Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prosim, da zasedete svoja mesta. Začenjamo z nadaljevanjem 5. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Zmago Jelinčič Plemeniti, Joško Godec, Roberto Battelli, Janja Klasinc in Janez Ribič. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na nadaljevanje prekinjene 1. točko dnevnega reda - na vprašanja poslank in poslancev. V okviru te točke bo na štiri poslanska vprašanja poslancev opozicije in poslanca vladajoče koalicije odgovarjal predsednik Vlade gospod Borut Pahor. Prvo poslansko vprašanje bo postavil mag. Andrej Vizjak, Slovenska demokratska stranka. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Lep pozdrav predsednik vlade, ministrski zbor! Ko spremljamo dogajanje v gospodarstvu in tudi v finančnem sektorju, smo soočeni s čedalje bolj žalostnimi, slabimi statističnimi podatki, upad gospodarske rasti, armada brezposelnih - sedaj jih je že preko 82 tisoč. Potem so zelo slabi podatki o drastičnem upadu industrijske proizvodnje, izvoza, kakor tudi o investicijskih aktivnostih slovenskega gospodarstva zaskrbljujoči. Tisti, ki se nekoliko podrobneje spoznamo s to statistiko, smo ob tem zelo žalostni in nas na nek način navdaja to z neko proaktivnost, želim pomagati, želimo reševati situacijo. Ko pa se pride do konkretnih primerov, ko pa govorimo o konkretnih tovarnah, o konkretnih ljudeh, o konkretnih človeških usodah, družinah, so pa zadeve tudi širše, očitno, dramatične, skrb vzbujajoče in terjajo hitro, učinkovito ukrepanje. Zato tako opozicija kot tudi slovensko gospodarstvo in ne nazadnje Slovenke in Slovenci pričakujejo tudi od Vlade učinkovito, proaktivno, hitro in koordinirano ukrepanje celotne Vlade, ko prihaja do teh problemov. Vlada ima kar nekaj instrumentov na voljo, da pomaga podjetjem, ki zaidejo v težave, da pomaga tistim podjetjem, ki niso še zašle v težave in se lahko z nekimi razvojnimi programi izkopljejo iz težav, lahko pomaga tudi tistim, ki jih kriza sploh na nek način ni oplazila in vidijo v krizi pravzaprav priložnost za odskok, za neko hitrejšo razvojno politiko. Za vse te mora seveda Vlada imeti ustrezne ukrepe in mora reagirati. Žal pa opažamo, pa ne samo v opoziciji, opaža to tudi javnost, saj vsi testi, javnomnenjske analize kažejo, da se javnost pravzaprav sooča z neučinkovito in neaktivno Vlado na tem področju, pa kažejo, da se Vlada zelo zelo, pravzaprav neenotno ukvarja s temi problemi. Gospodarski minister celo kandidira za poslanca, krizni minister kandidira za poslanca v Evropski parlament. Izjave ministrov so zelo neusklajene. Še več, imamo celo probleme in krizo v koaliciji. Torej, to ni dobra popotnica za reševanje nakopičenih problemov. In vas sprašujem spoštovani predsednik Vlade: [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Kaj konkretno boste storili, da bo teh problemov, problemov stečajev, problemov odpuščanj, problemov, ki jih ima slovensko gospodarstvo, v prihodnje manj? Torej, da bomo kar se da brez hudih poškodb [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Borut Pahor predsednik Vlade Republike Slovenije. Prosim.
Gospod predsednik. Najprej bi rad izrazil iskreno hvaležnost temu visokemu zboru, da je z razumevanjem sprejel mojo včerajšnjo odsotnost in da lahko danes odgovorim na vaša vprašanja. Gospod poslanec, prihajam s sestanka krizne skupine ministrov in se bom tja takoj po koncu mojih obveznosti v tem visokem domu tudi vrnil. Krizna skupina ministrov pripravlja dokončno tretji paket ukrepov. Mislim, da Državnemu zboru ni treba posebej znova povedati, kaj je Vlada dosegla s sprejemom prvega in drugega paketa ukrepov ter rebalansa državnega proračuna. Slovenija ni izoliran otok v globalni recesiji. Mi sami krize ne moremo premagati. Moja ocena je, da kolikor je bilo mogoče v teh štirih mesecih, je Vlada storila vse, kar je bilo treba, za to, da se je učinkovito soočila s krizo. Seveda, ne mi ne naši ljudje ne moremo biti zadovoljni z razmerami, v katerih živimo. Vlada se na to odziva proaktivno, išče vse poti, ki so potrebne za to, da bi se s to krizo soočili uspešno in da bi jo skupaj z razvitim svetom tudi uspešno premagali. Rad bi vam zagotovil, da Vlada deluje kot ekipa. Rad bi odpravil kakršnekoli dvome v tem visokem zboru, da se Vlada tudi zaradi kakšnih razlik v pogledih na to, kaj je prav in kaj ni - te razlike so ne nazadnje tudi v tem visokem domu - ni v nobenih težavah. Nasprotno! Ti dvomi so potrebni za to, da se lažje in boljše odločamo o tem, kakšne so pravilne odločitve. Vlada torej poskuša s tretjim paketom ukrepov nadaljevati svojo proaktivno politiko, gospod poslanec. Mi smo se odločili za to, da ta tretji paket - ta ima kar 17 ukrepov praktične narave in vrsto strukturnih reform - uskladimo s socialnimi partnerji. Mislim, da je to prav in da bo to pripomoglo k temu, da bodo potrebne reforme naletele na soglasje oziroma na razumevanje v javnosti. Skratka, mislim, da sodi Slovenija med tiste države, ki se uspešno soočajo s posledicami finančne in gospodarske krize; sedaj je tudi socialna kriza. Mislim, da je Vlada v okviru svojih pristojnosti storila, kolikor je lahko, za to, da bi se Slovenija s temi posledicami soočila čim manj boleče. Mi razumemo, da bremena te krize ne moremo prenesti na ljudi, ki za to krizo niso odgovorni. Želimo, da se bremena te krize porazdelijo pošteno, glede na socialni položaj in moč ljudi. Rad bi povedal, da zaradi tega poskušamo storiti vse, tudi s tretjim paketom ukrepov, da ljudje, ki so ob službo, in tisti, ki utegnejo biti v tem statusu, dobijo vso pomoč države, da čim lažje prebrodijo to situacijo. Omenjali ste družine, ki so žrtev te krize; Vlada se teh situacij zaveda in tudi primerno ukrepa. Kot rečeno, sedaj bomo imeli za seboj kmalu tri pakete ukrepov, verjetno tudi dva rebalansa proračunov. Kot rečeno, prihajam in odhajam na krizni sestanek ministrov. Vlada deluje učinkovito, deluje enotno, znotraj nje so, tako kot tukaj, nekatera razhajanja v tem, kaj bi bilo prav in kaj ne. To je povsem normalno v teh situacijah, treba je samo stehtati argumente in se odločiti za prave poti.
Hvala lepa. Želite dopolnitev odgovora? Prosim, mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani predsednik Vlade, številni stečaji, Mesne industrije Primorska, Pomurke, Beti Metlika, Elkroja, Laboda, LTH, Industrije usnja Vrhnika, Svilanita, Siemensa Technology Systems, Steklarske Nove, Carrere Optil, Novolesa in tako naprej, še bi lahko našteval, tudi Laboda, so očitno rezultat te učinkovitosti, proaktivnosti in hitrosti, torej teh na nek način hitrih ukrepanj. Poglejte eklatanten primer, kako bi Vlada lahko kaj storila, morebiti tudi z enim telefonskim klicem, to je bil primer Pomurke. V primeru Pomurke je prišlo do gospodarske škode zaradi odklopa električne energije. In ker ste toliko in radi na telefonih, zakaj ni nekdo poklical državnega distribucijskega podjetja, da prepreči to škodo, ki je nastala s taljenjem teh zalog mesa. Soočeni smo bili s televizijskimi posnetki, ki spominjajo na vojne razmere. Ljudem se je delilo meso, povzročala se je gospodarska škoda zaradi neusklajenega delovanja podjetij, ki so v večinski državni lasti, kot primer, elektrodistribucijsko podjetje in tudi Abanka. Abanka se pravzaprav sploh ni zavedala situacije, kot pomembna upnica, ki je imela zastavno pravico na premičninah, je ravnala neodgovorno. Največji posamični lastnik Abanke je Triglav, ki je v državni lasti, in tudi drugi. Torej tu, če kje, bi potrebovali koordinirano delovanje ministrov, Vlade in bi lahko preprečili gospodarsko škodo in lahko bi verjetno tudi z nekimi pomočmi rešili ta sistem, ki je po moji oceni perspektiven, je pa doživel zaradi dokazanega nekoordiniranega in neproaktivnega delovanja Vlade pogrom. Torej, to, spoštovani predsednik Vlade, so ukrepi, ki bi jih želeli, ne pa niz nekih obljub, nekih meglenih ukrepov, ki so v prihodnosti in ki jih ni tu.
Hvala lepa. Prosim, gospod predsednik Vlade.
Naj vam nekaj zelo odkrito povem, gospod poslanec. Tako kot druge države tudi naša na to globalno recesijo ni bila pripravljena. Ta vlada je prevzela odgovornosti za vodenje te države v času, ko se je konjuktura prevesila v to recesijo. In ko sem govoril o času gospodarske negotovosti, je marsikdo v tej dvorani dejal, da pretiravam. Gospodarska kriza je tukaj, posledice z njo in slovenska vlada s proaktino politiko ukrepa v skladu z okoliščinami, v katerih smo, tudi konkretno, gospod poslanec. Minister za kmetijstvo je takoj, ko je izvedel za ta problem, ki ga omenjate, opozoril na možne posledice na seji Vlade. Tako je bila zaradi grozeče nevarnosti gospodarske škode večkrat ponovno vključena elektrika, tako do te škode, o kateri govorite, ni bilo. Aktivno smo bili vključeni tudi v pogovore z zaposlenimi glede možnosti reševanja njihovega položaja. Do gospodarske škode bi lahko prišlo zaradi izklopa elektrike tudi v Pomurki, toda dobavitelj elektrike, ki je zaradi neplačanih obveznosti prekinil dobavo, ni bilo državno podjetje, ampak je bila zasebna družba GEN iz Krškega. Odklop je bil posledica neplačila uporabe omrežja in neuresničenih dogovorov o ponovnem plačevanju zapadlih obveznosti. Tako v Pomurki kot v Mipu so bili skladno z zakonodajo že en teden vnaprej opozorjeni, naj pripravijo tehnologijo tako, da ne bo gospodarske škode. Upniku Pomurke, to je Abanki, ki ste jo omenjali, in tudi podjetju Pomurka je Elektro Maribor v izogib morebitni gospodarski škodi ponudil najem agregata ustreznih kapacitet, ampak se za to ponudbo niso odločili. Ne glede na to, Vlada je v primeru Pomurke aktivno sodelovala pri reševanju zapleta tako, da z elektropodjetjem kot banko, ki je z notarskim zapisom zaplenila, kot veste, meso. Vlada prevzema tudi odgovornost za delavce, ki so kljub dolgoletni lojalnosti podjetjem danes ostali brez zaposlitve. Centri za socialno delo in uradi za zaposlovanje se intenzivno povezujejo v primerih, ko se v določenih območjih države napovedujejo stečaji oziroma odpuščanja delavcev, tudi ko pride do dejanske izgube delovnih mest, Vlada, gospod poslanec, ukrepa. Konkretno je preko vzvoda izrednih socialnih pomoči takoj pomagala 30 najbolj prizadetim družinam, ki so bile prizadete zaradi stečaja Mipa. Včeraj je to podjetje obiskal tudi minister za delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno, mag. Vizjak.
Hvala lepa. Seveda želim, da bi ta visoki zbor odločal o predlogu, da se o tem odgovoru opravi širša diskusija v skladu z določili poslovnika, in sicer zakaj. Zaradi tega, ker menim, da je Vlada tudi v tem primeru pravzaprav ravnala prepozno, po tem ko se je stvar že zgodila in ko je bila katastrofa na obzorju. In, ni res, da ni nastala gospodarska škoda! Zaradi neprodanih količin odtajanega mesa, ki je verjetno končalo, ne vem kje, v nekem uničenju, je nastala gospodarska škoda, ocenjena na približno pol milijona evrov. Želim seveda zelo jasno opozoriti, da je pri reševanju tega sodelovalo nekaj državnih podjetij - tudi podjetje, ki ga je omenil, če ta dobavlja električno energijo, je v državni lasti. To ni res, da je to zasebno podjetje. Lahko bi bil kdo deležen tega klica in preprečil nastanek odklopa in posledično seveda škode. Torej tudi, da obišče takšno podjetje minister, pristojen za socialo, je seveda tisto, kar pravzaprav vedno očitamo tej vladi, da je to prepozno. Odzvati se je treba na začetku, takrat, da se prepreči nastanek problema. Iz medijev je bilo celo prebrati, da je bilo podjetju na voljo približno 12 milijonov evrov sredstev, da bi prebrodili to krizo, o čemer pa Abanka kot glavni upnik sploh nič ni vedela - spet državno podjetje. Želim povedati: nepovezano, nekoordinirano delovanje je pripeljalo to zgodbo, to kalvarijo tako daleč, kot je. Vedno slišimo, da so pač to gospodarski subjekti, ki poslujejo v skladu z nekimi gospodarskimi korporacijskimi načeli in da Vlada tukaj lahko samo, ne vem, spremlja. Prav to bi bila, po moji oceni, potrebna srčika razprave, da ugotovimo, kakšen vpliv, kakšne vzvode, kakšne inštrumente ima Vlada kot upravljavec v večinski državni lasti, kot tista odgovorna za to učinkovito opravljanje, do realnega sektorja, katerega lastnik je. Tukaj morajo biti konkretne povezave in učinkovito upravljanje, tukaj se ne smemo izgovarjati, da smo to in tisto želeli postoriti, na koncu je pa bil problem. Z vsakim podjetjem, ki zaide v težave, bo treba individualno delati. Jaz sem pozdravljal ukrep v rebalansu, kjer se zagotovi veliko sredstev za pomoč reševanja podjetij v težavah. Ne poznam niti enega primera, da bi obravnavali na Vladi primer reševanja podjetij v težavah, doslej! Vse to, spoštovani, bi želeli nekoliko poglobljene razčistiti na tej razpravi glede odgovora predsednika Vlade, ki jo predlagam.
Hvala lepa. O predlogu poslanca mag. Andreja Vizjaka, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil danes, v okviru glasovanj. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo postavil gospod Srečko Prijatelj, Slovenska nacionalna stranka. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. spoštovani predsednik Vlade, ministri, kolegice in kolegi. V času krize, naraščajoče revščine v Republiki Sloveniji in v času, ko na robu revščine živi preko 250 tisoč revnih ljudi v Sloveniji, in v času, ko bi morali mladi, polni znanja, takoj dobiti delovno mesto, pa vemo, da ga zaradi neumnih odločitev, ki bodo slej kot prej sprejete v Državnem zboru, ne bodo dobili tako hitro, kot smo ga mi, in v času, ko doživljamo takšne krize, da tudi tisti, ki delajo poln delovni čas, nimajo zadosti sredstev za preživetje, v tem času torej terjajo nekatera vprašanja zelo jasen odgovor od vas, spoštovani predsednik Vlade. Zato vas sprašujem: Ali ste prepričani, da sklepi, ki ste jih zapisali v informaciji o uvrščanju sklepov glede varčevalnih ukrepov 6. 4., res držijo? Ali so res prioritetni? Preden se dotaknem tistega, kar je zelo pomembno, bi vam rad prebral, kaj ste v teh sklepih zapisali. Torej, to je tajno gradivo, niste ga objavili na spletu. In Vlada pravi, da je sprejela spremembe določitve uredbe o plačah in da bo direktorjem v javnem sektorju znižala plače za 1%, direktorjem in funkcionarjem v javnih zavodih - tukaj smo tudi mi - pa za 4%. Nadalje pravite, da boste v Vladi Republiki Sloveniji sprejeli ukrepe, s katerim naj bi študentsko delo zmanjšali za 50%. Mislite, da je to pravilno? Spoštovani predsednik Vlade! Če pogledam, kdo bo te račune recesije, revščine in splošne krize plačal, potem lahko povzamem besede gospoda Hribarja Miliča, ki pravi, da bo to delavstvo. V njegovih besedah je zapisano, da delavci - 10% zategniti pasove. Sprašujem vas: Ali če so vaše prioritete prave, ko delite milijonske nagrade? In ne nazadnje: Ali so vaše prioritete prave, ko dajete podporo tistim, ki niso bili na strani Slovenk in Slovencev, ko so v času napada in agresije, vojne, zbežali ali pa bili na nasprotni strani? Danes prihajajo pravnomočne sodbe. Pravnomočne sodbe v imenu ljudstva in ti ljudje bodo dobili, po besedah vaše ministrice, ki se je branila in uspešno ubranila svoj položaj, prijeli preko milijardo evrov iz državnega proračuna. V tem času torej imate prioritete, ki so seveda nekoliko skregane in verjamem vam, da ste dober dirigent, ampak hkrati tudi lahko rečem, da igrate, da dirigirate zelo neusklajenemu orkestru. Niste poenoteni v Vladi, imate različna stališča. [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]] Sprašujem vas, spoštovani predsednik: Ali ponujate zadosti dobro vizijo za rešitev in izhod iz krize? Želel bi jasen odgovor, tudi Slovenke in Slovenci bi želeli jasen odgovor na to vprašanje. Ali so vaše [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod predsednik Vlade, prosim.
Vizija slovenske vlade je, popeljati našo državo skozi krizo tako, da bomo iz nje izstopili bolj solidarni in bolj konkurenčni, kot smo vanjo vstopili. To je vizija slovenske vlade, v okviru katere postavlja vse praktične ukrepe, ki so potrebni, da dosežemo ta velik cilj. Vemo, da Vlada sama s svojimi razmišljanji ni dorasla obsegu in volumnu problemov, s katerimi se srečujemo mi in ves sodoben svet. Zato smo v ukrepanje vključili socialne partnerje, zato smo se odločili za razvojni dialog. Prav gotovo bo treba v prihodnosti znova premisliti zaupanje med koalicijo in opozicijo glede sodelovanja pri ukrepanju v času gospodarske krize. Slovenska vlada od prvega dne - morate vedeti, da je na prvi seji bila imenovana krizna skupina - rešuje probleme, s katerimi smo soočeni, in rešuje jih uspešno. Ne brez napak, ne brez tega, da je treba storiti nove korake, vendar gre v pravi smeri, tako ocenjujejo tudi mednarodni strokovnjaki. Kar se tiče vašega opozorila, gospod poslanec, moram ponoviti izhodišče, ki je vedno pred mojimi očmi in očmi celotnega ministrskega zbora. To je, da moramo bremena krize pravično razdeliti. In drugič, da moramo, hkrati ko pazimo na to, kako bomo pravičneje razdelili ustvarjeno, ustvariti pogoje za to, da bomo ustvarili več in bolje. Kajti samo če bomo imeli razvojno naravnano politiko, lahko računamo, da bomo ne samo ohranili delovna mesta, ampak jih tudi na novo odpirali, da bodo to konkurenčna delovna mesta in da bomo s tem ciljali na eno najpomembnejših ambicij, to je visoka zaposlenost v Sloveniji. Sedaj se soočamo s problemom zaposlenosti, brezposelnosti, in slovenska Vlada to rešuje na primeren način in v dialogu s socialnimi partnerji. Naj vam zagotovim, da je slovenska Vlada, ne glede na to, da so tudi v njej različna mnenja o tem, kaj bi bilo v danem trenutku primerno sprejeti, dobra ekipa, motivirana ekipa, predana ekipa; da slovenska vlada tudi z varčevalnimi in drugimi ukrepi skuša biti zgled ekonomski in politični eliti za to, da poskušamo, kot sem rekel, bremena krize pravično in pravilno razdeliti. In mislim, da nimamo nobene potrebe za to, da z nekim občutkom slabe vesti gledamo na prehojeno pot; ni bila brez kakšnih napak, ni bila brez potrebe po tem, da bi morda storili še kakšnega od njih, toda če pogledam politiko v teh štirih mesecih, je bila zelo aktivna, in mislim, da je tudi dala, če pogledam primerljive države, dobre rezultate.
Hvala lepa. Želite dopolnitev odgovora, gospod Prijatelj? Prosim.
Nisem povsem zadovoljen s tem, kar mi gospod premier sporoča. Spoštovani gospod Borut Pahor, oba prihajava s Primorske. V tem delu je vaša stranka dobila skoraj vse poslance na državnozborske klopi, razen enega samega, to je gospod Krapež, ki mu ni uspelo priti skozi to šivankino uho, pa vendar imamo največjo brezposelnost na tem območju. Direktorji državnih podjetij, ki jih je postavila ta vlada, imajo petkratnik vaše plače, spoštovani premier. Ali boste direktorje s temi plačami razrešili? Ali pa boste vsaj gospodu Cviklu povedali, da naj zmanjša plače tudi državnim sekretarjem, ker jim je zmanjšal za 0%. In ne nazadnje, spoštovani premier, sprašujem vas: Ali so ti ukrepi res zadostni? Prvi, drugi, tretji paket varčevalnih ukrepov. Kot rečeno, neenotno stališče Vlade. Jaz bi želel konkretne rezultate. Ne boste pravično porazdelili tega bremena na vse državljane in državljanke. Na žalost to ugotavljamo vsi v tej državi, razen vas - mogoče tega ne vidite. Ampak, povem vam še enkrat. Dokler bodo direktorji prejemali takšne plače, direktorji javnih zavodov, direktorji tistih podjetij, čigar večinsko lastništvo je v državi; potem, dokler boste tolerirali takšne svinjarije, da nekdo prejme za svojo nagrado en milijon evrov in ga ne morete pozvati k temu, da bi to nagrado vrnil; dokler boste dovoljevali podjetjem, ki nimajo rezultatov, 13. plačo, 14. plačo in direktorjem, ki imajo tudi plačilno kartico, da si kupujejo tudi obleke, službeni avto in vse ostalo, do takrat vas delavci ne bodo poslušali in vam ne bodo verjeli. Pozivate študente k poslušnosti, delavce k strpnosti, sami pa ne znate narediti reda. Zategnimo pas vsi in naredimo red. In spoštovani premier, če je res kaj poštenja v tej državi, potem se bomo lotili tam, kjer je problem največji. Reševati problematiko po velikosti. Prvi so direktorji - naj vrnejo plače oziroma naj se plače prilagodijo na vašo raven. To je tudi moje vprašanje.
Hvala lepa. Gospod predsednik Vlade.
In moj odgovor, gospod poslanec - zelo jasen od prvega dne mojega mandata. Ko sem za to, da bi dal nek signal, sprejel odločitev o reprezentanci, je bil tukaj v tej dvorani tudi posmeh. Upam, da tega ni, ko vam sporočam, da ima moj ministrski zbor 8% nižjo plačo. Upam, da Državni zbor podpira odločitev Vlade, ki jo je sprejela skozi sklepe o omejevanju nagrad v državnih podjetjih. Zdaj smo se odločili, da vložimo tudi zakon o 90% obdavčitvi. Tako bi vas prosil, da razumete številne ukrepe, ki jih sprejema ta vlada zato, da bi politična in gospodarska elita nosila večji del bremena za situacijo, v kateri smo se znašli. Od prvega dne je bilo moje sporočilo jasno: jaz sem se pripravljen pri sebi odrekati, to pričakujem od ministrskega zbora, ki ga vodim. Del teh ukrepov je sprejel tudi tukaj Državni zbor. Ekonomski eliti smo skozi sklepe Vlade in zdaj tudi skozi zakon naložili, da prevzame del tega bremena. Slovenska vlada ni izplačala milijon nagrade gospodu Kramerju, bo pa storila vse za to, da ta milijon dobimo nazaj - tako ali drugače. In z ostalimi ravnanji bomo dosegli, da bo v tej družbi prevladalo stališče, da morajo tisti, ki imajo več, v tej situaciji nositi večji delež bremena za krizo kot tisti, ki imajo manj, če želimo ohraniti socialno povezanost, gospod poslanec.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Prijatelj.
Veste, kaj mi omogoča poslovniško določilo 246. člena, zato bom samo obrazložitev podal, da ne bom izgubljal časa. Spoštovani premier! Res ste znižali plače ministrom, ampak še prej ste jim dvignili plačo na najvišjo možno raven. To ste pozabili povedati. Da lahko nadaljujem, bi povedal, zakaj taka diskusija v Državnem zboru, zakaj toliko gneva z moje strani na Vlado. Državni zbor je preko predsednika Državnega zbora dobil tole pismo, verjetno ga vi niste dobili, ker vam ga ni dal v roke. V tem pismu piše: Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Ko gledam in se sprašujem, kaj delate na sejah in tako naprej, ocenjujem vaše delo za skrajno neprimerno in tako naprej, slabo. In potem tukaj piše, da ne vidijo, gledalci pač, konkretnih rezultatov in da to, kar delamo tu, samo še poglablja in rine ladjo, ki tone v morje. In ta gledalka, ki nam je pisala, trka na našo dušo in pravi [[...]]
Kolega Prijatelj, kot ste rekli [[...]]
[[...]]zavedajte se, da imamo tudi mi [[....]]
Kot ste rekli, obrazložitev glasu. Prosim, ni več polemike, ne more odgovarjati predsednik Vlade, nihče drug [[....]]
Ali lahko obrazložim, zakaj zahtevam razširjeno razpravo? Koliko? Na koncu navaja ta gledalka še, da se zaveda, da mi navadni smrtniki imamo otroke in verjetno tudi mi, ampak da ti otroci nimajo kožuha in kopit in da naj se zavemo, da morajo te družine preživeti s 400 do 500 evrov. Medtem ko nekateri, ki jih vi privilegirate, dobivajo, tudi če bi se jim zmanjšala plača za tretjino, še vedno 4 do 5.000 evrov. Plače gredo gor po procentih, dol pa tudi po procentih, kar ni prav. Vzemite tistim, ki imajo preveč, in dajte tistim, ki nimajo, in naredili boste red. Zaradi tega, ker je tako krivično stanje v tej državi in ker tudi banke financirajo goljufe, kot smo videli na zadnji odločitvi, ki razdvaja Vlado, zahtevam, da se v Državnem zboru opravi razširjena razprava na to temo. In da bodo tudi ministri lahko povedali to, kar misijo, drugače kot misli Vlada. Jaz podpiram gospoda Lahovnika v njegovih odločitvah - vsaj en pokončen mož.
Hvala lepa. O predlogu poslanca Srečka Prijatelja, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil danes v okviru glasovanj. Gospod Kontič proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor, kolegice in kolegi! Ni prvič danes, da se na ta način dejansko krši - da ne uporabim hujšega izraza, na primer zlorablja - poslovnik. Že pri dopolnilnih vprašanjih gre običajno za širitev vprašanja, ne pa za dopolnilno vprašanje, ki je namenjeno pojasnitvi odgovora predsednika ali pa ministra, takrat ko odgovarjajo ministri. Da ne govorim v tem drugem delu, ko se predlaga proceduralni predlog, ki ga sicer poslovnik omogoča, ampak ta proceduralni predlog mora biti takšne narave, da predlaga odločanje Državnega zbora o tem, da opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade z namenom, da se pojasnijo zadeve, o katerih je predsednik ali pa minister odgovarjal, poslanec pa ni bil zadovoljen z odgovorom. Nikakor pa to ne sme postati priložnost, to, kar se dogaja sedaj že nekaj časa v Državnem zboru, da se po drugem, se pravi dopolnilnem vprašanju, ko predsednik ali pa minister ne more več odgovarjati na vprašanje, ta del proceduralnega predloga izrablja za razpravo, za postavljanje novih trditev in za postavljanje novih vprašanj, na katere ni moč dobiti odgovora. Zato vam predlagam, gospod predsednik, kot tudi vsem predsedujočim takrat, ko vodijo sejo pri poslanskih vprašanjih, da se ta razprava omeji na proceduralni predlog, pravzaprav da razprave ni, ampak imamo samo proceduralni predlog oziroma zahtevo.
Vsekakor to poskušamo početi, vendar je, lahko bi rekli, to vprašanje prepuščeno v presojo predsedujočega. Prosim, proceduralno gospod Barovič. Prosim.
Glede na besede predhodnika, dajem postopkovni predlog, da omogočite predsedniku Vlade, da tudi v tretje odgovori. Ker ne nazadnje je to demokracija - ali pa spremenite poslovnik! Ne se smejati! Mi nismo zaradi popularnosti tukaj, mi sprašujemo predsednika Vlade in smo veseli, da nam odgovarja. In naj odgovarja! Mi nimamo nič proti. Ne očitati, če ima nekdo pravico postaviti vprašanje, in utemeljiti neko poslovniško odločitev. Jaz sem za to, da to omogočite ali pa spremenite poslovnik, da bo gospod predsednik Vlade lahko tudi v tretje odgovarjal. Trudi se, to vidimo, spoštujemo ga in naj odgovori. Ne pa govoriti, da nam boste zaprli usta. To je še zaenkrat demokratična ustanova. Upam, da veste to!
Tega seveda ne bom omogočil, ker poslovnik tega ne dopušča. Bom pa pazil, poskušal vplivati na to, da bo obrazložitev predloga res samo obrazložitev predloga. Proceduralno, mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Poslušajte, jaz sem zgrožen, ker vidim, da tukaj predlagajo, še posebej poslanci koalicije, kršitve poslovnika. Namreč, poslovnik zelo jasno omogoča [[...]]
Gospod, dovolite Vizjak, vi sedaj kršite. Imate proceduralni predlog ali karkoli, ni polemike z drugimi predlogi. Prosim.
[[...]]odločanje o razpravi. Dovolite, da končam! Proceduralno! Ne, ne, proceduralno. Jaz od vas samo zahtevam, spoštovani predsednik, proceduralno od vas samo zahtevam, da spoštujete poslovnik in da ne dopuščate razprav, ki napeljujejo na kršitve poslovnika.
Hvala lepa. To sicer je bila kršitev poslovnika, ampak gremo naprej. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo postavil mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministri, spoštovane kolegice in kolegi! V zadnjem času praktično ne mine dan, ko ne bi mediji poročali o zaprtju kakšne gospodarske družbe in o več sto na novo brezposelnih ljudi, pa čeprav, kot pravijo mnogi, finančna in gospodarska kriza še ni dosegla dna. Lahko bi našteval, pa danes je že bilo našteto, IJV, Mip, Pomurka, STS, Svilanit, Mehano Elkroj, Beti, Labor, itd. Po podatkih iz Delove priloge FT je gospodarskih združb, ki so do sedaj odpuščale delavce, kar 88. Ob vsem tem me izredno skrbi, v kakšni smeri in v kakšnem obsegu se bo to odpuščanje delavcev in stečajev gospodarskih družb nadaljevali. Sam sem mnenja, da je za Slovenijo vsaka gospodarska družba izredno pomembno in dragocena in da se je treba vsaki posebej posvetiti z vso pozornostjo in odgovornostjo. Najlažje je namreč v tem času tovarne zapirati oziroma jim dopuščati, da se zapirajo, veliko težje je in bo nove tovarne odpirati. Ker prihajam iz pokrajine, v katerih je po podatkih Zavoda za zaposlovanje brezposelnost daleč najvišja v Sloveniji in je znašala januarja 2009 14,4%, ko je bilo povprečje v Sloveniji 7,8%, pravzaprav ne upam razmišljati, kaj vse se lahko ob teh dohodkih zgodi v pomurski pokrajini, kjer imamo največji preteči problem, ki se mu reče Mura. V Muri je še vedno zaposlenih okoli 3500 zaposlenih, brezposelnih ljudi v Pomurju pa, kot sem dejal, je nekaj več kot 8 tisoč. V primeru črnega scenarija, torej stečaja, bi se brezposelnost v Pomurju lahko povišala za skoraj 50% in bi presegla 20% brezposelnosti, kar je za Pomurje seveda nesprejemljivo. V zvezi s tem problemom sem vam, spoštovani gospod predsednik Vlade, že postavil pisno vprašanje. Ker se v zadnjem času zadeve še komplicirajo, vas sprašujem, spoštovan gospod predsednik Vlade: Kaj konkretnega bo Vlada Republike Slovenije storila, da se črni scenarij tako v Muri kot tudi v nekaterih drugih pomembnih gospodarskih družbah v Sloveniji ne bo dogajal oziroma zgodil? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod predsednik, prosim za odgovor.
Spoštovani, Državni zbor. Vlada in ta visoki dom imata različne pristojnosti. Vlada se svojih pristojnosti zaveda, tako tudi vi. Vsi skupaj kot predstavniki tistih, ki so odgovorni za vodenje te države, vemo, da moramo v tej situaciji, ki je zelo zahtevna, ravnati po svojih najboljših močeh. In o tem, o dobronamernosti naših stremljenj verjetno ne dvomi nihče. Ali ravnamo vedno prav ali ne, to je stvar za polemiko tudi v tem visokem domu in jaz kot predsednik Vlade sem vedno na razpolago, da o tem izmenjamo stališča. Mislim, da zaradi živahnosti izmenjave argumentov ni potrebna nobena vznemirjenost, sedaj je čas za trezen premislek, za temeljito presojo argumentov in potem za odločno ukrepanje. Mislim, da tako tudi slovenska vlada ravna in kolikor to delamo skupaj z Državnim zborom, bi rad izrekel hvaležnost za tako ravnanje. Nenazadnje, ko je bilo prej omenjeno, Uredbo o pogojih in merilih za izdajo poroštev smo sestavili skupaj, ne glede na različne pristojnosti, ki jih imamo, tu, na Odboru za finance, ko sva z ministrom za finance sodelovala skupaj z vami. Ta onemogoča, da bi se namesto denarja za razvojne programe v podjetjih, ki so se znašla v krizi, ti krediti - oziroma poroštva - namenjali za reprogramiranje kreditov, ki imajo funkcijo menedžerskih odkupov. Torej, hočem povedati, da je zdaj potrebna neka razumnost, neka treznost, presoja dobrih in slabih argumentov ter odločitev za prave; in to kolikor je mogoče skupaj. Nobena prevelika vznemirjenost ni potrebna. Kar se Mure tiče. Včeraj sem bil na obisku v Bratislavi, z mano je potovala tudi gospodarska delegacija, v kateri je bil tudi član uprave, gospod Ban. Ob robu tega obiska sva se temeljiteje pogovorila o problemih, s katerimi se sooča Mura, in se odločila, da bom v začetku maja Muro tudi obiskal. Kar se Mure tiče, naj povem nekaj stvari, ki jih mora Državni zbor vedeti za presojo o naših nadaljnjih ravnanjih. Zaradi njenega pomena za celotno regijo je Vlada Muri v letih 2002-2004 nudila kratkoročna posojila za reševanje in dodelila najvišjo možno državno pomoč v višini 10 milijonov evrov, na podlagi Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Taka pomoč je, gospe in gospodje, enkratna in jo je mogoče ponovno dodeliti šele po 10 letih. Za tako državno pomoč je treba dobiti tudi soglasje Evropske komisije. Kljub temu pa - in to je zdaj, mislim, da odgovor na vaše vprašanje - zakonodaja dopušča, da lahko Mura kandidira še za sredstva iz evropskih strukturnih skladov oziroma na vse trenutno veljavne razpise za dodeljevanje državnih pomoči. Vlada se, kot sem dejal, močno zaveda pomena ohranitve vsakega delovnega mesta, zlasti delovnih mest v regiji, kjer je od usode podjetja odvisno ne samo eno delovno mesto, ampak cela družina; in v Muri je že tako. Mi bomo poskušali z vrsto ukrepov pomagati tudi temu podjetju, čeprav veste, to podjetje ni v večinski državni lasti. Na koncu bi vam torej to rad rekel, ni res, da se Vlada ne ukvarja s posamičnimi primeri. Vlada poskuša sedaj, v tej situaciji na makroekonomski ravni regulirati vse tiste procese, ki so potrebni, da srednjeročno in dolgoročno izidemo, kot sem rekel, bolj solidarni in bolj konkurenčni. Ukvarjamo se tudi s posamičnimi primeri. Mura je eden takih primerov in Muro bomo obiskal v začetku maja. Z upravo se bom pogovoril o možnih scenarijih. To, kar sem včeraj slišal od člana uprave, gospoda Bana, mi vzbuja neko upanje, da bi sicer ob nekaterih ukrepih lahko Mura imela prihodnost. Ne v takem številu zaposlenih, kot mi je dejal, kot je sedaj, vendar pa bi lahko zdravo jedro v njej pomenilo možnost za nov razvojni zagon. Slovenska vlada bo storila vse za to, da te priložnosti Mura ne zamudi.
