Доброго ранку, шановні народні депутати! Прошу сідати на свої місця, підготуватися до реєстрації. За традицією я інформую, що у нас сьогодні день народження святкують наступні народні депутати: Пазиняк Василь Степанович [[Оплески]], Ступак Іван Іванович [[Оплески]], Сухий Ярослав Михайлович. [[Оплески]] Шипко Андрій Федорович [[Оплески]]. Шановні колеги! Шановні народні депутати, я хочу проінформувати вас, що в Україні з візитом перебувають президент Світового Конґресу Українців пан Євген Чолій та президент Канадсько-Української Торгової Палати Зенон Потічний. Зараз високі гості знаходяться в дипломатичній ложі сесійної зали, давайте привітаємо їх [[Оплески]]. Шановні народні депутати, 25 березня 2014 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України Ревенка Анатолія Дмитровича, обраного 28 жовтня 2014 року в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі, включеного до виборчого списку політичної партії "УДАР", Український демократичний альянс "За реформи". Відповідно до статті 70 Конституції України перед вступом на посаду народний депутат України складає присягу перед Верховною Радою України. Для складання присяги на трибуну запрошується народний депутат України Ревенко Анатолій Дмитрович. Поки він просувається до трибуни, я прошу Верховну Раду зареєструватись, будь ласка, включіть систему "Рада". Одну хвильку, давайте депутати зареєструються, і тоді ви зачитаєте присягу. [[10:05:48]] Зареєструвалося в залі 303 народних депутати. Верховна Рада оголошує відкритим своє засідання, і прошу зачитати присягу народного депутата.
Присягаю на вірність Україні.
Включіть мікрофон.
Присягаюсь на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Шановні колеги, за традицією у нас мають можливість сьогодні виступити народні депутати. Прошу народних депутатів записатися на виступ. Будь ласка. Дубіль Валерій, фракція "Батьківщина", будь ласка. Він передає слово Миколі Томенку.
Шановні колеги, хотів звернути ваш увагу і увагу наших громадян, що щойно минуло 60 днів до початку президентської виборчої кампанії. Фактично, ми знаходимося в стані президентської виборчої кампанії і я як голова Комітету з питань свободи слова хотів звернути увагу на деякі проблемні моменти, які ми мусимо з’ясувати для того, щоб досягти нашої головної мети за 60 днів. Наша головна мета – демократичні, чесні президентські вибори, які б дали можливість не засумніватися жодній країні, жодному експерту і жодному громадянину України, що такі вибори були чесними і демократичними. Ця місія, яку ми повинні проконтролювати протягом 60 днів є надзвичайно важлива. Тому, перше, хочу поінформувати всі структури Кабінету Міністрів. Що в нас, згідно з постановою Верховної Ради України, заборонені перевірки засобів масової інформації на час передвиборчої кампанії. Щоб у нас не було традиційного підходу, коли дехто під час виборчої кампанії із податкової, пожежної чи з інших служб завітає до ЗМІ. Перевірок немає, до побачення, прийдете після президентської виборчої кампанії. Друга теза пов’язана з менеджментом ЗМІ. Моє так само прохання, бо я вже бачу, що достатньо матеріалів розміщується на телебаченні, в друкованих засобах масової інформації на так званій тіньовій основі, коли якийсь компрометуючий матеріал проти політичної партії чи якогось кандидата проплачений, але не позначено як політична реклама. Я абсолютно переконаний, що ми маємо шанси провести президентські вибори як боротьбу ідей, а не боротьбу грошей чи боротьбу компроматів. Тому я прошу всіх керівників ЗМІ підписати угоду про принципи діяльності ЗМІ під час президентської виборчої кампанії, для того щоб не допустити бруду, протистояння, а провести дискусію про майбутнє України. Моє звернення так само до кандидатів в Президенти, а більшість із них є нашими колегами народними депутатами. Працюючи у Верховній Раді, так само ви повинні розуміти відповідальність, що ви виступаєте не лише як кандидат в Президенти й думаєте, як набрати собі бали, а відповідаєте за те, що відбувається в Україні, і відповідаєте за майбутнє України. Тому прохання моє до принципової проукраїнської позиції, а не вузької партійної позиції. Я знаю, що у нас буде багато кандидатів в Президенти, очевидно, більше десяти. І не має проти цих кандидатів, але, думаю, з морально-політичної точки зору от кандидати, які наберуть менше одного відсотка, було б бажано, щоб вони завершили політичну кар’єру, бо багато людей так часто балотуються в Президенти, що трішки вже і ЗМІ, і ми притомилися. І насамкінець, моя пропозиція є така. Колись вчені казали, що не важливо, хто буде Президентом – важливо обмежити Президента. Ми це вже зробили. Тому для мене зараз не важливо, хто буде Президентом, важливо, щоб чесним, демократичним шляхом ми обрали цього Президента.
Народний депутат Гриневецький, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Останні події поставили в порядок денний низку питань, які вимагають сьогодні термінової відповіді. Перше – це питання відповідальності. Втрачена частина території держави. Але не менш вагомим є сьогодні фактична втрата військового флоту, значної кількості озброєнь та боєприпасів вартістю в мільярди доларів, отже хтось має нести персональну відповідальність за бездіяльність під час кризи, за несвоєчасно віддані накази, за зволікання із виведенням боєздатних частин. Я пропоную чесно відповісти на це питання урядовцям, а наразі негайно треба відновити в Одесі Південне оперативне командування сухопутний військ. Друге питання – яким чином будувати надалі відносини з Росією. Будь-яке протистояння закінчується перемир’ям, тому так чи інакше будуть потрібні дипломатичні заходи, але для початку необхідно припинити інформаційні війни з обох сторін. Сьогодні ми відчуваємо на собі наслідки відсутності належної уваги до питань інформаційної безпеки, низку якість прогнозів, відсутність колективного розуму, недостатнє позиціонування нашої країни за кордоном. Саме тому я звертаюсь до своїх колег депутатів. Ми повинні відкинути політичні амбіції, подати сигнал суспільству, а також зовнішньому оточенню про те, що українська політична еліта відмежовується від радикального націоналізму, ксенофобії та готова мати уряд, побудований не за сумновідомим квотним принципом, а за ознакою професійності. Третє питання. Це питання децентралізації влади. Зрозуміло, що реформа місцевої влади має здійснюватися в рамках конституційного процесу, і вона потребує часу. Але вже в рамках чинного законодавства можливо зробити кроки, спрямовані на зміцнення місцевої влади. Я пропоную своєрідний стрес-тест і для Верховної Ради, і для урядовців. По-перше, стаття 43 пункт 31 Закону України "Про місцеве самоврядування" "Виключні повноваження районної та обласної ради: вносити Кабінету Міністрів України пропозиції щодо кандидатур голови місцевої державної адміністрації". Давайте будемо виконувати діючий закон. По-друге, мною внесені законопроекти про відновлення дії вільних економічних зон в одеському та ренійському морських портах. Зауважу, що мова йде не про створення нових вільних економічних зон, а про відновлення дії тих пільг і повноважень місцевої влади, які існували до 2005 року, і вони себе виправдовували. Пропоную їх розглянути терміново. По-третє, місцевій владі потрібно надати право отримувати кредити під гарантії місцевих бюджетів. Ця практика свого часу дала позитивні результати, і впевнений, може бути використана і сьогодні в умовах кризи. Означенні кроки вже на нинішньому етапі дадуть місцевій владі те, чого їй не вистачає: повноваження, ресурсів та відповідальності. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, від фракції "УДАР" Ірина Геращенко.
Дорогі українці! Ви знаєте, вчора вийшла інформація, що Норвегія доєдналася до тих країн, які тимчасово призупиняють військову співпрацю з Російською Федерацією. Весь світ підтримує Україну і не визнає анексії. У той же час сама Україна продовжує мати більше 20 військових контрактів з країною-агресором. У цій залі сидить дуже багато антифашистів. Хочеться їм нагадати головне гасло Другої світової війни: "Все для фронта, все для победы". І сказати, що сьогодні наш фронт – це економічний і інформаційний фронт. Тільки так ми можемо перемогти країну-агресора. І сьогодні, коли вся країна готова мобілізуватися і щось віддати для повернення Криму, який є українським, так само, мабуть, важливо це зробити і тій партії, яка дуже багато поклала на оці скрижалі антифашизму, а сьогодні продовжує займатися абсолютно іншими речами. Ми хочемо від партії "УДАР" звернутися до уряду і вимагати від уряду якомога швидше переглянути військову доктрину України, де чітко виписати, що нашою сьогодні головною загрозою є країна-агресор, і це є Російська Федерація. Так само очевидно, що ми усвідомлюємо, що ті військові заводи, які так само мають державні замовлення на виробництво зброї для країни-агресора, яка може бути направлена проти українців, вони повинні захистити свої робочі місця через наш спільний пошук нових робочих місць і нових замовлень для цих заводів. Тому нова влада і ми готові до цього підключитися, має апелювати до країн Європейського Союзу з проханням технічної допомоги і компенсації для цих підприємств, які повинні перервати будь-які свої контракти військові з Російською Федерацією. Будь-які взагалі контакти наші з Росією сьогодні мають починатися з одного слова: ми не визнаємо анексії Криму. І особливо це стосується політиків і народних депутатів України. Яке ж було моє здивування, коли я прочитала, що пан Ківалов, який очолює групу друзів "Україна-Росія" міжпарламентську, дозволив собі цього вівторка переставлятися від імені групи друзів в російському парламенті і говорити про дружбу між двома парламентами. Я дуже прошу, щоби спікер Верховної Ради розібрався з цією ситуацією і наголосив, що група друзів не давала таких повноважень пану Ківалову представляти там інтереси українського парламенту. Він може представляти виключно самого себе. І починати будь-які свої заяви і потім звітувати про це українському народу потрібно з того, що ми не визнаємо анексії Криму. І це стосується також і каналу "Академія", який віщає в Одесі і належить вам, шановний пане, де ідуть сепаратистські ролики. І останнє. Ми, звичайно, зможемо перемогти цю ситуацію, коли ми покажемо реформи і справжню боротьбу з корупцією. Сьогодні до мене, як і до наших всіх членів партії, звертаються вчителі, лікарі, малі підприємці, які розповідають страшні історії, як щомісяця вони платили побори попередній владі, кожна школа сільська мала виплатити дві тисячі гривень районо оцих поборів. І запитують, що нам робити тепер?.
Дайте можливість завершити.
Шановний пане виконуючий обов’язки Президента України, від імені нашої фракції ми звертаємося до вас, до уряду дати публічну таку гарантію всім нашим українцям, що побори закінчені. Ніяка школа і ніяка сьогодні лікарня не мають платити жодному міністру, жодному там ройоно і таке інше ніяких поборів. Тоді ми подолаємо корупцію, наблизимося до Європейського Союзу і, врешті-решт, повернемо собі Крим. Слава Україні!
Слово надається Сергію Соболєву. Він передає слово Андрію Павловському, "Батьківщина".
Шановні колеги, шановні співвітчизники! Зараз на цьому тижні уряд готує антикризові зміни до Державного бюджету України, де, враховуючи тяжкий стан нашої економіки, треба, чесно сказати, передбачається скорочення певних видатків бюджетних. Разом з тим хотів би заспокоїти мільйони наших пенсіонерів, малозабезпечених громадян, сказати, що уряд робить все можливе і неможливе, щоб розміри пенсій, стипендій, зарплати бюджетникам, соціальна допомога малозабезпеченим були в тому ж розмірі, як вони передбачаються, щоб вони в повному обсязі виплачувались і вчасно. Все інше, що нам закидається з цього приводу, це фактично дезінформація і інформаційна війна проти України і російських провокаторів. Не вірте цьому, всі виплати будуть виплачені вчасно і в повному обсязі. Проте, все ж таки треба сказати, що всім прийдеться затягувати паски. І разом з тим би хотів би сказати, що треба це так зробити, щоб затягували паски не тільки прості громадяни, а й ті, хто отримує, є найбагатшими громадянами в країні, отримують найбільші прибутки в нашій страні, так звані олігархи. А тому пропоную, що разом зі змінами до державного бюджету були розглянуті наступні законопроекти. Законопроект про збільшення орендної плати за користування природними надрами, бо це плата є найменша в Україні в порівнянні з усіма європейськими країнами і навіть є меншою в декілька разів ніж в сусідній Росії. Так само треба розглянути законопроект, честь, співавтором якого я маю бути – це збір з офшорних операцій. Прийшов час новій владі закрити так звані ці чорні офшорні дірки, через які щороку витікають десятки мільярдів доларів. А чому вони туди витікають? Бо олігархи не хочуть не сплачувати ні копійки ні до державного бюджету, ні до соціальних фондів. Прийшов час навести з цими офшорними зонами лад. І третє. Треба розглянути законопроект про так званий Закон про податок з багатства, про оподаткування предметів розкоші. І не треба боятися вводити прогресивне оподаткування в Україні з доходів громадян, тому що якщо ми йдемо в Європу, то там такі податки є в майже в кожній європейській країні, і в Сполучених Штатах вони також є. Тому, друзі, разом з бюджетом розглядаємо і ці законопроекти, які розширюють і податкову базу і є просто справедливими з точки зору простої людської справедливості. Слава Україні!
