Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[10:02:35]] Зареєструвалося -416 Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні ювілей у Президента України. Я прошу давайте всі разом привітаємо главу держави з цим днем народження [[Оплески]] і побажаємо йому успіхів в ім’я процвітання України. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Віктора Терена. Прошу привітати нашого колегу і побажати йому міцного здоров’я. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 8 липня розглянуто 25 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 10 законів та 9 постанов, 3 законопроекти прийнято за основу, 3 законопроекти та 2 проекти постанов відхилено. Шановні колеги, надаю вам інформацію у вигляді оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданою заявою повідомляю про входження народних депутатів України до складу коаліцій депутатських фракцій „Стабільність і реформи” у Верховній Раді України шостого скликання Гацька Валерія Петровича, Деньковича Івана Васильовича, Круця Миколи Федоровича, Лук’янової Катерини Євгенівни, Сорочинської-Кириленко Раїси Миколаївни. Нема мотивів. Шановні колеги, тепер прошу уваги. У зв’язку з тим, що у нашому законодавчому портфелі є багато законопроектів, щодо яких ми маємо визначитися, до завершення цієї сесії, вноситься пропозиція яка, до речі, і обговорювалась і на Погоджувальній раді, щоб внести зміни до календарного плану нашої роботи: сьогодні провести вечірнє засідання, вилучивши годину для „Різного”, тобто для виступів народних депутатів, і завтра провести пленарні засідання – наголошую – пленарні засідання. А далі будемо визначатись. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Буде й неділя. [[10:05:35]] За-238 А тепер шановні колеги, щодо того як нам організувати наше пленарне життя, прошу від фракцій, по хвилині, записатися. Запишіться, будь ласка. Шановні колеги! Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Андрій Шкіль мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Володимире Михайловичу! Я розумію, що працювати ми можемо і в суботу, і в неділю, ми можемо взагалі навіть перенести наше сесійне засідання в Крим: там день народження у головної людини країни і цих околиць. Тому можна знущатися над цим – ну, не вартує. Я вас прошу давайте ми будемо працювати в рамках чинного хоча б тут в парламенті законодавства. Якщо найвищі посадові чиновники плюють на Конституцію, ганьблять країну, ну-то давайте, щоб хоча б парламент був тим взірцем, який демонструє чітку роботу і співпрацьованість. Тому що, ну я не знаю, ми вже котрий день приймаємо рішення голосувати все, що сюди принесуть, але, тим не менше, дуже тяжкий, дуже складний Закон про референдум. Ви розумієте, цим законом хочуть підмінити парламент загалом і знищити парламентаризм на Україні і в Україні, в тому числі. Тому я закликаю: ніяких субот, неділь, сьогодні треба поставити крапку на всіх спробах знищити парламентаризм в Україні. Ми не маємо права пропустити через порядок денний і проголосувати Закон про референдум антиукраїнсь.
Володимир Мойсик передає право на виступ Олегу Ляшку.
Дякую. Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, я хочу звернути вашу увагу на систематичне порушення Регламенту з боку керівництва Верховної Ради. Учора, всупереч нашим пропозиціям, був в цілому проголосований Закон про внесення змін до бюджету, де суттєво були скорочені соціальні видатки і представники опозиції були позбавлені можливості подати до другого читання ці пропозиції. Далі. Вчора, в цілому, всупереч нашій позиції був проголосований Закон про внесення змін до Закону про тендери, де впроваджуються корупційні схеми під приводом Євро-2012. Представники опозиції були позбавлені можливості внести до другого читання правки. Сьогодні ви поставили на друге читання, закон щодо діяльності Національного банку, цей закон був вчора проголосований в першому читанні. Верховна Рада не приймала ні рішення по скороченій процедурі підготовки до другого читання, не приймала рішення про порушення вимог Регламенту, аби позбавляти опозицію вносити свої пропозиції до цього закону. Я прошу сьогодні зняти з розгляду цей закон – раз, і дати можливість нам подати до нього поправки, оскільки це суттєвий закон. І друге, надалі, не позбавляти нас можливості давати.
Завершуйте, будь ласка.
не позбавляти нас можливості подавати свої пропозиції до законів, або скажіть, щоб ми пішли із залу і голосуйте тоді „галопом по європам” що хочете. Дякую.
Дякую. Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я думаю, избиратели с одобрением оценивают сегодняшнюю работу парламента, я имею в виду роботу в последнее время, когда мы конструктивно работаем и до 18 часов, и продлеваем свою работу, причем принимая очень серьезнейшие документы, очень серьезнейшие документы, и то, что мы выйдем и в субботу на работу я думаю это позитивно будет оценено людьми и люди скажут, что наконец-то парламент от болтовни перешел к делу. Где самое главное, ведь мы не принимаем просто так, вы смотрите, когда обговаривался серьезнейший документ Налоговая, Конституция, то мы приняли очень взвешенное совместное решение и Президента, и правительства, и парламента - оттянуть окончательное решение принятие этого документа на сентябрь месяц. Поэтому я думаю, мы также с вами серьезно обговорим каждую статью двух серьезных документов, имеется в виду и Закон о референдуме, и Закона о выборах и примем в редакции той, которая нужно стране эти документы. Спасибо.
Розглянути до завершення цієї сесії, проголосували. Тарас Чорновіл, позафракційний
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, працювати можна і в суботу, і в неділю, і в понеділок, - коли бачимо добрий результат, той самий Бюджетний кодекс, де хоча є певні промахи, але загалом хороший документ. Позицію, яку ми зайняли по Податковому кодексі, очевидно, добре, що така робота йде. І, якщо ми можемо визначити ще з десяток два питань, які дійсно потрібно прийняти, можна працювати і у вихідні і у весь наступний тиждень. Є питання про те, щоби за спішкою не наробити дурниць. Те, що нам горить, що ми маємо точно зробити обов’язково, це є Закон про вибори. Те, що, як на мене, зовсім не горить. І з шуму закладається міна сповільненої дії під всіх, в тому числі і під майбутнє Верховної Ради – Закон про референдум. Знаєте, в такий поспіх добре бліх ловити. Я би пропонував, давайте працюємо доти, доки не розв’яжемо потрібні питання, а Законом про референдум, так як і Податковий винести на обговорення громадських організацій, на обговорення експертного середовища, і потім приймати мудрий документ.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обмін думками. Завтра у нас пленарні засідання. ми будемо працювати, я переконаний, без поспіху, зважено. Якщо ми побачимо, що нам потрібні наступні пленарні тижні, то і наступні дні для пленарної роботи, то буде внесена пропозиція, щоб ми працювали і в неділю, в понеділок, у вівторок і так. Поки ми спокійно в зваженій обстановці не приймемо ті рішення, які ми маємо прийняти. Шановні колеги, відповідно до статей 25 і 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю з 10 до 11 години проводиться „година запитань до Уряду”. Представники депутатських фракцій, які не входять до складу коаліції внесли пропозицію під час „Години запитань до Уряду” заслухати інформацію Кабінету Міністрів України щодо стану роботи в сфері реформування податкової системи. Сьогодні Кабінет Міністрів України на „Годині запитань до Уряду” представляють віце-прем’єр-міністр України Сергій Леонідович Тігіпко, присутні також Міністр економіки Цушко Василь Петрович, перший заступник Міністра фінансів Копилов Вадим Анатолійович і перший заступник Голови Державної податкової адміністрації Маліков Валерій Олександрович. Шановні колеги, я запрошую до трибуни віце-прем’єр-міністра України Сергія Леонідовича Тігіпко. Нагадую вам, шановні колеги, що відповідно до Регламенту 30 хвилин відводиться на запитання до членів Кабінету Міністрів України від депутатських фракцій, що не входять до складу коаліції. Депутатська фракція Блоку "Наша Україна-Народна Самооборона", керуючись статтею 229 Регламенту Верховної Ради України заздалегідь письмово повідомила Кабінет Міністрів України щодо запитань на які Кабінет Міністрів повинен надати відповіді. Після відповідей віце-прем’єр-міністра України на ці запитання решту часу пропонується відвести на усні запитання від фракцій „Блоку Юлії Тимошенко”, якщо депутати будуть мати такі запитання. Потім 30 хвилин для запитань народних депутатів усіх, тобто, всієї Верховної Ради України. Немає заперечень? Немає. Дякую. Сергію Леонідовичу, будь ласка.
Доброго дня, шановні пані і панове! Я, Кабінет Міністрів отримав 5 запитань, з яких я хотів би почати відповідати. Перше запитання. Уряд, задекларувавши послаблення податкового тиску в частині найважливіших податків, демонструє непослідовність і неготовність до радикальних реформувань. Так, обіцяючи щорічне до 2014 року зниження ставки на 1 процентний пункт ПДВ і базової ставки податку на прибутку до 17 відсотків. Насправді, з 2015 року по суті відбудеться повернення до нині діючих ставок 20 і 25 відсотків відповідно. Тобто замість послідовності втілення проголошеної політики зменшення податкового тиску суперечливими заходами лише розгойдується податкове поле. Чи не є це свідченням відсутності стратегічного бачення урядом ідеології і напрямків податкового реформування, невпевненості уряду у власній позиції чи боязні складних реформ. Хочу звернути вашу увагу, що рівень оподаткування по податку на ПДВ і по податку на прибуток в Україні знаходиться на такому, я би сказав, середньоєвропейському рівні. Якщо подивитися на податок на ПДВ і подивитися на ті країни, які є нашими сусідами, подивитися на це навантаження, то ми знаходимося на середньому рівні. Так, у Польщі податок на ПДВ складає 22 відсотки, Словаччини – 23, у Франції - 20,6 відсотка, Швеції – 25, Австрія – 20. В країнах Європи за останні роки спостерігається тенденція до зменшення податку на прибуток. В середньому за останні 5 років він знизився з 30 відсотків до приблизно 25 відсотків. Тому після руйнівної кризи 2008-2009 року ми передбачили у Податковому кодексі зниження податків, починаючи з 2012 року на один податковий пункт, а дійсно з 2015 податкове навантаження буде повернуте на той рівень, який і був до цього. Чому це було зроблено? В першу чергу це було зроблено тому, що ми добре розуміємо, що за цей час наші підприємства дуже багато втратили і для того, щоб відновити їм їх обігові гроші, для того, щоб простимулювати економіку на період виходу з кризи і були запропоновані відповідні кроки. На посткризовий період основна ставка ПДВ 20 відсотків поступово по одному відсотку пункту знижується до 17, що дасть змогу заощадити обігові кошти платникам податків. Те ж саме, по 1 відсотку буде знижуватись податок на прибуток. Крім того, як вам відомо, складовими податкового навантаження поряд із розміром ставок податків вважається також існуюча в даний час значна кількість податків і зборів. Всього, якщо подивитися, то у нас сьогодні існує 147 податків і зборів. Сам порядок ведення обліку, заповнення та подання звітності, неоднозначність податкових законодавчих норм. Вважати зниження податкового навантаження тільки зниженням, зниженням ставок основних податків є невиправданим. І розглядати це питання можливо лише комплексно з іншими заходами щодо вдосконалення податкової системи. Зокрема із податку на прибуток зниження податкового передбачається здійснити також шляхом проведення правил визначення доходів і витрат до правил, встановлених для бухгалтерського обліку. Впровадження касового методу для нарахування податків. Більш економічно виправданих механізмів нарахування амортизації за податковим обліком. Інвестиційно-інноваційні податкові кредити тощо. Друге питання. У світовій практиці, у світовій практиці зниження певних важливих ставок оподаткування як правило супроводжується одночасним скороченням податкових пільг для досягнення збалансованості або недопущеності різкого скорочення надходжень до бюджетів. Однак, в Україні натомість ігнорується світова практика і пропонується суттєве розширення чи відновлення переліку пільг, звільнень і преференцій, насамперед у рамках спеціальних податкових режимів. Чи не є це свідченням відсутності ідеологічного підгрунтя і розуміння взаємопов’язаності напрямків політики, зниження ставок оподаткування та скорочення чи навіть ліквідації винятків і звільнень для забезпечення прозорої і зрозумілої податкової системи, вигідної не лише для податківців але і для пересічних громадян. Податкові пільги, звільнення і преференції в економіках всього світу застосовуються з метою стимулювання платників податків до розвитку важливих для країни напрямків економічної діяльності або для забезпечення підтримки певних економічних регіонів. Тому жодна держава світу не відмовляється повністю від податкових преференцій. Натомість країни в яких існують спеціальні податкові режими, демонструють високі показники з залучення інвестицій та розвитку економіки. Якщо подивитися на приклади. На території Білорусії сьогодні діє 6 вільних економічних зон. Російська Федерація - 16 особливих економічних зон із різними податковими адміністративними та митними режимами. Латвія - 4. Литва - 2, В Ірландії 1 з самих старих з 1959 року діє зона. Іспанія 8 зон із різними режимами, Казахстан 6, Туреччина 8. Є такі зони в Сполучених Штатах, в Канаді, Великобританії. Тому положенням проекту Податкового кодексу спрямовані на оптимізацію податкових пільг, а не на їх ліквідацію. При цьому передбачається посилити відповідальність платників податків за нецільове використання вивільнених від оподаткування коштів, що сприятиме посиленню економічного ефекту від їх застосування. Розглядати питання скасування пільг можливо лише комплексно з іншими заходами щодо вдосконалення податкової системи. Зокрема, те, що стосується спеціальних податкових режимів, особливості функціонування спеціальних економічних зон. Враховані положення Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур, що сприятиме активізації інвестиційної та інноваційної діяльності. Розвитку депресивних територій не призведе до втрат бюджету або викривлення конкурентного середовища в середині країни. Передбачено, зокрема, запровадження режиму спеціальної митної зони. Товари ввезенні на територію таких зон розглядаються як такі, що знаходяться поза межами митної території України. Операції з ввезенням товарів крім транспортних засобів підакцизних та групи від 1 до 24 групи на такі території виключно реалізація інвестиційних проектів і не обкладається ПДВ. Операції вивезення за межі України з цих зон не оподатковується також ПДВ. Ввезення товарів і готової продукції з цих зон на митну територію України відбувається в режимі імпорту зі сплатою всіх відповідних податків і зборів. Я вважаю, що ми врахували ті проблемні питання, які у нас були, коли в Україні застосовувалися відповідні режими роботи. Третє запитання. Вітчизняний бізнес має змогу знизити обсяг нарахувань податків за рахунок застосування спеціальних податкових режимів інвестиційно-інноваційного кредиту та інших заходів, які часто мають непрозорий, а тому і корумпований характер. Водночас для компенсації втрат бюджету, від зниження фіскального навантаження на корпоративний сектор в проекті Податкового кодексу уряд, по суті, намагається підвищити оподаткування доходів фізичних осіб, у тому числі найменш забезпечених верств населення. Чи не вважаєте ви за доцільне, для забезпечення соціальної справедливості в кодексі, по-перше, взагалі ліквідувати поняття „соціальні пільги”, яка лише вводить в оману стосовно рівня оподаткування фізичних осіб; по-друге, встановити величину неоподаткованого мінімуму не нижче рівня мінімальної зарплати, щоб вивести мінімальні доходи за поле оподаткування? Податкова соціальна пільга була запроваджена Законом України „Про податок з доходів фізичних осіб” для соціальної підтримки саме малозабезпечених верств населення. Встановлення неоподаткованого мінімуму на рівні мінімальної заробітної плати порушує один з основних принципів оподаткування щодо рівності та недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації. Така пропозиція не має соціального спрямування, яка передбачає податкова соціальна пільга, і руйнує функцію, яку вона на сьогодні виконує. Подана пропозиція, враховуючи динаміку щорічного зростання мінімальної заробітної плати, призведе і до збільшення неоподаткованого мінімуму. Таким чином, ми можемо отримати як надвеликі і економічно необґрунтовані суми неоподаткованих доходів, що призведе до значних втрат місцевих бюджетів, так і „стимул” [[в лапках]] для суб’єктів приховувати реальний розмір заробітної плати і платити мінімальну. Лише в діючих умовах та у цінах 2010 року, від цього втрати місцевих податків будуть складати приблизно 2 мільярди 800 мільйонів гривень. Ось чому уряд планує разом із зниженням податкового навантаженням податкового навантаження рухатися лише вперед у пенсійній реформі. Що разом із введенням єдиного соціального внеску, який ви вчора прийняли і який 12 років обговорювався - і я вдячний, тому що цей закон дуже гарний і допоможе серйозно українському бізнесу: зменшити витрати часу на адміністрування, - спонукає до виведення з тіні дійсно заробітної плати та її росту. Четверте запитання. Для досягнення задекларованих урядом цілей у податковій сфері необхідними є супровідні реформи, організація податкової служби, принципів її роботи, технічної оснащеності тощо. Тобто податкове реформування вимагає модернізації взагалі податкової служби. Однак як відомо, жодна державна установа не спроможна змінювати та контролювати саме себе. Хто і яким чином виконуватиме моніторинг модернізації податкової служби зважаючи на розширення повноважень податкових органів разом із ущемленням прав податкових податків, передбачених у новому кодексі. Я вибачаюсь, але дуже довгі запитання. Я хотів би короткими, але я не можу ті запитання, які подані в письмовому вигляді, якось скоротити. Що стосується цього запитання, то я переконаний, що дійсно, це надзвичайно важливо і хочу доповісти, що реформування податкової адміністрації відбувається по цілому ряду проектів. Самий основний проект, який зараз модернізує податкову адміністрацію, відпрацьовується разом з Світовим банком і має достатньо довгостроковий термін, називається він „Модернізація державної податкової служби”. Основними напрямами у завданні цього проекту є: забезпечення умов для добровільного виконання платниками податків, вимог податкового законодавства, забезпечення прозорості, компетентності, передбачуваності та неупередженості діяльності податкової служби, створення високопрофесійної інформаційно розвиненої податкової служби шляхом розробки та впровадження програми розвитку інформаційної інфраструктури. З метою перевірки цього стану існують дві громадські ради, стану цього проекту існують дві громадські ради, до яких входять у тому числі і народні депутати. Раз у півроку разом зі Світовим банком переглядається хід проекту, в якому можна буде, можливо, мінятися, де податкова адміністрація звітує, і можна міняти якимось чином ті напрацювання, які проводились за ці півроку. Коли буде завершений цей проект, ми в Україні отримаємо, дійсно, всі умови для діяльності податкової служби європейського рівня. І якість її роботи буде виключно залежати від того, хто буде очолювати, хто буде Прем’єр-міністром, тому що, як правило, Прем’єр-міністр координує діяльність Міністерства фінансів, а міністр фінансів безпосередньо впливає на голову податкової адміністрації. П’яте запитання. У міжнародному рейтингу сприяння бізнесу у 2010 році Україна за показником ефективності податкової служби посідає 181 місце із 183 оцінних країн. На яку позицію за вашими оцінками зможе переміститися Україна у вказаному рейтингу у випадку запровадження пропонованого варіанту кодексу? Наскільки я розумію, мова йде не про це дослідження, а в це дослідження включається 11 показників. Один з 11 показників називається „простота оподаткування”, і він якраз показує рівень податкового навантаження і адміністрування цих податків у країні. Дійсно, за цим показником ми на сьогодні займаємо 181 місце серед 183 країн, проте, вже за цей рік на один пункт ми трошки покращились, але все одно говорить про те, що у нас одне із самих гірших податкових законодавств у світі. Чому і уряд пропонував зараз терміново розглянути і повернутися до питання Податкового кодексу. Крім того, необхідно подивитися на складові визначення цього підрейтингу. Це інформація про податки, які повинна виплатити компенсацію підприємству середнього розміру, а також враховується адміністративний тиск пов’язаний зі сплатою податків, зокрема перевіряється кількість податків. Ми Податковим кодексом зменшуємо кількість податків з 42 до 24. В цей час також враховується час на обрахування цих податків і внесення відповідних декларацій. Якщо ми зменшуємо на 43 відсотки кількість податків, ми можемо говорити, що приблизно на такий же відсоток ми зменшуємо і обсяг адміністрування. Ставки основних податків. У нас є вони абсолютно прийнятними, і вони не будуть серйозно впливати на зміну нас у цьому рейтингу. Середній рівень оподаткування тощо. Якщо говорити про податкове оподаткування, то тут ми теж знаходимо на нормальному рівні. А якщо включити ще пенсійні системи, соціальні фонди, то отут якраз наше податкове навантаження дуже значно збільшується і стає набагато більшим, ніж в середньому по Європі. Очевидно, що якраз запропоновані зміни до Податкового кодексу частково зможуть зняти ці проблеми.
