Tere hommikust, head kolleegid! Tere hommikust, külalised! Alustame Riigikogu täiskogu VIII istungjärgu 5. töönädala neljapäevast istungit. Nüüd on aeg üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Andres Herkel, palun!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed, kolleegid! Mul on Vabaerakonna fraktsiooni nimel üle anda koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Me ei ole seisukohal, et väga palju peab olema neid asju, mida poliitikud pakuvad inimestele tasuta, aga me oleme asunud seisukohale ja hakanud aru saama sellest, et alusharidus võiks olla integreeritud üldisesse haridussüsteemi ja lasteaia kohatasude katmine omavalitsuse ja kaudsemalt riigitoetuse näol on kindlasti üks meede, mis aitab kaasa Eesti demograafilise olukorra parandamisele ning leevendab noorte lastega perede koormust. Meie programmis oli seisukoht, et me võime selles suunas liikuda ehk järgmise valimistsükli jooksul. Ma saan aru, et paar nädalat tagasi küsiti selle kohta ka teiste erakondade käest. Meil on alust loota, et seda toetavad sotsiaaldemokraadid ja Keskerakond, kes on valitsuses, aga toetajaid on siin saalis veel. Loodame tuua selle eelnõu veel tänavu enne jõule hääletusele ja saada kõikide teie toetuse. Kui palju see maksma läheb? Praegu on välja öeldud hinnanguline summa 65 miljonit eurot, mis peaks olema üsna hõlpsalt kaetav, kui me riigi keskvalitsuse kulusid kokku tõmbame. Aitäh!
Priit Sibul, palun!
Austatud Riigikogu aseesimees Kalle Laanet! Armsad kolleegid! Annan Isamaa fraktsiooni nimel üle Riigikogu otsuse muutmise eelnõu, mis puudutab Riigikogu probleemkomisjoni rahvastikukriisi lahendamiseks. Isamaa fraktsioon soovib vahetada oma esindajat seal komisjonis. Praeguse esindaja Maire Aunaste asemel hakkaks meid seal esindama Helir-Valdor Seeder. Aitäh!
Head kolleegid! Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kaks eelnõu. Juhatus otsustab nende edasise menetlemise vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele. Ma palun natuke rahu! Me viime nüüd läbi kohaloleku kontrolli, te võite selle maha magada, kui nii palju räägite. Kohal on 73 Riigikogu liiget, puudub 28.
Läheme tänase päevakorra juurde. Meil on päevakorras üks punkt, milleks on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele algatada käibemaksuseaduse muutmine" eelnõu (653 OE). Palun esimese lugemise ettekandeks kõnetooli Riigikogu liikme Jaak Madisoni!
Austatud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! On tõsi, et k.a 6. juunil esitas Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon Riigikogu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele algatada käibemaksuseaduse muutmine" eelnõu. Me teeme ettepaneku muuta käibemaksuseaduse § 15, mille kohaselt valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud nimekirjas olev ravim, sanitaar- või hügieenitoode ning puudega isiku isiklikuks tarbeks mõeldud meditsiiniseade meditsiiniseadme seaduse tähenduses, samuti abivahend ...
Hea ettekandja, vabandust! Head kolleegid, ma palun saalis vaikust! Aitäh! Jätkame!