Дякую. Народний депутат Янків, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", будь ласка. Він передає слово народному депутату Сиротюку.
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Черкащина. Шановне товариство, очевидно, що країна потребує докорінних рішучих змін. Країна потребує реформ соціальних, економічних, національних. Але ці зміни на позитивне ці зміни на європейську перспективу України можливі лише тоді, коли зможемо захистити свою територіальну цілісність і незалежність. Минулого тижня ми з вами проголосували про виділення додаткових коштів на потреби Збройних Сил України. На жаль, і сьогодні ці кошти не виділені і Верховна Рада України повинна приділити увагу, щоб в максимально швидкий час ті кошти були направлені на Збройні Сили України. Вже піднімали сьогодні тему під час виступу, що український концерн "Укроборонппром" і далі здійснює військові поставки країні-агресору Росії. Більше того, Україна продовжує обслуговувати ядерний потенціал Російської Федерації, а Росія сьогодні грозить ядерною дубиною усьому світу. Очевидно, це є неприйнятним, очевидно, що до закінчення анексії і агресії Російської Федерації будь-яка військова співпраця повинна бути припинена, контракти не повинні виконуватися. Я вважаю і ми вважаємо, що сьогодні всі підприємства "Укроборонопрому" мають бути підпорядковані безпосередньо Міністерству оборони України. Українська армія, яка не модернізовувалася останніх 23 роки повинна бути дуже швидкими темпами модернізована. Сьогодні "Укроборонпром" покриває лише 10 відсотків потреб української армії. На разі ми маємо переключити всю його діяльність для того, щоб він повністю міг покривати нашої армії. Наступне. Я вніс разом з колегами проект Постанови про додаткові заходи щодо зміцнення обороноздатності країни. Сьогодні ми усвідомлюємо, що ніхто, крім нас самих не буде захищати нашу Україну. Тому ми зобов’язані відновити систему військово-патріотичного виховання в школах. Ми зобов’язані відновити систему роботи військових кафедр у ВУЗах. Ми зобов’язані створити систему, широку систему резервістів, коли кожен український громадянин міг би захищати свою державу. У зв’язку з тим, що в Україні оголошено проведення мобілізації, ми стикнулися з певними проблемами, і парламент терміново ці проблеми повинен вирішити. Це збереження робочих місць за резервістами, які призиваються до війська, це надання можливості тим, хто уже по терміну вийшов і не може бути призваний, а це досить боєздатні люди, які брали участь у військових діях, зокрема воїни-афганці. Ми повинні підвищити їм рівень від 40 до 55 років з наданням можливості захищати армію. Так само ми повинні створити умови для переозброєння української армії і збільшити річне фінансування на зброю. І головне, сьогодні ми повинні вжити термінових заходів для вичищення органів української влади, Збройних Сил і силових структур від п’ятої колони, від агентів КГБ і ФСБ. Наша Служба безпеки повинна припинити саботаж, який сьогодні триває досить часто в силових структурах, і негайно оприлюднити списки агентів ФСБ, КГБ, які досі займають наші посади. Тому що це п’ята колона, яка б’є у спину української армії. Сьогодні нам все потрібно зробити для підтримки української армії.
Шановні народні депутати, слово надається позафракційному депутату Кузьменку. Будь ласка.
Прошу передати Гончарову.
Будь ласка, народний депутат Гончаров.
Уважаемые коллеги! Во многих городах Восточной Украины, в том числе и в Горловке, город, где в 1905 году было вооруженное восстание, проходят митинги. Жители хотят и имеют право выразить свое мнение по тем событиям, которые происходят в стране. Первое. Люди требуют конкретного ответа и отчета по тем трагическим событиям, которые произошли в феврале в столице Украины. Кто стрелял, кто организовал, кто виноват и кто понесет ответственность? И провокаций по этому поводу не должно быть, это вопрос к власти. Второе. Жители Украины на митингах требуют всенародного обсуждения по следующим вопросам. Первое – это расширение полномочий органам местного самоуправления. Второе – это определиться с внешней политикой нашей страны: Евросоюз, Экономический союз, Таможенный союз или многовекторность нашей страны. Определиться по статусу русского языка в Украине. Мы не имеем права повторить прошлых ошибок, и поэтому народ должен высказать свое мнение. Функция парламента – это сделать все в законном поле, чтобы Всеукраинский референдум признал весь мир. Дальше. К сожалению, сегодня в правительстве идет разговор о сокращении расходов бюджета, уменьшении государственной поддержки по отраслям. Как человек, много лет проработавший в угольной промышленности, выражаю вам позицию шахтеров. Они очень обеспокоены экономической ситуацией. При этом они работают, каждый день опускаются в шахту, рискуют жизнью, чтобы добыть нужный стране уголь, и за эту работу они должны получать заработную плату. Невыплата зарплат шахтерам, остановка и закрытие шахт в сегодняшних условиях – это не просто угроза энергетической безопасности страны и рост безработицы, но и путь к общественным недовольствам, столкновениям в городах, где угольные предприятия практически – это единственные градообразующие предприятия. Вчера на нашем заседании мы не приняли законопроект по стабильной работе предприятий, в том числе и угольной промышленности, и это может привести к плохим последствиям. Это недальновидная политика наша. Мы что, соскучились по стуку шахтёрских касок об асфальт? За годы независимости у нас были революции, были майданы, но сегодня нашим гражданам не нужны, надоели политические баталии и борьба за власть. И последнее. Партия регионов была и остается политической силой с поддержкой наших граждан. Партия регионов в оппозиции, но наша задача на сегодня не борьба с нынешней властью, не.
Дайте завершити.
Но наша задача на сегодня не борьба с нынешней властью и не пустая критика действия оппонентов, у нас есть наши избиратели, которые нас избирали, и мы будем отстаивать их интересы, их мир, спокойствие и стабильность. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Морозенку, Партія регіонів
Добрый день, прошу передать слово Пономареву, пожалуйста.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановний головуючий, коллеги, я редко пользуюсь этой трибуной не оттого, что мне, в принципе, нечего сказать, есть о чем говорить. Просто избиратели моего округа, которые делегировали меня сюда, не очень любят словоблудие трибунное, позерство и горлопанство. Но если такой мажоритарщик, как я, выходит сюда выступать значит это достало, а может просто допекло. Вчера один из наших коллег здесь выступал, розповідав, як він захищав кордони нашої держави, який він геройствував в Криму, на Чонгарі. Я не знаю, каким местом он там защищал на Чонгаре, мои друзья и жители того района не могут вспомнить о нем. Я знаю, что на прошлой неделе я три дня вместе с пограничниками, с генерал-полковником Ковалем, которого вчера назначили, с другими занимался элементарным тушением локальных пожаров, пожаров между пограничниками и сельскими жителями. И поверьте мне, причина этих пожаров были не какие-то глобальные причины, не заезжие политические туристы, а элементарная глупость, та, которая не имеет своих границ, глупость местного значения. Поверьте, по накалу эти ситуации были не меньше, чем в Крыму. И когда 4,5 часа генерал-полковник, народный депутат успокаивают людей, чтобы не было никаких экстремистских проявлений и решают эту проблему, то из этого зала и заявление от других политических уст выступает, есть такие выступления, которые нивелируют всю работу. Как вы не поймете, что реальных засланных казачков там нет. Там есть, может быть, 10 процентов людей, которые, действительно настроены пророссийски. Но каждое выступление о разгоне коммунистов, Партии регионов, о том, что надо кого-то везти на Майдан, это добавляет один процент в лучшем случае, которые не любят. Теперь о главном, почему я сюда пришел. Может вы знаете, что начали рыть траншеи. Я не отвечаю за другие области, я отвечаю за 150 километров восточной границы. Это памятник глупости. Понимаете? Четыре с половиной метра ширины, четыре с половиной метра бурт, я горный инженер, я понимаю, о чем я говорю. Перемешан чернозем, пройден по полям пайщиков, по полям фермеров. То есть это земля в ближайшее время не будет востребована, потому что сто лет четыре сантиметра в тех засушливых краях. Прошли 9 километров по району, я сталкивался с гусенечной техникой, что-то понимаю, для танка, для гусеничной техники это не препятствие, самое главное, что это все кусками. Прекратите эту глупость, Александр Валентинович. Сегодня в Донецкой области, в Овручском районе опять начали рыть. По крайней мере, согласовывайте действия с фермерами, с сельскими советами. Мы людей, которые помогали обустраивать заставы, которые сверлили там скважины, помогали едой, мы просто-на-просто подставляем. И вот эти все заявления делают заручниками, заложниками тех ребят, которые действительно реально выполняют свой долг. Слава труду!
Я хочу прокоментувати виступ пана Пономарьова. Справа в тому, що на превеликий жаль, біля східного, північного і південного кордону нашої країни сконцентровані угрупування Збройних Сил Російської Федерації, в тому числі і велика кількість бронетанкової техніки. І сьогодні йде захист України, захист кордону, в тому числі і протитанковими ровами. І я не бачу тут якихось проблем для людей, які дбають про захист рідної Батьківщини. Будь ласка, Купрейчик, фракція "Батьківщина".
Прошу передати слово Володимиру Ар’єву.
Будь ласка, Володимир Ар’єв.
Шановні колеги, на жаль, мушу констатувати, що зараз з Криму починається масовий вивіз культурних цінностей, художніх цінностей, які перебувають у музеях Кримської Автономії, зокрема, за моєю інформацією, зараз вивозяться картини Айвазовського, які зберігалися в кримських музеях, а також інші цінності. І вони ви возяться зараз до Ермітажу та інших російських музеїв. В даному разі ми маємо чергову крадіжку з боку окупантів, які зайшли сьогодні до Криму. І загалом якщо ми побачимо з історії, то нічого, насправді, дивного не відбувається, адже вся історія Московії ще почалася з крадіжок. І вона почалася і весь час супроводжується порушенням головної християнської заповіді: не вкради. І давайте згадаємо, що перша велика крадіжка сталася, коли син засновника Москви Юрія Долгорукого – Андрій Боголюбський викрав Вишгородську ікону Богоматері і перевіз її до мі ста Володимира. Це була перша крадіжка, яка сталася і вона. і після цього почалося все просто валом. Потім було дуже багато речей, які викрадали у нас. Зокрема, Петро І викрав назву, тому що Київська Русь була не в Москві. Потім викрадали наші землі, викрадали нашу культуру, викрадали життя людей підчас знищення селян, підчас голодоморів, підчас репресій. Зараз викрали чергову нашу землю – викрали Крим. І ви знаєте, щоб там не було, але давайте ми всі скажемо, ми всі знаємо, що Бог все бачить. І справедливість, вона буде поновлена. І буде повернуто в Україну, я думаю, що вона почнеться з повернення в Україну Вишгородської ікони Богоматері, і вона буде повернута обов’язково, тому що за цим правда. Коли викрадаються зараз кораблі, коли викрадаються зараз українські активісти, коли викрадаються культурні цінності, я думаю, що нам треба терміново ухвалювати всі необхідні закони для того, щоб забезпечити захист або в майбутньому повернення цих речей. Зокрема зараз я закликаю звернутися до ЮНЕСКО для того, щоб зберегти Херсонес, який сьогодні піддається атаці варварів, які зайшли сьогодні на нашу територію, зайшли сьогодні в Крим. І я впевнений, що все одно правда переможе, бо перемагає той, з ким Бог. А Бог сьогодні з Україною. Це довели всі події на Майдані. І ви побачите, що невдовзі переможе Україна і Крим буде повернутий до нашої землі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, у нас практично завершився час, але я не можу не дати можливості останньому виступити Ярославу Сухому, у якого сьогодні день народження. Будь ласка.
