Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:04:18]] Зареєстровані в сесійній залі 443 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, в пленарному засіданні Верховної Ради України бере участь Президент України Віктор Андрійович Ющенко. На пленарному засіданні Верховної Ради України присутні: Прем’єр-міністр України Юлія Володимирівна Тимошенко [[о п л е с к и]], члени Кабінету Міністрів України, а також Перший віце-прем’єр, якому сьогодні виповнилося 45 років, вітаємо його [[о п л е с к и]]; керівники центральних органів виконавчої влади, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, голова Рахункової палати, голова Центральної виборчої комісії, голова Вищої ради юстиції, Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим та Голова Ради міністрів Автономної Республіки Крим, голови обласних рад, київський міський голова, голова Севастопольської міської ради, голови обласних адміністрацій та Севастопольської міської державної адміністрації, Голова та судді Конституційного Суду України, Голова Верховного Суду України, голова Служби безпеки України, Генеральний прокурор України, глави дипломатичних представництв іноземних держав, інші офіційні особи. Шановні народні депутати, шановні гості, для проголошення Щорічного послання до Верховної Ради України про внутрішнє і зовнішнє становище України запрошується Президент України Віктор Андрійович Ющенко.
Вельмишановний український народе! Шановний пане Голово Верховної Ради України! Шановна пані Прем’єр-міністре! Шановні народні депутати! Шановні члени уряду, гості, пані та панове! Послання про внутрішнє і зовнішнє становище України я насамперед адресую нашим людям, усім громадянам України і безумовно українському парламентові. Зараз непросто і в Україні, і в світі, нам потрібна спокійна оцінка ситуації. Нехай мене почує кожен, хто мислить, і кожен для кого Україна не пожива і не тимчасове пристанище. Я маю права на ці слова. Вам добре відомо, я твердо і чесно стою на головній позиції мого життя – на позиції національних українських інтересів. Нація і людина, їхнє вільне життя, життя у єдності і демократії є найважливішим мірилом діяльності української влади. 100 років тому перший керівник незалежного українського парламенту, а згодом і глава держави Михайло Грушевський у статті „Підстави великої України” сформулював головні засади української демократії. Вона повинна дбати про зміцнення ідеї української демократичної державності, її поширенні у громадянстві, вихованні його в почуттях, обов’язку перед нею як найвищого стимулу громадського життя, який повинен об’єднати всю людність, увесь народ в однім національнім пориві, перемагаючи партійні різниці і розбіжності там, де починаються основні інтереси української держави. Я звертаюсь сьогодні до всіх, кожного, хто підтримує мене і хто виступає проти, хто не втрачає віри і хто зневірився. Я звертаюся до всього нашого великого українського народу. На Україну маємо подивитися поглядом широким, щирим, відданим, і саме в цій відданості знайдемо справжню національну єдність. За останні 5 років Україна безумовно змінилася. Рушили з місця фундаментальні процеси. Наші головні магістралі перед нами, ми утверджуємося як єдина нація, єдина українська нація з виразним характером, культурою, мовою, традицією, історією, що народжені нашою землею, і водночас як єдина політична нація, що твориться без поділу на погляди, віру, слово чи походження. Ми здатні на рішення, суть яких – національна гідність. Ми підняли на загальноосвітній рівень тему Голодомору, світ почув нас і зрозумів. Ми всі, попри політичні погляди, і якщо щирі перед Богом і Україною, усвідомлюємо вагу творення єдиної помісної української церкви. Це промовляє нація, це промовляє наша гідність. Ми вчимося бути нацією, відкрито йдучи на сумлінням, незважаючи на чуже невдоволення, відкриваючи себе перед собою. Нехай складно, нехай боляче, але цей більш живий і здоровий, бо наш дух і тіло отримали шанс одужати. Ми стали вільною державою. Від 2004 року саме народ є головним арбітром країни. Двічі опозиція приходила до влади шляхом вільних і чесних виборів. Уже 4 роки для нас звичною нормою є свобода слова і вибору. Цього не було досі. Сьогодні це природньо, немов повітря. Ми продовжили масштабний історичний процес об’єднання Європи і за останні кілька років досягли більше, ніж за попереднє десятиліття, не для когось – для себе. Наша інтеграція до європейського і євроатлантичного простору – це вже не абстрактна мета і водночас це не є самоціль, це практичні сучасні інструменти, які допоможуть нам принести добробут людям і гарантувати безпеку країни, нашого народу, наших дітей і наших внуків. Ми здійснили велику системну роботу. Як результат – Україна зробила або впритул підійшла до виняткових рішень, які були неможливі ще 5 років тому. Це об’єднання енергетичних систем України і Європейського Союзу та найближча перспектива підписання договору про енергетичне співробітництво, це угода про східне партнерство, це завершення роботи над угодою про спільне небо, це початок офіційних переговорів про безвізовий режим Україна - Європейський Союз, це переговорна робота із створенням з ЄС зони вільної торгівлі. Це безпрецедентне наближення до угоди про політичну асоціацію „Україна – Європейський Союз”, яка буде підписаний в цьому році. Кожен згаданий крок – це вже реальне і досяжне повернення України до європейського світу. Ми зосередилися не на гаслах, а на практичних кроках, ставши членом Болонського процесу, ми ввійшли до єдиного європейського