Шановні колеги, прошу депутатів фракції БЮТ записатися на запитання. Ні, ви вже на письмове запитання відповідь отримали. Прошу записуватися, шановні колеги. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Шишкіна, будь ласка. Олегу Ляшку право на виступ?
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Батьківщина”. Шановний Сергіє Леонідовичу, учора Верховна Рада прийняла рішення про відправлення уряду для організації всенародного обговорення проекту Податкового кодексу. Проект Податкового кодексу, поданий урядом і підготовлений в тому числі і за вашою участю як віце-прем’єра викликав шквал обурення в країні, оскільки там відроджується всевладдя Адміністрації, безспірні списання коштів з рахунків підприємств і маса-маса інших недоречностей, які обмежують права бізнес-середовища. Скажіть, будь ласка, як так вийшло, що з уряду, де ви віце-прем’єром по економічній політиці, вийшов такий ганебний документ? Чому ви як віце-прем’єр не доклали зусиль до того, щоб цей документ взагалі не з’явився на світ, поки не буде доопрацьований? І чи будуть враховані там всі ті пропозиції, які ми подали, яких понад 5 тисяч пропозицій. Дякую.
Дякую. Пан Ляшко, я хочу зразу сказати, що, коли ми розглядали можливість подачі цього законодавчого проекту закону, проекту кодексу, то перед нами була дилема, що робити: чи відкладати це на достатньо довгий термін і робити це восени, чи робити це швидко, але подавати недосконалий податковий кодекс. Чому? Тому що у нас практично напрацьованого варіанту, не дивлячись не те, що в нас був колись час, коли ми розглядали 4 податкові кодекси в цій залі, не було. Було прийнято рішення подати той податковий кодекс, який напрацьовувався разом з бізнесом в 2007 році. Але після цього відповідні зміни були внесені Міністерством фінансів, податковою адміністрацією – і ми отримали той продукт, який ми зараз маємо. Сьогодні ми маємо достатньо нормальну робочу групу, в яку ввійшли представники Великої четвірки, представники українських роботодавців, українських підприємців, європейських бізнес-асоціацій, Американської торгової палати, які представляють інвесторів. І разом ми практично уже зараз завершили роботу над тими змінами, які нам потрібно, для бізнесу, в першу чергу для бізнесу. Що вдалося зняти? Уже всі внесені зміни щодо необґрунтованих, підвищених штрафних санкцій, зняте безспірне списання коштів платників без рішення суду, зняте посилення адміністративного тиску на суб’єктів підприємницької діяльності, неконституційних контрольних заходів з боку податкових органів, збережена рівноправна відповідальність як платника, так і держави; скасовані додаткові перевірки платників, забезпечений певний захист. І зараз ми будемо рухатись абсолютно для мене зрозумілим шляхом. Уже через 10 днів ми зможемо обговорити з професійними людьми, обговорити в тому числі і з представниками опозиції, обговорити ті зміни, які ми зараз внесемо. Я можу сказати.
Завершуйте відповідь, будь ласка.
Ніяких 5 тисяч змін там не потрібно. Для того, щоб змінити ті основні проблеми, які є, достатньо 150 поправок. Для того, щоб відшліфувати, потрібно 300 поправок. І ми, якщо б була конструктивна робота у Верховній Раді, могли б за цей короткий час мати абсолютно нормальний податковий кодекс. Тому що тут розглянути 300 поправок було би легко. І ми їх підготували уже сьогодні. Але зараз ми підемо через те, що ми проведемо певні консультації і восени ми дамо гарний вам документ.
Андрій Павловський, фракція БЮТ.
Шановний Сергію Леонідовичу, все ж таки як же так сталося, що ви нібито ліберал випустили такий ганебний Податковий кодекс з уряду, що фактично знищує малий і середній бізнес, створює преференції тільки для великого олігархічного капіталу, наближеного для Партії регіонів. Я думаю, що ви не повинні були ставити цей підпис під цим ганебним Податковим кодексом, який замість 5 років, що обіцяли податкових канікул, дав нашим підприємцям податкове гестапо. І інше питання. Ви зробили резонансну заяву щодо непрозорого корумпованого продажу „Луганськтепловозу”. І зробили це вже після того, як Ігор Коломойський оскаржив в судах цей продаж, тому що була занижена вартість вдвічі. Що керувало вами? Те, що держава недоотримала 50 мільйонів доларів чи ваші старі бізнес-зв’язки з тим же Ігорем Коломойським по банку „Приват”. Дякую.
Дякую. Що стосується того, першого запитання, то я на нього відповім. У нас була дилема: чи не повертатися до цієї теми взагалі зараз і чекати осені, тому що у нас не було готового Податкового кодексу. І я можу сказати, що попередня влада, яка перед цим працювала 5 років, нічого конструктивного і конкретного у цьому заході не зробила. І тому до цього часу ми залишаємося на 181-й позиції 183 країн по нашому податковому законодавству, по його адмініструванню. Залишати цю ситуацію таким чином, я вважаю, недоцільним. Нам потрібно атакувати цю проблему, атакувати і не боятися її. І не дивлячись на всю критику, я вас можу запевнити, через два тижні наше українське суспільство і наш бізнес побачать гарний Податковий кодекс. Тому що все, про що ви говорили, це все ж таки напівфабрикат. А в кінці кінців ми отримаємо гарний продукт. Хотіли прискорити час для того, щоб уже в цьому, за цей період ще до літа, практично до закінчення вашої сесії, отримати нормальний Податковий кодекс. І я ще раз хочу підкреслити, трьомастами поправками ми б його змінили абсолютно і для цього не потрібно було б нам дуже багато часу. П’ять тисяч поправок, це політика – це не економіка. Що стосується „Луганськтепловозу”, то дійсно, йшла розмова про те, що коли виставляється „Луганськтепловоз” на продаж, безумовно, потрібно було ставити мінімальну ціну на тому рівні, на якому були отримані гроші від попередньої приватизації, яка теж була абсолютно, на мій погляд, не прозорою і абсолютно повинен був бути абсолютно вільним доступ до приватизації будь кого. Тобто там вирішальним повинні були бути в цьому конкурсі гроші. Коли відбувся конкурс, то я через невеликий час зрозумів, що не був допущений один з учасників. І причому, після того, коли я зателефонував і почав розбиратися, які підстави, не допустили їх ввечері перед.
Закінчуйте, будь ласка.
ввечері, перед днем конкурсу. Тому я вважаю, що тут була не дивлячись на те, хто туди виходив, Коломийський чи хтось інший, олігархи – не олігархи, Україна втратила мінімально 200 мільйонів гривень і я вважаю, що це абсолютно не прозоро і не вірно. Знаю, що знову будуть суди, знову будуть повернення і нормальних інвестицій.
Дякую. Народний депутат Олійник, фракція БЮТ.
Шановний Сергій Леонідович! Очевидно вам близька ця тема, але треба все-таки відповідь отримати. В України, на жаль, існує дивна силова структура, яка називається Податкова міліція. Ця Податкова міліція займається дивною, як на мою думку діяльністю. От ми взяли за півроку данні діяльності тільки одного обласного центру. 540 обшуків і виїмок отримано в судах відносно підприємств і тільки одна кримінальна справа за цей час в цей суд направлена за подіями 2006 року. Це що таке спеціальне злочинне угрупування, яке займається цілими днями тільки тим, що воно проводить обшуки і виїмки, знімає банківську таємницю і результативність такої діяльності – одна справа на 540 обшуків. Для чого такій Податковій міліції, для чого такій структурі, ще спецназ, з ініціативною вийшов уряд минулого тижня своїм розпорядженням. Чи потрібний взагалі такий орган і хто понесе відповідальність за порушення конституційних прав громадян там, де проводяться обшуки і виїмки, дестабілізується підприємницька діяльність і.
Дякую за запитання, пан Олійник. Що стосується роботи Податкової адміністрації, Податкової міліції, ми бачимо, що за останні десь два, два з половиною місяці ми отримуємо дуже багато скарг на роботу Податкової служби, Податкової міліції конкретно. В тому числі і окремо ще теж дуже багато скарг на роботу митної служби. За цей час були прийняті відповідні заходи, були проведені в мене засідання декілька разів з Податковою адміністрацією і з підприємцями різних рівнів, були відповідні листи мною відправлені, були проведені в областях засідання підприємців і податківців. І тут я можу сказати тільки одне, прикро, що є така практика. Для того що змінити це, в тому числі, в першу чергу, мені здається, треба дуже уважно відпрацювати той же Податковий кодекс. Ця тема, якщо ми зменшимо кількість податків, якщо ми зробимо абсолютно прозорим адміністрування цих податків, якщо ми спростимо податкову декларацію, яку я вважаю потрібно розглядати разом з Податковим кодексом. Якщо ми це все зробимо, тоді буде менше якихось мотивів для того, щоб приходили, займалися якимись виїмками, це раз. Друге. Те що ми зараз будемо стимулювати, зменшувати податкове навантаження, теж нам буде робити гарну службу. Тому я вважаю, якщо є якісь позиції, які конкретно виникають, звертайтесь, будемо розглядати. Але я розумію, що потрібно міняти систему, в тому числі, і Податковим кодексом в першу чергу. Дякую.
Валерій Писаренко, фракція БЮТ.
Сергій Леонідович, хотів вам задати, продовжити напевно питання, яке ви зараз підняли, щодо роботи і діяльності Податкової міліції. Звичайно, що ми не зможемо з вами ніяких реформ проводити з податковою системою, якщо ми не приберемо каральні органи для підприємців, які сьогодні існують. Ось, наприклад, ту статистику, яку сьогодні мій колега сказав, що зі ста справ, в кращому випадку одна доходить до суду – це означатиме, що 99 це справи, по яких з підприємців намагають вибити кошти за закриття цих справ. І в мене запитання таке: чи буде розглядати, по-перше, Кабінет Міністрів персональну відповідальність керівництва податкової служби. І, по-друге, ось сьогодні на порядку денному парламенту раптово з’явився законопроект, щоб зробити з податковою міліцією щось страшніше, ніж воно є. А саме зробити головні слідчі управління і більше того, ще тиждень тому ми зареєстрували законопроект, яким ми запропонували, взагалі, прибрати налогову.
Завершіть формулювання питання, прошу вас.
на минулому тижні ми подали законопроект, яким ми взагалі запропонували податкову міліцію прибрати і передати ці функції на міліцію як це раніше і було. Тому що сьогодні, на жаль, це система корумпованих органів за які, на жаль, ніхто не відповідає і ніхто з цим нічого не робить. Я хотів би послухати вашу точку зору і про підтримку чи не підтримку такої ідеї. Дякую.
Пане Писаренко, що стосується персональної відповідальності, то я можу сказати, що переконаний ця персональна відповідальність буде. І уже зараз ми бачимо, що деякі міністри персонально відповідають за ту ситуацію, яка є в країні в їх напрямках тих, які вони координують – не дивлячись на те, що пройшло буквально три-чотири місяці як вони призначені. Часу вже достатньо для того, щоб продемонструвати якісь відповідні зміни. Що стосується Податкової адміністрації і податкової міліції, то я сьогодні переконаний, що якихось додаткових повноважень сьогодні вони не потребують. Дай Боже, щоб вони справились з тими повноваженнями, які є сьогодні вже. І за їх, по цих повноваженнях вони можуть абсолютно спокійно виконувати свої функції. Хоча я можу сказати, що разом з бізнесом, з яким ми зараз відпрацьовуємо Податковий кодекс, ми самі запропонуємо ті пропозиції, які посилять адміністрування в тих напрямках, де нам це потрібно, бізнесу, де буде потрібно це. Чому? Тому що боротись з податковими втечами, з податковою оцією. з цими ямами податковими, які сьогодні є, повинен і бізнес теж. І такі пропозиції ми надамо. Що стосується змін самої податкової адміністрації, ви знаєте, я говорив вам, що ми ведемо зараз проект із Світовим банком. Світовий банк зараз нам допоможе відпрацювати гарну систему. Ми її закінчимо найближчим часом, за рік буквально, півтора ми закінчимо реформування це. А все після цього буде залежати від політиків у першу чергу. І от у мене зараз завдання, мені здається, реформувати це таким чином, щоб воно було готове до прийняття політичних рішень. На жаль, до цього часу це не робилося. Ми завершимо цей проект і такі підстави будуть надані. Дякую.
Шановні колеги, тепер прошу записатися на запитання усіх народних депутатів. Проводиться запис. Прошу записуватися усіх народних депутатів. Народний депутат Козуб, Партія регіонів.
Шановний Сергій Леонідович, у бізнес-середовищі постійно піднімається питання щодо підвищення у проекті кодексу адміністративного тиску на суб’єктів господарювання, передбачається застосування надмірних штрафних санкцій, тощо. Як ви прокоментуєте це зазначення? Дякую.
Коли пішли уже відповідні зауваження і дуже багато було їх направлено у першу чергу от якраз на зменшення оцих адміністративних методів, які пропонувалися у цьому Податковому кодексі, то було проведене відповідне засідання під головуванням Прем’єр-міністра, де було чітко вказано, що всі позиції по адмініструванню залишаються на тому рівні, на якому вони є сьогодні. Не однієї норми посилювати ми не будемо зараз. І ми зараз уже відпрацювали з комітетом ці зміни, які залишаються у діючій позиції, нічого посилювати ми не збираємось. За виключенням одного того, що я сказав, що сам бізнес запропонує ті зміни, які дадуть нам можливість боротися з податковими оптимізаторами, і це буде таке, добровільне рішення самого бізнесу. Все інше буде діяти таким чином, як діє і зараз. Дякую.
Добре. Ярослав Кендзьор.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!” Прошу передати слово Олександру Бондарю.
Олександр Бондарь, мікрофон.
Шановний Сергій Леонідович! Я вас знаю багато років і ваша остання заява мене, як економіста, дуже дивують. Ви через місяць тільки розібрали, що „Луганськтепловоз” був проданий непрозоро. Хоча про це всі експерти сказали в той же день. Ринкова вартість на біржі в цей день акцій „Луганськтепловозу” була вдвічі більша. Цього достатньо для того, щоб визначити прозорість цього конкурсу. Друге. Ви зараз визнали, що з 15 року всі податки, які ви зменшуєте, повертаються назад. Ярошенко мені з трибуни гарантував, що це помилка в Податковому кодексі. Тобто у вас нема єдності в уряді. І третє. Я був впевнений, що після того, як уряд подасть такий Податковий кодекс, який, ну, не критикував тільки лінивий економіст. Ви подасте у відставку, ви його продовжуєте захищати. І зараз нам виправдовуєте, що ви його будете вдосконалювати. Навіщо його було подавати взагалі. Навіщо так псувати імідж України таким.
Пан Бондар! Більшого псування іміджу України економічного, ніж те податкове законодавство, яке сьогодні працює в Україні, ми вже не придумаємо. Ми знаходимось на рівні, нижче рівня африканських країн. І це, і це відповідна більшість, яка могла змінити за 5 років це законодавство, не зробила нічого. Це перше. Тому зараз у нас просто було мало часу. І нами рухало тільки одне – бажання змінити ситуацію. І ми її змінимо. Тому що вся критика, яка іде, це я ще раз хочу сказати, іде критика напівфабриката, іде критика того законодавства, яке не прийнято, а яке запропоновано. І я не захищаю ті пропозиції, які були надані. Буду казати відверто, члени Кабінету Міністрів не встигли нормально ознайомитись навіть з тим Податковим кодексом, який надавався. Не було часу. Тому що було прийнято рішення – подаємо такий, як є зараз, який готовий. А після цього між першим і другим читанням його змінимо. Я вам сказав, 150, максимум 300 поправок можуть його змінити. Ці поправки ми всі внесли. І сьогодні, якщо б Податковий кодекс розглядався, більшість могла б його підтримати, і українське суспільство отримало б гарний Податковий кодекс, який би не посилив адміністрування, але який би скоротив кількість податків, значно скоротив би, на 43 відсотки по кількості і так далі, вніс би нормальні позиції. Що стосується 2015 року і податків. Ви знаєте, треба подитись на те, яким чином буде реагувати Україна. Багато країн, та ж Польща свого часу, коли у них були часи не кращі, ніж у нас, вийшла з кризи за рахунок того, що вони зменшили податкове навантаження. Попробуємо зробити це і ми. Але як буде реагувати економіка, ми ще не знаємо, побачимо. Якщо при зниженні рівень віддачі від економіки буде збільшуватись, то я переконаний, що нам не потрібно буде збільшувати і повертатися на ті ж податкові норми, які діють сьогодні, а якщо ні, то може і прийдеться. Час покаже.
Ярослав Сухий передає право на запитання Олегу Зарубінському.
Шановний Сергію Леонідовичу, як на мене, я вам відверто скажу, що логіка досить сумнівна – подавати законопроект, а потім самим вносити туди 300 поправок. Але не про це. У мене є абсолютно конкретне запитання. Сергій Леонідовичу, скажіть, будь ласка, популізм і демагогія мають колись закінчитися, коли деякі люди, не ви, я знаю хто, нав’язують внесення у Податковий кодекс податку на нерухомість в той час, коли в європейських країнах цей податок нівелюють і знімають. От скажіть, будь ласка, чому людина, яка всією родиною будувала будинок, нехай великий будинок, потім іде на пенсію, і за що вона має платити? Вона з легальних доходів це побудувала, тому що суд не визнав, що це нелегальні доходи, ПДВ заплатила, коли придбала будматеріали, будівельникам платила. Скільки людині треба платити податків, по-перше? І чи це взагалі не демагогія і популізм? Ми ж вважаємо, що людині треба дати мотивацію, треба дати стимули для того, щоб.
Дякую за запитання, пан Зарубінський. Я можу сказати, що ми бачимо реакцію Верховної Ради на всі питання, які стосуються податку на нерухомість. Практично в цій залі зараз цей податок не буде сприйнятий абсолютно. Я вважаю, що, дійсно, погоджуюсь з вашою логікою і, я вважаю, що потрібно було все ж таки внести в податкове законодавство наше, це податок на багатство. І там потрібно було би вже врахувати в тому числі оподаткування великих приміщень, великих будівель, але це не говорить, що від цього повинні постраждати, ну я би сказав так, 90 відсотків українських родин, а 10, я переконаний, що будуть мати гроші звідки заплатити за те, якщо у них там будуть приміщення там 500, 600, тисячу метрів квадратних. Я розумію, що оце ми врахуємо, все інше, я думаю, робити ми не будемо. Дякую. Ви знаєте, я можу сказати так. Ви знаєте, коли важкі часи, то все одно суспільство повинно займатися тим, щоб перерозподілити доходи від багатих до бідних. Під час кризи не можуть тільки бідні розраховуватись за ситуацію, яка склалася. І тому, якщо є можливість, я вважаю, це не будуть якісь надзвичайні податки, які будуть дестимулювати вкладання грошей, але, якщо є можливість поділитися, то, я вважаю, що це треба зробити. Дякую.
Ковалевська, фракція Партії регіонів.
Юлія Ковалевська, фракція Партії регіонів. Шановний Сергію Леонідовичу, скажіть, будь ласка, що буде відбуватися зі спрощеною системою оподаткування, і чого чекати взагалі нашому малому бізнесу. Дякую.