Шановні колеги, вперше з третього скликання день народження випадає в залі, дивитися вам в очі, усміхатися вам, хто хоче. Хто не хоче, надуйте губи, але я вас всіх люблю, поважаю. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, 74 округ, депутатська група "Економічний розвиток". І наша група, і я перший заступник голови Комітету з питань соціальної політики і праці, ми з тривогою зустріли повідомлення уряду про можливість секвестру Державного бюджету. Ми прекрасно розуміємо, що такі дії боляче вдарять в першу чергу по соціальній сфері, а вона в нас і так бідна і розбалансована. Безумовно, що секвестр боляче вдарить по грошовому утриманню наших державних службовців. Хто працював на місцях, той підтвердить мої слова. Вони і так там мають зарплату мізерну, а без тих доплат за класність та за стаж – це взагалі будуть маленькі гроші. Але я про інше. Цілком зрозуміло: якщо Державний бюджет на стадії свого формування допустив перебільшення дохідної над видатковою, потрібен секвестр. Але, шановні колеги, я уповноважений від імені депутатської групи заявити: без кроків, реальних кроків на піднесення економіки, без створення нових робочих місць, без вищої продуктивності праці, без розвитку продуктивних сил секвестр нічого не дасть. Ми можемо розпродати зараз майно: державні резиденції, автомобілі і тому подібне. Це разова акція. І потім у мене є таке питання. Ми вже не раз таке пробували робити. Хто буде продавати державний парк, наприклад, Кабміну, по якій ціні? І хто купить ті автомобілі? Сьогодні вторинний ринок автотранспорту стоїть, він завмер, у людей грошей немає. Тому така політика латання дірок соціальній політиці нічого не дасть, дасть одне-єдине, що би ми просили уряд. І тут колега Домбровський вже виступав, казав: ми – не вороги, ми – союзники уряду, який взяв на себе таку важку ношу сьогодні. Але нехай уряд врешті-решт внесе законопроекти, спрямовані на перевід економіки на інвестиційний, інноваційний шлях розвитку. Колеги, хто знає історію, а хто цікавиться історією України, це наш Михайло Іванович Тугай-Барановський – перший міністр фінансів Української Народної Республіки запропонував цю модель, по ній шведська модель соціалізму живе й розцвітає і процвітає. Ми багато про це говоримо, ми абсолютно ніяких кроків не робимо в тому напрямку. Тому я вважаю, що ми повинні сконцентруватися і сконсолідуватися на питаннях економіки. Ну згадайте, коли останній раз з цієї трибуни говорилася фраза: "продуктивність праці", "фондовіддача", "фондоозброєність", "як працюють станки", "за скільки куплено обладнання". Тільки вчора Сергій Міщенко нарешті сказав мудрі слова: почекайте, скільки списували борги. А що дальше залишилося? Хто як їх використав? Ми приймаємо цілий масив законопроектів і мало дивимося. А як же вони працюють.
Дайте можливість завершити.
Я перепрошую. І остання ініціатива нашої групи "Економічний розвиток". З ініціативи Олександра Івановича Кузьмука, який колись працював в приграничній зоні, керував військами, які прикривають наш кордон, я пропоную менше журитися, що там порили протитанкові рови. Ми пропонуємо забезпечити фінансовими ресурсами ті війська, котрі стоять і прикривають наші кордони східні реальними речами: прибори нічного відення, інше обладнання, яке їм зараз потрібне. Дякую за увагу. Дякую всім за поздоровлення. Здоров’я вам всім!
Дякую. Шановні колеги, біля Верховної Ради зібралися люди. З ними поговорив народний депутат Ілик, і одну хвилину я прошу йому дати, щоб він проінформував. Включіть мікрофон, будь ласка, на вулицю.
Дорогі українці! Шановні колеги народні депутати! Роман Ілик, 121 виборчий округ, фракція "Батьківщина", Дрогобичина. Всі, коли ми сьогодні йшли на роботу звернули увагу на те, що велика кількість людей, представників громадських організацій, стоять біла входу до Верховної Ради України і говорять про те, що щодня в Україні помирає 1 тисяча 607 людей. Помирають, тому що не фінансуються державні програми Міністерством охорони здоров’я. Помирають, тому що немає грошей на ліки. І не тільки від важливих онкозахворювань, але й від захворювань таких, як туберкульоз, як ВІЛ, як гепатит, цукровий діабет і так далі. За участю представників громадських організацій розроблено два законопроекти, які вони передали нам і попросили, щоб ми посприяли у тому, щоб їх зареєстрували тут, у Верховній Раді України. Суть їх зводиться до простого: підвищити ставку на акцизний збір на тютюнові та слабоалкогольні напої для того, щоб цілеспрямовано ці кошти увійшли.
Дайте можливість завершити.
для фінансування питань охорони здоров’я, у тому числі будівництва лікарні "Охматдит". Я звертаюся до Верховної Ради України, до всіх, хто причетний до реєстрації законопроектів. Прошу посприяти реєстрації відповідних законопроектів, і ми готові на комітеті розглянути усі питання і законодавчі ініціативи, які вносяться. І я вірю у те, що в сесійній залі вони будуть підтримані. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду порядку денного. І перше питання в нас – проект Постанови про звільнення Цушка з посади голови Антимонопольного комітету. Я прошу голову Комітету з питань підприємництва, регуляторної та антимонопольної політики Кужель Світлану Володимирівну на трибуну і коротко проінформувати зал з цього питання. А всіх депутатів я прошу до зали. Будемо приймати рішення шляхом голосування. Секретаріат, будь ласка, зробіть об’яву: всіх депутатів до зали.
Шановні колеги, звертаюся до ваз з інформацією-проханням. 27 лютого пан Цушко подав заяву щодо бажання про звільнення. Ця заява була розглянута на комітеті, підтримана і тому внесена до Верховної Ради на розгляд. Але хочу поставити вам наголос на тому, що звільнився сам за особистим бажанням і перший заступник. Звільнилися практично всі заступники, залишився один. Сьогодні Антимонопольний комітет практично не має керівництва. І тому до всіх тих, які вважають, що вони мають можливість не приймати рішення в кадрових питаннях щодо звільнення, хочу наголосити, що члени вашої партії, Партії регіонів і комуністи, голосували про це рішення в комітеті. І тому незалежно від того, в опозиції, чи у владі, ми повинні сьогодні проголосувати це рішення для того, щоб дати можливість внести до Верховної Ради кандидатуру на розгляд, на призначення голови Антимонопольного комітету. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є можливість зараз залу голосувати. Сподіваюсь, що є. Я прошу, це виступ чи питання? Давайте одну хвилину Яворівському і Рудьковському з цього питання, і будемо голосувати.
Шановні колеги! Володимир Яворівський, "Батьківщина", Троєщина. Відходить чоловік із цієї посади. І я можу сказати про те, що єдине позитивне, що можемо сказати йому навздогін, це те, що він добровільно подав заяву. А решта, фактично, Антимонопольний комітет всі ці роки не лише не діяв, а благословляв і збагачення сім’ї Януковича, і збагачення наших олігархів, і монополізацію нашої економіки. Через те я ще раз хочу сказати, відходить Цушко, хай відходить. Ми переконані, що на цю посаду потрібно обрати справді дійову, динамічну людину, безстрашну людину, яка буде давати по руках нашим монополістам, яких в Україні стільки розвелося вже на сьогоднішній день і які отримують таке надбагатство, супербагатство тільки через те, що вони є монополістами. Через те ми підтримуємо звільнення Цушка, його відставку.
Будь ласка, народний депутат Рудьковський.
Я підтримую попереднього виступаючого, що ми повинні сьогодні це питання розглянути і задовольнити заяву. Але я також, Олександр Валентинович, звертаюся до вас дати новому керівнику доручення безсистемного розгляду Генеральною прокуратурою, Фондом державного майна, новий керівником, питань, яким чином опинилася та чи інша власність у тих чи інших руках. Не дозволяти Антимонопольному комітету здійснювати перереєстрацію майна, бо воно зараз перепливе на якісь офшори чи на російські компанії, і знову вкрадене не буде повернуте до державної власності. Це принципове питання. І я просив би вас сьогодні дати відповідне доручення.
Дякую за пропозицію Колеги, але ж я зможу дати доручення тільки тоді, коли Верховна Рада обере нового керівника і тоді зразу доручення буде оформлене. Шановні колеги, я прошу сісти на свої робочі місця і підтримати голосуванням Постанову (№ 4349) про звільнення Цушка Василя Петровича з посади голови Антимонопольного комітету України. Будь ласка, прошу голосувати за основу і в цілому. [[10:46:21]] За-215 Рішення не прийнято. Шановні колеги, у чому у нас проблема? Я запрошував уже депутатів до зали. Колеги, я прошу, будь ласка, давайте декілька виступів, я бачу, від фракцій. Від "Свободи" Кайда, народний депутат. Будь ласка. По фракціям, будь ласка, дайте депутатам подивитись.
Дякую. Олексій Кайда, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні народні депутати, перш за все я попрошу головуючого закликати депутатів у зал, тому що це є надзвичайно важливе питання. Адже цей "добродій" Цушко Василь Петрович, який був у 2010 році ще призначений, і прекрасно знаємо, які діяння робилися, як продавалося майно, як давалися дозволи і що чинилося з нашою державою. Тому, це є питання надзвичайно важливе. Однозначно треба проголосувати про його звільнення. Але крім того, я думаю, що необхідно дати доручення нашим силовим органам, які би провели ретельну перевірку діяльності Цушка на цій посаді і в найкоротший термін дали нам необхідну інформацію про всі ті злодіяння, які чинилися цією посадовою особою. Ще раз закликаю депутатів підтримати звільнення цього одіозного чоловіка. Дякую.
Дякую. Я дам інформацію по фракціях. Зараз, ви бачите, також є на екрані. Партія регіонів – всього 3 депутати проголосувало, і вони беруть відповідальність за Цушка. "Батьківщина" – 72, 24 – "УДАР", 27 – "Економічний розвиток", 26 – "Суверенна європейська Україна", "Свобода" – 33, комуністи – 0, позафракційні – 29. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Зарубінського.
Дякую. Шановні колеги, якщо людина подає заяву про відставку або про припинення своїх повноважень за власним бажанням, то в цивілізованих країнах задовольняють такі заяви, особливо, якщо вони за власним бажанням. Я хотів про інше сказати, і тому треба голосувати. Тут говорять про персоналії. Я думаю, що треба говорити не про персоналії, а про взагалі феномен антимонопольного законодавства і антимонопольного комітету. Хто тут говорить багато про Цушка, згадайте, а в нас колись працював антимонопольний комітет так, як він має працювати? Антимонопо. З самого початку свого скликання, свого існування? Антимонопольний комітет – це основна, одна із основних інституцій, яка стоїть як цербер на шляху монополізації. Антимонопольний комітет – це конкуренція. В США у Гейтса "Microsoft" навмисно розділяють для того, щоб він начебто сам собою конкурував. Тому той, хто буде призначений, це буде одна із ключових фігур в Україні, яка має забезпечувати конкурентність, конкурентоспроможність і боротьбу з монополіями. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Каплін.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги! Є дуже просте рішення як убезпечити Верховну Раду від відсутності окремих народних депутатів, систематичної відсутності окремих народних депутатів у залі, що унеможливлює прийняття таких важливих рішень як це. Я передав вам, шановний Голово Верховної Ради, звернення аби ви видали мені відповідну форму встановлену законом для збору підписів, для зміни Конституції та внесення змін до Закону України "Про статус народного депутата" та Регламенту щодо відкликання народного депутата через п’ять пропусків сесії Верховної Ради України. Я переконаний, що це рішення буде екзаменом для кожного без винятку народного депутата, який присутній у залі. П’ять пропусків – і ми викидаємо за двері Верховної Ради нардепа-прогульника з його мандатом. Прошу вас в терміновому порядку.
Підтримую вас, шановні народні депутати, і прошу, щоби ви отримали підписні листи для збору підписів. Шановні колеги, депутат Бондар, і давайте будемо приймати рішення. Я бачу, що вже багато депутатів зайшло до залу. І депутат Журавський, і тоді риску можемо підвести. Добре. Будь ласка. Включіть мікрофон, будь ласка. Не Бондарєв, а Бондар.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Я прошу, щоб ми все ж таки більш ретельно підходили до порядку денного наших сесій, засідань. Прохання на завтра все-таки, давайте зробимо дуже продуктивний день. Є багато напрацьованих законопроектів антикорупційних по аграрному сектору, по інших напрямках. Є питання, які від нас давно потребує населення, громадяни в округах – законопроекти про спадщину, про які ми вже не один раз говорили, про спрощення оформлення і так далі. Законопроекти про відновлення довіри до судової гілки влади. Тобто про люстрацію, про перегляд і повноважень, про переобрання суддів, адміністративні посади і так далі. Я прошу, давайте сьогодні нормально сформуємо порядок денний на завтра, щоб дійсно завтра люди побачили, що дуже продуктивний день. І друга частина – це те, що стосується армії. Те, що стосується армії, якщо є нагальна необхідність профінансувати. Бо іде інформація з округів, що люди збирають харчі, люди збирають одяг. Ну, треба провести просто через бюджет один раз, потужно профінансувати і зробити все, щоби не було.
