečno. Prav tako je določeno, kdaj izvajalec vpiše upravičenca v evidenco in od kod pridobi podatke ter kdaj ga iz evidence izbriše. Predlog zakona uvaja tudi povezavo evidence upravičencev do subvencionirane študentske prehrane z evidenco študentov in diplomantov, ki jo upravlja ministrstvo, pristojno za višje strokovno in visoko šolstvo, tako da na podlagi podatkov o enotni matični številki občana upravičenca Študentska organizacija Slovenije pridobi podatek o statusu študenta. Ker je področje informatizacije občutljivo zaradi mnogih zlorab osebnih podatkov – vemo, da velikokrat tehnologija prehiteva regulativo oziroma zakonodajo – smo krščanski demokrati zelo previdni pri odločanju o podpori spremembam na tem področju. Opozarjamo na previdnost, opozarjamo na pazljivost, opozarjamo na prave profesionalne informacijske rešitve. Pristojni naj torej zagotovijo ustrezne rešitve in pravilno izvajanje določb zakonov. Poslanci Nove Slovenije predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala. Gospa Romana Tomc bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, državni sekretar s sodelavko, lep dober dan! V Slovenski demokratski strani predlogu spremembe zakona ne bomo nasprotovali, vendar tako kot tudi kolegi iz Nove Slovenije tudi mi opozarjamo na morebitne pasti prevelike informatizacije v slovenskem prostoru tudi na tem področju subvencioniranja študentske prehrane. Vse mora potekati zelo transparentno in brez tega, da se posamezni izvajalci teh storitev preferirajo. Naj pa nekaj besed namenim še siceršnji ureditvi študentske prehrane oziroma subvencioniranju v naši državi. Prav je, da vemo, da ima Slovenija to področje izjemno dobro urejeno, da na državnem nivoju iz proračuna namenjamo za subvencioniranje več kot 17 milijonov evrov na leto, da znaša subvencija 2,63 evrov na posamezni obrok za študenta in da je teh, ki so upravičeni do subvencije, izjemno veliko. Takšnega sistema kot ga imamo pri nas, nimajo nikjer drugje v Evropi. Imajo približke temu, recimo v Nemčiji so subvencionirane tiste menze, ki nudijo prehrano študentom, ne pa tudi gostinski lokali, in tudi vsepovsod drugje so te stvari mnogo bolj restriktivno urejene. Zato menim, da je to področje v Sloveniji izjemno dobro urejeno. Če pa že govorimo o morebitnem izboljšanju, potem pa lahko razmišljamo v nadaljevanju o tem, da bi izenačili na tem področju pravice študentov in dijakov. Res je, da imajo dijaki pravice po tako imenovanem Zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, vendar glede na to, da gre za istovrstni problem, menim, da bi bilo primerno, da se tudi ureja na enak način. Kot rečeno, v tem zakonu vidimo nekaj tehničnih napredkov, seveda z opombami, ki sem jih na začetku povedala, da je treba biti pri tem zelo previden. Menimo pa tudi, da bi bilo treba na tem področju narediti še kakšen korak naprej. Zato zakonu ne bomo nasprotovali in želimo uspešno pot zakonu še naprej.
Hvala. Gospa Alenka Bikar bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice, kolegi, generalni sekretar s sodelavko, lepo pozdravljeni! V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo novelo Zakona o subvencioniranju študentske prehrane podprli. V bistvu gre zgolj za nadaljevanje nemotenega izvajanja subvencionirane prehrane, ki sledi elektronizaciji že obstoječega sistema v praksi, saj so v letu 2010 papirnate študentske bone za identifikacijo zamenjali mobilni telefoni ali brezkontaktne čipne kartice. To pomeni, da evidenca, ki jo upravlja Študentska organizacija Slovenije za uveljavljanje subvencionirane študentske prehrane, dodatno vključuje številko mobilnega telefona ali naslov elektronske pošte, hkrati pa ne vključuje več nekaterih podatkov, ki jih je vključevala prej. Zaradi večje ažurnosti določamo tudi povezavo evidence upravičencev do subvencionirane študentske prehrane z evidenco študentov in diplomantov, ki jo opravlja ministrstvo pristojno za višje in visoko šolstvo. Rešitve novele so tudi na področju konkretizacije upravičencev do te prehrane, saj so le-ti opredeljeni drugače. Po novem so to vse osebe s statusom študenta, ki se izobražujejo na višjih strokovnih šolah in visokošolskih zavodih v Sloveniji ter niso v delovnem razmerju, ne opravljajo gospodarske, poklicne ali kmetijske dejavnosti oziroma poslovodne funkcije kot edini ali glavni poklic in niso prejemniki pokojnine, razen prejemniki družinske pokojnine. Prav tako med upravičence uvrščamo vse študente tujih univerz, ki v naši državi opravljajo študijske obveznosti v okviru mednarodnih programov izmenjave. Zanje veljajo enaki pogoji kot za študente, ki se izobražujejo na slovenskih univerzah. Na seji delovnega telesa je bilo tudi nekaj govora o času, v katerem je subvencioniranje študentske prehrane omogočeno, saj je Zakon za uravnoteženje javnih financ leta 2012 omejil ta termin med 8. in 12. uro, s čimer študentje niso najbolj zadovoljni. Ker predlog novele tega področja ne ureja, je bilo zato s strani predlagateljev dopolnilo umaknjeno. Ob tem naj povem še, da v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija ne bomo podprli amandmaja Poslanske skupine SDS, saj dejansko črta tisto dopolnitev zakona, zaradi katere je bila novela vložena. To je mobilno številko študenta. Ob tem pa poudarjam, da je bila ta novost ustrezno skomunicirana z informacijsko pooblaščenko, zato bojazni, da bi lahko prišlo do zlorab, po naši oceni ne bi smelo biti. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija se zavedamo, da gre za področje, s katerim se Slovenija lahko pohvali, zato upamo, da bo subvencioniranje študentske prehrane omogočeno še vrsti generacij, ki prihajajo za nami oziroma za obstoječimi študenti. Kot rečeno, bomo predlog novele podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupini in prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Gospa Romana Tomc, izvolite.
Hvala lepa. Želela bi samo pojasniti naše stališče glede zbiranja dodatnih podatkov oziroma telefonskih številk in o vsebini našega amandmaja. Seveda se zavedamo, da v načinu, kot je v veljavi sedaj, so telefoni oziroma ta vrsta komunikacije izrednega pomena. Pravzaprav se brez tega ne da zakona niti izvajati na ta način. Mi se tega zelo dobro zavedamo. Ampak kljub vsemu, če pogledamo, kako informacijski pooblaščenec ravna v kakšnih drugih primerih, kjer je nemogoče zbirati takšne podatke, potem se nam zdi tudi na tem področju pravzaprav to na nek način odstopanje od siceršnjega ravnanja. Posebej pa je to za moje pojme vprašljivo takrat, ko ti študenti, ki posredujejo svoje telefonske številke z nekim točno določenim namenom, potem na svoje aparate oziroma na to telefonsko številko dobivajo raznorazne promocijske ponudbe kakšnih ponudnikov. To je tisto, kar nas moti pri tem sistemu, ker gre vendarle za možnost, da se ta številka uporablja tudi v druge namene, kar se nam zdi absolutno nesprejemljivo. Kot rečeno, zakonu v celoti ne bomo nasprotovali, opozarjamo pa na te pomanjkljivosti, ki jih bo treba v nadaljevanju prav gotovo rešiti na kakšen drugačen način.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ni prijav k razpravi, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ELEKTRONSKEM POSLOVANJU IN ELEKTRONSKEM PODPISU PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Samo trenutek. Ugotavljam, da vas trenutno nimamo v evidenci. Samo moment. Se opravičujem. Besedo ima gospod Aljuš Petrinač.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Glavni namen Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu je odprava pomanjkljivosti, ki so se zaradi hitrega tehnološkega napredka pokazale pri izvajanju 31. člena Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu, ki izdajo kvalificiranega potrdila veže le na zanesljivo ugotovitev identitete prosilca s pomočjo uradnega osebnega dokumenta, ki vsebuje fotografijo fizične osebe, torej na vložitev zahtevka za izdajo potrdila v fizični obliki in ob fizični prisotnosti prosilca na prijavni službi overitelja. Da bo mogoče izpolniti obveznosti, ki jih državam članicam nalaga direktiva o storitvah na notranjem trgu, je Ministrstvo za notranje zadeve podalo pobudo za spremembo tega zakona. Predlagana sprememba dopolnjuje predlog zakona z besedilom novega drugega, tretjega in četrtega odstavka 31. člena, skladno s katerim lahko overitelj, ki izdaja kvalificirana potrdila, ugotovi in preveri identiteto in druge pomembne lastnosti fizične osebe, ki zahteva izdajo kvalificiranega potrdila tudi na podlagi veljavnega kvalificiranega potrdila, ki ga je izdal overitelj, uvrščen na zanesljivi seznam nadzorovanih overiteljev. Po domače to pomeni, da če že imate elektronsko potrdilo, ki ga je izdal kateri izmed organov, ki je na seznamu nadzorovanih overiteljev, potem vam ni treba osebno z osebnim dokumentom vlagati vloge za pridobitev elektronskega oziroma kvalificiranega potrdila. Overitelj, ki izdaja kvalificirano potrdilo po navedenem postopku, mora pri državnih organih, ki dodeljujejo uradne identifikacijske oznake, preveriti naslednje podatke o osebi, ki zahteva izdajo kvalificiranega potrdila, in sicer identifikacijsko oznako, ime in priimek imetnika potrdila oziroma podjetje in sedež pravne osebe. Če podatkov ne more preveriti, se lahko na ta način izdano kvalificirano potrdilo uporablja le v sistemu, v okviru katerega je bilo izdano. Ker so to prve spremembe in dopolnitve zakona vse od njegovega sprejetja, se hkrati s tem zakonom, skladno z Zakonom o uvedbi eura, spreminja tudi valuta glob, ki so s tem zakonom določene v evrih, skladno z Zakonom o uvedbi eura, in usklajuje izrazje, ki ga zakonodaja, ki ureja področje gospodarstva, uporablja za poslovne subjekte. Nasprotno pa s tem zakonom napovedni stavek 48. člena ne določa več organizacijske oblike, upoštevaje, da je imetnik potrdila fizična oseba. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Saši Kos.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 17. redni seji 4. 5. 2014 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika in k njemu ni imela pripomb. Predlog zakona je v svojem mnenju podprla tudi Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport in k njemu ni imela pripomb. Državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport je uvodoma povedal, da je glavni namen predlaganih sprememb in dopolnitev odpravljanje pomanjkljivosti, ki so se zaradi hitrega tehnološkega napredka pokazale pri izvajanju 31. člena Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu, ki izdajo kvalificiranega potrdila veže na zanesljivo ugotovitev identitete prosilca s pomočjo uradnega osebnega dokumenta s fotografijo za fizične osebe, torej na vložitev zahtevka za izdajo potrdila v fizični obliki in ob fizični prisotnosti prosilca na prijavni službi overitelja. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona se tako nanašajo na možnost ugotavljanja istovetnosti prosilca na daljavo s pomočjo elektronske identifikacijske sheme in na določitev glob v evrih, skladno z Zakonom o uvedbi eura ter usklajujejo izraze, ki ga zakonodaja, ki ureja področje gospodarstva uporablja za poslovne subjekte. Razprava je potekala predvsem o načinih in nosilcih izdajanja digitalnih potrdil, možnosti elektronskih volitev, predvidenih stroških, ki jih bodo imeli javni zavodi in manjši podjetniki za vpeljavo elektronske identifikacije o raziskavah glede varnosti predlagane storitve in o poslovnih subjektih, ki elektronski podpis dejansko uporabljajo. S strani ministrstva je bilo med drugim pojasnjeno, da v povezavi z novelo, ki se sprejema, ni predvidenih dodatnih stroškov, da bo v prihodnje treba urediti tudi področje uvedbe elektronskih volitev, da hiter digitalni razvoj zahteva tudi hitro nadgradnjo potrebnih standardov in da bo v primeru nesprejetja obravnave novele poslovni subjekt moral pridobiti več potrdil za isto storitev. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Aljoša Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala. Spoštovane, spoštovani! Rešitve v noveli Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu predstavljajo izboljšavo elektronskega poslovanja. V skladu z direktivo o storitvah na notranjem trgu izdaja kvalificiranega potrdila ne bo več vezana na ugotavljanje identitete ob fizični prisotnosti prosilca, ampak bomo to lahko storili tudi preko overitelja, ki bo izdal kvalificirano potrdilo, in to enotno potrdilo bo veljalo za vse postopke. Digitalno potrdilo bo lahko izdal zgolj overitelj, ki je umeščen na seznam zavarovanih overiteljev v skladu z odločbo komisije s pomočjo enotnih kontaktnih točk po direktivi o storitvah na notranjem trgu. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek smo prepričani, da moramo storitve javne uprave vedno znova prilagajati času s ciljem večje uporabnosti in zadovoljstva uporabnikov, zato bomo predlagano novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Branko Kurnjek bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi! V Državljanski listi bomo podprli predlog zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu, ki je v postopku sprejemanja po skrajšanem postopku. S predlogom zakona se odpravlja pomanjkljivost, saj je bilo do sedaj za izdajo kvalificiranega potrdila potrebno ugotavljati istovetnost osebe s pomočjo uradnega dokumenta za identifikacijo, ni pa bila mogoča elektronska identifikacija. V Državljanski listi smo že v razpravi na matičnem delovnem telesu poudarili, da že nekaj časa živimo v elektronski dobi, in je treba temu prilagoditi in pohitriti čim več segmentov našega življenja in delovanja. Dovolite, da izkoristim še priložnost tudi za komentar na aktualno situacijo, v kateri se je znašla država. V Državljanski listi ponovno apeliramo, da stopimo v korak s časom in resno razmislimo o elektronskih volitvah. To bi situacijo, v kateri smo se znašli in o kateri bo danes odločalo tudi Ustavno sodišče, lahko enostavno razrešilo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Janez Ribič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Verjamem, da med nami ni več posameznika, ki v okviru svojega gospodinjstva, lastnega podjetja ali kako drugače ne bi opravljal elektronskega poslovanja in se podpisoval z elektronskim podpisom oziroma kvalificiranim digitalnim potrdilom. Izjemno hiter razvoj tehnologije nas namreč sili k čim večjemu obsegu poslovanja ali uporabe elektronskih storitev. Ravno razvoj tehnologije je razlog za vložitev predlagane novele zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu. Predlagani zakon namreč spreminja veljavni 31. člen zakona, ki določa način ugotovljene istovetnosti prosilca za izdajo kvalificiranega digitalnega podpisa. Vse od sprejetje Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu v letu 2000 pa vse do danes se namreč ta določba zakona, ki predpisuje ugotavljanje istovetnosti nosilca izključno s pomočjo osebnega dokumenta z vložitvijo zahtevka za izdajo kvalificiranega digitalnega potrdila v fizični obliki in ob fizični prisotnosti prosilca, ni spreminjala. Kot rečeno, je zaradi tehnološkega napredka takšen način vlaganja zastarel, še posebno za prosilca, ki že ima pridobljeno kvalificirano digitalno potrdilo. To velja predvsem za poslovne subjekte, ki elektronsko poslovanje uporabljajo vsak dan in pri svojem delu uporabljajo več digitalnih potrdil. Zato predlagana novela Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu jasno določa, da se lahko istovetnost prosilca za kvalificirano digitalno potrdilo ugotavlja na daljavo s pomočjo digitalnega potrdila, ki ga prosilec že uporablja. Takšna ureditev namreč temelji na dejstvu, da je bila identiteta posameznika, ki z elektronsko podpisanim zahtevkom od overitelja zahteva izdajo novega oziroma drugega kvalificiranega potrdila, že zanesljivo ugotovljena na podlagi trenutno veljavne določbe 31. člena zakona. Predlagana rešitev tudi sledi pravni domnevi, da je overitelj oziroma ponudnik kvalificiranih skrbniških storitev v postopku izdaje potrdila preveril istovetnost prosilca na ravni, ki jamči, da so identifikacijski osebni podatki, ki jih vsebuje potrdilo, s katerim je bil podpisan elektronski zahtevek, nedvoumno povezani s podpisnikom in da predstavljajo določeno fizično osebo. Overitelju predlagani zakon nalaga tudi obveznost preverjanja uradno dodeljenih identifikacijskih oznak pri državnem organu, ki takšno oznako podeljuje. Če tega ni mogoče preveriti, pa predlagani zakon določa, da je lahko elektronski podpis, ustvarjen na podlagi tovrstnega kvalificiranega potrdila, izdelan le v okviru informacijskega sistema overitelja, ki je kvalificirano potrditev izdal, preverja pa se lahko tudi zunaj navedenega informacijskega sistema. Tako lahko overitelj vzpostavi sistem za varno elektronsko podpisovanje, katerega sestavni del je tudi izdajanje kvalificiranih potrdil, uporabljajo pa ga lahko tudi državljani drugih držav članic, za katere pri državni organih ni mogoče preveriti navedenih identifikacijskih podatkov. Poleg omenjenega se z navedenim zakonom spreminja še zastarela oznaka valute, pri kateri so predpisane globe iz tolarjev v evre. Predlagani noveli Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovana predstavnika vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Predlagane spremembe Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu se med drugim nanašajo na možnost ugotavljanja istovetnosti prosilca na daljavo s pomočjo elektronske identifikacijske sheme. Po novem bo lahko overitelj istovetnost prosilca za izdajo kvalificiranega potrdila preveril tudi na podlagi že izdanega kvalificiranega potrdila. Prosilci bodo zahtevek za izdajo kvalificiranega digitalnega potrdila overitelju lahko poslali s fizično ali elektronsko pisno vlogo. Novela torej omogoča poslovanje z enim samim digitalnim potrdilom. Če je kvalificirano potrdilo enkrat že bilo izdano, se tako potrdilo šteje kot pristno identično in legitimno pri vseh kasnejših postopkih in poslovanju. To nedvomno pomeni administrativno razbremenitev tako prosilcev kot tudi overiteljev. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije podpiramo vse novosti, ki pomenijo poenostavitev in pocenitev postopkov, in hkrati tudi večjo varnost uporabnikov. Menimo, da obravnavani zakon temu sledi, zato ga bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani. Krščanski demokrati se zavedamo, da je tudi od tega, kako je urejeno elektronsko oziroma digitalno poslovanje v državi, v veliki meri odvisna rast konkurenčnosti Slovenije. V predlaganih spremembah zakona gre predvsem za uskladitve z evropskim pravnim redom. Naj izpostavimo le najpomembnejše. Dobro je, da se novela čim prej uveljavi, da bo lahko gospodarstvo in prebivalstvo v večji meri uporabljajo digitalni elektronski podpis, saj bi s tem bilo prihranjenega veliko časa, poti in stroškov, s tem pa se bo posledično povečala konkurenčna prednost Slovenije in v končni fazi tudi Evrope. V Estoniji, na primer, je elektronsko podpisovanje splošno razširjeno in prinaša, dokazano, velike učinke na vseh področjih. Menimo, da bi bilo tovrstno poslovanje treba čim bolj podpirati in razširiti tudi v Sloveniji. Za nas krščanske demokrate je pomembno vprašanje, kdo lahko izdaja digitalna potrdila in kakšne standarde mora za to izpolnjevati. Zato sprašujemo Vlado, ali so statusi zasebnih podeljevalcev digitalnih certifikatov dovolj jasni. Poleg države certifikate namreč izdajajo tudi Pošta Slovenije, Halcom in nekateri drugi. Po našem mnenju je bistveno za varno poslovanje, da se ve, kdo je lastnik certifikata. Previdnost velja predvsem pri digitalnih potrdilih tujcev, ki jih ni mogoče preveriti. Evropska komisija bi morala podati tudi mehanizem medsebojne izmenjave podatkov za potrebe preverjanja, saj bo šele takrat elektronsko podpisovanje bolje zaživelo za potrebe podpisovanj med državami članicami Evropske unije. S predlogom tega zakona pa je tudi določeno, da če podatkov overitelj ne more preveriti, se na ta način izdano kvalificirano potrdilo uporablja le v sistemu, v okviru katerega je bilo izdano. To pomeni, da je lahko elektronski podpis, ustvarjen na podlagi tovrstnega kvalificiranega potrdila, izdelan le v okviru informacijskega sistema overitelja, ki je kvalificirano potrdilo izdal. Preverja pa se seveda lahko tudi zunaj navedenega informacijskega sistema. Krščanski demokrati opozarjamo, da je področje tega zakona kompleksno in zahtevno, Slovenija pa tukaj žal nima izdelanih politik oziroma strategij, kar je velika škoda za gospodarstvo in tudi za prebivalstvo. Poslanci Nove Slovenije bomo novelo podprli.