Дякую. Що стосується спрощеної системи оподаткування, то, безумовно, цей розділ в Податковому кодексі повинен залишитися. Ми дуже багато працювали над спрощеною системою оподаткування, тому що, мені здається, соціальна важливість цієї системи сьогодні для нас надзвичайна, просто надзвичайна, 3 мільйони працівників працюють за рахунок цієї системи. І їх підприємства чи вони як фізичні особи сплачують податки по спрощеній системі. До чого ми домовилися? Практично ми найшли згоду, повністю згоду з бізнесом і яка позиція там буде враховуватися. Перше. Податок з продажу залишиться 3 відсотки, плюс ПДВ. чи 5 відсотків. Це раз. Друге. Будуть сплачуватись всі соціальні внески. Всі, повністю по мінімальному рівні заробітної платні. І це будуть сплачуватись і ті – це я говорю про юридичних осіб – і наймані працівники, і самі засновники будуть сплачувати. Певні види діяльності по пропозиціям самого бізнесу будуть вилучені з прощеної системи. Чому? Тому що там іде чітка оптимізація, ми втрачаємо податки, а практично ці види діяльності не притаманні як такі для малого бізнесу. Ще хочу ще раз підкреслити, всі наші розрахунки, які ми провели, до речі, з податковою адміністрацією говорять, що такі ж підприємства, які працюють за такими ж обсягами і по таким же напрямам, по таким же видам діяльності, які знаходяться на загальній системі, сплачують менше податків до держави, ніж по спрощеній системі. Тому що стосується юридичних осіб, у нас тут є проблема. Вчора ви прийняли рішення, я ще не бачив його остаточно, по яким там буде платитись повне пенсійне забезпечення. Я можу сказати, що це викличе багато суперечок в суспільстві, я не думаю, що це рішення сьогодні буде оптимальним. Чому? Тому що фізичні особи – це в основному люди, які працюють на базарах, вони сьогодні затиснуті іншими умовами. Вони платять сьогодні державі набагато менше, ніж вони платять за. по договору оренди.
Будь ласка, завершуйте.
ніж ці люди платять по договору по обслуговуванню території. Тому я вважаю, що такий крок ми можемо робити одночасно, коли ми приймемо, скажімо, закон про торгівлю, де ми чітко покажемо, що цей договір повинен бути прозорим, що там повинна бути обмежена рентабельність. Хай вона буде не дуже маленькою – 30-35 відсотків, от тоді можна перекласти і на пенсійне забезпечення.
Дякую. Корж передає право на запитання Володимиру Бондаренку.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Шановний Сергію Леонідовичу, у мене, та й не тільки у мене, складається враження, що ви як урядовець і віце-прем’єр-міністр більше займаєтесь сьогодні саморекламою, ніж роботою в уряді. Я от, наприклад, два дні не можу зняти у себе на ноутбуці ваш баннер, який, як муха, там літає, на „Українській правді” та на деяких інших сайтах; весь Київ завішений вашою рекламою про те, що ви великий реформатор і готові здійснювати ці реформи. Скажіть, оцей Податковий кодекс – це ваше бачення України чи вам його хтось нав’язав? Тому що те, що ви нам подали, - це знищення не тільки бізнесу, а знищення фактично людей, порушення Конституції. Тобто ви подали від себе, тепер ми всі разом знімаємо звідти все, що можна, щоб він хоча би набрав якогось людського вигляду. Я знаю вже про деякі ваші реформи, та і не тільки я. Свого часу, працюючи в Кучми, ви реформували галузь, яка називається „цементною”, створили там фактично французьку фірму „Ля Фарж”, за що, очевидно, отримали Орден Почесного легіону. На які нагороди цього разу ви розраховуєте і від кого?
Ви знаєте, якщо ми будемо постійно займатися тільки популізмом, то, дійсно, країна від цього тільки програє. А тепер конкретно. Я свій податковий кодекс не вносив – це було внесення уряду. Це раз. Перше. Якщо ви хочете побачити мій податковий кодекс, через два тижні побачите, максимум через три тижні, тому що ще потрібно його буде відпрацювати з бізнесом. Що стосується до цементної промисловості. Дійсно, під час роботи в уряді Кабінету Міністрів, в уряді Пустовойтенко, приблизно 30 підприємств були реприватизовані практично, тому що Фонд державного майна надавав їм інвестиційні зобов’язання, і вони під ними підписувалися, в тому числі це стосувалося і тих засновників „Градобанку”, який банкрутував і який обманув своїх вкладників, який ще вкрав іноземні гроші. Він обіцяв інвестувати це в Миколаївський цементний завод, який знаходиться у Львівській області. На той час, коли була проведена ця приватизація – реприватизація, цей завод мав заборгованість по газу, цей завод мав заборгованість по заробітній платі. Після того, коли прийшов західний інвестор, всі ці заборгованості були зняті. На сьогоднішній день підприємство дуже гарно працює. Якщо була б можливість позбавити Україну від таких поганих інвесторів, горе-інвесторів, які до цього працювали на цьому заводі, я б із задоволенням це зробив ще.
Ярощук, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Чечетову.
Михайло Чечетов.
Уважаемый Сергей Леонидович, радуюсь, что государственная власть впервые за 10 лет от болтовни перешла к делу. И впервые за 10 лет мы все-таки примем Налоговый кодекс и он ляжет в основу нового проекта бюджета. Я думаю, правильно было принято консолидированное решение и Президента, и правительства, и большинства парламента в части того, чтобы еще раз посмотреть отдельные положения этого документа, и принять Налоговый кодекс в сентябре-месяце. С тем, чтобы он все-таки носил не только фискальный характер, но открывал перспективы бизнесу. Я думаю, это правильное решение, мы вместе этот закон примем. Но у меня вопрос. С вашей точки зрения, какие инвестиционные перспективы открывает Налоговый кодекс? Спасибо.
Ви знаєте, дійсно, критики буде багато, але вчора завдяки роботі більшості був прийнятий єдиний соціальний внесок. Дванадцять років йшли розмови, дванадцять років. І слава Богу, що був прийнятий. Завдяки бізнесу був прийнятий дуже гарний Закон про державні закупівлі. Учора ви прийняли надзвичайно важливий Закон про ринок газу. І поступово крок за кроком, я думаю, що ми багато розумних рішень приймемо. До речі, багато з них уже тут знаходиться у Верховній Раді. Інші ще готуємо. Найближчим часом ви побачите від Президента пропозиції по технічному регулюванню. Три закони вже готові, відпрацьовані. Цілу низку ще рішень ми готуємо по санітарному, фіто-санітарному контролю і так далі. Це те, що десятками років не розглядалося, до цього тільки підходило. Що стосується тих змін, які ми запропонували, які будуть стимулювати бізнес. По-перше, сама кодифікація. Не буде десятків податкових законодавчих законів, буде один кодекс. Це надзвичайно важливо. В єдиному документі все буде кодифіковано. Друге. Ми явно наблизимо податковий облік з бухгалтерським обліком. Не буде оцієї подвійної, а в деяких компаніях і потрійної бухгалтерії. По-третє, з 46 податки зменшаться на 43 відсотки. Місцевих податків з 14 до 15, центральних з 28 до 19, спрощення буде значне, легше буде адмініструвати. Я переконаний, що зниження податкового навантаження буде стимулювати інвесторів за ці п’ять років. Важко виходять сьогодні з кризи, за 3-4 роки зможуть накопичити обігові гроші і це буде їх стимулювати. Те, що ми передамо частину податків на місцевий рівень і самі місцеві рівні зможуть його зменшувати, це теж буде добре. Два відсотки будуть знаходитися на обласному рівні, а три відсотки на рівні районів. Можна стимулювати, дуже важливий захід. Тому можу сказати, це ще не кінець роботи, ми доопрацюємо і знайдемо ще відповідні стимули, я переконаний, що потрібно ще пошукати в якій площині? Дати можливість зменшувати.
Завершуйте, будь ласка.
Треба дати можливість зменшити податок на прибуток за рахунок віднесення витратну частину, частини грошей, які будуть інвестуватися на переобладнання підприємств. Якщо це зробимо – отримаємо нові можливості. Тому ще пошукаємо і я переконаний, на всю критику не будемо дивитися, зробимо гарний документ.
Сергій Терьохін, мікрофон.
Доброго дня, Сергій Леонідович! Я так і не зрозумів, ви сказали, що у вас буде [[я тут]] через два тижні новий, ваш кодекс, а так що ви не в авторському колективі того, старого кодексу, який ми вчора тут відкинули на осінь? Де ваш кодекс, там де ви підписували це раніше, чи це буде попереду? Це, по-перше. По-друге, у мене таке враження, що ви цей кодекс, який коментуєте взагалі не читали. От сказали депутатам, що прибуток на касу переводиться, а навпаки там скасовується каса, нарахування будуть. Сказали, припустимо, що зменшується навантаження податкове по прибутку. Да збільшується, тому що ви в півтора рази зменшили амортизаційні нарахування. Між іншим, впровадили таку норму, за якою кожна бочка з квасом має оподатковуватися окремо. Або говорите: зменшується число податків. Правильно, на собак, правильно. Але збільшуючи базу оподаткування і по прибутку, і по малому, і по ПДВ ви збільшуєте навантаження. Тільки по малому бізнесу самі порахували 700 доларів.
Ви знаєте, не хотілося б повертатися декілька разів до запитань, я сказав, що нами рухало. Ми в крайньому випадку не ховалися від проблеми, як ховалася до цього влада, яка могла змінити Податковий кодекс, яка могла внести податкове законодавство п’ять років і яка тільки збільшувала і обсяг ліцензованих видів діяльності, збільшила кількість податків і зборів, яких сьогодні 146, мінімально у два рази перевищують середньоєвропейський рівень. І тому, безумовно, документ поганий, але ми його доопрацюємо і отримаємо гарний документ.
Олександр Стешенко передає право на запитання Юрію Прокопчуку, мікрофон.
Юрій Прокопчук, партія „Батьківщина”, "Блок Юлії Тимошенко", Рівненщина. Пане Тігіпко, окрім того, що ви є одним із співавторів Податкового антинародного кодексу, ви ще є одним із авторів антинародного, я вважаю, антидержавного закону, який стосується соціальних гарантій військовослужбовців, членів їх сімей, пенсійного забезпечення. А це стосується всіх силових структур, і МВС, і Служби безпеки, і прикордонників, всіх-всіх, хто перебуває на службі, хто несе службу на державу Україна. Так от скажіть, будь ласка, це спричинило до речі якраз відтік кадрів досвідчених, бо ви там заклали норму 55 років на пенсію. Лишити всіх соціальних гарантій, які є, в тому числі сімей загиблих військовослужбовців, а це кажу ще раз, стосується всіх силових. Ви так і далі будете ненавидіти людей в пагонах чи зміните свою позицію?
Ви знаєте, я не був зараз дуже серйозно залучений до цієї роботи, тому що це не входило в мої функціональні зобов’язання. Але я переконаний, що ми все повинні зробити для того, щоб люди, які сьогодні, як ви сказали, працюють в погонах, тим більше професійні люди, повинні залишитися у армії, на своїй роботі. І що потрібно ми будемо робити для того, щоб їх підтримати. Дякую.
Петро Цибенко замість Волинця, фракція комуністів, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановний Сергію Леонідовичу, тема „Годину Уряду”, яка заявлена порядком денним сьогодні у зв’язку з засіданням „Реформування податкованої системи”. Ключем до теми є безумовно проект Податкового кодексу України. У вас називають його батьком і навіть якщо ви сьогодні фактично від цього відмовляєтесь, ви реально є одним із співавторів цього документу. То поясніть, будь ласка, як могло статися, що ми отримали вкрай недолугий, відверто слабкий документ. Я не пам’ятаю інший документ, який би піддавався такій нищівній критиці. Все свідчить лише про одне, що ви як віце-прем’єр, що відповідає за цей напрямок, не справилися з цим відповідальним завдання. Зайвим тому підтвердженням є та обставина, що фактично опрацюванням цього відповідального документу сьогодні в уряді займаються наскільки мені відомо, дещо інші люди. То поясніть, будь ласка як, чи ви усвідомлюєте свою міру відповідальності за таку якість документа, який поданий.
Ви знаєте, якщо би дали можливість нормально доопрацювати цей документ нині перед внесенням, то цього документу тут не було, це раз. По-друге. Якщо цим документом зараз будуть займатися інші люди в уряду, то нічого доброго це не дасть теж. Я можу сказати, що ви знаєте, я сприймаю нормально абсолютно всю критику і з боку більшості, і з боку опозиції і розумію серйозне її таке підґрунтя. Але я можу сказати абсолютно спокійно, що це „напівфабрикат”. Побачите восени закон, який буде нормально доопрацьований і який підтримає і вітчизняний бізнес, і інвестора. А після цього переговоримо. Я одне знаю, проблеми треба атакувати. До цього часу десятки років мовчали, нічого не зробили, тільки погіршували ситуацію. Бізнес сьогодні працює в одному з самих гірших умов в світі. І ми залишаємося тут, 42 позиція з 183 країн. А сьогодні всі за нього дуже стали переживати, а насправді реально ніхто не займається, займаються тільки політиканством! А ми зробимо справу. Той, хто робить, той завжди помиляється. Нічого, виправимо помилку і зробимо гарну справу. Час. Час не дав доопрацювати.
Ксенія Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Сергій Леонідович, після ваших „кавалерійських атак” і помилок, після вчорашнього голосування малий бізнес отримав втричі більше навантаження, ніж був до ваших атак і помилок. Я вважаю, що тут навіть запитувати немає про що. Коли малий бізнес отримує вимогу сплачувати в Пенсійний фонд 360 гривень до тих 100, які він вже сплачував, то власне кажучи, він сам оцінить ваші кавалериські атаки. А запитання в мене про інше. Тут нещодавно від імені вашої партії була розповсюджена інформація про те, що я заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва, що виходить, що саме наш комітет в державі самий винний за те, що не відбуваються реформи. Ми були глибоко вражені цим фактом, оскільки всі ваші пропозиції, які ви подавали щодо реформування, зокрема, і щодо впровадження електронної системи реєстрації, дуже швидко прийшли в наш комітет і були позитивно підтримані в залі. Скажіть, будь ласка, що це було? Це була помилка, чи це якесь свідоме перекладання відповідальності?
Що стосується вчорашнього рішення по сплаті фізичними особами до Пенсійного фонду внесків, до Пенсійного фонду я можу сказати так: я був співавтором і ініціатором введення спрощеної системи оподаткування. І вона вводилася, якщо не помиляюся, в 1999 році і до цього часу нормально працювала, і давала можливість створити велику кількість робочих місць. Але я пам’ятаю скільки критики я тоді отримав за те, що ми тоді ввели цю спрощену систему. І я стояв тут же і мене тут чуть не розірвали всі тоді народні депутати. А тепер всі бояться її змінити. Але, я можу сказати, що тоді, коли ми приймали, ми домовилися, кожний підприємець, який іде працювати по такій системі повинен забезпечувати мінімум одного пенсіонера. І тоді сказали: до 200 гривень заплатіть, будь ласка, якщо ви йдете займатися бізнесом. І це тоді було вище пенсійного внеску, тоді це було. Зараз це складає менше одної чверті мінімальної пенсії практично. Тому я хочу сказати, я проти цього рішення по фізичним особам, яке вчора було прийнято. Чому? Тому що я сказав: його потрібно було приймати комплексно, щоби вдарити по рукам власників базарів, які дають дуже серйозне навантаження по договорам оренди, які дають дуже серйозні. І ви знаєте, ми дуже швидко з цим розберемося. Ми зараз відпрацьовуємо Закон про торгівлю, в яких ми зобов’яжемо підписувати прозорі угоди. Ми попробуємо, ми попробуємо зробити це достатньо швидко. Що стосується тих регуляторних законів. Ви розглянули в першому читанні. Після цього іде час і ми нічого не робимо. Ви мене критикуєте за те, що я дуже погано рухаюсь, а самі затримуєте відповідні закони, які повинні були би вже прийнятті бути у Верховній Раді і працювати на бізнес. Дякую.
Шановні колеги, я прошу спокійніше і давайте, я звертаюсь до віце-прем’єра, не звинувачувати хто тут затримує. Тут працюють ”з коліс”, не вносьте сміття, тоді буде все нормально. І давайте до Верховної Ради ставитися, як до Верховної Ради. [[Оплески]] Андрій Павловський, будь ласка. А то кому не лінь приходять і починають витирати ноги всі об Верховну Раду.
Андрій Павловський, Партія Батьківщина. Прошу передати слово Олегу Ляшку. Дякую.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Сергію Леонідовичу, ну от дивно чути від вас. Значить ви розказуєте, що я був проти Податкового кодексу. І це не мій кодекс, і те, що внесли хлам, я до цього непричетний. Зараз ви розказуєте, що я проти вчорашнього підвищення податків на малий бізнес. А це знову ж таки був урядовий законопроект і зміни до бюджету, які були освяченні урядом членом якого ви є. Якщо ви проти всього, що відбувається в уряді, то що ви там тоді робите? Якщо ви не маєте можливості вплинути на ситуацію в уряді, так подайте у відставку. А якщо ви там проти, а вас не слухають, і там ви проти, і тут ви демонструєте, що ви проти, то якесь роздвоєння особистості. Вибачте. Не зрозуміло, що відбувається. Чому, якщо ви віце-прем’єр по економічній політиці, чому з Кабміну виходять.
Прошу, шановні колеги, без цих викриків.
По-перше. Ніякої критики роботи Верховної Ради нема. Чому? Тому що я бачу наскільки важкі закони сьогодні є у Верховній Раді і я розумію, що деякі законодавчі акти сьогодні відкладаються, їх розгляд відкладається. Але, з другого боку, є бажання змінити ситуацію. І я розумію, за рахунок чого ми її можемо змінити. Я розумію, що є позитивні рішення, які можуть бути легко прийняті, тому що вони сьогодні не несуть якогось навантаження, які будуть сприйматися гарно і в першу чергу суспільством, і в першу чергу це стосується дерегуляції. І тому тут є тільки бажання одне – прискорити. Що стосується відставки. Ви знаєте, справа у тому, що потрібно максимально зробити все те, що ти можеш зробити. І ти можеш з чимось погоджуватися, можеш з чимось не погоджуватися, але треба відпрацьовувати. І те, що видається урядом, я розподіляю цю відповідальність і я беру частину відповідальності на себе, безумовно, на себе і сприймаю цю критику нормально. Але грюкати дверима не буду, буду максимально працювати. І скільки потрібно, буду змінювати ту ситуацію, в якій сьогодні ми знаходимося. Дякую.
Іван Стойко. Останнє запитання.
Дякую. Іван Стойко, депутатська група „За Україну!”. Шановний Сергій Леонідович, справді, дивно чути вас на цій трибуні, ви себе подаєте як справжнього реформатора, але, на жаль, в тій команді, яку я вважаю ретроградами, дивно чути те, що ви сьогодні виправдовуєтесь. Але тим не менше, профанацією я вважаю те, що ми направили нібито на всенародне обговорення цей кодекс. Як його тільки не обзивали від гестапівського і таке інше. У мене перше питання. Скажіть, будь ласка, чи не краще було б на вашу думку, щоб ми його відправили у Кабмін, як ви кажете, через два тижні буде інший законопроект? Друге питання. Все ж таки цей кодекс – це ваше дитя, це ваш почерк, відверто кажіть, чи це дитя, народжене Миколою Яновичем Азаровим, отими ретроградами, які абсолютно не розуміють нинішнього стану і хочуть нас повернути на.
Що стосується всенародного обговорення, то я можу сказати, що, дійсно, виносити на всенародне обговорення Податковий кодекс, достатньо професійний документ, це важко. І я знаю одне, що його повинні у першу чергу відпрацювати професійні люди, а після цього можна порадитись із суспільством в цілому. Що ми попробуємо за два-три тижні і зробити. При чому просимо до цієї роботи всіх, хто захоче цим професійно займатися. Що стосується чий це документ? Це документ Кабінету Міністрів України, і я є членом Кабінет Міністрів України. Дякую.