Зрозуміла пропозиція, я зразу дам коментар. Завтра ми почнемо наш робочий день з доповіді Прем’єр-міністра щодо антикорупційного пакету законів, які прийняв уряд. Що стосується армії, не зважаючи на колосальні проблеми з фінансуванням, з ресурсами, один мільярд гривень виділений для потреб наших Збройних Сил та військових формувань, зокрема Національної гвардії та прикордонників. Це перший серйозний транш в межах тих бюджетних змін, які ми з вами прийняли щодо підтримки армії. Я прошу народного депутата Журавського послухати. І давайте спробуємо проголосувати.
Шановні колеги, механізму відкликання народного депутата немає за діючою Конституцією. І наскільки мені не зраджує пам’ять, в історії українського парламентаризму не було жодного випадку, коли прогульника, у прогульника відбирали мандат. Хоча в нашому парламенті були такі народні депутати, не бідні, які за всю каденцію були один чи два рази в сесійній залі. Але поставлене питання актуальне і його можна вирішити при прийнятті нової редакції Конституції України. Моя пропозиція така. У нас є своя газета "Голос України". В "Голосі України" щотижня можна друкувати прізвища найбільших прогульників серед народних депутатів. А по результатах, скажімо, року чи сесії вручати гарбуза найбільшому прогульнику. Це морально така буде, моральний спосіб тиснути на депутата, щоб він ходив і працював, і недарма отримував гроші.
Дякую. Шановні колеги, я прошу підготуватись до голосування. І я звертаюсь, в першу чергу, до фракцій і депутатських груп. Давайте організуємо нормальну ефективну роботу наших депутатів. Вся країна дивиться на парламент. І коли країна ставить питання щодо розпуску парламенту, не треба тоді дивуватись цим питанням. Я прошу ще раз визначитись, це питання кадрове, воно не потребує., можемо хоч десять разів його голосувати. Я прошу, шановні колеги, ще раз, народних депутатів визначитись щодо підтримки Постанови про звільнення з посади голови Антимонопольного комітету Василя Цушка за його, акцентую, власним бажанням. І я звертаюсь до представників Партії регіоні, які до мене підходили і говорили, що треба ще раз повернутись до Закону про енергетичну безпеку, який не пройшов учора в парламенті. Так як ви працюєте, я думаю, що немає бажання ні у більшості, ні у кого повертатись до цих законів. Тому що ви політично заангажовані питання відмовляєтесь голосувати. Будь ласка, я ставлю питання на голосування. Постанова 4349 за основу і в цілому. Прошу підтримати. [[10:55:30]] За-238 По фракціях, будь ласка. Регіони – 3 (зрозуміла позиція), "Батьківщина" – 78, 28 – "УДАР", 30 – "Економічний розвиток", "Суверенна Україна" – 29, 33 – "Свобода", 0 – Компартія, 37 – позафракційні. Шановні колеги, зразу давайте приймемо ще одне кадрове важливе питання, нам треба оновити Раду Національного банку. І я прошу голову Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Риженкова Олександра Миколайовича на трибуну проінформувати щодо проекту Постанови про звільнення членів Ради Національного банку. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Відповідно до пункту 19 частини першої статті 85 Конституції України та статті 10 Закону України "Про Національний банк України" Верховна Рада України призначає та звільняє з посад половину складу Ради Національного банку України шляхом прийняття відповідної постанови. Строк повноважень членів Ради Національного банку України – 7 років. Постановою Верховної Ради України 560 (від 11 січня 2007 року) було призначено шістьох членів Ради Національного банку України, строк повноважень яких закінчився 11 січня 2014 року. З урахуванням викладеного на виконання статті 10 Закону України "Про Національний банк України" Верховна Рада України має прийняти Постанову про звільнення членів Ради Національного банку України на підставі закінчення строку їх повноважень. За результатами обговорення цього питання на засіданні комітету 18 березня було прийнято рішення щодо схвалення зазначеного проекту постанови Верховної Ради України. Прошу підтримки.
Шановні колеги, зрозуміло зміст питання? Я прошу сісти на свої робочі місця, підготуватись до голосування. Прошу підтримати проект Постанови про звільнення членів Ради Національного банку (номер проекту 4425), прийнявши його за основу і в цілому. Прошу включити систему "Рада", а депутатам визначитись шляхом голосування, підтримати проект за основу і в цілому. Будь ласка. [[10:57:52]] За-233 Рішення прийнято. По фракціям, будь ласка. Партія регіонів – 2, "Батьківщина" – 75, "УДАР" – 24, "Економічний розвиток" - 32, "Суверенна європейська Україна" – 29, "Свобода" – 32, Комуністи – 0, позафракційні – 39. Шановні колеги, переходимо до розгляду проектів законів в першому читанні. На ваш розгляд виноситься проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (щодо поширення права на отримання житла для військовослужбовців, працівників Збройних Сил України та Міністерства внутрішніх справ України). Це проект дуже актуальний в контексті тих подій, які сьогодні відбуваються в країні. Будь ласка, автор проекту народний депутат Міщенко Сергій Григорович. Номер проекту 1016.
Сергій Міщенко, 98 округ Київщина. Шановні громадяни України, шановні колеги, правильно в народі говорять: "Поки грім не гряне – мужик не перехреститься". Цей закон внесений 12.12.2012 року, в перший день сьомого скликання, хоча він був ще в шостому скликанні внесений, перереєстрований в перший же день. Чому зараз ми його розглядаємо? А тому що з тими подіями, які зараз чиняться в Криму і на кордонах України, оголилися самі величезні проблеми військовослужбовців і органів внутрішніх справ. Що до цього часу відбувалося? На сьогоднішній день існує закон, яким передбачено, що цивільні люди, які живуть в гуртожитках більше п’яти років, мають право приватизувати його. Але військові і співробітники органів внутрішніх справ цього права не мають. Тому що цей закон не розповсюджується на них. Тобто люди другої, третьої, четвертої категорії, сорту, як хочете назвіть їх. І тому я вдячний тим комітетам, які і Володимиру Михайловичу Литвину, і Кілінкарову, де два комітети оперативно зразу ж, з початку сьомого скликання розглянули їх і направили до Верховної Ради для того, щоб їх терміново розглянути. Але тільки зараз час до нього дійшов. Як, на жаль, і надходить час до тих законопроектів, коли уже діватися немає куди. Тому що засоби масової інформації постійно показують про те, як військовослужбовців виселяють з гуртожитків, як вони безправні, як зараз вони звертаються до Міністерства оборони, до всіх інституцій і до Верховної Ради, коли ж нарешті цей закон буде прийнятий. Коли ми їх прирівняємо до людей, які не є військовослужбовцями? І цю несправедливість ми повинні сьогодні повинні раз і назавжди сьогодні вирішити. Я розумію, що є там два питання, які ми можемо до другого читання узгодити, хоча їх можна із слова сьогодні, тому що науково-експертне управління чітко вказало: якщо ці два слова туди, два речення вставити, то його можна приймати в цілому. Але, якщо сьогодні незгодні його прийняти в цілому, то я прошу скоротити термін підготовки до другого читання до 7 діб. Тому, народні депутати, я прошу сьогодні всі фракції, які осталися для того, щоб цей законопроект прийняти і всі разом проголосувати. У зв’язку з тим, що у мене є деякий час, я не буду 10 хвилин вашої уваги забирати, але я все-таки хочу наголосити на тому, на чому шість років, крім цього закону, я наголошую, те, що говорили вчора депутати. Тому що я кажу, що коли я один говорю, це одна реакція, коли говорять інші депутати, вони таким чином підтримують ті законопроекти, які приймати треба негайно. А цей закон необхідно було прийняти ще два роки тому. Тому я хочу вам нагадати знову за ті законопроекти, які сьогодні піднімалися, вчора, позавчора і декілька днів тому, а їх не ставлять на голосування, це так звані закони про спадщину. І хто б мені не казав, хто б мені не говорив, я буду кожен раз і прошу всіх депутатів, всіх громадян України надсилати звернення до Голови Верховної Ради України: чому не ставляться ці закони? До Прем’єр-міністра України, до міністра юстиції Петренка: чому його тормозять, ці законопроекти? А тому, що це гроші – величезні гроші не в бюджет України, а їх отримують нотаріуси і оцінщики, до бюджету це немає ніякого значення. Чому дві проблеми не вирішуються, не вирішуються, щоб людина мала альтернативу для сільської місцевості, щоб вона мала оформлювати спадщину чи у нотаріуса, чи в голови сільради? Я пропоную шість місяців для того, щоб він встав в силу, вступив в силу цей законопроект. За шість місяців і зайця можна курити навчити. Тим більше голову сільради, щоб він правильно оформлю вав спадщину і мав доступ до Держреєстру. І друга проблема. Якщо у нас для першої категорії нульова ставка, то чому для другої категорії – для онуків не можна зробити таку ж нульову ставку? Це величезні гроші, п’ять відсотків, для бюджету? Я вам кажу, чому це не відбувається, тому що зараз повстали оцінщики, нотаріуси, ті корупційні схеми, які сьогодні працюють на Україні і хочуть нові очолити ці корупційні схеми. Зараз пропонується мільйони доларів, щоб сьогодні не ставилися ці законопроекти. А оті, хто кричать сьогодні, ті, значить, роблять все, щоб ці корупційні схеми очолити. І які б мені часи не показували, до виборців підіть і поясніть, чому ви не ставите ці законопроекти, чому більшість сьогодні цього не робить. Тому прошу вас підтримати цей законопроект і, Олександр Валентинович, не уходьте від того, що обіцяли, поставте зараз ці законопроекти на голосування. Зал визначиться. Побачите, скільки завтра буде голосів: більше 300. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, дуже коротко хоче виступити заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Сальдо Володимир Васильович. Будь ласка. І можна буде записатися від фракцій на виступи, коли є таке бажання. Я прошу депутатів запросили до залу. У нас, як тільки обговорення законів, депутатів це не цікавить і вони йдуть з залу. Запрошуйте до залу для голосування. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановний головуючий! Наш комітет розглянув на своєму засіданні запропоновані зміни до статті 1 Закону України "Про реалізацію житлових прав мешканців гуртожитків" і дійшов до висновку, що цей законопроект треба обов’язково якомога швидше підтримати. Тому що, дійсно, як говорив Сергій Міщенко, дуже багато військовослужбовців і тих, хто служив у Внутрішніх військах, правоохоронних органах, багато років живуть в гуртожитках і не мають права на приватизацію цього житла. Хоча раніше відповідно до законодавства їм повинні були надавати житло по завершенню їхньої служби обов’язково. Тому цей законопроект на сьогоднішній день дуже і дуже актуальний. Наш комітет підтримав його, і ми розділяємо думку автора законопроекту, що, можливо, навіть його прийняти зараз за основу і в цілому. Якщо зал підтримає, то наш комітет підтримає. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є бажання виступати з цього приводу? Є. Давайте від фракцій швиденько запишемося. Будь ласка, до 3 хвилин виступи. Запишіться. Народний депутат Ляпіна, "Батьківщина", будь ласка.
Кириленку прошу передати.
Будь ласка, слово народному депутату Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", "Батьківщина". Шановні виборці, шановні колеги! Дійсно, цей закон – він не об’ємний, і немає чого ламати списи, треба проголосувати сьогодні за основу і в цілому. Там додається буквально одна фраза, але в цій фразі багато що для сучасної України сховано. Тому що зараз ми маємо не тільки військову проблему, пов’язану із тимчасовою окупацією Криму, а військово-гуманітарну проблему. Тому що, безумовно, частини, які передислоковуються, вони повинні служити разом, вони повинні отримати перспективи по службі, вони повинні отримати визнання, яке і так уже має місце, від українського народу, але вони повинні отримати і соціально-гуманітарну підтримку. Тому мова про гуртожитки для військовослужбовців і працівників Збройних сил і Військово-морського флоту України повинна йти, як мінімум. Але, шановні колеги, які гуртожитки?! Оці хлопці, які із бригади морської піхоти у Феодосії, моряки із "Костянтина Ольшанського", із корвету "Тернопіль", із тральщика "Черкаси" – вони повинні отримати всі необхідні соціально-побутові умови, тому що за обставин оточення, окупації і ворожих дій проти них вони по-суті врятували честь Збройних сил, честь флоту і честь України, проявивши витримку, мужність і привернувши до себе погляди, без перебільшення, усього цивілізованого світу. Тому вони повинні бути не в гуртожитках, а вони повинні бути у квартирах за місцем нової дислокації служби. А мова повинна йти про гуртожитки для військовослужбовців – для всіх тих десятків тисяч, які зараз не мають можливості отримати бодай таке житло, перебуваючи на службі в Збройних силах України. І це питання, яке повинно бути вирішено в першу чергу, як і всі питання, пов’язані із комплексом гуманітарних проблем, які зараз виникають у Криму. Так, Крим тимчасово окупований. Але юрисдикція України згідно нашого рішення і згідно рішення всього цивілізованого світу продовжує поширюватися на Автономну Республіку Крим, а там лишились громадяни України. 32 відсотки тільки взяли участь у референдумі. 32! Значить 70 відсотків не ходили на незаконний референдум, не хочуть отримати російське громадянство, але хочуть, щоб України про них не забула. Не забула про виплати, не забула про пенсії, надала можливість і в Криму, і у випадку виїзду з Криму отримувати цю допомогу, отримувати житло і продовжувати відчувати себе громадянами України, тому що та ситуація, яка зараз вічною не буде і Крим неодмінно знов стане українським. Слава Україні!