Hvala. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanke skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani, vsem prav lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke! Predlog zakona, ki je danes pred nami, je najbrž v vladnem krogu nastajal pod delovnim naslovom Kovačeva kobila je vedno bosa. V Zakonu o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu se je preprosto pozabila dopustiti možnost, da se novo elektronsko potrdilo, se pravi kvalificirano potrdilo pridobi na osnovi veljavnega, že obstoječega. In to se zdaj popravlja s to novelo. Tako ne bo več treba predložiti osebnega dokumenta in hkrati iti osebno iskat ob dvigu novega veljavnega elektronskega podpisa oziroma novega kvalificiranega potrdila, ampak bo zadosti, da se uporabi že obstoječe veljavno elektronsko potrdilo in se novi ali dodatni na ta način pridobi. To bo olajšalo pridobivanje novih kvalificiranih potrdil različnim institucijam, podjetjem, podjetnikom in vsem državljankam in državljanom, ki z veljavnim kvalificiranim potrdilom že razpolagajo. Na ta način bodo lahko podjetja, podjetniki in vsi državljani prihranili tudi čas in denar. In konec koncev – tudi čas je denar. V SDS bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu, ki dela okolje podjetnikom prijaznejše, pa tudi ljudem prijetnejše in cenejše, enotno podprli.
Hvala. Gospa Saša Kos bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Elektronski podpis in elektronsko poslovanje je v Sloveniji pravno urejeno od leta 2000, ko je bil sprejet veljavni Zakon o elektronskem poslovanju. Ta je skupaj z uredbo, ki je bila sprejeta kasneje, določil pogoje za izdajo in uporabo elektronskih podpisov in potrdil pravno veljavnost elektronskih dokumentov in elektronskih podpisov, infrastrukturo overiteljev potrdil in tako dalje. Današnji hitri tempo življenja in poslovanja narekuje tudi intenzivno uporabo vedno novih orodij, ki uveljavljene postopke in procese poenostavljajo in predvsem pospešujejo. Ob uveljavitvi tega zakona leta 2000 in njegovi dopolnitvi leta 2004 se najbrž nobenemu od nas ni dozdevalo, da se bo tehnologija razvijala v taki meri, da bo elektronsko poslovanje, ki je bilo takrat le izjema, postopno, vendar zanesljivo nadomestilo tako imenovano klasično poslovanje z značilnim kupom papirja in za ljudi, ki imajo obilico časa. Z leti in z globalnim razmahom elektronskega poslovanja bo to izgubilo predpono "e", saj zagotovo postaja edina učinkovita oblika poslovanja. Elektronsko poslovanje je postalo način zasebnega in javnega življenja, saj zajema elektronsko bančništvo, zavarovalništvo, trženje in trgovanje, spletno trgovino, računalniško podprtost, skupinsko delo, sodelovanje in delo, pouk, svetovanje ter avkcije na daljavo. Z razvojem tehnologij in elektronskih storitev pa se v zadnjem času pred regulativo s področja elektronskega poslovanja in elektronskega podpisa pojavljajo novi izzivi, predvsem kako znotraj obstoječe zakonodaje zaobjeti vse novonastale okoliščine. Novela zakona, ki jo danes obravnavamo, pomeni prav to – z dopolnitvijo zakona se namreč odpravljajo pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri uporabi zakona v praksi, s poenostavitvijo postopka pa se olajšuje elektronsko poslovanje. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije se zaveda pomembnosti elektronskega poslovanja, ki mora biti urejeno tako, da je varno in uporabnikom čim bolj prijazno. Zaradi navedenega Poslanska skupina Pozitivne Slovenije napoveduje podporo zakonu, ki ga obravnavamo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Branko Smodiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani prisotni, dober dan! Zakon o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu je eden izmed tistih zakonov, ki po vsebini ne vzbujajo polemičnih razprav. Zato so redke spremembe, zadnja je bila sprejeta pred 10 leti, strokovno pripravljene prilagoditve na tehnološke novosti in zahteve evropskih direktiv. Socialni demokrati v svojih razpravah vseskozi opozarjamo, da mora biti področju poslovanja v digitalnem okolju namenjena posebna skrb. Poenostavitve, ki jih prinaša elektronsko poslovanje, so ena izmed največjih novodobnih pridobitev, a pri tem je treba zmanjšati možnosti zlorab, zlasti glede ugotavljanja istovetnosti posameznikov, ki uporabljajo različne storitve elektronskega poslovanja. Zato je pomembno, da so postopki in tehnološka oprema natančno določeni in poenoteni. Predlagana novela administrativno poenostavlja izdajo kvalificiranega potrdila, ki overja varnost elektronskega podpisa. Ta je bil doslej vezan le na vložitev zahtevka za izdajo potrdila v fizični obliki in ob fizični prisotnosti prosilca na prijavni službi overitelja. Po sprejetju predloga pa bo lahko overitelj, ki izdaja kvalificirana potrdila, ugotovil in preveril identiteto in druge pomembne lastnosti fizične osebe, ki zahteva izdajo kvalificiranega potrdila tudi na podlagi veljavnega kvalificiranega potrdila, ki ga je izdal overitelj, uvrščen na zanesljiv seznam nadzorovanih overiteljev. Predlagane spremembe bodo omogočile tudi izvedbo drugih projektov, kot je enotna kontaktna točka, ki bo domačim in tujim subjektom omogočila lažji vstop na trg z enostavnimi elektronsko podprtimi postopki pridobivanja dovoljenj ter tudi uporabljanja vseh drugih formalnosti v zvezi z ustanavljanjem in delovanjem poslovnih subjektov. Ne nazadnje se bo z uveljavitvijo te dopolnitve slovenskemu javnemu in zasebnemu sektorju olajšal razvoj in uporaba najsodobnejših rešitev e-poslovanja. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ŠOLSKI PREHRANI PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predstavniku Vlade Aljušu Pertinaču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik Državnega zbora. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o šolski prehrani ne posega v temeljna načela veljavnega zakona, saj se s predlaganimi spremembami z nekaterimi poenostavitvami postopka še dodatno uresničuje eden od temeljnih ciljev zakona, to pa je enostavnejši in preglednejši postopek. Prav tako niso predvidene posledice za javnofinančna sredstva. Poglavitne rešitve, ki se predlagajo, so: spremembe in dopolnitve veljavnega zakona, ki se nanašajo na uskladitve besedila veljavnega zakona o šolski prehrani z določbami zakona o uresničevanju pravic iz javnih sredstev, in sicer se v predlogu na novo oblikuje določba o upravičencih do subvencije za malico oziroma kosilo, tako da se ohrani samo tista zakonska materija, ki ni bila prenesena v zakon o uresničevanju pravic iz javnih sredstev, določbe, katerih vsebina je bila v celoti prenesena, pa se črtajo. Spremeni se določba zakona, ki določa, katere evidence morajo voditi šole v zvezi s šolsko prehrano. Do sedaj so šole iz informacijskega sistema Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti preko informacijskega sistema Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, to je aplikacija centralne evidence udeležencev vzgoje in izobraževanja, prejemale podatke o upravičenosti do subvencije iz odločbe o subvencije malice. Sedaj pa bodo prejemale podatke sicer na enak način, vendar neposredno iz odločbe o otroškem dodatku. Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev-C določa, da vračilo neupravičeno prejete pravice zahteva izplačevalec pravice, ki lahko dolg tudi deloma ali v celoti odpiše. Ker vso evidenco prijav na malico upravičencev do subvencije in dejansko prevzetih subvencioniranih obrokih vodijo šole, ki tudi izdajajo račune za razliko do subvencije staršem, so šole tiste, ki edine lahko vodijo ustrezne postopke v zvezi z morebitnimi vračili neupravičeno prejetih subvencij ali odpisom dolgov ob posvetovanju s pristojnimi centri za socialno delo. V zvezi s tem bi želel poudariti, da je bil vložen amandma, ki predlaga, da zaradi zahtevnosti postopka postopek odpisa dolga vodi pristojno ministrstvo, to je Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Predlaga se, da se določba spremeni z amandmajem, v katerem se na šolo prenašajo samo postopki vračil sredstev. Prvotno je bilo mišljeno, da bi to uredili s spremembo Zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja. Kot veste, Državni zbor spremembe Zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja ne bo obravnaval, zato se določba ureja s predlaganim amandmajem k predlogu tega zakona. Še posebej bi želel poudariti, da je pomembno, da se predlagane spremembe in dopolnitve sprejmejo vključno s predlaganim amandmajem, sicer šole jeseni ne bodo mogle dostopati do podatkov o upravičencih v centralni evidenci in bodo posledično morale pridobivati podatke od staršev ali pošiljati sezname na centre za socialno delo. Je pa predlagani amandma usklajen tudi z Uradom informacijskega pooblaščenca. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora Saši Kos.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 17. redni seji 4. 5. 2014 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o šolski prehrani, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport je v svojem mnenju predlog zakona podprla ter menila, da je treba postopke v zvezi z dodeljevanjem in nadzorom nad upravičenostjo do subvencioniranja šolske prehrane poenostaviti. Komisija je izpostavila še vprašanje sistemskosti zakona, na katero je v svojem mnenju opozorila Zakonodajno-pravna služba. Državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport je uvodoma povedal, da se spremembe in dopolnitve nanašajo na uskladitve besedila veljavnega zakona z določbami Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Pojasnil je, da Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev določa, da vračilo neupravičeno prejetje pravice zahteva izplačevalec pravice, ki lahko dolg tudi deloma ali v celoti odpiše. Ker evidenco prijav na malico, upravičenost do subvencije in dejansko prevzetih subvencioniranih obrokih vodijo šole, ki tudi izdajo račune za razliko do subvencije staršem, se določa, da so šole tiste, ki edine lahko vodijo ustrezne postopke v zvezi z morebitnimi vračili neopravičeno prejetih subvencij ali odpisom dolgov ob posvetovanju s pristojnimi centri za socialno delo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila njihovo mnenje in opozorila na pomembno odstopanje v noveli predlagane rešitve od sistemske ureditve problematike vračil, neupravičeno izplačanih javnih sredstev, med katere sodi tudi subvencioniranje malic učencev in dijakov ter kosil učencev. V povezavi s tem je opozorila tudi na pomisleke ustavnopravne narave, povezane s spoštovanjem načela enakosti, na vidik varstva osebnih podatkov in na nejasno oblikovano besedilo. V razpravi so glede vračila neupravičeno prejete subvencije in odpisu dolga nekateri menili, da je po določbah Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev določeno, da je za ukrepanje v teh primerih pooblaščen center za socialno delo ali izplačevalec pravice, kar zasleduje načelo enotnosti uveljavljanja pravic iz javnih sredstev in načelo ekonomičnosti. Uveljavljanje vseh pravic iz javnih sredstev je ob poenotenem načinu ugotavljanja materialnega položaja in kroga oseb zagotovljen na enem mestu in v enem postopku ter o njih odločeno z eno odločbo. Povedali so še, da je ob tem dosledno izpeljano tudi načelo ekonomičnosti, kar nam bi stranki zagotavljalo hiter in učinkovit postopek uveljavljanja pravic s čim manjšimi stroški. S strani ministrstva pa je bilo pojasnjeno, da gre pri subvenciji za malico oziroma kosilo za specifiko, saj gre za posredni prejemek iz javnih sredstev, o katerem se ne odloči z odločbo v upravnem postopku, ter se v celoti navezuje na priznano pravico do otroškega dodatka. Tako se upravičenost do subvencije za malico ali kosilo ugotavlja brez vloge, zgolj na podlagi veljavne odločbe o otroškem dodatku ali državni štipendiji, iz katere bo razviden povprečen mesečni dohodek na družinskega člana. Pristojni center za socialno delo tako nima potrebnih podatkov glede vračila neupravičeno prejete subvencije za malico ali kosilo, in bi bilo primerneje, da bi to zahtevala šola, ki edina razpolaga s potrebnimi podatki. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Branko Kurnjek bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanska lista.
Gospod predsednik, ponovno vsem prav lep pozdrav! V Državljanski listi bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o šolski prehrani, ki je bil v potrditev posredovan po skrajšanem postopku in prinaša uskladitev z Zakonom o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev do začetka naslednjega šolskega leta, torej leta 2014/2015. Na pristojnem odboru je bil sprejet amandma, ki je črtal 7. člen, s katerim se spreminja 18.a člen veljavnega zakona, zaradi česar je postal brezpredmeten amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov, o katerem pa bomo danes ponovno razpravljali. Že zdaj povem, da Državljanska lista daje podporo temu amandmaju. Za pridobitev subvencije za malico oziroma kosilo, posrednih prejemkov iz javnih sredstev, ni treba oddati vloge niti se o tej pravici ne odloči z odločbo v upravnem postopku, saj se v celoti navezuje na priznano pravico do otroškega dodatka. In ker so šole tiste, ki vodijo evidence prijavljenih na šolsko prehrano, in edine, ki razpolagajo s potrebnimi podatki glede višine neupravičeno prejete subvencije, so tudi one tiste, ki lahko vodijo postopke v zvezi z morebitnimi vračili neupravičeno prejetih subvencij. Dovolite, da opozorim še na posebnost, nenavadnost ali če hočete anomalijo, ki se tiče subvencioniranja prehrane učencev, dijakov in študentov, ki jo imamo pri nas. Če imamo namreč na eni strani sistem subvencioniranja študentske prehrane narejen tako, da na višino subvencije ne vpliva socialni položaj posameznega študenta oziroma njegovih staršev ali skrbnikov, pa je s subvencioniranjem šolske prehrane ravno obratno. Višina subvencije je odvisna od socialnega položaja staršev oziroma skrbnikov posameznega šolarja. Smiselno in tudi edino pravilno bi bilo, da se vsaj en obrok na posameznega učenca subvencionira enako kot pri študentih. Torej ne glede na socialni status. Ne nazadnje je tudi višina subvencij za prehrano ena izmed tistih stvari, ki diferencira oziroma razslojuje posamezne učence. Kot sem napovedal že v uvodu, bomo predlog sprememb zakona v Državljanski listi podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Janez Ribič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani! V iztekajočem se mandatu je bila problematika zagotavljanja šolske prehrane velikokrat uvrščena na dnevni red naših razprav. Samo spomnimo se žolčnih debat v času sprejemanja ZUJF-a pred dobrima dvema letoma ali pa razprav v okviru sprejemanja sprememb proračuna za leto 2013, v katerem so se zagotovila dodatna finančna sredstva za prehrano učencev in dijakov. Navedena sredstva so se nato s sprejetjem novega zakona o šolski prehrani tik pred zaključkom leta 2012 uveljavila v praksi, s čimer so se omejile tudi razprave o lačnih otrocih, katerih smo bili deležni skozi celotno drugo polovico leta 2012. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo novi zakon o šolski prehrani soglasno podprli, saj je uveljavil prijaznejše kriterije za dostop do brezplačnih šolskih malic. Tako je bilo za učence določeno, da je do brezplačne malice upravičen vsak, pri katerem povprečni mesečni dohodek na osebo, ugotovljen v odločbi o otroškem dodatku, ne presega 53 % neto povprečne mesečne plače, pri dijakih pa se je določila polna subvencija do vključno 4. razreda otroškega dodatka oziroma do 42 % neto povprečne mesečne plače, za 5. razred naj bi bila subvencija v višini 70 % cene malice, za 6. razred pa bo malica subvencionirana v višini 40 % cene malice. V praksi pomeni, da lahko v petčlanski družini s tremi šoloobveznimi otroki oziroma mladostniki mesečni dohodek znaša okrog 2 tisoč 50, evrov pa bodo vsi otroci še vedno deležni brezplačne malice. Takšna ureditev se je v praksi pokazala za zelo uspešno, saj je odstotek vključenih učencev v shemo šolske prehrane pri malici skoraj 100-procenten, pri kosilu pa približno 68-procenten. Dijakov prijavljenih na malico je okrog 65 %, kar pomeni da vsa zagotovljena sredstva še niso popolnoma izkoriščena. Predlagane spremembe Zakona o šolski prehrani niso pretirano obširne, saj gre pri predlaganem besedilu večinoma za uskladitev z določbami Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. V zakonu o šolski prehrani se tako ohranja le tista zakonska materija, ki ni bila prenesena v prej omenjeni zakon. Poleg tega se spreminjajo še določbe, ki se nanašajo na evidence šolske prehrane, ki jih vodijo šole, ki pomenijo odstop od sistemske ureditve, določene v socialni zakonodaji. Prvotno besedilo 7. člena predlaganega zakona, ki je bilo s sprejetjem amandmaja na odboru črtano iz predloga, je namreč določalo, da morajo šole voditi tudi postopke vračil neupravičeno prejetih subvencij ali postopke odpisovanja dolgov. Na to nesistemskost je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba, saj je edini primeren pooblaščeni center za socialno delo, s čimer se zagotavlja enotnost uveljavljanja pravic iz javnih sredstev. Tisti organ, ki odloči o določeni pravici, je tudi pristojen za vse spremembe, ki se na to pravico nanašajo, zato je bilo črtanje te določbe iz predlaganega zakona popolnoma razumljivo in logično. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da je zdrava in redna prehrana naših šolajočih se otrok in mladine izjemnega pomena za njihovo zdravje in razvoj. Skupaj pa se moramo truditi, da jih bo v sistemu šolske prehrane vključenih čim več, s čim manjšimi administrativnimi obremenitvami za njihove starše. Poslanka in poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlagano novelo Zakona o šolski prehrani podprli, ne bomo pa podprli predlaganega [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]ki v predlagani zakon ponovno vnaša nesistemsko ureditev glede vračila preveč izplačanih subvencij, saj menimo da mora to ostati v izključni pristojnosti centrov za socialno delo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Stališče bo predstavila gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovana predstavnika Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo novosti v noveli Zakona o šolski prehrani podprli, saj menimo, da gre za nujno spremembo, ki bo olajšala izvedbo subvencioniranja šolske prehrane. Sicer ne gre za neke velike spremembe. Učenci do subvencij namreč ne pridobivajo ničesar oziroma tudi izgubljajo ne, so pa predlagane spremembe zakona potrebne zaradi uskladitve z zadnjo sprejeto novelo Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki se v delu, ki se nanaša na pravice, povezane s šolskim sistemom, začne uporabljati z novim šolskim letom, to je s 1. septembrom letos. Prvotni vladni predlog novele je še predvidel, da bi lahko šola zahtevala vračilo neupravičeno prejete subvencije in da bi šola lahko odločala tudi o morebitnem odpisu dolga posamezniku. V Poslanski skupini DeSUS se načeloma strinjamo s tem, da je treba vse postopke na vseh področjih čim bolj poenostaviti, racionalizirati ter jih voditi na enem mestu. Tak namen je imela tudi socialna zakonodaja, torej Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev in Zakon o socialnovarstvenih prejemkih, ki sta bila sprejeta v letu 2010. Dejstvo je, da situacija pri subvenciji za malico ali kosilo nekoliko odstopa od take splošnosti, in sicer zaradi tega, ker je upravičenost do subvencionirane prehrane vezana na odločbo o otroškem dodatku; o slednjem odloča center za socialno delo. V primeru razveljavitve ali odprave odločbe o otroškem dodatku bo center za socialno delo odločal samo o vračilu neupravičeno prejetega otroškega dodatka, ne pa tudi o subvenciji za prehrano. Postopek o tem bi po veljavnem zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev vodilo Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Glede na to, da o tem v praksi že sedaj odloča konkretna šola, na kateri se izobražuje upravičenec do subvencije, v Poslanski skupini DeSUS menimo, da je primerno, da tako tudi ostane, saj ima šola ne nazadnje na razpolago tudi vse potrebne podatke. Amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov to na primeren način ureja, zato bomo v Poslanski skupini DeSUS ta amandma podprli, podprli pa bomo tudi celotno novelo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Ljudmila Novak.