... samuti abivahend sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses ja sellise abivahendi kasutada andmine puudega isikule oleks maksustatud käibemaksuga 0%. Seletuskirjas on toodud näiteid Euroopa riikide kohta, kus ravimitele kehtib käibemaks 0%, samuti on nimekiri riikidest, kus need on soodsamalt maksustatud kui Eestis. On väga palju riike, kus on madalamad määrad: Prantsusmaal on ravimite käibemaks 2,1% ja puudega inimeste abivahendite käibemaks 5,5%, Hispaanias 4%, lähiriikidest Leedus on see 5%. Näiteid Euroopa riikidest on erinevaid. Meie fraktsioon on pidanud mõistlikuks teha Vabariigi Valitsusele ettepanek algatada käibemaksuseaduse muutmine, millega alandada kõnealune käibemaksu määr 0%-ni. Kui rääkida ajaloost, siis Euroopa Liiduga ühinedes kehtestati meil ravimitele käibemaksu määr 5%, 2009. aastal tõsteti see neljakordseks ehk 20%-ni. Siis toimus ka üleüldine käibemaksu määra tõus 18%-lt 20%-ni. Meie hinnangul see on vajalik samm, tegemaks ravimid inimestele soodsamaks ja eelkõige teha erivahendid puuetega inimestele soodsamaks, mis on tegelikult ju meie kõigi arvates oluline eesmärk. Arvutuste kohaselt läheks see maksma ligi 30 miljonit eurot. Arvestades kogu järgmise aasta riigieelarvet, mis on üle 11 miljardi euro, ei ole see kindlasti ületamatu takistus. Küsimust on arutanud ka rahanduskomisjon ja sotsiaalkomisjon. Rahanduskomisjon on viidanud Euroopa Liidu direktiivile, mille reeglid keelavad 0% määra kehtestamise. Me oleme sellest teadlikud. Kui praegusel kujul eelnõu vastu võetaks ja tehtaks Vabariigi Valitsusele sellesisuline ettepanek, siis see loomulikult eeldaks erisuse taotlemist. Kui me erisuse luba ei saa – mitmel Euroopa Liidu liikmesriigil on see aga olemas –, siis oleks variant alandada käibemaksu määra 5%-ni, mis oleks kooskõlas Euroopa Liidu reeglitega. Samale probleemile on osutanud ka sotsiaalkomisjon, kes ei ole ühest arvamust selle ettepaneku kohta kujundanud. Protokollist nähtub, et oli nii pooldavaid kui ka vastu olevaid seisukohti. Ka sotsiaalkomisjon viitab Euroopa Liidu direktiivile. Meie arvates oleks igal juhul elementaarne läbida esimene lugemine, et fraktsioonidel oleks võimalik teha muudatusettepanekuid, näiteks soovi korral asendada määr 0% määraga 5%, kui soovitakse järgida Euroopa Liidu direktiivi. Aga me võime ka jätkata määraga 0% ja taotleda Eestile erisust. Aitäh!
Austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Palun kõnetooli rahanduskomisjoni esimehe Mihhail Stalnuhhini juhtivkomisjoni seisukohta ette kandma!
Lugupeetud härra juhataja! Lugupeetud kolleegid! Rahanduskomisjon tegeles selle asjaga kahel istungil: 10. septembril ja 9. oktoobril. 10. septembril Aet Külasalu – ta on tolli- ja aktsiisiosakonna peaspetsialist, selge see, et Rahandusministeeriumist – selgitas, kuidas on lood ravimite käibemaksuga. Tõesti, euroliidus on neli riiki, üks neist millalgi lahkuv, kus on nullmäär. Suurbritannias ja Iirimaal oli see nii ka enne nende ühinemist euroliiduga ja kahel riigil, Rootsil ja Maltal, õnnestus veel see määr välja kaubelda. See määr oli liitumislepingus sees. Samas kuigi nii mõnedki riigid tahaksid võib-olla samuti seda nullmäära, kasutavad paljud lihtsalt alandatud määra nii nagu Eestigi. Me mõtlesime komisjonis, et asjast peaks palju rohkem teadma sotsiaalkomisjon, ja pöördusime nende poole küsimusega, kuidas nad sellesse suhtuvad. Vastus oli väga asjalik. Alguses oli kirjas, et ei ole võimalik nullmäära kehtestada, seega pole eriti millestki rääkida. Ka kirjeldati seda, milliste meetmetega alandatakse ravimite hinda Eestis, ja see oli üsna pikk ja põhjalik. Kui keegi soovib, siis ma võin küsimusele vastates selle loetelu ette lugeda. Võeti vastu otsused: määrata komisjonipoolseks ettekandjaks komisjoni esimees ja teha ettepanek lugemine läbi viia – siin ongi ainult üks lugemine, mingit esimest, teist ja kolmandat pole, see on ainus lugemine – ja eelnõu hääletamisele panna 16. oktoobril. Toimus ka üks telefonitsi nõupidamine eelmisel neljapäeval: Riigikogu juhatus pöördus komisjoni liikmete poole küsimusega, kas kõik on nõus, et kanda esimene lugemine teisipäevalt, 16. oktoobrilt 18. kuupäevale. Keegi polnud vastu ja nii see läks. See oleks kõik. Siiski, veel üks asi: see eelnõu nõuab vastuvõtmiseks vähemalt 51 häält.