Я дякую. Шановні колеги, час вичерпано. Якщо є потреба, я прошу там секретаріат в ході постановки питань підготувати відповідні звернення, доручення до органів виконавчої влади, прошу їх оформити. Шановні колеги, відповідно до Регламенту у нас відводиться у п’ятницю час для оголошення депутатських запитів. Дозвольте оголосити депутатські запити. Володимира Яворівського до Президента України щодо ініціативи луганської організації Комуністичної партії України змінити вірш Гімну України та покласти його на музику Гімну Української Радянської Соціалістичної Республіки, що є зухвалим наступом на державні символи України та потребує належного реагування з боку Президента України. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[11:18:00]] За-109 Рішення не прийнято. Євгена Царькова до Президента України щодо недопущення надання державному стадіону України в місті Львові назви "Лемберг" чи імені Бандери. [[11:18:34]] За-235 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[11:18:57]] За-236 Рішення прийнято. Андрія Павловського до Прем’єр-міністра України щодо недопущення суттєвого зростання заборгованості з виплати заробітної плати. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України щодо критичної ситуації, яка склалася з відшкодуванням збитків постраждалим від повеней жителям Закарпатської області. Григорія Омельченка до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо проведення перевірки фактів розтрати та використання не за цільовим призначенням коштів Стабілізаційного фонду та інших порушень при впровадженні та виконанні постанови Кабінету Міністрів України № 844 від 5 серпня 2009 року посадовими особами Державного комітету із земельних ресурсів. Григорія Омельченка до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора щодо незаконного звільнення заступника начальника Головного управління Державного комітету із земельних ресурсів України у Київській області Юрія Вязьмітіна, Вязьмітінова та притягнення до відповідальності посадових осіб Державного комітету із земельних ресурсів України за надання народному депутату України неповної і недостовірної інформації на депутатські звернення. Миколи Рудченка до Прем’єр-міністра щодо будівництва нових очисних споруд у місті Андрушівка Житомирської області. Ігора Шарова до Прем’єр-міністра щодо необхідності проведення згідно із законодавством системи обліку небезпечних вибухових матеріалів та комплексної утилізації хімічної зброї, з метою зменшення техногенного навантаження в країні. Ігора Шарова до Прем’єр-міністра України стосовно виконання у повному обсязі "Плану першочергових заходів щодо інтеграції України до Європейського Союзу на 2010 рік". Миколи Томенка до Прем’єр-міністра України щодо незаконного знищення спортивних об’єктів на території Національного спортивного комплексу "Олімпійський" без затвердження плану дій по їх відновленню. Миколи Томенка до Прем’єр-міністра України щодо недоцільності об’єднання державних підприємств спортивного профілю в рамках державного підприємства "Об’єднання спортивно-господарських споруд". Ольги Герасим’юк до Прем’єр-міністра України щодо загрози руйнування засад освітньої політики в Україні. Оксани Білозір до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів із резервного фонду Державного бюджету Маріупольській міській лікарні №1, необхідних для закупівлі препаратів очистки крові хворим на хронічну ниркову недостатність. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра щодо спроможності наявних масштабів газовидобування з вітчизняних родовищ забезпечити потреби населення та комунального господарства. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра щодо довгострокових системних заходів, спрямованих на упередження повеней, усунення причин паводків та захисту населення від їх наслідків. Олександра Єфремова до Прем’єр-міністра щодо заборгованості з виплати часткової компенсації відсоткової ставки кредитів комерційних банків молодим сім’ям та одиноким молодим громадянам на будівництво, реконструкцію та придбання житла. Павла Мовчана до Прем’єр-міністра щодо збереження Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника. Сергія Мошака до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора стосовно цільового і ефективного використання бюджетних коштів при проведенні заміни світлосигнального обладнання Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт "Київ" [[Жуляни]]. Сергія Соболєва до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора стосовно неналежного реагування Генеральною прокуратурою України на депутатське звернення щодо нецільового використання грошових коштів у розмірі 125 мільйонів гривень посадовими особами Відкритого акціонерного товариства "АК "Київводоканал" та Закритого акціонерного товариства "Компанія "Київенергохолдинг" на закупівлю помідорів, шипшини та іншої сільськогосподарської продукції для торгівлі закордоном та щодо перерахування на фірму - банкрут безготівкових грошових коштів, у розмірі 40 мільйонів гривень, які були сплачені киянам по тарифам за комунальні послуги. Сергія Терещука до Прем’єр-міністра щодо часткової компенсації відсоткової ставки кредитів комерційних банків молодим сім’ям та одиноким молодим громадянам на будівництво та придбання житла. Сергія Терещука до Прем’єр-міністра щодо компенсації витрат пов’язаних з будівництвом холодильників з регульованим газовим середовищем. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо вжиття невідкладних заходів реагування на факти забруднення Чорноморським флотом Російської Федерації навколишнього природного середовища Кримського півострову, що завдає державі та народу України значної шкоди і може призвести до тяжких наслідків; притягнення винних осіб до відповідальності, попередження та недопущення забруднення навколишнього природного середовища України іноземними та вітчизняними суб’єктами господарювання. групи народних депутатів [[Комара, Сулковського та інших]] до Прем’єр-міністра щодо зменшення валютних платежів України за імпортний природний газ та скорочення споживання газу шляхом його замінення деревним біопаливом. Ігора Савченка до міністра внутрішніх справ, Голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо перевірки фактів порушення земельного законодавства Броварською міською радою Київської області. Арсенія Яценюка до міністра внутрішніх справ щодо порушень законодавства працівниками Державної автомобільної інспекції в Запорізькій, Миколаївській і Чернігівській областях, що проявилося у забороні пересування активістами Політичної Партії "Фронт Змін" до міста Києва з метою участі у мітингу, спрямованого на недопущення приєднання. прийняття неконституційного закону про місцеві вибори. Едуарда Прутніка до міністра фінансів, міністра освіти і науки, Чернігівської обласної державної адміністрації стосовно необхідності розгляду колективних звернень освітян та працівників бібліотек Бахмацького та Ніжинського районів Чернігівської області для покращання матеріально-технічної бази сільських шкіл, створення належних умов для відпочинку сільських дітей та підготовки закладів освіти до нового навчального року. Едуарда Прутніка до міністра праці та соціальної політики України, Міністерства охорони здоров’я України, Пенсійного фонду України стосовно необхідності розгляду звернення жительки села Змітнів Сосницького району Чернігівської області Ольги Шарої щодо можливості оформлення пенсії вдови ліквідатора наслідків аварії на Чорнобильській АЕС першої категорії. Євгена Царькова до міністра внутрішніх справ щодо захисту конституційних прав громадян України та звернення громадської організації «Не мовчи». Миколи Деркача до міністра транспорту та зв’язку щодо будівництва посадкової платформи в місті Синельниково Дніпропетровської області. Миколи Кравченка до голови Служби безпеки, голови Державної податкової адміністрації, міністра охорони здоров’я, Генерального прокурора, голови Запорізької обласної державної адміністрації щодо порушень законодавства України у медичній практиці засновниками Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮЛІС". Оксани Білозір до міністра культури і туризму України стосовно вжиття необхідних заходів щодо недопущення знищення культурних надбань Музею архітектури і побуту Національного історико-етнографічного заповідника "Переяслав". Олександра Чорноволенка до міністра освіти і науки стосовно надання роз’яснення щодо спеціальності "інженер-гідротехнік". Олени Бондаренко до генерального директора Національної радіокомпанії України щодо надання роз’яснень стосовно причин та підстав закриття програми "20 хвилин з Володимиром Яворівським". Ольги Герасим’юк до Міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо перевірки звернення громадянки Світлани Гондл із скаргою на дії працівників Управління по боротьбі із організованою злочинністю міста Мелітополь Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Запорізькій області. Павла Мовчана до міністра закордонних справ України з приводу заяви Посла Російської Федерації Михайла Зурабова про те, що український і російський народ - це не просто братерські народи, а єдиний народ. Сергія Власенка до міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора України щодо незаконних дій сільського голови Ясногородської сільської ради з приводу відведення земельної ділянки. Сергія Гордієнка до Голови Служби безпеки, Генерального прокурора щодо прийняття відповідних процесуальних рішень стосовно вчинення державними службовцями злочинів проти голови фермерського господарства "Поділля-Агро" Надії Гудими у селищі міського типу Війтівці Волочиського району Хмельницької області. Сергія Гордієнка до міністра юстиції, міністра України у справах сім’ї, молоді та спорту, Генерального прокурора, голови Чернігівської обласної державної адміністрації стосовно вжиття невідкладних заходів щодо захисту прав та законних інтересів малолітньої сироти Вікторії Трофімової. Степана Давимуки до голови Антимонопольного комітету з приводу недопущення монополізації ринку кабельного телебачення України іноземною компанією "Воля-кабель". Володимира Яворівського до Генерального прокурора України з приводу продовження вирубки парку імені Андрія Малишка в місті Києві, притягнення до відповідальності чиновників, які дали дозвіл на вандальське знищення парку та припинення подальшої руйнації київською міською владою зелених зон у місті Києві. Юрія Кармазіна до міністра праці та соціальної політики України, Генерального прокурора, начальника Головного управління юстиції у Львівській області щодо перевірки фактів грубого порушення керівництвом Відкритого акціонерного товариства "Західшляхбуд" конституційних прав працівників на оплату праці, соціальний захист та достатній життєвий рівень, навмисного ухилення від сплати страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, нецільового використання коштів товариства, перевищення службових повноважень та навмисного доведення колишнього держаного підприємства до банкрутства, вжиття відповідних заходів реагування з усунення порушень чинного законодавства України та притягнення винних до кримінальної відопідальності. Вячеслава Коваля до Генерального прокурора України стосовно порушення термінів розгляду депутатського звернення від 8 квітня 2010 року щодо зловживання службовим становищем Віктора Качули на посаді редактора Всеукраїнської громадсько-політичної та літературно-мистецької газети "Кримська світлиця". Святослава Піскуна до Генерального прокурора України щодо порушення вимог чинного законодавства України окремими громадянами та суддями України за попередньою змовою. Дмитра Шлемка до першого заступника Генерального прокурора України щодо порушення конституційних прав і свобод громадян, втручання в процес їх особистого волевиявлення чиновником Адміністрації Президента України Станіславом Скубашевським. Миколи Рудченка до Генерального прокурора України щодо законності дій правоохоронних органів Олевського району Житомирської області у вирішенні майнового спору між Товариством з обмеженою відповідальністю "Юридична Консалтингова Фірма "Легарс" та Державним підприємством Міністерства оборони України "Дружбівський кар’єр нерудних копалин "Кварц". Сергія Майбороди до Генерального прокурора України щодо ситуації, яка склалася навколо введення в експлуатацію житлового будинку по вулиці Сонячній, 5 у місті Василькові Київської області. Сергія Майбороди до Генерального прокурора України щодо перевірки діяльності приватного підприємства "Клим Білдінг Індастрі" у місті Києві. Юрія Одарченка до Генерального прокурора України щодо бездіяльності працівників прокуратури Херсонської області. Групи народних депутатів [[Геращенко, Бондаренко та інших]] до Генерального прокурора України щодо перевірки інформації про стеження за журналістами та керівництвом телеканалу ТіВіАй. Групи народних депутатів [[Геращенко, Бондаренко та інших]] до Генерального прокурора України стосовно інформації щодо дотримання головою Одеської обласної державної адміністрації Едуардом Матвійчуком вимог чинного законодавства при прийнятті та реалізації рішення щодо виходу обласної державної адміністрації із числа співзасновників обласної газети "Чорноморські новини". Групи народних депутатів [[Коваль, Матвієнко, Білозір та інших]] до Генерального прокурора України стосовно нереагування Генеральної прокуратури, прокуратури міста Києва на факти щодо дій посадових осіб Товариства з обмеженою відповідальністю "БК "Елітбуд" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Техкомп" під час проведення будівельних робіт на бульварі Лесі Українки, 7-9 у Печерському районі міста Києва та щодо необ’єктивності прийнятих судами рішень по справах номер 2-297\09 від 19 січня 2009 року та номер 22-2737 від 4 червня 2009 року. Миколи Катеринчука та Ірини Геращенко до Генерального прокурора України щодо фактів порушень прав телерадіомовників. Миколи Катеринчука та Ірини Геращенко до Генерального прокурора щодо порушення посадовими особами правоохоронних органів України Конституції та законів України. Андрія Павловського до Голови Київської міської державної адміністрації щодо недопущення незаконної забудови паркової зони та знищення зелених насаджень по вулиці Шумського, 3-а в Дніпровському районі міста Києва. Володимира Козака до голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо протиправної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "КП Центральний ринок" на території ринку "Озерка" в місті Дніпропетровську та необхідності вжиття невідкладних заходів реагування органами виконавчої влади. Шановні колеги! Виголошено 78 запитів. Переходимо до дальшої нашої роботи. Нам треба, шановні колеги, включити до порядку денного декілька законопроектів. Я поставлю на голосування про включення до порядку денного. спочатку, шановні колеги, до мене підійшли народні депутати із відповідним зверненням. Оскільки ми зараз будемо розглядати включення до порядку денного проекту Закону 6682, він стосується внесення змін Закону України „Про Державну податкову службу України”, а депутати стверджують, що у них також є законопроект 6664 від 06.07.10 року, про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення системи правоохоронних органів з метою поліпшення інвестиційного клімату в державі]], що також стосується Податкової міліції. Тому я спочатку поставлю. Ми не зможемо одночасно їх розглянути, оскільки за процедурою ми можемо розглянути їх на вечірньому засіданні, коли ми включимо до порядку денному. Тому я поставлю зараз на голосування включення до порядку денного спочатку законопроекту 6664, а потім наступну 6682, оскільки цей зареєстрований був раніше. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону 6664, автори народні депутати України Пилипенко, Писаренко, Олійник і Воротнюк. Про включення до порядку денного. [[11:34:22]] За-19 Пропозиція не підтримана. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 6682]] про внесення змін до Закону України "Про державну податкову службу в Україні" [[щодо структури податкової міліції]]. Прошу голосувати. [[11:34:54]] За-243 Рішення прийнято. Шановні колеги, в нас можливість буде розглядати цей закон, але не на цьому ранковому засіданні. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 6659]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національного банку України. Будь ласка, від фракцій по хвилині. Станіслав Аржевітін, потім Олег Ляшко і далі хто буде виступати.
Шановний пане Голово Верховної Ради, я хотів наголосити, що підготовка цього законопроекту відбувається з грубим порушенням регламенту. Тобто вчора ми його прийняли в першому читанні, сьогодні винесено в зал на друге читання. Фактично таблиці сьогодні ми не маємо, комітет це питання не розглядав, тому ми сьогодні повинні зняти його з порядку денного. Заяву з цього приводу подаю.
Дякую. Олег Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Батьківщина”. Шановний Володимире Михайловичу, я аналогічно звертаюся до вас зі зверненням зняти з розгляду цей законопроект, адже народні депутати не мали можливості подати до нього поправки до цього законопроекту, ви не маєте права позбавляти нас можливості внести свої поправки, адже це дуже важливий законопроект, і це чи не останній шанс яким ми маємо скористатися. орієнтувати Національний банк не лише у бік спекулятивних операцій, які він не одноразово здійснював. А на допомогу вітчизняній економіці і держави в цілому. І для того, щоб реалізувати цей шанс ви маєте дати нам можливість подати поправки, і пропозиції і сподіваюсь, що коаліція врахує ці поправки в інтересах якраз вітчизняної економіки. А не спекулятивного капіталу. Дякую.
Дякую. Так від іншої фракції є пропозиції, зауваження? Шановні колеги! Ми з вами прийняли рішення Верховної Ради України про те, щоб розглянути цей законопроект, я прошу уваги шановні колеги, я прошу уваги, щоб ми розглянули цей законопроект до завершення сесії. Верховна Рада України щодо цього проголосувала. Зараз ряд депутатів виклали застереження щодо доцільності і можливості розгляду у другому читанні проекту Закону [[реєстраційний номер 6659]]. Тому я поставлю це питання на розгляд Верховної Ради України. Шановні колеги! Я вношу на голосування пропозицію, хто за те, щоб ми зараз, враховуючи попереднє рішення Верховної Ради України, розглянули в режимі другого читання проект Закону 6659 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національного банку України. Прошу голосувати. Шановні колеги! Шановні колеги! [[11:38:22]] За-236 Шановні колеги! Я прошу вас, я звертаюсь до членів комітету, які в ньому працюють, коли прийняла Верховна Рада України рішення так ви працюйте в комітеті, якщо. Так будь ласка, де Полунєєв? Будь ласка, доповідайте. [[Шум у залі]] Да, зараз поставлять їх на голосування, поставимо на голосування, дайте і доповідачу також. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні, все по Регламенту. Я прошу вас, ви раз на тиждень прийдете і розповідаєте про Регламент мені! Ви працюйте, будь ласка! Ми зараз будемо голосувати ваші поправки.
Вчора було прийнято проект Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів, щодо діяльності Національного банку України”. Основна частина положень законопроекту сформована на основі рекомендацій найкращих світових експертів і прийняття цього закону дозволить сформувати дійсно досконале правове поле, щодо регулювання діяльності Національного банку. Законопроектом передбачається внести зміни до Закону України „Про Національний банк”, які стосуються наступних ключових положень: Перше. Щодо цілей і діяльності Національного банку, передбачається, що при виконанні основної функції забезпечення стабільності національної валюти Національний банк має виходити із пріоритетності забезпечення цінової стабільності у державі. Друге. Якщо це не перешкоджає зазначеній цілі, Національний банк України сприяє стабільності банківської системи. І третє. Національний банк сприяє дотриманню стійких темпів економічного зростання та підтримує економічну політику в країні, якщо це не перешкоджає досягненню обох зазначених цілей. Згідно з меморандумом з Міжнародним валютним фондом Україна взяла на себе зобов’язання щодо переорієнтації монетарних процесів на режим інфляційного таргетування. І це є дуже важлива фундаментальна зміна в цьому законі, яка дозволяє поставити наш Національний банк дійсно в сучасне поле монетарної політики. Друге. Передбачається, що встановлюється чіткий порядок розподілу прибутку Національного банку України. Третє. Посилюються гарантії політичної незалежності Національного банку України, які є такими важливими. Пропонується чітко визначити вимоги, кваліфікаційні вимоги до членів ради Національного банку України, також підстави для припинення їх повноважень. Передбачається встановити чисельний склад правління Національного банку в кількості 11 осіб. Щодо уточнення компетенції та порядку взаємодії між Радою Національного банку України і правлінням, це є важливий момент в цьому законопроекті. І нам пропонується скоригувати повноваження Ради Національного банку, правління Національного банку. Щодо заборони надання прямих кредитів державі, щодо посилення прозорості Національного банку, інформування суспільства стосовно важливих рішень, які приймає Національний банк у сфері рефінансування, у сфері валютної політики і так далі. На виконання рішення Верховної Ради України, Володимир Михайлович, від 8 липня, тобто від вчора щодо остаточного прийняття цього законопроекту до завершення цієї сесії та включення його до.
Да. Ну, ми вчора прийняли цей законопроект, ви його знову нам не розказуйте. Давайте будемо іти по правках краще. Да. Будь ласка.
комітет терміново зібрався і розглянув цей законопроект. На той момент, коли зібрався комітет, ніяких зауважень, пропозицій від народних депутатів.
На 15.30, 15.30 зібрався комітет.
Так. Припинили дискусії.
Комітет прийняв рішення підтримати цей законопроект одноголосно.
Припинили дискусії. Зараз, шановні колеги,
Прошу народних депутатів підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, щоб у нас не було звинувачень, і щоб ми могли, одну хвилинку, ну, одну хвилинку, щоб ми прийняли виважене рішення, зараз я всі ці поправки, які мені подали в письмовому вигляді поставлю на розгляд Верховної Ради України. А Верховна Рада розгляне, а потім - ми остаточно приймемо рішення. Я переконаний, що це зніме протистояння в сесійній залі.
Логічно.
Будь ласка, Кармазіна мікрофон, і потім – по поправках.
Юрій Кармазін. Як і народний депутат Аржевітін, я також вніс свої поправки. Очевидно, що в 15.30, коли комітет, де там збирався він на дачі, я не знаю, де збирався той комітет, ніхто з народних депутатів про це не знав, це не годиться, ніхто не був проінформований про це, введено шість заступників там і так дальше посад. Але я хотів би звернути вашу увагу зараз, шановний Володимир Михайлович, на заключення Юридичного управління, яке за пів дня, яке можна дати заключення, але дали заключення. Зачитую вам: „Дає підстави аналіз стверджувати, що значна частина положень законопроекту суперечить нормам, прийнятим 08 липня Бюджетного кодексу, у новій редакції Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів в зв’язку з прийняттям Бюджетного кодексу. Це стосується змін, які пропонуються до редакції Бюджетного кодексу» і так далі. Таким чином він підтримує висновок Головного науково-експертного управління, що треба доробляти цей законопроект і пише про недотримання вимог статті 98 Регламенту.