Hvala lepa. Želite dopolnitev odgovora? Mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa. Poglejte, spoštovani gospod predsednik Vlade, to ni - da ne bo razumljeno kot kaprica. Jaz sem sam takrat v pismu, ki sem vam ga pisal, predlagal nekaj pobud, kako zadevo reševati. V primeru Mure gre za strašno, kako bi rekel, lastniško nekonsolidirano strukturo. Gre za več kot 40 institucionalnih lastnikov. In dokler tega problema ne bomo znali rešiti, bo problem Mure vedno prisoten. In še nekaj. Zavedajmo se, da smo v zadnjem času imeli v Muri precej nekompetentnih vodstev. To je dejstvo in to vsi vedo. Narobe bi bilo, da bi sedaj v tem hudem in težkem času postavili ponovno vodstvo, ki ne bo kos reševanju tega problema. Še vedno je zaposlenih 3.500 ljudi. Vsi se zavedamo, da teh 3.500 ljudi najbrž ne bo moglo obdržati dela, prav gotovo pa zaradi tega, ker je vodstvo nesposobno, ni treba zapreti celotne tovarne. Prav gotovo jih še veliko število lahko ostane na teh delovnih mestih. Vem, da se Vlada ukvarja s tem problemom; vem, da se minister Lahovnik ukvarja s tem problemom. Prav je tako, ampak zavedajte se, da v tem primeru, pa ne samo v tem primeru, ampak tudi v vseh ostalih primerih, je potrebna agilnost, je potrebna ažurnost in potrebna je hitrost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, predsednik Vlade.
Jaz se z vašimi ocenami strinjam in zato tudi, kot rečeno, pripravljam svoj obisk v Muri. Kot ste sami dejali, tako sem bil obveščen tudi včeraj v pogovoru s strani člana uprave gospoda Bana, verjetno vsi zaposleni ne bodo mogli obdržati službe. Zanje Vlada že pripravlja ukrepe, ki bodo premostili njihove kratkoročne težave, hkrati je treba pogledati, kaj je mogoče storiti za to, da bi se morda z dodatnim izobraževanjem ali s prezaposlitvijo dolgoročneje rešilo njihov položaj. Mura je eno največjih takih, tovrstnih tekstilnih podjetij na tem območju. V njej je zdravo jedro po zagotovilih uprave. Tistemu zdravemu jedru je treba pomagati. Vlada bo proučila vse možnosti, ki jih imamo na razpolago glede na formalnopravne pogoje, v katerih delamo, da bomo to tudi storili. Vlada ima interes, da zdravo jedro Mure pomeni nov začetek tega tekstilnega podjetja. Ima blagovno znamko, ki mora dobiti nov in bleščeč pomen, ki ga je enkrat že imelo. Mislim, da si uprava, kot mi je bilo včeraj razloženo, za to prizadeva, Vlada bo v tem primeru Muri priskočila na pomoč. Vidimo se torej čez dobrih štirinajst dni v Murski Soboti.
Hvala lepa. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo postavil mag. Borut Sajovic, LDS. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo, prijazen pozdrav tudi mandatarju. Vesel sem, da za mandatarjem stoji tudi ministrska ekipa in precej sodelavcev. Moje vprašanje se nanaša na tisto, kar v medijih v zadnjem času velikokrat preberemo, in sicer da je slovenska policija okrepila preiskave v zvezi z zaznavanjem sumov kriminalnih dejanj, predvsem s področja gospodarske kriminalitete. V zadnjem času so kriminalisti tudi bistveno povečali svoje aktivnosti na področju preiskav in odkrivanju gospodarskega kriminala. Ocenjujem, da je to pomembno in dobro, da se zadev, ki so se dolgo časa pometala pod preprogo, lotimo energično in pa odločno. Finančno-gospodarska kriminaliteta in korupcija se v praksi izvršujeta preko zapletenih poslovnih dogodkov, najpogosteje tudi z mednarodnimi razsežnostmi. Protipravno pridobljene premoženjske koristi se v primerjavi s preteklostjo znatno povečujejo, z razvojem visokih tehnologij, masovno uporabo tudi medmrežja, se vzporedno razvija in širi tako imenovana kriminaliteta visokih tehnologij, ki se uporablja za izvrševanje različnih vrst kriminala, obstoječo organiziranost organov odkrivanja in pregona pa obstoječim spremembam ni prilagojena. Analiza problemskega stanja je pokazala, da na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj nismo dovolj uspešni in učinkoviti, ne še. Vzroki za to so najrazličnejši. Najdemo jih tako v neustrezni zakonodaji, neustrezni organiziranosti, kadrovski politiki, materialnih sredstvih, pa tudi izobraževanju in usposabljanju ter v slabem medinstitucionalnim sodelovanju. Kriminalistična policija ima le 170 kriminalistov s področja gospodarskega kriminala, ki po poročanju medijev delajo na robu svojih zmogljivosti. Seveda, če naj s tem tempom nadaljujemo še naprej, v času gospodarske krize, ko je pričakovati tudi povečano kriminalno aktivnost, je seveda nujno okrepiti kriminalistične vrste, tako predvsem kadrovsko kot tudi z opremo, znanjem, materialom in infrastrukturo. Strategija ministrstva za notranje zadeve v boju proti najtežjim oblikam kriminalitete, predvsem gospodarskega kriminala, je tudi ustanovitev nacionalnega preiskovalnega urada. Kot predsednika Vlade vas sprašujem: Ali . ne dvomimo v to, da kot predsednik Vlade - za temi ukrepi stojite energično, odločno in izražate tudi vso podporo? Predvsem pa vas sprašujem: Ali ste prepričani, da nam bo uspelo, v zagotovitev učinkovitosti teh ukrepov, zagotoviti tudi ustrezna finančna in materialna sredstva, da tisto, kar je odlično začeto, še boljše nadaljujemo, izpeljemo in dokončamo? Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, gospod predsednik Vlade.
Torej, na vaše vprašanje, gospod poslanec, ali bo Vlada zagotovila sredstva za to, da bo nacionalni preiskovalni urad opravil pričakovane naloge, je odgovor pritrdilen. Jaz sem pred časom obiskal notranje ministrstvo in se pogovoril s skupino ljudi, ki pripravlja projekt ustanovitve nacionalnega preiskovalnega urada. Kot veste, bo ta začel z delom 1. januarja leta 2010. Ne samo v tej hiši, tudi sicer se je zaradi povečanega obsega gospodarskega kriminala in organiziranega kriminala - vsi vemo, da odsotnost učinkovitega soočenja s tem problemom ruši zaupanje ljudi v delovanje pravnega reda, da smo se soočali z dilemami, kako nad ta problem. Tukaj so bile zamisli o finančni policiji, tukaj so bile zamisli o okrepljenem uradu kriminalistične policije. Na koncu je projekta skupina predstavila predlog preiskovalnega urada. Ta projekt sem pogledal in moram reči, da me je prepričal. Tudi zato bo Vlada storila vse, kar je treba, da ga kadrovsko, finančno in drugače pripravi tako, da bo izpolnil naša pričakovanja. Naš cilj je, da dobimo nacionalni preiskovalni urad, ki bo nepristransko, profesionalno opravljal svoje delo tako, da bo uspešno preganjal gospodarsko kriminaliteto, da se bo soočal s problemi korupcije, da bo preprečeval organiziran kriminal. Naša naloga in želja je, da ustvarimo vse pogoje za to, da bodo poklicane institucije države izpolnile pričakovanja ljudi, ki jih vsi tukaj predstavljamo, to pa je, da bodo tisti, ki so stopili na drugo stran zakona, tudi ustrezno sankcionirani.
Hvala lepa. Predsedniku Vlade se zahvaljujem za podane odgovore. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LETALSTVU, V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima dr. Igor Jakomin, državni sekretar na Ministrstvu za promet. Gospod državni sekretar prosim, če zasedete govornico.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, kolegice in kolegi! V zvezi z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki je ugotovilo delno neskladnost sedmega in osmega odstavka 128. člena Zakona o letalstvu z ustavo, je Vlada pripravila Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o letalstvu. Cilj predlaganih sprememb je uskladitev področja varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z ugotovitvami Ustavnega sodišča. Predlagane so naslednje rešitve. Odpravljena je ureditev iz sedmega odstavka 128. člena Zakona o letalstvu, ki določa, da se poleg osebnih podatkov, naštetih v sedmem in osmem odstavku 128. člena zakona, obdelujejo tudi drugi osebni podatki. Natančneje so opredeljena kazniva dejanja in prekrški, ki jih mora prosilec navesti v podrobnejšem življenjepisu. Podlaga za preverjanje preteklosti, obseg varnostnega preverjanja, osebni podatki, ki se obdelujejo v postopku preverjanja preteklosti in varnostnega preverjanja, kazniva dejanja in prekrški ter tekoči kazenski postopki, ki so razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih. Nadalje, odpravljena je zahteva po predložitvi podatkov o izrečenih disciplinskih ukrepih. Upoštevana je zahteva po uporabi le enega enoznačnega identifikatorja posamezne osebe. Zadržana je zahteva glede enotne matične številke občana, črtana pa je zahteva po predložitvi davčne številke. Dodana je nova določba, ki kot razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja določa ugotovitev, da so bili podatki, ki jih je prosilec navedel v vlogi za izdajo dovoljenja, neresnični. Razširjen je krog organov, za katere pod določenimi pogoji veljajo določene posebnosti. V zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora Republike Slovenije je bilo ugotovljeno, da v njem zajeti predlogi vodijo k izboljšanju besedila, in ga tudi podpiramo. Področje varovanja civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja je zelo kompleksno področje. Skoraj vsak ukrep varovanja se na nek način nanaša tudi na informacijsko zasebnost posameznika. V praksi je možno veliko kombinacij zahtev glede informacijske zasebnosti posameznika ter zahtev koristi skupnosti in splošne varnosti. Predlagane rešitve na eni strani sledijo uveljavljenim standardom z vidika varovanja človekovih pravic in varstva osebnih podatkov in pri tem zagotavljajo tudi primerne ukrepe varovanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Janku Vebru, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Odbor za promet je na svoji 2. seji, 8. aprila 2009, opravil obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagatelja sodelovali še Komisija Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. V uvodni predstavitvi je minister za promet dr. Patrick Vlačič predstavil razloge za spremembe in dopolnitev predloga zakona, ki se nanašajo na uskladitev področja varnostnega preverjanja v civilne letalstvu z ugotovitvami Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Sam zakon je seveda obravnavala tudi Zakonodajno-pravna služba, preučila ga je z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z vidika zakonodajne tehnike in k predlogu zakona podala pripombe. K 1. členu, s katerim se je natančneje določalo dokazila, ki so podlaga za preverjanje preteklosti v postopku za izdajo dovoljenja za gibanje in zadrževanja na javnem letališču ter v objektu navigacijskih služb zračnega prometa, opozarja, da je namen določbe po izbrisu rehabilitacija storilca prekrška, ki je v tem, da storilca zaradi prej storjenih prekrškov ni več mogoče obravnavati strožje oziroma ga ne morejo več zadeti pravne posledice, zaradi prej storjenih prekrškov. Tako se uresničuje pravica do enakosti pred zakonov iz 14. člena Ustave ter se tudi v pravu prekrškov kot temeljno načelo poudarja omejenost represije, saj se ta, če ni ustrezno odmerjena, lahko spremeni v svoje nasprotje. Nadalje opozarja pri poskusi konkretizacije prekrškov, da je predlagana konkretizacija ustrezna, vendar bi bilo treba prekrške v predlagani novi peti alineji jasneje opredeliti. Zakon o letalstvu namreč v poglavju Kazenske določbe vse prekrške določa kot letalske prekrške, medtem ko ne določa tega, kateri med njimi so povezani z varovanjem civilnega letalstva. Zakonodajno-pravna služba je opozorila tudi na področje prepovedanih drog, in sicer opozarja na ustrezno pojmovanje področja, ki ga ureja Zakon o proizvodnji in prometu s prepovedanimi drogami. Na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe je bilo skupaj s strokovnimi službami odbora in predstavniki Ministrstva za promet pripravljeno besedilo amandmajev k 1. in 2. členu, ki so jih tudi poslanske skupine koalicije vložile v proceduro. Odbor je v skladu s 126. in 131. členom Poslovnikom Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje tako o členih predloga zakona in o vloženih amandmajih, ob tem pa je sprejel tudi svoj amandma na amandma poslanskih skupin koalicije k 1. členu. Odbor je po končani razpravi o členih predloga zakona in glasovanju o vloženih amandmajih in amandmaju odbora v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, državni sekretar. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu je smiseln predvsem zaradi tega, ker z njim uvajamo večjo skrb za varstvo potnikov in odpravljamo tudi uskladitveno področje varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z ugotovitvami Ustavnega sodišča. Tako se natančneje opredeljuje kazniva dejanja in prekrški, v tem zakonu je natančneje opredeljena tudi podlaga za preverjanje preteklosti, natančneje se preverja tudi obseg varnostnega preverjanja; skratka, natančneje so opredeljeni tudi osebni podatki, ki do sedaj nekako niso bili tako skrbno pod nadzorom in s tem se tudi zmanjšuje možnost raznih zlorab, terorističnih aktivnosti in ostalih dejavnikov, ki vplivajo na moten potniški promet v letalstvu. V Slovenski nacionalni stranki ta predlog podpiramo. Je pa na nek način to dopolnilo neka nuja, na katero nas opozarja tudi Ustavno sodišče. Kot že rečeno, tako samo dopolnilo in tudi amandmaji so smiselni. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. V poslanski skupini pozitivno ocenjujemo, da je pravočasno predložena novela zakona, s katero se želijo uskladiti določbe veljavnega zakona, ki se nanašajo na področje varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z odločbo Ustavnega sodišča. Kljub temu pa menimo, da je nujno upoštevati pripombe in predloge Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, zato podpiramo dopolnitve na podlagi teh pripomb. Zakon smo proučili z dveh vidikov. Prvič, z vidika uskladitve potrebnosti in načina preverjanja za pridobitev oziroma zavrnitev dovoljenja za gibanje z ustavno določbo, da se ne opredeljuje preveč na splošno ali da se neupravičeno posega v zasebnost. Varnost se uvršča med najpomembnejše vrednote. V Poslanski skupini SLS pa istočasno menimo, da je ob tem treba upoštevati in spoštovati tudi druge vrednote, na primer svobodo, človekovo dostojanstvo ter spoštovati človekove pravice in svoboščine, ki so enako ali še bolj pomembne, zato je treba tem bolj natančno opredeliti ekstremne ukrepe, preverjanja osebnih in drugih podatkov ter preverjanje preteklosti posameznikov, da se ne prestopi meja med nujnostjo kontrole in preverjanja ter med kršenjem človekove zasebnosti, dostojanstva in svobode. In pa drugič, z vidika primernosti opredelitve pooblastil pristojnim organom. V 4. točki 128. člena sta kot pristojna organa za izvedbo varnostnega preverjanja predvidena Policija in Slovenska obveščevalno-varnostna agencija. Varnostno preverjanje naj bi izvajala ta dva organa v skladu s pooblastili, ki jih imata sama in njune pooblaščene osebe. Pri tem ostajajo nerazrešena nekatera vprašanja, ki se zastavljajo: za katera pooblastila gre, ali so pooblastila navedenih organov drugačna od pooblastil njunih pooblaščenih oseb, ali so pri tem preverjanju mišljena še kakšna druga pooblastila kot pa tista, ki jih imata Policija in Slovenska obveščevalno-varnostna agencija po predpisih o varovanju tajnih podatkov. Treba bo razjasniti tudi te dileme, verjetno v naslednji noveli. Menimo, da je sicer z dopolnili zakon izboljšan in bolj natančno opredeljuje preverjanje podatkov, zato ga bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Jerič v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, cenjene poslanke, poslanci, spoštovani državni sekretar s sodelavcem! Obravnavana novela zakona ne posega v temeljna načela in vsebinske rešitve veljavnega zakona o letalstvu, temveč zgolj usklajuje določbe 128. člena veljavnega zakona, in sicer 7. in 8., odstavka z odločbo Ustavnega sodišča. Namen predlaganih sprememb je uskladitev področja varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z ugotovitvami in zahtevami Ustavnega sodišča. Med drugim so v noveli natančneje opredeljena kazniva dejanja in prekrški, ki jih mora prosilec navesti v podrobnejšem življenjepisu, ki je priloga k vlogi za pridobitev dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih in objektih navigacijskih služb zračnega prometa. Natančneje so opredeljeni med drugim še podlaga za preverjanje preteklosti, obseg varnostnega preverjanja, osebni podatki, ki se obdelujejo v postopku preverjanja preteklosti in varnostnega preverjanja, kazniva dejanja in prekrški ter tekoči kazenski postopki, ki so razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja, za gibanje oziroma odvzem dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih. V predlogu sprememb in dopolnitev je dodana nova določba, ki kot razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja določa dejstvo, da se v postopku izdaje dovoljenja ugotovi, da so bili podatki, ki jih je prosilec navedel v vlogi za izdajo dovoljenja, neresnični. V Liberalni demokraciji Slovenije pozdravljamo pravočasno pripravo novele zakona ter spoštovanje roka Ustavnega sodišča. Ugotavljamo pa, da veljavni zakon v celoti ne odgovarja več zadovoljivo izzivom časa, saj je bil sprejet daljnega leta 2001, torej, še preden je postala Slovenija polnopravna članica Evropske unije. Poleg tega pa se naši predpisi na tem področju, kljub sprejeti noveli zakona, v določeni meri razlikujejo od ureditve oziroma pravnega reda Evropske unije na tem področju. Prav zaradi tega je verjetno minister ob obravnavi novele na seji Odbora za promet napovedal tudi vsebinske oziroma bolj korenite spremembe Zakona o letalstvu, ki naj bi se zgodile še v letošnjem letu. Ob tem v Liberalni demokraciji Slovenije želimo opozoriti tudi na nedopustno dejstvo, da kljub osemletni veljavi Zakona o letalstvu še vedno niso bili sprejeti oziroma niso sprejeti nekateri pomembni podzakonski akti, kot na primer, pravilnik o skupnem hrupu in emisijah motorjev zrakoplovov na letališčih in v letališki coni ter o višini pristojbine za odpravo škodljivih posledic na okolje, kar onemogoča učinkovito reševanje konfliktov med našim največjim letališčem in tistimi manjšimi ter okoliškimi prebivalci. Zato od ministra za promet pričakujemo tudi čimprejšnjo razrešitev te problematike. V Liberalni demokraciji Slovenije bomo novelo zakona podprli in, kot rečeno, pozdravljamo predvsem njeno pravočasno pripravo. Podprli pa bomo tudi oba amandmaja poslanskih skupin Socialnih demokratov, Zares in Liberalne demokracije Slovenije, tako k 1. in 2. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu, s katerim povzemamo tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe. Podprli bomo tako predlog novele zakona kot seveda tudi oba amandmaja k 1. in 2. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matjaž Han, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani državni sekretar z ekipo, kolegice in kolegi! Pred nami so spremembe in dopolnitve Zakona o letalstvu. Veljavni Zakon o letalstvu je bil sprejet leta 2001. V letu 2004, ko je pa Slovenija vstopila v Evropsko unijo, pa je začela veljati in se uporabljati vrsta letalskih predpisov EU, ki urejajo ista ali podobna vprašanja, kot jih ureja Zakon o letalstvu. Zaradi prekrivajočih se vprašanj je v upravnih postopkih nastalo nepregledno stanje, ker se predpisi Republike Slovenije in Evropske unije razlikujejo v tehničnem smislu. Na podlagi navedenih problemov je zato Državni zbor Republike Slovenije v letu 2006 sprejel novelo zakona, ki je na novo uredil več vsebinskih področij, vendar pa je Ustavno sodišče v postopku za oceno ustavnosti ugotovilo, da je to v neskladju z Ustavo 128. člena Zakona o letalstvu. Zato je cilj predlaganih sprememb, kot je tudi že državni sekretar rekel, uskladitev področja varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z ugotovitvami Ustavnega sodišča Republike Slovenije. V predlogu zakona se odpravlja ureditev sedmega odstavka 128. člena veljavnega zakona o letalstvu, ki določa, da se poleg osebnih podatkov naštetih v sedmem in osmem odstavku 128. člena obdelujejo tudi drugi osebni podatki. Na novo se natančneje opredeljujejo tudi kazniva dejanja in prekrški, ki jih mora nosilec navesti v podrobnejšem življenjepisu, ki je priloga k vlogi za pridobitev dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih. Natančneje je opredeljena podlaga za preverjanje preteklosti, prav tako pa je natančno opredeljen tudi obseg varnostnega preverjanja. Odpravljena je zahteva po predložitvi podatkov o izrečenih disciplinskih ukrepih, upoštevane pa so tudi spremembe po uporabi enoznačnega identifikatorja posamezne osebe, to je EMŠO. Dodana je nova odločba, ki kot razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja določa ugotovitev, da so bili podatki, ki jih je prosilec navedel v vlogi za izdajo dovoljenja, neresnični. Razširjen je tudi krog organov, za katere pod določenimi pogoji veljajo nekatere posebnosti. Zelo na kratko in najbolj pomembno, v noveli zakona gre torej za izboljšanje stanja na področju varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu. Zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu podprli, tako, kot bomo podprli tudi oba vložena amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Danijel Krivec v imenu Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva. Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu. Uredba Evropskega parlamenta določa skupna pravila na področju varnosti civilnega letalstva. Uredba določa preverjanje preteklosti okvirno, brez natančnega nabora podatkov, ki se morajo preveriti za posamezno identiteto osebe. Kriteriji za negativno varnostno preverjanje so v državah članicah Evropske unije definirani zelo različno. Zato tovrstna ureditev omogoča zelo širok obseg varnostnega preverjanja. Takšna, splošna ureditev v Republiki Sloveniji pa ni skladna z Ustavo, zato je predlagana ureditev, ki se zgleduje po ureditvah v Nemčiji, Cipru in drugih državah Evropske unije. Cilj sprememb in dopolnitev Zakona o letalstvu je uskladitev področja varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu z ugotovitvami Ustavnega sodišča Republike Slovenije, kar izhaja iz odločbe Ustavnega sodišča. Nekaj ključnih poudarkov: črtan je del besedila, ki omogoča tudi obdelavo drugih osebnih podatkov, ki jih zakon ni izrecno določal. To je sprememba sedmega odstavka 128. člena zakona. Natančneje so opredeljena kazniva dejanja in prekrški, ki jih mora prosilec navesti v podrobnejšem življenjepisu, ki je priloga k vlogi za pridobitev dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih in objektih navigacijskih služb zračnega prometa. Natančneje je opredeljena podlaga za preverjanje preteklosti. Natančneje je opredeljen obseg varnostnega preverjanja. Določeni so podatki, ki se preverjajo in pristojna organa za izvajanje varnostnega preverjanja, to sta Policija in Slovenska obveščevalno varnostna agencija. Natančneje so opredeljeni osebni podatki, ki se obdelujejo v postopku preverjanja preteklosti in varnostnega preverjanja. Odpravljena je zahteva po predložitvi podatkov o izrečeni disciplinskih ukrepih. Upoštevana je zahteva po uporabi le enega, enoznačnega indifikatorja posamezne osebe. Ohranjena je le še zahteva po predložitvi enotne matične številke občana, zahteva po predložitvi davčne številke pa je črtana. Upoštevana je tudi zahteva po natančnejši ureditvi glede varnostnega zadržka. Natančneje so opredeljena kazniva dejanja in prekrški ter tekoči kazenski postopki, ki so razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja za gibanje in zadrževanje na javnih letališčih. Dodana je nova odločba, ki kot razlog za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje oziroma odvzem dovoljenja določa dejstvo, da se v postopku izdaje dovoljenja ugotovi, da so bili podatki, ki jih je prosilec navedel v vlogi za izdajo dovoljenja, neresnični. Zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja varnostnega preverjanja za zaposlene v državnih organih, za katere se varnostno preverjanje opravi že za izvajanje njihovih službenih dolžnosti, je razširjen krog organov, za katere pod določenimi pogoji veljajo izjeme. Sprememba zakona sledi zahtevi Ustavnega sodišča Republike Slovenije za odpravo neskladnosti in izpolnjuje zavzemanje za uskladitev slovenskih predpisov s predpisi in tehničnimi zahtevami Evropske unije na vseh ravneh civilnega letalstva. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki zakon in amandmaje k temu zakonu podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade. Ko je Slovenija 1. maja 2004 stopila v Evropsko unijo, so začeli veljati in se uporabljati na naših tleh oziroma v zraku tudi mnogi letalski predpisi Evropske unije. Ti so se od predpisov Republike Slovenije v marsičem razlikovali, zaradi tega je Državni zbor leta 2006 sprejel dopolnitve in spremembe k Zakonu o letalstvu in s tem na novo uredil več vsebinskih področij. Dve leti kasneje je Ustavno sodišče Republike Slovenije sprejelo odločbo, s katero je Državnemu zboru naročilo, naj določena neskladja z Ustavo Republike Slovenije odpravi v roku 1 leta po objavi navedene odločbe. Zato so danes tukaj pred nami predlagane te spremembe in dopolnitve Zakona o letalstvu, ki sledijo odločbi oziroma ugotovitvam Ustavnega sodišča Republike Slovenije glede področja varnostnega preverjanja v civilnem letalstvu, hkrati pa zagotovljajo tudi skladnost s pravnim redom Evropske unije na področju varovanja. Da, se ne bi preveč ponavljal s stališč in argumenti predhodnikov, v teh spremembah 128. člena Zakona o letalstvu glede gibanja in zadrževanja na javnih letališčih ter v objektih navigacijskih služb zračnega prometa in pri spremembah glede razlogov za zavrnitev izdaje dovoljenja za gibanje in druge omejitve se pravzaprav v Državnem zboru poslanske skupine soglasno strinjamo, kar nas seveda veseli in tudi v Poslanski skupini Zares bomo sledili odločbi Ustavnega sodišča ter predlagane spremembe in dopolnitve ter amandmaja podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovane poslanke in poslanci. V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli predlagano novelo Zakona o letalstvu. Spremembe in dopolnitve osnovnega zakona o namreč nujno potrebne zaradi odprave neskladnosti z Ustavo Republike Slovenije, ki jo je na podlagi zahteve informacijske pooblaščenke za oceno ustavnosti ugotovilo Ustavno sodišče. Gre predvsem za noveliranje določb, ki se tičejo zbiranja in obdelave osebnih podatkov. Zdaj veljavni zakon tako po oceni informacijske pooblaščenke kot ustavnih sodnikov grobo posega v informacijsko zasebnost posameznika, saj omogoča prekomerno zbiranje osebnih podatkov, ki ni sorazmerno s koristjo skupnosti in splošno varnostjo v državi. Poleg tega zakon tudi ne določa namena zbiranja oziroma obdelave teh podatkov s takšno jasnostjo, da bi bila posamezniku zagotovljena potrebna pravna varnost, ki mu jo zagotavlja Ustava. Predlog zakona, ki je bil deloma saniran tudi z amandmiranjem na delovnem telesu, po naši oceni ustreza zahtevam Ustavnega sodišča, saj formulacija dotičnih določb ne bo omogočila preohlapnosti, ki bi dopuščala protiustavno poseganje v posameznikovo osebnost. Ustava namreč prepoveduje uporabo osebnih podatkov v nasprotju z namenom njihovega zbiranja. Poseg v ustavno jamstvo varstva osebnih podatkov pa je dopusten le v primerih, ki jih določa Ustava ali zaradi pravic drugih. Poslanci DeSUS-a menimo, da je dopolnjen predlog zakona oblikovan na način, ki zasleduje ustavno zahtevo po varstvu osebnih podatkov. Hkrati pa tudi zagotavlja pravice drugih, varnost potnikov, oseb, premoženja, tako, da je javna korist dosežena z izločitvijo potencialnih teroristov in drugih neprimernih oseb. Varovanje zračnega prometa je nedvomno v širšem javnem interesu. Zato je zakonska določitev o zbiranju oziroma obdelavi določenih osebnih podatkov nujna. Seveda se s tem ne sme prekomerno oziroma nesorazmerno, tudi glede na javno korist, posegati v pravice drugih. Tem načelom, po naši oceni, sledi dopolnjen predlog novele Zakona o letalstvu. Zato bomo poslanci DeSUS-a prispevali k sprejetju tega zakona ter s tem tudi k odpravi neustavnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 20. 4. 2009. V razpravo dajem najprej 1. člen ter amandma poslanskih skupin SD, LDS in Zares. Želi kdo razpravljati? Ne vidim želje po razpravi, zato zaključujem razpravo o amandmaju k 1. členu. V razpravo dajem 2. člen ter amandma poslanskih skupin SD, LDS in Zares. Ponovno sprašujem, želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo o amandmaju k 2. členu. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SUBVENCIONIRANJU ŠTUDENTSKE PREHRANE, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predstavnik Vlade se nam bo pridružil čez pet minut, zato prekinjam sejo za pet minut. Sejo bomo nadaljevali ob 11.25. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, dr. Anji Kopač Mrak, državni sekretarki Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Najprej bi se opravičila za zamudo in ker ste zaradi nas morali prekiniti sejo. Bom kratka. Podala bom uvodno besedo k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane. Zakon določa pravico študentov do subvencionirane prehrane ter način in merila za subvencioniranje. Predlagane spremembe in dopolnitve obstoječega zakona ne pomenijo bistvenega poseganja v samo ureditev subvencioniranja študentske prehrane, pomenijo pa na neki način pomembne dopolnitve tega sistema, predvsem v delu, ki se nanaša na, prvič, vsebino evidenc, ki jih vodi izvajalec subvencionirane študentske prehrane. Dodana je namreč enotna matična številka, ki jo izvajalec potrebuje za nemoteno izvajanje subvencionirane študentske prehrane. Izvajalec za izmenjavo podatkov z Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije preko enotne matične številke preverja, ali je študent zaposlen ali ne. Zaposlen študent namreč nima pravice do subvencionirane študentske prehrane. Druga točka spremembe je obveznost mesečnega poročanja ponudnika študentske prehrane ministrstvu. Ponudnik poroča izvajalcu, ki v skladu s prvim odstavkom predmetnega člena poroča ministrstvu. Pri obeh spremembah gre za spremembo 8a. člena obstoječega zakona. Tretja sprememba je sistem nadzora nad ponudniki subvencionirane študentske prehrane, gre za spremembo 8b. člena. Dodana je sankcija prepovedi prodaje študentskih bonov za dobo najmanj enega in največ treh mesecev. Direktni prehod iz pisnega opomina na prepoved izvajanja subvencionirane študentske prehrane se je namreč v praksi pokazal za preostro, saj je gostinca po opominu doletela prepoved prodajanja in tudi prepoved unovčevanja bonov. Študent že kupljenih bonov tako ni mogel unovčiti, hkrati pa so se mu šteli v mesečno kvoto, zaradi tega je dodana umestna sankcija. Poleg omenjenih treh sprememb je predlagana še sprememba 6. člena zakona. Ta člen se spremeni tako, da se črta del, ki govori, da je upravičenec do subvencionirane študentske prehrane študent, ki ni vpisan v evidenco brezposelnih oseb pri Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. V to evidenco študent ne more biti vpisan. Nova je dikcija, da je upravičenec do študentske prehrane študent, ki ni zaposlen. Predlagamo, da Državni zbor Republike Slovenije predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o subvencioniranju študentske prehrane sprejme in s tem omogoči bolj učinkovit sistem subvencioniranja študentske prehrane. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino in socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Besedo dajem predsednici dr. Andreji Črnak Meglič za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Spoštovani, gospod predsednik, gospa državne sekretarka, kolegice in kolegi. Odbor za delo, družino in socialne zadeve in invalide je na četrti seji dne 9. 4. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom, da obravnavo in sprejetje zakona pelje po skrajšanem postopku. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, predstavnica Zakonodajno-pravne službe ter predstavnik Državnega sveta in predstavniki Študentske organizacije Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe ter mnenje Komisije Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport, ki je predlog zakona tudi podprla. Zakonodajno-pravna služba je podala pripombe nomotehnične narave k 1., 2. in 3. členu. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora po krajši razpravi in v skladu s pripombami ZPS oblikoval in sprejel amandmaje k 1. in 2. členu. Glede na sprejeta amandmaja je bilo pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta vključena sprejeta amandmaja. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jakob Presečnik, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Osnovna cilja subvencioniranja študentske prehrane, da se študentom med študijem znižajo stroški študija, in, drugi pomemben cilj, da se zagotovi in spodbuja čim bolj redno in zdravo prehrano, morata v zakonu vsekakor ostati. Nujno pa je ustrezno nadzirati ponudnike subvencionirane prehrane in ustrezno ukrepati, vendar ne na škodo študentov ali večje ponudbe. Spremembe, ki jih predlaga Vlada, domnevno sledijo pripombam, podanim na matičnem odboru. Upamo, da bo Vlada držala obljubo in kmalu pripravila tudi pravilnik o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o subvencioniranju študentske prehrane, s katerim, kot je obljubila, se bo začela določena vpetost subvencij v maksimalno vrednost obroka, ter da bo določila, da se gostinec, izbran na prvem odpiranju javnega razpisa, ne sme prijaviti na drugo odpiranje z višjo ceno ob enaki ponudbi. Maksimalna vrednost obroka se bo določila z vsakokratnim javnim razpisom. Razmišljamo o tem, in strinjamo se s predlogom Komisije Državnega sveta, da bi bilo treba še proučiti, ali ne bi bila denarna kazen za ponudnika bolj učinkovita od predlaganega novega ukrepa, in nas zanima, zakaj Vlada ni uredila sankcije na ta način. S prepovedjo izvajanja prehrane ali prodaje bonov se prikrajša študente, zmanjša se ponudba in podobno, z denarno kaznijo pa bi bili kaznovani izvajalci. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagane spremembe podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ljubo Germič, v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo novelo Zakona o subvencioniranju študentske prehrane podprli iz preprostega razloga, in sicer osnovni cilj ostaja, kot je bilo že rečeno, gre za podporo študentom, za to, da je v času študija mogoče zagotoviti kakovostno in zdravo prehrano, hkrati se pa s tem znižujejo tudi stroški v času študija. Pri tem bi seveda želeli opozoriti, da je praksa pokazala, da je potrebno določene vsebine v obstoječem zakonu spremeniti in predlog novele tega zakona to upošteva. Tako natančneje določa kdo so upravičenci do subvencionirane prehrane s tem, da določa, da so to le osebe s statusom študenta,ki ne morejo biti več vpisane v evidenco brezposelnih oseb Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje. Seveda pa gre temeljna sprememba v noveli v okviru osnovnega načela, da študentje ne trpijo zaradi morebitnega sankcioniranja ponudnika. Tako je v izogib možnosti zlorab s strani ponudnikov študentske prehrane v noveli dodan nov ukrep, ki se ponudniku lahko izreče po že izrečenem pisnem opominu. S predlogom zakona predlagatelj dodaja sankcijo prepovedi prodaje študentskih bonov za dobo najmanj enega in največ treh mesecev, kajti sedanja rešitev se je pokazala kot neustrezna, saj je določila direkten prehod iz pisnega opomina na prepoved izvajanja subvencionirane študentske prehrane. Torej šlo je za to, da se v praksi gostincu po opominu prepove tako prodajanje kot tudi unovčevanja bonov. Pri tem bi bili oškodovani študentje, ki so že posedovali kupljene bone in jih niso mogli unovčiti, pri čemer pa so se jim ti boni šteli v mesečno kvoto. Ob temu zakonu bi seveda želeli opozoriti, da smo v času obravnave tega zakona na ministrstvo naslovili dve pobudi, za kateri se nam zdi smiselno, da bi jih proučiti tudi v prihodnje. Ena od teh je že doživela pozitiven odziv in je bila že tudi pred našo pobudo nekako izvajanja v ministrstvu. Torej gre za pobudo v kateri bi se boni nadomestili s tako imenovanimi elektronskimi plačilnimi karticami, kajti na ta način bi prišlo do lažje uporabe v gostinskih obratih. Po zagotovilih ministrstva bi naj bila takšna elektronizacija študentske prehrane izvedena že v študijskem letu 2009 - 2010. Seveda si želimo, da do tega pride. Nadaljnji razmislek smo vršili v smeri, in k temu razmisleku nas je usmerila tudi gospodarska finančna kriza, ki govori o tem, da so se določene skupine državljank in državljanov znašle v nezavidljivem socialnem položaju in glede na to, da menimo, da so že določene rešitve v drugih zakonodaji upoštevale razlikovanje glede na socialni status, seveda, se nam zdi smiselno v okoliščina, v katerih se nahajamo, razmisliti tudi o tem, ali ne bi tudi pri subvencioniranju študentske prehrane razmišljati o tem, da le niso vsi študenti iz enakega socialnega okolja, da le niso vsi postavljeni v isti socialni položaj. In ali ne bi bilo smiselno razmisliti tudi pri tem zakonu, o tem, da se spoštuje osnovni cilj, to pa je, da se pomaga bolj tistim, ki so v težji sociali situaciji, ki živijo v težjih socialnih razmerah, za to, da bo vsem omogočen najkvalitetnejši študij. Zato, seveda, smo prepričani, da bi bilo smiselno o tej rešitvi razmišljati tudi naprej. Precej tudi v tej smeri, glede na to, da Vlada razmišlja, da bi lahko posegla v določene pravice pri drugih zakonih, ki so univerzalne in da bi imeli neko splošno načelo spoštovanja socialne države, da bolj pomagamo tistim, ki te pomoči tudi več potrebujejo. Kot sem pa že dejal, v Liberalni demokraciji, bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dejan Levanič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani, gospod predsednik, poslanke in poslanci. Subvencioniranje študentske prehrane poteka v Sloveniji že skoraj dve desetletji, takšne ureditve sicer Evropska unija ne pozna, Socialni demokrati pa takšen način seveda podpiramo, ker gre za zagotavljanje zdrave prehrane najbolj ranljivi socialni skupini. Veljavni zakon z rešitvami temelji na osnovnem cilju, to je med študijem omogočiti vsem študentom nižje stroške ter seveda bolj kakovostno in zdravo prehrano v vsakem študijskem središču v Sloveniji in s tem seveda prispevati k kakovostnemu študiji. Zakon zato zagotavlja subvencionirano študentsko prehrano ne glede na socialni položaj študenta oziroma njegove družine. V zakonski ureditvi se ohranja osnovni cilj zagotavljanja študentske prehrane, to je, med študijem omogočiti vsem študentom nižje stroške študija ter čim bolj redno in zdravo prehrano. Namreč osnovno načelo, ki ga zasleduje Predlog zakona je, da študentje ne trpijo zaradi morebitnega sankcioniranja ponudnika, kot se je to dogajalo v preteklosti. Tako je dodana sankcija prepovedi prodaje študentskih bonov za dobo najmanj enega in največ treh mesecev, v kolikor je ponudnik sankcioniran. Prej je bilo namreč urejeno tako, da je direkten prehod iz pisnega opomina na prepoved izvajanja subvencioniranja študentske prehrane študentom prinesel veliko težav, saj kupljenih bonov ni bilo mogoče več ponovno unovčiti, hkrati pa so se študentu ti boni šteli v mesečno kvoto, zato seveda pozdravljamo rešitev vmestne sankcije. Zaradi tega smo na eni izmed sej Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide obravnavali tudi problematiko podražitve študentskih bonov. V prejšnjem mandatu je bila namreč v razpisu določena najvišja cena študentskega obroka, in sicer 7 evrov. Danes pa nam glede na čas, v katerem se nahajamo, takšna podražitev lahko predstavlja velike težave. Študentje sami so na nek način izrazili nestrinjanje s poviševanjem cen študentskih bonov, tako da preprosto niso izbrali najdražjega ponudnika, kar je navsezadnje pripeljalo tudi do tega, da so bili nekateri ponudniki primorani znižati ceno obroka. Tako lahko ugotovimo, da je na področju, ki ga pokriva Študentska organizacija Univerze v Ljubljani, povprečna cena študentskega bona 2,65 evra, na področju, ki ga pokriva Študentska organizacija Univerze v Mariboru, znaša povprečna cena bona 1,98 evra, na področju, ki ga pokriva Študentska organizacija Univerze na Primorskem, pa znaša povprečna cena bona 2,40 evra. Glede na sklep Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide s seje dne 20. 1. 2009 so bile proučene tudi pripombe omenjenega odbora, ki bodo umeščene v pravilnik o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o subvencioniranju študentske prehrane, ki bo pripravljen konec prve polovice tega leta. Socialni demokrati zato tudi podpiramo rešitev, da se bo v pravilniku določila vpetost subvencije v maksimalno vrednost obroka, da se bo določilo tudi, da se gostinec, izbran na prvem odpiranju javnega razpisa, ne sme prijaviti na drugo odpiranje z višjo ceno ob enaki ponudbi. Maksimalna vrednost obroka se bo določila z vsakokratnim javnim razpisom. V zakonu je predvidena tudi elektronizacija študentskega bona, kar lahko prinese veliko izboljšav, predvsem kar se tiče zlorab uporabe študentskih bonov, zmanjša lahko trenutne stroške izdajanja bonov, ki danes znašajo več kot 400 tisoč evrov, in nadgradil se bo sistem, ki bo zagotovil celovit nadzor nad porabo študentskih bonov. Še enkrat torej, Socialni demokrati bomo predlagane spremembe zakona podprli, saj podpiramo dostopno in zdravo prehrano študentske populacije, kar je v teh časih še toliko bolj pomembna, ne samo urejena prehrana za študente, temveč tudi urejena prehrana za dijake. Pozdravljamo pa tudi potezo Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, ki je pripravilo pregled stanja na področju študentske populacije v Sloveniji, kar nam bo omogočalo, da v teh negotovih časih pomagamo mladim pri reševanju njihovih težav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala. Lep pozdrav vsem! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo Zakona o subvencioniranju študentske prehrane podprli. Gre za manjše spremembe, ki bodo izvajanje študentske prehrane še izboljšale, predvsem za študente. Izboljšuje pa se tudi nadzor oziroma se uveljavlja dodatno prepoved izvajanja subvencioniranja študentske prehrane za tiste, ki kršijo pogodbo ali pomanjkljivo izvajajo subvencionirano študentsko prehrano. V času prejšnje vlade je bila sprejeta tudi novost oziroma uvedena subvencionirana dijaška prehrana, kar se nam zdi zelo pomembno in dobro, da smo tudi za to skupino uredili prehrano. Ker pa nova vlada in njeni predstavniki napovedujejo razmislek o tem, ali morda celo ukiniti subvencionirane dijaške prehrane, morda dve besedi še o tem. Menimo, da bi bilo to zelo slabo in zato v Poslanski skupini SDS predlagamo ministrstvu, ki sicer ni pristojno za dijaško prehrano, pač pa [[...]]