Aitäh! Teile on vähemalt üks küsimus. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Sa ütlesid, et saavutada nii nagu need neli riiki määr 0% on ülikeeruline ja mäng ei vääri küünlaid. Aga miks peab see käibemaks olema sellisel tasemel nagu praegu, 9%? Miks see ei võiks madalam olla? Kas Eesti on rikkam kui teised riigid või mis see põhjus on?
Aitäh küsimuse eest! Peeter, mul on sulle üks palve: kui ma siin esinen, siis sina kohe hakkad minu sõnu ümber jutustama, aga sa võiksid seda teksti, mille ma ette kannan, siiski kuidagi jälgida. Su esimene lause absoluutselt ei vasta sellele, mis ma tegelikult siin puldis ütlesin. Mis puudutab Euroopas tavalist keskmist määra 5–6%, siis jah, seda võiks mõelda. See tegelikult on üsna väike summa. Mina olen, kui nii võib öelda, ravimite suurtarbija. Mul on iga päev menüüs mingid 9–10 tabletti. Ja ausalt öeldes, kui ma apteeki lähen ja näen, kuidas arve, mis on tavaliselt 70–80 eurot, muutub 45–50 euroks, siis ma saan aru, et töötavad mehhanismid, mis annavad palju rohkem kasu, kui annaks käibemaks 9% asemel näiteks 6%. Võiks välja arvutada, millise summa see moodustab näiteks 80 euro korral. Aga see on teie asi uurida, kas see väärib küünlaid või ei vääri. Küsimus on selles, et puhttehniliselt ei ole võimalik selle eelnõuga neid muudatusi seaduses teha. Need inimesed, kes selle eelnõu kirjutasid, pidanuks selle koostamise ajal siiski kontrollima, kuidas asjalood on, küsima näiteks sotsiaalkomisjoni staff"ilt või esimehelt infot selle kohta, kuidas selle nullmääraga on. Kui nad oleks välja pakkunud määra 5% või 6%, siis me oleks seda eelnõu ehk teisiti vaadanud. Nii et küsimus ei ole selles, kas eesmärk väärib küünlaid või ei vääri. Praegu see on tehniliselt võimatu.
Jüri Jaanson, palun!
Aitäh, härra istungi juhataja! Austatud ettekandja! Te toonitasite oma sõnavõtus, et pidasite vajalikuks pakutud käibemaksuseaduse muudatuse küsimuses pöörduda sotsiaalkomisjoni poole, et teie enda või kogu rahanduskomisjoni pädevus jäi väheseks. Aga päris suurte alkoholiaktsiisi muudatuste mõju arutelul te ei ole kordagi plaaninud pöörduda sotsiaalkomisjoni poole, kuigi ministrid on korduvalt öelnud, et alkoholipoliitikas on peamine huvi rahva tervis. Alkoholiaktsiisi määrasid te arutate rahanduskomisjonis ilma sotsiaalkomisjoni kaasamata. Millest selline valikuline suhtumine?