Так, завершуйте, будь ласка.
Я завершую, Юрій Кармазін. Так от, Володимире Михайловичу, юридичне управління пише, що підтримує висновок Головного науково-експертного управління, а я скажу вам, що він в більшій частині негативний. І далі. І говорить про недотримання вимог статті 98 Регламенту Верховної Ради України стосовно оформлення тексту проекту у вигляді порівняльної таблиці. Ніякого порівняння.
Дякую. Я звертаюсь ще раз до народних депутатів. Ви не штовхайте мене на порушення Регламенту. Не приймайте рішення про те, що ми так оперативно розглядали відповідні закони. Тепер ідемо по поправкам. Мікрофон Олега Ляшка, потім Станіслава Аржевітіна, будь ласка. Прошу бути уважними.
Я вже висловлював свою думку з приводу неприпустимості прийняття цього закону, але дивлюся на реальну справу і бачу, що більшість все одно за нього проголосує. Тому я пропоную прийняти мої, проголосувати, підтримати хоча б поправку ту, що я дав Володимиру Михайловичу. Прошу вас текст зачитати. Яка мета цієї поправки. Я пропоную в Прикінцевих положеннях передбачити, щоб Національний банк надав кредитування комерційним банкам, які кредитують реальний сектор економіки під відсоток відповідних річних. Адже сьогодні фінансова криза –це не пожежа, а катастрофічна посуха яку треба лікувати грошима. В Національний банк сьогодні з економіки кошти вилучає. І в наслідок цього катастрофічний дефіцит цих коштів. У нас три місяці підряд дефляція спостерігається, падіння цін. Чому? Бо в людей нема за що купувати ні продукти, ні товари. От саме тому завдання Національного банку у нас.
Шановні колеги, поправки я зараз буду ставити на голосування Олега Ляшка. Перша поправка. Статтю 7 Закону України про Національний банк України доповнити новим пунктом такого змісту: „.здійснює рефінансування дефіциту коштів Пенсійного фонду України”. Ставлю на голосування цю поправку. Прошу визначайтесь. [[11:46:50]] За-72 Поправка не підтримана. Поправка номер 2. Розділ ХV законопроекту „Прикінцеві положення” доповнити новим пунктом такого змісту: „Національному банку України у 2010 році здійснити довгострокове рефінансування на суму 50 мільярдів гривень за ставкою 3 відсотки річних комерційних банків, які здійснюють кредитування реальних секторів економіки України”. Ставлю на голосування цю поправку. [[11:47:28]] За-58 Поправку не прийнято. Станіслав Аржевітін, мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, я щоб облегшити вашу участь подав пропозиції, які стосуються виключно громадян України. І хотів би звернути увагу, що мова іде про фонд гарантування вкладів населення. Друга поправка - це те, що цим законом вилучено кредитування іпотечних кредитів для фізичних осіб, що ми так дуже з вами довго опікувалися. Я хотів, щоб коли ми дійдемо до цих поправок, зверніть, будь ласка, увагу, все, що стосується незалежності Національного банку, занадто великої незалежності, яка тут прописана, я навіть не подавав поправки, я подав поправки технічного характеру. І дуже прошу ці дві поправки, які стосуються громадян України, ще раз наголошую: формування фонду гарантування вкладів населення і іпотечне кредитування, яке вилучили, фізичних осіб, я вас дуже просив, підтримайте, тут мова іде не про банки і не про незалежність, а мова іде про наших громадян України. Тому прошу мої поправки ставити на голосування.
Шановні колеги, поправки Станіслава Аржевітіна. Перша поправка. В абзаці другому підпункту 1 пункту 1 розділу 1 слова „грошово-кредитні зобов’язання” замінити словами „грошово-кредитні зобов’язання Національного банку України”. Ставлю на голосування. А, дві? Дві? Зніміть голосування. Будь ласка. Станіслав Аржевітін. Які, скажіть?
Шановні народні депутати! Ну, я прошу тоді ставити і технічні питання на голосування. Я просто тут вніс. Я сконцентрував увагу на двох своїх поправках. А ці поправки технічного характеру. Ну, якщо в законі мова йде про грошово-кредитні зобов’язання, то, очевидно, про Національний банк. Тому я прошу слова „Національний банк” додати, – „грошово-кредитні зобов’язання Національного банку України”. Тому що зобов’язань є багато. Тому це я прошу технічне питання включити. Між іншим, ця поправка є і науково-експертного управління, і юридичного управління. Це для відома доповідача.
Ну, будь ласка.
В законопроекті чітко зазначений і визначений термін. І термін, який використовується в законопроекті, він використовується як грошово-кредитні зобов’язання Національного банку України. Ні про які інші зобов’язання там не йдеться. Тому що ця, ця правка, власне, вона є дійсно суто, суто технічною. І принциповою не є.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку першу Станіслава Аржевітіна. Прошу голосувати. [[11:50:19]] За-39 Поправка не підтримується. Другий пункт. В абзаці 13 підпункту 1 пункту 1 розділу 1 у визначенні терміну „облікова ставка Національного банку” слова „один із монетарних інструментів” замінити словами: „монетарний інструмент”. Будь ласка, Станіслав Аржевітін.
Шановні, це теж технічно правильна формуліровка, яка, яку підтримує і науково-експертне управління, і юридичне управління. Про те, щоб слово „один із” виключити. Ну, і некрасиво, і неправильно воно звучить. Якщо це є монетарний інструмент, то треба написати, що: „облікова ставка – це є монетарний інструмент”. І не треба писати „один із” або „найкращий”, або „найгірший”. Я думаю, що це правильна формуліровка.
Будь ласка.
Відповідно до статті 25 Закону України про Національний банк, Національний банк використовує цілу низку інструментів грошово-кредитної політики. Тому сказати, до облікова ставка – це монетарний інструмент неправильно. Один із монетарних інструментів.
Ставлю на голосування поправку номер 2. [[11:51:40]] За-27 Поправка не підтримана. 3 поправка: в абзаці вісімнадцять підпункту 1 пункту 1 розділу I у визначенні терміну „цінова стабільність” слова „що вимірюються індексом споживчих цін” виключити. Ставлю на голосування. Мікрофон, будь ласка, Станіслава Аржевітіна.
Шановні, це теж технічного характеру, але якщо ми говоримо, що спроможність, цінова стабільність – це є стабільність і далі по тексту „стабільність темпів інфляції, що вимірюється індексом споживчих цін”. Називається як би масло масляне. Ну, зрозуміло, що темпи інфляції вимірюються індексом споживчих цін, це зайве слово. І цієї позиці теж дотримується юридичне управління, науково-експертне управління.
Якщо прийняти цю пропозицію, то визначення терміну буде не повним, оскільки саме індекс споживчих цін є показником, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення. Тому, я вважаю, що потрібно залишити в тій редакції, якій є.
Ставлю на голосування 3 поправку. [[11:53:03]] За-20 Рішення не прийнято. 4 поправка: підпункт 4 пункту 2 розділуI викласти у такій редакції: „Доповнити закон статтею 5 зі значком 1 такого змісту: „Стаття 5.1 „Прибуток до розподілу”. Одержання прибутку не є метою Національного банку. Національний банк визначає прибуток до розподілу шляхом зменшення прибутку у сумі нереалізованих доходів. Національний банк направляє нереалізовані доходи до резерву переоцінки. Нереалізовані доходи, що стають реалізованими у наступних періодах включаються до прибутку, до розподілу у відповідних звітних періодах. Національний банк компенсує суму перевищень нереалізованих витрат над сумою резерву переоцінки коштами прибутку поточного року, а в разі їх недостатності коштами загальних резервів. Національний банк спрямовує суму коштів, визначених як прибуток до розподілу після підтвердження зовнішнім аудитом та затвердження Радою Національного банку річного фінансового звіту у такому порядку: 50 відсотків прибутку до розподілу спрямовується до загальних резервів та інших резервів Національного банку, відрахування до загальних резервів проводяться поки сума загальних резервів не дорівнюватиме 10 відсоткам обсягам грошово-кредитних зобов’язань Національного банку, 30 відсотків прибутку до розподілу перераховується у наступному за звітним році до державного бюджету України, 20 відсотків прибутку до розподілу перераховується у наступному за звітним році до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Після формування загальних резервів у розмірі передбаченому частиною п’ятою цієї статті до державного бюджету України перераховується у наступному за звітним році 80 відсотків прибутку до розподілу. Да, будь ласка, мікрофон Станіслава Аржевітіна.
Шановні народні депутати, це зовсім не технічний пункт, мова йде про громадян України, мова йде про вкладників, мова йде про Фонд гарантування вкладів населення. Сьогодні існує норма, коли весь прибуток, який отримував Національний банк, він спрямовується до Кабінету Міністрів. Це діюча норма. Цим законопроектом передбачається цю суму розділити на дві частини: одна частина, 50 відсотків на формування резервів Національного банку, інші 50 відсотків до Кабінету Міністрів. Мова йде на цей рік про 10 мільярдів прибутку Національного банку. Моя пропозиція, щоб цю структуру змінити: 50 відсотків залишити у резервах Національного банку, 30 відсотків до Кабінету Міністрів, а 20 відсотків перерахувати до Фонду гарантування вкладів населення. Ця норма колись була в Законі про Національний банк, її вилучили. Нагадую, ми з вами гарантували 150 тисяч. Сьогодні близько 5 мільярдів у фонді гарантування, а вцілому у нас 150 мільярдів на вкладах і така ж сума поза межами банківської системи. Якщо ми цю норму не залучимо, то ми не.
Завершіть, будь ласка.
Шановні. Якщо в такий спосіб ми не наповнимо фонд гарантування вкладів населення, ми не зможемо забезпечити з вами норму щодо 150 тисяч поверненні на один вклад громадянам України. Я вас дуже прошу, ми повинні зробити все, щоб люди повірили, що ми їх захищаємо. Ми наповнюємо фонд гарантування. Я вас дуже прошу, давайте підтримаємо цю не технічну поправку, мова йде про вклади депозитів у фінансових установах. Підтримайте, будь ласка.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Я вважаю, що позицію потрібно відхилити, незважаючи на її яскравий такий, знаєте, яскраву популістську привабливість. Чому? Тому що відповідно до Бюджетного кодексу України і законів про Державний бюджет України усі доходи державних органів - Національний банк є державним органом - відображається в Державному бюджеті. Національний банк не має права напряму фінансувати державні установи. А це, про що говорить шановний Станіслав Михайлович, має фінансуватися і має регулюватися іншими законами, у тому числі про фонд гарантування вкладів і про державний бюджет. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 4 Станіслава Аржавітіна. Я її зачитував, шановні колеги. [[11:57:33]] За-27 Поправка не підтримується. На наступних ви наполягаєте? Мікрофон Аржевітіна. 5-а, 6-а, 7-а і 10-а.
Шановні, наступна поправка говорить про наступне. Сьогодні відповідно до Конституції у Національного банку є дві функції – це стабільність грошової одиниці України і стабільність банківської системи. Так от, друга функція відповідно до цього закону про незалежність Національного банку вона зникає, тому що тепер підтримку стабільності банківської системи, а це про вкладників, про яких ми з вами говоримо і про тих інших кредиторів, то сьогодні Національний банк це ставить на другий, на третій план і норма записана наступна: Національний банк у межах своїх повноважень сприяє стабільності банківської системи і ось дописується „за умови, що це не перешкоджає досягненню цілей, визначені в попередніх частинах”. Скажіть, будь ласка, якщо Конституція чітко визначає ці дві функції, навіщо їх розмилювати , навіщо робити так, щоб уникнути відповідальності, якщо Національний банк не забезпечить стабільність банківської системи. Кому потрібна така незалежність Національного банку, коли він не відповідає за стабільність банківської системи? Я вас.
Шановні колеги, запропонований законопроект робить важливу системну зміну в пріоритети діяльності Національного банку. Вперше робиться акцент, не змінюючи конституційний мандат Національного банку, на дотриманні цінової стабільності в країні в довгостроковій перспективі. Я вважаю, що та редакція, яка є у прийнятому нами законопроекті, має бути підтримана. Те, що говорить Станіслав Михайлович, абсолютно не відміняється. Цей закон не відміняє усіх регулюючих функцій Національного банку у сфері банківського нагляду і дотримання фінансової стабільності банківської системи. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 5. [[11:59:47]] За-24 Поправку не прийняо. Шоста поправка. Будь ласка, мікрофон.
Народні депутати, це формальна, звичайно, поправка. Але я хотів просто до теми, як готувався цей законопроект. У статті 8 записані, продубльовані один в один ті, що записані в Конституції України, завдання Ради Національного банку. Так стоїть запитання: навіщо, якщо є в документі Конституції – і один в один це єдине речення записується в цю статтю? Я не розумію логіки і потреби.
Я пропоную відхилити поправку Аржевітіна.
Ставлю на голосування поправку 6. [[12:00:39]] За-20 Поправка не підтримана. 7-ма поправка, Станіслав Аржевітін.
Шановні, 7 поправка теж такого, редакційного характеру: щоб два рази не повторювати „орган державної влади” або „в інших органах державної влади”. Але я хотів сконцентуватись на іншому. В цій поправці, між іншим, дуже багато тут боролися, особливо комуністів, за те, щоб Національний банк і Рада працювали прозоро. Так от, сьогодні уже цією постановою збільшено до 11 членів правління Національного банку. Голова Національного банку – з 5 до 7 років. Заробітна плата персонально встановлюється тепер окремим положенням. В Національному банку продовжує діяти система про державного службовця і своя власна система про присвоєння рангів і виплати заробітної плати. Якщо ви, вас влаштовує такий підхід, то, будь ласка, підтримуйте. Але мені здається, що ще в минулому році 8 законопроектів ви не підтримали такого характеру. Будь ласка.
Шановні колеги! Зараз я поставлю на голосування поправку номер 7. Тоді порадимося відносно перерви. Є пропозиція нам не робити перерву, оскільки ми тим паче перебуваємо в процесі розгляду питання. Немає заперечень? Шановні колеги, ставлю на голосування 7 поправку. [[12:02:14]] За-20 Поправка не підтримана. 8 поправка.
Можна я зразу, Володимир Михайлович?
Будь ласка.
Шановні народні депутати! Ця поправка стосується до членів наглядової ради. В законі, в основному тексті записано, що членами наглядової ради Національного банку не можуть бути депутати, ну, і ще інші особи. Депутати Верховної Ради. А цим пунктом у прикінцевих положеннях написано, що на депутатів сьогоднішніх це не поширюється. Тобто ця норма відтерміновується до закінчення їх повноважень. Через два роки можна ці норми, прикінцеві положення теж змінити. Наприклад, написати фразу, продовжити їх ще дію на 4. Тому я пропоную її вилучити. Якщо ми приймаємо рішення, що депутати Верховної Ради не мають права бути членами наглядової ради, так як це записано в основному тексті закону, то в прикінцевих положеннях не треба шукати шляхи, як нівелювати цю статтю. Тому я пропоную підтримати.
Я пропоную відхилити.
Ставлю на голосування 8 поправку. [[12:03:32]] За-21 Поправка не підтримана. Дев’ята поправка. Станіслав Аржевітін.
Шановні народні депутати! Це теж, між іншим поправка для людей. Ми з вами в період кризи запровадили в закон, що для фізичних осіб, які інвестували свої кошти в житло, ми записали норму, що за спрощеною процедурою здійснюється довгострокове рефінансування комерційних банків під застави іпотечних кредитів, наданих банком населенню. Так от, ми цю норму записали з вами, щоб вирішити іпотечну проблему. І на період кризи, щоб ця норма діяла, вона записана в законі, тепер вона вилучається. А моя пропозиція про те, щоб її дії продовжити до кінця 2012 року. Скільки разів ми з вами тут говорили про іпотечні проблеми, скільки ми за це вболівали, тепер ми цю норму вилучаємо, скажіть, будь ласка, де наша послідовність? Я пропоную вам, подумайте над цим, тому що мова йде про громадян України, які мають проблеми з іпотечним кредитуванням, підтримайте це будь ласка.
Довгострокове фінансування будівництва житла про яке йдеться в цій поправці не відповідає конституційній функції Національного банку. Є рішення Конституційного Суду від 24 листопада 2009 року з аналогічного питання щодо рефінансування банків з метою кредитної підтримки підприємств агропромислового комплексу. Основною функцією Національного банку, конституційною метою є стабільність національної валюти і цінова стабільність в країні. Тому я прошу народних депутатів відхилити цю поправку.
Ставлю на голосування дев’яту поправку. [[12:05:28]] За-19 Поправку не прийнято. Мікрофон Юрія Кармазіна, переходимо до поправок Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович! Дивний, звісно спосіб у нас, коли таблиць немає розгляду цих питань, але я пропоную абзац в Законі „Про Нацбанк”, абзац статті першої з визначенням терміну „грошово-кредитна політика” викласти в такій редакції: „Грошово-кредитна політика – це комплекс заходів і дій регулятивного характеру, які здійснюється безпосередньо Центральним банком чи за його участі у сфері грошового обігу та кредиту, спрямованих на регулювання економічного зростання, стримування інфляції, забезпечення стабільності грошової одиниці України і вирівнювання платіжного балансу. Та реалізуються через грошовий ринок у всіх його різновидах, включаючи валютний, через використання визначених цим законом засобів і методів, оскільки до реалізації цих дій і заходів має відношення не тільки Національний банк, але й інші органи державної влади. Визначення грошово-кредитної політики повинно мати більш чіткі економічно обумовлені межі, охоплюючи як грошовий ринок так і всю банківську систему. Оскільки монетарна система це системний.
Шановні народні депутати, наведене у чинній редакції законопроекту визначення грошово-кредитної політики відповідає сучасним міжнародним стандартам.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 1, Юрія Кармазіна. Тут 52 поправки, так що треба працювати нам. [[12:07:15]] За-26 Поправка не прийнята. 2-га поправка. Юрій Анатолійович мікрофон.
Юрій Кармазін. Абзац статті 1 із визначенням терміну „кредитор останньої інстанції” викласти в такій редакції: „кредитор останньої редакції – це Національний банк України, до якого може звернутися банк, що створений і діє на території України, окрім іноземних банків та їхніх філій, а також банків-учасників чи бенефіціари яких зареєстровані в офшорних зонах чи інших державах для отримання рефінансування в разі вичерпання інших можливостей рефінансування”, кінець цитати. Пояснюю, це викликано тим, що кошти платників податків не повинні надходити на фінансування діяльності банків, які не належать Україні. Їх повинні фінансувати інші держави, власники „Укрпромбанку” і „Надра”, яких пов’язують із особами з Партії регіонів, не виплатили кошти громадянам, сховалися і не притягнені до відповідальності, дякуючи Національному банку, яке затягнуло із введенням тимчасових адміністрацій і не забезпечило своєчасний арешт архівів. Крім того, офшорні компанії на Кіпрі, які діють, дякуючи комуністам, які постійно блокують денонсацію угоди про Кіпрські офшор. Так, голосується поправка друга. [[12:08:49]] За-32 Рішення не підтримано. Третя поправка Юрій Кармазін, ви наполягаєте?
Юрій Кармазін. Я дякую патріотам за підтримку моїх поправок, пропоную викласти визначення в абзаці, що доповнює статтю першу після визначення терміну «металеві рахунки» в такій редакції: „національні стандарти аудиту – це прийняті Аудиторською палатою України документи, що визначають стандарт аудиту, замінивши слово „міжнародні” на слово „національні”. Оскільки рішенням Аудиторської палати України від 30.11.2006 року встановлено обов’язкове застосування суб’єктами аудиторської діяльності міжнародних стандартів аудиту в якості національних стандартів починаючи з 1 січня 2007 року. Ми повинні мати свої національні стандарти, які безперечно повинні бути не гіршими ніж міжнародні. Прошу підтримати, шановні народні.