Слово надається народному депутату Агафоновій, "УДАР".
Прошу передати слово Чумаку.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Чумака.
Народний депутат Чумак, 214 виборчий округ, Київ, Дніпровський район. Шановні колеги! Я хотів би сказати, що, напевно, мета цього закону дуже поважна – забезпечити житлом військовослужбовців у будь-якій точці, де б вони не проходили службу. Але я сам військовослужбовець і хочу вам сказати, що своє перше справжнє житло я отримав тільки у званні підполковника, після 16 років служби. Хочу сказати, що, в принципі, держава повинна забезпечувати військовослужбовців справжнім житлом, а не гуртожитками. Більше того, на сьогоднішній день гуртожитки, де проживають військовослужбовці, мають статус службового житла. Забираючи таким чином службове житло під приватизацію, ми можемо просто не дати можливості отримати службове житло тим військовослужбовцям, які будуть приходити на військову службу по заміні тих, хто буде звільнятися. Більше того. Подумайте самі: якщо ми дамо можливості приватизувати гуртожитки, а це, як правило, одна кімната у гуртожитку, максимум дві, для сім’ї з 4-5 людей ми, в принципі, закріпимо такий статус, що офіцери, прапорщики, військовослужбовці, які мають дуже великі сім’ї, не будуть мати змогу отримати житло в іншому місці або отримати житло, яке їм повинно надаватися відповідно до Закону про соціальний і правовий захист військовослужбовців і їх сімей. А саме цей закон регламентує порядок надання житла військовослужбовцям, житла для постійного проживання, а не просто гуртожитку. Я хочу все-таки всім подумати, можливо, нам треба відновити програму будівництва житла для військовослужбовців. Можливо, треба відновити програму будівництва службового житла для військовослужбовців, а не закріпляти військовослужбовців для постійного проживання у гуртожитках. Зрозумійте, що це не те житло, на яке повинні розраховувати ті наші військовослужбовці, які сьогодні мають величезне і фізичне, і психологічне навантаження. Я дуже прошу подумати перед тим, як приймати цей закон. Я думаю, що він на сьогоднішній день, його треба приймати в абсолютно інших редакціях. Просто надавати житло військовослужбовцям у постійне користування правильно, будувати житло для військовослужбовців, а не давати в гуртожитках. Я проти такої редакції цього закону.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що автор закону хоче прокоментувати це в тому плані, що це виключно добровільна форма. І, безумовно, ніхто не буде примушувати військового, який має можливість отримати квартиру, приватизовувати житло. Але ті, хто бажають це зробити, повинні це зробити. Так, Сергій Григорович? Саме так, дякую. Я в кінці вам дам можливість прокоментувати. Будь ласка, Кілінкаров, Компартія України.
Уважаемые народные депутаты, мы на комитете рассмотрели данный законопроект. Считаем этот законопроект был внесен своевременно с учётом той ситуации, которая сегодня сложилась, я думаю, что этот законопроект белее, чем актуален. И фактически все члены комитета единогласно поддержали данный законопроект. И считаем, что сегодня необходимо принимать его за основу. Я обращаюсь к автору законопроекта с просьбой поддержать именно позицию принятия данного законопроекта за основу, а не в целом, потому что ряд зауважень, которые сделало научно-экспортное управление, их необходимо учесть в данном законопроекте. И обращаюсь к Голове Верховной Рады с просьбой по ускоренной процедуре рассмотреть данный законопроект, в течении двух недель внести его в сессионный зал и проголосовать. Я хочу сказать, что фракция коммунистов сегодня готова поддерживать законопроекты. Но мы в очередной раз обращаемся к лидерам сегодня и парламента, Голове Верховной Рады, и непосредственно к министру внутренних дел обеспечить полноценное функционирование оппозиционной политической партии. Мы требуем сегодня от министра Авакова, и прошу считать это моим депутатским обращением, освободить здание по улице Борисоглебская, 7 от военизированных незаконных формирований, которые не дают в условиях начала президентской кампании вести полноценную работу, подчеркиваю, оппозиционной политической партии. Если вы говорите о правовом государстве, давайте выполнять эти нормы. И обращаюсь к представителям коалиции, поддержать данный законопроект. Спасибо.
Дякую. Ми подивимося , Спірідон Павлович, як буде Компартія голосувати за цей проект, який ви так гаряче підтримуєте. Шановні колеги, надається слово народному депутату Дубілю. Будь ласка. [[Шум у залі]] Як ви хочете, з місця, з трибуни, тільки швидше. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Дубіля.
Цей законопроект ми будемо підтримувати, але ж я хочу ще сказати, що питання гуртожитків дійсно дуже болюче. Людей, які все життя пропрацювали на підприємствах, їх намагаються через суди виселить з гуртожитків і не дають їх можливості приватизувати. У тому році було виділено 600 мільйонів, але ж ні копійки не було. було у бюджеті, але ж не копійки не було виділено. На Чернігівщині, у Чернігівській області так само людей намагаються виселити з гуртожитків. І ми зараз проголосували за те, що у травні будуть парламентські слухання з приводу мешканців гуртожитків, щоб реалізувати їхнє право на приватизацію. І ми зараз напрацювали законопроект, який у травні місяці буде винесений, я вважаю, що зал його підтримає, і проголосований. Але ж це буде стосуватися всіх мешканців гуртожитків всієї країни. А цей законопроект ми будемо підтримувати. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Пилипенко. А від кого? А Мироненко вам передав. Будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Пилипенко, 148 округ, Полтавщина, група "Економічний розвиток". Наша депутатська група буде підтримувати даний законопроект, буде підтримувати його прийняття у першому читанні, оскільки, безперечно, законопроект є важливим сьогодні, але містить ряд, скажемо так, техніко-юридичних зауважень, недоліків, які, я думаю, що є можливим виправити під час підготовки його до другого читання. Декілька слів саме про ці недоліки, я хочу звернути увагу. Зокрема, у пояснювальній записці і в тексті законопроекту є своєрідна плутанина. Оскільки, як випливає з тексту записки пояснювальної, законопроект розроблено з метою забезпечення конституційних прав громадян на житло та поліпшення житлових умов для військовослужбовців, працівників Служби безпеки і правоохоронних органів. Разом з тим, законопроектом безпосередньо пропонується надати право приватизації житлових приміщень таким категоріям осіб, як військовослужбовцям і працівникам Збройних Сил України, і Міністерства внутрішніх справ, що фактично відображено в тексті змін. Тому, я думаю, це питання необхідно якось буде узгодити під час підготовки до другого читання. Є ще одна пропозиція. Дія законопроекту не розповсюджується на гуртожитки, які перебувають у господарському віданні чи в оперативному управлінні військових частин, закладів, установ та організацій Збройних Сил України, інших військових формувань утворених відповідно до закону, Міністерства внутрішніх справ України та державних навчальних закладів. В даному випадку наша група вважає, що запропоновані законопроектом зміни не призведуть до очікуваних результатів. Тому теж цю прогалину необхідно врегулювати під час підготовки до другого читання. Це загалом всі суттєві такі недоліки, я думаю, що вони можуть бути виправлені. Я прошу теж підтримати нашу позицію проголосувати його в першому читанні. Разом з тим, ми теж підтримуємо сказане В’ячеславом Кириленком про те, що ми повинні думати і за тих військовослужбовців, які фактично своїми мужніми діями відстояли ту ситуацію, яку ми зараз маємо в Україні і ми повинні думати і про їх повне забезпечення, і про те, щоб ніхто їх не забув після того як ці події нарешті закінчуються. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Доній.
Якщо можна. Група "Суверенна європейська Україна" підтримає цей законопроект, спрямований на посилення соціального захисту наших військовослужбовців. А для обґрунтування позиції прошу передати слово колезі Григорію Заболотному.
Будь ласка, включіть мікрофон Григорія Заболотного.
Дякую за можливість сказати свою думку. Олександр Валентинович, я представляю 17 округ на Вінниччині, де стоїть у Вінниці штаб Військово-повітряних сил України, і місто Гайсин є військовим містечком. До мене зверталося десятки людей по цій проблемі. І я вважаю, що тут не потрібно довго мудрувати, а потрібно голосувати і підтримати цей законопроект. Тому що краще в народі кажуть: "Мати синицю в жмені, ніж журавля в небі". Ніхто не має права зняти військовослужбовця з обліку на квартиру, якщо він стоїть в той же час, коли він приватизував одну кімнату якусь в гуртожитку. Але це дає можливість людям хоч щось сьогодні мати і вирішити проблему. Більше того, сьогодні дуже багато військовослужбовців, молодих хлопців, які приходять служити в правоохоронні органи, живуть в гуртожитках, і ці гуртожитки приватизували в свій час власники, які мають біля цих гуртожитків підприємства. Сьогодні вони їм ставляють на завдання: купіть у нас ці кімнати у гуртожитку. Це буде неправильно така постановка питання. Тому ми абсолютно підтримуємо законопроект нашого колеги Міщенка і вважаємо, що його потрібно підтримати і голосувати швидко.
Дякую. Народний депутат Осуховський. Будь ласка, "Свобода".
Прошу передати слово Руслану Марцінківу.
Будь ласка, включіть мікрофон Руслана Марцінківа.
Руслан Марцінків, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" підтримає даний законопроект в першому читанні. Хоча ми вважаємо, що тут випила така категорія наших працівників, які активно працюють на розбудову української держави – як Державна служба надзвичайних ситуацій. Вважаємо, що до другого читання треба включити також працівників цієї Державної служби надзвичайних ситуацій. Також хотів би наголосити, що сьогодні вказаним законопроектом створюється суттєва колізія, на жаль. Залишається без змін частина третя статті 1, де встановлено, що сфера дії даного закону не поширюється на гуртожитки, які перебувають у господарському віданні чи в оперативному управління військових частин, закладі, установ та організацій Збройних Сил України, інших військових формувань утворених відповідно до закону Міністерства внутрішніх справ України. Тому до другого читання потрібно вирішити цю проблему. А саме, це треба виключити з частини третьої статті 1 Закону України "Про забезпечення і реалізацію житлових прав мешканців гуртожитків" слів "військових частин, закладів, установ, організацій Збройних Сил України, інших військових формувань, утворених відповідно до Закону Міністерства внутрішніх справ України". Тому ми закликаємо сьогодні прийняти цей законопроект в першому читанні, по швидкій процедурі його доопрацювати, відповідно внести вище описані поправки і прийняти цей законопроект в цілому. І взагалі сьогодні потрібно повертатися обличчям до наших військовослужбовців. Потрібно розробляти програми і фінансувати програми щодо будівництва житла для наших військовослужбовців, для тих людей, які сьогодні захищають українську незалежну державу, і які повинні знати, що українська держава буде завжди захищати своїх оборонців, своїх захисників. Тому закликаю сьогодні у всіх комітатах розглянути дане питання і розглянути питання щодо вдосконалення сьогодні програм для військовослужбовців, і все зробити для того, щоби військові знали, що українська дбає за них, і що українська держава сьогодні готова захищати наші кордони української держави. Слава Україні!
Дякую. Від позафракційних, будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні колеги народні депутати! Безумовно, питання забезпечення житлом українських військовослужбовців – надзвичайно важливе питання. І прикро, що ми розглядаємо тільки тоді, коли жаренный петух клюнув в одне місце. Розглядати треба вчасно, щоб військовослужбовці мали можливість захищати українську державу, не переживаючи за те, в яких умовах живуть їхні сім’ї. Але, я хотів би звернути вашу увагу на те, що станом на сьогоднішній день продовжують перебувати в заручниках російських окупантів українські військовослужбовці: полковник Юлій Мамчур, підполковник Дмитро Делятицький (це керівник батальйону морпіхів, який базувався у Феодосії), заступник командира батальйону морпіхів майор Ростислав Ломтєв. Ці люди впродовж тривалого часу продовжують бути військовополоненими, заручниками російських окупантів. Я вимагаю від української влади рішучих дій по звільненню наших військовослужбовців. Я вважаю, що треба поставити ультиматум російським загарбникам: або вони негайно звільняють наших військовополонених, наших героїв, або я пропоную діяти радикально. Припинити постачання до Криму води, світла, газу. Поставити до відома євро спільноту, що якщо наші герої негайно не будуть звільнені з полону, припинити постачання до Європи газу, який транспортується Росією через територію України. Відкликати наших вертолітників з Африки, вони тут потрібні зараз захищати нашу країну, а не в складі миротворчих місій ООН в країнах Африки. Далі. Росіяни по всіх каналах лякають кримчан бандерівцями. Давайте ми їм допоможемо, давайте оголосимо набір добровольців для партизанської війни в Криму, і нехай земля горить під ногами окупантів. Діяти рішуче, діяти радикально, визволяти наших військовополонених. Хтось мені знову, колега он, бачу, махає, що я знову провокатор, нову поджигатель війни і так далі. Коли тільки захопили кримські установи, я з цієї трибуни закликав діяти рішуче! Не діяли, промовчали – сьогодні весь Крим забрали! Давайте далі мовчати! Давайте далі нехай беруть наших полонених, нехай їдуть до Києва танки. Політика умиротворення агресора завжди приводить до поразки, завжди приводить до того, що агресор бере голими руками нашу країну. Тому, визволення наших військовополонених – це завдання честі української держави! Слава Україні!