Aitäh! Alati, kui me tunneme, et on vaja kaasata mõni teine Riigikogu komisjon, me seda ka teeme. Aga praegu te ajasite midagi segi: minu perekonnanimi on Stalnuhhin, mitte Tõniste. Tema puhul iga vestlus lõpeb sellega, et te hakkate küsima alkoholiaktsiisi kohta. Praegu see ei käi kõne all oleva eelnõuga üldse kokku – need on nagu öö ja päev.
Vilja Toomast, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud komisjoni esimees! Mul on komisjoni arutelu kohta küsimus. Me ju teame, et Eestis doteerib riik nii ravimeid kui ka abivahendeid ja kõiki meditsiiniseadmeid. Kas komisjonis käsitleti ka seda? Te toote näiteks, et ainult mõningates riikides on väiksem käibemaks. Kas te arutasite ka seda, kui palju doteeritakse ravimeid jne teistes Euroopa riikides? Ja lõpuks: kui suur see käibemaks või kogu see maksustamine võiks siis olla?
Rahanduskomisjonis on kolm teie erakonnakaaslast, kõik on väga arukad, targad inimesed. Kui nad näeksid vajadust, et me peaks seda kõike analüüsima ja tegema nagu mingit doktoritööd sellel teemal, siis nad kindlasti telliksid selle analüüsi ära.
Henn Põlluaas, palun!
Aitäh! Vähiravifond "Kingitud elu" saab riigilt tegevustoetust 90 000 eurot. 2017. aastal ostsid nad 1,4 miljoni euro eest ravimeid, mis läksid inimestele, kes seda ravi vajasid, ja selle summa pealt nad pidid maksma 126 000 eurot käibemaksu. Ühesõnaga, riigilt saavad 90 000, aga käibemaksuks maksavad 126 000 eurot. Kas ei oleks õige seda käibemaksu alandada?
Ma arvan, et sellel debatil ei õnnestu summutada seda lihtsat fakti, et see eelnõu on praak. Juba puhttehniliselt ei ole mitte mingit võimalust seda otsust vastu võtta, kui aus olla. Te võite muidugi üritada seda teha, aga mis sellega edasi saaks – ma ei kujuta ette. Ja rääkida praegu suvalistest teemadest, kas alkoholiaktsiisist või võrdlusest kogu Euroopaga – ma ei näe praegu seda vajadust.
Jaak Madison, palun!
Aitäh, austatud Riigikogu istungi juhataja! Austatud rahanduskomisjoni esimees! Eks ole arusaadav, et teile võib-olla tunduvadki naeruväärsed võrdlused teiste Euroopa riikidega – need ei ole nagu üldse asjakohased. Kui te niimoodi arvate, siis see on iga rahvasaadiku õigus. Aga ma kardan, et enamiku saali jaoks tundub vahest ikka väga adekvaatne võrrelda end teiste Euroopa riikidega ja vaadata käibemaksu määrasid, mis kehtivad ravimitele ja puuetega inimeste erivahenditele. Need tooted ei ole ju võrreldavad tavaliste toidukaupadega või ka kahjulike ainetega, mille puhul kehtib täpselt sama käibemaksu määr, kui on praegu ravimitel ja erivahenditel. Te ütlesite, et see eelnõu koos seletuskirjaga on täielik null – ma ei tea, kas kogu rahanduskomisjoni või isiklikult teie arvates. Järelikult on teie jaoks ka täielik null – ma ei tea, kas ma sain õigesti aru, parandage mind, kui ma eksin – mõte taotleda erisust sarnaselt teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega? Kas see mõte on teie jaoks null ja kas see ongi teie pädevuse piir, mida te praegu siin esitlete?
Aitäh! Ei, nii see ei ole. Ma seisan siin ja mõtlen, kuidas umbes näeb välja teie mõttekäik – ma pean silmas kolleeg Viljat ja teid. Kuidas te oskate niiviisi sõnu keerutada? Kuidas te oskate kuulda seda, mida keegi saalis pole rääkinud? Kuidas te ei näe omaenese ülbust ja kuidas te näete ülbust selles, kui vastatakse asjalikult ja pidades silmas seda teksti, seda eelnõu, mis meil on?