Hvala kolegica. Zelo mi je hudo, ampak to res ni tema. Bo priložnost kje drugje.
Samo en stavek končam. [[...]]je pa zadolženo za socialo, da je pri tem le tankočutno in vztraja pri tem, da se tudi za to skupino ohrani subvencionirana prehrana. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V izogib ponavljanju argumentov ali pa širitvi te točke dnevnega reda na kakšno drugo problematiko, bi želel reči samo, da predlagana novela Zakona o subvencioniranju študentske prehrane predstavlja manjše spremembe, ki po eni strani zagotavljajo večjo preglednost pri upravičencih. Mislimo, da je podoben princip, nezmožnosti uveljavljanja dveh različnih socialnih pravic, dober. Verjetno bo še na kakšnem drugem področju socialnih prejemkov potrebno narediti tak pregled in upoštevati to načelo, tako kot v tem primeru, da nekdo s statusom nezaposlenega ne more biti prejemnik oziroma koristnik študentskih bonov. In po drugi strani je toliko bolj dobrodošel učinkovit nadzor nad ponudniki teh storitev. Predlagano spremembo zakona bomo podprli, vključno z amandmaji, ki so bili sprejeti na odboru. Veseli nas, da se to področje z leti vedno bolj ureja, da ne prihaja pod vprašaj sploh namen tega zakona in celotna ureditev, ki je sicer mogoče res lahko v svetu unicum, verjamemo pa, da je boljša kot marsikje drugje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi. Tudi naša poslanska skupina bo podprla ta zakon. Ta zakon ohranja osnovni namen urejanja študentske prehrane. V času izvajanja prejšnjega zakona, ki je bil dober, se je pokazalo, da ima nekaj pomanjkljivosti, ki jih dopolnitve tega zakona odpravljajo, to je predvsem zmanjšati možnost zlorab na eni strani, na drugi strani pa se odpravlja ukinitev prodajanja študentskih bonov z drugačno rešitvijo, ki pomeni, da bodo študentje, ki so bone že kupili, lahko te tudi porabili. Tudi naša poslanska skupina sprašuje, ali ne bi bilo bolje, da se namesto pisnega opomina določi denarna kazen, ampak ne glede na to, zakon gre v pravo smer, izboljšuje sistem in ima našo podporo. Prav tako smo zadovoljni, da se pripravlja pravilnik, ki bo nekatere stvari natančneje določil, in bo pripravljen še v temu letu. Mislimo, da je potrebno, da se ohrani namen zakona. Zagotovo pa v času hude krize, v kateri je država, ni odveč tisto razmišljanje, ki je bilo danes tudi načeto, da bi morda razmislili o pravici do študentske prehrane glede na materialni položaj družine oziroma študenta. Če je nekdo zelo dobro preskrbljen, potem je veliko vprašanja, ali je smiselno, da dobiva to subvencijo na eni strani, na drugi strani pa bi takšna rešitev morda povečala subvencijo za tiste, ki pa živijo na robu oziroma ki težko študirajo. V vsakem primeru pa mislimo, da je zakon, ki ureja študentsko prehrano tisti, ki naj vendarle vsem študentom zagotavlja boljšo, da ne rečem, tudi bolj zdravo prehrano in ga v temu smisli ob tem, da naj bi se s to novelo izboljšal, tudi podpira naša poslanska skupina. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa spoštovani predsednik za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Zakon oziroma predlog Zakona o subvencioniranju študentske prehrane v Slovenski nacionalni stranki v celoti podpiramo. Konec koncev gre za to, da se doda sankcija začasne prepovedi prodaje bonov kršiteljem. In to je zelo pomembno. In recimo bobu bob, zelo preprosto, tudi preprodajo bomo s tem dopolnilom ustavili. Vemo, da je bilo prej kar nekaj tega v praksi. Država sicer za subvencioniranje študentske prehrane namenja na leto 1.142.000 evrov in prav je tako. Vsak s statusom, ki ni zaposlen, s statusom študenta, tudi ta novost je dobra, lahko dobi pač bon, ki mu nudi, da se topel obrok subvencionira kar za tri evre, če vzamemo, da stane v povprečju topel obrok v restavraciji 5,5 evra. Zakaj študentom omogočiti študentske bone, če predposatavimo, da je povprečna cena, kot že rečeno, 5,5 evra, torej cena povprečnega študentskega bona pa 2,5 evra je to tri evre pri obroku, na mesec je to 60 evrov, na leto znese, ni tako zanemarljiv znesek, to je 720 evrov. Dejstvo je, da je v tem času, času recesije, krize in tako naprej, ki jo je občutila tudi Slovenija, to nujen ukrep. Glavni cilj predlaganega zakona je tudi zagotoviti to redno prehrano. Če se dotaknem še tega, kar počne večina mladostnikov. Analiza v Sloveniji kaže, da gre v šolo brez zajtrka kar 42% fantov oziroma 37% deklet. Torej ne zajtrkujejo in 80% je takih, ki ne uživajo redno toplega obroka. Dijaška prehrana je postavljena pod vprašaj. Vem, da to ni točka dnevnega reda. Apeliral bi na spoštovano državno sekretarko [[....]]
Prosim, gospod Prijatelj, to res ni točka dnevnega reda.
Vem, ampak ob tej priliki lahko apeliram [[....]]
Vi veste, jaz vem, torej danes se o tem ne bomo pogovarjali.
Danes imate nenormalno željo prekinjati. Pri predstavitvi stališč poslanske skupine si lahko dovolim ta stavek. Samo en stavek, prosim. Prosil bi, da ne ukinjate tistega, kar je bilo sprejeto pred nedavnim, kajti 45 milijonov evrov vesoljne Slovenije ne bo rešilo. Kot že rečeno, predlog Zakona o subvencioniranju študentske prehrane v Slovenski nacionalni stranki v celoti podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZASEBNEM VAROVANJU V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Takoj se bomo pozanimali, spoštovani kolegi, ali so predstavniki Vlade že tu. Torej, kot sem slišal glas iz dvorane, prihajajo. Bomo počakali trenutek, da slišijo, kako jih bomo napovedali. Torej, kot sem že omenil, predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima gospa Katarina Kresal, ministrica za notranje zadeve. Prosim.
Spoštovani, predsedujoči. Drage, poslanke in poslanci. Varnost je človekova pravica, opredeljena v 34. členu Ustave Republike Slovenije, in ima posebno mesto med človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami. Lahko rečemo, da je zagotavljanje varnosti, reda in miru temeljna naloga države, saj lahko ljudje le v varnem okolju uresničujemo tudi ostale pravice in izpolnjujemo tudi ostale obveznosti in dolžnosti. Poleg državnih organov in institucij pa se v zagotavljanje varnosti vključujejo tudi varnostno osebje in pravne osebe, ki opravljajo dejavnost zasebnega varovanja, ki v tem smislu prispevajo k sistemu notranje varnosti. Glede na to, da varnostno osebje pri zagotavljanju varnosti sme posegati v človekove pravice in temeljne svoboščine posameznika, je nujno potrebno, da to področje regulira država. V začetku tega leta je bilo v Sloveniji registriranih 107 pravnih oseb, ki imajo licenco za opravljanje dejavnosti zasebnega varovanja. Skupaj imajo 220 licenc za opravljanje različnih oblik varovanja, v panogi pa je zaposlenih več kot 6 tisoč varnostnikov. V letu 2003 je bil sprejet Zakon o zasebnem varovanju, ki je na novo uredil sistem licenciranja glede na oblike dejavnosti zasebnega varovanja, ki s posameznimi dopolnitvami velja še danes. Spremembe zakona so sledile v letu 2007, zaradi domnevnih ekscesnih dogodkov pred nočnimi lokali. Z novelo so se zaostrili pogoji za pridobitev licence in pridobitev službene izkaznice za varnostno osebje, omogočen je bil učinkovitejši nadzor, zaostreni pa so bili tudi pogoji za začasen in stalen odvzem licence. Ustavno sodišče je z odločbo leta 2008 ugotovilo, da so posamezne določbe o začasnem in trajnem odvzemu licence v neskladju z Ustavo in da bi se moral zakon v skladu z načelom jasnosti in določnosti sklicevati na konkretni standard. Razlog za neskladje z Ustavo je bila tudi retroaktivnost, saj zakon v predhodnih odločbah ni predpisal, da se postopki odvzema licence lahko uvedejo le, če so družbe storile kršitev po uveljavitvi novele in ne pred novelo. Sodišče je tudi naložilo, da se do uskladitve zakona z ustavno določbo postopki začasnega in trajnega odvzema licence uvedejo le, če so družbe storile kršitev po uveljaviti novele in ne pred novelo. Ministrstvo je že pred sprejeto odločbo Ustavnega sodišča upoštevalo uveljavljeno splošno pravno načelo, da se za stranko upoštevajo milejši predpisi, kar je potrdilo tudi Upravno sodišče, ko je prišlo do tožbe v postopkih odvzema. Primer tega sta G7 in VIP Varovanje. Na podlagi odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije je Ministrstvo za notranje zadeve predlog sprememb in dopolnitev zakona tudi pripravilo. Predlog zakona ne odstopa od načel, ki so bila upoštevana že ob pripravi zakona leta 2003 in novele leta 2007. Predlog v popolnosti upošteva odločbo Ustavnega sodišča, pravni načeli jasnosti in določnosti in tudi pravni načeli sorazmernosti in varnosti javnega interesa. S tem je zadoščeno tudi načelu učinkovitosti, pri čemer se upošteva zlasti ustavno načelo pravice do varnosti posameznika. Z upoštevanje ustavne odločbe so natančneje in določneje opredeljeni pogoji za začasni in trajni odvzem licence. Zaradi možnosti stopnjevanja ukrepov, se uvaja nov inštitut pogojnega odvzema licence, v primeru, ko se v postopku odvzema licence ugotovi olajševalne okoliščine oziroma manjši vpliv na varnost ljudi in premoženja. V primerjavi s prejšnjo določbo o odvzemu licence je zmanjšano število kršitev, zaradi katerih se lahko izreče odvzem licence. Ne glede na trenutne spremembe in dopolnitve je Ministrstvo za notranje zadeve že novembra 2008 pričelo postopke za celovito ureditev dejavnosti zasebnega varovanja, saj je treba to dejavnost nenehno razvijati in upoštevati nove razvojne trende. S tem namenom je bila, za spremembe področja zasebnega varovanja, v začetku leta imenovana projektna skupina, v kateri so predstavniki ministrstva, policije, zbornice, inšpektorata in Fakultete za družbene vede. Pričakujemo, da bo delo zaključila s 1. avgustom in na podlagi te sprejete strategije bomo pristopili k pripravi novega, celovitega zakona o osebnem varovanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku, gospodu Antonu Colariču, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospa ministrica, kolegice, kolegi. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 3. redni seji 7. 4. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada. V poslovniškem roku so bili na zakon vloženi amandmaji poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS dne 1. 4. 2009 ter spremembe amandmaja istih predlagateljev k 8. členu dne 7. 4. 2009 in pa amandmaji Poslanske skupine SDS z dne 1. 4. 2009. Predstavniki Vlade so na seji poudarili, da gre za manjše spremembe Zakona o zasebnem varovanju. Z novelo zakona iz leta 2007 se je zaostril nadzor nad opravljanjem dejavnosti zasebnega varovanja ter pogoji za začasen in trajen odvzem licence. Ustavno sodišče je ugotovilo, da so določbe o začasnem in trajnem odvzemu licence v neskladju z Ustavo in naložilo Državnemu zboru, da ugotovljeno neskladje odpravi v šestih mesecih. V predlogu zakona so upoštevane odločbe Ustavnega sodišča, natančneje in določneje so s tem opredeljeni pogoji za začasni in trajni odvzem licence ter kršitve, zaradi katerih se lahko navedene ukrepe izreče. Opredeljena sta tudi namen in obseg prostega preudarka, ker se upošteva načelo sorazmernosti in varstvo javne koristi. Pri začasnem odvzemu licence pa je organu dana nova možnost pogojnega odvzema licence. Poudarjeno je bilo tudi, da so pri pripravi predloga zakona sodelovali z Zbornico za razvoj slovenskega zasebnega varovanja in z zunanjimi strokovnjaki. Na odboru so sodelovali tudi predstavniki Zakonodajno-pravne službe in predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev. In le-ta je poudaril, da Komisija Državnega sveta za državno ureditev predlog zakona podpira. Člani odbora so se v razpravi in pri odločanju strinjali s predlaganim amandmajem Poslanske skupine SDS k 1. členu predloga zakona, ki je iz 3. člena črtal tretji in četrti odstavek, ker oba odstavka omejujeta svobodno gospodarsko pobudo gospodarskih subjektov. Poudarjam, da se je s tem amandmajem strinjala tudi Vlada. V nadaljnjih glasovanji na odboru so bili sprejeti amandmaji Poslanske skupine SDS k 1. členu in pa amandmaji koalicije, SD, Zares, DeSUS in LDS, k 3. in 8. členu. Odbor pa ni sprejel amandmajem Poslanske skupine SDS k 3. in 4. členu. Odbor je skladno s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod Milan Gumzar.
Gospod podpredsednik, spoštovana ministrica, gospe in gospodje! V Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, ki ga Državni zbor na predlog Vlade Republike Slovenije obravnava po skrajšanem postopku. Varnost je ena od človekovih pravic, ki je opredeljena v 34. členu Ustave Republike Slovenije. Poleg državnih organov in institucij, se v zagotavljanju varnosti vključuje tudi varnostno osebje in pravne osebe, ki opravljajo dejavnost zasebnega varovanja, ki v tem smislu prispeva k sistemu notranje varnosti. Glede na to, da varnostno osebje pri zagotavljanju varnosti sme posegati v človekove pravice in temeljne svoboščine posameznika, je nujno potrebno, da to področje regulira država. Dejavnost zasebnega varovanja je torej dejavnost, ki jo tako pri nas kot v državah Evropske unije uvrščamo v dejavnost posebnega družbenega pomena. V skladu s to opredelitvijo ta dejavnost sama po sebi narekuje sistemsko ureditev, ki jo predstavlja Zakon o zasebnem varovanju, ki je bil sprejet leta 2003. V tem zakonu je bil postavljen sistemski temelj za zakonito in kakovostno opravljanje storitev zasebnega varovanja. Ker gre pri dejavnosti zasebnega varovanja za specifično dejavnost, ki zahteva posebno pozornost države, ima država preko svojih organov in v skladu z zakonom možnost izrekanja administrativnih sankcij za tiste izvajalce zasebnega varovanja, ki kršijo določbe predpisov, ki to dejavnost urejajo. Gre za možnost izrekanja odvzema, preklica ali suspenza licence ali za začasni odvzem licence. Takšne sankcije je vseboval tudi prvotni zakon o zasebnem varovanju. Po tragičnem dogodku pred diskoteko Global, pa je bivša vlada predlagala nov zakon, ki ga je Državni zbor sprejel konec leta 2007. S to novelo Zakona o zasebnem varovanju so se zaostrili pogoji za pridobitev licence in za varnostno osebje. Zagotovil pa se je tudi učinkovit nadzor nad opravljanjem zasebnega varovanja. Skuša se doseči učinkovito ter takojšnje ukrepanje zoper kršilce zakona. Prav tako so se poostrili pogoji za začasen in trajen odvzem licence. Kot se je sedaj izkazalo, je takratni minister in vlada v želji, da bi se družbe, ki opravljajo zasebno varovanje, čim bolj privilo, pozabilo pa je potrebno skrbeti tudi za stvarnost in zakonitost. Ustavno sodišče je namreč z odločbo z dne 25. 9. 2008 ugotovilo, da so določbe o začasnem in trajnem odvzemu licence po 40. in 41. členu zakona v neskladju z Ustavo Republike Slovenije. Pri noveli Zakona o zasebnem varovanju, ki jo obravnavamo danes, gre torej za popravni izpit, ki ga pa opravlja namesto prejšnje sedanja vlada. Predlog upošteva odločbo Ustavnega sodišča, pravni načeli jasnosti in določnosti, pa tudi pravni načeli sorazmernosti in varstva javnega interesa. S tem je zadoščeno tudi načelu učinkovitosti, pri čemer se upošteva zlasti ustavno načelo pravice do varnosti posameznika. V Poslanskem klubu LDS bomo podprli predlagane rešitve, ki so zajete v dopolnjenem predlogu matičnega delovnega telesa. Prepričani smo, da je Ministrstvo za notranje zadeve pripravilo in predlagalo takšne rešitve, ki bodo na eni strani odpravile neustavnost tega zakona, po drugi strani pa državi oziroma njenim pristojnim organom omogočile takojšnjo, učinkovito in ustavno dopustno ukrepanje zoper kršitelje zakona. V zvezi s tem v Poslanskem klubu LDS podpiramo, da je Ministrstvo za notranje zadeve pričelo postopek za celovito ureditev dejavnosti zasebnega varovanja. V ta postopek se vključujejo tako notranji kot zunanji strokovnjaki, imetniki licenc, zbornica in fakulteta. Na podlagi analize obstoječega stanja in primerjalne ureditve se pripravlja Strategija razvoja dejavnosti zasebnega varovanja v Sloveniji. Strategija bo uporabljena kot obvezna podlaga za ustrezno normativno ureditev dejavnosti zasebnega varovanja. Menimo, da bo na ta način vzpostavljen tak okvir, ki bo na sistemski ravni v največji meri preprečeval dogodke, ki smo jim bili priče v preteklosti. To je naša dolžnost in obveznost, zato bomo v Poslanskem klubu LDS predlagani zakon tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Anton Colarič. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem, ki ste v dvorani! Cilj novele Zakona o zasebnem varovanju je popraviti in dopolniti zakon na področjih, ki so se v praksi izvajanja zakona pokazala kot premalo ali nenatančno opredeljena in zato nejasna za uporabnike in izvajalce varnostnih storitev. Natančneje so sedaj opredeljeni pogoji za začasni in trajni odvzem licence, pristojno ministrstvo pa lahko v skladu z določbami - upam, da bo ta zakon sprejet - izreče tudi pogojni odvzem licence. Z novelo zakona se uresničuje odločba Ustavnega sodišča z dne 25. 9. 2008, ki je posledica sprejema novega Zakona o zasebnem varovanju iz septembra 2007. Iz leta, ko je bilo zaradi znanih dogodkov marsikaj narejeno na hitro, brez premisleka in tedaj, tedanja vlada je vložila zakon, ki po mnenju stroke, tudi določenih poslancev in tudi poslank, ki so tedaj zastopali SD v tedanjem parlamentu, in tega niso podprli. Zbornica je potem vložila zahtevo za oceno ustavnosti in tokratna novela zdaj sledi tej ustavni odloči iz leta 2008. Socialni demokrati podpiramo sprejem predloga novele, ne podpiramo tudi amandmaja k 3. členu, ki ga je ponovno vložila Poslanska skupina SDS. Smatramo, da je potrebno Zakon o zasebnem varovanju čim prej posodobiti in modernizirati in pričakujemo, da bo priloženo Državnemu zboru v najkrajšem času, še v letošnjem letu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. Naj v startu povem, da bomo zakon podprli. Ko pa smo ta zakon pregledovali, pa smo v 1. členu jasno opazili eno hudo, bom rekel, omejevanje konkurence, kar je že navada te vlade, zlasti pravosodnega ministra, ko govorimo o kakšnih odvetnikih, notarjih in podobnem. Pa vendarle smo vložili amandma k 1. členu, ki ga je ministrica podprla. Menimo, da so bile s tem odstranjene vse ovire za podporo temu zakonu, ker 1. člen sedaj povsem jasno omogoča konkurenco na trgu. Šlo je preprosto za to, da so velike firme, ki imajo svoje lastne varnostne službe, ki izpolnjujejo vse pogoje, lahko danes to tudi tržijo. Prejšnje določilo 1. člena pa je bilo takšno, da je bilo to onemogočeno, zato smo veseli, da je prišlo do podpore tega amandmaja. Kar se tiče pa našega amandmaja, ki je tudi vložen, bom rekel tako, še vedno menimo, da pogojni odvzem licence ne prinese ničesar, da lahko kaj zaplete, zato smo tudi ta amandma vložili. Ni pa sprejetje tega amandmaja pogojeno z vašo končno podporo temu zakonu. Zakon bomo torej podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo stališče predstavil gospod Franci Kek.
Hvala za besedo. V Poslanski skupini Zares menimo, da so predlagane spremembe in dopolnitve zakona o zasebnem varovanju potrebne. Leta 2007, kot smo že slišali, smo bili soočeni z neljubimi dogodki. Le-te so mediji dodatno v nedogled dramatizirali, seveda potrebno je bilo dvigovati reitinge, reagirala je politika in na hitro sprejela nekaj določb, za katere pa je Ustavno sodišče ugotovilo, da so v neskladju z ustavo in Državnemu zboru naložilo, naj neskladje odpravi v šestih mesecih. Predlog zakona, ki je pred nami, je ta navodila upošteval ter natančneje in določneje opredelil pogoje za začasni in trajni odvzem licence, zaradi katerih so lahko navedena ukrepa izrečeta. Predvsem pa je pri tem upoštevano načelo sorazmernosti in varstvo javne koristi. Dodana je tudi nova možnost pri začasnem odvzemu licence, kjer je organu dana možnost pogojnega odvzema licence. Drugo, prav tako pomembno, načelo, ki ga je upošteval predlagatelj sprememb, je načelo varstva javnega interesa, kjer se rešuje kolizija med posameznikom in javnim interesom. Na delovnem telesu je bil sprejet amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Predlagatelji amandmaja navajajo razlog, da gre pri omenjenem amandmaju za odpravljanje omejitev glede svobodne gospodarske pobude gospodarskih subjektov ter konkurenčnosti in za možnost posameznih subjektov, da nastopajo na trgu zasebnega varovanja. V Poslanski skupini Zares smo do omenjene rešitve skeptični. Menimo, da je tako pomembno dilemo potrebno razrešiti na ustrezen način znotraj celotnega sistema. Predvsem pa bo moralo Ministrstvo za notranje zadeve čim prej pristopiti k celoviti novelaciji zakona. Slediti je treba načelu, da varnostniki služijo temu, kar imajo v imenu, torej da so varnostniki in ne nevarnostniki. Obenem je potrebno zagotoviti normalne pogoje za razne organizatorje, ki potrebujejo te varnostnike, ne pa, da se jih izčrpuje in je potrebno za, denimo novoletno srečanje upokojencev zagotoviti varnostno službo ali pa za 50. obletnico mature zagotoviti pet varnostnikov in podobno. V Poslanski skupini Zares bomo omenjene dopolnitve in spremembe podprli, upoštevajoč ugotovitve Ustavnega sodišča.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, poslanke in poslanci. Vlada je Državnemu zboru Republike Slovenije predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zasebnem varovanju, s katerim se odpravlja neustavnost nekaterih določb, na kar je opozorilo Ustavno sodišče. Tako je predlagana natančnejša in določnejša opredelitev pogojev začasnega in trajnega odvzema licence za upravljanje dejavnosti zasebnega varovanja. Podrobneje so določene kršitve, zaradi katerih se lahko izrečeta ta dva ukrepa. Dana pa je tudi možnost pogojnega odvzema licence. Ne gre torej za večji poseg v osnovni zakon, saj se praktično odpravljajo anomalije, po hitrem postopku sprejete v prejšnjem mandatu, ki so posledica oziroma odziv na tragične dogodke, ki so terjale tudi mlada življenja. Alarmantno slabo stanje izvajanja nadzora nad družbami za zasebno varovanje, kar je povzročilo neprofesionalno, nezakonito in včasih tudi za življenje nevarno izvajanje zasebnovarnostne dejavnosti ter nato odločba Ustavnega sodišča je prispevalo k pripravi novele osnovnega zakona. Te spremembe in dopolnitve bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli, saj so iz nomotehničnega vidika upoštevane tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe. Tako ocenjujemo dopolnjeni predlog kot primeren za sprejem. Veseli nas tudi, da je predlagatelj imel posluh tudi za zainteresirano javnost, s katero je na podlagi predhodnega usklajevanja pripravil besedilo skladno z usmeritvami Ustavnega sodišča in pomeni podlago za učinkovito zavarovanje tako ljudi kot premoženja. Poslanci DeSUS-a bomo dopolnjeni predlog novele zakona o zasebnem varovanju podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Silven Majhenič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana ministrica. Dosedanji tretji odstavek 3. člena zakona o zasebnem varovanju je pravilno določal, da izvajalci zasebnega varovanja izvajajo zasebno varovanje izključno kot svojo glavno gospodarsko dejavnost. S predlagano novelo se tretji odstavek 3. člena zakona spreminja z argumentacijo, da gre za nedopustno omejitev svobodne gospodarske pobude gospodarskih subjektov. Po mnenju Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke pa varnost posameznikov kot tudi širši javni interes, ki je pri zasebnem varovanju prisoten, vsekakor predstavlja upravičen razlog za takšno omejitev. Tretji odstavek je določal, da pravni subjekti opravljajo dejavnost zasebnega varovanja kot glavno gospodarsko dejavnost. Določba je bila vključena v zakon z novelo A. Predlagatelji sprememb poudarjajo, da je praksa pokazala, da je ministrstvo s takšno ureditvijo omejevalo pravne osebe, ki se ukvarjajo z neko drugo dejavnostjo, kot je prodaja in izvajanje tehničnih sredstev, računalništvo, igralništvo, telekomunikacijska sredstva in tako dalje, in so hotele same organizirati svojo službo varovanja, vendar so bile z odločitvijo o glavni dejavnosti onemogočene. Pri tem sta bili omejeni tudi konkurenčnost in možnost posameznih pravnih subjektov, da nastopajo na svobodnem trgu. Med njimi so tudi pravni subjekti, katerih dejavnost je občutljiva in ne bi bila v skladu z njihovo varnostno politiko, da jih varujejo drugi pravni subjekti. Ministrstvo je v prvem osnutku besedila omejitev glavne dejavnosti opravilo, vendar je Zbornica za razvoj slovenskega zasebnega varovanja temu nasprotovala. Zbornica je dala pripombe, da se brez širše razprave pogoj glavne dejavnosti ne sme črtati, s čimer soglašamo tudi v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, kot alternativo pa je predlagala besedilo, ki je bilo prvotno tudi v predlogu zakona, da subjekti iz prvega odstavka tega člena izvajajo zasebno varovanje kot glavno gospodarsko dejavnost, razen subjektov, ki opravljajo dejavnost zasebnega varovanja za lastne potrebe. Pri usklajevanju z zbornico je bil torej sprejet njen predlog, da se obstoječemu besedilu doda besedilo, ki določa, da omejitev glavne dejavnosti ne velja za subjekte, ki opravljajo dejavnost zasebnega varovanja za lastne potrebe. Ti subjekti bi lahko opravljali varovanje lastnih objektov, ne da bi zagotavljali storitev na trgu drugim subjektom. Subjekti, ki pridobijo licenco za lastno varovanje, so tudi pod nadzorom Inšpektorata Republike Slovenije za notranje zadeve in policije v primerjavi s subjekti, ki imajo varovanje urejeno samo z internimi predpisi. Nato pa je bil na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje sprejet amandma Poslanske skupine LDS, ki je enostavno črtal tretji odstavek 3. člena Zakona o zasebnem varovanju, kar pomeni, da bo po novem mogoče opravljati zasebno varovanje tudi kot stransko ali dopolnilno dejavnost, kar pa je po mnenju Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke nedopustna in skrajno nevarna ureditev. Zavedati se je namreč treba, da je izvajanje zasebnega varovanja skrajno občutljiva in odgovorna dejavnost, kar so nenazadnje dokazali tudi razni primeri iz nedavne preteklosti. Ureditev izvajanja dejavnosti bi torej morala biti čim bolj restriktivna in natančna, nadzor nad njenim izvajanjem pa stalen. Trenutno je v Sloveniji registriranih kar 107 pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost zasebnega varovanja. Po sprejetju predlagane novele pa lahko pričakujemo, da se bo njihovo število še drastično povečalo. In kako bo inšpektorat sploh lahko izvajal nadzor nad tako velikim številom pravnih oseb, ki se morda ukvarjajo s prav drugimi dejavnosti in zasebno varovanje predstavlja zgolj stransko dejavnost, za katero morda nimajo niti dovolj usposobljenih ljudi. Glede na navedeno Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o osebnem varovanju v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, saj gre za manjši a kljub temu potreben poseg v zakon, ki je bil sprejet leta 2003 in noveliran leta 2007. Pred tem je bila urejenost področja zasebnega varovanja pomanjkljiva in neustrezna. Zgodili so se tudi tragični dogodki in vzdrževanje tistega stanja bi tudi v prihodnje povzročilo kršenje predpisov, neučinkovit nadzor ter ogrožanje varnosti in premoženja. Leta 2007 smo podprli spremembe zakona, ki so precej izostrile nadzor nad delovanjem varnostnih služb, predvsem začasni in trajni odvzem licence. Nato pa je Ustavno sodišče odločilo, da so nekatere določbe v nasprotju z ustavo. Predlog sprememb in dopolnitev bomo podprli, ker upošteva načelo sorazmernosti in ker na novo določa možnost začasnega, pogojnega in stalnega odvzema licence. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sicer menimo, da so na mestu pripombe Zakonodajno-pravne službe in da bi jih bilo dobro v večji meri upoštevati. Upamo torej, da bo ta zakon res omogočil Ministrstvu za notranje zadeve še bolj učinkovito ukrepanje zoper kršitelje predpisov s področja zasebnega varovanja. Želimo si, da bi bila zagotovljena višja raven varnosti in da ne bi več prihajajo do anomalij, ki so že večkrat imele hude posledice. V upanju, da bodo s predlaganim zakonom onemogočene nekatere nepravilnosti, ki smo jim bili priča v zadnjem obdobju, bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ta predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker je k 3. členu zakona vložen amandma, prehajamo na razpravo o 3. členu in vloženem amandmaju. Želi kdo besedo? Prosim, gospod Majhenič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. S predlaganim amandmajem se namreč črta vezanost na institut pogojnega odvzema licence, in sicer zgolj z utemeljitvijo, da iz predlagane ureditve instituta pogojnega odvzema namreč ni določno razvidno, v katerih primerih bi se ta institut lahko izrekel. Po mnenju poslanske skupine je nesprejemljivo črtanje instituta pogojnega odvzema licence glede na vse njegove pozitivne učinke, kajti bolj primerno bi vsekakor bilo natančneje določiti primere, v katerih bi se ta ukrep lahko izrekal. V praksi kaznovalne politike se je namreč jasno pokazalo, da je pogojni ukrep eden od najbolj učinkovitih ukrepov, poleg tega da je tudi eden od milejših, ki jih ima kaznovalna politika na razpolago. Tudi glede na svoje dosedanje izkušnje lahko z gotovostjo trdim, da je bila pogojna kazen vedno najbolj učinkovita. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO - PREDLOG ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE TRETJEGA ODSTAVKA 157. F ČLENA ZAKONA O AVTORSKI IN SORODNIH PRAVICAH. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložil poslanec mag. Andrej Vizjak. Besedo dajem predlagatelju mag. Andreju Vizjaku za dopolnilno obrazložitev predloga za sprejem avtentične razlage. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! Z novelo zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, se pravi zadnjo novelo je bil uveden tako imenovan Svet za avtorsko pravo, katerega osnovni namen je, da bi zapolnil eno vrzel, ki je bila oziroma naj bi reševal konflikte, spore med kolektivnimi organizacijami, se pravi SAZAS-om, z ZAMP-om, IPF-om [[?]] in uporabniki, zlasti gospodarskimi subjekti, ki jih povezujejo gospodarska in obrtno-podjetniška zbornica, združeni delodajalci in podobno. Osnovni cilj tega sveta je, da bi zapolnil nekaj česar ni bilo. Kaj se je namreč dogajalo? Dogajalo se je po principu, da avtor določi oziroma tudi tisti sorodnik oziroma imetnik sorodne pravice določi tarifo za nekakšno zadevo in takšna je. Gospodarski subjekti so pa pred odločitvijo, da to vzamejo ali pa tega ne uporabljajo. To pomeni, da bi recimo, če poenostavljeno gledamo, v lokalu ali pa v frizerskem salonu, kjer se vrti neka glasba, lahko lastniki oziroma tisti, ki upravljajo s temi lokali bodisi izklopili glasbo, bodisi pristali na tarife, ki so jih določale kolektivne organizacije. To se nam je zdelo na nek način nevzdržno, nesprejemljivo, zato je bil pravzaprav tudi ustanovljen Svet za avtorsko pravo. Cela kolobocija razno raznih pripetljajev v tem parlamentu v prejšnjem mandatu je bila v zvezi s tem, vendar na koncu je le obveljala ta rešitev vpeljave tega sveta za avtorsko pravo, ki naj bi kot strokovni organ, ki je uravnoteženo sestavljen med uporabniki in kolektivnimi organizacijami, z neko persono v poziciji predsednika, petega člana torej odločil, o temu sporu in bi potem tudi s tem presekal neko prakso iz preteklosti. To je bilo seveda uveljavljeno, vendar se je postavil problem pri vprašanju, ali je ta Svet za avtorsko pravo imenovan od primera do primera, to se pravi, ne vem, če imamo na primer vprašanje tarif ZAMP-a, da je Svet, glede na specifiko problema, sestavljen drugače, kot pa če govorimo o nekih pravicah avtorjev v okviru SAZAS-a. Pri sprejemanju zakonodaje in sprejemanju te rešitve v parlamentu je bil takrat sprejet tudi amandma, iz katerega zelo jasno izhaja, da je bil namen, da je ta svet sestavljen ad hoc, se pravi od primera do primera, saj so ti primeri lahko zelo različni. Glede na neko razmeroma skromno sestavo Sveta, bi težko bili predstavniki, čeprav so strokovnjaki, neodvisni in tako naprej, z vseh področij zastopani pravzaprav univerzalno. Zato je bila tudi takrat ideja, da je to ad hoc telo, ki obravnava primer za primerom po pripadu. In ko sem tudi predlagal avtentično, sem imel to v mislih. V mislih sem imel predvsem to, kako zaščititi uporabnike, ki so bili doslej zanemarjeni, da niso soočeni z neko situacijo "vzemi ali pusti", temveč da lahko v primeru določenih sporov tudi zastopajo svoje interese. Vendar smo v fazi parlamentarne procedure na temo te avtentične razlage doživeli pravzaprav razmeroma ostro kritiko te avtentične razlage s strani Zakonodajno-pravne službe, hkrati pa je nastal tudi problem, da so se takšni rešitvi odrekla tudi tista združenja, katerim je bila ta namenjena. Se pravi uporabniki. In zato sem, ker pač ni nihče čutil, da bi ta avtentična razlaga pomenila neko dodano vrednost, neko korist za uporabnike, osnovni namen pa je bil korist za uporabnike, sem tudi sam odnehal in se distanciral od te rešitve. To sem takrat tudi povedal na Odboru za gospodarstvo, vendar zaradi procedure in zaradi poslovniških določil mora ta procedura steči tudi danes in tudi tukaj. In zato še enkrat. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Te rešitve avtentične razlage predvsem zaradi odrekanja podpore temu s strani uporabnikov, to je delodajalskih organizacij tudi sam ne vztrajam več pri njej. Tudi sam je v nadaljevanju ne bom podprl, temveč se bom o njej vzdržal.