Шановні колеги, виступили всі бажаючі. З місця, будь ласка, одну хвилину дайте автору закону народному депутату Міщенку.
Шановні колеги, я дуже вдячний тим, хто виступив за цей законопроект, підтримує його. І хочу відповісти депутату, якого я дуже поважаю, але я впевнений в тому, що він не розібрався трошки в цьому законопроекті. Тому що, слава Богу, що хтось отримав житло як військовослужбовець. Але скільки людей, які не отримали це житло і живуть в гуртожитках на пташиних правах. Як можна пояснити на моєму окрузі в Девічках, де два гуртожитки в Переяслав-Хмельницькому районі, що їх висиляють, і вони не можуть ніяких прав? Як можна пояснити в Борисполі, де військові частини стоять, що їх теж висиляють, тому що інших хтось когось хочуть засилити? Куди їм йти – на вулицю? Людина повинна мати хоч право приватизувати ці нещасних 20 метрів для того, щоб сім’я мала хоч якусь кришу над головою. Але ж вони стоять на черзі і на поліпшення житлових умов. Хто з них це право зніме? Тому програма програмою, але дайте зараз людям хоч щось.
Шановні колеги, я прошу сідати на свої робочі місця, ми зараз будемо голосувати в першому читанні проект Закону про внесення до статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (щодо поширення права на отримання житла для військовослужбовців, працівників Збройних Сил України та Міністерства внутрішніх справ України), номер проекту 1016. Колеги, я прошу, сідайте на свої місця. Важливе питання, давайте його підтримаємо. Будь ласка. Шановні колеги, я прошу. Володимире Михайловичу, я прошу, щоб ваші колеги також сіли на своє місце. Єфим Леонідович, будь ласка, ви ж хочете підтримати, я знаю, цей закон. Будь ласка. Шановні колеги, прошу підтримати проект Закону номер 1016 в першому читанні. Прошу голосувати. Дякую. [[11:29:16]] За-275 Рішення прийнято. Я хочу до автора закону звернутися. Ви говорили, що можна зараз з голосу внести правки і прийняти в цілому. Ми можемо це зробити? Включіть мікрофон Сергія Міщенка. Ні? У кого є заперечення, давайте за скороченою процедурою. Давайте, шановні колеги, підтримаємо, щоб розглянули до другого читання, цей закон підготували в профільному комітеті за скороченою процедурою, прошу підтримати, прошу голосувати. [[11:29:57]] За-272 Рішення прийнято. Я прошу профільний комітет за скороченою процедурою підготувати цей важливий законопроект. Шановні колеги, по фракціях, будь ласка, покажіть. Партія регіонів – 57, "Батьківщина" – 60, 14 - "УДАР", "Економічний розвиток" – 33, "Суверенна європейська Україна" – 30, "Свобода" – 34, 0 – Компартія України, позафракційні – 37. Шановні колеги, наступне питання (номер 2864 реєстраційний) – проект Закону про внесення змін до Закону "Про господарські товариства" (щодо добровільності входження до органів господарських товариств). Є пропозиція, закон короткий, розглянути його за скороченою процедурою. Немає заперечень? Немає заперечень. Прошу підтримати пропозицію розгляду закону за скороченою процедурою, будь ласка. [[11:30:54]] За-209 Процедурне рішення, "за" – 209, воно підтримано. Будь ласка, я прошу голову Комітету з питань економічної політики Іванчука Андрія Володимировича на трибуну. Ксенія Ляпіна доповідає за дорученням голови комітету, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Комітет Верховної Ради з питань економічної політики розглянув цей законопроект 18 вересня 2013 року. Власне, законопроект складається лише з однієї строчки, яка доповнює статтю 23 Закону "Про господарські товариства", і уточнює, що особи, які обрані або призначені до органів управління такого товариства, набувають своїх повноважень з дня подання власноручно написаної заяви про згоду на зайняття відповідної посади. Законопроект викликаний деякими прикладами зловживань, коли господарське товариство поводилось як піонерська дружина радянського кшталту, де в органи управління призначали людей, які на це згоду не давали. Комітет підтримав за основу цей законопроект, хоча, на мій особистий погляд, весь Закон про господарські товариства безнадійно застарів вже, як мінімум, 10 років. Товариство з обмеженою відповідальністю, які. 90 відсотків яких є малим, середнім бізнесом України, не стають об’єктами інвестування саме через те, що сучасних методів управління, призначення правління і так далі там немає. Тому, на наш погляд, і, власне кажучи, я як один з співавторів Закону, які підготували нову редакцію Закону про товариства з обмеженою відповідальністю, треба змінювати весь закон. Однак, якщо буде на це згода Верховної Ради, можна ухвалити за основу закон з одної строчки, який, власне кажучи, кардинально не змінює проблеми, які сьогодні є в управліннях товариств.
Дякую. Я прошу: два – "за", два – "проти" записатися на виступи, щоб ми прийняли рішення. Будь ласка, запишіться. Тільки два – "за", "проти" – немає. Будь ласка, народний депутат Черняков, "Свобода".
Прошу передати слово Михайлу Головку.
Михайло Головко від "Свободи" доповідає, будь ласка.
Шановні депутати! Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", 164 виборчий округ, Тернопільщина. Згідно цього закону, дійсно, він практично не вирішує, адже Закон про господарські товариства потрібно ухвалювати абсолютно новий, який конкретно міг би змінити цю ситуацію в діяльності господарських товариств, а це один рядок, який ми пропонуємо змінити, він практично ні на що не впиває. Тому, в принципі, доцільності його ухвалення немає. Зараз зареєстрований новий законопроект, який готується про господарські товариства, який в комплексі буде вирішувати діяльність господарських товариств. Тому ми, в принципі, розуміючи, що воно нічого не буде впливати, сенсу голосувати цього законопроекту немає. Наша фракція не буде підтримувати цю норму. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Павел Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Ми є прихильниками того, що зараз настав час якраз системних рішень. І я би хотів звернути увагу на те, що сказала Ксенія Ляпіна, про те, що сьогодні ми маємо якнайшвидше вирішувати системні питання не тільки в економічній політиці, а в тому числі в політичному нашому, адміністративному устрої, в соціальній політиці тощо. І ми справді чекаємо сьогодні від уряду якраз системних рішень. Ми сподіваємося, що завтра частину цих системних рішень ми побачимо, бо, справді, після подій на Майдані, після фактичної зміни влади сьогодні у бізнесу є величезні очікування справді системних змін в країні. І такі законопроекти, звичайно, ми цей законопроект підтримаємо, але я закликаю всіх зараз не втрачати час, і в першу чергу уряд повинен продемонструвати ініціативу з точки зору змін умов ведення бізнесу в Україні. Сьогодні є велике піднесення, люди хочуть працювати, люди хочуть працювати легально. І ми повинні як влада дати їм сьогодні цю можливість. І друге. Олександр Валентинович, ну от, дивіться. Доповідача сьогодні по цьому питанню в залі немає. Людина призначена на високу державну посаду і, очевидно, що не має можливості суміщати ці речі. Ну давайте вже поставимо крапку на таких речах, і щоб в тому числі і доповідач, пан Одарченко, і всі інші люди, які призначені сьогодні у виконавчу владу, ви виконали вимоги Конституції України – і поклали свої мандати або зняли з себе повноваження членів Кабміну або глав адміністрацій. Я просив би, щоб ви ще раз звернулися до цих членів Кабінету Міністрів, глав адміністрацій, щоб вони виконали вимоги Конституції щодо несумісності депутатських мандатів.
Дякую за пропозицію. Я ще раз звертаюся до тих, хто суміщає депутатський мандат з державною посадою: там, де заборонено сумісництво, визначитися – і або піти з посади, або скласти депутатський мандат. У тому числі і звертаюся до Юрія Одарченка, про якого говорив Павло Розенко. Будь ласка, шановні колеги, виступили депутати, я не бачу заперечень щодо голосування цього закону. У той же час, я прошу народних депутатів повернутися до залу. Тому що кожний раз треба звертатися до депутатів, секретаріату зробити об’яву, щоб вони сиділи в залі і працювали. Я маю сумнів, що вони з залу виходять, щоб поїхати на передову окопи рити. Будь ласка, до залу повертайтесь. Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект Закону №2864 для прийняття його в першому читанні. Будь ласка, включіть систему "Рада". Прошу народних депутатів визначитися шляхом голосування. Прошу, колеги, швидше сідайте на свої робочі місця. [[11:37:55]] За-144 Не підтриманий закон, він знятий з розгляду. Рішення не прийнято, "за" – 144 голоси. Шановні колеги, наступне питання. Проект №3696 – Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо вдосконалення процедури державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень). Будь ласка, шановні колеги, є також пропозиція за скороченою процедурою розглянути це питання. Воно не має великого обсягу, і я думаю, що пан Кальцев чітко визначив позицію, щоб зал міг проголосувати. Будь ласка, підтримайте – за скороченою процедурою. [[11:38:44]] За-174 Рішення прийнято. Я розумію, хто в школу зібрався. Що за дзвоник? Прошу секретаріат виключити технічне питання. Нормально? Колеги, я прошу, щоб у нас не було таких проблем. Це трошки, щоб депутати до залу повернулися, я розумію, і могли уважно слухати доповіді своїх колег. На трибуну запрошується народний депутат Кальцев. Будь ласка. Є доповідач з цього закону? Немає. Шановні колеги, раз доповідач не має необхідності доповідати, я буду знімати цей закон. Тому що це неповага до колег, які працюють у залі. Законопроект знімається. Шановні колеги, до мене багато підходили з проханням народних депутатів, патріотично налаштованих, які хочуть активно працювати над розбудовою і Збройних Сил, і інших питань, пов’язаних з боротьбою з сепаратизмом, вони просять, щоб ми сьогодні без перерви працювали і раніше завершили. Нема заперечень? Нема заперечень. Розумію, що всі підтримують такий настрій народних депутатів. Тому, шановні колеги, в нас є два питання щодо другого читання. Одне з них активно підтримується громадськістю, яка і пікетувала парламент, і зверталася до парламенту – це проект (0947) Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про інформацію" (у новій редакції) та Закону України "Про доступ до публічної інформації". Я би просив, щоб ми з нього почали розгляд питань у другому читанні. І я запрошую на трибуну голову Комітету з питань свободи слова та інформації Томенка Миколу Володимировича. Будь ласка, Миколо Володимировичу.
Шановні колеги, прошу уваги стосовно цього законопроекту! Законопроект надважливий і пов’язаний з тим, що ми в різний спосіб, в різному статусі говорили про необхідність продовження відкриття публічності того, що відбувається у системі місцевих органів виконавчої влади, в структурах влади загалом, в державних закупівлях і таке інше. Після того, як ми ухвалили Закон "Про доступ до інформації", в нас виникло дві групи питань. Перша група питань: цей закон конфліктував з низкою законів, які спеціально приймалися раніше, і тому після довгої дискусії уряд запропонував нам першу редакцію, і комітет з громадськістю допрацював до другого читання ті зміни, які знімають такі конфліктні норми. Друга група – це ті норми, які стосуються резонансних тем, які сьогодні вимагають від нас не лише журналісти, а й громадськість. Мова іде про заборону включати до генеральних планів розвитку міст, селищ будь-якої інформації з обмеженим доступом. Мова іде про вилучення з Цивільного кодексу презумпції недостовірності і негативної інформації. Мова іде про відкритий доступ до протоколів сесій місцевих рад, рішень та висновків їх постійних комісій і все, що пов’язане з використанням бюджетних і комунальних коштів. Мова іде про уточнення дуже багатьох позицій, пов’язаних з тим, що на сьогоднішній день ми тлумачимо, і це європейська і світова норма, що немає конфіденційної інформації держави, є конфіденційна інформація про особу, юридичну особу. Держава може встановити лише службову інформацію, а вся інформація, яка пов’язана з діяльністю влади, не має права на засекречування, крім окремої інформації, що попадає під категорії "державної таємниці". Конфіденційною залишається лише інформація стосовно особи приватної і юридичної особи. Це так само цей блок питань тут врахований із 78 поправках, які, наголошу, в підтриманні всіма членами комітету, які представляють на той момент п’ять фракцій Верховної Ради України. Натомість, Олександре Валентиновичу, є один момент пов’язаний з тим, що поки ми підготували цей законопроект, ми ухвалили в сесійній залі нову редакцію Закону про Кабінет Міністрів. І в нас чисто технологічно є одна проблема. І я просив би, коли ми будемо голосувати, її врахувати. У нас в пункті 53 ми посилаємося на вже недіючий Закон про Кабінет Міністрів. Тому там треба в пункті 53 зафіксувати, в дужках: "У Законі України і про Кабінет Міністрів України (це так зберігається по тексту). Олександре Валентиновичу, дасте мені зараз, щоб я дочитав ці зміни.