Austatud kolleeg Jaak Madison, selle eelnõu menetlemisel on lubatud esitada üks küsimus. Mati Raidma, palun!
Suur tänu! Tulenevalt eelnevast vastusest ma tahan küsida: kust teil on tulnud see ülbus suhelda niimoodi oma kolleegidega?
Meil on absoluutselt erinev arusaam sellest, mis on ülbus. Minu arvates ülbus on see, kui siin saalis esitatakse ebaprofessionaalseid küsimusi. Ülbus on see, kui meid peetakse nii rumalaks, et me läheme sellise provokatsiooni peale õnge. Nii et meil on lihtsalt erinevad vaated maailmale.
Uno Kaskpeit, palun!
Aitäh! Härra ettekandja! Mul on selline küsimus: kas te peate ennast nii professionaalseks rahanduse asjatundjaks, et oskate siin kõike hästi seletada?
Aitäh! Ma pole mitte kunagi seda väitnud.
Maris Lauri, palun!
Aitäh! Hea komisjoni esimees, kas opositsioonisaadikutel on võimalik saada teie käest adekvaatset vastust või on nad alati kiuslikud, pahad ja ebakompetentsed?
Aitäh! Te saate vastused, aga teil on õigus neid väänata nii, nagu see teile kasulik on. Ja see ka toimub.
Austatud rahanduskomisjoni esimees, Mihhail Stalnuhhin, teile rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Sõna võivad võtta fraktsioonide ja komisjonide esindajad. Jürgen Ligi, palun!
Austatud esimees! Austatud kolleegid! Loodan, et kõigis fraktsioonides jätkub julgust hääletada selle eelnõu vastu, mitte lihtsalt jätta hääletamata, kuigi sellestki piisaks. Asi on ikkagi sisus. EKRE eksib siin kahe printsiibi vastu. Esiteks rikub ta Euroopa Liidu maksupoliitika regulatsioone. Ta teeb näo, nagu see oleks mingisuguse mängukanni kasutamine, kui paneme vastu Euroopa kaalutletud poliitikale. Kaalutletud poliitika ei soosi tegelikult erandeid, aga meie näitame, et Brüssel on meile kaela pannud mingisuguse ikke, mis ei lase meil oma otsuseid teha. Tegelikult on selle poliitika taga siiski üldine tahtmine, et tarbimismaksud toetaksid ühtset ühisturgu, mitte erandeid. Teine seisukoht on, et maksude kaudu sotsiaalpoliitika tegemine on lihtsalt raiskamine. Selle õnneks ütles nüüd välja ka sotsiaalkomisjon. Ravimid on maksuerandite objektidest kõige paremini sihitatud, kõige ühtlasemalt sotsiaalsete grupiti jaotuv kaup. Järelikult erinevalt enamikust maksueranditest ei lähe sellest erandist saadav kasu kõige jõukamatele. Sotsiaalkomisjon peaks selle hoiaku võtma ka teiste maksuerandite puhul. Aga ravimitega seotud maksuerand on siiski ebatäpsem ja kulukam poliitika kui ravimite doteerimine ja nende turu reguleerimine. Ravimitele võiks vabalt kehtida ka käibemaksu määr 20%, sest nendegi puhul eksisteerib ületarbimist. Ei ole vaja kõiki tarbijaid doteerida. Küll aga tuleb ravimite puhul mängu väga palju selliseid sihtimisinstrumente nagu hinnaläbirääkimised, nagu retseptiravimitega seotu, nagu üldine litsentseerimine ja mida ka sotsiaalkomisjon ütles: ikkagi täpne sihtimine. Inimene, kes vajab ravimi tarbimiseks soodustust, see selle ka saab. Ma ei taha isiklike näidete pinnal kuidagi spekuleerida, aga ma oletan, et inimene, kes võtab kümme tabletti päevas, nagu siin keegi rääkis, tõenäoliselt saab ka oma sissetuleku juures seda soodustust, et ta ei sõltuks ravimite hindadest. Kui tal see vajadus on, siis ta saab selle soodustuse. Ja see on efektiivne poliitika, mitte see, et tehakse huupi lihtsalt käibemaksu vähendus. EKRE räägib sihilikult teemast mööda, kui väidab, et saab niimoodi teha, et laseme maksud alla ja suurendame toetusi. Ei saa niimoodi! Makse tuleb ikkagi koguda niimoodi, et saaks seda raha täpsemalt suunata. Nii et üleskutse on: julgege vastu hääletada! Väga halb ja eksitav eelnõu igast aspektist! Kuigi jah, on hullemaid maksuerandeid kui see pakutu. Aitäh!