Spoštovana gospa podpredsednica, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Krščanski demokrati menimo, da je potrebna celovita ureditev problematike šolske prehrane. Pričakujemo, da bo to pomembna naloga vlade v naslednjem mandatu. Večkrat se namreč zlorablja to občutljivo področje za ceneno nabiranje političnih točk, kar škoduje celotnemu sistemu, predvsem pa s tem jemljemo dostojanstvo tistim družinam in otrokom, ki so resnično šibki in potrebni pomoči. Ureditev subvencioniranja šolske prehrane je, še zlasti zaradi neugodnih socialnih razmer, v katerih so družine s šolajočimi se otroki, še posebej občutljiva tema. V Novi Sloveniji trdimo, da bi osnovna malica morala pripadati vsakemu osnovnošolskemu otroku, tako kot dobimo delavci plačano malico, kajti starši, ki imajo višje prihodke, plačujejo tudi višje davke in prispevke državi. Žal smo v Sloveniji ta sistem res zakomplicirali do konca. Hkrati pa se moramo zavedati, da si lahko privoščimo le toliko, kolikor zmoremo plačati. Slovenci pridelujemo kvalitetno in zdravo hrano. Odločevalci smo odgovorni, da naredimo vse za bolj logične in racionalne rešitve pri izbiranju dobaviteljev šolskim kuhinjam v duhu podpiranja domačih kmetov in pridelovalcev in predelovalcev. "Zdravo prehranjevanje in priporočene oblike ter obseg gibalne ali športne dejavnosti pomembno prispevajo k preprečevanju bolezni, prezgodnji umrljivosti in invalidnosti ter h kakovosti življenja prebivalstva," je zapisano v Resoluciji o nacionalnem programu prehranske politike v Sloveniji. Krščanski demokrati vemo, da smo prvi odgovorni za otroke in s tem tudi za prehransko vzgojo starši, nato pa vzgojitelji in učitelji. Verjamemo, da bo naslednja vlada v skrbi za dobrobit otrok pripravila kvalitetne in celovite predloge ureditve področja šolske prehrane. Poslanci Nove Slovenije bomo novelo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Ivan Grill.
Prav lep pozdrav vsem skupaj! Spremembam Zakona o šolski prehrani v Poslanski skupini SDS ne bomo nasprotovali, saj gre za usklajevanje tega zakona z določbami Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. V predlogu se na novo oblikuje določba o upravičencih do subvencije za malico oziroma kosilo, spreminja se določba, ki določa, katere evidence morajo voditi šole v zvezi s šolsko prehrano oziroma določba, po kateri bodo šole podatke o upravičenosti do subvencije prejele iz odločbe o otroškem dodatku. Zakon prinaša tudi novo določbo, s katero bi se šolam omogočilo zahtevati vračilo neupravičeno prejete subvencije in zagotovilo podlago, da se šole same odločijo o odpisu dolga. V Poslanski skupini SDS smo tej predlagani ureditvi nasprotovali. Po opozorilu Zakonodajno-pravne službe smo za drugo obravnavo na odboru vložili amandma, saj predlagana rešitev v zakonu ne sledi načelu ekonomičnosti. Po Zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev je za ukrepanje, povezano z vračilom neupravičeno prejetih javnih sredstev in odločanje o odpisu, pooblaščen center za socialno delo ali izplačevalec. Takšna ureditev zasleduje načelo enotnosti in načelo ekonomičnosti, kar pomeni, da je uveljavljanje pravic iz javnih sredstev zagotovljeno na enem mestu, v enem postopku in je o njih odločeno z eno odločbo, stranki pa je s tem zagotovljen hiter in učinkovit postopek s čim manjšimi stroški. Tem izhodiščem predlagana rešitev v predlogu zakona ni sledila, saj bi šolam naložila dodatno administrativno delo in navsezadnje bi šola za mnenje za delni ali celotni vpis vseeno zaprosila pristojni organ, torej center za socialno delo. V poslanski skupini smo bili zadovoljni, da je bil naš amandma očitno pomotoma sprejet na odboru, in to rešitev sedaj z novim amandmajem, ki bo s pomočjo koalicije sprejet, vrača na tisto rešitev, ki je v poslanski skupini ne podpiramo. Vsekakor pa želimo v Poslanski skupini SDS opozoriti, da ta zakon zagotovo ne bo rešil problema plačilne nediscipline ali problema lačnih otrok, pa ne lačnih otrok v šolah, ker jih tam zagotovo ni in jih ne sme biti, pač pa lačnih otrok doma. Doma je stiska ljudi vse večja, večja, kot je bila leta 2012, in ob vseh novih in višjih bremenih, s katerimi je ta vlada Alenke Bratušek v tem letu obremenila sleherno družino, je mnogim težko plačati tudi tisti del subvencionirane malice do polne cene, še posebej v srednjih šolah, kjer so zneski občutno višji kot v osnovnih šolah, zato tudi subvencije na področju srednje šole niso izkoriščene v celoti. Zavedamo se, da je finančni položaj v Sloveniji kritičen in da sredstev ni. Bo pa zaradi vedno večje stiske ljudi treba razmišljati v smeri, kako osnovnošolskim, pa tudi srednješolskim otrokom zagotoviti vsaj en brezplačen obrok na dan. Kot smo povedali že na začetku, bomo v poslanski skupini glasovali proti vloženem amandmaju, sprejetju tega zakona pa ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavila gospa Alenka Lampe.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Šolsko prehrano v Republiki Sloveniji ureja Zakon o šolski prehrani v povezavi z Zakonom o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev in Zakonom za uravnoteženje javnih financ. Zakon o šolski prehrani se uporablja za vse osnovne in srednje šole ter za osnovne šole v okviru zavodov za vzgojo in izobraževanje otrok in mladostnikov s posebnimi potrebami v Republiki Sloveniji, ki izvajajo javnoveljavne vzgojno-izobraževalne programe. Upravičenci do subvencije za prehrano so tisti učenci in dijaki, ki se redno izobražujejo in jim je po zakonu, ki ureja uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, priznana pravica do subvencije. Nazadnje je bil zakon o šolski prehrani spremenjen leta 2012. Takrat je bila tudi določena nova lestvica upravičenosti, ki je omogočila možnost pridobitve subvencionirane šolske prehrane večjemu številu učencev in dijakov. Novela je predvidela tudi bistveno enostavnejše postopke teh pravic. Trenutno se srečujemo s stanjem, da je del vsebine, ki ureja subvencije, urejen v zakonu o šolski prehrani, del pa v zakonu o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. To bi po mnenju predlagatelja, torej Vlade, lahko pomenilo težave pri izvajanju obeh zakonov v praksi oziroma povzročilo težave pri uveljavljanju pravic do subvencionirane prehrane v šolskem letu 2014/2015. Zaradi tega se predvideva uskladitev besedil. Rešitev bo torej v praksi prinesla večjo preglednost in jasnost predpisov na področju šolske prehrane, kar prispeva k pravni varnosti državljank in državljanov. Zaradi navedenega bomo v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod državni sekretar z direktorico direktorata, poslanke in poslanci! Socialni demokrati smo v zakonsko materijo urejanja šolske prehrane najbolj odločilno posegli takrat, ko smo menili, da je tudi srednješolska malica tisto področje, kjer naj bo prispevek iz javnih sredstev diferenciran. Menimo, da je tako prav, to ostaja tudi za osnovne šole. Mnenje o tem, da bi bilo na enak način treba urejati tudi zadeve v študentski prehrani, pa smo slišali iz stališča kakšne druge poslanske skupine. Kakorkoli že, o šolski prehrani smo slišali v javnosti vsaj dva različna aspekta. Eno je vprašanje lačnih otrok, ki se povezuje potem tudi z dobrodelništvom in različnimi humanitarnimi akcijami. Socialni demokrati pa menimo, da se morajo te zadeve urejati na sistemski ravni, zato je zakon o šolski prehrani zagotovo pravo mesto. Drugo vprašanje, ki ga je treba urejati na sistemski ravni, pa je zagotovo tudi uveljavljanje ustreznih prehranskih navad, ki bi preprečevale različne civilizacijske bolezni. Zadnja takšnih je zagotovo debelost. In tu opozarjamo na to, da je po resoluciji o nacionalnem programu prehranske politike 2005/2010 zagotovo skrajni čas, da dobimo tudi novo resolucijo o nacionalnem programu o prehrani in telesni dejavnosti, ki je v pripravi za obdobje 2014–2023. Gre ne nazadnje tudi za opozorila Svetovne zdravstvene organizacije, da je treba z implementacijo strateških dokumentov na področju prehrane in telesne dejavnosti storiti več za zagotavljanje zdravja v vseh politikah. Tudi v prehranski. To zagotovo velja tudi za našo državo. Zagotovljen zdrav obrok v šolanju je bistvenega pomena. Tu se mi zdi, da je storjenega bistveno več v osnovnih šolah in srednjih šolah, pri študentski prehrani pa z zagotavljanjem bonov samo deloma. Pa poglejmo, kakšni so podatki o vključenosti otrok v šolsko prehrano. Zagotovo je treba povedati, da je zajetih v malico v osnovni šoli 98,30 % vpisanih učencev. Skoraj polovica teh je upravičena do popolne subvencije. Medtem ko je prijavljenih na kosilo 112 tisoč 544 učencev od malo več kot 166 tisoč vpisanih v tem šolskem letu, to pa je 67,70 % vpisanih učencev. In prav ob teh, ki so prijavljeni na kosilo, je izbruhnil drugi problem, o katerem je treba spregovoriti, to pa je tudi neplačevanje kosil. Brezplačno kosilo je zagotovljeno za 13,30 % učencev. Neplačevanje je bil problem, ob katerega trčimo tudi ob tem zakonu. Socialni demokrati bomo podprli zakon, hkrati pa skušamo z vnovič vloženim amandmajem odpraviti vrzel, ki je nastala s sprejetjem amandmaja SDS. Prosimo za podporo temu amandmaju, ki ga je kot primernega spoznala tudi Zakonodajno-pravna služba, usklajen pa je tudi z informacijsko pooblaščenko. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil gospod Aljoša Jerič.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane in spoštovani! Leta 2012 smo ob sprejemanju proračuna za leti 2013 in 2014 z amandmaji zagotovili dodatna sredstva za šolsko prehrano, saj je vlada Janeza Janše z Zakonom o uravnoteženju javnih financ posegla tudi v sredstva za financiranje šolske prehrane. Na podlagi povišanja sredstev je bil sprejet tudi nov zakon o šolski prehrani, ki je omogočil šolsko prehrano bistveno večjemu številu učencev in dijakov, povečal pa se je tudi krog upravičencev za subvencijo kosila v osnovni šoli. Dodatna sprememba v zakonu se nanaša na vračilo neupravičeno prejete pravice. S sprejetjem vloženega amandmaja bomo danes omogočili, da bodo v skladu z Zakonom o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev šole, ki edine vodijo vse evidence prijav na malico upravičencev do subvencije in dejansko prevzetih subvencioniranih obrokih, lahko vodile postopke v zvezi z morebitnimi vračili neupravičeno prejetih subvencij ali odpisom dolgov. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek novelo zakona podpiramo in bomo glasovali za njeno sprejetje. Ob tem bi rad izrazil zadovoljstvo, da bomo s šolskim letom, ki se bo začelo jeseni, področje subvencioniranja prehrane urejali samo v tem zakonu, ki vsebuje boljše in ugodnejše rešitve za otroke. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanski skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih oziroma prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju k 7. členu. V razpravo dajem 7. člen ter amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Razpravljati želi mag. Majda Potrata. Morebiti še kdo? Besedo ima mag. Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Besedilo amandmaja, ki je na voljo za odločanje v okviru glasovanja jutri, je predlog, ki ne posega v ekonomičnost, ne ruši tudi principa odločanja na enem mestu. Zmotno je namreč prepričanje, da bi lahko centri za socialno delo urejali stvari, ki jih predlagamo s tem amandmajem. Gre samo za en problem. To je vračilo preveč prejete subvencije. Ni pa več v tem amandmaju odpisa dolga. Na to posebej opozarjam. Gre preprosto za to, da centri za socialno delo, ki odločajo z odločbo o višini otroškega dodatka, ta odločba in višina otroškega dodatka je pa tudi izhodišče za določitev višine subvencije za malico oziroma za upravičenje do subvencioniranega kosila. Torej, center za socialno delo izda samo odločbo o otroškem dodatku. Nikjer ne zbira podatkov o tem, ali je otrok prijavljen na malico ali na kosilo, niti ne zbirajo podatkov centri o tem, kolikokrat je otrok malical ali kosil. Torej, nimajo teh konkretnih podatkov, ki jih ima samo šola. Zato je to pravica in dolžnost šole, da uredi, resda pri upravičencu do izplačila, to pa je ministrstvo za izobraževanje, ki namenja sredstva za subvencioniranje šolske prehrane, ampak kot rečeno, tisti, ki ima podatke, je samo šola, ki ima podatek za konkretnega udeleženca izobraževanja. Ta podatek se uporablja samo v ta namen, zato tudi ne vidi ovire pri tem amandmaju informacijski pooblaščenec, ker se samo za specifičen namen uporablja ta podatek. Socialni demokrati torej prosimo, da se popravi tisto, kar je bilo storjeno na matičnem delovnem telesu, ko je bil sprejet amandma SDS, da se črta ta cel člen. Nekje torej mora biti inštrument, mora biti urejeno, kako se vrača preplačilo iz javnih sredstev za posameznika, ki ni uporabil te pravice, ki mu je z Zakonom o šolski prehrani dana, je pa iz kakršnihkoli razlogov ostala neuporabljena, nekonzumirana ta pravica. Posebej bi poudarila, da je sam zakon – večkrat je bilo v stališčih poslanskih skupin danes pojasnjeno, kaj se pravzaprav s tem zakonom ureja. Ne ureja se nobena nova pravica do upravičenja šolske prehrane, tudi ne oži se, urejajo se samo tiste stvari, ki jih je treba urediti s 1. septembrom letošnjega novega šolskega leta, da bodo stvari lahko funkcionirale tako, kot morajo, in da bodo podatki posredovani od tistih, ki podatke imajo, da ne bomo pričakovali podatkov od tistih, ki podatka nimajo. Poudarjam, center za socialno delo tega podatka pač nima, zato je amandma tudi ustrezno sledil priporočilom Zakonodajno-pravne službe. Če boste pogledali poročilo ali če boste prebrali magnetogram, je Zakonodajno-pravna služba ugotovila že za tisti amandma, ki je bil pripravljen za matično delovno telo, da sledi pripombam Zakonodajno-pravne službe. Hvala.
Hvala lepa. Besedo je želel državni sekretar gospod Aljuš Pertinač.
Hvala lepa za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Da ne bi ostal kakšen dvom: nič nesistemskega se ne predlaga s tem amandmajem, ki je predlagan. Nasprotno, mi samo sledimo sistemu, ki je že. Če pogledate 44. člen Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, v drugem odstavku pravi, da se kot prejeta pravica iz javnih sredstev po tem zakonu šteje tudi posredni prejemek v obliki znižanega plačila vrtca, posredni prejemek v obliki subvencije prevozov za dijake in študente, subvencije malice učencev in dijakov, subvencije kosila za učence in tako naprej. Vračilo neupravičeno prejete pravice v obliki posrednega prejemka zahteva izplačevalec pravice. Skratka, že sam Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev navaja, da gre pri posrednih prejemkih vračilo na tistega, ki pravico izplačuje. Zdaj pa 6. člen sprememb in dopolnitev Zakona o šolski prehrani, ki spreminja prvi odstavek 17. člena, navaja: "Šola vodi evidenco prijavljenih na šolsko prehrano, ki obsega podatke o otroku oziroma učencu oziroma dijaku, prijavljenem na šolsko prehrano." In potem navaja, katere vse podatke v svoji evidenci šola vodi. Skratka, šola je tista, ki razpolaga s podatki, šola je tista, ki v končni fazi izvaja sistem subvencioniranja šolske prehrane, šola je tista, ki podeljuje pravico in jo vzame. Samo pravica je pridobljena na podlagi odločbe centra za socialno delo, kot je tudi gospa poslanka Majda Potrata ravnokar zelo lepo razložila. Skratka, nesistemsko in predvsem z vidika ljudi bi bilo nerazumno, če bi imeli ureditev, po kateri bi o tem odločal kdo drug, ali resorno ministrstvo, ki ne razpolaga s podatki, s katerimi bi moralo razpolagati, da bi o tem sploh lahko odločalo. Hkrati tudi ne razpolaga s podlago, po kateri bi sploh pridobilo podatke, da bi lahko o tem odločalo. Še huje pa bi bilo, po našem mnenju, če bi o tem moral odločati center za socialno delo. V sodelovanju z Ministrstvom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti smo si dlje časa prizadevali, da so oni svojo zakonodajo spremenili na način, ki sedaj omogoča, da se o pravici glede šolske prehrane odloči s tem, ko CŠOD izda odločbo o otroškem dodatku in se potem preko komunikacij, elektronskih sistemov prenese ta podatek na šolo in potem šola to samo izvaja. Če ne bi bil sprejet predlagani amandma k temu členu, bi storili korak nazaj, skratka, bi nekaj, kar smo že popravili v zakonodaji s področja socialnega varstva na nek način z vidika ljudi, z vidika praktičnosti izvajanja poslabšali. Zdi se nam, da to ni potrebno, ker je sistem, kakršen je predlagan, že sedaj v veljavi. Tudi šole zaradi tega ne bodo dodatno obremenjene, ker že sedaj o tem odločajo. Skratka, ne gre za nobeno dodatno breme, ki bi ga nalagali šolam, in za nobeno nesistemsko rešitev, ki je predlagana. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Besedo ima mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Lep pozdrav državnemu sekretarju in vsem prisotnim! Moram povedati, da me v prvi vrsti veseli, da je subvencija malice oziroma kosila vezana na pravico do otroškega dodatka. S to informatizacijo postopka smo na en način olajšali življenje naših državljanov, ko enkrat oddajo vlogo in uprava sama reši in posreduje podatke na prave naslove. O tem zakonu ne bom govorila kot specialistka oziroma kot magistra s področja javne uprave, pač pa kot mama. Ta zakon bom potrdila in potrdila bom tudi amandma Socialnih demokratov, zato ker sledi normalnim življenjskim situacijam. Starši praktično vsakodnevno do 8. ure zjutraj sporočamo, ali se bo naš otrok udeležil kosila, ali je zbolel, ali bo morda cel mesec odsoten, ali se bo udeležil kakšne druge dejavnosti, ki ni povezana s šolo. In tisti starši, ki imajo pravico do subvencionirane malice in kosila, to sporočajo šoli, in šola je edina, ki te podatke ima. Zame amandma Socialnih demokratov pomeni vse na enem mestu. To se sporoča šolam, in šola je tista, ki s temi podatki razpolaga. In če pride do neupravičenega izplačila oziroma da se kaj vmes spremeni, je šola tista, ki bo najbolj pravilno, najbolj ažurno in seveda tudi najbolj dosledno ta morebitna preplačila lahko zahtevala nazaj. Iz tega razloga bom podprla amandma in tudi sam zakon. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati pri vloženem amandmaju? Besedo ima mag. Lejla Hercegovac.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Kratka bom. Pozitivna Slovenija bo podprla amandma Socialnih demokratov. Zakaj? Zato, ker se enostavno odpravlja ena anomalija, ki je bila že prej in je nepotrebna. Res, center za socialno delo ni verodostojen za take stvari. Šola je tista, ki mora voditi evidenco in tudi sprejemati povračila stroškov. Ta amandma bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati pri vloženem amandmaju oziroma k 7. členu? Če ne želi, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POLITIČNIH STRANKAH V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, tukaj prisotni mag. Renati Zatler, državni sekretarki na Ministrstvu za notranje zadeve.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani in spoštovane, pozdravljeni! Vlada je v Državni zbor posredovala predlog sprememb in dopolnitev Zakona o političnih strankah, s katerimi bodo izvedeni manjši popravki veljavnega zakona, ki se predvsem nanašajo na jasnejšo določitev kriterijev, ki se nanašajo na možnost pridobivanja dodatnih sredstev iz državnega proračuna, ki so namenjena za delovanje poslanskih skupin na podlagi Zakona o poslancih, spremembo obveznosti ponudnikov plačilnih storitev glede posredovanja podatkov o plačnikih prispevkov, jasnejšo ureditev financiranja v primeru, ko več strank vloži skupno listo kandidatov oziroma predlaga skupnega kandidata za volitve, kot organizator volilne kampanje pa je v skladu s 3. členom Zakona o volilni in referendumski kampanji določena ena stranka. In zagotovitev večjega varstva osebnih podatkov; gre za podatke o davčni številki fizičnih oseb, ki so dale posojilo stranki. Treba je poudariti, da smo z novelo Zakona o političnih strankah, ki je bila sprejeta lani decembra, upoštevali vsa priporočila Greca, ki se nanašajo na zagotovitev večje transparentnosti financiranja političnih strank, omejevanja korupcijskih tveganj, javno dostopnost podatkov iz letnega poročila stranke, višje globe za prekrške, učinkovitejši nadzor nad financiranjem političnih strank in ustrezno sankcioniranje za preprečevanje kršitev zakona. Vlada se je pred kratkim seznanila z mnenjem Greca, in sicer da je Slovenija ustrezno, pohvale vredno spremenila zakonodajo, tako Zakon o volilni in referendumski kampanji in Zakon o političnih strankah, ter da je nova zakonodaja skladna s priporočili Greca in zagotavlja večjo transparentnost političnega financiranja. Zakaj je to pomembno? Zato, ker so bili na predlog poslancev članom odbora na seji Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo sprejeti amandmaji, ki po našem mnenju niso skladni z nameni oziroma cilji, ki jih zasleduje tako Zakon o političnih strankah kot tudi Zakon o volilni in referendumski kampanji. Neprimerne rešitve, ki jih je treba posebej izpostaviti; gre za dvig gotovinskega poslovanja oziroma vplačil s 50 evrov na 420 evrov. Menimo, da bo ta sprememba omogočila netransparentno in nenadzorovano financiranje političnih strank. Z omejenim gotovinskim poslovanjem smo dejansko želeli omejiti korupcijska tveganja, dvig prispevka v gotovini pa bi lahko pomenil obvod pri financiranju političnih strank. Po našem mnenju je sporna tudi določba, ki uvaja možnost, da bo politična stranka prepovedana vplačila nakazala v humanitarne namene šele potem, ko bo to ugotovil revizor oziroma Računsko sodišče. Gre opozoriti, da mora stranka po sedaj veljavnem zakonu, če ugotovi, da gre za prepovedano vplačilo bodisi glede na vir financiranja s strani pravne osebe bodisi glede na dovoljeno višino, če je donator fizična oseba, ta vplačila nakazati v humanitarne namene v 30 dneh od prejetega vplačila. Obstaja bojazen, da na prepovedana plačila stranke ne bodo pozorne, morebiti celo zavestno, in bodo počakale, če bo nepravilnosti ugotovil revizor. Glede na pogostost opravljanja revizije, pravilnosti poslovanja političnih strank se bo to v povprečju lahko zgodilo enkrat na štiri leta. Menimo, da je sporna tudi določba, ki znižuje višino glob za prekrške. Globe so glede na sedaj sprejeti predlog neustrezne tudi v povezavi z Zakonom o volilni in referendumski kampanji, so prenizke. Poleg tega je pravna oseba, ki da nedovoljen prispevek stranki, sankcionirana strožje kot stranka, ki ta prispevek sprejme. Prav tako predlagana določba, ki je sestavljena iz več odstavkov, povzroča neskladje z drugimi določbami zakona. Nižanje višine glob ter spremembe 28. člena zakona nasploh pomenijo korak nazaj in neupoštevanje priporočil Greca, jasno pa je to priporočilo, ki se nanaša na to, da je potrebno, da se dvigne zgornja meja sankcij v Zakonu o političnih strankah, da bodo te sankcije v praksi učinkovite, sorazmerne in odvračilne, in da se zagotovi, da stranka ne obdrži sredstev, ki jih je pridobila v nasprotju z Zakonom o političnih strankah. Da povzamem, predlog Vlade, ki je bil usmerjen v manjše tehnične popravke zakona, je sedaj bistveno spremenjen in po našem mnenju ni več skladen z nameni oziroma cilji, ki jih zasleduje Zakon o političnih strankah. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jerku Čehovinu.