Hvala lepa. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu Viliju Rezmanu za poročilo odbora.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor je kot matično delovno telo ta predlog za avtentično razlago res obravnaval, in sicer po tem, ko je sprejel celo vrsto pisnih mnenj, stališč v zvezi s tem, ki so v resnici bila v glavnem tudi strokovno tako argumentirana, da se kasneje ni odločalo o samem tekstu avtentične razlage, ampak se je odločalo samo o tem, ali je avtentična razlaga sploh potrebna ali ne. Kot smo dejali, gradiv je bilo precej. Bili so prisotni tudi predstavniki tistih, ki so gradiva predlagali. Opazno pa je bilo, da na tej seji niso sodelovali predstavniki vseh kolektivnih organizacij. Na primer: IPF-a in tudi SAZAS-a ne. Zakonodajno-pravna služba je ocenila, da kar zadeva formalne pogoje, zahteva, ki jo je gospod Andrej Vizjak vložil, povsem korektna, da pa ni potrebna avtentična razlaga, je pa tudi jasno izhajalo iz njenega pisnega poročila. Kot smo pravkar slišali, je kasneje tudi sam predlagatelj sprejel odločitev, da pravzaprav sploh ne bi nadaljevali s to razpravo, kar pa ni bilo mogoče zaradi razlogov, ki jih je pravkar sam tudi navedel in jih ne bom ponavljal. Mnenje Vlade in drugih, ki so svoja stališča zapisali, je bilo negativno. Podobno je bilo tudi stališče Komisije Državnega sveta. In ko je prišlo do tega, da se je glasovalo o tem, ali je potrebna razprava, je bilo odločeno, da ne. Kljub temu mislimo, da je bila razprava kvalitetna, da je prinesla tudi neke nove rešitve. In čeprav je bilo glasovanje nič za in devet proti avtentični razlagi in je matično delovno telo sprejelo sklep, da predlaga Državnemu zboru, da se ne podpre predloga za avtentično razlago, je bil sprejet dodaten sklep, za katerega pa menimo, da je presežek te seje, da je nekaj dodanega, in sicer sklep o tem, da se predlaga Vladi, da se temeljito loti tega področja, ki je bilo obravnavano na seji matičnega delovnega telesa, in da torej pristopi k temu, da bodisi pripravi novelo ali pa kar nov zakon o avtorskih in avtorski sorodnih pravicah. Matično delovno telo, Odbor za gospodarstvo, se nadeja, da bo Vlada ta predlog upoštevala in pripravila takšna gradiva. Seveda pa računamo na to, da bodo k temu pritegnili tudi vsi tisti, za katere na tem področju najbolj gre, torej tudi predstavniki kolektivnih organizacij in gospodarstva ter tisti, ki so v neposrednem življenju [[društva imam v mislih]] s tem najbolj prizadeti. Predlog matičnega delovnega telesa je, da se avtentične razlage ne podpre.
Hvala lepa. Ker je med razpravo bilo stališče Vlade s strani predlagatelja in matičnega delovnega telesa v celoti podprto, nas je Vlada obvestila, da svojega stališča na seji ne bo predstavila. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Predlog avtentične razlage poskuša rešiti problem, nastal ob slabo definiranih določbah, ki so v spremenjeni zakon o avtorskih in sorodnih pravicah uvedle avtorski svet. Določbe zakona namreč implicitno določajo ustanovitev le enega avtorskega sveta, ki naj bo pristojen za vsa vprašanja, ki po omenjenem zakonu sodijo v njegovo domeno. Tako ugotavljata tudi Zakonodajno-pravna služba in Vlada Republike Slovenije. Glede na realno stanje je takšna ureditev problematična, saj ne moremo pričakovati, da bo le en avtorski svet reševal različna nerazrešena vprašanja, predvsem pa tarife, ki so vezane na različne kolektivne organizacije, na primer SAZAS, IPF ali ZAMP, in različne uporabnike, na primer gostince, druge podjetnike, kulturnike, organizatorje koncertov, predstavnike radijskih postaj itd. Zato Socialni demokrati predlog avtentične razlage razumemo kot poskus razrešitve tega vprašanja, a se hkrati zavedamo, da je ta poizkus neustrezen, saj je z avtentično razlago mogoče le eksplicitno izraziti pomen zakonskih določb, ne pa teh spreminjati. Poleg tega bi takšna avtentična razlaga povzročila praktične težave pri izvrševanju določb zakona, saj so te v več primerih nekompatibilne z rešitvijo, ki predvideva več avtorskih svetov. Pridružujemo se mnenju pristojnega odbora, da se namesto sprejetja predlagane avtentične razlage raje pristopi k celoviti spremembi Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. Ta se je namreč pri številnih rešitvah izkazal za neustreznega. Socialni demokrati menimo, da je namreč potrebno pristopiti h takšni noveli zakona, ki bo bistveno olajšala postopke za pridobitev ne ekskluzivne avtorske pravice s strani uporabnikov. Neprimerno je, da morajo danes uporabniki avtorskih in sorodnih pravic plačevati več položnic, kar povzroča nejasnosti in netransparentnost. Hkrati menimo, da ni prav, da se spor v zvezi z uporabo avtorskih in sorodnih pravic razrešuje pretežno po sodni poti. Smiselno bi bilo, da bi nov zakon dal večji poudarek pogajanjem in dogovoru ter da ne bi, kot sedaj, le povzročal nabiranje tožb po slovenskih sodiščih. Primerno bi tudi bilo, da se novemu zakonu omogoči, da neprofitne in predvsem dobrodelne organizacije ne bi plačevale tako visokih nadomestil za uporabo avtorskih in sorodnih pravic. Kot je urejeno danes, je nesmiselno in škodljivo. Hkrati bo potrebno biti pozorni, da se z novelo ne škoduje glavnim uporabnikom tega zakona, torej avtorjem in izvajalcem. Slovenska narodna identiteta namreč temelji prav na svoji kulturni osnovi, tako literarni kot glasbeni. Naš poglavitni interes mora zato biti, da uporabnikom omogočimo čim bolj enostavno in poceni uporabo avtorskih in sorodnih pravic, hkrati pa avtorjem in izvajalcem omogočimo, da si s svojim umetniškim ustvarjanjem zagotovijo zaslužen kruh. Zato Socialni demokrati predlagane avtentične razlage ne bomo podprli, hkrati pa pričakujemo, da bo Vlada v kratkem času podala svoj predlog novele Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. Socialni demokrati pa se bomo s svojimi idejami in vrednotami v zakonodajni proces proaktivno vključili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Slovenska demokratska stranka se bo vzdržala pri tem glasovanju iz razlogov, na katere sem že opozoril kot predlagatelj. Vendar s tem mislim, da nismo odpravili elementarnih problemov v tem zakonu, zaradi katerih je bila tudi nenazadnje predlagana ta avtentična razlaga. V praksi se soočamo pravzaprav z nesprejemljivimi primeri. Soočamo se s primeri, ko je na primer izvedena neka humanitarna, dobrodelna prireditev s kulturnim programom, za katerega se potem kasneje zaračuna uporaba avtorskih del, čeprav gre za humanitarno prireditev. Soočamo se tudi s primeri, ko gre za določene priložnostno prireditve, ki nimajo nobene zveze s profitom oziroma gre za srečanje starostnikom, upokojencev ali izgnancev, na primer in imamo kulturni program. In zopet je izstavljen račun s strani imetnikov avtorskih in sorodnih pravic. Takšnih primerov je ogromno. Tudi primerov, ko se v lokalih, ki so namenjeni pridobivanju profita, vrti glasba in se izdajajo tudi evropsko gledano in v primerjavi z drugimi državami gledano višji računi. Tudi kolektivne organizacije doslej niso zmogle tega napora, da bi na primer izdajale enotne račune za svoje storitve oziroma za to, za kar se zavzemajo, in bi s tem olajšale delo tistim, ki to plačujejo. Na to temo je ogromno odprtih vprašanj, še posebej pa je bilo vedno najbolj odprto vprašanje, povezano z arbitriranjem ali pa odločanjem o sporu med uporabniki in imetniki teh avtorskih ali sorodnih pravic glede tarif. To je bilo pa vedno v ospredju. Po navadi so kolektivne organizacije določile te tarife, uporabniki so pa imeli na izbira ali to plačujejo ali ne. In prav zato se je prejšnja Vlada ukvarjala s tem Svetom za avtorsko pravo in se nam je zdelo tudi neprimerno, če bi nekatere kolektivne organizacije ali nekateri lobiji zlobirali določene, beri, strokovnjake v ta svet za avtorsko pravo in bi bilo to na nek način zapečateno za en mandat, za pet let, bi nastalo veliko vprašanje, ali so korektne tudi odločitve, ki pa bi imele potem še celo neko večjo težo. Zato je bila ideja, da se to imenuje tudi ad hoc od primera do primera. Vendar še enkrat, če ne uporabniki, ne avtorji ne čutijo s tem predlogom, seveda tudi v Slovenski demokratski stranki ne. Je pa to bil poskus, da se odpre to vprašanje in tudi poziv Odbora za gospodarstvo, da je to obravnaval, da poskusi ta aktualna vlada tudi nekaj teh vprašanj zapreti. Zato sem na nek način tudi zadovoljen z razpravo, ker je najmanj, kar je, odgovorila na eno možno rešitev, ki se je ponujala. Si pa želim pravzaprav na koncu rešitve problema. Tudi če bo drugačna, tudi če bo v okviru neke novele zakona, vendar ta situacija, ki je v Sloveniji ta trenutek na tem področju, ni ustrezno rešena, zato potrebuje rešitve. To se je pokazalo ničkolikokrat v praksi.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Spoštovani predsedujoči! Kolegice in kolegi! Avtorsko pravo je režim za spodbujanje ustvarjalnosti in vsak narod ga skrbno varuje in oblikuje. Nekatere države to pravico povzdigujejo na ustavno varovano vrednoto, ki v prvi vrsti seveda varuje individualne avtorje, posameznike. Kolektivno uveljavljanje pravic je pa že več kot sto let star model, ki v nekaterih razvitih evropskih državah ima bogato tradicijo in učinkovito opravlja svoje poslanstvo. V Sloveniji to kolektivni uveljavljanje še ni preraslo nekaterih začetnih težav. Poslovanje kolektivnih organizacij je po mnenju nekaterih ali pa mnogih slabo transparentno, ima različne pomanjkljivosti, tudi sami člani njihovi opozarjajo na njih, kar vam je najbrž že znano. Po drugi strani seveda so tudi sogovorniki kolektivnih organizacij, ta reprezentativna združenja uporabnikov, pravzaprav slabo vzgojeni uporabniki avtorskih del, ki se velikokrat neupravičeno otepajo plačevanja nadomestila. Situacija je težka in stranke se že več let neuspešno pogajajo o višini tarif, ki naj bi bile sprejemljive, ustrezne za naše ekonomske razmere ali predvsem takšne, da bi jih uporabniki redno plačevali in da bi njihovi lastniki od njih lahko živeli. Svet za avtorsko pravo je torej to novo telo, predvideno v Zakonu o avtorskih in sorodnih pravicah, ki naj bi presekalo neuspešnost teh pogajanj in bi določilo primerne tarife. Za njegovo uspešno delovanje zakon določa nekatere pogoje, ki so, recimo, da so strokovnjaki neodvisni strokovnjaki s področja avtorskega prava. Veliko je bilo že danes rečenega o tem, kdo to sploh lahko je, ali mi take ljudi imamo, ali obstajajo ljudje, ki bi se lahko na različne oblike avtorskih pravic spoznali. Mislim, da imamo še veliko drugih svetovalnih teles v tej državi, ki pokrivajo tako široka ali pa še širša področja. In tudi v tem primeru verjamem, da bi se taki ljudje lahko našli. Seveda vedno velja, da so tu v igri tudi različni materialni interesi, vendar je kljub temu zaupanje v neko stroko treba imeti. Mislimo pa v Zaresu, da pri sestavi tega Sveta za avtorsko pravo takratni minister ni imel ravno srečne roke, ko ga je imenoval. Res je, da obstaja v zakonu neko nesoglasje med tretjim odstavkom 157.f člena in ostalim zakonom. Ne želim špekulirati, kaj je takratnega predlagatelja tega člena, poslanca SDS, nekdanjega Ruglja, vodilo v to, da je v drugi obravnavi predlagal takšno dikcijo tega člena, ki ga je kljub nasprotovanju Zakonodajno-pravne službe takratni Državni zbor sprejel. Je pa v zdajšnjem mnenju Zakonodajno-pravne službe jasno razvidno, da namen zakona, čeprav je bilo sicer danes tu tudi rečeno drugače, ni mogla biti ustanovitev ad hoc sveta, ker bi po drugi strani, če bi že to bil namen, moral predvideti, da bi takih svetov lahko bilo več, ker je tudi uporabniških organizacij več in tudi organizacij, ki ščitijo kolektivne pravice avtorjev, več. Mislim, da je bolje, da pri oceni tretjega odstavka 157.f člena ostanemo pri mnenju, da je šlo za slovnično napako, ki je pač bila spregledana, ker kakršnekoli špekulacije o drugih namenih bi bile morda pretirane. Strinjamo se v Zaresu, kot je tudi sklep Odbora za gospodarstvo povedal, da to področje sistemsko ni zadosti dobro utemeljeno. Problemi, ki so se tukaj navajali glede humanitarnih in podobnih koncertov, seveda obstajajo, tudi zato pri zakonu sploh ni predvidel te izjeme. Če bi jo, verjetno tudi kolektivne avtorske organizacije ne bi pošiljale teh računov, ker pač za to ne bi imele zakonske podlage, sedaj jo pa pač imajo in to počno. Kot je že rečeno, sami uporabniki avtorskih pravic, njihovi avtorji, se niso strinjali glede predlagane rešitve in te razlage, da gre za ad hoc celo v tem primeru. V Zaresu predlagane obvezne razlage ne bomo podprli, bomo pa zelo dejavno sodelovali pri vseh spremembah te tematike, ki bodo sledile v bodoče. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman.
Še enkrat hvala, gospod podpredsednik za besedo. Stališče poslanske DeSUS je naklonilno do tega, kar je strokovno zelo dobro elaborirala Zakonodajno-pravna služba in s čimer se v bistvu, sicer ne strokovno, ampak bolj interesno ujamejo tudi vsa ostala stališča, ki so jih napisali bodisi zbornice bodisi Vlada bodisi svet oziroma komisija pri Državnem svetu. Stališče torej je, da ta avtentična razlaga ni potrebna, da pa to ne pomeni, da bi moral ostati zakon intakten. Mi tudi ocenjujemo, da je potrebna novela. Nekateri menijo celo, da bi bilo dobro spisati nov zakon, s čimer se mi v Poslanski skupini DeSUS ne strinjamo v celoti, ker se kakšen člen ali kakšno določilo oceni kot ne najbolj ustrezno ali pa, če se morebiti zaradi podzakonskih aktov, pravilnikov in drugega, kar je na tej osnovi nastalo, ne izvajajo določila tako, kot je pričakovati, morebiti ni nujno spremeniti celega zakona. Menimo, da to ni potrebno tudi zato ne, ker bi, če bi sprejeli avtentično razlago, kakršna je bila predlagana, morebiti bi to lahko pomenilo več arbitrarnosti, lahko bi pomenilo oziroma zagotovo bi pomenilo povzročitev nekonsistentnosti in nekoherence znotraj zakona samega. Verjetno bi to tudi povečalo stopnjo negotovosti in zmanjšalo stopnjo pravne varnosti. Ocenjujemo, da se je predlagatelj sam s tem tudi strinjal in zato sodimo, da je drugi sklep, ki je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, na Odboru za gospodarstvo, pomembnejši in da je treba k njemu pristopiti čim prej. Nihče ni dandanes prav posebej zadovoljen s tem, kar se dogaja, tudi sami avtorji ne, tudi ne vse kolektivne organizacije na enak način tudi društva zagotovo niso in tudi mnogi, ki reprezentirajo našo gospodarsko sfero, imajo številne in tudi tehtne pomisleke. Zanimivo in zelo dobrodošlo pa je, da so se predstavniki avtorjev, z nekaterimi sem tudi sam govoril, strinjali s tem, da je treba pristopiti k noveliranju, pri čemer zelo izpostavljajo, jaz jih pa pri tem podpiram in naša poslanska skupina tudi, da želijo biti partnerji pri nastajanju nove zakonodaje od samega začetka. Zato bi rad apeliral na Vlado, naj prisluhne temu in naj s tem prepreči to, kar se utegne zgoditi, kajti po informacijah, ki jih imamo, se v posamičnih strankah že pripravljajo alternativni predlogi oziroma osnutki tega zakona, kar ni nujno najbolje. Morebiti bi bilo bolje, če bi k temu pristopila Vlada in pritegnila vse ustrezne partnerje k sodelovanju, daa ne bi nastalo potem nekaj, kar bodo spisali v političnih strankah in predložili avtorjem v sprejem ali v zavrnitev. Takšen način nastajanja tega zakona najbrž ne bo najboljši. Mi v Poslanski skupini DeSUS podpiramo noveliranje tega zakona tudi iz zelo znanih, mnogokrat naštevanih, težav, ki nastanejo v izvajanju tega zakona. Naj povem, da so nam avtorji, tudi predstavniki SAZAS-a, zaupali, da se oni docela strinjajo s tem, da se upokojenska, humanitarna, dobrodelna in ne vem kakšna vse še društva, ki skrbe za kulturo ali kakšno drugo obliko družbeno sprejemljivega dela, oproste v celoti plačevanja kakršnegakoli prispevka. Sami celo to razumejo kot neke vrste donacijo in podporo razvoju slovenske kulture. Je pa res, da bodo pa precej različni interesi in da tukaj utegnejo nastati konflikti in zapleti pri nastajanju nove zakonodaje, ko se bodo soočile pravice avtorjev s pravicami tistih, ki predstavljajo gospodarstvo. Veliko potrpežljivosti in tudi modrosti bo moralo biti, da bomo uspeli pripraviti takšen predlog, ki bo za vse zainteresirane tudi sprejemljiv. V temu smislu se naša poslanska skupina tudi odreka podpori potrebnosti nadaljevanja tega postopka in se nadeja čim prejšnjemu osnutku novele.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi! Dve vsebini sta oziroma dve točki, ki se vežeta na predlog za sprejem avtentične razlage Zakona o avtorski in sorodnih pravicah. Prva je pravna in je jasna avtentična razlaga nekega zakona jee inštrument, ki omogoča zakonodajalcu, da pravno doreče vsebino zakonske določbe, ki jo je že sprejel v okviru prvotnega pomena. Takšna razlaga zakona ima pravne učinke, sicer za nazaj, torej od uveljavitve zakona dalje, vendar pa avtentična razlaga ne posega v žep pravnomočne rešitve. Na žalost avtentična razlaga ne more biti namenjena spreminjanju ali dopolnjevanju zakona, lahko pa se nanaša na tolmačenje zakonskih določb, ki so se v okviru dane v vsebine izkazale v praksi za nejasne. V primerjavi s predlogom, o katerem danes govorimo, v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da se pravzaprav z avtentično razlago zakon širi, zato menimo, da ne moremo na pravni osnovi predloga za sprejem avtentične razlage takšno tudi sprejeti in bomo glasovali za sklep. To je točka ena. Točka dve je pa zelo jasna. Ta avtentična razlaga je želela opozoriti na številne nedorečene in nejasne vsebine, ki jih ta zakon ponuja različnim porabnikom in različnim subjektom in objektom, ki jih Zakon o avtorskih in sorodnih pravicah veže. Sam sem vrsto let priča različnim stališčem in gledanjem. Po eni strani izvajalcev, po drugi strani uporabnikov. Dejstvo je, da je Zakon o avtorskih in sorodnih pravicah potreben popravkov. Tukaj ima predlagatelj prav. S tem predlogom za sprejemom avtentične razlage opozarja Vlado, katero koli že, da se mora zakon v najkrajšem času popraviti, da se odpravijo krivice. Kolikor jaz poznam na eni strani izvajalce, na drugi strani, uporabnike, so vsi nezadovoljni. Tisti, ki bi morali prejemke dobiti iz naslova zakona, jih dobijo premalo, tisti, ki so dolžni plačati takšne zadeve, pa plačujejo preveč. Vprašajmo se, kje je razlika tega denarja. V Slovenski nacionalni stranki bomo glasovali za sklep, da predlog za sprejem avtentične razlage tretjega odstavka zakona o avtorskih in sorodnih pravicah ni primeren za nadaljnjo obravnavo oziroma za sprejem. Opozarjamo pa tudi v imenu Slovenske nacionalne stranke, in podpiramo v tem delu predlagatelja, da naj se Vlada v čim krajšem času loti zakona o avtorskih in sorodnih pravicah in naj ga prevetri in naj ga naredi poštenega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu za sprejem avtentične razlage bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 16 poslank in poslancev, s prvopodpisano gospo Cveto Zalokar Oražem, zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Predstavnikov Vlade za obrazložitev še ni. Glede na to, da smo časovno precej prihranili časa in da je mogoče to razlog, predlagam, da 5 minut počakamo in nadaljujemo sejo ob 13. uri in 5 minut. Gospa Radič, se opravičujem, prekinitev ni potrebna. Bomo počakali, da v miru pridejo za govorniški oder in da sprejmejo besedo. Besedo dajem mag. Darji Radič, državni sekretarki v Ministrstvu za gospodarstvo za predstavitev stališč Vlade k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah.
Hvala lepa. Najprej opravičilo za zamude, to se res ne spodobi, ampak je prišlo do komunikacijskega nesporazuma in žal nisem bila obveščena o tem. Uvodna predstavitev Predloga zakona o gospodarskih družbah je moja naloga. Predlog ZGD1C implementira v slovenski pravni red direktivo 2007/36 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljenih določenih pravic delničarjev, ki kotirajo na borzi. Glavni namen direktive je odstraniti ovire, ki delničarje odvračajo od glasovanja ter olajšati in spodbujati čezmejno uresničevanje glasovalnih pravic. Zato je potrebna določena harmonizacija na ravni Evropske unije. Poleg teh sprememb in dopolnitev pa predlog vsebuje tudi določbe v zvezi z urejanjem prejemkov članov organov vodenja ali nadzora in pa dopolnitve določb po poravnalnem odboru. Poglavitne rešitve, ki se nanašajo na implementacijo omenjene direktive, so naslednje: najprej predlog dopolnjuje, vsebino in objavo sklica skupščine, potem določa enotni presečni dan za udeležbo na skupščini. Skupščine se bo lahko udeležil in na njej uresničeval glasovalno pravico le tisti delničar, ki je kot imetnik delnic vpisan v centralnem registru nematerializiranih vrednostnih papirjev konec četrtega delovnega dne pred zasedanjem skupščine. Nadalje bo predlog omogočil delničarjem udeležbo in glasovanje na skupščini s pomočjo elektronskih sredstev. Dopolnjujejo se tudi določbe o pravici delničarja do obravnave dodatne točke dnevnega reda na skupščini in postavitvi nasprotnega predloga ter obveščanju družbe o tem. Delničarji javne družbe bodo lahko imenovali tudi pooblaščenca z uporabo elektronskih sredstev. Oseba, ki ponuja zastopanje nedoločenemu krogu ljudi, pa bo dolžna razkriti nasprotja interesov. Tudi rezultati glasovanja bodo po predlogu sprememb zakona na skupščini morali biti objavljeni na spletnih straneh družbe v dveh dneh od zasedanja skupščine. Predlog z dopolnitvijo določil obveznosti poslovodstva na skupščini določa tudi obveznost poslovodstva na skupščini razkriti vse prejemke članov organov vodenja ali nadzora za vsakega člana posebej. To je druga taka večja sprememba. Razkriti bo potrebno tudi prejemke članov organov vodenja ali nadzora v odvisnih družbah. Vse informacije bodo morale biti po novem predstavljene v letnem poročilu in tako bodo tudi predmet revizijskega pregleda. Predlog določa, da bo mogoče v skupščini tudi odločati o politiki prejemkov. Če bo skupščina sprejela politiko prejemkov, bodo morali biti vsi prejemki v skladu s to politiko. Predlog pa po novem prepoveduje tudi udeležbo članov nadzornega sveta v dobičku družbe. Skrajni datum za implementacijo direktive, ki na novo uvaja določene pravice delničarjev družb, ki kotirajo na borzi, v slovenski pravni red je 4. avgust 2009. Zato pričakujemo, da bodo te spremembe zakona pravočasno potrjene tudi v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Radič. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak. [[Ga ni.]] Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Hvala za besedo. Vlada je Državnemu zboru v obravnavo posredovala predlog novele Zakona o gospodarskih družbah, s katerim se v slovenski pravni red prenaša Direktiva Evropske unije o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi. Poglavitni cilj novele Zakona o gospodarskih družbah je sicer dopolnitev oziroma krepitev načela enake obravnave delničarjev. Med bistvenimi novostmi pa bi v Poslanski skupini Zares radi opozorili na razkritje prejemkov članov uprav in nadzornikov ter omejitev izplačevanja nagrad članom nadzornih svetov iz dobička družbe. Člani nadzornega sveta po novem ne bodo upravičeni do udeležbe pri dobičku. Naj samo opozorimo na nesprejemljivo dosedanjo prakso, ko je prišlo do absurdno visokih povišanj sejnin in do izplačevanja nagrad na podlagi dobička, ki so ga ustvarila podjetja. Zgolj nadzorniki petih velikih podjetij v državni lasti - Nova Ljubljanska banka, Pošta Slovenije, Telekom Slovenije, Luka Koper in Nova kreditna banka Maribor - so tako v enem letu iz tega naslova zaslužili čez milijon 200 tisoč evrov. Da ne omenjamo nagrad, ki naj bi bile izplačane nadzornikom Nove Ljubljanske banke in naj bi znašale po neuradnih informacijah okrog 250 tisoč evrov. Cilj novele zakona je torej zagotoviti večjo preglednost prejemkov članov uprav in poslovodstev. Po predlogu bo moralo vodstvo družbe na skupščini, na kateri bodo delničarji odločali o porabi bilančnega dobička, predstaviti prejemke, ki so jih člani organov vodenja in nadzora za opravljanje nalog v družbi prejeli v preteklem poslovnem letu. Ti podatki bodo morali biti navedeni tudi v letnem poročilu družbe, s čimer bodo predmet revizijskega pregleda. Informacija bo morala vsebovati prejemke vsakega člana organa vodenja ali nadzora posebej in biti razčlenjena na različne prejemke, od udeležbe pri dobičku do drugih nagrad in povračil stroškov ter morebitnih drugih plačil. Vodstvo bo moralo delničarjem predstaviti tudi podatke o prejemkih, ki so jih člani organov vodenja ali nadzora pridobili za opravljanje nalog v odvisnih družbah. Predlog novele zakona delničarjem omogoča, da na skupščini določijo politiko prejemkov članov organov vodenja in nadzora. Če bodo delničarji na skupščini prejeli politiko prejemkov, bodo morali biti vsi prejemki v skladu s to politiko oziroma odločitvijo skupščine. Zaradi vse večjih nagrad in visokih menedžerskih plač, pa so se v večini držav v svetu odprle polemike o upravičenosti višine teh prejemkov. Še posebej v teh kriznih časih, ko nagrade in plače niso odvisne od tega kako dobro oziroma slabo posluje podjetje. Poleg tega je tudi strokovna javnost ugotovila, da sedanji sistem o ureditvi nagrajevanja menedžerjev stimulira neko specifično menedžersko obnašanje, ki je kratkoročno usmerjeno, tvegano in spodbuja moralni hazard, uspehe nagrajuje, neuspehov pa ne kaznuje, v našem primeru predvsem nekaterih vodilnih oseb v finančnih inštitucijah. Zato je prejemke menedžerjev treba razkriti in določiti postopek določanja njihove višine. Iz navedenih razlogov bomo v Poslanski skupini Zares novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz vas sprašujem, ali kdo ugovarja moji odločitvi, da damo besedo mag. Vizjaku, ki je imel obveznost v preddverju, medtem ko bi moral biti na vrsti? [[Ne.]] Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik za vašo prijaznost in poslanke in poslanci tudi za vašo prijaznost. Žal sem napačno ocenil, mislil sem, da bo zunaj v eni minuti, glede na napoved, zadeva končana, pa novinarje vedno več zanima, kot si človek misli. Torej, spoštovani, hvala lepa za to možnost, da predstavim stališče poslanske skupine glede te novele zakona o gospodarskih družbah. Kot veste, je v prejšnjem mandatu bila prenovljena vsa gospodarska zakonodaja v Republiki Sloveniji, sprejet je bil tudi nov zakon o gospodarskih družbah, ki je takrat prvič tudi uskladil gospodarsko, pravno regulativo v celoti z direktivami Evropske unije. Vendar smo tudi že takrat vedeli, da se na področju prava družb v Evropski uniji nenehno dogajajo spremembe v smislu tudi nekega delovanja enotnega trga, da se odpravljajo neke razlike med nacionalnimi rešitvami in s tem kar se da nemoteno zagotavlja delovanje gospodarskih družb, ne glede na to, kje na enotnem trgu v okviru Evropske unije so le-te ustanovljene, želijo delovati, imajo poslovalnice. To je neko poenotenje gospodarskega prava. Rešitev je pred nami in terja vedno znova prilagoditve. V Slovenski demokratski stranki ne vidimo problemov s tem delom zakona, ki se nanaša na implementacijo direktiv Evropske unije v slovenski pravni red. Smo pa zasledili tudi nekatere druge ambicije tega zakona na tako ali drugače posrečen oziroma neposrečen način. Naše gospodarsko pravo se vse bolj na nek način oblikuje tudi kot neko protikrizno, protitajkunsko pravo. Prav je, da se skozi zakone tudi lotevamo nekaterih aktualnih problemov, nekaterih deviacij in jih poskušamo odpraviti, vendar moramo pri tem imeti v vidu, da s tem ne povzročimo škode tistim gospodarskim družbam, ki s tako imenovanimi tajkunskimi posli oziroma z neko zlorabo nikoli niso imele opravka in ne nameravajo imeti opravka. Tu moramo tehtati, ali neka regulacija skozi Zakon o gospodarskih družbah večino omejuje ali osvobaja oziroma ali pomeni pretirana norma več problemov kot koristi. Zaradi tega je še kar veliko teh stvari, ki jih lahko v nadaljnji proceduri popravimo, nadgradimo ali celo odpravimo, ko govorimo o tem delu zakona, ki ni povezan z implementacijo direktiv. Zanimiva je določba, kjer se omejujejo nagrade oziroma omejuje možnost participacije nadzornega sveta pri delitvi dobička. To je zelo všečna rešitev glede na aktualni čas, vendar moramo biti zelo korektni, ali pričakujemo odgovornost od nadzornega sveta in za izpolnjevanje odgovornosti tudi ustrezno participacijo, ali pričakujemo samo eno plat od nadzornega sveta, od uprav pa obe plati. Jaz mislim, da morajo biti tako uprave kot nadzorni sveti zelo odgovorni do svojih družb in do svojega poslanstva in da ne smejo biti različno nagrajeni za le-to. Tu se pa uvaja ta različen pristop. Torej, če Nadzorni sveti nimajo nič z udeležbo pri dobičku, potem verjetno tudi nimajo kaj veliko z odgovornostjo za ustvarjanje le tega. To je pravzaprav ena taka dilema, ki jo na neki način odpiram tu, čeprav je seveda rešitev, da se omejuje te nagrade, všečna in prav pisana na kožo času, v katerem smo zdaj. Drugo, kar bi veljalo izpostaviti, je to, da se nekatere norme razmeroma nejasne, verjetno bo na to opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba in bo potrebno še kar nekaj amandmajev bolj ali manj redakcijsko pojasnjevalne narave sprejeti na te rešitve. Zelo zanimivo pa je to, na kar nas je, verjetno vse poslanske skupine obvestilo Združenje malih delničarjev, na ta predlog, in sicer nekatere določbe, ki so v tem zakonu, nimajo nobene veze z direktivami pa precej posegajo v pravice delničarjev, malih delničarjev in so pravzaprav na nek način nerazumljive. Na primer, tri takšne bom naštel: omejevanje odškodninske odgovornosti tretjih oseb, ki delničarjem povzročajo škodo, to je 264. člen. Potem, poseg v pravice delničarjev zlasti takrat, ko govorimo o njihovi informiranosti, tukaj se pravzaprav otežuje informiranost delničarjev. Še posebej so tu najbolj ranljivi mali delničarji. Krni se tudi transparentnost med transakcijami oziroma pri transakcijah med povezanimi osebami ene gospodarske družbe. Torej, to so ene stvari, ki jih bo verjetno nadaljnja procedura tega zakona še posebej izpostavila in prav je, da se poskusi tukaj ustrezno odgovoriti, najti argumente za takšne rešitve, kot so sedaj. Torej, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podrli sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, sem pa v tej svoji uvodni predstavitvi že nakazal tudi polja, kjer bo potrebno dodatno obrazložiti rešitve, jih morebiti tudi popraviti in iti nasproti tudi Združenju malih delničarjev, za katere mislim, da je kvalitetnim tekstom predlagalo tudi nekaj dobrih rešitev.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman, ki bo predstavil stališča Poslanske skupine DeSUS.