Aitäh! Ma saan aru, et EKRE fraktsiooni nimel soovib kõneleda Peeter Ernits. Palun tulla siis koos volitusega!
Hea juhataja! Kolleegid! Eelnõu, mis siin teie ees on, on rahanduskomisjoni esimees juba naeruvääristanud ja põhja lasknud. Tõepoolest, mina ei võta kümmet tabletti päevas ja me oleme eri võistlusklassides, aga ma arvan, et mul on natuke olemas tervet mõistust. Kui Mihhail Stalnuhhin räägib siin, kuidas ma tema sõnu moonutan, siis see on tema õigus. Aga mulle tuli meelde, kuidas siinsamas saalis tunamullu 14. detsembril arutati eelnõu 302. Mäletate seda kobarat? Ja kui lugeda stenogramme – ma olen lugenud –, siis leiad sealt mõtteid: mina õlut ei joo, kõik on kontrolli all. Mäletate, mis välja tuli? Ma räägin praegu ikkagi Lätist, sellest aktsiisist. Tuli välja tõeline krahh, elastsuskoefitsiendid jms. Ja see tuli mul praegu meelde, et seda tõepoolest ei saa teha. Euroopas on tõesti neli riiki, kus ravimite käibemaksu määr on 0%. Eestis on see tõstetud kõrgemale, algselt 5%-lt 9% peale. Ja nüüd tuli Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon välja õilsa sisuga eelnõuga alandada ravimite käibemaksu. Ette pandud määr on null, aga Jaak Madison ütles, et võiks selle viia vähemalt 5% peale või siis madalamale. Iga arukas inimene saab aru, et see on hea idee, kuigi jah, võib-olla normitehniliselt lähenedes võib öelda, et see on jama. Kui me vaatame Euroopa kaarti, vaatame suuri ja meist palju jõukamaid riike – olgu see Prantsusmaa, olgu see Hispaania või Kreeka –, siis näeme, et idee on tegelikult õige. Ühendkuningriigist ei maksa rääkida, kuna meile öeldi, et ta lahkub ja ei maksa teda mainida. Alati võib öelda, et vorm on vale. Praegu püüab koalitsiooni pool öelda, et idee alandada ravimite – ma räägin praegu ainult ravimitest – käibemaksu on vale. Ma arvan, et on väga hea, kui koalitsioon seda ütleb. Minu ja kogu Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni arvates on see õige tee. On öeldud, et majanduskriisi ajal peab käibemaksu tõstma ja kui kriis taandub, olukord läheb paremaks, siis saab maksu langetada. Seda pole tehtud. Ma arvan, seda peaks tegema, isegi sellisel juhul, kui eelnõu normitehniliselt ei kõlba ja selle üle võib naerda. Mina küll ei naeraks. Aitäh!
Aitäh! Mihhail Stalnuhhin Keskerakonna fraktsiooni nimel, palun!