Hvala, gospa podpredsednica za besedo. Lep pozdrav državni sekretarki in seveda vsem ostalim! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o političnih strankah, ki ga je v obravnavo predložila Vlada. Odbor se je seznanil z gradivi. Predstavnica predlagatelja, državna sekretarka mag. Renata Zatler, je v dopolnilni obrazložitvi členov povedala, da predlagani zakon prinaša manjše spremembe, ki odpravljajo nekatere nedorečenosti oziroma pomanjkljivosti veljavne ureditve in bodo prispevale predvsem k lažjemu izvajanju zakona v praksi. Predlog zakona jasneje opredeljuje celotno maso sredstev, od katere lahko stranka pridobi do 50 % sredstev iz državnega proračuna, ki so namenjena za dodatno strokovno pomoč poslanskim skupinam. Predlog zakona določa, da bodo morali biti prispevki posamezne fizične osebe, višji od 50 evrov, vplačani s kreditnimi vplačili ali direktnimi obremenitvami v breme plačilnega računa plačnika preko ponudnikov plačilnih storitev, s čimer bo zagotovljen prenos celotnih in nespremenjenih podatkov o vplačilih, prav tako pa se bo preprečila možnost navajanja lažnih identifikacijskih podatkov plačnika. Predlog zakona tudi jasneje določa, da je zavezanec za posredovanje podatkov o plačniku stranki ponudnik plačilnih storitev prejemnika. Prav tako zakon spreminja del določbe, ki se nanaša na naštevanje osebnih podatkov, ki so jih ponudniki plačilnih storitev dolžni posredovati stranki in ki omogočajo identifikacijo oseb, ki so dale prispevek stranki. Predlog zakona tudi jasno ureja financiranje v primeru, ko več strank vloži skupno listo kandidatov oziroma predlaga skupnega kandidata za volitve, kot organizator volilne kampanje pa je določena ena stranka, in sicer tako, da splošna prepoved financiranja političnih strank s strani pravnih oseb ne velja za prenos sredstev med političnimi strankami v primeru skupnega financiranja volilne kampanje. Predlagani zakon zagotavlja večje varstvo osebnih podatkov fizičnih oseb, ki so dale posojilo strankam. Prav tako predlog zakona daje pravno podlago Računskemu sodišču, da za izvedbo revizije zbira osebne podatke, ki omogočajo identifikacijo, iz registra transakcijskih računov in iz davčnega registra, strankam pa za izpolnitev obveznosti nakazila nedovoljenih prispevkov v humanitarne namene omogoča preverjanje podatkov o državljanstvu v Republiki Sloveniji fizičnih oseb, ki niso člani stranke in so dale prispevek stranki. Glede pripomb Zakonodajno-pravne službe je predstavnica predlagatelja menila, da popravki niso potrebni. Predstavnica predlagatelja je izrazila nasprotovanje tudi večini predlogov za amandmaje odbora, in sicer tako predlogu, ki izvršuje znesek za financiranje strank s strani fizičnih oseb v gotovini, kot tudi predlogom, ki znižujejo globe za nekatere prekrške. Rešitev je ocenila za neustrezno tudi z vidika veljavne ureditve revizije pravilnosti poslovanja strank. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe mag. Saša Bricelj Podgornik je predstavila pripombe iz njihovega pisnega mnenja. Glede vsebine določila, ki se spreminja s 1. členom predloga zakona in strankam omogoča pridobivati namenska sredstva za delo poslanskih skupin, je opozorila na pripombo, ki jo je ZPS podala v mnenju k zakonski noveli zakona. V zvezi s 3. členom predloga zakona je opozorila na nedopustno zbiranje tako osebnega podatka o EMŠU kot tudi davčne številke za identifikacijo posameznika, saj oba osebna podatka omogočata popolno identifikacijo posameznika. V zvezi s 4. členom predloga zakona, ki se nanaša na financiranje volilne kampanje v primeru skupnih list kandidatov za volitve, je opozorila na neustrezno umestitev te določbe v Zakon o političnih strankah, saj financiranje volilne kampanje sistemsko ureja Zakon o volilni in referendumski kampanji. Glede na to, da so bile z Odlokom o razpustitvi Državnega zbora Republike Slovenije in o razpisu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije volitve že razpisane, ZPS opozarja tudi na to, da načelo zakonitosti v volilnih postopkih zahteva, da se vsa volilna opravila odvijejo po pravilih, ki veljajo v času razpisa volitev, kar je treba upoštevati tudi v zvezi s predlaganimi rešitvami. Predstavnica ZPS je izrazila tudi nekatere pomisleke s predlaganimi amandmaji odbora. Mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev je predstavil državni svetnik Jernej Verbič. Povedal je, da komisija predloga zakona ne podpira. V razpravi so bile kot ključne spremembe te novele izpostavljene rešitve, ki se nanašajo na financiranje volilne kampanje v primeru skupnih kandidatnih list. Predlagane spremembe omogočajo prenos sredstev s transakcijskega računa ene stranke na transakcijski račun stranke, ki je organizator volilne kampanje, s čimer se določa izjema od splošne prepovedi financiranja političnih strank s strani pravnih oseb, vpeljane z zadnjo novelo zakona. V obrazložitvi glasu pred končnim glasovanjem o vseh členih predloga zakona je predstavnica Poslanske skupine Državljanske liste zaradi sprejetih amandmajev odbora izrazila nasprotovanje [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]sprejeti amandmaji odbora rušijo rešitve, uveljavljene s predhodno novelo zakona ravno z namenom transparentnejšega poslovanja političnih strank. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel amandmaje k 1., 2., 3., 5. in 8. členu in na koncu glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Glede na to, da je nekoliko spremenjen vrstni red v povezavi z nekaterimi odjavami predstavitve stališča, bi vam povedala, da bo vrstni red prestavitve stališč naslednji: Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, za njo Demokratične stranke upokojencev Slovenije, potem Nove Slovenije, Pozitivne Slovenije in Državljanske liste. Prvi ima besedo za predstavitev stališča Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo. Spoštovani! Konec prejšnjega leta smo v Državnem zboru sprejeli revolucionarno novelo Zakona o političnih strankah, ki je zelo zaostrila nadzor nad poslovanjem političnih strank, omejila njihovo financiranje, poleg tega pa je uredila še določena vprašanja, ki so se pojavila pri izvajanju zakona. Sprejeti zakon je tako uveljavil prepoved financiranja političnih strank s strani vseh pravnih oseb in samostojnih podjetnikov, kar smo v Slovenski ljudski stranki ves čas podpirali. Smo pa ob tem opozarjali, da tako ostre prepovedi financiranja političnih strank s strani zasebnih virov nima skorajda nobena država v Evropski uniji. Poleg tega lahko to realno predstavlja večji pritisk na državne in lokalne proračune. Zakon je omejil tudi višino prispevkov fizičnih oseb, ki jih te namenjajo stranki, ter določil maksimalno višino gotovinskih prispevkov pri 50 evrih. Donacije, ki presegajo to višino, je namreč treba obvezno vplačati preko bank, hranilnic ali drugih izvajalcev plačilnih storitev. A v praksi se je izvajanje teh določb zakona izkazalo za nemogoče, zato imamo danes na mizi novo novelo Zakona o političnih strankah, ki na podlagi priporočila Združenja bank Slovenije spreminja določbo 22. člena zakona. Tako se določa, da mora fizična oseba, ki preko banke izvede prispevek stranki, poleg njegove višine posredovati še podatke o imenu, priimku, datumu rojstva in seveda naslovu. Drugi razlog, zaradi katerega v tako kratkem času spreminjamo Zakon o političnih strankah, je določnejša ureditev določbe 21. člena zakona, ki stranki predvideva možnost pridobitve do 50 % sredstev državnega proračuna, dodeljenih istoimenski poslanski skupini za strokovno pomoč oziroma izobraževanje poslancev, kar naj bi se določilo v pogodbi med stranko in Državnim zborom. Tudi te določbe v praksi ni bilo mogoče izvajati, saj ni bilo jasno določene skupne mase sredstev, zato se z današnjo novelo nedvoumno določa, da gre pri omenjeni zadevi za sredstva, ki so določena v finančnem načrtu za dodatno strokovno pomoč poslanskim skupinam, predlog za sklenitev pogodbe pa je v izključni pristojnosti vodje poslanske skupine in ne več posameznega poslanca. Nazadnje predlagani zakon še jasneje določa financiranje strank v času volitev, konkretno v primeru vložitve skupne liste s strani več strank. V poslanski skupini podpiramo večjo transparentnost poslovanja političnih strank, ki v javnosti, roko na srce, ne uživajo skorajda nikakršnega ugleda. To smo potrdili tudi s podporo zadnji noveli Zakona o političnih strankah. Je pa sprejetje te novele jasno pokazalo, da je pri poskušanju zagotavljanja večje transparentnosti treba imeti v mislih predvsem izvajanje posameznih določb zakona. S katerimi težavami se bodo torej spopadali tisti, ki jih zakon najbolj zadeva – naj samo omenim obveznost številčenja volilnih plakatov, kar je v življenje spravila novela Zakona o volilni in referendumski kampanji, ki je bila sprejeta v paketu z zadnjo novelo Zakona o političnih strankah. Poleg izjemnega povečanja stroškov tiska plakatov, ki jih mora plačati organizator kampanje, ta določba ni prinesla prav nobene dodane vrednosti za večjo transparentnost. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke upamo, da smo se iz te lekcije nekaj naučili in nam bo to predstavljalo nauk, kako se rokohitrske in všečne poteze obnesejo bistveno bolje v teoriji kot pa v praksi. Ne glede na to bomo poslanka in poslanci Slovenske ljudske stranke predlagano novelo Zakona o političnih strankah podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavila gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane in spoštovani! Ključne rešitve v smeri transparentnega financiranja političnih strank, v smeri javne dostopnosti podatkov iz letnih poročil strank in v smeri učinkovitejšega nadzora so bile vključene v novelo, ki smo jo sprejeli lansko leto. Gre za omejitve donacij političnim strankam, omejevanje pridobivanja posojil in drugačno razporeditev javnega denarja med večje in manjše stranke. Te rešitve smo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije podprli, saj še vedno menimo, da bodo pripomogle k preprečevanju korupcije, nasprotij interesov, klientelizma in nepotizma. Navkljub temu, da so te rešitve rezultat večkratnih usklajevanj s strani predstavnikov Državnega zbora in Vlade, se je izkazalo, da so nekatere določbe v praksi neizvedljive oziroma težko izvedljive, in zgolj to je razlog, da je Vlada pristopila k ponovnemu noveliranju zakona ter da smo poslanci tudi zahtevali izredno sejo. Gre namreč za manjše spremembe, ki vsebinsko ne posegajo v sprejete rešitve, zato Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije ne nasprotuje tako predlaganim rešitvam. Resda so bile včeraj popoldne na odboru sprejete tudi nekatere novosti. Poslanska skupina DeSUS se je strinjala z višjim pragom dovoljene donacije s strani fizičnih oseb. Kot utemeljen in upravičen predlog smo ocenili zvišanje še dovoljenega zneska gotovinskega prispevka na znesek, ki je po davčnih predpisih določen kot znesek gotovinskih plačil. Ta znesek je danes 420 evrov. Menimo namreč, da je sedaj veljavna meja 50 evrov izjemno nizka, sploh z ozirom na popolno prepoved donacij s strani pravnih oseb in omejitev donacij s strani fizičnih oseb. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o političnih strankah bomo v Demokratični stranki upokojencev Slovenije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka, dragi kolegice in kolegi! Z zadnjo novelo Zakona o političnih strankah, sprejeto v lanskem letu, smo zakonodajo s področja financiranja političnih strank bistveno izboljšali. V naš pravni red smo na podlagi priporočil Greca vnesli nekaj pomembnih novosti, ki bodo v bodoče zmanjšale možnost korupcije pri financiranju političnih strank. Ena bistvenih novosti te novele je bila prepoved pridobivanja prispevkov in donacij s strani pravnih oseb, samostojnih podjetnikov posameznikov in posameznikov, ki opravljajo samostojno dejavnost. Na ta način se bistveno zmanjša možnost, da gospodarski subjekti pridobivajo pomembne posle preko javnih naročil, prednosti pri privatizaciji in vpliv na postopke imenovanj na položaje. Druga bistvena novost zadnje novele Zakona o političnih strankah je povečanje pooblastil in nadzora Računskega sodišča nad finančnim poslovanjem političnih strank. Letna poročila vsake od političnih strank se najmanj vsake štiri leta ne le pregledajo, pač pa obvezno tudi revidirajo s strani Računskega sodišča. Revizijo pa bo mogoče izvajati tudi pogosteje, če bo podan sum, da so v letnih poročilih katere od političnih strank nepravilnosti. Še pomembneje pa je, da bodo letna poročila vsake od političnih strank najmanj vsake štiri leta ne le pregledana, pač pa obvezno tudi revidirana s strani Računskega sodišča. Revizijo bo mogoče izvajati tudi pogosteje, če bo podan sum, da so v letnih poročilih katere od političnih strank kakšne nepravilnosti. Tretja novost je zagotavljanje večje preglednosti finančnega poslovanja političnih strank. Gotovinski prispevki fizičnih oseb se smejo političnim strankam nakazati največ do višine 50 evrov, nad tem zneskom pa se morajo nakazati preko banke. Za tiste fizične osebe, katerih prispevek politični stranki presega povprečno mesečno bruto plačo, je treba javno objaviti podatke o donatorjih. Politične stranke morajo letna poročila javno objaviti na spletnih straneh Ajpesa. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov smo te rešitve v zadnji noveli Zakona o političnih strankah podprli. Rešitve so pomemben korak v boju proti vse bolj razraščeni korupciji. Dovolj restriktivna zakonodaja, zlasti pa njeno dosledno izvajanje in sankcioniranje kršiteljev, bo zagotovo omejila pojave korupcije v naši družbi. Seveda pa je dosledno izvajanje zakonodaje v največji meri odvisno od učinkovitosti delovanja nadzornih organov, to je sodišča, inšpekcije, Ajpesa in Računskega sodišča. Krščanski demokrati prav v slabem delovanju nadzornikov vidimo velik problem, in prav ti organi s svoji pasivnostjo in nesankcioniranjem kršiteljev namesto da bi preprečevali celo ustvarjajo pogoje za razraščanje korupcije. Pri izvajanju novele zakona so se pokazale neusklajenosti, nedoslednosti in pomanjkljivosti, ki se odpravljajo z danes obravnavanim predlogom novele zakona. V Novi Sloveniji nismo naklonjeni pogostim spremembam zakonov, če za to ni podanih tehtnih vsebinskih razlogov, kar smo v svojih stališčih tudi večkrat poudarili. V konkretnem primeru pa menimo, da je noveliranje zakona potrebno, saj je bila zadnja novela zakona očitno neusklajena z drugimi veljavnimi predpisi, predvsem z Zakonom o plačilnih storitvah in sistemih ter tudi z nekaterimi uredbami Evropske unije, ki se nanašajo na izvajanje plačilnega prometa. Noveliranje Zakona o političnih strankah je zato potrebno zaradi uskladitve zakona s temi predpisi in iz razloga, da se bodo spremembe zadnje novele zakona sploh lahko izvajale. Novela danes obravnavnega zakona torej bistvenih vsebinskih novosti ne prinaša, kljub temu pa je potrebna, da se odpravijo nedoslednosti in pomanjkljivosti, na katere pa bi morali v zakonodajnem postopku paziti predlagatelji zakona, ki bi morali vsak predlog zakona medresorsko uskladiti preden pride v odločanje v Državni zbor. Tak postopek bi bistveno zmanjšal število sprememb in dopolnitev zakona in razbremenil ne le delo Državnega zbora, pač pa olajšal tudi delo organov, ki zakon izvršujejo. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo danes obravnavani predlog sprememb in dopolnitev Zakona o političnih strankah podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavil gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, podpredsednica. Lep pozdrav, kolegice in kolegi! Zakon o političnih strankah je bil sprejet že leta 1994, od takrat že nekajkrat noveliran, nazadnje decembra lani. Zakon z vsemi spremembami vzpostavlja ustrezno pravno podlago, ki omogoča ustanavljanje, upravljanje in delovanje političnih strank ter s tem neovirano uresničevanje pravic do političnega združevanja. Zadnja novela Zakona o političnih strankah je bila sprejeta predvsem zaradi ureditve večje transparentnosti financiranja političnih strank in zagotovitve učinkovitejšega nadzora nad spoštovanjem določb zakona. Zaradi omejitve financiranja strank iz virov, ki jih zakon prepoveduje, je bila v zakon vnesena določba, ki predvideva financiranje strank preko pogodbe z Državnim zborom o zagotavljanju storitev, za katere poslanske skupine pridobivajo proračunska sredstva, za izobraževanje, strokovno pomoč, organizacijo poslanskih pisarn, pri čemer pa mora biti poraba namenska. Določba, ki v svoji biti posega v sredstva, namenjena neodvisnemu, samostojnemu in strokovnemu delovanju posameznega poslanca, je tarča sprememb tudi z novelo, ki jo obravnavamo danes. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija se s spremembo Zakona o političnih strankah na tak način in v tem času po daljši razpravi in temeljiti razpravi ne strinjamo, saj že potekajo predvolilna opravila, s to novelo pa bi spreminjali pravila med samo igro. Ne nazadnje nas na to opozarja Zakonodajno-pravna služba, pa tudi sama Vlada kot predlagatelj. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija predloga novele ne podpiramo, ker se neprimerno posega v sredstva, ki so namenjena delu posameznega poslanca in poslanskih skupin, za financiranje političnih strank. Naše stališče utemeljujemo tudi z opozorili Zakonodajno-pravne službe in Računskega sodišča, ki od Državnega zbora zahtevata in pričakujeta, da se sredstva, namenjena poslancem, porabijo namensko, torej za izobraževanje poslancev, za administrativno pomoč in strokovno pomoč pri delu poslanskih skupin ter organizacijo poslanskih pisarn. Naj spomnim, da je 27. 5. 