Tudi to pot je naše stališče do predloga, ki ga je Vlada poslala v proceduro, naklonilno. Sprašujemo se samo, tako bolj mimogrede, zakaj je bila potrebna splošna razprava, ki se opravi takrat, kadar gre za kakšna bolj bistvena razhajanja v razlogih, načelih in ciljih, ki jih želimo s tem doseči. Tega najbrž ni opaziti, najbrž bo tudi današnja razprava pokazala, da gre bolj za podrobnosti v kakšnih razlikah, in ne v kakšno načelno odklanjanje te spremembe, ki je predlagana. Res je, da to, kar zasledimo v predlogu sprememb, nekako korespondira z aktualno situacijo, tako pri nas, kot v svetu. Vendar je treba reči, da slabosti, ki jih pri nas zaznamo, pa tudi drugod, niso razlog za te naše spremembe. Direktiva, ki ji sledimo, ki jo bomo implementirali, je pravzaprav nastala že pred skoraj dvema letoma in so torej bili zaznani razlogi za to, da je to potrebno storiti v Evropski uniji že zdavnaj poprej in da pravzaprav mi temu zgolj sledimo, če ne celo nekolikan zamujamo. Če bi poprej imeli tovrstne spremembe zakona o gospodarskih družbah že vnešene, bi morebiti bilo celo kaj manj vznemirjanja danes, kaj manj zlorab in kaj manj političnega obtoževanja med različnimi političnimi strankami, ki niso nujno zgolj na relaciji opozicija-koalicija. V Poslanski skupini DeSUS bomo ta predlog podprli iz več razlogov. Eden izmed razlogov je zagotovo ta, da ocenjujemo, da je treba čim prej implementirati in se uskladiti z evropsko zakonodajo. Drugi razlog je, da ocenjujemo, da bo ko bo spremenjen, zdaj glede na ta način, kakor je zdaj sugerirano, bomo imeli za delo v gospodarskih družbah, v delniških družbah le nekolikan boljše pogoje za odločanje in usmerjanje delovanja teh družb in da bomo imeli več možnosti in korektnejše možnosti v zvezi z informiranostjo. Informiranost zmeraj omogoča tudi boljši nadzor. Predlagano pa je tudi nekoliko več kompetenc za skupščine, torej za predstavnike lastnikov in s tem se v Poslanski skupini DeSUS tudi lahko solidariziramo. Doslej je bilo kar nekaj slabosti, reci temu, tako opaziti. Ker so danes bili že omenjeni mali delničarji mi sodimo, da se ta neenakopravni položaj s temi predlaganimi spremembami izboljšuje. Ocenjujemo, da bo več možnosti za informacije in za vplivanje na odločitve. Ocenjujemo, da če držijo ti predlogi, ki so predlagani, potem je pričakovati nekoliko večjo reguliranost, da pa ta dodatna reguliranost ne bo s svojimi administrativnimi in drugimi sicer negativnimi posledicami na škodo izboljšanju te zakonodaje kot celote in možnosti vpliva na odločitve, ki jih sprejemajo posamični organi, zlasti vodstva teh firm. Skupni pozitivni učinek, ocenjujemo, utegne biti večji kot nekatere slabosti, ki bi se zaradi dodatnih določil, dodatne reglementacije lahko pokazale. Tisto, kar bo za javnost najbolj opazno niso ravno nove kompetence, ki jih imajo predstavniki delničarjev, niso ravno postopki informiranja, niso ravno novi roki, ki so določeni s predlaganimi spremembami, pač pa predvsem vpliv na to, da bodo razkriti prejemki tistih, ki vodijo posamične firme. Tudi to mi ocenjujemo, da je prav, podpiramo to in sodimo, da lahko tudi nekoliko vpliva na tisto, kar je sicer želela Vlada doseči s svojimi priporočili, pa najbolj plodnih tal ta priporočila oziroma seme, ki ga je vrgla v letošnjem letu ni doseglo. Torej, če bo to kaj pripomoglo k temu, k čemur se je Vlada sicer že usmerilna v zvezi s samoomejevanjem, v zvezi z upoštevanjem nekih moralnih vrednot, etike, poslovne odgovornosti, potem bodo spremembe Zakona o gospodarskih družbah zagotovo imele učinek v bodoče, ki ga bomo smeli ocenjevati kot pozitivnega. Zato bo v Poslanska skupina DeSUS te predloge tudi podprla.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
V drugo hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah v prvi obravnavi, predvsem iz moralnega stališča podprli. Iz moralnega stališča zaradi tega, ker je določilo 8. člena in so določbe 9. člena poštene. Vsi vemo, da so to na žalost v tem času politične odločitve, ampak so poštene. Pa vendarle opozarjamo, kajti medalja ima vedno dve plati; res je neprimerno, da so člani nadzornih svetov, nadzornih odborov deležni dobička in nagrajeni z deležem v dobičku. Res je pa tudi, da jih je treba pošteno nagraditi za njihovo delo. Tako pa moramo biti pošteni vsi. Ne samo gledati digitalno sliko, 01, prej so nadzorniki delili dobičke in imeli ogromne prihodke, zaslužene ali ne, bomo presodili sami, danes bi jim pa vse vzeli. Prvič to ne gre, ker so in naj bi bili člani nadzornih svetov in odborov ljudje, ki imajo neko znanje, ljudje, ki jim ni to služba. To so ljudje, ki svoje delo pošteno, po moji presoji, po presoji Slovenske nacionalen stranke, ki naj bi svoje delo pošteno opravljali, katerih cilj naj bi bil nadzirati delo ustanov, v katerih so nadzorniki, prvič, in drugič, skrbeti za dobro poslovanje vseh teh ustanov. In za takšno delo morajo biti nagrajeni. Nagrajeni z nekimi določili, ne pa nagrajeni z deležem v dobičku. Prav tako ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki, da je 9. člen mišljen in spisan dobro, ampak opozarjamo, ker bomo podprli prvo branje, Vlado, pripravljavca, da naj bo pri tem členu zelo pozoren. Namreč, bistveno vprašanje je kaj? Mi imamo lahko z 9. členom sedaj imamo večji pregled, večji nadzor. Mi lahko z 9. členom urejamo načelo poštenosti, ampak sprašujem predlagatelja, kaj pa je s pogodbami, te pogodbe v 9. členu, torej pogodbe, sklenjene s predsedniki uprav? Z 9. členom sicer vse uredimo, vendar se ne bomo mogli sklicevati na retroaktivnost, kar pomeni, da bomo v enakem stanju, kot se pojavlja danes. Torej, vsi vemo, da nekaj ni prav, vsi vemo, da v teh časih tako ne gre pa vendarle je pogodba, ki je bila sklenjena z enim od gospodov, ne bom rekel imena in priimka, ker ni edini, meni je žal, da se samo na njega spravljamo, ogromno jih je, ki so dobili enako ali več denarja, ampak pogodba je pač tako določala in sklicevati se na retroaktivnost, danes je sreda, jalovo delo. To določilo, kakšne naj bodo pogodbe s predsedniki uprav, naj se vključijo v 9. člen, od zdaj naprej to manjka. Jaz upam, da boste upoštevali, mogoče nimam prav, ampak verjamem, da imam prav, da se uredi stanje teh pogodbe. Potem ne bo nobenih problemov več, ker mi lahko preglednost naredimo 100%, kot piše, jaz ga bral ne bom, saj ste ga sami videli v 9. členu, kako mora zdaj na skupščini, ki odloča o porabi bilančnega dobička mora poslovodstvo seznaniti delničarje s prejemki članov organov vodenja ali nadzora, ki so jih za opravljanje nalog v družbi prejeli v preteklem letu. Informacija mora vsebovati prejemke za vsakega člana organa nadzora. Mora biti razčlenjena na fiksne, variabilne prejemke, udeležbo v dobičku, opcije, druge nagrade, povračilo stroškov, zavarovalne premije, itd. Nič pa ne rečemo, v tem členu ali pa v tem zakonu, kaj je s pogodbami in nič ne pomaga, če bo pogodba z enim članom uprave podpisana za milijon ali pa dva evrov, če imamo ta člen. Drugače pa prav tako v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, saj je pravzaprav ocena in cilj, ocena stanja in razlogi ter cilj tega zakona je jasen, gre za prilagajanje Evropski zakonodaji, čeprav tudi tukaj imajo nekateri, veste mi smo dolžni pogledati tudi kaj drugi menijo, predvsem govorim o Združenju malih delničarjev, velike pripombe, ko so se pač tudi po svoji plati lotili pregleda tega zakona in ugotovili, da je velik del usklajevanja z Evropsko zakonodajo v tem zakonu povzet po Avstrijski zakonodaji, da pa nekatere vsebine, ki jih Avstrijska zakonodaja, očitno vezana predvsem na male delničarje ima: Pri nas smo pa del teh členov od konkretno Avstrijcev vzeli, del pa izpustili in na ta izpuščeni del se bodo in so se seveda pritoževali tudi nekateri drugi, ki imajo, jasno, vso pravico. Ker pa je naš cilj in naša želja, da bi ta zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah bil v drugem branju pripravljen tako, da bo dosegel svoj namen z vsemi pripombami ali željami, ki jih imajo, in da bi ga čim bolj enotno sprejeli ter s tem uredili preglednost vsebin, ki so danes zelo kritične, je tudi nujno treba poslušati vse akterje, ki jih ta zakon zavezuje. Slovenska nacionalna stranka, kot že rečeno, bo podprla prvo obravnavo tega predloga zakona, predvsem s predlogom za ureditev 9. člena in ureditev vprašanja pogodb, kar bo razvidno tudi iz magnetograma, ob upanju in želji, da bo Vlada to pripombo, pa tudi pripombe kolegic in kolegov, ki so jih že podali in ki jih še bodo, vključila v drugi predlog. Prav tako pa sem prepričan, da bo svoje dodala tudi Zakonodajno-pravna služba. Hkrati pa podpiramo vse tiste pripombe tudi drugih prizadetih, omenil sem že male delničarje, pa še kdo se bo pojavil, in pričakujemo od Vlade razumevanje in korektno upoštevanje pripomb, če bodo te upravičene oziroma bomo pač razumeli, da nekatere tudi ne morejo biti upoštevane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Evropsko pravo družb je zelo dinamično; nenehno se sprejemajo nove ali spreminjajo že sprejete uredbe in direktive. Vse to seveda vpliva tudi na nacionalno zakonodajo. Letos namreč poteče rok za implementacijo Direktive 2007/36 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi. Poglavitne rešitve novele zakona se nanašajo na vsebino in način objave skupščine ter na uvajanje elektronskega načina poslovanja, to so objave sklicev skupščine in gradiv na internetnih straneh ter udeležbe in glasovanja na skupščini z uporabo elektronskih sredstev. Pomembne novosti, ki ne izhajajo iz zahteve po implementaciji evropske direktive, se nanašajo na plačilo članom nadzornega sveta, nadalje na seznanitev skupščine s prejemki članov organov vodenja in nadzora ter na možnost določitve politike prejemkov članom organov vodenja in nadzora s strani skupščine. V Slovenski ljudski stranki podpiramo nakazano smer in rešitve, predvidene v 8. in 9. členu. Udeležba članov nadzornega sveta pri dobičku podjetja je lahko v navzkrižju interesov glede na naloge, ki jih nadzorni svet kot tak ima, zato to rešitev podpiramo. Prav je, da je skupščini oziroma statutu nadzornega sveta za njihovo delo dopuščena možnost ureditve zagotovitve plačila članom nadzornega sveta za njihovo delo, saj to omogoča profesionalizacijo dela članov nadzornega sveta. Izkazalo se je, da je razmislek v tej smeri več kot potreben in ta nastavek ocenjujemo kot dobro možnost za doseganje višjih standardov delovanja nadzornih svetov. Glede na čudno stanje duha, nekatere ekscesne prejemke članov uprav v Poslanski skupini SLS podpiramo predlagano rešitev, da je javnost potrebno seznaniti s prejemki članov organov vodenja in nadzora in da morajo te informacije biti objavljene v letnem poročilu družbe. Prav tako podpiramo rešitev, ki skupščini daje podlago za oblikovanje politike prejemkov članov upravljanja. Tako bo možno preprečiti marsikatera nerazumna nesorazmerja, ki smo jih priča dandanes. S takšno rešitvijo se tudi na nek način utrjuje oziroma veča odgovornost lastnika do poslovanja podjetja, saj se njegova odgovornost ne preneha s samim imenovanjem članov nadzornega sveta, ki potem delujejo samostojno in na njih lastniki nimajo več nikakršnega formalnega vpliva. Nekoliko večjo odgovornost v SLS ves čas zahtevamo in zagovarjamo in s takšno rešitvijo se bomo izognili situacijam, ko se odgovornost prelaga iz lastnika na nadzorni svet in obratno, torej, ko se ne ve, kdo pije in kdo plača. Nadalje. Pozdravljamo natančnejšo in jasnejšo ureditev pooblastil za zastopanje na skupščini, vendar se v primeru pooblastitve fizične ali pravne osebe s strani delničarja v primeru zbiranju pooblastil preko ponudbe nedoločenemu krogu delničarjev sprašujemo ali je ureditev, ki ne predvideva časovne omejitve pooblastila niti navodil za uresničevanje glasovalne pravice, res najprimernejša. Predstavnika Vlade sprašujem, zakaj se vsebina v 21. in 22. členu glede na vodilne ureja tako, kot se ureja v 23. členu, za primer finančnih organizacij? Ali je samo po sebi umevno, da morajo tudi pooblaščenci iz 21. in 22. člena oziroma 308. in 308.a člena pooblastila ter navodila pridobiti za vsako skupščino posebej, ali pa lahko zbirajo pooblastila za nedoločen čas brez obveznih navodil? Naj v tem trenutku Vlado, koalicijo in vse tiste, ki ste podprli spremembe Zakona o zavarovalništvu v prvi obravnavi na prejšnji seji Državnega zbora, pozovem, da razmislile o rešitvi vprašanja glede pooblaščencev na skupščinah vzajemnih zavarovalnic, v smislu sklicevanja na določbe ZGD-ja, o katerih zdaj razpravljamo in jih sprejemamo. V Poslanski skupini SLS ne vidimo prav nobene ovire, da se problematika ne bi reševala na enak način. V Poslanski skupini SLS bomo predlagani zakon podprli, kot primerno podlago za nadaljnjo obravnavo, glede na odgovore Vlade na naša vprašanja pa bomo po potrebi predlagali tudi morebitne dopolnitve in spremembe te novele. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine oziroma kluba LDS bo predstavil gospod Milan Gumzar.
Lepo pozdravljeni. Gospodarsko statusno pravo je za večino ljudi zgolj ena izmed nezanimivih in suhoparnih pravnih področij. Vendar ni tako, gospodarsko pravo predstavlja eno izmed srčik kapitalističnega sistema in je še kako povezano na primer z raznimi anomalijami, ki so se še posebej razkrile v času globalne finančne in gospodarske krize. Tudi pri nas v Sloveniji, kjer bo najverjetneje prav omenjena kriza zaključila tranzicijsko obdobje. Za to obdobje pa je predvsem zaradi objektivnih razlogov značilno tudi premalo domišljeno in dodelano pravo gospodarskih družb, ki pa se je, kar je dobro, evolucijsko razvijalo na boljše vse do današnjega dne. Tako je vedno manj pravnih nedoslednosti in pomanjkljivosti znotraj tega pravnega področja ter možnosti za njihovo zlonamerno izrabo. V LDS tako ocenjujemo tudi obravnavano novelo Zakona o gospodarskih družbah kot evolucijsko izboljšavo našega gospodarskega statusnega prava, ob hkratni uvedbi dodatnih elementov bonifikacije gospodarskega prava znotraj Evropske unije. V LDS pozdravljamo obravnavano novelo, ki krepi načelo enake obravnave delničarjev, obveščenost delničarjev ter manjšinskih pravic delničarjev pri izvrševanju glasovalnih pravic na skupščinah delničarjev. Novela prinaša predvsem dopolnjeno vsebino in način objave sklica skupščine, objavo sklica in drugih relevantnih podatkov za skupščino na spletnih straneh družbe, določitev referenčnega dne za udeležbo na skupščini, možnost za udeležbo na skupščini s pomočjo elektronskih sredstev, možnost za glasovanje po pošti pred zasedanjem skupščine, dopolnitev določb o pravici delničarja do obravnave dodatne točke dnevnega reda na skupščini in postavitvi nasprotnega predloga ter obveščanju družbe o tem in objavo rezultatov glasovanja na spletni strani družbe. Novela zakona po mnenju LDS-a uvaja pomembno izboljšavo, s katero se bo presegel konflikt interesov, pri katerem so se pogosto znašli dosedanji pooblaščenci iz vrst menedžerjev. Novela zakona namreč določa, da morajo osebe, ki se ponudijo za pooblaščence, a jih niso predlagali sami delničarji, v pisni obliki razkriti vse okoliščine, ki so pomembne za delničarje pri presoji tveganja, da bi pooblaščenec lahko deloval v interesu, ki je drugačen od interesa delničarjev. V noveli je določeno kdaj do tega navzkrižja lahko pride, in sicer takrat, ko je predlagani pooblaščenec večinski delničar družbe in od njega nadzorovana oseba, kadar gre za vodilnega delavca družbe, za revizorja ali ožjega družinskega člana. Pooblaščenci, ki utegnejo biti v konfliktu interesov, morajo podatke in izjavo o tem posredovati delničarjem v pisni obliki. Na kratko, če takšni pooblaščenci navodila, kako naj glasujejo za določeno zadevo, ne bodo imeli, ne bodo smeli glasovati po svoji presoji. Prav ta sedanja nedorečenost se je pogosto izrabljala in zlorabljala. V LDS-u izpostavljamo še dve rešitvi, ki jo prinaša novela zakona. Novela odpravlja možnost udeležbe članov nadzornega sveta pri dobičku podjetja. O takšni rešitvi so mnenja deljena tudi v strokovni javnosti, zato bo najverjetneje deležna pozornosti in nadaljnje obravnave te novele. V LDS pa smo naklonjeni in ocenjujemo, da druga rešitev, po kateri se daje skupščini pristojnost, da lahko določa politiko prejemkov članov organov vodenja ali nadzora v družbi. Politika prejemkov članov organov vodenja ali nadzora lahko pomeni določiti meje plač, nagrad, odpravnin, drugih prejemkov, omogočeni delniški opciji itd. Prav na tem področju je sedanja finančna in gospodarska kriza razkrila velike anomalije tudi pri nas. Vsekakor je potrebno dati lastniku dodatno možnost, da politiko nagrajevanja menedžerjev in članov nadzornega sveta določajo sami, če seveda tako želijo. V LDS pa pričakujemo, da bo to možnost izrabila kot lastnica oziroma delničarka tudi država. Ob tem v LDS-u soglašamo s oceno Vlade, da se s takšno rešitvijo ne posega v pristojnost nadzornega sveta oziroma upravnega odbora pri končni določitvi celotnih prejemkov članov uprave oziroma izvršnega direktorja. Predlog zakona prinaša toliko pomembnih novosti, da si v LDS želimo njihove čimprejšnje uveljavitve. Ker ocenjujemo, da je predlog zakona več kot primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo predlog zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Matjaž Han.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, državna sekretarka, kolegice in kolegi. Poslanska skupina Socialnih demokratov soglaša s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Zakon namreč v slovenski pravni red vnaša spremembe, ki delajo v prid malih delničarjev in jih do določene mere tudi ščitijo. To je za nas najpomembnejše in tudi pravi cilj. Spremembe, ki jih narekuje direktiva Evropskega parlamenta in Sveta iz dne 11. 7. 2007 so predvsem način sklica skupščine delničarjev, olajšanja glasovanja delničarjev, govorim o glasovanju preko pošte ali preko elektronskih medijev, ter olajšanje postopkov pri imenovanju pooblaščenca. Ker vsi ti ukrepi vnaša zgolj večjo jasnost v sam sklic in potek skupščine in že omejeno dodano delujejo v prid malih delničarjev, so nedvomno to pozitivni ukrepi, ki bodo povečali vpliv malih delničarjev oziroma kar je še bolj pomembno, bodo zmanjšali prevladujoči vpliv velikih delničarjev. Poleg samega prenosa zakona, ki ga narekuje direktiva, predlog zakona uveljavlja tudi prepoved udeležbe članov nadzornih organov v dobičku podjetja. Ta predlog je nedvomno v skladu s trenutnim stanjem v gospodarstvu, saj se je v preteklem obdobju večkrat izkazalo, da so člani nadzornih organov dobivali enormne in neupravičene nagrade, ki pa niso bile pogojene z njihovim delom. Prav, zaradi tega razlog in zaradi zagotavljanja večje transparentnosti se uveljavlja v predlogu tudi obveza vodstva družbe, o poročanju prejemkov organov vodenja in nadzora nad opravljanjem nalog v družbi. Dejstvo je, da bo ta uredba prisilila vse člane organov vodenja in nadzora k temu, da bodo bolj odkriti pri razkrivanju svojih prejemkov, zaradi opravljanja svojih funkcij. In, spoštovani, če bi bila ta uredba veljavna že prej, najverjetneje ne bi prišlo do nekaterih spornih nagrad posameznikom, ki jih dovoljuje dosedanji zakon, in verjetno tudi v času te gospodarske krize ne bi prišlo do tako žolčnih debat, predvsem s strani opozicije. Zaradi vseh navedenih razlogov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah v Poslanski skupini Socialnih demokratov v prvi obravnavi podpiramo, saj smo prepričani, da bo poleg same usklajenosti z evropsko zakonodajo vnesel v slovenski pravni red bolj pregledno poslovanje organov gospodarskih družb, malim delničarjem pa bo omogočil informiranost in sodelovanje na skupščinah gospodarskih družb, njihovemu deležu primerno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prvi ima besedo gospod Franco Juri.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka! Z eno besedo bi strnil občutke, ki jih imamo danes v Poslanski skupini Zares, in to je - končno! Končno se je zgodilo. Končno spreminjamo zakon in omogočamo večjo preglednost nad finančnimi posli, še posebej v državnih firmah. Če nas spomin ne vara, smo prav v stranki Zares že v času predvolilne kampanje izrazito opozarjali na krivičen sistem nagrajevanja, ustvarjanja prihodkov menedžerjev, in smo celo na svojih panojih zapisali nekaj zanimivih in zelo zgovornih podatkov. No, takrat smo bili deležni nekaterih očitkov, ciničnih pripomb, češ, saj ste vsi enaki, saj, ko se bo vlada zgodila in boste vi zmagali in boste zasedali nadzorne svete in uprave, bo ostalo vse tako, kot je. No, danes lahko zatrdimo ter javnosti in volivcem dokažemo, da smo šli naprej, da s to prakso končno končamo. Da v bistvu vgrajujemo v zakon spremembe, ki odločno in jasno zagotavljajo preglednost vseh poslov in tudi pogodb, kajti enkrat, ko razkrijemo prihodke menedžerjev in članov uprav, v bistvu že nakazujemo novo smer, in to je - preglednost tudi pri pripravah in sklepanju pogodb. Seveda smo morali dočakati direktivo Evropske unije. Evropska unija izraža to, kar zahteva svetovna javnost v času krize, recesije, kateri je botrovala prav nepreglednost financ. Iz te izkušnje, tudi na nedavnem sestanku G-20 je bilo izpostavljeno, da tako ne moremo nadaljevati. Da je dejansko ta nepreglednost prvi dejavnik finančne krize in gospodarske recesije. Zato je danes velik dan. Dan, ko končno s konkretnim zakonskim aktom v bistvu omogočamo ne le gospodarstvu, ampak javnosti preglednost in posredno tudi možnost vplivanja na nadaljnji razvoj sistema, bodisi nagrajevanj, bodisi določitev prejemkov članov uprav. Hkrati je ta novela zakona jamstvo za enakopravno obravnavo vseh delničarjev, in torej prvi favorizirani s strani te zakonske spremembe bodo prav mali delničarji. In seveda, razumem zahtevo in sugestijo, da bi jih upoštevali v vseh nadaljnjih postopkih. Ampak, prav v teh spremembah so vgrajeni mehanizmi, ki zagotavljajo to pravičnost in enakopravnost. Nekaj vprašanj, nekaj dilem je bilo postavljenih v zvezi z nadzorniki in dejstvom, da nadzorniki ne bodo več deležni koristi iz postavke dobička. Jasno, poglejte, kaj se je dogajalo v naših največjih državnih podjetjih! Vem, da se ponavljam, ampak poglejte, kaj se je dogajalo v Luki Koper, kaj se je dogajalo v Intereuropi, kaj se je dogajalo v drugih državnih podjetjih! Ali so bile tiste nagrade in delitve dobička med nadzorniki upravičene? Žal, nadzorni svet ima tako vlogo, kjer vsakršno razmišljanje o nagrajevanju po logiki dobička meji na tisto zelo tvegano črto koruptivnosti, koruptivnega ravnanja in v marsikaterem primeru bi verjetno lahko našli tudi nekaj takega. Najbrž to, kar se dogaja v nekaterih državnih podjetjih, ni zgolj slučaj, ampak izhaja prav iz sivih lis prejšnjega sistema nagrajevanja. In kdo je podpiral tisti sistem? Tu si ne smemo delati posebnih iluzij, ker danes vse stranke tega parlamenta iz higienskih razlogov podpirajo tako spremembo. Toda, kdo bi si sploh upal nasprotovati takim predlogom? Nihče: Seveda, ker bi na naslednjih volitvah pogoreli. Ampak v prejšnjem mandatu so se dogajale stvari, ki so bile na meji ali "so prestopile Rubikon" moralnosti in so bile izrazito nemoralne. Saj veste, da zgolj nadzorniki petih velikih podjetij v državni lasti - Nova Ljubljanska banka, Pošta Slovenije, Telekom Slovenije, Luka Koper, NKBM - so tako v enem letu iz tega naslova zaslužili 1,21 milijona evrov. Da ne govorimo o nagradah, ki naj bi bile izplačane nadzornikom Nove Ljubljanske banke in znaša po neuradnih informacijah 250 tisoč evrov. Da ne govorimo o znameniti Kramarjevi nagradi in verjetno tudi o drugih primerih, ki jih tu ne navajamo, ker jih ne poznamo. Zanimivo je prebrati še nekaj podatkov, ki govorijo o tem, kako so se v prejšnjem mandatu od leta 2004 do leta 2007 povišale nagrade, celo za 1.563% v primeru Nove Ljubljanske banke, v primeru Pošte Slovenije za 813%, v Telekomu za 767%, v Luki Koper za 647%. Sprašujem se, kako je bilo mogoče, da se je to dogajalo, in če ni bilo prav tako ravnanje tisto, ki je pospešilo finančno krizo in gospodarsko recesijo, tako ravnanje na globalni in na lokalni ravni. Ti izbranci so iz naslova sejnin in nagrad, ki so se povišale na neverjeten način, v bistvu dobivali bistveno več kot je znašala povprečna plača navadnega delavca. Je še nekaj zanimivih podatkov, ki bi jih lahko tukaj navajal, ampak to je zgodba za nazaj. V redu je, če opozarjamo na to, kajti brez tega zgodovinskega spomina o tem, kaj se je dejansko dogajalo, ne bi razumeli, zakaj je tak zakon oziroma taka sprememba zakona potrebna. Torej še enkrat naj kot član stranke, ki je, ne vem če prva, ampak vsekakor najbolj prepričano in udarno opozarjala na te krivice, naj še enkrat izrazim svoje zadovoljstvo, kajti to je pravi premik. Verjetno je zgolj slučaj, da se to dogaja prav zdaj, ko poteka spet javna razprava o preglednosti, o transparentnosti poslov, o reprogramiranih kreditih, ki so sporni, ki so namenjeni tajkunom, medtem ko druge gospodarske družbe, zlasti manjše, verjetno takih bonusov in takih privilegijev nimajo. Torej, to je treba vzpostaviti z dvignjeno glavo. Mi se tega ne bojimo. Smo skušali kot stranka in kot koalicija dejansko odgovoriti potrebam, zahtevam in pričakovanjem javnosti, ne zaradi populističnih ali demagoških vzgibov, ampak, ker je to nuja v teh kriznih in recesijskih časih. Če se te recesije in te krize ne bomo lotili na tak način, je vojna s krizo izgubljena. Vojna s krizo se začne tukaj, s temi spremembami, ki se morajo nadaljevati do kar največje transparentnosti in do konca takih sramotnih nagrad in plač, kakršne imajo menedžerji, ki so pripeljali nekatera državna podjetja do dna. V Luki Koper so menedžerji dobivali med 15 in 17.000 evrov plače na mesec, dobivajo še danes. Jaz ne razumem čemu in ne razumem zakaj se lahko zgodi nekaj takega ob dejstvu, da te družbe danes počasi drsijo v propad ali v resno krizo. S temi spremembami bomo zajezili val, ki bi lahko utemeljil zamero in celo jezo delavcev, delavk, državljanov in državljank do te koalicije in do te vlade. Naj vedo in naj vidijo danes, da ta vlada ukrepa konsistentno in konkretno. Zato bom z velikim prepričanjem in zadovoljstvom glasoval za novelo zakona. Hvala.
Hvala lepa, gospod Juri. Besedo ima gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Moram reči, da mi gre skoraj malce na smeh. Jaz ne bom tako "triumfalično" govoril o tem zakonu, čeprav je zanimiv. Jaz ga podpiram, sem povedal to uvodoma. Podpira ga tudi poslanska skupina. Ampak da se bo zdaj svet prekopicnil zaradi njega, takih upov pa ne delim. Tudi ne želim pretazirati tega dne, ki je tako pomemben, baje, zato ker se zdi od vseh tistih predlagateljev splošne obravnave tako zgodovinski ta dan samo enemu, ki je pravkar govoril, drugi pa manjkajo, vsi. Rekel bi, uravnotežimo navdušenje nad tem zakonom pa morebiti ugotovimo ne ravno katera stranka je predlagala in katera bo potem rezala cvetje, ampak kaj nam res prinaša. Zato bi jaz raje opozoril na dve, morebiti, hibi, ki se nanašata pravzaprav na argumentacijo, ki jo je Vlada prispevala v obrazložitvah. Obrazložitve, se mi zdi, so šibke, ampak to bomo lahko, ko bomo na delavnih telesih obravnavali, najbrž popravili. Recimo, tam kjer se govori, in danes je to bilo že nekajkrat bilo izpostavljeno, o tem, da člani nadzornih odborov ne bodo več imeli pravice participirati na delitvi dobička. V obrazložitvi piše: Je tako. In konec. Torej, ni argumentacije, zakaj je to potrebno, kakšne hibe, kaj dobrega to prinese. In to je verjetno za razpravo potrebno. Treba je povedati, kaj si obetamo s tem in zakaj smo to pravzaprav sploh napisali. Drugo, kar se mi tudi zdi, da je šibko, pa bo treba v razpravah na odborih še najbrž popraviti, je to, da zame, čeprav je to pomembno, da so ti prihodki, prejemki javni, morebiti to niti ni najpomembnejše. Pomembno je, da se razkrije tudi v povezavi z drugimi odvisnimi družbami, kakor je včeraj recimo eden izmed naših dnevnikov poročal o prihodkih dvojnih funkcionarjev, kar je tudi prav, če je o dvojnih funkcionarjih, pa naj še o večkratnih direktorjih in nadzornikih, nas potem to nič ne moti, vendar bolj bistveno je tisto, kar piše o sorazmernosti. Tudi ta sorazmernost okoli teh plačil, teh prejemkov ni nikjer tako podrobno opisana, da bi lahko rekli: "Aha, zdaj pa imamo kriterije za to sorazmernost." Prav na to sem želel opozoriti. Če tega že ni v obrazložitvi, bomo pa mogoče kasneje dobili to v obliki nekih pravilnikov, napotil in tako naprej, da bomo imeli orodje v rokah, s katerim bomo lahko razmišljali in ki nam bo kasneje služilo tudi pri ocenjevanju tega, kar obljubljamo. In predvsem to dvoje; tisti prvi stavki so bili bolj za šalo, mislim, da se kolega ne bo preveč jezil; to dvoje sem imel predvsem v mislih, da bi si morebiti predstavniki Vlade nekako vtisnili v spomin in nas prepričali na odboru, kaj je treba na tem področju narediti, da bomo lahko z gotovostjo trdili, da imamo prav, ko to podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Glede na to, da sem že v uvodni obrazložitvi povedal, da, poudarjam še enkrat, da Slovenska nacionalna stranka bo podprla v prvi obravnavi predlog obravnavanega zakona in da to podpremo tudi in predvsem bistveno rečeno iz moralnega stališča, želim Vladi pomagati še z naslednjim razmislekom. Jaz sem že v imenu Slovenske nacionalne stranke nekajkrat rekel, da mi je zelo žal, da so naša poslovniška določila takšna, da Zakonodajno-pravna služba ne more posegati in sodelovati v prvi obravnavi zakonodaje. Mislim, da bi bilo to zelo dobro v razmislek tistim, ki bodo preoblikovali Poslovnik. Prepričan pa sem, da se bo zakonodajna veja oblasti vsekakor, Zakonodajno-pravne službe, se opravičujem, vključila v novost 9. člena, v dodano 5. in 6. točko v 9. členu. To sta tisti točki, ki sem ju malo prej bral. Namreč, videli boste, da je najbrž že, čeprav je vsebinsko pomembna, da pa sodi na področje tudi drugih zakonov tudi drugih zakonskih določil in prepričan sem, da bo prišlo opozorilo, ki bo reklo, da peta in šesta točka 9. člena, ki sta na novo dodani v ta zakon, v tej obliki ne sodita v zakon. To je samo moje opozorilo. Zakaj? Zato, ker jaz sem se malo pozanimal, so nekateri že prepričani, da sodi v Zakon o jamčenju tajnih in drugih podatkov itn., ne bom razglabljal. To je samo opozorilo in pomoč Vladi pri oblikovanju besedila zakona za drugo branje. Prav tako pa bi opozoril Vlado, da; ko bomo delali, da ne bo preveč dela; da so pomisleki o iztisnitvi, o oblikovanju nadzornih svetov in o stvarnih vložkih, torej to so tisti deli, o katrih nekateri menijo, da so pozabljeni v kontekstu oblikovanja tega zakona na osnovi Evropskih direktiv. Verjamem, da ste veliko bolj podučeni o tej vsebini, da ste veliko bolj proučili uskladitev z evropskimi direktivami in evropsko zakonodajo. Verjamem pa, da so vsekakor nekateri elementi ušli, in da bo marsikatera pripomba tudi na te vsebine. Še enkrat pa v imenu Slovenske nacionalne stranke predlagam Vladi, da pri oblikovanju besedila Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah v drugem branju prouči ustreznost ali neustreznost na novo dodane 5. in 6. točke v 9. členu, in da sprejme na znanje tudi opozorilo, ki smo ga dali v uvodni obrazložitvi glede 8. člena, o ureditvi preglednosti pogodb s predsedniki uprav, in pa o, še enkrat poudarjam, poštenem plačilu ne delitvi dobička, ampak o poštenem plačilu dela nadzornikov. Ker moramo razumeti, da nadzorniki skrbijo za dobro, kakovostno in pravilno zakonsko poslovanje in je prav, da so za svoje delo nagrajeni. Poudarjam pa še enkrat, ne z delitvijo dobička, temveč z nagrado za opravljeno delo. Drugače lahko po drugi strani pademo tudi v brezčutje, v neželjo dela nadzornikov in seveda s tem slabim poslovanjem in spet ne bomo naredili nič. Toliko v pomoč Vladi pri oblikovanju besedila za drugo branje. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Ga ni. Gospod Anton Anderlič. Ga tudi ni. Gospod Franc Pukšič. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Lep pozdrav predstavnikom Vlade! Sprememba Zakona o gospodarskih družbah je potrebna. In s temi spremembami se bodo nekatere stvari spremenile na bolje, sploh, če vemo, da člani nadzornih svetov ne bodo več mogli ali pa imeli možnosti dobivati razne nagrade in tako dalje. Vendar, tako kot je bilo že danes rečeno, končno je prišla prava vlada in zdaj sprejema pravo zakonodajo. Dobro jutro. Takšne barve vlade smo imeli v zadnjih 12 let, 4 leta vmes smo imeli eno drugo vlado in ni bilo vse prej narobe in ne vse zadnja štiri leta, ampak veliko te zakonodaje, na kateri so nastali tako imenovani tajkuni, na katerih so nastali nekriti krediti, na kateri je nastalo ogromno netransparentnosti, nepreglednosti, je izhajalo iz zakonodaje iz obdobja 12-ih let. Izvirni greh vsega tega celo izhaja tam iz 1994 leta, iz sprememba Kazenskega zakonika in Zakona o kazenskem postopku, ko je takratna vladajoča politika z LDS-m na čelu povedala, da vsi tisti, ki ste obsojeni, bomo mi spremenili zakon in ne boste za to kaznovani, kot na primer Uroš Aljančič, Elan in tako dalje. No, in poglejte, do kam smo danes to pripeljali. Ta kriminal se je začel takrat. Tudi s sprejetim Zakonom o sanaciji TAM-a v tej dvorani, pa mislim, da sta bila takrat LDS in SD na oblasti ne vem, celih 9 milijard je celo šlo za to. Danes toliko slavospeva tej spremembi Zakona o gospodarskih družbah ni potrebno dajati, je pa potrebno, je pa dobro, da je. Vendar, kolegice in kolegi, če resno mislite, tisti, ki ste na oblasti, ki imate škarje in platno v rokah, zgrabiti bika za roge, potem bi ga morali nekoliko drugače ali pa nekoliko bolj obsežno, in sicer definitivno vam v tem paketu manjka, in to je škoda, in govorim samo zato, da bi za drugo branje pripravili že vzporedno tudi tako spremembo Zakona o davčnem postopku, predvsem o tem na kar vas opozarjam; saj sem že tudi prejšnjo vlado, da ne bom krivičen; na izvor premoženja. Nobena vlada hoče pogledati, torej preko Zakona o davčnem postopku, izvora premoženja, razen seveda poslankam, poslancem, občinskim svetnikom, županom itd., ki tako ali tako nič nimajo. Ampak tistim pravim botrom, pravim tajkunom, pravim milijarderjev, v Evropi jih razumete, pa nočete, zato ker so vas preveč ali pa, ker politične stranke preveč podpirajo, preveč sofinancirajo in mogoče tudi kateri od kolegov, ki tukaj sedi v dvorani, je v kakšni tajni lastnik oziroma papirnati lastnik itd. Namreč, ta zakon je nujno potrebno popraviti oziroma narediti takšnega, da bo seveda izvor premoženja tisti, ki ga ima, enostavno dokazal. Dokazal pa s tem, da je plačal dajatve ali v domovini, torej tukaj, ali v tujini. In če plača v eni od držav dajatve, je sledljivost in potem seveda ni problem. Če pa ni sledljivosti, potem pa je kraja ali utaja. Kraja ali utaja je pa seveda kriminalno dejanje in za to se ne dobi milijon nagrade, ampak za to se dobi zapor. In še en zakon, finančna policija - skrajni čas je, da bi prišli z njim ven: da bo imela možnost, torej eno so tajni podatki, varovanje osebnih podatkov, drugo pa je varovanje tajnosti kriminalcev. To pa jaz mislim ni potrebno in te možnosti in takšno možnost je treba dati finančni policiji, da bo lahko odkrivala vse te svinjarije, ki se dogajajo. Predvsem pa je treba, kolegice in kolegi, vsem tistim monopolnim direktorjem državnih podjetij, v katerih ima država večinsko lastništvo, privesti na plano, da pokažejo kako [[...]]