Aitäh! Lugupeetud kolleegid! Väljavõte sotsiaalkomisjoni kirjast: "Ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavus inimestele on tagatud ravimite eest täieliku või osalise tasumisega riiklikest vahenditest. Valdkonna eest vastutava ministri määrusega on kehtestatud haiguste loetelu, mille ravimiseks või kergendamiseks mõeldud ravimid hüvitab haigekassa soodustuse protsendiga 100. Samuti on ministri määrusega kehtestatud haiguste loetelu, mille ravimiseks või kergendamiseks mõeldud ravimid hüvitab haigekassa soodustuse protsendiga 75. 4- kuni 16-aastastele lastele, töövõimetus- ja vanaduspensionäridele ning vähemalt 63-aastastele isikutele hüvitatakse need ravimid soodustuse protsendiga 90. Ravimid, mis ei ole mõeldud nendesse haiguste loeteludesse, võidakse kanda ravimite loetellu soodustuse protsendiga 50. Alla 4-aastaste laste puhul rakendatakse soodustuse protsenti 100. Ravimite hinna alandamiseks ja hoidmiseks sõlmib haigekassa ravimitootjatega hinnakokkulepped. Lisaks on ette nähtud täiendav ravimihüvitis. Kui isiku tasutud summa ravimite loetellu kantud ravimite ostmiseks ületab kalendriaastas 100 eurot, siis hüvitab haigekassa 100 eurot ületavast osast 50 protsenti. Kui summa ületab 300 eurot, hüvitab haigekassa 300 eurot ületavast osast 90 protsenti. Haigekassa võtab õigusaktides sätestatud ulatuses ja korras üle tasu maksmise kohustuse ka isikule vajalike meditsiiniseadmete eest, mis on kantud haigekassa meditsiiniseadmete loetellu. Ravimite ja meditsiiniseadmete hüvitamise tingimused on sätestatud sotsiaalhoolekande seaduses." Ma ootasin, et äkki tuleb keegi sotsiaalkomisjonist ja räägib seda juttu, et oleks arusaadav, kui palju on tehtud, kusjuures mitme koalitsiooni ajal. See ei ole selle koalitsiooni tegu, see ei ole eelmise koalitsiooni tegu. See on aastaid kestnud protsess. Ja arvata, et keegi tuleb ja sooritab siin selles valdkonnas revolutsiooni sellega, et alandab käibemaksu 9%-lt 6%-le – see on tõesti naeruväärne. Ja lõpetuseks. Riik toetab suures ulatuses inimeste igapäevase tegevusvõime säilitamiseks ja kahjustuste süvenemise ärahoidmiseks vajalike abivahendite ostmist ja üürimist. Näiteks võib tuua lamatiste ennetamiseks mõeldud madratsid, reieproteesid, poti- ja dušitoolid, liikumisabivahendid, nagu kargud ja ratastoolid, hooldusabivahendid, kuulmisabivahendid jne. Riik hüvitab abivahendid lastele, kellel on eriarstitõend või määratud puue, tööealistele, kellel on vähenenud või puuduv töövõime või määratud puue, ning vanaduspensioniealistele. Abivahendite hüvitamise tingimused on sätestatud sotsiaalhoolekande seaduses. Vaat selline on nimekiri kõigest, mida hüvitatakse. See läheb maksma väga palju raha, võrreldamatult rohkem võrreldes sellega, mida teie pakute. Aitäh!
Aitäh! Sulgen läbirääkimised. Muudatusettepanekuid otsuse eelnõu kohta ei esitatud. Alustame lõpphääletuse ettevalmistamist. Lugupeetud kolleegid, selle otsuse eelnõu heakskiitmiseks on vaja Riigikogu koosseisu häälteenamust, seega viime läbi kohaloleku kontrolli. Kohal on 45 Riigikogu liiget, puudub 56. Head kolleegid, panen hääletusele Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele algatada käibemaksuseaduse muutmine" eelnõu 653. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Otsuse eelnõu poolt oli 6 Riigikogu liiget, vastu 19, erapooletuid 2, hääletusel ei osalenud 19 rahvasaadikut. Otsus ei leidnud toetust. Neljapäevase istungi päevakord on ammendatud. Jõudu tööle! Istungi lõpp kell 10.37.