2014 Računsko sodišče izdalo Revizijsko poročilo: Učinkovitost ureditve področja zagotavljanja strokovne pomoči poslancem. Računsko sodišče je ocenilo, da se z uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o političnih strankah, ki je začel veljati v začetku leta 2014 in omogoča drugačen način porabe sredstev za strokovno pomoč poslancev, naredi preglednost, gospodarnost, učinkovitost in uspešnost porabe teh sredstev, zato se s to novelo to ne bo povečalo. Tako Računsko sodišče pričakuje večji nadzor nad porabo teh sredstev. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija pa ne verjamemo, da bo to resnično doseženo s sedaj predlagano spremembo, saj nas na to opozarja Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija prav tako ne podpiramo, da se znesek anonimnih donacij zvišuje. Prav tako ne podpiramo zniževanja glob za kršitve zakona, tudi zaradi tega, ker smo poslanci brez zadržkov sprejeli višje kazni za državljane in državljanke tako glede varnosti v cestnem prometu kot pri preganjanju nedovoljenih sečenj v slovenskih gozdovih. Zakaj bi bile politične stranke pri tem izjema? Naj zaključim: v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija predloga zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Državljanske liste bo predstavila mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Še enkrat prav lep pozdrav! Dovolite, da stališče začnem na področju, na katerem imajo politika in politične stranke še vedno velik vpliv. Kisik za gospodarstvo – tako se imenuje predlog ukrepov za povečanje konkurenčnosti in gospodarsko rast, ki so bili slovenski javnosti predstavljeni avgusta preteklega leta. Zahteve slovenske obrti in podjetništva 2014 so bile predstavljene javnosti maja tega leta na Forumu obrti in podjetništva. In res je, omenjena gradiva so bila predstavljena tudi Vladi Republike Slovenije, z njimi smo se seznanili tudi poslanke in poslanci. Republika Slovenija je v tem času na svetovnem zemljevidu konkurenčnosti izgubila še nekaj mest. Po analizi Svetovnega gospodarskega foruma smo še preteklo leto zasedali nezavidljivo 56. mesto, letos pa smo še rahlo zdrsnili in pristali na 62. mestu. Med prvimi petimi najbolj problematičnimi elementi, ki negativno vplivajo na poslovno okolje, je na prvem mestu dostop do financiranja, sledi neučinkovita birokracija, rigidnost zaposlovanja, davčne stopnje in korupcija. In korupcija je povsod, tudi v okviru političnih strank. Predvsem zaradi tega smo z zadnjo novelo Zakona o političnih strankah, ki je pričela veljati 1. januarja letos, med drugim skladno s priporočili Skupine držav za boj proti korupciji oziroma organizacije Greco zvišali globe za kršitve, omejili gotovinska plačila fizičnih oseb na 50 evrov ter prepovedali financiranje strank s strani pravnih oseb. Kazni smo povišali zato, da bi opravljale funkcijo odvračanja od kršitev, gotovinske prispevke fizičnih oseb pa smo omejili na 50 evrov, ker se zavedamo, da so gotovinska plačila težko sledljiva, povečujejo možnost pranja denarja in nelegalnega političnega financiranja. Do včeraj torej vse lepo in prav, dokler niso bili na matičnem odboru sprejeti amandmaji, s katerimi dajemo vetra in kisika ne gospodarstvu, ki ga zares potrebuje, temveč korupciji. Kazni za politične stranke bodo znižane in bodo nižje od zagroženih glob za pravne osebe. Meja gotovinskih prispevkov fizičnih oseb bo zvišana s 50 na 420 evrov, kar bo zmanjšalo preglednost financiranja političnih strank. Še najbolj absurdno pa je, da najdemo rešitev, po kateri bodo politične stranke lahko zaobšle dolžnost opraviti prenakazila nedovoljenih prispevkov v humanitarne namene. V Državljanski listi se vseskozi zavzemamo za transparentnost, zavzemamo se tudi za sistemske rešitve, ki so utemeljene na strokovni ravni, in smo proti vrtičkarstvu. Žal ugotavljamo, da so podporniki amandmajev dali kisika ne gospodarstvu, ki ga potrebuje, ampak sebi, svojim političnim strankam. In to je tudi razlog, da novele v takšni obliki ne moremo podpreti. Danes je društvo Integriteta poslankam in poslancem poslalo tudi poziv za zavrnitev predlaganih dopolnil novele Zakona o političnih strankah, ki po njihovem mnenju mehčajo ta zakon. Temu pozivu bomo sledili poslanci in poslanke Državljanske liste.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OHRANJANJU NARAVE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo tukaj prisotni predstavnici Vlade mag. Andreji Jerina, državni sekretarki na Ministrstvu za kmetijstvo in okolje.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ohranjanju narave, katerega boste danes obravnavali in, upam, tudi z veliko večino podprli, je prva sprememba tega sistemskega zakona, ki ureja ohranjanje narave v Sloveniji, po noveli leta 2004, s katero je bila dosežena uskladitev slovenskega pravnega reda na področju varstva narave s pravom Evropske unije. Predlagana novela je del večjega zakonodajnega paketa na področju varstva okolja, s katerim želimo doseči odpravo administrativnih ovir in bremen ter povečanje učinkovitosti ukrepov na področju varstva okolja, kamor se uvršča tudi področje ohranjanja narave. Predlagana novela ohranja doseženo stopnjo zagotavljanja javnega interesa na področju ohranjanja narave. Predlagane zakonske rešitve so bile pripravljene ob upoštevanju dejstva, da ima Slovenija ohranjeno naravo z veliko stopnjo biotske raznovrstnosti in velikim številom naravnih vrednot. Tako predstavlja ohranjanje narave v Sloveniji tudi zelo pomemben del evropske in tudi svetovne naravne dediščine, saj je kar nekaj naravnih znamenitosti prepoznanih in varovanih tudi v svetovnem merilu z mednarodnimi konvencijami. Ohranjanje narave v Sloveniji predstavlja tudi velik razvojni potencial. Predlagane zakonske rešitve za odpravo administrativnih ovir in bremen, s poenostavitvami nekaterih upravnih postopkov in deregulacijo ter povečano učinkovitostjo ukrepov varstva narave bodo po našem mnenju pripomogle k hitrejšemu in boljšemu razvoju na tem področju. Med predlaganimi rešitvami na področju deregulacije so tudi delna sprostitev prometa z zemljišči v državni lasti na naravnih vrednotah in dopustitev možnosti prodaje zemljišča v zavarovanih območjih na naravnih vrednotah pod zakonsko določenimi pogoji. Z novelo se bo izvedla tudi manjša uskladitev s pravnim redom Evropske unije, kjer slovenska ureditev ne dosega zahtevane skladnosti z evropskimi predpisi, in sicer se določa obveznost pridobitve pravnomočnega naravovarstvenega soglasja za izdajo gradbenega dovoljenja, kar je na enak način že urejeno za pridobitev okoljevarstvenega soglasja. Ker je v času od uveljavitve Zakona o ohranjanju narave leta 1999 prišlo do sprememb sistemskih predpisov na področju prekrškov ter inšpekcijskega in carinskega nadzora, se s predlagano novelo ustrezno spreminjajo tudi te določbe zakona. Področje vožnje z vozili v naravnem okolju sodi v področje ohranjanja narave, ki pa je urejeno že od leta 1995 dalje s podzakonskim predpisom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja. Vožnja v naravnem okolju za rekreacijske namene je prepovedana, območje in infrastruktura, kjer bi se take vožnje odvijale, pa nista urejena. Tudi nadzor in sankcioniranje kršitev nista ustrezna oziroma se ne izvajata, zato je bila sprememba zakona na tem področju potrebna. Ureditev vožnje s kolesi v naravnem okolju je bila vključena v predlog zakona na predlog poslancev na seji matičnega delovnega telesa. Ministrstvo se je s tem predlogom strinjalo, saj vsebuje za resorno področje ministrstva sprejemljive rešitve, ki so tudi usklajene s predlagano ureditvijo za vožnjo v naravnem okolju z vozili na motorni pogon. Predlagane rešitve v noveli Zakona o ohranjanju narave bodo doprinesle k boljšemu poslovnemu okolju in večji učinkovitosti na področju ohranjanja narave. Glede amandmaja, ki ga je k predlogu zakona k 40. členu, ki spreminja 161. člen zakona, vložila Poslanska skupina SDS in s katerim predlagajo znižanje zagroženih kazenskih sankcij, menimo, da predlagano znižanje ni ustrezno, ker ravnanja, ki so v naslovnem členu sankcionirana, niso tako lahka, da bi se lahko kazenske sankcije še zniževale. Enkrat so bile na predlog Poslanske skupine SDS na seji matičnega delovnega telesa kazenske sankcije že znižane. S predlaganim dodatnim znižanjem bi se ravnanja, ki se sankcionirajo, še dodatno razvrednotila, zato predlagatelj meni, da tega amandmaja ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jakobu Presečniku.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka s sodelavkama! Opravičujem se, ampak današnja seja je izredno hitra, tako da sem malo zamudil, najbrž nekaj sekund. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ohranjanju narave na 39. seji 4. junija. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je k nekaterim določbam podala konkretne pripombe in so bile ustrezno upoštevane v amandmajih Poslanske skupine SD ter jih je odbor tudi sprejel. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Državnega sveta. Njegov predstavnik je v razpravi poudaril, da Državni svet predlagano novelo podpira, so pa opozorili med drugim tudi na problematiko črnih odlagališč. V skladu z Zakonom o varstvu okolja je namreč lastnik zemljišča odgovoren za odpadke na svojem zemljišču, če povzročitelj nezakonito odvoženih odpadkov ni znan. Zato bi po mnenju Državnega sveta država morala okrepiti preventivno delovanje s poostrenim nadzorom. Stališče Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije je predstavil njen direktor in poudaril, da zbornica novelo zakona sicer podpira, v organih zbornice pa je bilo največ pozornosti namenjene ureditvi vožnje v naravnem okolju in s tem povezanim vprašanjem upoštevanja interesov lastnikov kmetijskih in gozdnih zemljišč ter spoštovanja zasebne lastnine. Pri izvajanju zakona v praksi pa bo nujno doreči tudi nekatera operativna vprašanja. Na primer, novela določa, da je parkiranje v naravnem okolju dovoljeno, če temu ne nasprotuje lastnik zemljišča. V zvezi s tem se zastavlja vprašanje, na kakšen način se bo to izvajalo in ali predlagana rešitev pomeni, da bodo lastniki zemljišč sami postavljali prometne znake o prepovedi parkiranja. Nedorečeno je tudi vprašanje, ali bo brez fizičnih zapor gozdnih cest sploh mogoče doseči zmanjšanje voženj v naravnem okolju. Nejasno pa je tudi, kako bo lastnik zemljišča uveljavljal povračilo za škodo, če bo do nje prišlo oziroma ali bo moral sam izvesti vse potrebne postopke ali pa bi bilo mogoče njegovo pravico do povračila škode uveljaviti s kakšnimi enostavnejšimi postopki. V razpravi so člani odbora razpravljali predvsem o vsebini 4. člena, ki se nanaša na ureditev vožnje z vozili na motorni in drug lasten pogon v naravnem okolju, in vloženih amandmajih poslanskih skupin Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke ter predlogu za amandma odbora k temu členu. V nadaljevanju je bila pozornost članov odbora namenjena tudi predlaganim kazenskim določbam in amandmajem Poslanske skupine SDS k 38., 39. in 40. členu, s katerim se bistveno znižujejo kazni za storjene prekrške. Problem je v tem, da se tako visoke kazni oziroma kazenske določbe običajno sploh ne izvajajo in tako ne prispevajo k zmanjševanju prekrškov, kar je seveda glavni namen. Odbor se je opredelil do vseh vloženih amandmajev in jih tudi sprejel, ni pa se opredelil do treh amandmajev, ker so zaradi sprejetih amandmajev odbora postali brezpredmetni. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, mag. Jana Jenko.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Vsem skupaj ponovno lep pozdrav! Pred nami je druga obravnava predloga novele Zakona o ohranjanju narave, ki je v javnosti v času, ko je bila novela še v javni razpravi, sprožila burne odzive, in sicer predvsem s strani kolesarjev. Ker pa se je iz predloga novele v celoti umaknilo določbe o kolesarstvu v naravi, so se polemike o birokratskem nesmislu in pokopu turizma umirile. Vožnja s kolesi torej ostaja dovoljena po urejenih poteh in na območjih, ki so definirana kot območja športne in rekreacijske dejavnosti. Tako predlog novele odpravlja administrativna bremena in ovire pri varovanju narave, določa pa samo vožnjo z motornimi vozili v naravnem okolju. Predlog sprememb zakona med drugim odpravlja tudi neskladje z evropskimi predpisi. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli, saj bolj strogo ureja vožnjo v naravnem okolju z vozili na motorni pogon. Na to problematiko v Poslanski skupini DeSUS že dlje časa opozarjamo, saj se z brezglavo vožnjo v naravnem okolju uničuje naravo ter ogrožajo živali in ljudje. Vožnja z motornimi vozili v Republiki Sloveniji je sicer z uredbo urejena že od leta 1995. Od takrat pa do danes se je število ljubiteljev vožnje izven urejenih cest znatno povečalo, zato se je sedanja ureditev izkazala za neustrezno. Predlog novele pa ne omejuje vožnje za motorna vozila v naravnem okolju, če gre za vozila, namenjena opravljanju gospodarske dejavnosti oziroma javne službe. Ureja se samo vožnja v rekreativne namene, ki bi bila dovoljena po cestah in prometnicah, v naravnem okolju pa s sprejetjem predloga novele le na posebej določenih območjih in prireditvah, ki bodo pridobila potrebna dovoljenja. Naj na koncu še enkrat ponovim, da bo predlog novele dobil podporo poslank in poslancev poslanske skupine. Tik pred zdajci pa je SDS vložila amandma o znižanju kazni, ki ga ne bomo podprli. V Poslanski skupini DeSUS tako kot vedno tudi tokrat menimo, da kdor zakona ne krši, mu kazni niso potrebne. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča Poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga bo predstavila gospa Iva Dimic.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Krščanski demokrati podpiramo celovit in okoljsko skladen razvoj Slovenije, temelječ na naravnih danostih. Z okoljskimi spremembami se je treba soočiti in prebivalce Slovenije pripraviti na podnebne spremembe. Že sedanje razmere dokazujejo, da se je kakovost življenja v tem oziru poslabšala. Neurja in ujme uničujejo domove, kmetijske pridelke in druge dobrine. Upoštevati je treba spremenjene vremenske razmere in večjo možnost poplav, viharjev, toče, žleda in plazov. Uspešna prilagoditev bo mogoča le z učinkovitimi, hitrimi in strokovno utemeljenimi postopki, ki jih ureja tudi predlagana novela. Naj izrazim zadovoljstvo nad kvaliteto in vsebinsko razpravo na pristojnem odboru glede nekaterih predlaganih rešitev in amandmajev Nove Slovenije. Upam, da smo jasno in nedvoumno uredili prepoved vožnje z vozili na motorni pogon v naravnem okolju. Krščanski demokrati računamo na medsebojno zaupanje in spoštovanje vseh deležnikov pri urejanju tega občutljivega področja. Enako velja za ureditev vožnje s kolesi v naravnem okolju. Za krščanske demokrate je lastnina izjemno pomembna kategorija. Ravno zaradi tega bo treba vložiti kar nekaj energije za sklenitev ustreznih dogovorov med kolesarji oziroma turističnimi ponudniki kolesarjenja v naravnem okolju na eni ter med lastniki oziroma upravljavci zemljišč in poti na drugi strani. Verjamemo, da je mogoče doseči dogovor v dobro vseh strani, saj je kolesarjenje tudi vedno bolj priljubljeno v okviru domače turistične ponudbe. Poudarjamo pa, da je vožnja ob ustreznem dogovoru z lastnikom oziroma upravljavcem dovoljena le po utrjenih poteh, ne pa kjerkoli. Nova Slovenija je v svojem programu predstavila odgovore za prihodnost, poleg nizkih davkov in odprtega gospodarstva še enostavne postopke. Konkretneje je tukaj mišljena pot k učinkovitejši javni upravi. Nešteto procesov in postopkov je treba deregulirati, znižati stopnjo birokracije in ponovno uvesti načelo zdrave kmečke pameti. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona po besedah predlagateljev uvajajo rešitve, katerih posledica bo razbremenitev več ravni odločanja. Uvedba predlaganih rešitev naj bi pomenila dolgoročno poenostavitev oziroma zmanjšanje števila postopkov, odpravila administrativne ovire, ki so bile zaznane v praksi, ter zagotovila uskladitve z drugo sistemsko zakonodajo in postopki, pri čemer mora biti varstvo narave zagotovljeno v najmanj enakem obsegu in kakovosti. Ker te rešitve sledijo usmeritvi našega programa, bomo tudi poslanci Nove Slovenije podprli predlagane spremembe Zakona o ohranjanju narave.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Zakon o ohranjanju narave odpravlja administrativne ovire in povečuje učinkovitost ukrepov varstva narave s poenostavitvami postopkov in deregulacijo ter uvaja druge poenostavitve na področju ohranjanja narave. Zakon ureja tudi ureditev posebnega dogovora o izvajanju ukrepov varstva naravnih vrednot državnega pomena s strani lokalnih skupnosti, poenostavitve na področju sklepanja skrbniških pogodb. Z novelo se izvedejo tudi deregulacije in povečuje učinkovitost ukrepov varstva narave z delno sprostitvijo prometa z zemljišči v državni lasti na naravnih vrednotah in dopustitev možnosti prodaje zemljišča v zavarovanih območjih in naravnih vrednotah pod zakonsko določenimi pogoji. V Sloveniji je vožnja z vozili v naravnem okolju urejena že od leta 1995 dalje z Uredbo o prepovedi vožnje z vozili v naravnem okolju. V zadnjem desetletju se je zelo povečalo število ljubiteljev ter različnih oblik športa in rekreacije z motornimi vozili, ki omogočajo tudi vožnjo izven cest. Posledica tega je, da se število voženj izven cest v naravi stalno povečuje, s tem pa se sorazmerno povečujejo tudi motnje v naravi in pritiski na okolje, neurejeno pa je tudi evidentiranje vozil za vožnjo v naravnem okolju, ki jih ni treba registrirati, ker niso namenjeni vožnji po cesti. V samem predlogu zakona so bile kazni občutno previsoke, nesorazmerne in nerazumne v primerjavi z ostalimi prekrški, tudi na področju cestnega prometa. Na odboru za kmetijstvo in okolje smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke z amandmaji predlagali kar občutno znižanje kazni, in so bili ti amandmaji tudi sprejeti. Ker pa še vedno menimo, da so kazni za manjše prekrške previsoke, z dodatnim amandmajem predlagamo v tem segmentu še dodatno znižanje. Tako dopolnjen in spremenjen Zakon o ohranjanju narave bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavil gospod Jože Velikonja.