Ставлю на голосування третю поправку. [[12:10:01]] За-40 Поправка не підтримується. Четверта поправка.
Юрій Кармазін. Дякую патріотам, що підтримують поправки і думаю, що їх буде більше, пропоную викласти визначення в абзаці, що доповнює статтю першу після визначення терміну „металеві рахунки” в такій редакції: „національні стандарти фінансової звітності – це затверджені Міністерством фінансів України, що визначають стандарти фінансової звітності та бухгалтерського обліку змінивши слово „міжнародні” на „національні” і вилучивши згадку про міжнародні стандарти фінансової звітності в прийнятті радою з міжнародних стандартів бухгалтерського обліку документи, що визначають стандарти фінансової звітності і бухгалтерського обліку. Оскільки ці фактично нормативно-правові акти, які є обов’язковими для всіх суб’єктів підприємницької діяльності України не були ратифіковані в установленому законом порядку. Дякую. І думаю, що таким чином ми унеможливимо ті процеси, які відбувалися раніше в банківській системі України.
Ставлю на голосування 4 поправку. [[12:11:21]] За-41 Поправку не прийнято. 5 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Надзвичайно важлива поправка. Вимагаю відновити визначення в абзаці 1 статті 1, визначення терміну: „Основні засади грошово-кредитної політики». «Основні засади грошово-кредитної політики - комплекс змінних індикаторів фінансової сфери, що дають можливість Національному банку України за допомогою інструментів, засобів та методів грошово-кредитної політики здійснювати регулювання грошового обігу та регулювання економіки з метою забезпечення стабільності грошової одиниці України, як монетарної передумови для економічного зростання і підтримки високого рівня зайнятості населення”. Кінець цитати. Оскільки це спосіб прибрати контроль за діяльністю керівництва Національного банку зі сторони ради Національного банку і Верховної Ради України. До чого це приведе? Всі вже бачили, коли Національний банк обманув громадян, спеціально знизив курс долара для забезпечення можливості скупки його іноземними і іншими банками для розплати з їхніми кредиторами, що призвело до великої інфляції. Тому, шановні, прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 5. [[12:12:51]] За-47 Поправка не підтримана. 6 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Я дякую, що патріотів держави стає більше. Прошу підтримати в абзаці, що доповнює статтю 1 визначенням терміну „Облікова ставка Національного банку України”. Пропоную викласти в такій редакції: „Облікова ставка Національного банку України – це виражена у відсотках плата, що береться Національним банком України за рефінансування комерційних банків шляхом купівлі векселів до настання строку платежу з них і утримується з номінальної суми векселя, яка є найнижчою серед ставок рефінансування і одним з монетарних інструментів, за допомогою якого Нацбанк встановлює для банків та інших суб’єктів грошово-кредитного ринку орієнтир щодо вартості залучених та розміщених грошових коштів”. Кінець цитати. Саме це правило порушив Національний банк, коли купа іноземних банків багатих країн, а також тих, учасники яких не були громадянами України отримали від Національного банку незаконне рефінансування на багато років під мізерний відсоток. І до 30 відсотків цих кредитів так до держави і не повернулися. Відсотки за кредити держава не отримує. Щоб цього не допустилося, прошу підтримати поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 6 поправку. [[12:14:21]] За-47 7 поправка?
Юрій Кармазін. Я обурений тим, що пан Чечетов свої обіцянки не виконує. Вчора обіцяв принести плакат і все. Не приніс ніяких плакатів, і не підтримує сьогодні фінансову систему України, очевидно, офшори їм миліші. В абзаці статті 1 пропоную відновити виключений термін: „встановлюється облікова та ломбардна процентні ставки” і викласти його в такій редакції: „ставка рефінансування Національного банку України – це виражена у відсотках плата за кредити, що надаються комерційним банкам, яка встановлюється Національним банком України з метою впливу на грошовий оборот та кредитування. Національним банком встановлюється облікова та ломбардна процентні ставки”. Бо спроба виключити цей термін може дати змогу продовжити саме ті банківські афери, які мали місце з пограбування вкладників, дякуючи керівництву Національного банку і керівництву нашого комітету, які зараз продовжують цю політику. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 7. [[12:15:46]] За-36 Рішення не прийнято. 8 поправка? Кармазін.
Юрій Кармазін. Я дякую патріотам України, думаю, що до них приєднається і фракція "Блоку Литвина", Володимир Михайлович, і вас особисто закликаю до цього. В абзаці статті 1 визначення терміна „цінова стабільність” пропоную викласти в такій редакції. „Цінова стабільність, [[особливо це після вашого вчорашнього секвестру]] - це утримання системи цін на певному рівні для підтримки стабільного курсу грошової одиниці України і збереження купівельної спроможності національної валюти шляхом підтримання в короткостроковій перспективі протягом року і середньостроковій перспективі від 3 до 5 років низьких стабільних темпів інфляції, що вимірюються індексом споживчих цін”. Кінець цитати. Дії керівництва Нацбанку, який обманув громадян України, спеціально знизив курс долару для забезпечення можливості скупки його іноземними і іншими банками для розплати з їхніми кредиторами, що привело до інфляції, підняття ставок кредитів для мільйонів громадян і незаконної заборони Нацбанком видачі депозитів громадянам і виплати їм проценти – це якраз присікає. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку номер 8. [[12:17:12]] За-44 Поправка не підтримана. Поправка 9. Кармазін.
Юрій Кармазін. Я дякую патріотам. Володимире Михайловичу, ви очевидно забули натиснути кнопку. Статтю 1 пропоную доповнити абзацем такого змісту. „Бездоганна ділова репутація – це сукупність підтвердженої інформації про особу, що дає можливість зробити висновок про професійні та управлінські здібності такої особи, зокрема, що ця особа не входила до складу учасників тієї банківської установи чи їхніх наглядових органів, у яких під час його роботи вводилися тимчасові адміністрації, її порядність та відповідність її діяльності вимогам закону”. Кінець цитати. Повинен бути закритий доступ до банківської системи учасників банківських афер, які були організатором організовані при підтримці і Ющенка, і Стельмаха, і Азарова, які блокували розгляд законопроектів, які ми вносили з народними депутатами і рік пролежали тут. Край повинен поставлений бути цим аферам. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 9 поправку. [[12:18:34]] За-45 Поправка не прийнята. 10 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. 10 поправка. Шановні народні депутати, Володимире Михайловичу, я ж закликав всіх патріотів, я знаю, що ваш блок патріотично налаштований. І думаю, що Чечетов також, він там десь дає команди про написання плакатів на мою підтримку. Пане Михайло, подивіться серйозно на поправку. Частину другу статті 2 пропоную викласти у такій редакції: „Місцезнаходження керівних органів і центрального апарату Національного банку місто Київ”. Кінець цитати. Вважаю не доцільним виключати слова „керівних органів”, інакше зникне хоч якійсь контроль і протидія аферам, які здійснювалися при підтримці нинішнього керівництва Національного банку і нинішніх президентів держави. Зокрема хотів би привітати і нашого Президента Віктор Федоровича Януковича. Сьогодні почали його у Києві вітати салютами в 12 годин ночі, порушуючи закон про тишу. Я хотів би звернутися з цієї трибуни до Могильова як міністра внутрішніх справ, розберіться і.
Ставлю на голосування поправку 10. [[12:20:03]] За-46 Поправка не підтримана. 11 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Надзвичайно важлива і складна 11 поправка. Вона стосується викладання тексту статті 5. Я вважаю, що треба відновити чинну редакцію, яка перевірена часу, - це стаття „Доходи і видатки”. Одержання прибутку не є метою діяльності Національного банку. Колега Аржевітін вже вам пояснював, що є метою Національного банку. Плановані доходи та витрати Національного банку відображаються у кошторисі його доходів і витрат. Кошторис доходів і витрат повинен забезпечити можливість виконання Нацбанком його функцій, встановлених Конституцією і цим законом. Нацбанк за підсумком кожного кварталу у разі перевищення доходів над витратами вносить до 20 числа позитивну різницю до Держбюджету. Позитивна різниця перевищення вноситься до держбюджету поточного року на підставі затвердженого кошторису доходів і витрат Національного банку до 10 грудня поточного року. Національний банк подає Кабміну та Верховній Раді звіт про виконання кошторису доходів та витрат. Не маючи звіту ми не маємо ніякого механізму контролю за цим органом!
Ставиться на голосування 11 поправка. [[12:21:31]] За-54 Поправку не прийнято. 12 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Я дякую, Юрій Кармазін, дякую патріотам, їх все більше стає. Доповнити закон 51, статтею 51 такого змісту. Прибуток до розподілу. Одержання прибутку не є метою діяльності Національного банку. Національний банк визначає прибуток до розподілу шляхом зменшення прибутку на суму нереалізованих доходів. Національний банк направляє нереалізовані доходи до Державного бюджету України. Національний банк здійснює розподіл прибутку до розподілу після підтвердження зовнішнім аудитом та затвердження радою Нацбанку річного фінансового звіту у такому порядку. 50 відсотків прибутку спрямовується до загальних резервів та інших резервів Нацбанку. Відрахування до загальних резервів проводиться, поки сума загальних резервів не дорівнюватиме 10 відсоткам обсягу грошово-кредитних зобов’язань Нацбанку. 50 відсотків прибутку перераховується до держбюджету, наступного за звітним роком. Після формування загальних резервів у розмірі, передбаченому частиною 5 цієї статті, прибуток до розподілу підлягає перерахуванню до Державного бюджету. Прошу проголосувати, це підтримає нашу грошову систему. Дякую.
Ставлю на голосування 12 поправку. [[12:22:56]] За-52 Поправка не підтримана. Поправка 13, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович! Я закликаю вас також голосувати за поправки. Ви бачите, що вони абсолютно розумні. Опозиція дає конструктивні пропозиції, які були зараз викладені Аржевітіним і мною в доповнення, які не сприймаються. Тому що хочуть сфальшувати закон. Частина третя статті 6 пропоную викласти у такій редакції: „Національний банк в межах своїх повноважень і за умови, що це не перешкоджає досягненню цілей, визначених в частині другій цієї статті, сприяє стабільності банківської системи та додержання стійких темпів економічного зростання та підтримує економічну політику Кабінету Міністрів України” [[кінець цитати]]. Це дуже важливо, шановні, щоб Нацбанк підтримував політику уряду, навіть якщо він сьогодні під керівництвом Азарова. Я думаю, що це тимчасово, він буде під нашим керівництвом, і у зв’язку з цим вилучити треба частину четверту з цієї статті, де Нацбанк сприяє додержанню стійких темпів зростання і підтримує економічну за умови, що це не перешкоджає.
Голосується 13 поправка. [[12:24:29]] За-47 Рішення не прийнято. Поправка 14. Може зразу всі, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую Голові Верховної Ради, який зрозумів, наскільки важлива ця поправка. Пункт 24 частини першої статті 7 прошу викласти у такій редакції: „Здійснює короткострокове рефінансування комерційних банків, що створені і діють на території України, окрім іноземних банків та їхніх філій, а також банків-учасників чи бенефіціари яких зареєстровані в офшорних зонах чи інших державах під заставу майна, наданого цим банкам при інвестуванні будівництва житла в розмірі до 5 тисяч 80 відсотків номінальної вартості цього майна, наданого у забезпечення відповідним банкам” [[кінець цитати]]. Ми повинні розблокувати розвиток будівництва, який сьогодні відбувається у державі, який доповнюється ще тиском податкових органів. Шановні народні депутати, прошу підтримати цю поправку в цьому вигляді. Закликаю вас до цього, що це дасть, розблокує і будівництво. Дякую.
Ставиться на голосування 15 поправка Юрія Кармазіна. [[12:25:52]] За-40 16 поправка, Кармазін. Наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. Я наполягаю на всіх поправках, бо вони робилися, ви знаєте, вночі. Володимир Михайлович, приєднався до нас Адам Іванович Мартинюк, провідний законодавець. Він сказав, що якщо буде мудра поправка, він її підтримає. В мене всі поправки мудрі, Адам Іванович, через це і ви в нас мудрієте. Тому я просив би вас назву розділу ІІ викласти в такій редакції: „Розділ ІІ. Керівні органи Національного банку не доцільно знижувати статус Ради Національного банку, оскільки необхідно забезпечити контроль і недопущення афер, подібних тим, що мали місце, дякуючи керівництву Національного банку у 2008-2010 році. Навпаки статус Ради Національного банку треба підвищувати. Тому я вас прошу, поміняйте назву, поміняйте назву, так як буде назва, так воно і попливе. Пам’ятаєте, як ви яхту назвете, так вона і попливе. Поки у нас „Біда”, а не „Победа”, да? Тому прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 16 поправку, і Юрій Кармазін. Шановні колеги, ніч призначена для зовсім інших справ, щоб спати і таке інше. [[12:27:16]] За-52 Рішення не прийнято. 17 стаття.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую Адаму Івановичу, а також буду підтримувати його поправки. Статтю 8 пропоную викласти в чинній редакції. Вона вже випробувана часом, шановні народні депутати. „Керівними органами Національного банку є Рада Національного банку України, далі Рада Нацбанку та правління Національного банку України, далі правління Національного банку”. Кінець цитати. „Оскільки необхідно забезпечити контроль і недопущення афер, подібних тим, що мали місце, дякуючи керівництву Національного банку України в 2008-2010 роках”. Шановні народні депутати, дуже важливо, щоб ми залишили ті керівні органи, які сьогодні хоча би існують. Це хоча би маленька можливість здійснювати контроль за діяльністю правління Національного банку, його керівництва від імені якоїсь громадської структури, яка визначається не так як хочуть в одному кабінеті на Банківській. Прошу вас підтримати, це буде хороше.
Ставлю на голосування поправку 17. [[12:28:45]] За-53 Поправка не підтримана. Поправка 18.
Юрій Кармазін. Я щиро дякую патріотам держави, яких стало більше, приєдналися патріоти з блоку Литвина. Спасибі вам. Я пропоную пункт перший частини 1 статті 9 викласти в такій редакції: „Розробляє з урахуванням Загальнодержавної програми економічного розвитку та основних параметрів економічного та соціального розвитку України основні засади грошово-кредитної політики та подає їх до 15 вересня до Верховної Ради України”. Для інформування. Оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного банку та подає щорічно – підкреслюю, щорічно - до 15 вересня до Верховної Ради України для інформування та здійснює контроль за виконанням основних засад грошово-кредитної політики. Ви розумієте, що саме наш з вами контроль, а ви прийдете після відпустки всі, набравшись сил, забезпечать функціонування стабільної грошової одиниці і недопущення обману наших громадян. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 18. [[12:30:09]] За-56 Поправка неприйнята. Наступна поправка. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую і комуністів в особі Адама Івановича, і „Блок Литвина” в особі Володимира Михайловича за підтримку поправки. Ви розумієте, що вона мудра і без неї вам прийдеться важко, я не знаю що це буде за закон. Правда, Чечетов обіцяє всі поправки зразу підтримати, я не знаю як це він зробить. Пункт другий частини 1 статті 9 пропоную викласти в такій редакції: ”Здійснює аналіз впливу грошово-кредитної політики України на стан соціально-економічного розвитку України , контроль за її проведенням та розробляє пропозиції щодо внесення відповідних змін до неї”, - кінець цитати. Шановні народні депутати, ви розумієте, наскільки важливо здійснювати аналіз впливу грошово-кредитної політики України. Можливо, ви тоді зрозумієте, чому ми зараз добавляємо до 3 мільярдів використаних на підтримання американського долара, 3 мільярди доларів вкинули – і не підтримуємо національну грошову одиницю. Можливо, через це зараз вас ставлять всіх через коліно, зжимають.
Голосується 19 поправка. [[12:31:37]] За-53 Поправка не підтримана. Наступна поправка Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Насправді дуже серйозні речі у нас відбуваються в банківському середовищі. Ви можете побачити це по курсах, по цінах. І я пропоную пункт 3 частини першої статті 9 викласти в такій редакції „Затверджує регламент Ради Національного банку України”. Без регламенту Ради Національного банку України, очевидно, не може нормально працювати і Рада Національного банку України. Тому прошу підтримати цей пункт частини першої статті 9 у висловленій мною редакції. Дякую.
Голосується 20 поправка. [[12:32:38]] За-41 Поправка не підтримана. Наступна поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я подякував був двох членів боків, але всі фракції провалюють: і комуністів, „Блоку Литвина” , - як і всі коаліціанти, провалюють всі поправки. Тому я дякую дійсним патріотам Вітчизни, які підтримують це. Да, Ярослав, я знаю, що ти теж хотів би [[я до Сухого звертаюся]] проголосувати, але тобі не дають, я знаю. Пункт 4-й частини першої статті 9-ї пропоную викласти в такій редакції: „Подає до Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України щорічно, до 1 квітня поточно року відомості про частину прогнозованого прибутку до розподілу поточного року, яка підлягатиме перерахуванню до Державного бюджету України для включення до проекту Закону „Про Державний бюджет України на наступний рік”. Я звертаюся до всіх, кому небайдужа доля Національного банку, грошової одиниці, прогнозу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 22-гу Юрія Кармазіна. [[12:34:03]] За-51 Рішення не прийнято. 23 поправка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. До нас хоче приєднатися Сухий. Але у нас, пишіть заяву, у нас так не приймають. Юрій Кармазін. Прошу пункт 7 частини першої статті 9: „Приймає рішення про збільшення розміру статутного капіталу Національного банку” викласти як пункт 6-й. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 23 поправку. [[12:34:50]] За-28 Поправка не підтримана. Наступна поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я знаю, що багато хто з вас хоче швидко почати ламати Конституцію України чи конституційний устрій, але потерпіть трішечки, уже почали ламати цим Законом про Нацбанк, який я хочу вам показати, наскільки він відрізняється від цивілізованого, той варіант, який є. Поправка 24 стосується внесення змін до пункту 7 частини першої статті 9, який пропоную викласти в такій редакції: „Затверджує річний план проведення аудиторських перевірок структурних підрозділів Національного банку України. Я наголошую, шановні народні депутати, вам, що аудиторські перевірки мають проводитися різними фірмами і, очевидно, ми, народні депутати України, маємо змогу ознайомитися разом з вами з тими результатами перевірки. Дякую, прошу підтримати.
Голосується 24 поправка. [[12:36:12]] За-30 Поправка не підтримується. Наступна поправка, яка у нас там, 27?
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Пункт вісім, частини першої, статті дев’ятої пропоную викласти в такій редакції: „До першого листопада звітного року призначає на підставі тендеру проведеного відповідно до вимог закону та до закупівлі товарів і послуг за державні кошти аудиторську фірму для проведення аудиторської перевірки Національного банку, за умови, що одна і та ж сама аудиторська фірма не має права проводити аудит річної фінансової звітності Національного банку більш ніж два роки підряд. Розглядає аудиторський висновок та затверджує до 30 квітня наступного звітним роком бухгалтерський баланс Національного банку. Публікує на офіційному веб-сайті Нацбанку та в офіційних друкованих засобах масової інформації щорічний баланс Національного банку”. Шановні народні депутати! Ми з вами вчора прийняли корупційний закон, вірніше ви прийняли корупційний Закон „Про розподіл продукції”. І я закликаю вас, щоб ми ще не корупціонували Національний банк! Тому прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 25 поправку. [[12:37:41]] За-33 Поправка не підтримана. Наступна поправка 27, чи 28, яка там?
Юрій Кармазін. Поправка 27 стосується внесення змін до пункту 11 частини першої, статті дев’ятої, затверджує рішення правління Національного банку, про участь Національного банку в міжнародних фінансових організаціях. Я пропоную його викласти, як пункт 10. Шановні народні депутати! Наскільки важлива для нас сьогодні участь у міжнародних фінансових організаціях ви бачите, що навіть ради цього вчора секвестрували бюджет України, причому на 18 мільярдів, плакалися про те, що не вистачає коштів на армію, проводять Раду Національної Безпеки і Оборони. Шановний Володимире Михайловичу, ви ж там присутні були, чого ж ви їм не сказали, що щойно ваша коаліція 2 мільярда з армії зняла, що ваша коаліція зняла зі шкіл. Тому прошу підтримати цю поправку і не допускати більше порушень.