Hvala lepa, gospod Pukšič. Besedo ima gospod Aleksander Ravnikar. Izvolite prosim.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. V našem današnjem moralnem primeru gre za usklajevanje Zakona o gospodarskih družbah z direktivo Evropske skupnosti, katere člani smo od leta 2007. Ne gre torej za vso tisto obdobje, ki smo ga pravkar poslušali, in ne gre za to, da bi se v tej razpravi ubadali z zgodbami tistega tipa, kot se spomnimo iz osnovne šole, kaj vem o konju, konj se pase na vrtu, na vrtu rasteta tudi zelenjava in trava, na sadnem drevju zrastejo jabolka, slive. To je vse kar vem o konju. Takim razpravam sem bil sedajle priča. Zato bi rad podprl Vlado v njenem namenu, da uskladi Zakon o gospodarskih družbah s tokratno novelo z direktivo iz leta 2007 na ta način, da se bom nadaljnji razpravi odrekel, ker nisem v njej do zdaj slišal nobenega takšnega predloga, zaradi katerega bi bilo treba kakorkoli vstavljati ali dopolnjevati to predlagano gradivo. Upam, da bo Vlada sledila namenu, da v roku uskladi našo ureditev položaja gospodarskih družb, v tem primeru pač javnih gospodarskih družb predvsem v roku, ki ga določa direktiva sama, in da bomo torej usklajeni z zakonodajo Evropske skupnosti. Hvala vam.
Hvala lepa. Gospod Mirko Brulc.
Lepo pozdravljeni! Res je, grožnje vsevprek, vsi menedžerji so nevarni, člani nadzornih svetov so "korumpirani" in tako dalje. S takimi izjavami ne bomo prišli nikamor. Jaz se strinjam in bom podprl Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Spremembe so take, da olajšajo glasovanje delničarjev, olajšajo imenovanje pooblaščencev, kar vnaša večjo preglednost in povečanje vpliva tudi na male delničarje. Pravzaprav je skrajni čas, da se članom nadzornih svetov prepove udeležba v dobičku podjetje in s tem tudi onemogoči izplačevanje zrežiranih enormnih nagrad, ki pa nikakor niso zaslužene. Ta odredba bo med drugim prispevala tudi k temu, da bodo transparentni tudi prejemki nadzornikov, se pravi, prav je, da dobijo nagrado za opravljeno delo, sejnine in podobno. Jaz sem bil kar nekaj časa nadzornih v družbi Hit. Družba, ki je bila nekoč polna denarja in tako dalje, ampak vam zagotavljam, da ni bilo enormnih nagrad, da so bile sejnine, da ni bilo nikoli nobenih takih zadev, zaradi katerih bi mogoče danes slabo spal. To je odvisno tudi od uprave in od menedžmenta v taki firmi. Takoj, ko je začelo iti firmi slabo sploh, ni bilo nobenih nagrad in podobno. Ta odredba bo seveda prispevala tudi k preglednemu poslovanju organov gospodarskih družb, kar je pomembno. Jaz mislim, da bo zakon prispeval k razreševanju mnogih danes tako aktualnih konfliktov v družbi in bo mogoče razrešil prav to, o čemer sem prej govoril, da ne bodo vsi, ki tudi pošteno delajo v nadzornih svetih, v družbah, menedžerji, itd. se trudijo za to, da firma posluje v teh težkih časih, kar se da normalno, da ne bodo enako obravnavani kot tisti, ki pa zaslužijo neko grajo in pa ukrepanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miroslav Klun. Ga ni. Gospod Matjaž Zanoškar. Prosim.
Hvala, podpredsednik. Kolegice in kolegi. Zelo kratek čas mi je odmerjen in zato vsega o tem ne morem povedati. Sicer pa bi rekel tako: sprememba tega Zakona o gospodarskih družbah - toliko, kot je pomembno, da se harmonizira z direktivami Evropske unije je pomembno to, da se v naš sistem gospodarskih družb vnaša neki red, neka preglednost in neki nadzor nad opravljanjem teh družb. Pri tem pa bi rekel samo to. Veliko je stvari, ki bodo izboljšale sistem na tem področju. Pomembno se mi pa zdi, da bi bilo treba vse te pripombe, ki jih je v zadnjem trenutku dalo Vseslovensko združenje malih delničarjev, v nadaljevanju postopka upoštevati, obravnavati in zelo subtilno vgrajevati v sistem, da bi bile vse te sfere zadovoljene. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljena, gosp državne sekretarka, poslanke in poslanci. Novela o dopolnitvah Zakona o gospodarski družbi je zelo pomembna, namreč to sem že jaz na oktobrski seji predlagal predsedniku Vlade, dejansko gospodu Pahorju. Kajti, če bi se takoj šlo v to spremembo, potem ne bi prišlo do teh dejanj, kot so se sedaj dogajala. Namreč, mi zakon kasneje popravljamo, preden si izplačujejo določeni ljudje visoke, bajne nagrade; ampak to je verjetno tudi spodbuda, da dejansko res celovito popravimo zakon. Pomembno je, da ga dejansko temeljito popravimo, nikakor pa ne samo nekakšne inserte, kajti če bomo samo popravljali določene inserte, potem bomo napravili velik zmazek. Zato je pomembno, da res stopimo vsi skupaj in napravimo zakon, ki bo dejansko dolgotrajno pravilno naravnan, da se bomo izognili tako imenovanim tajkunom, ki odnašajo denar davkoplačevalcev v svoje lastne žepe. Prav tako je pomembno, da se združijo vse moči, da Ministrstvo za gospodarstvo in njegov resor upošteva vse predloge, ki bodo upoštevali kriterije o zniževanju. Nikakor pa ne smemo pozabiti tudi na male delničarje, kajti mali delničarji so v tem delu nekako izločeni. Tu je pomembno zelo široko pogledati na vse stvari, da ne bo spet velikih pripomb ali pa najdenih lukenj, kje in kako bi lahko kdo kakšen denar odnesel. Ni pa pravilno, da bi vse ljudi metali v en koš. Jaz upam, da ne razmišljajo ali pa ne mislijo ljudje tako, ko govorijo posplošeno, in da tiste ljudi, ki pravilno delujejo, ki delujejo dobronamerno, ne mečejo v isti koš. Prav tako je pomembno, da ne bomo zaradi tega, če bi spet napravili slab zakon, imeli slabe nadzornike. Absolutno se strinjam s tem, da nadzorni sveti nikakor ne morejo biti udeleženi pri dobičku. Naj imajo primerne sejnine, naj imajo primerno strokovnost za nadziranje in potem ne vidim nobenega razloga, da bi lahko delovanje teh nadzornih svetov kot tudi uprav bilo slabo. Pomembno pa je, da se zakonsko določi tako, da dejansko ti ljudje, ki so v upravah in nadzornih svetih, odgovarjajo s svojim premoženjem za dejanja. Nikakor pa ne gre, da če prideš v nadzorni svet, ti še podjetje hočejo varovati tvoja dejanja. To ne spada nikamor, najmanj pa ne v to državo. Mislim, da vsak, ki se odloči, ki je sposoben te stvari, mora te stvari sam izvajati in zavarovati, ne pa, da mu ta podjetja kje zavarujejo te stvari. Zato menim, da bomo v drugem branju, še popravili določene stvari in naredili ta zakon res za dober zakon, ki bo dolgoročno pravilno naravnan. Zelo sem ponosen in podpiram, da smo prišli do tega, da gremo v spremembo zakona in da bo naravnan dolgoročno dobro. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Franci Kek. Prosim.
Hvala za besedo. Skrajni čas je, da se sprejme ta novela. V stranki Zares smo na to opozarjali že pred volitvami, na visoko izplačane sejnine in tudi na nenormalne nagrade, ki se pojavljajo v zadnjem času in tudi že prej. Namreč, ne moremo mirno gledati, da si bogati fantje med seboj delajo usluge. Kjer je država lastnik, mora posredovati, in je tukaj odveč mantra o nevmešavanju države v gospodarstvo. Država mora zaščititi svojo lastnino, mora zaščititi davkoplačevalski denar in se mora vmešati z vsemi zakonsko možnimi sredstvi, od kriminalistov, policije do tožilstva.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan, gospod Ljubo Germič, gospod Tomaž Tom Mencinger. Ne boste, se odpovedujete?! Danijel Krivec, Janko Veber, gospod Janez Ribič? Tudi ne. Damijan Perne, mag. Borut Sajovic. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Moram reči, da bom ta zakon z veseljem podprl. Pomeni tisti korak od besed k dejanjem. Slišali smo tiste razočarance, ki so štiri leta razmišljali, govorili, nič pa naredili. Vsak korak v pravo smer, če je še manjši, je dober in pravilen, zatorej čestitke ministrstvu. Zagotovo pa je na področju statusnega gospodarskega prava, to je živa zgodba, kjer se bodo vedno pokazale določene zadeve, ki jih moramo z zakonodajo v prihodnosti še urediti. Eno od dejstev je, da so se tudi razmerja med plačami in nagradami v tej državi že zdavnaj porušila. Nič ni narobe, če ima uprava, vodilni menedžer ali pa nadzornik nekajkratnik povprečne plače, če imajo le vsi njegovi delavci zagotovljeno delo, službo, redno plačo in plačo, ki jim omogoča dostojno in normalno preživetje. V teh dneh mi je v medijih prišel v roke članek; imena pomembnejšega slovenskega podjetja, ne želim omenjati, ampak tričlanska uprava podjetja si je v lanskem letu izplačala preko milijon evrov bruto nagrad in prejemkov, to je pa približno 3,5-krat več, kot znaša bruto dobiček podjetja pred davki. Zanimivo tudi še naprej, da tudi veččlanski nadzorni svet je za, recimo, 400 tisoč evri izplačanih bruto nagrad in prejemkov presegal dobiček pred obdavčitvijo. Enostavno to so zadeve, ki so nesorazmerne in nesprejemljive, zato sem vesel, da smo končno prišli od besed k dejanjem. To je zagotovo prvi mali korak v pravo smer, prepričan sem pa, da v tem mandatu ne zadnji. In če sem zjutraj spraševal predsednika Vlade, če bomo zagotovili dovolj sredstev za ustanovitev nacionalnega preiskovalnega biroja, ki se bo ukvarjal tudi z drugim delom gospodarske zgodbe, in če vse to povežemo ta mozaik v celoto, sem prepričan, da bomo uspešni in marsikakšen evro, ki ga bomo še kako potrebovali v podjetjih v času krize za investicije, za razvoj, bo namesto na bančnih računih končal tam, kjer je treba: ali v proizvodnji ali pa v delavskih žepih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivo Vajgl. Dejan Levanič. Gospod Gvido Kres, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poglejte, v Slovenski ljudski stranki bomo podprli ta zakon, ampak podprli ga bomo zaradi tega, ker druge boljše možnosti v tem trenutku ni, ampak treba je ukrepati. Kar se tiče nadzorov, se mi poraja vprašanje, če imamo v naši državi inšpekcije, zakaj ne bi imeli tudi profesionalizirano nadzornike; nadzornike, ki bi bili dobro plačani v sorazmerju z dohodki v državi, v sorazmerju z ostalimi razvitim svetom in Evropo in naj delajo ta svoj posel, ne pa, da se pogovarjamo, kako bodo nadzorniki eventualno lahko udeleženi pri dobičku in podobne stvari. Tudi, da bi preprečili to mrežo; mrežo, ko sem v enem podjetju direktor, v drugem nadzoren in eden proti drugemu delamo ali delajo prijazno, ampak to prijaznost ste videli, do kam je pripeljala. Treba je povedati, da niso vsi menedžerji in vsi nadzorniki za vreči v en koš. Ravno tako je treba dobro povedati, da se je zgodilo, da smo imeli te kvazi dobre menedžerje, kvazi dobre vodje podjetij predvsem v teh državnih podjetjih, katere so potem do konca izčrpali, naredili takšno škodo, za katero lahko rečem, da je tudi škoda, ki se lahko odrazi tudi v samem varnostnem položaju same Republike Slovenije. Ker ne vem, koliko časa bodo ljudje to zadevo tako prenašali, in lahko se zgodi tudi v Sloveniji ulica. Ti podjetniki zagotovo tudi ne morejo biti poravnani s podjetniki, ki so vodili taka podjetja ali vodijo taka dobra podjetja, kot je Krka. Krka zagotovo nastopa na svetovnem trgu, farmacija je neizprosna in tam notri so tudi ne bo dalo in se ne more razmišljati v to smer, da bi se omejile plače, ker tam bo pa res potem kriza za dobre vodje teh podjetij. Rad bi v tej državi tudi doživel tiste misli in tiste želje, ki so bile, ko smo se odločali za samostojno državo. Takrat sem bil še mlad in so rekli, da gremo v državo skandinavskega tipa, v državo Švedske, državo Danske z velikim socialnim čutom s pravo prerazporeditvijo, pa vendarle poglejte, kam smo v Sloveniji to zadevo pripeljali. Zakaj se nismo takrat odločili, da vse plače, vse zadeve bodo tako poravnave, kot so gor; vrgli bi na tehtnico bruto družbeni proizvod Republike Slovenije, bruto družbeni proizvod teh držav in tukaj nekje vmes bi se našli. Takrat bi še lahko to zadevo bistveno drugače uredili. Danes se mi pa zdi, da je to, kar sedaj delamo in še nekaj časa bo, da bomo več ali manj polivali po pepelu, po pokorišču, ne pa, da bi jih kvalitetno pogasili ta požar, ki je v tej državi vzplamtel. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Lojze Posedel. Gospod Miran Jerič, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana državna sekretarka s sodelavcem, cenjene poslanke in kolegi poslanci! Sam bom novelo oziroma Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah podprl. Novela je predvsem posledica potrebe po implementaciji in harmonizaciji našega pravnega reda na področju statusnega gospodarskega prava s pravom Evropske unije, zlasti z Direktivo o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi. Delno pa je predlog novele tudi posledica gospodarske in finančne krize ter ukrepov, ki jih Vlada sprejema na tem področju, pa tudi problemov, ki jih je gospodarska in finančna kriza prinesla s seboj. Po mojem mnenju je novela zakona dobro zastavljena. Njene glavne prednosti so, da je močno naravnana v interese delničarjev, zlasti manjšinskih delničarjev, ki jim omogoča večjo obveščenost, kot je bilo doslej, zlasti s pomočjo tehničnih in elektronskih sredstev. Novela povsem na novo ureja tudi sklic skupščine, objavo dnevnega reda in gradiv ter terja, da vsebuje sklic in gradivo za skupščino delničarjev tudi večji pravni pouk delničarjem o njihovih pravicah, ter v kakšnih rokih je treba vložiti tako razširitev dnevnega reda kot tudi vložiti nasprotne predloge na skupščini. Prav tako se mi zdi zelo pomembno, da daje poudarek komunikaciji med družbo in delničarji, se pravi, ne več pismeno, priporočeno preko pošte, temveč tudi z uporabo sodobnih elektronskih poti. Dobrodošla novost novele je tudi, da daje skupščini pristojnost, če se ta za to odloči, ni pa ji treba tega storiti, da na načelni ravni določa politiko prejemkov tako članov organov vodenja oziroma nadzora, kar pa seveda ne odvzema pristojnosti nadzornim svetom oziroma upravnim odborom določiti zneske članom poslovodstva oziroma prejemke, pri čemer morajo biti ti zneski oziroma prejemki omejeni oziroma znotraj meja, ki jih določi skupščina. Prednost novele je tudi zahteva, da bodo odslej tako člani poslovodstva kot tudi nadzornih svetov morali razkriti višino vseh svojih prejemkov, za vsakega člana posebej in ne tako, kot je bilo to do sedaj urejeno, skupno. In to razkriti tako v letnih računovodskih izkazih kot na sami skupščini delničarjev. Ta novost je sicer že sedaj bila urejena v kodeksu opravljanja javnih delniških družb, vendar kodeks ni zakonski akt in je to sedaj po mojem mnenju bolje urejeno, da je urejeno v spremembah in dopolnitvah tega zakona. Dve stvari se mi zdita na nek način sporni oziroma vprašljivi: ena je zakonska prepoved udeležbe članov nadzornih svetov na dobičku družbe. Do sedaj je veljalo, če je bilo to opredeljeno v statutu oziroma če je skupščina določila to, da so bili lahko udeleženi na dobičku, sedaj pa se daje zakonska prepoved. Na nek način je v kriznih časih to razumljiv ukrep, tudi na nek način všečen, vendar pa je lahko na nek način tudi vprašljiv, saj je odvzeta možnost delničarjem, pogojno rečeno lastnikom družb, da sami presodijo, ali so si nadzorniki za opravljanje svojega dela zaslužili udeležbo pri dobičku. Zaradi na nek način slabega opravljanja nalog nekaterih nadzornikov - to, kar smo priča v zadnjem času in ko beremo te zgodbe - , je vprašljivo, če je smiselno z zakonom prepovedati participacijo na dobičku za vse nadzornike v vseh družbah. Tudi v tistih družbah, ki so v zasebni lasti, kar po mojem mnenju tudi lahko ustavno sporno zakonsko urejanje tega področja. Druga sporna zadeva, ki se mi pa zdi zelo aktualna, je pa 41. člen predlagane novele, ki pa govori o sklicu skupščine. Veste da v teh dneh in mesecih naše družbe sklicujejo skupščine in na nek način ne vedo, na kakšen način se bodo skupščine lahko sklicale: po stari zakonodaji ali po novi zakonodaji. Na nek način so vsi ti v neki pravni negotovosti in ta najkrajši možni rok za uveljavitev tega zakona oziroma petnajst dnevni rok je na nek način vprašljiv. Veste, da te skupščine se v letošnjem letu lahko odpeljejo do konca meseca avgusta. Jaz verjamem, da boste o tem ponovno razmislili in da se letošnje skupščine odpeljejo po stari zakonodaji, seveda potem, od avgusta naprej, pa veljajo sklici in za sklice skupščine zakonodaja, ki bo, jaz verjamem, sprejeta v prvem polletju. Še enkrat, novelo zakona bom podprl. Za ti dve pripombi, ki sem ju pa dal, pa pričakujem, da jih boste predlagatelji tudi podrobno preučili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Iztok Podkrižnik. Ga ni. Gospod Jože Tanko. Mag. Radovan Žerjav, mag. Andrej Vizjak. Želi besedo še predlagatelj? Ne. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora, še kdo razpravljati. Eno roko vidim. Še kdo? Razprava teče. Prijava teče. Gospod Ljubo Germič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegi in kolegice. Torej sam podpiram intenco zakona, ki je v obravnavi, predvsem v kontekstu, da zakon namenja veliko pozornosti predvsem malim delničarjem in zaščiti malih delničarjev. Žal bi lahko danes skupaj ugotovili po mojem zelo znano dejstvo, da je ta zaščita mogoče zamujala v nekih obdobjih, ko so se zgodile tudi velike koncentracije lastništva in je v odnosu do malih delničarjev bilo velikokrat tako, da je bilo mogoče sklepati na neko nekorektno ravnanje in tudi na njihovo oškodovanje. Predvsem bi pa želel dati podporo temu, kar govorita tako 8. in 9. člen, ki seveda urejata to, kar je vprašanje, ki zelo buri javnost. Seveda ne bi želel, da je reševanje teh vprašanj povezano skozi tako priznano slovensko zavist. Torej ne gre za to, da bi nekdo, torej zakonodajalec, imel občutek, da mora regulirati to področje zaradi dejstva, da nekdo neupravičeno prejema ali si izplačuje določene prejemke. Seveda gre pa za zelo pomembno dejstvo, da je velikokrat bilo tudi v javnosti razpravljano o tem, da so prejemki in nagrade tako upravam, kot nadzornim svetom neupravičeni. Tukaj se mi zdi zelo pomembno sporočilo skozi ta zakon, da šesti odstavek 9. člena jasno govori in daje skupščini možnost, da odloča, če to želi in pripravi politiko prejemkov članov organov vodenja in nadzora. To se mi zdi izredno pomembno sporočilo, ki ne posega v pristojnosti nadzornega sveta, ampak daje možnost, da skupščina opredeli politiko, znotraj katere potem nadzorni svet mora opredeliti tudi svoje odločitve. Danes govorimo, da je gospodarska in finančna kriza povezana tudi z vrednotami, o katerih velikokrat diskutiramo. Na eni strani nam govorijo, da je velika finančna kriza bila posledica pohlepa, požrešnosti in teh zadev, in zdi se mi, da bi bilo krivično vse uprave in vse nadzorne svete v Sloveniji metati v isti koš. Seveda je pa velikokrat bilo mogoče zaslediti, da je prišlo do izplačil zelo velikih zneskov, za katere se je v javnosti pojavljal dvom o upravičenosti. V okviru druge obravnave tega zakona bo treba ponovno pretehtati, na kakšen način prijeti tiste, ki gredo čez vse meje. To vprašanje je danes tudi zelo boleče v kontekstu tega, da izredno veliko število ljudi prejema zelo nizke dohodke. Torej zelo nizke dohodke prejemajo tudi tam, kjer so si uprave in nadzorni sveti v preteklosti izplačevali izjemno visoke zneske. Seveda ti zneski postanejo izredno visoki takrat, ko govorimo v povezavi z nagradami v odvisnih družbah. Zato se mi zdi prav, da je Vlada temu vprašanju namenila veliko pozornosti. In če to povežemo s tem, kar je bilo danes tudi poslansko vprašanje, kaj počne ministrica za notranjo politiko, to pomeni, da bomo oblikovali tudi organ, ki se bo načrtno ukvarjal z različnimi, predvsem z najtežjimi oblikami kriminalitete, predvsem na gospodarskem področju. Tako na tem področju daje Vlada neko celovito sliko, na kakšen način želi, po načelu neke pravičnosti, korektnosti, po zaslugah opravljenega dela in uspešnosti regulirati to pomembno področje. Kajti zelo pomembno vprašanje je, na kakšen način bo slovenska družba upoštevala načelo pravične delitve med tistimi, ki imajo veliko ali izjemno veliko, v primerjavi s tistimi, ki so velikokrat soočeni s socialnim robom. In tu se mi zdi podpora rešitvam, ki jih ta zakon prinaša, pomembna, zato bom sam glasoval za podporo vsebini tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na ponovno ODLOČANJE O ZAKONU SPREMEMBI ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST. Državni svet je na 7. izredni seji 2. aprila sklenil, da na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije od Državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo Zakona ponovno odloča o zakonu o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost. Besedo dajem predstavniku Državnega sveta, gospodu Bogomirju Vnučcu, za obrazložitev zahteve sveta.
Spoštovani predsedujoči. Spoštovana poslanka in poslanci. Cilj predloga zakona o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost je bil izboljšanje likvidnosti slovenskega gospodarstva, ki se zaradi svetovne finančne krize poslabšuje. V svetu in seveda tudi v Sloveniji zaradi te krize še vedno vlada veliko nezaupanje med finančnimi inštitucijami, ki so praktično zaustavile tudi kreditiranje gospodarstva, tisto malega, kar še finančne institucije še kreditirajo pa pod bistveno med slabšimi pogoji kot še pred nekaj meseci. Zaradi manjšega priliva likvidnih sredstev v gospodarstvo so podjetja prisiljena podaljševati plačilne roke ali pa svoje obveznosti sploh niso več zmožna poravnavati, to pa vodi v začaran krog zmanjševanja likvidnosti. K izboljšanju likvidnosti slovenskega gospodarstva v teh razmerah lahko veliko pripomore država. Eden od takih primerov ukrepov v tej smeri bi bilo lahko skrajšanje roka za vračilo preplačanega davka na dodano vrednost v primerih, ko zavezanec na podlagi obračuna DDV izkazuje terjatev do države. S tem bi gospodarstvo prej prišlo do sredstev, ki jih je založilo za DDV, s čimer bi se mu izboljšala likvidnostna situacija. Temu cilju je tudi sledil predlog zakona o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je v zakonodajni postopek vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke s prvopodpisanim mag. Andrejem Vizjakom. Predlog zakona je predvideval, da se rok za vračilo preplačanega DDV zmanjša s 60 na 7 dni, zakon pa bi začel veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Tekom zakonodajnega postopka v Državnem zboru je Vlada predlagala amandmaje, ki so namen in cilj tega zakona bistveno spremenili. Tako se je z amandmajem Vlade podaljšal rok za vračilo preplačanega DDV s 7 na 21 dni, kar bi bilo še sprejemljivo. Sprejet je tudi amandma, da zakon začne veljati šele z 31. junijem - najprej. Potem pa je bil sprejet še naknadni amandma Vlade, da pa ta zakon začne veljati šele po 31. decembru 2009. Vlada je tako spremembo utemeljevala s tem, da bi takojšnja uveljavitev tega zakona oziroma uveljavitev s 30. junijem 2009 pomenil velik javnofinančni izpad prihodkov. Ta argument ne drži, saj gre za vračanje sredstev, ki pripadajo slovenskim podjetjem in ne Vladi oziroma državnemu proračunu. Šlo bi le za likvidnostni izpad državnega proračuna, ki pa ga Vlada, ki ima bistveno boljše možnosti zadolževanja kot podjetja, bistveno lažje prenese. Namen sprejetja tega zakona je z določitvijo začetka uporabe z 31. 12. 2009 tako popolnoma izničil zakon in je zato po mnenju Državnega sveta nesprejemljiv in zato je tudi Državni svet nanj vložil veto. Hvala.