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane predstavnice Vlade, poslanke in poslanci! Ko govorimo o varstvu narave, so nas v Sloveniji velikokrat polna usta o tem, kako jo je treba ohraniti čim bolj neokrnjeno in jo moramo nasploh in povsod varovati. Žal praksa potem ni vedno takšna. Zadeva se namreč pogosto zaplete že, ko je treba upoštevati vsa obstoječa zakonska določila pri načrtovanju posegov v naravo. Res je, da se velikokrat v praksi srečujemo z obsežno normiranostjo tega področja, vendar je tudi res, da nam brez natančnih določil, kaj so dovoljeni in nedovoljeni posegi v naravo, zadeva hitro uide izpod kontrole. Pri tem je treba vedno dosegati poglavitni cilj normiranja, da je v Sloveniji varstvo narave na najvišji možni ravni, ki še dovoljuje trajnostni razvoj države. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ohranjanju narave določa prav to. Povečuje učinkovitost ukrepov varstva narave in hkrati odpravlja administrativne ovire in bremena, s katerimi se dolgoročno zmanjšuje število postopkov, številni pa se poenostavljajo in deregulirajo. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona se racionalizira povečanje učinkovitosti na področju organiziranosti ohranjanja narave, odpravljajo se manjša neskladja z evropskimi predpisi, natančneje se urejajo tudi vožnje z vozili na motorni pogon v naravnem okolju. V dosedanji ureditvi je bila vožnja urejena le v 18 let stari uredbi vlade, ki je povzročala veliko nezadovoljstva v javnosti zaradi vsesplošne prepovedi. Novela zakona sedaj to področje zadovoljivo ureja, čeprav ostajajo odprta še nekatera vprašanja. Največje razbremenitve novele zakona se nanašajo na področje izdajanja naravovarstvenih soglasij, kjer se bodo lahko izdajala soglasja s pogoji, kar do sedaj ni bilo mogoče. Dodatno se bo zmanjšala obveznost pridobivanja naravovarstvenih soglasij v primerih, ko je izkustveno ugotovljeno, da posamezni posegi v prostor ne morejo povzročiti negativnih posledic za ohranitev naravnih vrednot ali drugih vrednih delov narave. Pričakuje se do 700 postopkov manj na leto. Glede predloga o znižanju glob smo v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije že v dosedanjih razpravah ob obravnavi Zakona o gozdovih ter Zakona o vinu zagovarjali stališče, da mora biti višina glob takšna, da ima ustrezen destimulativni učinek, ki bo prispeval k uresničevanju glavnih ciljev zakonov. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Pozitivne Slovenije predlog novele zakona sprejela.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila dr. Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav vsem skupaj! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo spremembe in dopolnitve Zakona o ohranjanju narave, kot ga je predlagala Vlada ter dopolnil Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje na seji 5. 6. 2014. Naša podpora izhaja iz ugotovitve, da predlog sprememb zakona odpravlja določene administrativne ovire in bremena pri ohranjanju narave, da poenostavlja izdajo naravovarstvenih soglasij, za katera vemo, da so povzročala dolge postopke pridobivanja dovoljenj za različne infrastrukturne in druge gradbene projekte, pa tudi racionalizacija na področju sprejemanja ukrepov varstva narave je v teh dopolnilih opazna. Posebej želimo izpostaviti tisti del dopolnil zakona, ki se v 4. členu zakona, nanašajo pa se na 28.a do 28.d člen v Zakonu o ohranjanju narave, nanašajo na ureditev vožnje z vozili na motorni ali kakšen drug lasten pogon vozila v naravnem okolju, potem na dovoljenje za javne prireditve vožnje z vozili na motorni pogon v naravnem okolju, na evidenco in označitev vozil na motorni pogon, ki niso registrirana v skladu s predpisi, ki urejajo motorna vozila, ter na ureditev vožnje s kolesi v naravnem okolju. Del te problematike je doslej urejala zelo stara, kot smo že slišali, uredba vlade. Bilo pa je zelo veliko konfliktov v družbi med tistimi, ki bi želeli izvajati določene javne prireditve ali izvajajo v naravnem okolju določne športne aktivnosti, in lastniki zemljišč ali celo lovskimi organizacijami, o čemer, na primer, lahko beremo tudi danes na enem od slovenskih elektronskih portalov. Navedbe na portalu sicer niso potrjene – gre namreč za nastavljanje žebljev gorskim kolesarjem –, vsekakor pa kažejo na določene že kar življenjsko nevarne konflikte. Ker gorski kolesarji opozarjajo, da lovci preganjajo gorske kolesarje, sami pa vozijo po gozdovih in jasah s terenskimi vozili, je treba povedati, da zakon omogoča vožnjo za potrebe lovsko-čuvajske službe, in sicer govori o tem peti odstavek novega 28.b člena v Zakonu o ohranjanju narave. Na odboru za kmetijstvo je bila odprta razprava o predlaganih kazenskih določbah. To razpravo iz drugih sej Državnega zbora že zelo dobro poznamo. Šlo je za dopolnila Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 38., 39. in 40. členu, s katerimi se bistveno znižujejo kazni za storjene hujše ali lažje prekrške. V bistvu smo na odboru zmanjšali oziroma prepolovili predvidene kazni, kot jih je predlagala Vlada. Večina članov odbora je namreč menila, da so zapisane kazni tako visoke, da se v praksi potem, vsaj v nekaterih primerih, niti ne izrekajo, zato smo tudi podprli znižanje kazni. Smo pa na sejo sedaj dobili dodaten predlog Poslanske skupine SDS, kar je predstavil kolega mag. Žnidar, in sicer za spremembo 40. člena zakona, kjer se obravnavajo lažji prekrški. SDS predlaga še dodatno znižanje, torej še dodatno prepolovitev kazni, na že močno znižane kazni na odboru za kmetijstvo. Naše mnenje je, da bi politične stranke, ko pišejo predloge dopolnil, vendarle morale ohranjati določeno mero zdravega razuma ali politične higiene. Če je Vlada in večina na odboru za kmetijstvo pristala na precejšnje znižanje kazni za vse vrste prekrškov, potem bi bilo dobro, da se ohrani kakšna, po našem mnenju minimalna mera dobrega okusa pri zahtevah za še dodatno zniževanje kazni. Povem naj, da Socialni demokrati ne bomo pristali na takšno dopolnilo, saj novo zagrožene sankcije ne bi odvračale potencialnih kršiteljev od dejanj, ki pa sploh niso tako lahka. Opozorim naj, da imajo kmetje veliko škode in tudi slabe volje zaradi vozil, recimo, ki so parkirana po njihovih parcelah v sezoni nabiranja različnih gozdnih sadežev, bodisi špargljev na Krasu ali gob po vsej Sloveniji, in da bi nizke zagrožene kazni v kombinaciji s premajhnim številom inšpektorjev vodile v še hujše ropanje naravnih virov in bogastev. Tisti, ki živimo na Primorskem, se tega problema toliko bolj zavedamo, ker vemo, kako stroge so sankcije za tovrstna početja v sosednji Italiji. Kot rečeno, soglašamo z dopolnili Zakona o ohranjanju narave, smo pa proti dopolnilu SDS o dodatnem znižanju sankcij. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavila Alenka Pavlič.
Hvala lepa. Predlog zakona povečuje učinkovitost ukrepov varstva narave in hkrati odpravlja administrativne ovire in bremena, s katerimi se dolgoročno zmanjšuje število postopkov, številni pa se poenostavljajo in deregulirajo. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona se racionalizira povečanje učinkovitosti na področju organiziranosti ohranjanja narave, odpravljajo se neskladja z evropskimi predpisi, ureja pa se tudi vožnja z vozili v naravnem okolju. V zvezi s tem bi radi v Poslanski skupini nepovezanih poslancev opozorili, da se je v zadnjem desetletju zelo povečalo število ljubiteljev ter različnih oblik športa in rekreacije z motornimi vozili, ki omogočajo tudi vožnjo izven cest. Po oceni Slovenske turistične organizacije je pri nas med vsemi kolesarji polovica gorskih, zato je gorsko kolesarjenje eden od ključnih turističnih produktov pri razvoju in promociji aktivnih počitnic. Tega se zelo dobro zavedajo v nekaterih drugih evropskih državah, ki gorsko kolesarjenje prepoznavajo kot potencial za razvoj turističnih destinacij. Gorski kolesarji v Sloveniji ugotavljajo, da zakonodaja ter organizacijski in finančni vložki v urejanje gorskega kolesarjenja v Sloveniji ne sledijo rasti priljubljenosti tega športa in trendom v kolesarskem turizmu v tujini. Tudi v agenciji Spirit pričakujejo, da bo zakonodaja omogočila razvoj gorskega kolesarjenja, da bo prijazna do gorskih kolesarjev in do drugih uporabnikov prostora ter da bo zakonodajalec z njo omogočil razvoj kolesarske infrastrukture, kot so specializirane gorske kolesarske poti. Zakonodaja bi morala biti po njihovem tudi podlaga za legalizacijo in ureditev ponudbe vodenja in vožnje po poteh zunaj klasificirane cestne infrastrukture. Trenutna uredba o prepovedi vožnje v naravnem okolju iz leta 1995 namreč določa, da je "na območju Republike Slovenije v naravnem okolju prepovedano voziti, ustavljati, parkirati ali organizirati vožnje z motornimi vozili, kolesi s pomožnim motorjem in drugimi prevoznimi sredstvi, ki omogočajo gibanje, hitrejše od hoje pešca, z močjo lastnega motorja in niso namenjena izključno vožnji po cesti in s kolesi". Čeprav gorski kolesarji vztrajno opozarjajo, da kolesarjenja v naravnem okolju ni mogoče metati v isti koš z brnenjem štirikolesnikov, motorjev za motokros ali motornih sani, je 19 let stara uredba še vedno v veljavi. Uredba dodatno prepoveduje tudi organizacijo športnih prireditev z gorskimi kolesi, kar pa škoduje razvoju celotne športne panoge in pomeni tudi nepotreben izpad dohodka iz naslova turistične dejavnosti. Zato smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek vztrajali pri tem, da se pred koncem mandata tega državnega zbora sprejme novelo Zakona o ohranjanju narave. Izhajajoč iz obremenjevanja, ki ga vožnja s kolesom povzroča v naravi, in upoštevajoč strokovna priporočila in stališča zainteresirane strokovne in druge javnosti, kolesarskih združenj, zvez in posameznikov, lastnikov zemljišč, kmetovalcev, njihovih asociacij, planincev, lovcev, ribičev, tabornikov, naravovarstvenikov, turističnih združenj in drugih deležnikov, smo v Zavezništvu Alenke Bratušek skupaj z nepovezanim poslancem Draganom Bosnićem ob izdatni podpori Ministrstva za kmetijstvo in okolje oblikovali sprejemljiv družbeni kompromis za ureditev vožnje s kolesom v naravnem okolju. Odbor je tako na naš skupen predlog sprejel rešitev, s katero se vožnja s kolesi dovoljuje na utrjenih poteh, če temu ne nasprotujejo lastniki ali upravljavci teh poti. Vožnja s kolesom v naravnem okolju je dovoljena tudi v okviru javne prireditve na podlagi dovoljenja za javno prireditev. Dovoljena pa je zunaj naravnega okolja, kamor se uvrščajo tudi območja, ki so s prostorskimi akti določena kot površine za šport in rekreacijo in namenjena tudi vožnji s kolesom. S tem se dopušča ustanavljanje kolesarskih parkov in drugih območij, namenjenih vožnji s kolesi, v območjih za šport in rekreacijo. Območja za šport in rekreacijo določajo občine s svojimi prostorskimi akti. Namenjena so različnim vrstam dejavnosti, lahko pa tudi ali izključno vožnji s kolesom. Ker vožnje s kolesom po planinskih poteh in v gozdnem prostoru urejata specialna zakona, se za ta dva primera določbe naslovnega člena ne uporabljajo in se specialna ureditev za ta območja ohranja v veljavi. Stara uredba oziroma vsesplošna prepoved vožnje s kolesi v naravnem okolju bo tako po 19 letih odpravljena. Novela Zakona o ohranjanju narave pa bo s sprejetimi spremembami določila, kje je vožnja s kolesi v naravnem okolju dovoljena. Pa še to, glede amandmaja, ki ga je k 40. členu predloga zakona, ki spreminja 161. člen, vložila Poslanska skupina SDS, vas obveščam, da temu amandmaju nasprotujemo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Državljanske liste bo predstavila mag. Katarina Hočevar.
Lepo pozdravljeni še enkrat! Na seji odbora je bil vložen predlog, da točko obravnave sprememb in dopolnitev Zakona o ohranjanju narave umaknemo. V Državljanski listi smo veseli in zadovoljni, da ta umik ni bil izglasovan, saj smo mnenja, da naravovarstvena vprašanja ne smejo biti odvisna od tega, v katerem obdobju mandata smo, in da je področje ohranjanja narave tisto področje, kjer moramo tudi politiki stopiti skupaj in pridobiti čim večje soglasje. Novelo v Državljanski listi pozdravljamo, prvič zato, ker odpravlja administrativne ovire in nepotrebna bremena, in to ne na račun ohranjanja narave. Podpiramo jo tudi zato, ker poenostavlja postopke in deregulacijo. Govorniki pred menoj ste izpostavili že kar nekaj področij sprememb. Sama bi se tako omejila le na štiri zelo enostavne in praktične, recimo področje predkupne pravice za državo. Rok se z dosedanjih 60 dni skrajšuje na 30 dni. Ureditev možnosti, da lahko en javni zavod upravlja z več zavarovanimi območji, kar bo prav tako pripomoglo k potrebnim administrativnim razbremenitvam. Z novelo, recimo, odpravljamo potrjevanje programov dela in letnih poročil javnih zavodov na vladi. Slednje ni imelo prav nobene dodane vrednosti. Ukinja se ločevanje poslovodne in strokovne funkcije pri vodenju Zavoda Republike Slovenije za varstvo narave, kar se v praksi žal ni izkazalo za učinkovit pristop, in to popravljamo. Zmanjšala se bo obveznost pridobivanja naravovarstvenih soglasij v primeru, ko je izkustveno ugotovljeno, da posamezni posegi v prostor ne morejo povzročiti negativnih posledic za ohranitev naravnih vrednot ali drugih vrednih delov narave. Pričakuje se, da bo teh postopkov kar 700 manj na leto. Del novele, ki pa je v javnosti dvigoval največ prahu, je ureditev vožnje z motornimi vozili. Do sedaj je to urejala vladna uredba. Z uvedbo možnosti organiziranja javnih prireditev in opredelitvijo posebnih območij za šport in rekreacijo, kjer se vožnja pod posebnimi pogoji lahko izvaja, upamo, da se razrešuje tematika, za katero je bilo doseženo dovolj visoko soglasje vseh deležnikov. Iz vseh naštetih razlogov v Državljanski listi podpiramo to novelo in bo dobila naše glasove. Glede vloženega amandmaja k 40. členu moram uvodoma povedati, da se mi zdi prav, da smo te globe na matičnem delovnem telesu znižali oziroma popravili. Bojimo pa se, da bi dodatno zniževanje porušilo notranje razmerje med različnimi stopnjami posameznih skupin prekrškov. Tu nekako izpostavljamo, da ne želimo sodelovati, da bi bili del tistega dela tega parlamenta, ki bo vzpostavil sistem, da bodo globe pretirano razvrednotene. Tega si na tako pomembnem področju, kot je ohranjanje narave, ne smemo privoščiti in zato smo do vloženega amandmaja kolegov iz SDS skeptični in zadržani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, katerega bo predstavil gospod Jakob Presečnik.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Vsem prisrčen pozdrav! Bom kratek, ker je vsebinsko že bilo mnogokrat razloženo na današnji seji, ampak spremembe tega zakona, ki je pomemben za nas vse, za našo naravo, ljudi in za vse, kar se dogaja na našem ozemlju, odpravljajo razne administrativne ovire in bremena ob cilju doseganja enakega učinka na področju ohranjanja narave, povečujejo učinkovitost ukrepov varstva narave s poenostavitvami postopkov in deregulacijo, uvajajo se poenostavitve pri sprejemanju aktov o ustanovitvi zavarovanega območja in pri izvajanju javne službe ohranjanja narave. Z novelo se izvedejo poenostavitve in deregulacija na področju varstva premične naravne dediščine. Nadalje se izvede deregulacija in povečana učinkovitost ukrepov varstva narave z delno sprostitvijo prometa z zemljišči v državni lasti na naravnih vrednotah in dopustitev možnosti prodaje zemljišča v zavarovanih območjih. Z novelo se pa opravi tudi manjša uskladitev s pravom Evropske unije. To, kar želim poudariti, in o tem je bilo tudi na odboru največ govora, in tudi v današnji predstavitvi poslanskih skupin, je pa vožnja z vozili v naravnem okolju. Tu je po mojem prepričanju kljub temu, da smo sprejeli nekatere amandmaje in nekatere rešitve na odboru, še veliko nerešenega. Gre za sobivanje oziroma bolje rečeno najprej konflikt različnih interesov, ki mora biti seveda urejen v skladu z željo po sobivanju tako lastnikov, planincev v tem planinskem svetu, kolesarjev, lastnikov vozil na motorni pogon, organizatorjev različnih prireditev in tako dalje. Dejstvo je, da so s tehnološkim napredkom in pa dostopnostjo teh vozil na motorni pogon ta vozila dostopna širšemu krogu ljudi in se je število teh voženj seveda povečalo, in tudi število kritičnih dogodkov v naravi se na ta način povečuje glede na to, da infrastruktura za take vožnje ni urejena. Zaradi tega se stalno povečujejo motnje v naravi in pritiski na okolje. Glede kazenskih določb. Ta palica ima dva konca; predvsem morajo biti te kazni sorazmerne s kršitvami, morajo pa tudi onemogočiti želje po kršitvah. In to, kar je bilo rečeno predvsem na nekaterih območjih, kjer tujci veselo izkoriščajo tudi našo nekaznovalno politiko do vseh tistih, ki kvarno vplivajo na naravo s svojo prisotnostjo in s prisotnostjo svojih motornih vozil, da pa morajo biti te kazni take, da bodo nas vse odklanjale od takih ravnanj. Če so kazni previsoke, ni kaznovanj, če so prenizke, pa nič ne zaleže, in potem je seveda krog sklenjen. Tako da jaz mislim, da bo treba v bodoče še kar nekaj napora vložiti v to, da se ti vplivi na okolje z motornimi vozili in z vsemi dejavnostmi, ki se izvajajo v okolju, zmanjšajo in da v okolju ne bo prihajalo do konfliktov, ampak do sobivanja. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Ob tem vas obveščam, da ste na e-klop prejeli spremembo amandmaja k dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ohranjanju narave [[ZON-C]] , druga obravnava, EPA 1883-VI za Državni zbor, in sicer gre za 40. člen. Ta amandma pa nadomešča amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke z dne 10. junija. Prehajamo torej na razpravo o omenjenem amandmaju k 40. členu. Sprašujem, če želi kdo razpravljati. Vidim željo po razpravi, zato bom odprla možnost za prijavo. Prosim za prijavo k razpravi k 40. členu. Prijavljena imamo dva razpravljavca, kot prvi gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Naj obrazložim ta predlog amandmaja k 40. členu, ki ga je predlagala naša poslanska skupina. Na matičnem odboru za kmetijstvo in okolje so bili naši amandmaji vloženi k znižanju kazni pri hujših prekrških. Dejansko so bili ti predlogi podprti in je s tem zakon bolj operativen, ker tam, kjer so kazni previsoke, se potem kazni ne sprovajajo in to ni uporaben zakon, ki bi se tudi v praksi sprovajal, uporabljal oziroma dajal svoje učinke. Ta naš predlog k 40. členu ravno tako znižuje zgornjo mejo teh kazni, s tem da gre tu za manjše prekrške, in tudi te kazni so nižje. Če kar, recimo, povem primerjavo. Recimo za kazen, če kdo vozi, ustavi ali parkira vozilo v naravnem okolju in da se za to samostojni podjetnik lahko kaznuje s tisoč evri ali posameznik s 400 evri – ta kazen se mi zdi še dokaj visoka. Ali pa, recimo, če se uporablja vozilo, ki ni vpisano v evidenco in ni označeno, je kazen ravno tako lahko maksimalna za samostojnega podjetnika tisoč evrov oziroma za vsakega posameznika 400 evrov. Ravno tako tudi višje kazni za pravne osebe, kjer je lahko najvišja izrečena kazen 2 tisoč evrov. Sam menim, da če so kazni razumne, se tudi te kazni nalagajo oziroma izvajajo in potem je tudi sam zakon v praksi operativen. Če pa so te kazni previsoke za dokaj majhne prekrške, potem pa zakon ni operativen v praksi. Tako da naš predlog je, da se zgornja meja teh kazni zmanjša za polovico. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Dragan Bosnić, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz tega amandmaja ne bom podprl. Vzrok je zelo enostaven; namreč, vse aktivnosti, ki so usmerjene zoper naravo, so podcenjene. Upam, da smo se razumeli pravilno. Tukaj ne bi mogli govoriti o neki sorazmernosti, ne vem o čem, ampak tukaj gre zdaj za neko barantanje v smislu nekih vrednot v naravi. Se pravi vse, kar je usmerjeno zoper biodiverziteto, je ireverzibilna zadeva, ki nima tržne vrednosti, narava sama po sebi nima tržne vrednosti. Na samem odboru nisem mogel glasovati o takratnem predlogu za znižanje, ker te pravice nimam, ampak tukaj jo pa imam, in tega amandmaja ne bom podprl. Je pa pri tem amandmaju še tveganje za sprejetje ZON v celoti, zato bi predlagal umik tega amandmaja. Še eno zadevo bi omenil. Ni splošna razprava, ampak bilo je govora o urejanju vožnje v naravnem okolju. Eno dejstvo; nekaj dni nazaj sta slovenski gorski kolesarki Tanja Žakelj in Blaža Klemenčič stali na odru na evropskem prvenstvu. Žakljeva je zmagala, Klemenčičeva je bila druga, in jaz si ne znam predstavljati, recimo, kako se ti dve počutita ob čestitkah sotekmovalk in kako odgovarjata na vprašanja, kje trenirata, kje so primerne proge za vožnjo in podobno. Zato z veseljem pozdravljam sprejetje amandmaja k 4. točki, ki je bila takrat na odboru sprejeta, kot je prej povedala kolegica Alenka Pavlič. V perspektivi bi pa mogoče kazalo razmišljati enkrat, ko bo treba zopet reševati probleme okolja oziroma probleme narave, mogoče razmišljati malo v tej smeri, da se naravi dejansko podeli tisto, kar ji pripada, status živega bitja, in s tem tudi vse kazni oziroma ukrepi, ki se potem predvidevajo, kot to poznajo samo v enem primeru na svetu. Mogoče smo lahko drugi, mogoče pa lahko naredimo še kaj boljšega. Še enkrat, kazen, ki se določa z vrednostjo, recimo, organizmov v naravi, ni nikdar previsoka. Se pa strinjam s tem, da če je težko opredeliti, je mogoče potem bolje vzgajati v tem smislu, da do tovrstnih škod, povzročenih naravi, pač ne bi prihajalo. Ker logika je izredno preprosta; namreč, če izhajamo iz tiste paradigme, ki je bila tukaj večkrat povedana – kdor uničuje, kdor onesnažuje, naj plača –, potem jasno z elementarno logiko pridemo do tistega, ki ima denar in si to lahko privošči. S tem ničesar ne zaščitimo, se pravi samo naredimo nek apartheid tistih, ki lahko in tistih, ki ne morejo. Zato tega amandmaja ne bom podprl, zakon kot trenutno dobro rešitev pa bom. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Bi želel morda še kdo razpravljati? Še je želja. Bom odprla možnost za razpravo, če bi morda še kdo. Prosim za prijavo. Gospod Mirko Brulc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Veste, ko se pogovarjamo o kaznih, potem smo vedno na dveh straneh. Eni so tisti, ki želijo biti všečni, in drugi smo tisti, ki želimo, da bi kazni bile odvračalne, vzgojne in kolikor toliko normalne. Poglejte, čisto drugo področje, prometne nesreče, toliko kot jih je, pa reševalci ne morejo priti do kraja nesreče na avtocesti, ker se ljudje vozijo po odstavnem pasu in tako dalje. In če rečem sedaj, da bi takemu bilo nujno treba odvzeti vozniško dovoljenje, bo kdo rekel, da so te kazni prehude. Če pa sem jaz tam na cesti, ležim in čakam na pomoč, potem pa ta kazen ne bi bila prehuda. Veste, mi moramo omogočiti, da se lahko v naravi dogaja marsikaj, vendar vse v skladu s predpisi. Nihče nikogar ne sili, da teh predpisov ne spoštuje. Kdo mene sili, da parkiram na eni zelenici, tam, kjer kmet kosi travo, in se lepo sprehajam ali kakorkoli že. Saj me v to nihče ne sili. Zato mislim, da so te kazni, ki so bile znižane z amandmajem na odboru, primerne, da so odvračalne. Če moram tisoč evrov plačati, potem bom premislil, če bom delal neumnosti na neki zelenici ali pa se z motorjem vozil. Jaz živim na podeželju na Goriškem, vam povem, z motornimi kolesi, kros motorji čez vinograde, čez rodovitna polja in tako dalje – več kot je blata, lepše je in več škode se naredi s tem. Naš problem pa je v vsem tem, da ne bo inšpektorjev, ki bi to preganjali in ne nazadnje tudi kasirali. Jaz tega amandmaja ne bom podprl, se pa zelo strinjam z ostalo vsebino tega zakona. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Bi morda še kdo želel razpravljati? Še predstavnica Vlade? Lahko, izvolite, imate besedo.
Naj samo še enkrat, lepo prosim, posebej poudarim, da v zvezi z vloženim amandmajem Poslanske skupine SDS k 40. členu predlaganega zakona, s katerim se predlaga dodatno znižanje – enkrat smo že znižali na odboru za 5-krat, za lažje prekrške –, sodimo, da je tako nadaljnje znižanje nesprejemljivo. Namreč, narava je tista, ki jo je treba nedvomno spoštovati, in kot je bilo danes že večkrat povedano, nikjer ni zaveze, da se te določbe, ki so zakonske, v resnici kršijo. In če govorimo samo o lažjih prekrških, to so sicer tisti, kjer se ne povzroči nepopravljiva škoda –nepopravljiva škoda je tista, ki smo jo opredelili pod težje prekrške, s katerimi se ključno spremeni naravno ravnotežje. Ne nazadnje je treba vedeti, da je tudi človek sestavni del tega naravnega ravnotežja, in nepredvidljivi vplivi, ki se dogajajo v ekosistemu, imajo lahko tudi zelo negativne vplive na človeka, človeško bivanje in njegovo sposobnost ravnanja in delovanja. Pri lažjih prekrških, za katere se predvideva zmanjšanje sankcij, pa lahko navedem samo dva iz tistega sklopa, ki sta uvrščena med lažje prekrške, in sicer če se ne obvesti ministrstva o nameravani doselitvi rastlin ali živali tujerodnih vrst oziroma če se doseli rastline ali živali tujerodnih vrst, ki jih je prepovedano doseliti. Sami veste, kakšne težave imamo in s kakšnimi se že srečujemo, ne samo na področju okolja, tudi na področju zdravstva, zaradi tujerodnih rastlinskih vrst, od alergij do škode, ki jo povzročajo v naravnem okolju. Mogoče se zdi to res malenkostna zadeva, vendar pa so lahko posledice v naravnem ravnovesju in tudi ekonomske posledice zelo znatne. Zato dodatnega zniževanja glob, ki je predlagano, predlagateljica, še enkrat, ne podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Želi morda še kdo razpravljati? Gospod Ljubo Žnidar, izvolite.
Spoštovani! Rekel bi, da je lahko pogledov na te kazni več, z več zornih kotov. Sam menim, da so v tem 161. členu, kjer je navedenih 18 vrst prekrškov, tudi ti prekrški glede na težo, glede na obremenjevanje naravnega okolja različni. Se strinjam, da je tudi razpon kazni zaradi tega večji. Po drugi strani pa poglejmo, kaj se v praksi dejansko sprovaja. Veliko imamo nekih teorij, predvidevanj in tako naprej, bi pa vprašal, koliko je pa bilo izrečenih maksimalno predpisanih kazni. Dvomim, da je sploh katera bila. Zelo dvomim, da je sploh katera bila. Pa verjamem, da so v vseh teh vrstah nekatere kazni tudi tako hude, da je mogoče tudi ta kazen prenizka. Zato bi rekel, da je tu lahko pogledov kar nekaj glede na težo tega prekrška, ki je tu, lahko rečem, kar precejšen in obširen seznam vrst teh prekrškov. Predlog tega amandmaja je zagovarjanje, da se prekrškovni sistem v praksi tudi izvaja, ne pa da imamo dokaj visoke kazni, v praksi se pa te kazni praktično ne izrekajo. Samo toliko. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Branko Kurnjek, izvolite.
Hvala za besedo. Gospod Žnidar je ravnokar povedal, da se najvišjih kazni, ki so zapisane v razponu, ne določa. Zato je treba biti pozoren na to, da so vsaj tiste najnižje, ki so odvračalne narave, dovolj visoke, da resnično dosežejo svoj namen. Že na seji odbora, kjer smo sicer v Državljanski listi podprli amandmaje SDS o znižanju glob, sem povedal, da bi pa morali vseeno razmišljati vsaj pri težjih prekrških – saj veste, kaj piše 14. člen veljavnega zakona. Težji prekršek je, recimo, iztrebljanje rastlinske ali živalske vrste ali pa, recimo, slabšanje habitatov do te mere, da je njihova vrsta ogrožena. Pa smo ravno tako pravzaprav drastično znižali globe. Tako je pri zniževanju glob treba biti pozoren, da ne delamo tu kar neke uravnilovke vse počez. Tako kot je že prej kolegica Katarina povedala, tega amandmaja v Državljanski listi ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Je še kakšna želja po razpravi? Vidim, da ne. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj, in sicer pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE PETEGA ODSTAVKA 206. ČLENA ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga za sprejem avtentične razlage dajem besedo predstavniku Vlade, to je gospod Dejan Levanič, državni sekretar na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, torej ZPIZ-2, kot sistemski zakon za to področje zavarovanja ureja tudi področje poklicnega zavarovanja. Temeljna pravica, ki se zagotavlja s tem poklicnim zavarovanjem, je v bistvu pravica do poklicne pokojnine. Zavarovancem, ki še pred uveljavitvijo pravice do poklicne pokojnine izpolnijo pogoje za pridobitev starostne, predčasne, vdovske ali invalidske pokojnine, ZPIZ-2 omogoča dvig sredstev v enkratnem znesku oziroma brezplačni prenos teh sredstev v prostovoljno dodatno zavarovanje, kjer pridobijo tudi pravico do dodatne pokojnine. Posledica tega enkratnega izplačila zbranih sredstev je, da zavarovanec ne more uveljavljati pravice do poklicne pokojnine. Če gremo bolj konkretno, zakaj smo se v bistvu lotili avtentične razlage. Pomembno in številčno kategorijo zavarovancev predstavljajo tudi zavarovanci, ki so vključeni v poklicno zavarovanje na podlagi določb Zakona o službi v Slovenski vojski in opravljajo vojaško službo v Slovenski vojski ali pa so poklicni vojaki. Za ti dve kategoriji zavarovancev je ZPIZ-2 v petem odstavku 206. člena predvidel posebno ureditev glede možnosti enkratnega izplačila sredstev še pred upokojitvijo v sistemu obveznega zavarovanja. Namreč, v skladu s petim odstavkom 206. člena ZPIZ-2 ima zavarovanec, ki je najmanj 10 let opravljal vojaško službo v Slovenski vojski in ne namerava uveljavljati poklicne pokojnine, pravico zahtevati, da se mu sredstva, ki jih ima na računu pri skladu obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, izplačajo v enkratnem znesku. Enako pravico ima tudi zavarovanec, ki je v bistvu poklicni vojak in se mu odpove pogodba o zaposlitvi na obrambnem področju na podlagi Zakona o obrambi zaradi starostne omejitve opravljanja vojaške službe in v tem primeru zavarovanec ni upravičen do drugih pravic iz naslova poklicnega zavarovanja. Avtentična razlaga je po našem mnenju nujna, da se predvsem zaradi mogoče nekoliko nejasnega, dvoumnega zapisa te norme prepreči napačno razumevanje petega odstavka 206. člena ZPIZ-2, ki bi bilo v nasprotju z namenom poklicnega zavarovanja. Namen poklicnega zavarovanja je namreč zagotavljanje neke socialne varnosti, ko te osebe ne bodo več delovno aktivne, ter zaradi seveda posledic, ki jih ima takšen predčasen dvig sredstev iz namena poklicnega zavarovanja. Znotraj tega je oblikovana tudi splošna ureditev enkratnega dviga sredstev, ki pa omogoča takšen dvig šele ob upokojitvi v obveznem zavarovanju. Nekateri so to določbo tolmačili tako, da se ta sredstva lahko dvignejo kljub temu, da zavarovanec ni prenehal delovnega razmerja z Ministrstvom za obrambo, in so v ta namen že sprožili nekatere tožne postopke, kar pa moramo v sklopu tega tudi natančno obrazložiti, kaj ta določba v bistvu prinaša. Glede na napačno razumevanje tega predlagamo naslednje besedilo avtentične razlage, in to je, da jo je treba razumeti tako, da zavarovanci, ki so najmanj 10 let opravljali vojaško službo v Slovenski vojski ter ne nameravajo uveljaviti pravice do poklicne pokojnine, in tudi poklicni vojaki, ki se jim odpove pogodba o zaposlitvi na obrambnem področju na podlagi zakona zaradi starostne omejitve opravljanja vojaške službe, pridobijo pravico zahtevati, da se jim sredstva, ki jih imajo na računu pri skladu, izplačajo v enkratnem znesku šele po prekinitvi pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti vas prosi, da avtentično razlago podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici dr. Andreji Črnak Meglič.
Spoštovana gospa podpredsednica, kolegi z ministrstva, kolegice poslanke in kolegi poslanci, ponovno lepo pozdravljeni! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog za sprejem avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Vlade z državnim sekretarjem Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnika Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, predstavnik Državnega sveta in predstavniki vojaških sindikatov. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide in pripombe Sindikata vojakov Slovenije. Zakonodajno-pravna služba, ki je navedeni predlog proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika, je v svojem pisnem mnenju povedala, da ima predlog formalno vse elemente, ki jih mora vsebovati po drugem odstavku 149. člena Poslovnika Državnega zbora. Po njihovem mnenju avtentična razlaga ni potrebna, pa tudi razlogi, ki jih navaja predlagatelj, ne morejo utemeljevati njenega sprejetja. Glede vprašanja dopustnosti vsebine avtentične razlage pa ugotavljajo, da predlagana avtentična razlaga ne širi ali ne spreminja pomena norme in je zato dopustna. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je v svojem mnenju podprla predlog za sprejem avtentične razlage ter besedilo avtentične razlage. Komisija meni, da avtentična razlaga v nastali situaciji predstavlja edino tako izvedljivo in pragmatično rešitev. V dodatni obrazložitvi predloga avtentične razlage je predstavnik Vlade poudaril ključni namen avtentične razlage. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je podrobneje predstavila mnenje, kjer je med drugim poudarila, da se glede na namen in pravne učinke avtentične razlage zastavljata dve vprašanji, in sicer, prvič, vprašanje potrebnosti sprejetja avtentične razlage in, drugič, vprašanje dopustnosti sprejetja predložene avtentične razlage glede na predlagano vsebino. V primeru, da bo sprejeta odločitev, da je avtentična razlaga potrebna, predlagajo še terminološke uskladitve predlaganega besedila avtentične razlage z besedilom obravnavane določbe oziroma z določbami zakona, ki ureja javne uslužbence. Odbor je bil seznanjen tudi s pripombami Sindikata vojakov Slovenije, ki jih je na seji odbora predstavil njihov predstavnik, ki je avtentični razlagi nasprotoval. V krajši razpravi je predstavnik predlagatelja še enkrat na kratko predstavil namen norme in poudaril, da določba 206. člena sledi tudi volji socialnih partnerjev. Dodana je bila na predlog Ministrstva za obrambo. Zaradi posledic, ki jih ima predčasni dvig sredstev za zavarovance, to je izguba vseh drugih pravic iz naslova poklicnega zavarovanja, je izhajajoč iz namena poklicnega zavarovanja oblikovana tudi splošna ureditev enkratnega dviga sredstev, ki omogoča takšen dvig šele ob upokojitvi v obveznem zavarovanju. Po končani razpravi je odbor sprejel sklep, da je avtentično razlago petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju treba sprejeti. Odbor je na podlagi tretjega odstavka 150. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel svoj amandma, ki ga predlaga Državnemu zboru v sprejetje. Ker je odbor vsebinsko razpravo o besedilu predloga avtentične razlage opravil že v okviru razprave o zgoraj navedenem predlogu sklepa, je takoj prešel na glasovanje o naslednjem predlogu sklepa: Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide predlaga Državnemu zboru, da sprejme Predlog za sprejem avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter predlog besedila avtentične razlage skupaj s predlaganim amandmajem odbora. Odbora je navedeni sklep sprejel s šestimi glasovi za in enim glasom proti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prva bo stališče Poslanske skupine Nove Slovenije predstavila gospa Iva Dimic.