Ставлю на голосування 27 поправку. [[12:39:11]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна яка там, 29-та поправка.
Ні. Шановний Володимире Михайловичу, 28-ма. Я розумію, що як я нагадав вам про бюджет, то ви вже зразу і лік трошки втратили. 28-ма поправка, шановний Володимире Михайловичу. Прошу відновити пункт 11 частини першої статті 9, виклавши його в такій редакції „з метою забезпечення виконання основних засад грошово-кредитної політики, має право застосування відкладального вето щодо рішень правління Національного банку з питань диверсифікації активів Національного банку та їх ліквідності, лімітів позабалансових зобов’язань, формування резервів, покриття фінансових ризиків, порядку відрахувань доходів до Державного бюджету України, мінімального розміру золотовалютних резервів, з інших питань, віднесених до її компетенції” і змінити подальшу нумерацію частин статті. Шановні народні депутати, дуже важливо, щоб рада Національного банку могла користуватися такими інструментами, тоді могла б зупинити розтранжировання державного золотовалютного запасу, який зараз відбувся. Дякую.
Ставлю на голосування 28 поправку. [[12:40:41]] За-43 Поправка не приймається. Наступна поправка.
Юрій Кармазін, партія захисників Вітчизни. Я дякую патріотів за те, що вони голосують на відміну від коаліціантів. Прошу виключити пункт 11 частини першої статті 9, затверджує за поданням правління Національного банку методику визначення заробітної плати голови Національного банку та його заступників. Оскільки заступники голови Нацбанку – є державні службовці, а голова Нацбанку також повинен ним бути, і всі питаннях їх зарплати вже вирішені урядом України. А зарплата і доплати в один мільйон 200 тисяч гривень – замисліться, будь ласка, собі така зарплата з доплатою керівнику установи і його заступників – це забагато, коли пенсіонери отримують не більше 10 тисяч на рік – це визначено Законом про Державний бюджет України. Я не говорю про самих малозабезпечених людей. Шановні народні депутати! Прошу підтримати виключення цього пункту. Також звертаюся до коаліції, будь ласка, схаменіть.
Ставлю на голосування 29 поправку. [[12:42:09]] За-47 Поправка не підтримується. 30 поправка.
Володимире Михайловичу! Такі поправки визначальні, які допускають такі колосальні зарплати, все треба було б показувати по фракціях, Володимире Михайловичу, щоб було зрозуміло, які фракції за народ, а які тільки його обдурюють. Поправка 30 стосується частини другої статті 9 пропоную викласти її в такій редакції: „рада Національного банку може надавати рекомендації щодо доцільності призначення на посади чи звільнення з посад голови Національного банку членів правління Національного банку або давати персональну оцінку діяльності окремих посадових осіб Національного банку” – кінець цитати. Оскільки вважаю, що недопустимо забороняти це Раді і позицію професійного органу повинні знати органи, які приймають участь в поданні на призначення і призначення особи, яка повинна нести відповідальність за пограбування вкладників і інших споживачів банківських послуг, які мали місце внаслідок непрофесійних дій керівництва нинішнього Національного банку, і осіб, дякуючи яким ці банківські афери не були припинені, і зараз ще не припиняються.
Ставлю на голосування 30 поправку. [[12:43:39]] За-47 32 поправка. Прізвища можна перераховувати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Отак, по фракціям соромно воно називати, виявляється. Юрій Кармазін. 32-га поправка. Дякую за нагадування. Частину другу статті 10 прошу викласти в такій редакції: „Членом ради Національного банку може бути лише громадянин України, який не має подвійного громадянства і має вищу банківську освіту та науковий ступінь не нижче доктора наук, наукова робота якого пов’язана з банківською справою і при цьому має не менше 10 років досвіду роботи, яка пов’язана з банківською тематикою на посадах, професора в галузі банківської справи, народного депутата, члена комітету ради. з питань банків і національної діяльності, керівних посадах у Міністерстві фінансів України, Міністерстві економіки України, керівника банківської установи, наукові роботи за банківську тематику, бездоганну ділову репутацію, зокрема не очолював банківські установи і не входив до їх наглядових органів, в яких під час його роботи вводились тимчасові адміністрації, проживає в Україні як громадянин протягом 10 останніх перед днем призначення років”. Тоді.
Ставлю на голосування 32 поправку. [[12:45:08]] За-50 Поправка не підтримана. 33 поправка. Будь ласка.
Юрій Кармазін, партія захисників Вітчизни. 50 – „за”, шановний Володимире Михайловичу! Цілих 50 „за” - це народні депутати, за якими стільки мільйонів людей, це цілих дві ваших фракції, які ввійшли в коаліцію, зцементували її в антинародну коаліцію. Пропоную частину 3 статті 10 викласти в такій редакції: „Член ради Національного банку не може бути народним депутатом України, членом уряду, керівником центрального, або місцевого органу виконавчої влади, керівником політичної партій чи членом керівних органів політичної партії. Займатися підприємницькою діяльністю, або входити до складу керівного органу юридичної особи, виконувати роботу за сумісництвом, крім викладацької, наукової та іншої творчої діяльності. Входити до керівного органу іншого банку або бути його акціонером, бути засудженим, мати подвійне громадянство. Ви розумієте, що ці поправки перекликаються із тою поправкою, з якою виступав Станіслав Аржевітін. Він вам наголошував, що ви збираєтесь зберегти посади для нинішніх, хто сьогодні сидить, в тому числі і в цій залі, чи сидить на Банковій. Я категорично проти цього.
Ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна 31 номер поправки. [[12:46:37]] За-53 Рішення не прийнято. Поправка 33?
Юрій Кармазін. Поправка 32, шановний Володимир Михайлович,
Та 32-гу ми вже голосували, Юрій Анатолійович.
Шановний Володимир Михайлович, 32-га не голосувалася.
Юрій Анатолійович, у вас поправка спочатку іде поправку 32, а потім 31-ша. Ми її проголосували.
Я.ви забираєте мій час, Володимир Михайлович, я зачитаю, я, якщо я повторюся, ви тоді мене зупините.
Юрій Анатолійович, я ще раз кажу. Юрій Анатолійович, у вас пункт спочатку іде 32-ий, а потім 31-ий. Спочатку ми проголосували 32-гу, потім 31-шу, зараз 33 поправка. Я слідкую уважно, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, там дійсно опечатка на тому, ви дійсно праві, там дійсно опечатка. Тут два 32-их, правильно ви сказали. То дійсно опечатка. Але по черзі, це. Так. Частина четверта статті 10 пропоную викласти в такій редакції: „кандидат для призначення на посаду члена Ради Національного банку України подає відомості, що підтверджують його відповідність вимогам, встановлених частиною другою та третьою цієї статті, які невідкладно оприлюднюються на офіційному веб-сайті Президента України або Верховної ради України для інформування щодо цієї кандидатури. Одна і та сама особа не може бути членом Ради Національного банку більше ніж два строки”. І далі, Володимир Михайлович, поправки зміщаються на один, ви правильно помітили, що там комп’ютер щось збився. Спасибі. Прошу підтримати народних депутатів цю демократичну абсолютно поправку. Дякую.
Ставлю на голосування цю поправку. [[12:48:38]] За-48 Поправка не підтримується. 33 поправка тоді, будь ласка.
Юрій Кармазін. 34 поправка стосується частини п’ятої статті 10. Я пропоную викласти у новій редакції. „Президент України призначає сім членів Ради Національного банку. Призначення членів ради здійснюється шляхом видання відповідного указу, в якому вказується дата закінчення повноважень члена ради”. Кінець цитати. Для чого цей запис потрібен? Ми побачили, що зараз нинішній Президент України абсолютно безмотивно звільнив попередніх членів Національної ради. Звісно ніхто не побіг до суду. Чому не побігли до суду? Бо бояться, встановлюється тоталітарний режим і бояться бігти до суду. Але, в принципі, Президент брутально порушив Конституцію, хоча сьогодні у нього і день народження. Я думаю, що ц нього добре має бути здоров’я, має почути нас, щоб виконати вимоги Конституції щодо своєчасного звільнення і уникнути ситуації, коли неправомочний член ради займає цю посаду, але і не допустити незаконних звільнень, які здійснив нинішній Президент Янукович. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 33. [[12:50:08]] За-45 Не прийнято. Наступна 34 поправка.
Юрій Кармазін. Поправка наступна звучить так. Частину шосту статті 10 я пропоную викласти у новій редакції. Шановні народні депутати, ця редакція стосується Верховної Ради України, нас з вами і тих, хто представляє народ України, а не нас з вами у даному випадку. Пропоную записати. „Верховна Рада призначає 7 членів Ради Національного банку. Призначення члена ради здійснюється шляхом прийняття відповідної постанови, в якій указується дати закінчення повноважень члена ради. Кінець цитати. Щоб виконати вимоги Конституції щодо своєчасного звільнення і уникнути ситуації, коли неправомочний член ради займає цю посаду або членом ради рахується особа, що вже померла. Як, наприклад, був Плужников. На сьогодні, згідно Постанови Верховної Ради України, яку забули відмінити, є від Верховної Ради обрано аж 14 членів ради НБО. Крім того, необхідно, аби можна було проводити обрання нового члена у визначених законом випадках. Я думаю, що хоч цю поправку.
Ставлю на голосування 34 поправку. [[12:51:37]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна, 35 поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Частину сьому статті 10 пропоную викласти в такій редакції. Кандидатури осіб для призначення Верховною Радою України членами ради Нацбанку проходять обговорення на спеціальному відкритому засіданні профільного комітету Верховної Ради України із запрошенням представників інших комітетів Верховної Ради України, яке транслюється по телеканалу „Рада” і за наслідками якого комітет вносить свої рекомендації Верховній Раді України. Кінець цитати. Тоді всі професійні учасники ринку побачать якості кандидатів. І не буде кулуарщини і корупційщини під час обговорення. Тоді не буде і такого, що зробив цей комітет, який вніс сьогодні поправки, хоча вчора тільки був проголосований закон. Вони не отримали навіть стенограми, вони не отримали висновків юридичного управління, вони не отримали юридичного супроводу. Але взяли на себе сказати, „одобрямс” і робити подарунок Януковичу до дня народження, новий закон. Не спішить так робити.
Ставлю на голосування 35 поправку. [[12:53:05]] За-48 За – 35. Поправка не приймається. Мікрофон Кармазіна.
Там червоною проголосовані.
36 поправка.
Юрій Кармазін. Я дякую, я пам’ятаю. Я хотів би попросити вас викласти частину восьму статті 10 в іншій редакції. Редакція має бути така, яка демократична, прозора. „Чергове призначення членів Ради Національного банку здійснюються не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку повноважень попередньо призначених членів Ради Національного банку. Строк повноважень членів Ради Національного банку 7 років крім голови Національного банку, який входить до складу Ради Національного банку на строк здійснення своїх повноважень за посадою”. Кінець цитати. Ви розумієте, наскільки важливе те, що ми не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку призначаємо людину, щоб вона підготувалася морально, інтелектуально і по всякому іншому до того, щоб нормально увійти в керівництво найвищої банківської установи країни. Дякую.
Ставлю на голосування 36 поправку. [[12:54:32]] За-49 Поправка не підтримана. 37 поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, треба говорити цілих 49. Це дві ваших фракції, які входять в коаліцію. От це скільки, які не голосують, на жаль. Пропоную частину дев’яту статті 10 викласти в такій редакції. „Повноваження члена Ради Національного банку припиняються у зв’язку із закінченням строку його повноважень, бо останній день строку на який його було призначено, або в разі подання письмової заяви про при чинення повноважень за власним бажанням, припинення його громадянства, отримання подвійного громадянства або виїзду за межі України на постійне місце проживання, набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього, смерті засвідченої свідоцтвом про смерть або на підставі рішення суду проголошення померлої особи чи визнання безвісно відсутньої, або визнання його недієздатним, невідповідності діяльності члена Ради Нацбанку вимогам закону, або втрати бездоганної ділової репутації, відсутності без поважних причин на двох засіданнях ради Нацбанку. [[Треба дисциплінувати членів Нацбанку]] Не виконання обов’язків члена Нацбанку, в тому числі і протягом більше як 4 місяці підряд. Виявлення факту недостовірної інформації.
Ставлю на голосування поправку 37-му. [[12:56:01]] За-49 Поправка не підтримана. Наступна поправка 39-та.
Цілих 49, яким я всім дякую. Шановний Володимире Михайловичу, пропоную також частину десяту статті 10 викласти в іншій редакції. „У випадках, визначених частиною дев’ятою цієї статті допускається призначення нового члена Національного банку до закінчення одного року з дня призначення вибулого члена національної ради України”. Насправді, подумайте, якщо виникають обставини, що виключають можливість особи бути членом ради Нацбанку, або якщо виявляється факт надання недостовірної інформації при призначенні на посаду члена ради Нацбанку. Очевидно, що в цьому випадку ми маємо достроково призначити члена ради Національного банку. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 39 поправку. [[12:57:13]] За-56 Не підтримана поправка. Поправка 40.
Юрій Кармазін. Цілих 56, Володимире Михайловичу, - це вже стільки, скільки у ваших двох фракціях. Зараз буде більше. Я пропоную частину одинадцяту статті 10 викласти в такій редакції. „Повноваження призначеного складу ради Національного банку достроково припиняються, якщо виконання основних засад грошово-кредитної політики за підсумками року не забезпечило стабільність грошової одиниці України. У цьому разі Президент України і Верховна Рада України зобов’язані кожен не пізніше двомісячного строки шляхом прийняття відповідних актів звільнити своїх представників та призначити новий склад ради Національного банку України”. Шановні народні депутати, в жодній країні світу ще не було такого, щоб на 70 відсотків рухнула грошова одиниця, а ми всіх наших героїв, в лапках, тримали на своїх посадах, платили в 10 разів більше, ніж Президенту оплату і тримали на місцях. Тому пропоную підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 40 поправку. [[12:58:42]] За-51 Поправка не підтримана. 41 поправка.
Юрій Кармазін. Патріотів все більше стає. Я просив би вас підтримати внесення змін до статті 10, частини 12 її і викласти її в такій редакції: „З причин, визначених частинами 10 і 11 цієї статті: Президент України звільняє членів ради Нацбанку призначених ним шляхом видання відповідного указу, в якому мають бути зазначені підстави для звільнення. Верховна Рада України звільняє членів ради Нацбанку, призначених нею шляхом прийняття відповідної постанови за поданням профільного комітету України, по якій мають бути зазначені підстави для звільнення. Тобто, якщо звільняється, припинилось громадянство, виникло подвійне громадянство, людина влізла в якийсь банк, чи купила як в нашій українській дійсності на когось із родичів невеличкий банк і туди щось собі забезпечує для старості, в таких випадках Президент і Верховна Рада України мають поправити і.
Ставлю на голосування 41 поправку. [[13:00:10]] За-63 Поправка не підтримана. 42 поправка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Володимир Михайлович, я вас вітаю, цілих 63! Цілих 63 чоловіки підтримали зараз нас, це вже набагато більше, ніж те, що мають дві фракції в коаліції. Я пропоную частину 13 статті 10 викласти в такій редакції: „Повноваження голови ради Національного банку, голови Національного банку як члена ради Національного банку, достроково припиняється виключно у зв’язку із закінченням його повноважень або при звільнені його з посади за інших, визначених цим законом, підстав. Таке формулювання є кращим і інші голови Національного банку не будуть не займати свою посаду. Шановні народні депутати, ми вчора зробили з вами геніальну річ. Ми через два з половиною років відновили дію Конституції, звільнивши голову Господарського суду пана Демченко. Я думаю, що такий приклад нам треба тут якраз і ставити до того, щоб ніхто не займав незаконно своїх посад.
Голосується 42-га поправка. [[13:01:38]] За-50 Поправка не приймається. 43-тя поправка. Мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, поправка 43-тя стосується змін до частини чотирнадцятої статті 10, яку пропоную викласти в такій редакції „члени ради Національного банку здійснюють свої функції на громадських засадах”. Вилучити фразу „членам ради Національного банку оплачуються витрати, понесені у зв’язку з виконанням ними повноважень відповідно до Регламенту Ради Національного банку України”, кінець цитати. Оскільки інакше непрозорість витрат може дати змогу виплачувати великі кошти, що будуть не співставні реальним витратам. Хороші вчені, хороші політики мають вважати за честь бути членами Ради Національного банку України і забезпечити стабільність грошової одиниці. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Голосується 43-тя поправка. [[13:03:01]] За-47 Поправка не приймається. 44 поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. 44 поправка стосується змін до статті десятої, частини 15, яку я бачу, що треба, щоб вона була записана в такій редакції: „Внутрішнє питання організації діяльності Ради Національного банку, порядок діловодства та інші питання визначаються регламентом Ради Національного банку, яки й затверджується на її засіданні в більшості від його складу”. Шановні народні депутати! Очевидно, що має керуватися чимось Рада Національного банку, тому я і передбачив, що більшість від його вкладу має проголосувати, це абсолютно нормальна, цивілізована норма. Прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Голосується 44 поправка. [[13:04:14]] За-45 Поправка не підтримана. Мікрофон Кармазіна 45 поправка.
Юрій Кармазін. Я пропоную останню частину статті десятої „Розміщення організаційно-матеріального забезпечення Ради Національного банку, здійснюється Національним банком за рахунок його кошторисних витрат” викласти, як частину 16, статті 10. Що стосується іншої поправки 46, то частину першу статті 12 пропоную викласти в такій редакції: „Голова Ради Національного банку обирається Радою Національного банку зі свого складу строком на три роки і не може бути обраний на цю посаду повторно. Повноваження голови Ради Національного банку припиняються наступного дня після трирічного строку повноважень. Дострокове звільнення його з посади допускається виключно за підстав визначених частиною дев’ятою цієї статті”. Шановний Володимир Михайлович! Я зекономив час об’єднавши дві поправки 45 і 46. Дякую.
Ставлю на голосування 45 поправку. [[13:05:33]] За-51 Рішення не прийнято. 46 поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! 46-ту ми проголосували і 45-ту. 47 поправка стосується статті 12 частини другої пропоную її викласти в такій редакції: „голова Національного банку не може бути обраний головою ради Національного банку і повинен звільнятися, крім випадків зазначеною в цій статті, в зв’язку з тим, що виконання основних засад грошово-кредитної політики за підсумками року не забезпечували стабільність грошової одиниці України” – кінець цитати. Замисліться, будь ласка, шановні народні депутати таке формулювання звісно є краще, а норма Регламенту не дає змоги внести норму про відповідальність голови Національного банку за різкий ріст і інфляцію інакше. Ми народні депутати з вами тричі голосували про недовіру голові Національного банку. І що це дало? Нічого. Тому що у нас таких повноважень немає. Немає таких конституційних повноважень, через це я пропоную таку позицію записати в частині другій статті 12. Прошу підтримати. Дякую.
Голосується 47-ма поправка. [[13:07:00]] За-43 Поправка не підтримана. 48 поправка.
Поправка 48-ма стосується вилучення і доповнення закону після статті 13 назвою розділу такого змісту: „Розділ третій. Організаційні основи та структура Національного банку” 49-та поправка стосується відновлення в статті 13 слово „ відкладальне вето” виклавши її в такій редакції: „у разі, коли рада Національного банку застосовує відкладальне вето щодо рішення правління таке рішення набирає чинності лише при його підтвердженні двома третинами від загальної кількості членів правління Національного банку не пізніше п’ятиденного строку від дня застосування вето. Якщо рішення своєчасно не підтверджується двома третинами від загальної кількості членів правління Нацбанку воно вважається таким, що не набрало чинності, в разі коли рішення правління Нацбанку набрало чинності до моменту застосування цього вето щодо нього, його дія зупиняється на період розгляду правління Національного банку наклажального вето”, – кінець цитати. Інакше голова банку зможе систематично наносити шкоду інтересам держави, як це вже було в минулому і позаминулому роках.