Дайте завершити виступ.
А ми змінюємо і пишемо: Газета Верховної Ради Україні "Голос України" 2014 рік № 39. стаття 6, посилаємося на нову редакцію. І де ми посилаємося на зміни до статті 47, тепер по новій редакції Закону про Кабінет Міністрів це стаття 48. Тобто оце дві новели, які, я не думаю, що носять змістовний, так би мовити, концептуальний характер, а технічний характер носять, щоб ми посилалися в законі на статті уже нової редакції Закону про Кабінет Міністрів. Також, думаю, тут є моменти такі нормативні, на які звертали увагу. Я думаю, що у загальному порядку можна цю юридично-технічну, так би мовити, чистку законопроекту зробити. Все решта, що стосується поправок, ми на комітеті двічі обговорювали з журналістською спільнотою, медіаспільнотою, і є абсолютно підтримка того, щоб ми нарешті цей закон проголосували у другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, наскільки я розумію, є пропозиція комітету проголосувати проект саме в редакції комітету. Так Микола Володимирович? З врахуванням тих двох поправок технічного характеру, які оголосив голова комітету. Є до цього заперечення, зауваження? Микола Володимирович, побудьте на трибуні, щоб ми тоді визначилися по формі роботи. Будь ласка, народного депутата Ар’єва і Мірошниченка включіть мікрофон після нього.
Шановні колеги, Олександре Валентиновичу, ми не маємо права зараз просто провалити цей законопроект, тому що це не тільки вимога громадськості, але це і вимога Європейського Союзу, це європейські норми. Я уже чув тут , деякі колеги просто не хочуть голосувати, а виймають картки. Тому я дуже прошу, щоб не провалити цей законопроект, давайте спочатку зробимо сигнальне голосування, а потім, якщо ми побачимо, що у нас достатньо зараз голосів, то і проголосуємо уже його у другому читанні та в цілому. Якщо ж ні, то нам буде треба провести дуже активну роботу з нашими колегами і згадати, що шини нікуди не ділися. Дякую.
Пане Володимире, єдине, мені не зрозуміло, після невдалого сигнального голосування, що робити із законом? Ви розумієте, ми ж повинні якось рухатися у цьому напрямку. Тому, будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Мірошниченка, Партія регіонів.
Шановні колеги, тут хотілося б доповнити виступ у тому сенсі, що треба врахувати ті поправки, які озвучені. І доручити юридичному управлінню перед підписанням Головою Верховної Ради відпрацювати це, у нас така практика існує. І ще одне запитання. Я прошу нашого колегу Миколу Томенка роз’яснити, оскільки у Партії регіонів було застереження, що відкритість засідань Верховної Ради забезпечується шляхом доступу до них в установленому порядку будь-яких осіб. Тобто роз’ясніть, що мається на увазі "будь-яких осіб" і акцентуйте, особливо "в установленому порядку". Щоб не було побоювань, що це буде будь-хто заходити до зали, захоплювати залу і таким чином не давати народним депутатам працювати. Бо нам цей закон треба приймати. Дякую.
Дякую, пане Юрію. Мова йде про установлену загальну практику права будь-якого громадянина відвідувати засідання парламенту України. Це може здійснюватися в наступний спосіб. Голова Верховної Ради України підписує порядок відвідування сесії Верховної Ради України як порядок акредитації. Значить, і буде передбачено, що, наприклад, громадянин України будь-який звертається до відповідного підрозділу Верховної Ради, що він хоче або класом, або самостійно прийти і на балконі подивитися засідання Верховної Ради, як воно відбувається. Відповідна служба регулює і каже, що на сьогоднішнє засідання у нас є 20 місць вільних, тому клас номер там 15 з Херсонської чи Черкаської області може приїхати і посидіти подивитися. Тобто це загальна практика, яка є. Але, зрозуміло, тільки в порядку, встановленому документом, який приймає Верховна Рада України, тому що в неї по паспорту, зрозуміло, люди не зайдуть, бо вони фізично не помістяться. Тому це так само, як і акредитація журналістів сьогодні проводиться, газети подають, телебачення, а ми реєструємо, в залежності від принципів. Наприклад.
Дайте завершити виступ.
Один журналіст від Інтернет-видання чи два журналісти від телерадіокомпанії парламентські, тобто це врегульовується. Але концептуальна позиція, що будь-який громадянин України має право побути в парламенті своєї держави і подивитися на депутатів, яких вони обирали, це, як би, цінність природня, і ми повинні це забезпечити. А інструменти ми спільно опрацюємо і зробимо ці інструменти, щоб це не було хаосу, а був демократичний і нормальний варіант.
Дякую. Шановні колеги, є ще питання до голови профільного комітету? Нема питань. Шановні колеги, я хочу з вами порадитися, була пропозиція щодо сигнального голосування. Ми можемо просигналити 226 голосів? Можемо. Давайте спробуємо провести сигнальне голосування, в зв’язку з тим, що дуже багато громадських організацій, скажімо, діячів громадських і взагалі людей, які вважають, що ми повинні переходити на європейські стандарти і підтримувати цей закон. І зараз увага прикута до нашої зали. Я прошу колег сісти на свої місця. І зараз ми давайте подивимося щодо сигнального голосування, наскільки зал пропозицію внесену комітетом. Будь ласка, прошу включити систему "Рада" для сигнального голосування. Будь ласка. [[11:50:38]] За-202 Всього голосів. І я би просив би тоді фракції, по фракціях, будь ласка, покажіть. 1 – регіонал проголосував, 67 – "Батьківщина", 24 – "УДАР" , 10 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 28, "Свобода" – 33, 1 – з Компартії України (це прогрес для Компартії) і позафракційних – 38. Шановні колеги, я прошу, давайте від фракцій коротко по одній хвилині щодо пропозицій подальшої роботи над цим законом. Будь ласка, запишіться від фракцій, по одній хвилині, чисто пропозиції щодо роботи доопрацьовувати закон чи не доопрацьовувати. Шановні народні депутати, будь ласка, Шугало, Компартія України, народний депутат. Зніміть, будь ласка. Шановні колеги, депутат відмовився від виступу. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Зарубінського.
Дякую. Шановні колеги, наша група "Суверена європейська Україна" голосувала і готова голосувати за цей законопроект. І знаєте, з яких міркувань, про які не було сказано? В нас, в нинішній ситуації, відкритість роботи, наприклад, Верховної Ради набагато переважає відкритість роботи в інших парламентах. Тут говорили про наближення до європейських норм, так я вам скажу, що в багатьох парламентах існують окремі кімнати, де знаходяться журналісти, дивляться на плазму, в канадському парламенті і так далі. Я не до цього закликаю. Хай у нас будуть всі присутні у Верховній Раді, хто хоче бути присутнім. Тобто в принципі нам вже нема чого втрачати, голосуючи за цей законопроект. І тому, якщо хтось лякає шинами новими, чи не шинами, то хай сюди шини занесуть, ось так ось по проходах поставлять і шантажують ще цим. Якщо народний депутат свідомо, як я, голосує за цей законопроект, і наша група, ми і будемо голосувати. але не методом шантажу. Дякую.
Зрозуміла позиція. Будь ласка, Партія регіонів, народний депутат Мірошниченко.
Шановні колеги, я хочу звернутися в першу чергу до моїх колег з Партії регіонів, позафракційних фракцій. Я вам хочу сказати, цей законопроект готували ми, ми готували його, разом готували. Ідеться про доступ до публічної інформації, ми разом працювали. Ті побоювання, які є, вони є необґрунтовані, тому що доступ до рішень будь-яких публічних органів, він гарантований Конституцією для громадян України. Будь-хто може прийти до Верховної Ради в установленому порядку, так само, як будь-який громадянин України може стати народним депутатом, але для того треба обратися на виборах. І в даному випадку нічого страшного нема, щоби всі органи публікували свої рішення, щоби громадяни знали, що відбувається в країні, що робиться з їхніми коштами, які рішення від їхнього імені приймаються. Тому цей закон треба приймати, і я прошу голосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Осуховський, "Свобода", народний депутат. Включіть мікрофон.
Прошу передати слово Ігорю Мірошниченку.
Будь ласка, включіть мікрофон Ігоря Мірошниченка, фракція "Свобода".
Ігор Мірошниченко, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Ну, я дуже чітко розумію, що в нашому українському парламенті всі хочуть європейського фасаду. Але значна частина депутатів за європейським фасадом ховають свою глибоку дрімучу совково-азійську сутність. Мова сьогодні не йде про доступ до вашої персональної публічної інформації і персональних даних, а мова йде до інформації доступу громадян України про вашу діяльність. І якщо хтось не хоче голосувати, то це очевидно ті люди, які займалися земельними дерибанами в органах місцевого самоврядування. І до сьогодні не хочуть озвучити ті рішення, наприклад, сесії Київської міської ради, коли було поділено землю без участі місцевої громади. Я хочу сказати, що цей законопроект – це справді наш рух до Європи. І якщо ми говоримо, що Майдан вийшов за європейський вибір, то український парламент має відповідати вибору Майдану і європейській сутності нашої держави.
Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, я може скажу парадоксальну таку думку: насправді цей законопроект для опозиції. І я до опозиції звертаюся. Опозиція має унікальні інструменти після цього законопроекту: жорстко контролювати кожну тендерну закупівлю, кожна приватизація, кожне рішення злочинної влади (бо в нас завжди злочинна влада), кожне рішення якогось посадовця і чиновника. І я не розумію логіки, чому опозиція не хоче користуватись цим інструментом? Уже поданий Закон про опозицію. До речі, попередній Закон про опозицію, який ми пропонували, треба було теж голосувати. І я його буду підтримувати, хто б не продавав Закон про опозицію, я буду підтримувати. Так само, як я буду підтримувати такі закони, бо влада змінюється, але люди повинні знати, що роблять люди при владі. Це ж не будуть контролювати, бо опозиція не сидить на Фонді держмайна, ближчим часом, я думаю, не сидітиме, чи на приватизації, чи на земельних якихось моментах і так далі. Тобто це серйозний інструмент опозиційного контролю. Тому, Олександр Валентинович, давайте ми ще ніч переспимо з цим законом і завтра першим питанням поставимо. Я думаю, ми будемо готові до голосування.
Шановні колеги, Павло Розенко виступає від "УДАРУ" і будемо визначатися.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". І ми, справді, я нагадаю, провели лише сигнальне голосування, це дає нам можливість подивитися про наявність голосів в залі сесійному і тоді вже приймати остаточне рішення. І я побачив по голосуванню, Олександр Валентинович, що у нас є досить великий потенціал для того, щоб проголосувати цей законопроект в цілому. І, справді, щоб не зірвати сьогодні остаточне голосування, є пропозиція, щоб фракції сьогодні ще раз уважно подивилися цей законопроект і завтра першим питанням зробили лише голосування за цей законопроект. Завтра буде присутній уряд, завтра присутня буде вся влада, я думаю, що це надихне народних депутатів України завтра 300-а голосами проголосувати за цей законопроект. Але просто не можна сьогодні справді допустити завалення цього законопроекту і не можна ризикувати цією важливою ініціативою сьогодні, щоб вона була завалена. Тому є пропозиція.
Зрозуміло пропозицію. Шановні колеги, ніхто не наполягає, щоб ми ще раз поставили реальне голосування цього закону? Не наполягаємо. Давайте так, шановні колеги, ми домовимось, що і комітет, і фракції ще попрацюють над цим законом. Ми його, я не обіцяю першим, тому що першим буде виступати Кабінет Міністрів, прем’єр-міністр, і будуть пропонувати блок антикризових законів. Але ж зразу, після цього блоку, ми можемо поставити це питання на голосування. Нема заперечень? Нема заперечень. Заперечення. Будь ласка, пан Журавський.