Hvala lepa. Zahtevo je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku gospodu Radu Likarju za predstavitev poročila odbora. Izvolite prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 10. nujni seji dne 15. 4. 2009 na podlagi 147. člena Poslovnika Državnega zbora kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta Republike Slovenije za ponovno odločanje o Zakonu o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost, predlagatelja poslanca mag. Andreja Vizjaka, ki ga je Državni zbor sprejel na 4. seji dne 31. 3. 2009. Državni svet je zahtevo v zaključku utemeljil z ugotovitvijo, da je prvotni namen zakona v smislu pomoči države za izboljšanje likvidnosti slovenskega gospodarstva z naknadno določitvijo začetka njegove uporabe za obračune DDV, ki se nanašajo na davčno obdobje po 31. 12. 2009, izničen. Ker se razlogi za ponovno odločanje o Zakonu o davku na dodano vrednost ne nanašajo na vprašanje pravne, pač pa so vsebinske narave, se Zakonodajno-pravna služba glede svojih poslovniško določenih nalogah do njih ni opredelila. Iz zaključka predhodne predstavitve mnenja Vlade na seji odbora izhaja, da je po obrazložitvi temeljnih argumentov smiseln sprejem zakona v nespremenjeni obliki, saj bi vsaka drugačna odločitev utegnila imeti negativen vpliv na že sicer načeto ravnotežje javnih financ. V izvedeni razpravi pa so bila mnenja deljena. Za razpravljavce, ki so izražali podporo osnovnemu besedilu zakona in podpirali odločitev Državnega sveta, bi bila le takojšnja uveljavitev besedila za gospodarske subjekte edina in primerna rešitev, zato v končnem besedilu uveden zamik začetka veljavnosti predstavlja rešitev, ki ni primerna. Gre namreč za denar v lasti gospodarskih subjektov, ki jim mora biti čim prej povrnjen. Med parlamentarno proceduro se je v prvi vrsti zaradi spreminjajočih stališč Vlade prvotno besedilo preoblikovalo do te mere, da predstavlja izglasovanje neta Državnega sveta jasno sporočilo o sprejetem neustreznem besedilu oziroma odmik od sicer pravilno zastavljene osnovne usmeritve. S tem ostaja problematično pridobivanje likvidnostnega denarja podjetij, ki izhaja iz osnovne intence zakona, kar na izpostavljenem področju zahteva takojšnjo vzpostavitev ustrezne kreditne aktivnosti. Po mnenju razpravljavcev, ki so se strinjali z novo uvedenimi rešitvami na podlagi v proceduri sprejetih amandmajev oziroma podpirajo mnenja Vlade, pa gre v sprejetem predlogu besedila za dober zakon, vreden podpore, in vezan na realno oceno javnofinančnih posledic, ki bo kar nekaj časa pomagal podjetjem, saj se kriza z dnem predvidene uveljavitve predvidoma še ne bo polegla. Ne nazadnje gre za precejšnjo vsoto tovrstnih vračil. Ni sicer sporno, da gre za denar v lasti podjetij, vendar je besedilo na podlagi preučitve dejanskih možnosti za vračilo preplačil DDV v trenutnem finančnem stanju mogoče začeti izvajati šele s predvidenim dnem. Medtem pa velja s proračunskim denarjem poskrbeti tako za nujne socialne transfere kot za potrebne pomoči pri prestrukturiranju gospodarstva oziroma na drugih prioritetnih področjih. Po opravljeni razpravi je odbor glasoval o mnenju, da je Zakon o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost ustrezen. Odbor navedenega mnenja ni sprejel, ker zanj ni glasovala večina vseh članov odbora, to je osem, medtem ko je bil izid glasovanja 7 za in eden proti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu mag. Andreju Vizjaku kot predlagatelju zakona za obrazložitev mnenja. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, poslanke in poslanci. Lep pozdrav predstavnikoma Državnega sveta. Pravzaprav je predstavnik Državnega sveta povzel ključne, pomembne okoliščine, informacije in tudi stališča okoli tega zakona, ki ga imam tudi sam kot predlagatelj. Pravzaprav bi težko kaj dodal, razen to, kar se mi zdi pomembno poudariti, da je to bil predlog pomembnega protikriznega zakona. Ker smo namreč bili s potem soočeni s celo vrsto očitkov, zakaj to ni bilo že prej pa tako naprej. To je protikrizni ukrep, ki je preprost in ki deluje hitro in ki je učinkovit. In kot takšen je bil deležen takšnega izmaličenja skozi mnenja Vlade in odločitve koalicije, da je povsem neuporaben. Takšen, kot je zdaj izmaličen, kot je pred nami v ponovnem odločanju, je nepotreben, je nesmiseln. Ni protikrizni in je pravzaprav lahko podobna rešitev na mizi čez pol leta, ko bomo sprejemali ukrepe za prihodnje leto. Gotovo pa ni to več protikrizni ukrep in osnovna intenca tega predloga se je "sfižila". Tako kot "se sfižijo" vsi predlogi opozicije, pa ne samo opozicije tudi gospodarstva, gospodarske zbornice, podjetniško obrtne zbornice, ki so učinkoviti, enostavni in ki delujejo. V ospredje pa prihajajo neke populistične najave ukrepov, kaj bomo vse postorili, kako negujemo ogromno skrb za slovensko gospodarstvo - torej veliko praznih besed, konkretnih ukrepov, ki delujejo, pa bore malo. Torej dela se ogromno piarja na to temo, učinkov, učinkovitih ukrepov pa bore malo. In to je pravzaprav ena težava sedanje vlade in sedanjega prostora in zato je tudi ta ukrep, ki sem ga predlagal kot prvopodpisani, bil deležen zavrnitve zaradi tega, ker je bil učinkovit, preprost in jasen in bi prijel takoj. In v zameno za to pa poslušamo o nekih ukrepih, ki jih bodo omislili, ko jih bomo, ne vem kdaj videli. Torej na stališču sem, da je bil zakon kot takšen, ki je bil predlagan, to se pravi, da se vrni preplačan DDV razmeroma hitro in da začne ta rešitev veljati takoj protikrizni ukrep, ki bi po moje predstavljal en, vendar pomemben element v protikriznih ukrepih. Gotovo to ni zadosten ukrep, je pa pomemben. Kot takšen torej ni bil sprejet, je bil v ključnih rešitvah dopolnjen z amandmaji koalicije oziroma Vlade in posledično se je "sfižil" ves pozitiven namen, kar je pravzaprav prepoznal Državni svet v celoti in posledično tudi izglasoval veto. Tudi sam kot predlagatelj ne bom te, bi rekel, izmaličene rešitve podprl, ker mislim, da je nepotrebna v temu trenutku in bom verjetno razmišljal o drugih oblikah, da se o teh rešitvah glasuje še prej v parlamentu.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod Vili Trofenik v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo. Ponovno odločanje o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je sprejel Državni zbor na svoji 4. redni seji konec prejšnjega meseca in na katerega je Državni svet v okviru svojih pristojnosti izglasoval veto, odpira ponovno navidezne dileme o vsebini sprejetega zakona, ki skrajšuje rok vračila preveč plačanega davka s 30 oziroma 60 dni na 21 dni, vendar je njegova uveljavitev predvidena s 1. januarjem prihodnjega leta. Brez dvoma je problem čim krajšega zadrževanja preveč plačanega davka na dodano vrednost prisoten in bi zahteval ustrezno rešitev tudi, če ne bi bili pod pritiskom gospodarsko-finančne krize, ki le sili k iskanju ustreznih rešitev, vendar je pri tem treba upoštevati objektivne danosti tako z organizacijsko- tehničnega vidika izvedbe kontrol obračuna, akontacij davka kot z vidika likvidnostnih posledic za javne finance, konkretno za državni proračun, še zlasti v tem trenutku, ko je jasno, da bo izpad davčnih prihodkov državnega proračuna v letošnjem proračunskem letu presegel eno milijardo evrov. Zakonska rešitev, ki je vsebovana v zakonu, o katerem bomo danes ponovno odločali, predstavlja kompromis med obema ciljema, zato bomo v naši poslanski skupini zakon ponovno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz bom za uvod povedal, da je bil predlog za skrajšanje roka vračila preplačanega DDV-ja pripravljen globoko v lanskem letu, še v prejšnjem mandatu in da torej tudi po tej plati ni bil eksplicitno vezan s krizo, ampak z upravičenimi zahtevami gospodarstva, da se ne kreditira z njihovim denarjem državni proračun. Ne prejšnja in ne sedanja vlada tega ni pravočasno zaznala, uvrstila v svoj program dela in tega uresničila. Sedanja vlada pa je zakon, ki je bil kot predlog vložen, v veliki meri spremenila, tako da je dvakrat amandmirala in obakrat poslabšala v smislu odnosa do gospodarstva. V Poslanski skupini DeSUS smo ves čas, ker gre za dolgo zgodbo, bili odločeni glasovati vsak po svoji lastni vesti. Tako je tudi v tem primeru veta. Torej glasovanje bo takšno, da bo večina podprla vladno stališče, ne pa vsi. Nekateri menimo, da je stališče gospodarstva, ki ga je zaznati skozi ta predlog zakona, bolj pravšnje. Argument poslanske skupine, da podpira, je pritrditev temu, kar je navajala v zagovor svojega zakona oziroma svojih amandmajev Vlada. Torej problematičnost nadzora, nelikvidnost proračuna in poslabšanje primanjkljaja v letošnjem proračunu. Tisti, ki ne mislimo tako, menimo, da so to neustrezni argumenti in da bi se ta predlog zakona, ki ni bil predlagan kot krizni, lahko bi pa funkcioniral kot antikrizni zakon, bil sprejet takoj. Ker se to ni zgodilo in ker zdaj ni več teoretične možnosti, da bi bil zelo v kratkem sprejet ta zakon, ki skrajšuje rok na 21 dni in ga bo šele v naslednjem letu mogoče uveljavljati, postal postkrizni. Torej s krizo, upamo, ne bo imel več direktne povezave, bo pa imel to slabost, da bo zamujal. Če bi sedaj hoteli kaj spreminjati ali vlagati nov zakon, bi imeli v najboljšem primeru možnost uveljaviti drugačen način tik pred tem, ko bo uveljavljen tudi sedaj veljavni zakon. Tako velikega smisla prepirati se okoli tega zakona in ugibati, kaj je prav in kaj ni, najbrž sedaj nima več pomena. Sam pa zaradi načelnih stališč, da je treba gospodarstvu takrat, kadar je pravi trenutek, pomagati, ne mislim podpirati vladnega stališča v tem, da je treba ta zakon uveljavljati šele potem, ko bo, upamo, kriza že mimo. Torej, Poslanska skupina DeSUS bo glasovala tako, da bo vsak upošteval svojo lastno vest.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, novi predsedujoči. Tisto, kar nam ni všeč v Slovenski nacionalni stranki, je pravzaprav, da smo mi kot zakonodajna veja oblasti, ne glede kakšne barve smo, zelo neresni pri tem zakonu. Toliko, kot je bilo igric, hecev, sprememb, dogovorov, pregovorov v zvezi s tem zakonom, ki je imel samo en cilj, je, milo rečeno, neresno od vseh nas, ki smo, verjamem, vsaj v večji meri odgovorni za svoje delo. Za predlog, da bi šli s 60 na sedem dni, smo slišali številne izgovore od, kar nas najbolj čudi, nesposobne računalniške opreme, neprilagojene opreme in nadzora in ne vem, česa še. Potem smo šli s 60 na 30, pa iz 30 na 21, to je kot v arabskih državah na trgu. In ko smo tukaj nekako našli skupni jezik, tudi v večini z željo in obrazložitvijo, da s tem pomagamo ljudem vrniti njihov denar, njihov denar, prej, kot je bilo v praksi v preteklosti, da bi jim s tem pomagali, da hitreje kroži njihov blagovni in finančni tok, pa smo seveda naredili spet eno čudno stvar, ki s to željo po pomoči nima nič, in sicer to, da naj bi ta zakon začel veljati z novim letom 2010. S tem bi izničili kar nekaj mesecev pomoči ljudem in žal mi je, da nimam podatkov, zadnjih podatkov, natančnih podatkov, izračunov, s kolikšnim denarjem na ta račun razpolaga država. Nič hudega, če ga rabi, jaz sem za, pa če bi se lastniki strinjali. Nas pa najbolj bode tisto, da je bil izgovor, da se ne more začeti prej udejanjati ta zakon, to, da bi šlo za likvidnostni izpad državnega proračuna, ko pa sploh to niso bila in ne bodo nikoli sredstva državnega proračuna. V Slovenski nacionalni stranki smo žalostni nad takšnim dogodkom, nad takšnim izvajanjem; da ne rečem še s tistim, takoj pa za prvega 2010, pa potem 30. 6. 2009, pa potem spet - neresni smo! V Slovenski nacionalni stranki seveda takšnega zakona, kot je bil že sprejet, če bomo še enkrat odločali o trenutno veljavnem zakonu, ki naj bi začel veljati 1. 1. 2010, tako kot do sedaj, tudi zdaj ga ne bomo podprli. Sicer ne bo nič pomagalo, ampak vsaj čisto vest bomo imeli državljankami in državljani, da smo s tem zakonom želeli pomagati. Drugače je pa bolje, če boste že hoteli, da ta zakon vstopi v veljavo 1.1.2010, predlagam, da vložite predlog za spremembo tega zakona in da vrnemo nazaj na 60 dni, da ima vsaj država korist od tega, če je že tisti, ki bi jim pripadal ta denar, nimajo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SLS bomo pri ponovnem glasovanju o Zakonu o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost glasovali za zakon. Osnovno vloženi predlog zakona je predvideval, da se rok za vračilo preplačanega DDV zmanjša s 60 na 7 dni, zakon pa bi začel veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Tekom zakonodajnega postopka v Državnem zboru je Vlada predlagala amandmaje, ki so namen in cilj tega zakona bistveno spremenili. Tako se je z amandmajem Vlade podaljšal rok za vračilo preplačanega DDV s 7 na 21 dni. Popolnoma nerazumljiva in nesprejemljiva za slovensko gospodarstvo pa je rešitev, da se zakon začne uporabljati za obračune DDV, ki se nanašajo na davčna obdobja po 31. decembru 2009. Glede na argumente Vlade bi takojšnja uveljavitev tega zakona pomenila prevelik javnofinančni izpad prihodkov. S takšnim argumentom se ves čas postopka nismo strinjali, saj gre za vračanje sredstev, ki pripadajo slovenskim podjetjem, ne pa državnemu proračunu. Poleg tega pa smo ob razpravah v Državnem zboru na temo rebalansa ugotavljali, da sredstva na nekaterih postavkah so in bi to zadevo elegantno lahko tudi izpeljali. Strinjamo se sicer z argumentacijo predlagatelja ponovnega glasovanja, da se je namen sprejetega zakona z določitvijo začetka uporabe z 31.12. popolnoma izničil, vendar bomo kljub temu zakon podprli in tako omogočili nadaljnje možnosti, da Vlado in koalicijo v Državnem zboru v prihodnje kljub vsemu prepričamo v potrebnost in nujnost čimprejšnje uveljavitve in uporabe zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Vsem skupaj še enkrat prijazen pozdrav, še posebej pa predstavnici Ministrstva za finance in tistim, ki so predlagali veto, to je predstavnikom Državnega sveta. Jaz se strinjam, da je bil zakon vložen z dobrim namenom in da bo, kar se tiče financ podjetij, prinesel zagotovo določen napredek. Vendar v življenju je pač tako, da nečesa, česar nimaš, enostavno ne moreš deliti. In tudi to, da se je zdaj, ko ni bil sprejet namesto 60-dnevnega 7-dnevni rok, pač pa smo se ustavili pri 21-dnevnem roku, kar pomeni, da smo tudi znotraj davčnega sistema poiskali določene rezerve, da ne bo delo davkarije na tem področju nič manj kakovostno, vendar pa hitrejše in učinkovito. Mislim, da s tem ciljev zakona nismo v ničemer zgrešili. Jaz bi bil zelo vesel, če 1. 1. 2010 tega zakona ne bi več potrebovali, žal pa so posledice globalne, ne slovenske gospodarske krize takšne, da gospodarstvo ta sredstva januarja ne bo potrebovalo nič manj kot pa danes. Če bi hoteli ta zakon dati prej v veljavo, to pomeni, da se moramo odreči številnim javnofinančnim odhodkom na drugih pomembnih področjih, kar pa ta trenutek enostavno ne zmoremo, ker se zaradi posledic gospodarske krize prihodki v državni proračun zmanjšujejo in se bomo zagotovo še pred koncem letošnjega leta srečali s ponovnim popravkom državnega proračuna, ki bo odhodke prilagodil prihodkom tako, kot je v vsakem najbolj preprostem korektnem, poštenem in realnem družinskem proračunu; enostavno trošiš lahko samo toliko, kolikor imaš. Na drugi strani je bilo večkrat slišati očitek, da jemljemo gospodarstvu nekaj, kar ni državno. Zagotovo. Teh 150 milijonov, ki bi pomenili velik in pomemben javnofinančni prihodek, niso sredstva, ki so v lasti države, so v lasti gospodarstva in to tistega dobrega, kvalitetnega dela slovenskega gospodarstva, ki s tem, ko ima to v državnem proračunu, pomaga tudi socialnim transferjem in tistemu delu odhodkov, ki mu ta trenutek, žal, ne gre tako dobro. Treba pa je povedati, da država na eni strani ta denar za gospodarstvo zadržuje, na drugi strani pa zagotovo 10-krat tolikšne vsote namenja nazaj za pomoč gospodarstvu, za poroštva, za socialne transferje, za znanost, razvoj in še kaj. Zato bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zakonu tako kot do sedaj ponovno pritrdili, veseli tistega, kar smo dosegli skupaj, da se je rok za poplačilo skrajšal, da zakon stopi v veljavo januarja, zagotovo v življenju drži: bolje pozno kot pa nikoli. Ne želim odpirati ponovno tistega vprašanja, zakaj nekateri tega zakona niso uveljavili v časih, ko je v Sloveniji bila javnofinančna situacija bistveno boljša, vendar za vedno bo zapisana odločitev te vlade, tega državnega zbora, da smo to pomembno področje uredili, zagotovo pozno, vendar pa ne prepozno. V Poslanski skupini Liberalne demokracije načelne drže in stališča nismo spremenili, ne želimo ogroziti javnih financ in zato bomo zakonu pritrdili danes ponovno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine SD. Prosim.
Lepo pozdravljeni! Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa predstavnica Ministrstva za finance, drage kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Predstavljam vam stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Skrajšanje plačilnih rokov je smiselno, vendar ne na račun zmanjšanja davčnega nadzora, ker bi to povzročilo manjše odkrivanje goljufij davčnega vrtiljaka. Zaradi predlaganega ukrepa bi se tudi povzročil velik izpad sredstev za državni proračun, kar pomeni, da bi Vladi zmanjkalo sredstev za zagotavljanje nekaterih pomembnih ukrepov za zmanjšanje učinkov finančne krize. V primeru uveljavitve zakona v letu 2009 bi znašal izpad prihodkov proračunov iz naslova DDV-ja za okoli 150 do 160 milijonov evrov, kar bi bilo težko zagotoviti ob minus 4% gospodarski rasti. Zato je sprejemljiva sedanja oblika zakona, s katero se uveljavljajo spremembe, torej pričetek skrajšanja vračila DDV na 21 dni, s 1. januarjem leta 2010, ko bodo za to predvidena tudi sredstva v državnem proračunu za leto 2010. Vlada je sicer že s spremembami Zakona o davčnem postopku zagotovila tekoče zmanjševanje obremenitve pravnih oseb, s tem da se bo pri določitvi višine akontacije davka od dohodkov pravnih oseb za leto 2009 lahko upoštevala stopnja davka, ki bo veljala v letu 2009 in ne stopnja davka iz preteklega leta, kakršna je veljavna ureditev. Na ta način se bo višina plačanih akontacij davka bolj približala višini davka, ki ga bo treba plačati v letu 2010 na podlagi obračunov davka. Predlagani ukrep bo likvidnostno razbremenil gospodarstvo, na podlagi obračunov davka od dohodka pravnih oseb se bo gospodarstvo likvidnostno razbremenilo za približno 50 milijonov evrov letno. Zaradi tega, ker je treba racionalno uporabiti denar in sredstva ciljno usmeriti v ukrepe za blaženje posledic finančne krize, je uveljavitev zakona v letu 2010 sprejemljiva. Naj ponovim, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagani zakon ponovno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala ponovno za besedo, spoštovani podpredsednik. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tega predloga ne bomo podprli, zaradi tega, ker mislimo, da je ta trenutek nepotreben, ker je bil namen popolnoma zgrešen, podrt in razgrajen s temi amandmaji oziroma s ključnim amandmajem, da se zakon uveljavi šele prihodnje leto. Zakon je bil namenjen protikriznemu ravnanju, zato smo ga tudi predlagali v proceduro, in bi učinkoval, če bi učinkoval zdajle in takoj. Kar se tiče rešitev, ki jih je sedaj zaslediti v tem spremenjenem predlogu, da bo zakon začel veljati šele prihodnje leto, je pozitivna rešitev v tem, da se rok dejansko skrajšuje s 60 na 21 dni. Vendar pa je povsem nepotrebno danes sprejemati zakon, tako enostaven, tako kratek zakon, ki bo začel veljati šele prihodnje leto. Verjetno bi bilo Vladi udobneje, da bi tak zakon predlagala sočasno s proračunom za letom 2010, ker ga bo tako ali tako morala v skladu z vsemi določili poslovnika predlagati Državnemu zboru, ker je to zelo pomemben spremljajoč zakon proračuna za prihodnje leto. Zato menim, da je ta trenutek povsem nepomembno, ali to sprejmemo ali to zavrnemo. Sam se zelo težko podpišem pod tak zakon, ki je sedaj, takšen kot je, za razliko od osnovne verzije zmaličen. Ampak, poglejte, ko smo v Slovenski demokratski stranki analizirali nekatera ravnanja in tudi potem glasovanja koalicije, se nam je zdelo nekaj res čudno, kar pa sem slišal tudi danes, in sicer: "Nečesa, česar nimaš, ne moreš deliti." To je bilo rečeno. Spoštovani, ne delimo državnega denarja. Delimo denar gospodarstva - pa ne delimo, vračamo ga. Govorimo o vračilo nečesa, kar je gospodarstvo preplačalo v državno blagajno. Ne delimo nečesa kar je, kako bi rekel, državno in del državnega proračuna. To je tak lapsus, ki kaže na to, da tisti, ki ga izgovori, ali pojma nima o tem ali pa pravzaprav zavrača vse po vrsti, kar prihaja iz opozicije. Pa še nekaj, čisto formalno gledano. S tem denarjem bi bili ogroženi določeni drugi projekti. Jaz upam, da se s tem denarjem, ki je denar gospodarstva, ne financirajo projekti državnega proračuna, čeprav vemo, kako je v proračunu; kar pride notri, takoj porabiš, tisto, kar pride kasneje, odplačuješ tisto, kar si že prej porabil. Ampak če bi bili korektni, bi ta denar gospodarstvu dali nazaj, ne pa z njim financirali neke druge porabe, državne porabe ali projekte in tako naprej. In to vprašanje bi bilo totalno iluzorno in nepomembno. Skratka, spoštovani, vidim, da pravzaprav ni interesa ne Vlade ne večine, koalicije, da bi šli z enim enostavnim, učinkovitim, hitrim ukrepom gospodarstvu nasproti. Tukaj se poslužujemo drugih pristopov, kako veliko govoriti, povedati nič. Danes smo veliko tega slišali, tudi od premierja glede na poslanska vprašanja. Slovenska demokratska stranka pri tem ne želi na nek način participirati. Takšnih rešitev ne bomo podpirali, ki obetajo veliko, pa nič hkrati, zato tega predloga ne moremo podpreti. Bomo pa z dobrimi predlogi nadaljevali in te predloge tudi intenzivirali, tako da boste lahko poslanke in poslanci tudi soočeni s tem, kako vidi situacijo in rešitev iz nje SDS in kako očitno ne vidi tega Vlada.
Hvala lepa. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 9. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O JAMSTVENI SHEMI REPUBLIKE SLOVENIJE. Državni svet je na 7. izredni seji 2. aprila 2009 sklenil, da na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije od Državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo zakona ponovno odloča o Zakonu o jamstveni shemi Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Državnega sveta gospodu Petru Vrisku za obrazložitev zahteve Državnega sveta. Izvolite prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Hvala lepa za besedo. Državni svet Republike Slovenije je sprejel sklep, naj Državni zbor še enkrat odloča o Zakonu o jamstveni shemi Republike Slovenije, ampak ne zato, ker se ne bi strinjal z ukrepi, ki jih uvaja ta zakon, temveč zaradi tega, ker zakon v jamstveno shemo izrecno vključuje samo posojila osebam, organiziranim po zakonu o gospodarskih družbah in na ta način iz jamstvene sheme izključuje posojila zadrugam, ki na trgu nastopajo enako kot gospodarske družbe. Zadruge so gospodarski subjekti, ki poslujejo v istem okolju kot gospodarske družbe, imajo enake davčne in druge obveznosti, zanje velja ista zakonodaja o preprečevanju nedopustnih omejitev konkurence in o nelojalni konkurenci, o finančnem poslovanju, prenehanju in nenazadnje tudi o državnih pomočeh. Finančna in gospodarska kriza prizadeva zadruge enako kot tudi druge gospodarske subjekte, zato ni videti nobenega argumenta za manj ugodno obravnavo zadrug kot gospodarskih družb. Ni utemeljeno iskati razloga za drugačno obravnavo zadrug v posebnem namenu zadruge, da pospešuje gospodarske koristi članov na podlagi sodelovanja članov z zadrugo. Tudi gospodarske družbe pri upravljanju pridobitne dejavnosti delujejo v korist svojih družbenikov, različen je le način doseganja tega cilja. Zadruge dosegajo ta cilj na podlagi sodelovanja članov, gospodarske družbe pa pretežno na podlagi kapitalske udeležbe družbenikov. Posebej velja opozoriti, da ima večina delujočih zadrug v Sloveniji premoženje, ki ima trajno zadružno namembnost in je bilo ustvarjeno z delom in poslovanjem več generacij zadružnikov. Zakonodajalec je določil zadružno namembnost tega premoženja, glede na odprtost zadruge za vstop novih članov, demokratično upravljanje na podlagi enake glasovalne pravice, uporabo in delitev dobička na podlagi sodelovanja in le podrejeno na podlagi kapitala. Vse te značilnosti dejansko govorijo v prid ugodnejši obravnavi zadrug, ne pa za manj ugodno obravnavo v primerjavi z drugimi gospodarskimi subjekti. Mnoge države, tudi članice Evropske unije, podpirajo zadruge še z dodatnimi ukrepi, poleg tistih, ki veljajo za vse gospodarske subjekte. Tudi z vidika notranjega trga ni utemeljeno, da se zaradi izključitve zadrug iz jamstvene sheme in še nekaterih podobnih shem državnih pomoči omejuje konkurenčna sposobnost zadrug. Odločitev Državnega sveta o zahtevi, da Državni zbor še enkrat obravnava Zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije, izhaja iz usmeritve, da se zadrugam zagotovi enaka obravnava kot drugim gospodarskim subjektom, na kar je Državni svet opozarjal že pri splošni obravnavi o protikriznih ukrepih. Kot rečeno, tudi nekatere druge sheme državnih pomoči, ki sicer niso v pristojnosti resornega kmetijskega ministrstva, izključujejo zadruge iz kroga možnih prejemnikov, ki ostaja omejen le na gospodarske družbe in na podjetnike. Že v zakonodajnem postopku je Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opozorila, da določba, po kateri so kreditojemalci, to pa pomeni v bistvu prejemniki državne pomoči v obliki poroštva, lahko le osebe v statusni obliki po zakonu, ki ureja gospodarske družbe, s sedežem v Republiki Sloveniji, ne pa tudi druge pravne osebe, ki izvajajo gospodarsko dejavnost, posega ne samo v načelo nediskriminatornosti na podlagi nacionalnosti, temveč tudi v enakost pred zakonom iz 14. člena Ustave in da zakonski predlog ne daje nikakršne razlage za tak poseg, čeprav bi morali za to obstajati stvarni in nujni razlogi v javnem interesu, pri čemer mora biti poseg v načelu enakosti pred zakonom sorazmeren. Pojem podjetje v smislu prava Evropske skupnosti, kot je uporabljen ta izraz tudi v začasnem okviru skupnosti,predstavlja vsako organizirano obliko proizvodnje in prodaje blaga ali izvajanja storitve na trgu. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] [[Samo še en stavek.]] Po sporočilu Komisije o spodbujanju zadrug iz leta 2004 pojem podjetja v smislu predpisov o konkurenci izrecno zajema tudi zadruge. Iz vsega tega pa je razvidno, da so zadruge upravičene, prav tako kot gospodarske družbe [[...]]Hvala lepa.
Hvala lepa. Zahtevo je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu mag. Antonu Ropu, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Spoštovane poslanke, poslanci. Odbor za finance in monetarno politiko je kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o jamstveni shemi Republike Slovenije. Predstavnik Državnega sveta je na odboru v uvodni besedi predstavil razloge za zahtevo in pri tem med drugim zlasti poudaril, da so zadruge kot gospodarski subjekti urejene v Zakonu o zadrugah, kot posebnem zakonu, torej ne v Zakonu o gospodarskih družbah, in zato niso zajete v Zakonu o jamstveni shemi, kar je po mnenju predstavnika Državnega sveta nesprejemljivo. Zahteva za ponovno odločanje o zakonu ni bila sprejeta z namenom časovnega odlaganja, po mnenju Državnega sveta, njegove uveljavitve, temveč zato, ker so zadruge že nekaj časa v težavnem gospodarskem in finančnem položaju, tako kot tudi sicer ostali ekonomski subjekti. Državni svet je v okviru obravnave Predloga zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije Državnemu zboru posredoval tudi amandmajski predlog, s katerim bi se določbo 6. člena, ki opredeljuje kreditojemalca, za katerega se izdajajo jamstva, vključile tudi zadruge, a po besedah predstavnika Državnega sveta žal za ta predlog ni bilo posluha. Uvodno besedo je predstavnik Državnega sveta sklenil z napovedjo možnosti pobude za ustavno presojo zakona v primeru njegovega ponovnega sprejetja. Po mnenju predstavnikov Vlade je zahteva Državnega sveta po oceni Vlade neutemeljena, in sicer zato, ker je bil zakon pripravljen z namenom zagotovitve dodatnih likvidnostnih sredstev gospodarskim družbam, ki delujejo po Zakonu o gospodarskih družbah in izpolnjujejo za to določene pogoje. Te družbe delujejo na trgu z namenom pridobivanja dobička. Nasprotno naj bi bile po mnenju Vlade zadruge ustanovljene zato, da njihovim članom zagotavljajo gospodarsko korist oziroma jo pospešujejo. Vlada ne zanika gospodarskih problemov na področju kmetijstva in zato išče ustrezne rešitve za dodelitev pomoči države, vendar z drugačnimi mehanizmi in ne v okviru jamstvene sheme. V razpravi je bilo ponovno opozorjeno na velik pomen Zakona o jamstveni shemi za olajšanje kreditnega krča v gospodarstvu ter na nujnost njegove čimprejšnje uveljavitve. Iz tega razloga je bila predstavniku Državnega sveta naslovljena kritika glede nepravočasnega ukrepanja v fazi obravnave predloga zakona, saj je bil amandmajski predlog glede vključitve zadrug, pripravljen sicer na podlagi predloga Zadružne zveze Slovenije, Državnemu zboru posredovan šele po seji matičnega odbora. Torej upamo in apeliramo na predstavnike Državnega sveta, da se nam prihodnjič pridružijo pravočasno na seji matičnega odbora in bomo vsekakor upoštevali njihove predloge. Člani odbora so bili prepričani, da bi ta predlog amandmaja bil sprejet, če bi o njem razpravljali že v fazi druge obravnave predlaganega zakona na odboru. V zvezi z vsebino zahteve Državnega sveta je bila izražena soglasna podpora vseh, res vseh razpravljavcev k čimprejšnji vključitvi zadrug v okviru Zakona o jamstveni shemi oziroma zagotovitvi druge ustrezne rešitve za podporo gospodarskemu in finančnemu delovanju zadrug ob upoštevanju njihove siceršnje specifike. Poudarjeno je bilo, da zadruge delujejo na trgu in so ekonomsko pomembne, vitalne, lahko tudi učinkovite, zlasti pri izvajanju gospodarskih aktivnosti v lokalnih skupnostih na manj razvitih območjih. Poleg tega v skladu z zakonom o zadrugah opravljajo dejavnosti pod enakimi pogoji kot gospodarske družbe. Ob zaključku razprave je odbor sprejel sklep, s katerim je pozval, in sedaj ponovno pozivam tudi sam Vlado, da v najkrajšem možnem času pripravi predlog spremembe zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije, s katero bo med kreditojemalce, za katere se izdajajo jamstva, vključila tudi zadruge oziroma pripravi drugo ustrezno rešitev in o tem obvesti odbor. V nasprotnem primeru bomo poslanci takšen zakon oziroma takšno rešitev pripravili sami in jo tudi vložili v proceduro v Državni zbor. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov sprejel tudi mnenje, da je zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije ustrezen. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala, gospod podpredsednik, še enkrat. Včasih smo poslanci v Državnem zboru razdvojeni, kakor je bilo pri prejšnjem postkriznem zakonu, kjer nekateri celo niso ločili med tem, ali imaš nekaj v lasti ali v posesti, pa tudi pri tem zakonu je bilo nekaj pomislekov, vendar drugačne narave. Ko se poslanska skupina odloča o tem, kako ravnati v zvezi z jamstveno shemo, je popolnoma jasno, da jo razumemo kot antikrizni ukrep, ki mora priti v funkcijo čim prej, če ne takoj. In razumemo vse, kar je ovira na poti do sredstev, do gospodarstva, kot nekaj, kar je neupravičeno, in to obsojamo. Žal se je to zgodilo s tem, kar je sprejel Državni svet v sestavi, kakor smo videli, v kateri je manjkala večina tistih, ki se ukvarjajo z gospodarstvom: menedžerjev, ekonomistov in tako naprej in so izgleda bili drugi razlogi za zadržanje implementacije tega še kako potrebnega ukrepa v ospredju. Mi se v Poslanski skupini DeSUS ravno tako zavzemamo za to, da so gospodarski subjekti obravnavani enakopravno. Vemo pa, da je bil ta predlog zakona o jamstveni shemi ciljno naravnan in da so bili pojasnjeni jasni razlogi, zakaj koga vključuje in koga ne. Na različnih srečanjih je bilo zagotavljano, da bo ustrezne podpore deležna tudi interesna skupina zadrug, ne vseh, ker so še kakšne druge zadruge, razen tistih, katere predlagatelj je danes predstavil problematiko. Kakor je predsednik Odbora za finance in monetarno politiko danes že zagotovil, je bilo soglasno podprto stališče, da je treba čim prej, če ne Vlada, pa drugi, sprejeti predloge za pomoč tudi zadrugam. V Poslanski skupini DeSUS bomo ravnali tako, da bomo omogočili čim prejšnjo implementacijo zakona o jamstvenih shemah in se ne strinjamo z načinom dela, ki je bil uporabljen in ki je povzročil, da 100 000 zaposlenih ne bodo pravočasno deležni tega, kar bi jamstvena shema omogočila, če ne bi bilo veta. Pri tem smo, ne samo v Poslanski skupini DeSUS, mislim, da tudi v ostalih poslanskih skupinah bolj ali manj enotni, in pričakujemo, da sebičnost ne bo več razlog za sprejemanje kakšnih vetov v Državnem svetu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Kolegice in kolegi, še zadnjič danes! Težko je včasih odločati o tem, če si za, si nekje proti, in obratno. Res je, da ni dobro, da zakon o jamstveni shemi, ki je eden od ukrepov za hitro pomoč, zamuja. Res je pa tudi, da ni fer, da so, vsaj na podlagi 14. člena Ustave, zadruge izvzete. Branje različnih mnenj, da je jamstvena shema namenjena tistemu delu gospodarstva, ki ustvarja, ki dela za dobiček na trgu, da ni namenjena zadrugam, ker te naj ne bi bile, ampak so nekaj drugega po eni strani. Lahko bereš tako ali drugače, logično razumevanje pa je, da so tudi zadruge tiste, ki so vključene v nek proces, nek prodajni proces, in to z dobičkom, brez dobička, s pospeševanjem ali brez, to je vsaj za Slovensko nacionalno stranko irelevantno. Ocenjujemo, da bi bilo prav, da bi bile zadruge vključene v to jamstveno shemo, ne glede na različne razlike in različne razprave, če vzamemo 14. člen Ustave ali pa če vzamemo pojem podjetja, ki je opredeljen v nekaterih določilih evropskega prava in Evropske skupnosti. Tako dvoma o tem ni, da bi zadruge sodile v ta krog. Jaz srčno upam, da bomo, ker bomo morali jamstveno shemo in zakon še ponovno potrditi, da bomo ob tem vsi živeli v najkrajšem možnem času z zavestjo, da bo uresničen tisti drugi sklep, ki pravi, odbor, katerega član sem tudi sam, da ta odbor poziva Vlado, da v najkrajšem času pripravi predlog spremembe zakona o jamstveni shemi, kar je sicer malo čudno s prejšnjimi obrazložitvami, ampak nič hudega, ali pa najde drugo ustrezno rešitev, da čim prej vključi v obliko jamstvene sheme, v kreditojemalce ali tiste, ki potrebujejo jamstvo, poroštvo, tudi zadruge. S tem upanjem in odnosom do Vlade, z upanjem Odbora za finance, ki ga vodi predsednik, ki smo ga malo prej slišali, da bo to uresničeno v najkrajšem času, bomo v Slovenski nacionalni stranki, še enkrat pravim, morali podpreti zakon o jamstveni shemi, da začne ta delovati in pomagati gospodarstvu kot protikrizni ukrep, ob tem, da bomo bdeli nad odločitvijo Vlade, nad pričakovanji Vlade, da bo v najkrajšem času sprejela neko obliko ali spremenila zakon o jamstveni shemi za zadruge. Ne pozabite, da so zadruge tista podjetja ali združenje, kjer imajo majhni kmetje možnost, da se vključujejo na trg. In so zelo pomembni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o jamstveni shemi omogoča gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji lažjo pridobitev likvidnih sredstev za financiranje vlaganj v investicije in v obratna sredstva. V SLS menimo, da gre za enega od najboljših ukrepov Vlade. V SLS prav tako obžalujemo, da se je v Državnem svetu zgodil veto. Najbrž je razlog v tem, da se je z zakonom hitelo, kar je tudi logično, in v SLS smo to hitenje tudi podpirali. Tako ni bilo dovolj časa, da bi se o problematiki zadrug dovolj dobro vsi skupaj poučili in jih tudi vključili v ta zakon. Kriza je namreč prizadela vse, ne samo nekaterih, in prav bi bilo, da bi to Vlada tudi upoštevala. Torej, kriza je močno prizadela tudi kmetijstvo, vendar to dejstvo nekako težko sprejemamo. Prav bi bilo, da bi tudi zadruge bile deležne enake podpore, seveda pod enakimi pogoji kot vse ostale gospodarske družbe. V skladu z Zakonom o zadrugah Republika Slovenija pospešuje razvoj zadružništva z ukrepi gospodarske politike. Od uveljavitve druge novele zakon izrecno določa, da so zadruge upravičene do državnih pomoči. Tudi v skladu z drugim odstavkom 56. člena Zakona o zadrugah lahko zadruga opravlja dejavnosti pod enakimi pogoji kot gospodarske družbe. Mnenja smo, da zakona kot takega ne smemo zadrževati, čeprav v tem trenutku v Slovenski ljudski stranki ne vemo, v kakšni fazi je priprava uredbe, ki bo ta zakon naredila operativnega, ker preprosto ne smemo ogrožati likvidnosti gospodarskih družb. Ob tem pa hkrati napovedujemo, da bomo v poslanski skupini v naslednjih dneh vložili predlog dopolnitve tega zakona, ki bo v krog upravičencev po tem zakonu vključil tudi zadruge. Tako bo Državni zbor konstruktivno lahko razrešil nastalo krivično situacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav! Vesel sem sporočil, ki sem jih dobil trenutek pred svojo predstavitvijo. Mogoče je celo prav, da tisti del, ki je pripomogel k temu, da ta odločitev ni bila celovita ali pravočasna, pomaga k rešitvi, ki jo bomo v naši poslanski skupini zagotovo podprli. Smo pa v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije ob sprejemanju Zakona o jamstveni shemi, o katerem danes ponovno odločamo, povedali, da absolutno podpiramo oblikovanje posebne protikrizne jamstvene sheme za podjetja, vredne kar 1,2 milijarde evrov, katere osnovni namen je vzpostaviti srednjeročni kreditni trg, ki je ta trenutek v Sloveniji eden glavnih problemov, saj ne deluje tako, kot bi moral. Ob tem pa smo izrazili tudi pričakovanje, da bo jamstvena shema postala operativna čim prej in opomnili ministra za finance na njegovo obljubo v 14-ih dneh neprekinjenega dela, ki bo vloženo v priprave za uveljavitev in operacionalizacijo tega ukrepa. Žal se naša pričakovanja v celoti ne uresničujejo, saj bo prišlo do najmanj enomesečne zamude pri uveljavitvi ukrepa. Za to lahko samo delno krivimo Državni svet, še posebej zato, ker nas je Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora v svojem mnenju opozorila in izpostavila tudi vprašanje, zakaj so prejemniki te državne pomoči le samostojni podjetniki in gospodarske družbe, izvzeti pa so zavodi in tudi druge pravne osebe, ki lahko prodajajo blago ali izvajajo storitve na trgu, torej izvajajo gospodarsko dejavnost oziroma spadajo v okvir tistega, kar je v obrazložitvi člena mišljeno s pojmom obveznosti gospodarstva, ter nadalje, da predlog zakona za tak poseg v enakost pred zakonom iz 14. člena Ustave v obrazložitvi ne daje nikakršne razlage, čeprav bi morali za to obstajati stvarni in nujni razlogi v javnem interesu, pri čemer mora biti poseg v načelo enakosti pred zakonom sorazmeren. Ob tem je Zakonodajno-pravna služba še opozorila, da pojem podjetje v smislu evropskega prava predstavlja vsako organizirano obliko proizvodnje in prodaje blaga ali izvajanje storitev na trgu. Torej bi se tukaj na nek način dalo razumeti, da so to tudi zadruge. Opozorilo je torej obstajalo in jaz sem prepričan, da bomo napako popravili. Je pa res, da je tudi opozorilo in da je pobuda Zadružne zveze Slovenije v Državni zbor prišla prepozno, da bi lahko v okviru nujnega postopka vključili zadruge med upravičence za prejemnike te državne pomoči v obliki poroštva. V naši poslanski skupini smo namreč pismo Zadružne zveze prejeli takoj po zaključnem glasovanju o predlogu zakona. Zato seveda v poslanski skupini kljub vladnemu mnenju menimo, da je seveda popravek bolj ali manj formalne narave. Menimo, da ni razlogov, da zakon o jamstveni shemi ne bi enakopravno obravnaval tudi gospodarske subjekte, organizirane v skladu z zakonom o zadrugah. Kajti zadruge, posebej tiste na področju kmetijstva, smatramo za pomembne, po vsebini, ne pa po formalnem statusu še kako pomembne gospodarske družbe, ki so še posebej pomembne za razreševanje težav za zaposlitev in pa za vzdrževanje gospodarstva na področju podeželja. Hkrati pa smo nocoj ali pa danes tudi pred dilemo, da podjetja nestrpno čakajo na to finančno poživilo, zato bomo ponovno podprli predlog zakona, s tem bomo podjetjem omogočili takojšen dostop do kreditnih sredstev, ob tem pa posebej poudarjamo, da v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije podpiramo sklep Odbora za finance in monetarno politiko, s katerim se poziva Vlado, da v najkrajšem možnem času pripravi Predlog novele zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije, s katero bo med kreditojemalce, za katero se izdaja jamstvo, vključila tudi zadruge. V poslanski skupini bomo storili vse, da bo Vlada čim prej razrešila ta problem in tudi zadrugam omogočila normalno poroštvo, jamstvo in delovanje na trgu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Renata Brunskole v imenu poslanske skupine SD.