Голосується поправка Юрія Кармазіна. [[13:08:28]] За-44 Рішення не прийнято. 50 поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Володимир Михайлович, погано, що нам, як в Президії, не дають чай. Якщо у народного депутата багато поправок, то, мабуть, треба це запровадити, такий порядок. Ви бачите оплески народних депутатів. Я дякую їм за підтримку. Я прошу. На голосування це ставити, да? Я ставлю поставити. В цій поправці мова йде про відновлення абзацу восьмого пункту 1-го частини першої статті 15-ї в такій редакції: „щодо розподілу прибутку та порядку відрахувань доходів до Державного бюджету України”. Чому це потрібно? Це потрібно для того, щоб ми з вами побачили, що розподіл прибутку має іти в більшій мірі для розвитку і для Державного бюджету, а не на створення пенсійних фондів, як є це зараз, і всього іншого в Національному банку. Тому прошу підтримати.
Голосується 50 поправка. [[13:09:55]] За-45 Рішення не прийнято. 51-ша і 52-га поправки.
Юрій Кармазін. Колега Жебрівський правильно відзначав, що треба за розвиток голосувати при голосуванні цього закону. Тому я пропоную виключити пункт 5-й частини першої статті 15-ї, і викласти в такій редакції: „Розробляє і подає на затвердження Раді Національного банку методику визначення заробітної плати Голови Національного банку та його заступників”, - кінець цитати. Оскільки це питання для тих, хто знаходиться на державній службі, вирішується Кабінетом Міністрів України, ви добре розумієте, що це якраз питання уряду – встановлювати державним службовцям заробітні плати. Також у пункті 9 записати: „Виконує функції, передбачені статтями 3, 7, 23, 28, 64 цього закону та інші функції, що випливають з основної мети діяльності Національного банку та не віднесені до повноважень голови Національного банку та Ради Національного банку”. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 51 поправку. Зараз ще одна поправка і будемо приймати рішення. Запросіть депутатів до сесійної зали.
Ні, ні, не треба. Юрій Анатолійович, не треба. [[13:11:16]] За-44 Рішення не прийнято. 52 поправка, Юрій Кармазін.
Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я в установлений законом термін Регламентом подав всі поправки, і ваша справа забезпечити, щоб вони були поставлені на голосування. Я дякую вам за толерантність і дотримання Закону „Про Регламент Верховної Ради України”. Пункт 9 частини першої статті 15 пропоную викласти у такій редакції: „Виконує функції, передбачені статтями 3, 7,23, 26, 64 цього закону та інші функції, що випливають з основної мети діяльності Національного банку” [[кінець цитати]]. Пропоную виключити слова: „та не віднесені до повноважень голови Національного банку та Ради Національного банку”, оскільки в законі не можуть бути викладені всі повноваження, що випливають з основної мети діяльності Національного банку. Основна мета Національного банку передбачена у Конституції, про що правильно вам наголошував і колега Аржевітін, він казав про функції Національного банку, які мають бути записані у відповідності до Конституції і інших законів України. Дякую вам.
Ставлю на голосування 52 поправку. [[13:12:51]] За-47 Рішення не прийнято. Шановні колеги, таким чином всі поправки, які надійшли до початку. [[Шум у залі]] Які надійшли до початку розгляду закону, вони були обговорені і, а їх більше. Зараз, будь ласка, Станіслав Аржевітін. Шановні колеги, по одному від фракції.
Шановні народні депутати, якщо ви звернули увагу, мої поправки були спрямовані не на порушення незалежності Національного банку, а мої були поправки спрямовані виключно на те, щоб захистити вкладників і клієнтів банківської системи. Шкода, що ви, звичайно, не підтримали, але я демонстрував послідовність і в минулому році про те, що незалежність Національного банку повинна бути забезпечена. Але не у такий спосіб, як сьогодні, я вибачаюся, коли всі забаганки центрального банку записуються у цей закон. І я хотів би особливо звернутися до комуністів, щоб вони теж були послідовні, тому що напевно вони знають, що цей закон - це передумова Міжнародного валютного фонду для того, щоб виділити кошти Україні. Я за те, щоб виділили кошти Україні, але знову ж таки не у такий спосіб. Я дуже хотів на табло побачити, яка позиція буде сьогодні комуністів за голосування цього законопроекту. Я прошу це показати на табло. Дякую.
Обов’язково. Так, Юрій Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Володимире Михайловичу, я все-таки звертаюся до вас щодо дотримання вимог, підкреслюю, Закону „Про регламент Верховної Ради України”. Навіть у випадку, коли Верховна Рада приймає рішення про скорочений термін подання поправок, цей термін складає 7 днів. Сьогодні ж не дотримано навіть одної доби. І тим не менше ви відмовляєте у розгляді частини поправок, поданих суб’єктом законодавчої ініціативи у строки, встановлені Законом про регламент. Тому мені здається, що відмова у розгляді поправок, внесених колегою Кармазіним. Хай коли б він не вніс, але в строк, встановлений Законом про регламент. Є порушення, підкреслюю, конституційної процедури розгляду законопроекту. Тому робити таких речей не можна, потрібно всі внесені поправки розглядати.
Я дякую. Я ще раз нагадую, до початку розгляду питання колеги звернулися, передали мені поправки і я ці всі поправки зараз розглядав. Так що не треба звинувачувати там, де немає підстав. Сергій Гордієнко, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги, я під стенограму саме пропоную: в абзаці 3 підпункту 17 пункту 1 частини першої законопроекту, яким вносяться зміни до статті 20 Закону України „Про Національний банк” слова „шістьох” замінити „чотирьох”. Ну, повинен бути здоровий глузд, ми скорочуємо органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, ми ведемо до скорочення видатків, а тут голова Національного банку за старою редакцією має чотирьох заступників, а тут ми збільшуємо шість заступників. Ну, логіка якась і здоровий глузд повинен бути, якщо цього не буде, де зроблено, то нам нема рації підтримувати законопроект в цілому.
Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Для того, щоб нам зберегти консенсус, я поставлю на голосування з урахуванням пропозиції народного депутата Сергія Гордієнко про прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національного банку України [[реєстраційний номер 6659]] для прийняття в другому читанні в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:17:12]] За-256 Закон прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 171, "Блок Тимошенко" – 22, "Наша Україна - Народна самооборона" – 14, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 3.
Нема з процедури. Оголошую до розгляду проект Закону про Національну комісію регулювання ринку комунальних послуг України [[реєстраційний номер 6419]], доповідач – заступник голови Комітет з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Валерій Баранов.
Уважаемые депутаты, вашему вниманию предоставляется закон 6419, который мы буквально несколько дней рассматривали в первом чтении. Мы в комитете оперативно рассмотрели все замечания, которые были предоставлены, их более 20, и они все учтены в последнем варианте, который у вас находится на руках. Кроме этого, есть три поправки, которые я просил бы вашего согласия, внести с голоса, все остальные поданные в письменном виде, все учтены и приняты. Владимир Михайлович, есть три поправки, которые я хотел бы с голоса внести, если можно. Поправка номер 1 кроме тех, которые учтены. В тексте везде у нас идут слова «водопостачання», но предлагается везде в тексте в скобках писать «холодного та горячего». Потому что существуют разночтения, чтобы устранить эту проблему, нужно такое уточнение сделать. Далее. Пункт 3, 1 статья после слов «самоокупної діяльності».
Дайте ж ответить. Уважаемые депутаты, сегодня в 9 утра состоялось заседание комитета жилищно-коммунального хозяйства под руководством Рыбака Владимира Васильевича.
Будь ласка.
Сегодня утром Комитет жилищно-коммунального хозяйства рассмотрел окончательно этот закон и поручил мне его вам доложить, в чем проблема.
А поправки яким чином?. Вчора тільки він прийнятий був. Ви не дали можливості депутатам внести поправки.
Все поправки, которые были нам поданы официально, они все учтены.
У нас є 14 діб.
Поправки всі враховані?
Немає там ніяких поправок.
Ось документ з поправками, Юрій Анатолійович, що ви. Хто полягає на тих поправках, що не були враховані. Яка позиція комітету?
Позиция комитета: принять законопроект с учетом всех учтенных поправок, а их 23 сегодня утром рассмотренных на заседании комитета. Кроме этого, Владимир Михайлович, я начал озвучивать три поправки, которые с голоса предлагается внести. Все, кто хотел внести свои поправки, еще сегодня утром дали свои предложения. я не пойму пойму нельзя было это сделать до момента объявления нашего решения. Итак, второе. вторая поправка, которая вносится с голоса, после слов „самоокупної діяльності” доповнить словами „та розвитку”. Имеется в виду, что мы сможем тогда с вами вносить в тариф инновационную составляющую для развития предприятий жилищно-коммунального хозяйства. И третье предложение. Пункт 12 первой статьи начать словами „затверджує інвестиційні програми” и далее по тексту. То есть опять же для возможности привлечения инвестиций и жилищно-коммунальное хозяйство. Вот все поправки, которые были поданы на сегодня и учтены комитетом. Комитет просит и рекомендует принять закон в целом.
Я ставлю на голосування пропозицію. [[Шум у залі]] Сядьте! Будь ласка, по хвилині від фракцій. Будь ласка. завершимо питання, потім. Ключковським, будь ласка, мікрофон.
Юрій Ключковським, „Наша Україна”. Ну я розумію, що хтось кудись спішить, на якісь там заходи, пов’язані з певними ювілеями, але це не означає, що треба руйнувати законодавчий процес. Володимире Михайловичу, є застереження по конкретних поправках. Наприклад, 5 поправка, яка знімає з тексту закону завдання національної комісії щодо забезпечення прозорості та відкритості діяльності на ринках природних монополій. Чому це має зніматися? Я вимагаю, щоб ця поправка підтвердилася голосуванням принаймні. Тоді буде відомо хто хоче, щоб природні монополії діяли не прозоро і не відкрито і щоб люди не знали за що вони платять комунальні послуги. І таких поправок є ще декілька. Я вважаю, що треба дати можливість їх поставити на голосування.
Шановні колеги, прошу уваги! Поправка номер 5. вона підтримана. А, по хвилині, будь ласка. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я записався першим. Господь краще знає, кому першому виступати. І так і комп’ютер визначає. Тому, шановні коаліціанти, ви створили для себе свою Верховну Раду. Рішення, які прийняті таким чином, з порушенням Регламенту, народом України мають не визнаватися. Ви узурпуєте владу, ви створюєте зараз державний злочин. Я вам наголошую на відповідальність кожного персонально і Голови Верховної Ради, Володимире Михайловичу, вас особисто. Бо вчора тільки цей закон прийнятий. Сьогодні груповчинка зібралася, для себе розписали. Розписувати ви можете тільки кульку, а не закони. І не робіть понятія! Понятія, і то блатні, розписуються порядніше і виконуються конкретніше! Тому, шановні, я вимагаю виконання Регламенту, відкладання цього законі і інших таких, якщо немає політичного консенсусу в залі. Не робіть брутальних порушень. Ви заставите не виконувати рішення.
Народний депутат Павловський. Мікрофон, будь ласка.
Я, колеги, ми працюємо з вами не один рік. Є певні межі. Це вже називається політичне хамство. Не виконувати закон, який називається Регламент, і знущатися тут. Я пропоную передати слово Сасу.
Сергій Сас, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, відкрийте 88 статтю Конституції і нагадайте сам собі, в який спосіб здійснює повноваження Голова Верховної Ради, а потім статтю 116 Регламенту. І там ви побачите, що 7 днів, як мінімум, дається за скороченою процедурою для внесення пропозицій до другого читання, а взагалі-то 14. А вчора прийняли один закон розглядається сьогодні. Зараз на порядку денному інший закон, який прийнятий у першому читанні тільки вчора. На якій підставі і ради чого робите ви ці всі речі? На якій підставі брутально порушуєте закон? І доки це буде відбуватися? Це ж взагалі. Давайте ми приймемо порядок денний Верховної Ради на всю сесію, одним голосуванням все затвердимо і розійдемось звідси. Дякую.
Дякую. Шановні, шановні колеги! [[Зараз одну хвилиночку]] Шановні колеги, давайте таким чином будемо діяти. Верховна Рада Україниad hoc прийняла рішення щодо цього законопроекту, як що і до попереднього. Це перше. І друге. Я персонально кажу до, шановного колеги, коли вчора вимагали розгляду двох законів, які не розглядав взагалі комітет і з цього приводу блокували трибуну, то ви чомусь язик свій засунули далеко і мовчали, не демонстрували свою принциповість. Тому давайте завжди будемо демонструвати однакову принциповість, а мені потрібно знайти порозуміння у Верховній Раді, збалансувати інтереси одних і других. Так що сидіть і працюйте. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я хочу Юрию Анатольевичу сказать, что Верховну Раду, як и Президента избирал народ. Народ избирал и Верховна Рада и Президент, и Кабинет Министров работают в интересах народа. А демократические принципы говорят о том, что большинством принимаются решения в процессе обговорення. Поэтому здесь как раз все принимается демократически. Но у меня другое предложение. Коль страсти накалились, я думаю, страсти накалились только потому, что мы не использовали 30-тиминутный перерыв. Мы просто из ритма выбились. С 12 до 12.30 был 30-тиминутный перерыв. Поэтому коль мы перерыв не использовали, для того, чтобы страсти погасить у меня есть предложение. Проголосовать сейчас этот закон, а дальше сделать перерыв до 4-ех часов. Чтобы народ успокоился, а в 4-ре часа приступить к работе. Прошу поставить на голосование, чтобы мы использовали перерыв тот который сейчас и сейчас после голосования ушли на перерыв до 4-ех часов, да. Спасибо.
Шановні, ну завершення бачу, ну завершення, ми ж домовилися з вами. Давайте, шановні колеги, домовимося таким чином. Було застереження щодо 5 статті. Я поставлю її на голосування. Ми визначимо щодо, щодо прийняття цього закону, а потім буде вести дискусію робити перерву чи ні. Поправка номер 5. Вона була врахована комітетом. Народний депутат вимагає поставити цю поправку на підтвердження. Я поставлю її на голосування. Поправка 5, поправку 5 ставлю на голосування про підтвердження цієї поправки. Прошу голосувати. [[13:28:04]] За-87 Шановні колеги! Я ще раз звертаюсь до вас. Одну хвилиночку, я ще раз звертаюсь до вас. Зніміть голосування. Щоб ви зрозуміли. Поправка номер 5. Комітет її врахував. Оскільки народний депутат виступає за те, щоб ця поправка. Я прошу вас, я ще раз вам говорю. Поправка номер 5. Комітет її врахував. Але, оскільки депутат вимагає поставити на голосування підтвердження цієї поправки, тому я і ставлю її на голосування. Будь ласка, позиція комітету з цього приводу.
Уважаемые депутаты! Поправка номер 5. Она предполагает от депутата Майбороды исключить пункт следующего характера. В функциях комиссии был такой пункт. Забезпечення прозорості та відкритості діяльності на ринках природних монополій та суміжних, на суміжних ринках у сфері теплопостачання і централізованого водопостачання та водовідведення. Но национальная комиссия не должна и не будет заниматься прозоростю работы природных монополий. Она будет заниматься формированием тарифов и контролем за правильностью их исчисления. Поэтому комитет и поддержал Майбороду о том, чтобы ее исключить, эту поправку. И я прошу вас ее исключить.
Будь ласка. Та, ну, поправка врахована. Депутат наполягає поставити на голосування про підтвердження цієї поправки. Верховна Рада повинна підтвердити або не підтвердити. Так ви ж вже обгрунтували її?
Ну, будь ласка, мікрофон. Юрій Ключковський. Нема ж проблеми.
Дякую дуже. Ну, насамперед, Володимир Михайлович, хочу сказати, що у мене є застереження ще щодо чотирьох поправок. Але я хочу звернути увагу тут, глибокий ступінь нерозуміння завдань органів державної влади. В демократичній державі всі органи влади забезпечують прозорість діяльності своєї і відкритість її. А якщо хтось хоче закрити свою діяльність, закрити від людей як саме формуються тарифи, щоб вони не могли кінців знайти і добитися, за що вони платять. То це позиція хіба що цієї правлячої коаліції. Це антинародна позиція. Я закликаю всіх тих, кому не байдужа доля людей, які сьогодні платять непомірні комунальні послуги, не дати зняти вимогу прозорості у діяльності цього органу влади.
Шановні колеги, прошу уваги, ставлю на голосування поправку номер 5 для її підтвердження. [[13:31:04]] За-211 Поправка знімається. Будь ласка, Ключковський, мікрофон.
Дякую. 27 поправка передбачає встановлення підстав для притягнення до адміністративної відповідальності за те, чим не задоволена Національна комісія регулювань ринку комунальних послуг. При чому передбачається, що вона ж сама і притягає до адміністративної відповідальності. Ці штрафи не такі маленькі – до 200 неоподаткованих мінімумів – це тисячі гривень. Робити таке за один день без узгодження з відповідним профільним комітетом, який відповідає за Кодекс про адміністративні правопорушення, це просто самонадіяно і непрофесійно. Я пропоную, щоби ця поправка була знята. І якщо є потреба встановлювати таку адміністративну відповідальність, то щоби вона проводилася окремим законопроектом про зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення.
Я ставлю на голосування цю поправку для її підтвердження, тобто 27 поправку. [[13:32:28]] За-215 Поправка не підтримується, тобто знімається. Ключковський, мікрофон.
Дякую. 31 поправка виводить діяльність природних монополій на ринках теплопостачання і водопостачання з-під компетенції Антимонопольного комітету. Однак, повноваження Антимонопольного комітету є повноваження конституційного органу. Тому 31 поправка не має права не існування, оскільки звужує компетенцію органу, повноваження якого встановлені Конституцією.
Ставлю на голосування для підтвердження поправку номер 31. [[13:33:21]] За-210 Поправка не підтримується, тобто вилучається. Все. Тепер, шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про Національну комісію. Шановні колеги, ну, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про Національну комісію регулювання ринку комунальних послуг України [[реєстраційний номер 6419]]. Прошу голосувати. [[13:34:12]] За-298 Закон прийнято. Зараз. Станіслав Аржевітін, одну хвилину. Право на репліку, прізвище згадували Станіслава Аржевітіна.
Шановні народні депутати, шановний головуючий, ми від групи депутатів подаємо вам заяву про те, щоб скасувати рішення, що стосується Національного банку у зв’язку з грубим порушенням. Між іншим, хотів би нагадати нашим депутатам: я є в комітеті перший заступник з питань фінансів і банківської діяльності. Ні вчора, ні сьогодні засідання комітету з цього приводу не було. Я як перший заступник відповідаю за цей напрямок, я не знаю про засідання такого комітету, про його скликання і про ті результати, які сьогодні доповідали. Крім усього іншого, я ще звернуся до вашого Президента, до Президента України, у зв’язку з тим, що цим законом грубо порушені права вкладників. І хотів би ще почути реакцію Президента. І ще раз хотів наголосити про комуністів, які весь час говорять про те, що не підтримують Міжнародний валютний фонд, а своїм голосуванням сьогодні сприяли саме, навпаки, у своїй політиці. Ось така ваша позиція.
Шановні колеги! Перед тим, як порадитись щодо вашої пропозиції щодо перерви, є звернення двох комітетів про те, щоб включити до порядку денного такі проекти Законів. Про внесення змін до Закону про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлове будівництво. Це звернення комітетів і до Верховної Ради тут звернулися також Сербін, Мхітарян і Поляченко і голова комітету – Володимир Рибак. Про включення до порядку денного. Я ставлю на голосування цю пропозицію про включення до порядку денного проекту закону 6687. Це про житлове будівництво. Для підтримки житлового будівництва в умовах фінансової кризи. [[13:36:26]] За-282 Рішення прийнято. Шановні колеги! Звернення комітету і на Погоджувальній раді голова комітету Григорій Калетнік ставив питання про включення до порядку денного проекту Закону 6566, про внесення змін до деяких Законів України [[щодо створення сприятливих умов для забезпечення аграрного сектору нафтопродуктами]]. Про включення до порядку денного ставлю на голосування пропозицію проекту Закону [[реєстраційний номер 6566]]. [[13:37:11]] За-318 Рішення прийнято. У зв’язку з тим, шановні колеги, що ми працювали без перерви, зараз пропонується таким чином, оголосити перерву, а о 16 годині ми продовжимо нашу роботу в пленарному режимі. Немає заперечень? Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години.