Spoštovana predsedujoča, državni sekretar, kolegice in kolegi! Predlagatelj sprejetja avtentične razlage navaja, da pomembno in številčno kategorijo zavarovancev, ki so vključeni v poklicno zavarovanje, predstavljajo osebe, ki na podlagi določb Zakona o službi v Slovenski vojski opravljajo vojaško službo v Slovenski vojski ali so poklicni vojaki. Nadalje navaja, da je za ti dve kategoriji zavarovancev ZPIZ-2 v petem odstavku 206. člena pod določenimi pogoji predvidel posebno ureditev glede možnosti izplačila sredstev še pred upokojitvijo v sistemu obveznega zavarovanja. Po mnenju predlagatelja je ta določba ZPIZ-2 nejasna in dvoumna, zato je treba preprečiti njeno napačno razumevanje, ki bi bilo v nasprotju z namenom poklicnega zavarovanja, torej z zagotavljanjem socialne varnosti v obdobju, ko zavarovanci ne bodo več delovno aktivni, ter posledično preprečiti izgubo drugih pravic iz poklicnega zavarovanja, do katere pride ob predčasnem dvigu teh sredstev. Krščanski demokrati se ne strinjamo s stališčem ministrstva, da je določba nejasna, in opozarjamo na mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki pravi, da predlagatelj v obrazložitvi navaja, da je avtentična razlaga nujna, da se prepreči napačno razumevanje obravnavane določbe, ki bi bilo v nasprotju z namenom poklicnega zavarovanja, ne navede pa razlogov, iz katerih bi bilo razvidno, da je izvajanje te določbe v praksi oteženo oziroma da pri njenem izvajanju prihaja do nasprotujočih si razlag in kakšne so te razlage. Zakonodajno-pravna služba poda mnenje, da je v konkretnem primeru upravičenost uporabe instituta avtentične razlage sporna. Ker so razlogi za sprejetje avtentične razlage skopi, je tudi ocena o njeni potrebnosti in dopustnosti po mnenju Zakonodajno-pravne službe otežena. Poslanci Nove Slovenije menimo, da avtentična razlaga v tem primeru ni potrebna, zato bomo glasovali proti vladnemu predlogu.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe je avtentična razlaga zakona, ki jo sprejme Državni zbor, potrebna takrat, kadar določena norma v zakonu ni jasna. Iz samega mnenja Vlade pa izhaja, da je ta norma petega odstavka 206. člena jasna. Kaj pišejo? "Iz določb petega odstavka 206. člena ureditev predstavlja izjemo in jo je treba tolmačiti restriktivno. Takšno razlago je utemeljiti zlasti z namenom poklicnega zavarovanja, ki je v tem, da se osebam, ki opravljajo delo, ki ga po določeni starosti ni več mogoče opravljati, in osebam, ki opravljajo težka in zdravju škodljiva dela, omogoča predčasno upokojitev." Takšnemu zaključku ne nazadnje pritrjuje tudi jezikovna razlaga tega odstavka, ki pravi, da je delo opravljal, ne da delo opravlja, kar pomeni, da je več kot jasno, da gre za ljudi, katerim je prenehalo delovno razmerje in da pridobijo to pravico šele s tem. Jaz bi ob tem opozoril, da se zelo radi zatekamo v tem parlamentu, in tudi Vlada se zelo rada zateka k nekemu prenormiranju in izredni nejasnosti slovenskega pravnega reda. Petkrat želimo eno in isto stvar napisati, na pet različnih načinov, da bo ja držala, čeprav je že en način dovolj. In sedaj imamo tu zakonsko normo, za katero tudi Zakonodajno-pravna služba meni, da ne terja dodatne pojasnitve oziroma avtentične razlage, torej da je jasna. Kljub temu pa je očitno prišlo tu do nekega kompromisa med ministrstvom in sindikati v Slovenski vojski, da je pač potrebno še neko dodatno besedilo. Verjetno s tem želijo pomiriti eni druge ali drugi prve. Seveda imamo mi relativen problem s takim načinom dela, zato smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zadržani do avtentične razlage, ki želi nekaj pojasniti, kar je zelo jasno napisano. Nekaj me pa tudi moti pri tem poklicnem zavarovanju. Poklicno zavarovanje je namenjeno temu, da nekdo pridobi pravico do poklicne pokojnine, preden pridobi pravico do starostne pokojnine, kajti če opravlja zdravju škodljiva dela ali če opravlja dela, ki jih po določeni starosti ni mogoče več opravljati, se seveda za ta namen zavaruje in potem dobi to poklicno pokojnino, preden začne prejemati starostno pokojnino. Nikakor pa ni namenjena poklicna pokojnina temu, da bi pogoje za starostno pokojnino prej izpolnil, potem dobil pa v enkratnem znesku izplačilo starostne pokojnine. In to plačuje delodajalec, beri v tem primeru država. Spoštovani predstavniki ministrstva, obvezali smo se v Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ZPIZ-2 in v pokojninski reformi, to je bila obveznost do delodajalcev, da bomo prevetrili merila in kriterije ter posledično tudi delovna mesta, za katera so sploh vključena v poklicno zavarovanje. Verjetno imamo tudi v Slovenski vojski še vedno primer, ko so v poklicno zavarovanje vključeni tisti, ki z nekimi operativnimi, zdravju škodljivimi posli nimajo nobene veze in so na nekih privilegijih še kar, verjetno še v kakšnem drugem poklicu tudi v zasebnem sektorju. Tehnološki napredek je šel naprej in marsikdo ne opravlja več zdravju škodljivega dela, ki ga je opravljal po klasifikaciji delovnih mest izpred 10 let. To bi znatno znižalo stroške delodajalcu in ne nazadnje prineslo kakšen prihranek v državni proračun, da se poklicno ne bi zavarovali tudi določeni javni uslužbenci, ki so danes zavarovani. Ne, namesto tega kršite že eno leto rok. Namreč, 30. junija lani je potekel polletni rok, v katerem bi morala Vlada pripraviti uredbo o merilih in kriterijih za določitev delovnih mest, za katera se obvezno vključuje v poklicno zavarovanje. To bi morali narediti v sodelovanju in v dialogu s socialnimi partnerji. Jaz sem dvakrat vprašal Vlado, kaj dela na tem področju. Vlada mi je odgovorila, da potekajo trda pogajanja s socialnimi partnerji in seveda se eno leto pravzaprav tukaj ni nič zgodilo ali pa nismo ugledali te – jaz ne vem, kaj se je zgodilo sicer, ampak uredbe, ki bi morala biti do 30. 6. lani sprejeta, še danes ni, delovnih mest seveda posledično tudi ni in to poklicno zavarovanje še vedno ostaja problem, čeprav bi ga verjetno morali rešiti. Spoštovani! Predlagam, da se namesto takšnih avtentičnih razlag potrudimo z nekim novim seznamom delovnih mest, za katera je treba plačevati poklicno zavarovanje, ki bo odseval aktualne razmere v tehniki, stroki, torej da bodo dejansko delodajalci oziroma da bo država plačevala poklicno zavarovanje za tiste, ki so dejansko potrebni tega, ki delajo na zdravju škodljivih delih, ki delajo na delovnih mestih, ki jih po določeni starosti ni mogoče več opravljati. Jaz se vsekakor strinjam, da so to operativci, tako vojaki, policisti in še marsikdo, imam pa zadržke do tega, da so na takih delovnih mestih tudi tisti, ki sedijo po pisarnah in je seveda daleč od tega, da opravljajo kakšna dela, ki bi utemeljevala in upravičevala poklicno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednje je stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Gospa Alenka Bikar, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Kolegice, kolegi, ministrska ekipa, lepo pozdravljeni še enkrat! Vlada je v parlamentarno proceduro vložila Predlog za sprejem avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, kar se sicer ne dogaja pogosto. Gre namreč za razlago člena, ki ima v obliki avtentične razlage vpliv tudi za nazaj. Na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe sicer sprejetje avtentične razlage naj ne bi bilo potrebno, je pa predlagana vsebina avtentične razlage dopustna, saj ne širi ali spreminja pomena norme. Kot nam je bilo dodatno obrazloženo, je avtentična razlaga potrebna zaradi bolj razumljive norme, da se zaradi nejasnega in dvoumnega zapisa prepreči napačno razumevanje petega odstavka omenjenega člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Peti odstavek 206. člena je namreč nedvoumno treba razumeti tako, da imajo zavarovanci, ki so najmanj 10 let opravljali vojaško službo v Slovenski vojski ter ne nameravajo uveljaviti pravice do poklicne pokojnine, in poklicni vojaki, ki se jim odpove pogodba o zaposlitvi na obrambnem področju na podlagi zakona zaradi starostne omejitve opravljanja vojaške službe, pravico zahtevati, da se jim sredstva, ki jih imajo na računu pri skladu, izplačajo v enkratnem znesku šele po prenehanju veljavnosti pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo. Omenjeno razumevanje določila bi namreč onemogočilo morebitno napačno razumevanje, ki bi lahko bilo v nasprotju z zagotavljanjem socialne varnosti v tistem obdobju, ko omenjene osebe ne bodo več delovno aktivne, kar je nedvomno namen poklicnega zavarovanja. Poleg tega se s tako razlago preprečijo tudi posledice, ki jih ima lahko tak enkraten dvig sredstev za zavarovance. Da strnem, iz omenjene določbe bi bilo treba zaključiti, da je za zavarovance enkratno izplačilo sredstev mogoče šele po prekinitvi pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije, saj gre v tem primeru za izjemo, ki bi jo bilo treba tolmačiti restriktivno. Zato bomo v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija podprli sklep pristojnega delovnega telesa, da Državni zbor sprejme Predlog za sprejem avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter predlog besedila avtentične razlage skupaj s predlaganim amandmajem odbora. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. ZPIZ-2 je začel veljati 1. januarja 2014 in kot sistemski zakon za področje pokojninskega in invalidskega zavarovanja ureja tudi področje obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki obsega obvezno vključitev v poklicno zavarovanje ter pravice in obveznosti zavarovanja za primer starosti in smrti, določene na podlagi vplačil v to obliko zavarovanja. V poklicno zavarovanje so vključeni zavarovanci, ki opravljajo posebno težka in zdravju škodljiva dela, in zavarovanci, ki opravljajo dela, ki jih po določeni starosti ni več mogoče uspešno opravljati. Temeljna pravica, ki se zagotavlja s poklicnim zavarovanjem, je pravica do poklicne pokojnine. Zavarovancem, ki še pred uveljavitvijo pravice do poklicne pokojnine izpolnijo pogoje za pridobitev pravice do starostne, predčasne, vdovske, invalidske pokojnine, pa ZPIZ-2 omogoča dvig sredstev v enkratnem znesku oziroma brezplačni prenos teh sredstev v prostovoljno dodatno zavarovanje, kjer pridobijo pravico do dodatne pokojnine. Posledica enkratnega izplačila zbranih sredstev je, da zavarovanec ne more uveljavljati pravice do poklicne pokojnine. Pomembno in številčno kategorijo zavarovancev predstavljajo zavarovanci, ki so vključeni v poklicno zavarovanje na podlagi določb Zakona o službi v Slovenski vojski in opravljajo vojaško službo v Slovenski vojski ali so poklicni vojaki. Za ti dve kategoriji zavarovancev je ZPIZ-2 v petem odstavku 206. člena predvidel posebno ureditev glede možnosti enkratnega izplačila sredstev še pred upokojitvijo v sistemu obveznega zavarovanja. Po navedbah ministrstva je avtentična razlaga nujna, da se zaradi nejasnega in dvoumnega zapisa norme prepreči napačno razumevanje petega odstavka 206. člena ZPIZ-2, ki bi bilo v nasprotju z namenom poklicnega zavarovanja, to pa je zagotavljanje socialne varnosti v obdobju, ko te osebe ne bodo več delovno aktivne. Predčasni dvig sredstev za zavarovance namreč pomeni izgubo vseh drugih pravic iz naslova poklicnega zavarovanja. Izhajajoč iz namena poklicnega zavarovanja je zato treba oblikovati ureditev enkratnega dviga sredstev, ki omogoča takšen dvig šele ob upokojitvi v obvezno zavarovanje. Z namenom preprečitve napačnega razumevanja in dvoumnega zapisa petega odstavka 206. člena ZPIZ-2 je torej treba zapisati normo, ki nedvoumno določa, da je za zavarovance iz te določbe enkratno izplačilo sredstev možno šele po prekinitvi pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije. V Poslanski skupini SD bomo avtentično razlago in predlagani amandma podprli, saj menimo, da sta potrebna, da se izognemo napačnemu tolmačenju in nepravilnostim pri izvajanju zakonodaje. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo stališče predstavil gospod Aljoša Jerič.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Vlada Republike Slovenije je v sprejetje Državnemu zboru predlagala avtentično razlago petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Ta člen določa, in tako ga moramo tudi razumeti, da imajo zavarovanci, ki so najmanj 10 let opravljali vojaško službo v Slovenski vojski in ne nameravajo uveljaviti pravice do poklicne pokojnine, ter poklicni vojaki, ki se jim pogodbo o zaposlitvi na obrambnem področju na podlagi zakona zaradi starostne omejitve opravljanja vojaške službe odpove, pravico zahtevati, da se jim sredstva, ki jih imajo na računu pri skladu, izplačajo v enkratnem znesku šele po prenehanju veljavnosti pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo. S takšnim tolmačenjem člena zakona se izognemo morebitnemu napačnemu razumevanju, ki ne bi bilo skladno z namenom poklicnega zavarovanja oziroma zagotavljanja socialne varnosti v obdobju, ko posamezniki niso več delovno aktivni, ter zaradi posledic, ki jih ima takšen predčasen dvig sredstev za zavarovance, to je izguba vseh drugih pravic iz naslova poklicnega zavarovanja. Izhajajoč iz namena poklicnega zavarovanja je oblikovana tudi splošna ureditev enkratnega dviga sredstev, ki omogoča takšen dvig šele ob upokojitvi v obveznem zavarovanju. Zato je predlog za avtentično razlago člena smiseln, saj napotuje k temu, da je za zavarovance enkratno izplačilo sredstev mogoče šele po prekinitvi pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije, saj gre v tem primeru za izjemo, ki bi jo bilo treba tolmačiti restriktivno. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Zavezništva Alenke Bratušek bomo sklep pristojnega delovnega telesa, da Državni zbor sprejme Predlog za sprejem avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter predlog besedila avtentične razlage skupaj s predlaganim amandmajem odbora, podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste bo stališče predstavil gospod Branko Kurnjek.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovani gospod državni sekretar, gospod direktor, poslanke in poslanci! Državni zbor je Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju sprejel 4. 12. 2012, veljati pa je začel že 1. 1. 2013. Z uporabo zakona v praksi pa je prišlo do situacij, ko se je določbo petega odstavka 206. člena razlagalo drugače, kot je bil namen zakonodajalca. Zato je predlagatelj vložil predlog za sprejem avtentične razlage, da se prepreči napačno razumevanje petega odstavka 206. člena ZPIZ-2. Omenjeno določbo je po mnenju predlagatelja treba razumeti tako, da zavarovanci, ki so najmanj 10 let opravljali vojaško službo v Slovenski vojski ter ne nameravajo uveljaviti pravice do poklicne pokojnine, in poklicni vojaki, ki se jim odpove pogodbo o zaposlitvi na obrambnem področju na podlagi zakona zaradi starostne omejitve opravljanja vojaške službe, pridobijo pravico zahtevati, da se jim sredstva, ki jih imajo na računu pri skladu, izplačajo v enkratnem znesku šele po prekinitvi pogodbe o zaposlitvi z Ministrstvom za obrambo. Ta razlaga sledi tudi volji socialnih partnerjev, ki je bila izkazana v času sprejemanja pokojninske reforme. Namen zakonodajalca, ki je bil dogovorjen tudi s socialnimi partnerji, je bil, da se omogoči dvig sredstev v enkratnem znesku samo v primeru, ko posamezniku preneha veljati pogodba o zaposlitvi in ostane na nek način brez ustrezne socialne varnosti. Glede na namen in pravne učinke avtentične razlage se zastavljata dve vprašanji, in sicer, prvič, vprašanje potrebnosti sprejetja avtentične razlage, in drugič, vprašanje dopustnosti sprejetja avtentične razlage glede na predlagano vsebino. Iz mnenja Zakonodajno-pravne službe izhaja, da avtentična razlaga ni potrebna, predlagano besedilo pa sicer izpolnjuje vse formalne pogoje, izpolnjen pa je tudi kriterij dopustnosti, saj predlagana avtentična razlaga ne širi ali spreminja pomena norme in je zato dopustna. Zato bomo v Poslanski skupini Državljanske liste glasovali za sprejetje predloga avtentične razlage petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije mag. Jana Jenko.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Vsem skupaj lep pozdrav, predvsem predstavnikom ministrstva za delo, družino in socialne zadeve! V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa, s katerim predlaga Državnemu zboru, da sprejme predlog za avtentično razlago besedila petega odstavka 206. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, in sicer skupaj s predlogom amandmaja, kot izhaja iz sklepa. Kljub temu, da so pravne službe Državnega zbora ugotovile, da avtentična razlaga v tem primeru ni potrebna, saj je določilo člena dovolj jasno, je dobro, da zakonodajalec z natančnejšo razlago norme, ki jo je sprejel s pokojninsko reformo, odpravi pomisleke sindikata in zavarovancev ter tudi vnaprej prepreči morebitne postopke pred sodišči v zvezi z uresničevanjem pravice do enkratnega izplačila sredstev iz naslova poklicnega zavarovanja. Poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS se strinjamo, da je besedilo predlagane avtentične razlage pokojninskega zakona primerno in pravilno. Primernost in pravilnost razlage izhajata tako iz ustaljenih metod razlage kakor tudi iz samega namena zakonskega določila, ki ga je imel zakonodajalec v mislih ob oblikovanju norme. Poleg tega se predlagano tolmačenje potrjuje tudi z dejstvom, da je besedilo tega, tako rekoč spornega člena nastalo v sodelovanju s socialnimi partnerji, v tem primeru konkretno tudi s predstavniki sindikata vojakov Slovenske vojske. Tudi v Poslanski skupini DeSUS menimo, da je logična razlaga petega odstavka 206. člena takšna, da je eden od pogojev za uveljavitev pravice do enkratnega izplačila natečenih pokojninskih sredstev vsekakor ta, da se prekine pogodba o zaposlitvi na obrambnem ministrstvu. Izplačilo v enkratnem znesku ima namreč namen pomagati prebroditi nastalo situacijo ob izgubi službe, bodisi zaradi starostne omejitve bodisi zaradi drugih primerov prenehanja pogodbe. Kot rečeno, se v naši poslanski skupini strinjamo z besedilom predloga avtentične razlage in tudi s predlaganim amandmajem. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o predlogu za sprejem avtentične razlage, o besedilu avtentične razlage ter o amandmaju Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Kar nekaj prijavljenih razpravljavcev je odpovedalo svojo razpravo, tako da imamo na planu gospo Marjano Kotnik Poropat, dr. Andrejo Črnak Meglič in mag. Ivana Vogrina. Začeli bomo z dr. Andrejo Črnak Meglič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Vidim, da kakšne posebne zagretosti za razpravo ni, večino smo povedali že v predstavitvi stališč poslanskih skupin. Želela bi reči le to, da navkljub nekaterim pomislekom Zakonodajno-pravne službe, da je potrebna avtentična razlaga, tudi sama menim, da v izogib temu, da bi prihajalo do dvoumnih interpretacij in da bi se tisto končno preverko opravljalo na sodišču, je boljše, da pravno normo zapišemo tako, da je nedvoumna. Glede na to, da je vsebina bila dorečena tudi v socialnem dialogu, je pravzaprav zdaj še bolj določno zapisana v tem amandmaju, ki smo ga pripravili za avtentično razlago, to se pravi je nomotehnično usklajena tudi s priporočili Zakonodajno-pravne službe, tako da ponovno lahko izrečem samo podporo temu amandmaju oziroma sprejetju avtentične razlage. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji – ga sicer ne vidim v dvorani – je mag. Ivan Vogrin. Ga ni v dvorani. Gospod Jerko Čehovin. Se je odpovedal. Gospoda Franca Jurše tudi ne vidim. Maja Dimitrovski prav tako odpovedana. Mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Seveda sem bil proti koncu razpravljavcev prijavljen zaradi tega, da še kaj pojasnimo, če bo treba. Vidim, da je razprava izredno skromna, zato tudi k temu, kar sem že povedal v imenu poslanske skupine, nimam več kaj dodati. V Slovenski demokratski stranki se pridružujemo stališču Zakonodajno-pravne službe. Če Zakonodajno-pravna služba ocenjuje, da je norma v zakonu v 206. členu dovolj jasna, da ne ocenjuje, da bi bila potrebna dodatna razjasnitev z avtentično razlago, potem temu ni moč oporekati brez tehtnih argumentov. Jaz jih danes tu nisem slišal. Še več, mislim, da bi vsakršno dodatno poseganje v pravni red z nekimi razlagami dodatno krepilo nepreglednost tega pravnega reda, ki je že tako ali tako problematično, nepregledno v tej državi. Zato smo seveda v poslanski skupini zadržani do takšnih avtentičnih razlag.
Hvala lepa. Sprašujem, če morda še Vlada želi kaj dodati k razpravi? [[Ne želi.]] O predlogu za sprejem avtentične razlage, o besedilu avtentične razlage ter o amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri, 12. junija 2014, v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 1. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 69. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Poslanke in poslance pa obveščam, da bo čez 15 minut v velikem salonu začetek seje Odbora za gospodarstvo. Lep dan vsem skupaj in srečno!