Še enkrat lepo pozdravljeni! Poslanska skupina Socialnih demokratov ni spremenila svoje odločitve o podpori Zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije, ki ga je pripravila Vlada Republike Slovenije in ga je ta visoki zbor tudi še sprejel. Obžalujemo, da je Državni svet sprejel veto na ta zakon, saj smo bili in smo še vedno prepričani, da je ta zakon eden od temeljnih zakonov, ki bodo zagotovo pripomogli, da bo hitreje popustil tako imenovani kreditni krč, ki je nastal v tej finančni in gospodarski krizi. Z vetom na ta zakon smo dejansko izgubili približno mesec dni, ko bi lahko gospodarski subjekti nekoliko lažje pridobivali prepotrebna bančna finančna sredstva v obliki kreditov. Osnovni namen Zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije je, da bi predvsem pomagal v tej finančni in gospodarski krizi pravnim osebam organiziranim v statusni obliki po zakonu, ki ureja gospodarske družbe s sedežem v Republiki Sloveniji. Seveda razumemo skrb Državnega sveta, ki je v obrazložitvi veta na ta zakon obrazložil tudi da je potrebno najti rešitev za zadruge, ki opravljajo gospodarsko dejavnost. Zagotovo zadruge v tem času prav tako občutijo tako finančno kot tudi sicerjšnjo gospodarsko krizo, vendar moramo reči, da je bil čas, da bi se v zakonodajnem postopku tudi ta zadeva predlagala, vendar žal to ni bilo storjeno. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pa kljub vsemu podpiramo pobudo Zadružne zveze Slovenije in stališče Državnega sveta kot tudi sklep Odbora za finance, ki pravi, da Vlada Republike Slovenije v najkrajšem možnem času pripravi predlog sprememb in dopolnitev zakona o jamstveni shemi Republike Slovenije ali pa kako drugače uredi, da se bodo tudi zadruge lahko vključile v jamstveno shemo ali pa jim država pomaga z drugačnimi sistemskimi ukrepi, da bodo lažje prebrodile to krizo. Socialni demokrati bomo zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije v ponovnem odločanju podprli, saj ga gospodarstvo v tem trenutku nujno potrebuje, ravno tako pa je potrebna tudi pomoč zadrugam. Hvala.
Hala lepa. Besedo ima gospod mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine SDS.
Spoštovani podpredsednik! Spoštovani predstavnik Državnega sveta, kolegice in kolegi! Seveda je razmeroma žalostno, da se tako pozno v parlamentu soočamo z zakonom, ki je zelo pomemben protikrizni zakon in ki je posledica tudi sprejetih rešitev že v preteklem letu. To je možnost izdaje poroštev bankam za servisiranje oziroma zadolžitev medbančnega trga, kakor tudi servisiranje realnega sektorja. Šele sedaj ponovno v parlamentu odločamo o teh rešitvah, ki bi morale že delovati nekaj mesecev. Za to ni kriv Državni svet, za to ni kriv veto Državnega sveta. Še danes nimamo uredbe, ki je osnovna implementacija tega zakona. Minister za finance, ki ga danes ni tu, niti ni nikogar iz Vlade, tudi ne more pojasniti, čeprav je imel možnost, kdaj bo ta uredba, kdaj jo bomo videli, kdaj bomo začutili operativnost zakona o jamstveni shemi, zakona, ki naj bi pomembno razvojno pomagal tistemu delo slovenskega gospodarstva, ki ima razvojne projekte in ki stežka pride do virov financiranja za te razvojne projekte. Zakon predvideva tudi možnost reprograma določenih obveznosti podjetij in izrecno izključuje možnost financiranja oziroma reprograma financiranja kakršnihkoli menedžerskih odkupov. Zakon je v bistvu dober, zato ga bomo v Slovenski demokratski stranki tudi podprli, je pa nekoliko pomanjkljiv. Največja težava tega zakona pa je, da še ne živi v praksi, da ne deluje in tudi ne bo deloval jutri, kljub temu, da bomo danes verjetno izglasovali ponovno podporo, ker ni ključne uredbe, ki govori o izvajanju tega zakona. Minister za finance je obljubil, da bomo to uredbo obravnavali na Odboru za finance. Odbor za finance s to vsebino še ni sklican. Uredbe še nismo videli. In tukaj govoriti, spoštovani, da je kriv Državni svet ali kdorkoli zaradi veta za to zamudo, za ta mesec dni, je seveda nekorektno, ker ni res. Javno sprašujem ministra za finance: Kje je ta nesrečna uredba po 4. členu zakona, ki bo postavila v operativnost celoten zakon in jamstveno shemo? Seveda smo že v preteklosti v obravnavi opozarjali na nekatere pomanjkljivosti teh rešitev. Zelo pomembna pomanjkljivost je ta, da so sredstva, ki jih lahko dobi podjetje po tem zakonu, omejena s številom zaposlenih in njihovimi plačami, kar pomeni, da je ta zakon pisan na kožo delovnointenzivnim, ne pa kapitalsko ali tehnološko intenzivnim gospodarskim subjektom in dejavnostim. Bore malo bo ta zakon koristi propulzivnim tehnološko razvitim podjetjem, ki po navadi ne zaposlujejo veliko in nimajo neke visoke mase plač, imajo pa ogromno denarja v opremi in so glede tega kapitalsko ta podjetja zelo zahtevna. Torej tega ta ne rešuje. Ne rešuje tudi nekega pomembnega segmenta gospodarstva, ki je v preteklosti veliko investiral, zlasti v časih visoke konjunkture, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, sedaj pa želi pravzaprav zadihati s temi investicijami in delovati, potrebuje pa nek reprogram kreditov, ker so se kreditne linije zaprle. On ta trenutek nima nekih novih revolucionarnih razvojnih projektov, ker jih je pravkar končal. On rabi denar za reprogram obveznosti, da bi zaživelo, da bi tisto, v kar je investiral v zadnjih letih, začelo dajati rezultate. Oprostite, ta zakon rešitev za tovrstna podjetja ne ponuja. Nekaj malenkosti je za reprogram, ampak ključen pa je za neke nove razvoje. Zakon je bolj ali manj zajadral v področje, ki se bo zelo malo uporabljalo. To tudi malo potrjuje tisto, kar sem prej rekel. Kar se pa zadrug tiče, jaz se v celoti strinjam, da so zadruge notri in so verjetno po pomoti izpadle. In vedno je bil to problem, povezan tudi z Ministrstvom za kmetijstvo, ki je osnovni nosilec zakona o zadrugah. Podjetja imajo zakon o reševanju podjetij v težavah, za zadruge tega zakona Ministrstvo za kmetijstvo ni pripravilo in ga prijavilo shemi. In tudi tu se sedaj pojavlja ta problem. Verjemite pa mi, zakaj? Zaradi tega, ker se je vedno tudi Ministrstvo za kmetijstvo hotelo pripeti [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]na denar Ministrstva za gospodarstvo pri reševanju teh vprašanj. Se pravi, da je bil to nek paralelen projekt. Torej podpiramo to prizadevanje Državnega sveta.
Hvala lepa. Gospod Alojz Posedel v imenu Poslanske skupine. [[Ne.]] Gospod Trofenik. Ne morete gospod Trofenik, kajti vi ste bili napisani prvi, potem smo pa dobili tukaj dopis od vaše vodje poslanske skupine, kjer nas obvešča, da bo v tem primeru nastopil gospod Alojz Posedel. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 16.20. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure ob 16.20.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Prosim za mir v dvorani. Prosim kolegice in kolegi, da spremljate sam potek seje. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - to je na vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje, gospoda Aleša Zalarja na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z delom Ministrstva za pravosodje in sveta za kaznovalno pravo." Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 42. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje gospoda Aleša Zalarja na poslansko vprašanje gospoda Zvonka Černača v zvezi z zastopanjem odvetnikov in revizijskimi postopki." Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 45. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje gospoda Aleša Zalarja ter ministrice za notranje zadeve gospe Katarine Kresal na poslansko vprašanje gospe Alenke Jeraj v zvezi z zagotavljanjem varnosti na sodiščih." Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Jerovška bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kulturo gospe Majde Širca Ravnikar na poslansko vprašanje gospoda Jožefa Jerovška v zvezi s kadrovskimi spremembami na Ministrstvu za kulturo." Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mirana Györeka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo gospoda Gregorja Golobiča na poslansko vprašanje gospoda Mirana Györeka glede izvajanja visokošolskih programov v Republiki Sloveniji." Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Boruta Pahorja na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka v zvezi s stečaji podjetij." Obrazložitev v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Vizjak, prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Statistični podatki in napovedi, ki govorijo o razmeroma žalostni sliki in žalostni prihodnosti slovenskega gospodarstva, so podkrepljeni tudi s številom stečajem, vrste brezposelnih se daljšajo. Preko 82 tisoč jih je že. Tudi posamični primeri, kot je bil primer Pomurke, kjer je zaradi nepravočasnega, nekoordiniranega pristopa ministrstev te vlade prišlo tudi do gospodarske škode. Ne samo to, da ni prišlo do poskusa rešitve tega podjetja. Še več, prišlo je do težav, prišlo je do gospodarske škode. In tu se ilustrira na nek način neučinkovitost in s tem tudi povezana odgovornost sedanje vlade za te razmere. Predsednika Vlade sem spraševal, kako bo v prihodnje z nekim usklajenim pristopom, delovanjem, z nekim učinkovitejšim angažiranjem preprečil takšne in prihodnje pojave. Deležen sem bil ogromno nekih splošnih ocen, nekih medlih prizadevanj, ki ne rojevajo sadov. Verjetno bi bil v primeru Pomurke zadosten telefonski klic ministra za gospodarstvo, da se ne odklopi temu podjetju električna energija, ker se lahko blago pokvari. In potem smo bili soočeni tudi s posledicami, ki smo jih navajeni iz vojnih časov, da se po neki znižani ceni deli ljudem meso in podobno. Tu smo bili potem deležni tudi nekih izmikanj, češ, da država ne more ne vem kako posegati v odločitve gospodarskih subjektov, čeprav so ti v večinski državni lasti, ne glede na to, kakšna škoda in kakšen je učinek teh svobodnih odločitev gospodarskih subjektov. Mislim, da moramo v diskusiji razčistiti enkrat za vselej to relacijo med Vlado, med upravljavci premoženja, ki jim je zaupano v upravljanje. Vlada namreč upravlja z državnim premoženjem in temi vodilnimi ekipami in strukturami v gospodarskih subjektih, ki na nek način dostikrat z razmeroma malomarnostjo ali nedelom povzročajo probleme in škodo. Tu si je treba naliti čistega vina, vzpostaviti in ugotoviti inštrumente, ki jih ima Vlada na voljo, da takšnih eklatantnih nezaželenih dogodkov v prihodnje več ne bo. Če ne, se bodo vrste brezposelnih daljšale, tu se bo govorilo, kako si prizadevamo k rešitvi problemov, problemi bodo vse večji, vse več jih bo in vse globlji.
Hvala lepa. Ker obstaja interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Besedo ima gospod France Cukjati.
Hvala za besedo. Gospod premier je bil jasno vprašan, kakšni so tisti ukrepi, ki naj bi bili proaktivni, ki naj bi preprečevali stečaje, ki naj bi pravočasno posegli v dogajanje. Namesto tega je predsednik Vlade rekel, Vlada se odziva proaktivno, išče vse poti, kako uspešno iz te krize, nadaljuje s svojo proaktivno politiko. Mi bi pa radi slišali vsaj en ukrep iz vsakega paketa, sedaj že tretji paket, ki je resnično proaktiven. Nadalje je bil vprašan in je razlagal, da bremena te krize ne moremo prenesti na ljudi, ki za to krizo niso odgovorni. Želimo, da se bremena te krize porazdelijo pošteno, glede na socialni položaj in moč ljudi. Kateri ukrep je tisti, ki bo te lepe obljube razrešil? To želimo slišati. Odgovoril je na vprašanje, kako preprečiti stečaje in krizo, v katero zapadajo delavci, je pa odgovoril, da je minister za delo, družino, socialne zadeve šel sam v podjetje MIP, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], da bi reševal te probleme. Mislim, da ni dovolj, da odgovarja tako, tako kot se odgovarja na nekih predvolilnih shodih. Tukaj v tem parlamentu smo poslanci, ki vemo, kako je s temi stvarmi. In želimo konkretne odgovore. Dajmo mu priložnost, da bomo enkrat slišali konkretne odgovore, kateri so tisti ukrepi proaktivni, učinkoviti, preventivni. Sicer tak odnos smatram za žaljiv, zato bom podprl ta sklep, ker ne bi bil rad enačen z ljudmi v predvolilnem shodu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam podpiram predlog, da se opravi razširjena razprava, kajti situacija je več kot preveč resna, da bi se dalo že najti ustrezne odgovore v tako kratkem času, kot jih dovoljuje proces. Poleg tega je predsednik Vlade odgovoril zelo pavšalno, nič konkretnega. In vsekakor zaradi tega je izzval še dodatna vprašanja in potem še naprej dodatna vprašanja, na katera pa zaradi procesa ni mogel odgovoriti. Zato je, kolikor se spomnim, kolega Barovič predlagal, da se mu omogoči dodaten čas že danes zjutraj. Jaz pa sedaj predlagam, da se mu da dodaten čas na razširjeni razpravi, kajti tema je preveč pereča, da bi v nekaj minutah lahko ustrezno odgovorili. Tudi sam opažam, čeprav je napovedan že tretji paket ukrepov, da še nikjer nisem opazil, da bi se prva dva prijela pa prinesla kakšne večje posledice gibanja na bolje. Celo več, v domačem okolju sta ogroženi dve veliki podjetji, ogroženih je 500, pa še v drugem podjetju 300 delovnih mest in tudi ukrepi s skrajšanim delovnim časom in tako naprej, ki so bil že izvedeni, ne prinašajo tistega rezultata. Omogočiti je treba predsedniku Vlade, pa tudi ekipi ministrov, ki pripravljajo program sanacije, da na daljši razpravi predstavijo ukrepe in izmenjajo mnenja z nami poslanci oziroma prisluhnejo tudi kakšnemu predlogu. Glasoval bom za razširjeno razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Prav zato, ker je situacija zelo resna, bom glasoval proti takšnemu predlogu in se raje ukvarjal s konkretnimi vprašanji. Predsednik Vlade je jasno nanizal nekatere ukrepe, jasno je tudi odgovoril s konkretnimi dejanji na vprašanja v primeru konkretnega primera Pomurke. Jaz tudi verjamem, da moji spoštovane sodelavke in sodelavci morda ne poznajo v celoti, kako se dosedanji ukrepi opazijo, verjamem, da niso opazili, da so dosedanji ukrepi na primer ohranili 8.000 delovnih mest ali pa da niso opazili, da OECD Slovenijo uvršča med države, ki se najbolj uspešno borijo proti izzivom gospodarske krize. Da zaključim. Glede na to, da vse države na svetu danes iščejo rešitve, ki niso bile na mizi še pred šestimi meseci, in vse orjejo ledino pri takšnem izzivu in glede na to, da se je Slovenija doslej izkazala kot uspešna pri tem, ne vidim razlogov, da bi čas izgubljali s takšno razpravo. Mislim, da je ta naš čas zelo dragocen in se raje s konkretnejšimi zadevami ukvarjajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Bom glasoval za razširjeno razpravo, da omogočimo predsedniku Vlade, da se pogovorimo in dogovarjamo. Obrazložitev utemeljujem. Danes, jaz vem, da niste prebrali, je zaušnica 90-im poslankam in poslancev v časopisu Delo na četrti strani, ko se je nek poslanec, v tem primeru jaz, boril za 140 delovnih mest, da ne bi propadla, in poslal poslansko pobudo predsedniku Vlade s prošnjo, naj ustavi likvidacijo zdravega podjetja, je danes Državni zbor dobil odgovor, ki se glasi takole [[povedal vam bom prevedeno, lahko preberete]] : "Če ne boste poslanci držali gobca, bo še tistih 55 invalidov, ki jih želimo obdržati, šlo na cesto." Preberite si na strani 4, in to še Hrvat za povrhu vsega, lastnik podjetja Valkarton, lahko povem! Če vam to ni dovolj, kolegice in kolegi, če vas to, gospe in gospodje, ne strezni, da se je treba tu pogovarjati! Še enkrat, jaz predsednika Vlade spoštujem, ker hoče delati, hoče, ampak mi mu ne damo možnosti. Sami ne daste svojemu človeku možnosti, da pove, kaj je naredil, kaj bo naredil! Danes je 90 poslancev dobilo zaušnico. Še enkrat: "Če ne boste držali gobca, bomo vse nagnali na cesto." Če to ni dovolj, potem ne vem, kaj je. Še enkrat, vsi bomo glasovali za to razširjeno razpravo, ker ni samo Valkarton, ni samo Pomurka, ni samo MIP, ampak je teh podjetij in ljudi čez 80 tisoč!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Kampuš. Prosim.
Predsednik, hvala za besedo. Jaz ocenjujem, da bi vseeno morali nekoliko bolj pozitivno oceniti stanje in tudi ta drugi ukrep, ki se tiče subvencij skrajšanega delovnega časa, saj je prišlo jasno do izraza, da so tisti, ki so delodajalci, in tisti, ki so delojemalci, izrazili pozitivno mišljenje o tem ukrepu in pravijo, da je "prijel". Druga stvar, ki me v tem parlamentu strahovito moti - enkrat bomo morali reči bobu bob, to pa pomeni, da je treba tistim lastnikom, ki se de facto skrivajo za svojimi [[...]]
Spoštovani kolega Kampuš, dovolite! Zdaj ne bi razpravljali o vsebini. Če bomo o tem razpravljali, bo v okviru obrazložitev glasu tudi z druge strani razprava o vsebini. Zdaj nas pa zanima, da poveste, kako boste glasovali o tem predlogu. Prosim.
Hvala, predsedujoči. Bom upošteval vaš nasvet. Seveda ne bom glasoval za ta predlog iz preprostega razloga, ker ocenjujem, da je tretji paket tisti, ki bo pozitivno vplival. In mislim, da je tretji paket tisti, ki ga vsi podpirajo. Zato menim, da je treba nekoliko počakati, da bo tretji paket ukrepov obelodanjen in da bo prinesel tisto, kar si vsi skupaj želimo. Hvala.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima mag. Branko Grims. Prosim.
Hvala za besedo. Poglejte, mislim, da bi bila zelo dobrodošla ta razprava, da ugotovimo, zakaj v tej vladni politiki pravzaprav gre. Verjetno ste vsi opazili, da v odgovoru ni bilo nobene vsebine, razen v dveh besedah, ob katerih se zagotovo [[...]]
Gospod Grims, ni dovoljen komentar in polemika z Vlado. Vi obrazložite, zakaj boste podprli ali pa zavrnili predlog.
Ravno to poskušam obrazložiti.
Ne, tega niste počeli. Vi ste šli v polemiko z Vlado, ki tukaj ni prisotna [[...]]Poslanci med seboj razpravljamo o tem [[...]]
[[...]]naštevam razloge, zakaj bi bilo dobro [[...]]
Prosim, da se držite tega [[...]]
[[...]]da bi prvič v življenju spoštovali Poslovnik in vodili to sejo tako, kot je treba. O tem se bomo na tej seji še pogovarjali. Tisti, ki ste ob tem vzdihnili, gospod predsednik je zadnjič na Kolegiju izjavil, da Vlada, kadar ni predlagateljica, nikoli nima več kot pol ure in je zato spet skrajšal čas predlagateljem. Na prejšnji seji pa je isti gospod Gantar mimo Kolegija [[...]]
Gospod Grims, prvi opomin [[...]]
[[...]]dal Vladi dve uri [[...]]
Pri drugem opominu vam bom izključil mikrofon.
Toliko o resnicoljubnosti gospoda predsednika. Zdaj pa dovolite, da obrazložim svoj glas. Gre zato, da bi želeli vedeti, kaj je ta proaktivna politika. Zaenkrat smo samo priče proaktivnemu podaljševanju vrst čakajočih na zavodu zaposlovanje, proaktivnemu financiranju tajkunov in obenem proaktivnemu ukvarjanju koalicije samih s seboj, čemur po domače rečemo proaktivno kreganje znotraj koalicije in prodajanje megle. Obenem smo priče proaktivnemu zniževanju plač zaposlenih, proaktivnemu nazadovanju slovenskega gospodarstva in verjemite, da bi zagotovo vsakdo v tej državi rad vedel, kaj pravzaprav je ta vsebina te proaktivne politike sedanje vlade, ki jo je napovedal gospod premier.
In kako boste glasovali?
Seveda bom glasoval za, saj sem začel gospod predsednik, če bi [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Gospod Grims, nimate besede. Besedo ima gospod Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz podpiram to razširjeno razpravo, ker nisem dobil zadostnega odgovora. Situacija je tako resna in jaz nisem dobil odgovora, da je pravočasno ukrepanje Vlade in da je tudi zadostno. Tudi nisem dobil odgovora, kaj je proaktivna politika, kje je bilo uspešno ukrepanje Vlade in kako gredo ukrepi v pravi smeri. Teh odgovorov nisem dobil. Govori se sicer, da bo treba delati do 65 let, ne vem, če je ta ukrep v pravi smeri. Ne vem, če so stečaji Pomurke, MIP-a, Laboda, Mure, STS, Svilanita, LTH-a ukrepi v pravi smeri, zato bi želel to razširjeno razpravo. Nisem dobil odgovora, kaj pomeni ali kako izgleda, da se bodo bremena pravično razdelila. Ali je mogoče neprestano višanje trošarin za bencin ukrep v pravi smeri in da se na vse enako porazdeli?! Nisem dobil odgovora, kako je Vlada za zgled. Ali mogoče s tem, ker je 23. marca zvišala za en plačilni razred plače vsem državnim sekretarjem?! Pa bi rad dobil odgovor v tej razširjeni razpravi. Menim, da je prav, da predsednik Vlade dobi priložnost, da nam to pojasni. V tem kratkem odgovoru, ki ga je imel na razpolago, tega ni mogel obrazložiti. Zato bom jaz, še enkrat povem, podprl to razširjeno razpravo, da se opravi razprava v Državnem zboru o tej tematiki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo naprej, na balkonu lepo pozdravljam člane delegacije finskega parlamenta Eduskunte [[?]] in jim želim uspešno delo ter prijetno bivanje v Sloveniji. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] Nadaljujemo. Besedo ima gospod Miro Petek. Prosim.
Hvala lepa. Tudi sam se bom pridružil obema predgovornikoma in bom podprl razširjeno razpravo, kajti menim, da je predsedniku Vlade treba dati ustrezen čas, da lahko odgovori na vsa zastavljena vprašanja, kako Slovenijo popeljati iz krize. Verjamem in želim si, da bi tistih 100 tisoč delovnih mest, ki jih je obljubljala predhodnica današnje SD, da bi se to res uresničilo in da ne bi prišlo v svoje nasprotje, to je 100 tisoč brezposelnih, k čemur pa zdaj nezadržno drvimo. Borut Pahor je danes zjutraj tukaj rekel: "Mi sami krize ne moremo premagati." In v drugem odgovoru je rekel: "Vemo, da Vlada sama s svojimi razmišljanji ni dorasla obsegu in volumnu problemov, s katerimi se srečujemo." Dajmo se potem pogovarjati v tem parlamentu o tej krizi. Zakaj se tega bojite?! Dalje pa je Borut Pahor tudi dejal: "Rad bi vam zagotovil, da Vlada deluje kot ekipa." Kakšna ekipa?! Precej razglašena ekipa! Poglejte, kaj pišejo slovenski mediji. Danes piše Žurnal 24 ur: "Katarina Kresal: Golobič, nehaj se igrati in začni delati!" [[...]]
Spoštovani kolega [[...]]
[[...]]Večer piše [[...]]
[[...]]Petek [[...]]
"Pahorjeva posadka v [[...]]
To niso bralne vaje iz Žurnala [[...]]
[[...]]Dnevnik [[...]]
Prosim, da obrazložitev svoj glas. Prosim vas! [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]
Ni samo Žurnal. [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]Imam še toliko časa, da utemeljim. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Ti brcaš v temo.
Gospod Petek imate besedo. Mir v dvorani!
Kolegu Anderliču bi rad odgovoril, naj [[....]]
Ne, ne morete odgovoriti kolegu Anderliču. Prosim, obrazložite svoj glas.
Se pravi, da lahko govori samo nasprotna stran. Mi ne moremo govoriti, mi ne smemo več govoriti v tem parlamentu.
Vi imate glas, vi govorite.
Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dejan Levanič.
Hvala lepa za besedo. Predloga Slovenske demokratske stranke ne bom podprli, ker smo dobili jasne in točne odgovore s strani predsednika Vlade, kako se Vlada sooča s finančno in gospodarsko krizo. Dobili smo tudi odgovor, da Vlada ne more in ne sme direktno posegati v poslovanje posameznih podjetij, predvsem mimo zakonov, saj bi s tem grobo kršili matično zakonodajo. Tega se verjetno zavedate vsi. Moramo se tudi zavedati, da je politika, ki jo želimo na novo uveljaviti, da imajo posebno vlogo v podjetjih nadzorni sveti, delničarji, uprave družbe in da seveda na nek način nosijo tudi odgovornost za poslovanje družb. Slišali smo konkretne odgovore, da si Vlada s primernimi ukrepi ekonomske politike neprestano prizadeva olajšati delovanje podjetjem v težavah. Ena izmed takšnih stvari, ki jih lahko ponudi, smo slišali, da podjetje, ki je v težavah, lahko dobi kratkoročno posojilo za reševanje tega podjetja, z dodelitvijo najvišje možne državne pomoči na podlagi zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Družbe v težavah lahko kandidirajo tudi na razpis za dodelitev ugodnega kreditnega vira, ki bo namenjen investicijam v nove in dokončanje obstoječih razvojnih projektov ali za nujno potrebna obratna sredstva, ki ga bo na podlagi zakona o jamstveni shemi izvajala predvidoma že od druge polovice meseca maja 2009. To so bili konkretni odgovori drage poslanke in poslanci. Jaz verjamem, da Vlada ne želi slabe situacije v Sloveniji, ampak da želi to situacijo reševati. Kar pa se tiče konkretnega zapleta glede mesa v Pomurki, kar se strinjam, da je nesprejemljivo, da se tako ravna z dobrinami v naši družbi. Je pa Vlada aktivno reševala predvsem pri reševanju zapleta tako z Elektro podjetjem kot banko, ki je z notarskim zapisom zaplenila 90 ton mesa. In ravno na posredovanje ministra za gospodarstvo je banka sprostila zaplembo, tako da je lahko prišlo do razdelitve mesa med zaposlene in prodaje preostalega dela zalog. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Mislim, da je prav, da tudi sam podprem to razpravo. Mislim, da je prav, da tudi v parlamentu slišimo zgodbo o ljudeh, ki so se imenovali "vsak", "nekdo", "kdorkoli" in "nihče". Morali so opraviti pomembno delo in "vsak" je bil prepričan, da ga bo "nekdo" opravil. "Kdorkoli" bi to lahko naredil, vendar "nihče" tega ni opravil. "Nekdo" se je zaradi tega razjezil, ker je to delo mogel opraviti "vsak". "Vsak" je spet mislil, da to lahko naredi "kdorkoli". "Nihče" pa ni dojel, da tega "vsak" ne bo naredil. Končalo se je oziroma se bo tako, da je "vsak" obdolžil "nekoga", ker "nihče" ni opravil tistega, kar bi lahko "kdorkoli". To je zgodba vladajoče koalicije in o tej zgodbi, mislim, da je treba razpravljati v Državnem zboru in dati možnost premierju, da odgovarja na konkretna vprašanja. Zaradi tega bom razpravo podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Seveda bom tudi sam z veseljem in nujnostjo podprl ta predlog, kajti ta razprava bi bila zelo koristna predvsem za vse tiste, ki vsakodnevno trepetajo za svoja delovna mesta. Lahko se zavedamo, da vsak dan v Sloveniji nekaj sto ljudi izgublja delo in je tudi vsak dan zamujen, če se ne postopa tako, kot bi se moralo. Kdor je danes poslušal predsednika Vlade, pa čeprav marsikdo danes sicer tule razlaga, da je predsednik Vlade vse povedal, bi lahko iz njegove razprave razbral, da si želi in pričakuje o teh zadevah spregovoriti tudi z opozicijo. Kljub temu, da smo v opoziciji ponujali sodelovanje, ki ga je koalicija seveda zavrnila, je ponovno izrazil pripravljenost, da bi z opozicijo sodeloval in iskal rešitve, ki so za Slovenijo potrebne. Dajmo možnost, da se o teh zadevah tu odkrito pogovorimo, opozicija in koalicija, pa tudi Vlada. Kdo drug, če ne Vlada in seveda tudi parlament lahko poiščeta najboljše rešitve iz te krize. Zato še enkrat, vsak dan, ki ga tu po nepotrebnem zamujamo, je v škodo naših zaposlenih. Zato ne razumem, zakaj koalicija ne podpre, da bi žrtvovali nekaj ur in se tu pogovorili. Prepričan sem, da bi neko rešitev skupaj tudi poiskali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane in spoštovani! Tudi sam bom podprl predlog, da predsedniku Vlade omogočimo, da nam res nekaj razloži o ukrepih; o današnji obrazlagi predsednika Vlade o tretjem paketu ukrepov bi lahko uporabil podobno prispodobo, kot jo imamo Slovenci v ljudski govorici za obrazlago strahu otrokom: znotraj so ti ukrepi votli, okrog jih pa nič ni. Nihče ni vedel, o čem pravzaprav govori, zagotavljal nam je, da Vlada deluje dobro, proaktivno in tako naprej in celo delovanje Vlade primerjal z Državnim zborom, kot je rekel temu, "visokim zborom, kjer imate tudi nasprotja". Ampak saj tu smo zato, da imamo nasprotja, da imamo različne poglede. Od Vlade pa pričakujejo ljudje, da so tam ljudje, ki so šli v koalicijo, ki delajo za državljane, za državo, ne pa, da se prepirajo. Jaz verjamem, da ga je bilo pred današnjim izsiljevanjem Zaresa na današnjem svetu strah, pa da ni upal vsega povedati, vendar to ne sodi v ta Državni zbor in ta visoki zbor, tukaj mora predsednik Vlade razlagati ukrepe, ki naj bi delovali. Jaz mislim, da sploh ne bi bil potreben tretji paket, če bi prvi ali drugi kakorkoli prijel, če bi bilo v tistih dveh paketih nekaj vsebine. Ampak žal te vsebine doslej v Državnem zboru še nismo doživeli. In jaz mislim, da vsaj tu poslanci bi znali razumeti, če bi bili to ukrepi, ki bi imeli vsebino. Danes o vsebini ukrepov ni bilo govora, kajti zgleda, da so ti ukrepi znotraj prazni, okrog jih pa nič ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, ministrica, predsednik Državnega zbora! Jaz bom predlog za razpravo in možnosti razprave o problematiki v zvezi s padanjem našega gospodarstva, v zvezi s približevanjem politični krizi, namreč iz finančne in gospodarske smo zelo blizu politični krizi, podprl to razpravo, da bo predsednik Vlade tukaj v Državnem zboru, kjer je bil tudi potrjen in njegova Vlada, lahko jasno povedal, zakaj ne more pripraviti resnih ukrepov in zakaj je vse to nekako igra znotraj koalicije oziroma zakaj si del koalicije očitno želi, da bi Vlada oziroma da bi ta predsednik čim prej padel. Podprl bom predlog za to razpravo tudi zato, ker dobivamo pisma od državljank in državljanom. Nič čudnega, tega bo vedno več. Danes je preko 80.000 brezposelnih, septembra jih bo preko 100.000, konec leta preko 120.000. Čas je, res je skrajni čas, da poskušamo to preprečiti. Ampak državljani upravičeno pišejo takole, čeprav se sam ne čutim, da sem isti na tej barki, da v normalnih državah, v pravni državi [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]gredo gospodarski kriminalci v zapor [[...]]
Spoštovani kolega Pukšič, zdaj nimamo bralnih vaj. Prosim vas, obrazložite svoj glas.
Dobro, potem pa ne bom bral, pa bom tako povedal. Tam gredo kriminalci v zapor, pri nas pa takšne kriminalce podpiramo oziroma pišejo, ker vrana vrani ne izkljuje oči in smo potem vsi isti. Res je, da tisti, ki to podpirajo, so res na tej barki. Rad bi, da predsednik Vlade tudi pove, zakaj so Telekomunikacije vse prenesle na Ultra.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljena ministrica, sekretarka, sekretar, poslanke in poslanci! Jaz osebno podpiram to razpravo, kajti želim, da bi vsi skupaj pomagali rešiti še teh nekaj deset podjetij, kar jih bo ostalo morda. Na koncu koncev ne želim, da se dogajajo iste stvari še v preostalem dobrem gospodarstvu, ki ostaja. Zato dajmo skupaj pomagati in rešiti, rešitve iskati za ta podjetja, ki še delujejo, za ostala, ki so že šla v propad, tako ali tako jim nihče več ne bo pomagal. Zato podpiram to razpravo v Državnem zboru, da bi dejansko vsi skupaj našli skupni jezik in skupno rešitev. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Györek. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Očitno je za Pomurce danes slab, žalosten dan. Pogoreli smo že enkrat, to je z mojo pobudo oziroma s pobudo petih pomurskih poslancev za uvedbo visokošolskih programov v Pomurju. Danes pa vse kaže, da bomo pogoreli tudi drugič, ko SDS predlaga širšo razpravo za najbolj eklatantne primere negospodarnosti, to je recimo Pomurka v Murski Soboti. Žalostno je, da se tega ne zavedate, da je tukaj nujno potrebno govoriti o takih zadevah, ko se dela takšna gospodarska škoda in da se pokliče na odgovornost od Elesa, elektrogospodarstva, do A banke, do ne vem koga vse, ki si lahko privošči, da za piškavih 25 tisoč evrov računa elektrike propade tone in tone mesa. To je sramotno. In to ravno v moji regiji, najmanj razviti regiji v Sloveniji. Pa mi zdaj povejte, ali smo vseslovenski parlament ali je to parlament razvite Slovenije, za nas pa na koncu nič. Dragi Social demokrati, malo bom na vašo vest pihal. Samo v Prekmurju [[...]]
Gospod Györek [[...]]Trenutek, gospod Györek. Ni mogoče polemizirati pri obrazložitvi glasu. Ne morete se naslavljati na Social demokrate ali kogar koli drugega v tej dvorani.
Gospod predsednik, utemeljujem svoj predlog, da se razprava izvrši v parlamentu glede takšnih primerov, kot so Pomurka, Mura, MIP in da ne naštevam še dalje. Če o tem ne bomo razpravljali tukaj, ja prosim lepo, ja potem vsi ti vaši ukrepi, draga koalicija, ko jih izvajate, dejansko so potem to blef in pesek v oči slovenskemu narodu.
Hvala lepa. Glasujemo. Proceduralno? Gospod Tanko, želite obrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Podprl bom predlog za razpravo in mislim, da je ta razprava potrebna. Ko smo imeli 6% gospodarsko rast, smo slišali velikokrat, da je Slovenijo mogoče voditi bolje. Sedaj, ko smo prišli na minus 4% gospodarsko rast, slišimo, da smo storili vse in da ne moremo storiti nič več. Prišli smo od paradigme in se nam je to spreobrnilo v paradoks. Tisti, ki so govorili, da je potrebno in da znajo voditi bolje, so dosegli, da so se zadeve rapidno in radikalno spremenile. Nezaposlenih je v zelo kratkem času naraslo za 23, 24.000. In vsak dan se nam dogajajo zgodbe, ko ta zadeva samo še narašča. Ni ga ukrepa, ki smo ga sprejeli v Državnem zboru, ki bi ta proces kakorkoli zaustavil. Zato predlagam, glede na to, da smo bili velikokrat pozvani, da govorimo o pametnih stvareh, da to razpravo podprete in da govorimo dejansko o pametnih stvareh, da govorimo o tem, kaj je potrebno storiti, da se bodo ti trendi obrnili, da bodo začela tudi državna podjetja skrbeti za premoženje, da bodo znala presoditi, da je škoda večja od tistega, kar je potrebno sanirati. Dogaja se nam, da se nam paradigme preko parodije sprevračajo v paradokse. In na koncu teh paradoksov, ki smo jim priča, bomo doživeli velik polom. Zato predlagam, da razpravo podprete, da to razpravo opravimo in da se dogovorimo tudi o kakšnem ukrepu, ki bi ga bilo dejansko treba sprejeti in pripraviti, da bodo stvari začele delovati in učinkovati. Na tak način, ko se samo obdeluje in govori, da nekaj ni dobro, da nekaj ni potrebno, ne bomo stvari premaknili nikamor. Razprava je več kot potrebna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Srečka Prijatelja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Boruta Pahorja na poslansko vprašanje gospoda Srečka Prijatelja v zvezi z odškodninskimi zahtevami in odplačili odškodnin tako imenovanim izbrisanim. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu po skrajšanem postopku. Nadaljujemo drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LDS in Zares k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LDS in Zares k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 1. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 1. in 2. členu dopolnjenega zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tema členoma vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ne. Ugotavljam, da k predlogu za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev, niti niso bili napovedani. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o subvencioniranju študentske prehrane, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti 5. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga za sprejem avtentične razlage tretjega odstavka 157.f člena Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi, sklep: "Predlog za sprejem avtentične razlage tretjega odstavka 157.f člena Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah se ne sprejme." Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 4. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil predlagani sklep sprejet. Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je postopek za sprejem avtentične razlage končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah je primeren za nadaljnjo obravnavo." Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v drugo obravnavo Odboru za gospodarstvo kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda - to je s ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 4. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s ponovnim odločanjem o Zakonu o jamstveni shemi Republike Slovenije. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 5. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Lep pozdrav.