Шановні колеги, іде обговорення, всі виступили, висловили свої пропозиції. Чому ми повинні, за Регламентом ми не маємо права переносити голосування на наступний день, не маємо права. Якщо ми вирішили працювати відповідно до Закону про Регламент, би вас просив поставити на голосування зараз, нічого страшного в цьому немає. І потім, я хотів би нагадати, що є 80 стаття Конституції, я її процитую: "Народний депутат не несе жодної юридичної відповідальності за своє голосування", це його право голосувати "за", "проти" чи "утримався". Депутатів достатньо в залі, я не бачу необхідності переносити на завтра. Дякую.
Шановні колеги, давайте, коли є бажання цей закон поховати, то ми можемо, дійсно, зараз провести експеримент. Але я бачу, що більшість депутатів все ж таки наполягає, щоб ми цей закон зберегли для того, щоб він був розглянутий і голосування було позитивне. Саме тому, шановні колеги, я нагадаю, що у нас багато прецедентів, коли Верховна Рада приймала рішення щодо перенесення голосування на наступний день, навіть на тиждень, на два тижні. Тому давайте, я просив би не працювати на те, щоб цей закон не був прийнятий. Більшість виступаючих від фракцій підтримали пропозиції щодо перенесення голосування на наступний сесійний день. Підтримується залом? Підтримується, дякую за підтримку. Шановні колеги, наступне питання, яке ми повинні прийняти в другому читанні – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації положень Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті. Це серйозний контекст. Тому я прошу від комітету виступити Олега Григоровича Лукашука, будь ласка.
Шановний Олександре Валентиновичу! Шановні народні депутати! На розгляд Верховної Ради України у другому читанні виноситься законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації положень Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті, номер 2109 від 25.05.2013 року, поданий народним депутатом України Онищенком та Шуфричем. Законопроект спрямований на створення правової процедури здійснення оцінки впливу на навколишнє середовище. Забезпечення виконання положень Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище у транскордонному контексті, далі Конвенція Експо та Конвенції про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля. конвенція. Україна ратифікувала конвенцію Експо у 1999 році. На жаль, майже 10 років після ратифікації цієї конвенції вищім її органом – нарадою сторін рішенням 4/2 пунктом 7, яка відбулася в місті Бухарест Румунія 19-21 травня 2008 року було констатовано порушення Україною вимог статей 2, 6 конвенції. Однієї з причин прийняття такого рішення була відсутність належного порядку оцінки впливу на навколишнє середовище, яка зокрема мала би забезпечувати можливість громадськості брати участь у прийнятті рішень, які можуть бути негативно. які можуть мати негативний вплив на довкілля. Створити таку процедуру, кожну сторону зобов’язує положення частини 2 статті 2 конвенції Експо. При доопрацюванні законопроекту до другого читанні були розглянуті там, переважно враховані зауваження і пропозиції народних депутатів – суб’єктів права законодавчої ініціативи. До законопроекту було внесено 90 пропозицій та зауважень народних депутатів України, з них 66 враховані. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект із зауваженнями та запропонувало відхилити. Комітет пропонує Верховній Раді України підтримати проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації положень конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті (номер 2109а) та прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, давайте порадимось. Є дива варіанти: голосувати в редакції комітету або іти по поправкам. Я бачу по настрою депутатів: пропозицію підтримують голосувати в редакції комітету. Так? Так. Олег Григорович, сідайте, будь ласка, на місце. Зразу спробуємо вирішити це питання. Нагадаю, що воно виключно несе екологічне навантаження, тому я підозрюю, що всі фракції хочуть його фракції. Не всі. Ну, зараз тоді визначимося шляхом голосування. Будь ласка, шановні колеги, ставиться на голосування законопроект. Прошу сісти на свої місця. Шановні колеги, сідайте. законопроект номер 2109а: про внесення змін до деяких законів України щодо реалізації положень Конвенції про оцінку впливу на навколишнє середовище в транскордонному контексті. Є пропозиція підтримати, комітету пропозиція, в другому читанні і в цілому. Прошу шановних народних депутатів визначитися. Включіть систему "Рада". Прошу голосувати. [[12:05:27]] За-188 Рішення не прийнято. Шановні колеги. По фракціях, будь ласка, включіть. Партія регіонів – 38, "Батьківщина" – 34, "УДАР" – 2. 24, "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 24, 33 - "Свобода", 0 - Компартія, позафракційні – 33. Шановні колеги, комітет вносить пропозицію щодо на повторне друге читання. Так, Віктор Михайлович? Чи іншу пропозицію? Будь ласка, озвучте.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Я дуже б просив вас уважно подивитися на проект закону, який ми розглядали. Там Конвенція про охорону довкілля нічого спільного з цим законом не має. Це гарна прикритка для того, щоб всі, хто хочуть почати бізнес, ходили до чиновників просили дозволу. Подивіться уважно текст закону: що будь-яка діяльність, яка пов’язана зі впливом на довкілля, на довкілля впливає будь-яка господарська діяльність, треба буде ходити до чиновника. І якщо в Україні мало підстав для корупції, то я закликаю: проголосуйте за цей закон – у нас буде корупції ще більше.
Після виступу Віктора Михайловича щось у мене немає бажання ставити його на повторне друге читання. Так чи ні? Чи є пропозиція ставити на повторне? Не ставимо? Тобто закон відхилено, шановні колеги. Прошу більш уважно профільний комітет підходити до цих питань, розуміючи всі наслідки, про які говорив Володимир Михайлович Пизеник. Шановні колеги, також треба з вами порадитися, ви – дуже мудрі люди. У нас був закон №3696, і народний депутат Кальцев він підійшов до мене і говорить, що він по дуже важливому питанню виходив із сесійної зали, і ми зняли цей проект. Він зараз просить, щоб ми його за скороченою процедурою все ж таки розглянули. Підтримаємо колегу? Підтримаємо колегу. Будь ласка, прошу підтримати розгляд (це останнє питання сьогоднішнього порядку денного) закон №3696 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати – за скороченою процедурою закон №3696. [[12:07:47]] За-200 Процедурне питання. Рішення прийнято. Будь ласка, Сергій Федорович Кальцев, на трибуну.
Шановні колеги! Законопроект, що пропонується на ваш розгляд, спрямовано на скорочення процедури реєстрації нерухомого майна. Він також покликаний захистити громадян від необґрунтованих витрат, пов’язаних з реєстрацією нерухомості. Зараз в Україні більшість нерухомості зареєстровано за старим законодавством. Сьогодні має місце така ситуація, коли здійснюється процедура відчуження нерухомості, нотаріус спочатку реєструє об’єкт на продавця, видає йому витяг, а потім вже посвідчує угоду та реєструє об’єкт на покупця. Ми вважаємо, що реєстрація об’єкту на продавця при його відчужені є непотрібною. Нотаріусу достатньо пересвідчитися у законності права власності продавця аби посвідчити угоду про відчуження. Продавцю взагалі ця реєстрація не потрібна, він все-одно продає свою нерухомість. Отже у разі прийняття цього законопроекту особи, що відчужують свою нерухомість, зможуть уникнути зайвої ланки у цій процедурі та зберегти свої гроші та час. Мається на увазі гроші, що сплатить продавець за реєстрацію нерухомості на себе. Другою пропозицією законопроекту є спрощення, що пов’язане з таким фактом, як зупинення процедури реєстрації. У законі є стаття 22, що зобов’язує реєстратора зупинити реєстрацію, якщо документи подані не в повному обсязі. Але у реєстратора немає обов’язку повідомити заявника про те, яких саме документів не вистачає для реєстрації нерухомості. Заявник, отримавши відповідне повідомлення, навіть не знає яких документів йому не вистачає. Тому ми пропонуємо включити до положення закону норму, що передбачає такий обов’язок. У такому разі заявник якому зупинили процедуру реєстрації буде знати який саме документ йому потрібно подати для того, щоб реєстрація пройшла успішно. До того ж зараз у законі встановлений невиправдано короткий строк для подання додаткових документів у разі зупинення процедури реєстрації.
Дайте завершити.
Дякую. Якщо у це строк заявник не подасть додаткових документів, реєстратор має відмовити йому у реєстрації. Ми пропонуємо збільшити цей строк до 30 днів. Аналогічні положення ми пропонуємо встановити у законі щодо відмови у державній реєстрації. А саме: зазначити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для такої вимоги. Зрештою, ми пропонуємо включити до закону норми, які передбачають повернення коштів заявнику у разі відкликання заяви про державну реєстрацію, а також у разі відмови у такій реєстрації. Вважаю, що цей законопроект дозволить спростити процедури, пов’язані з реалізацією нового закону щодо реєстрації нерухомого майна, підсвищіть його ефективність та допоможе звільнити наших громадян від невиправданих та необґрунтованих витрат. Прошу колег підтримати цю пропозицію. дякую.
Зрозуміло. Будь ласка, шановні колеги, від комітету. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, фракція "Батьківщина", партія "За Україну!". Шановні колеги, комітет розглянув цей законопроект на засіданні 15 січня 2014 року і рекомендує ухвалити його за основу. Найбільш позитивними рисами цього проекту є те, що він доповнює деякі процедурні положення і вимагає від реєстратора вказати вичерпний перелік підстав, на яких було або відмовлено в реєстрації, або зупинено процес реєстрації. Це дуже важливо для того, щоб ми мали більш прозору процедуру реєстрації. Сьогодні найбільші маніпуляції відбуваються саме в процесі відмови або зупинення. Тому вважаємо, що за соснову цей законопроект можна прийняти. Деякі зауваження науково-експертного управління можемо врахувати до другого читання.
Дякую за змістовну доповідь. Шановні колеги, давайте запишемося: два – "за", два – "проти", і будемо приймати рішення. Будь-ласка, запишіться на виступ. Нема "проти" виступати бажаючих, є тільки "за". Будь ласка, народний депутат Пономарьов, Партія регіонів.
Законопроектом пропонується вдосконалити регулювання відносин, пов’язаних з проведенням державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Дійсно, на комітеті ми розглядали це питання. Прошу зал підтримати його. Дякую.
Будь ласка, Марцінків, народний депутат, фракція "Свобода".
Прошу передати слово Михайлу Головку.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Головко.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", 164 виборчий округ, Тернопільщина. Шановні депутати, ми знову повертаємося до так званої реєстраційної реформи про надання права власності на нерухоме майно. І ми бачимо, що ця реформа, яка була ухвалена попередньою владою, вона спричинила ряд незручностей для наших громадян під час переоформлення їхньої власності. І ми, так би мовити, знову поставили коней попереду воза, чи віз попереду коней, як говорять. Тобто ми зробили це навпаки. Спочатку ухвалили реформу, а тепер заднім числом намагаємося десь виправляти недоліки. Адже тих недоліків є дуже багато. І один із них, який сьогодні пропонується внести зміни в це законодавство, на жаль, він є теж не досконалим тому, що призведе також до непорозуміння з нотаріусом під час переоформлення на нерухоме майно. І тому ми все ж таки вважаємо, що нам потрібно зараз відкласти його і доопрацювати, бо є ряд зауважень. І ми розуміємо, що, з одної сторони, ніби добрі норми прописуються про те, що конкретизується відмова під час реєстрації на нерухоме майно. Але у той же час ми будемо підставляти нотаріусів і у нас виникнуть суттєві зауваження. Тому я пропоную все ж таки утриматися і доопрацювати цей законопроект і підготувати його більш конкретніше до наступного читання. Дякую.
Шановні колеги, є дві пропозиції. Зараз зал визначиться, яку підтримати. Перша пропозиція від автора закону і профільного комітету: прийняти його за основу, тобто у першому читанні. І друга пропозиція, я так зрозумів, на повторне перше читання відправити. Прошу зараз підтримати пропозицію, на якій наполягає профільний комітет, і прийняти цей закон за основу, тобто у першому читанні. Прошу підготуватись, шановні колеги, до голосування. Реєстраційний номер проекту 3696: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо вдосконалення процедури державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обмежень). Прошу підтримати закон у першому читанні. Будь ласка, прошу голосувати. [[12:15:41]] За-183 Не вистачило голосів. Рішення не прийнято. Давайте поставимо на голосування і підтримаємо пропозицію народного депутата Головка щодо розгляду закону, відправки його на повторне перше читання, щоб узгодити ті протиріччя, про які говорив народний депутат. Прошу підтримати цей закон, на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[12:16:19]] За-228 На межі: 228 – "за". Рішення прийняте. Шановні колеги, ми з вами розглянули порядок денний сьогоднішнього засідання, працювали без перерви. І я звертаю вашу увагу, що завтра у нас дуже відповідальне засідання. Кабінет Міністрів повинен доповісти перший пакет антикризових заходів, які потребують схвалення парламентом, в тому числі і бюджетних змін. Тому я прошу повну мобілізацію по всім фракціям, депутатським групам, по всім позафракційним, і завтра парламент продовжить свою роботу о 10 годині ранку. До побачення.