освітнього простору. Ставши членом Світової організації торгівлі, ми стали рівноправними партнерами на європейському і світовому ринках. Створивши єдиний бізнес-план модернізації газотранспортної системи України, ми розпочали об’єднання наших газових енергетичних систем, що принесе нам не лише економічну вигоду, але і обмежить зовнішні впливи. Ми повернули до життя енергопровід „Одеса – Броди”. Європейський союз не має сумніву, він стане головною артерією для енергоносіїв з Каспію до Європи. Поруч з цим проектом, разом із Польщею, ми стали господарями Євро-2012, ця подія підтримає нашу економіку і ширше відкриє нас для Європи і всього світу. Україна має всі шанси стати іншою за неповних п’ять років в житті країни відбулося не поверхневе оновлення. Ми створили умови, що дозволили зупинити критичні демографічні процеси. Хіба не радістю, нормальною людською радістю є те, що у 2008 році народилося на 84 тисячі українських немовлят більше, ніж в 2004 році? Уперше за час незалежності у трьох наших областях народжуваність перевищила смертність. І це щойно переконаний початок. Нехай поступово, але все ж таки ми почали більше піклуватися один про одного. У 2008 році кожна десята українська дитина-сирота знайшла свою сім’ю. До того ж прикметна риса – з 2006 року все більше і активніше поширюється саме національне українське усиновлення. А в порівнянні з 2005 роком кількість дітей, влаштованих до прийомних сімей та сімейних дитячих будинків зросла в 22 рази. Сьогодні в черзі на усиновлення стоять батьки, а не діти, як ще три роки назад. Ми припинили масовий відтік людей за кордон. Якщо в 2001-2002 роках на кожного прибулого в Україні дві людини вибували з країни, сьогодні тенденція рівно зворотня: люди повертаються додому. Ми зробили принципові кроки у реформі освіти. Вперше 425 тисяч дітей вступили до вищих навчальних закладів за новими правилами тестування. По суті, ми очистились від старої корупції. старої корупційної схеми, яка змалечку деморалізувала і батьків, і дітей. Це перший крок до формування свідомості нової української молоді. Ми розпочали реформу Збройних Сил та всього сектору безпеки, відбулися принципові зміни від збільшення зарплати, виплат військовослужбовцям до скорочення строку служби до 12 місяців. Попри будь-які труднощі, я впевнений, що ми пройдемо і прийдемо до створення професійного українського війська. В Україну повірили іноземні інвестори. За останні чотири роки обсяг прямих іноземних інвестицій до України склав 27 мільярдів доларів, що втричі більше за всі залучення зовнішніх інвестицій з часу проголошення української державності. Згадаю і те, що про наш потенціал добре свідчить один характерний факт: до моменту кризи темпи зростання української економіки сягали 6,5-7 відсотків, що були одними з найвищих у Європі. Я вірю, переконаний, що цей показник, безумовно, буде відновлено. Таким чином, ми не в прірві і на узбіччі, ми посередині шляху, який здатний привести нас до справді вільного, заможного, безпечно кращого суспільства, без пафосу і перебільшення. Ніхто не перекреслить наші результати. Але ми могли б зробити у сто крат більше, якби поняття національної гідності і єдності стали спільною основою для всіх, і особливо, для українських політиків. Наш нинішній стан не унікальний, через схожі випробовування проходили десятки інших країн і народів: Німеччина, Польща, Іспанія, Чехія, Сполучені Штати. Відповідь на виклики завжди була одна: єдність, незалежність і національна гідність, здатність переступити через амбіції, готовність жити своїм життям і розумом, а не наказами із чужих столиць, бажання побачити один в одному найважливіших партнерів, а не конкурентів, яких необхідно обіграти будь-якою дорогою ціною. Ми здобули свободу. Але свобода – не лише тло. Її головна мета – це наш прогрес. Я прошу націю, я прошу усіх нас об’єднатися задля нашого суспільного прогресу. Об’єднатися там, де розпочинаються основні інтереси держави, нації і української людини. У цьому головна суть мого послання. Дорогі співвітчизники! Наше зовнішнє становище безпечне, втім вразливе до численних новітніх ризиків. Основні загрози походять від корозії міжнародно-правових стандартів, від загального погіршання атмосфери світових зносин, від енергетичної залежності України і від небезпечних руйнівних, недалекоглядних спроб використовувати право сили у вирішенні спорів чи конфліктів. Наша єдино можлива безальтернативна відповідь на ці виклики – суворе додержання міжнародних правових норм і зобов’язань, здійснення конструктивного і збалансованого зовнішньополітичного курсу і твердість у відстоюванні обраних, законодавчо визначених, національних цілей. Зовнішні політичні пріоритети України сталі і вивірені. Європейська, євроатлантична мета незмінна, вона неминуче буде досягнута. Ще раз підкреслюю, це в інтересах усіх громадян України. Я виступаю за максимальне покращання відносин з Російською Федерацією. Я маю намір зробити все можливе, щоб перегорнути сторінку непорозумінь і забезпечити рівний і доброзичливий діалог, який повинен існувати між сусідами. Коло наших міждержавних пріоритетів залишатиметься широким – від Вашингтона до Варшави, від Лондона і Парижа до Пекіну і Токіо, від Сеулу до Тріполі. Особливо в нинішніх умовах ми зобов’язані суттєво посилити присутність на зовнішніх ринках і налагодити нові економічні зв’язки. Україна прагне жити і працювати у безпечному регіональному середовищі. Ми повинні повною мірою виконати всі національні безпекові вимоги. Наше внутрішнє становище складне, втім не катастрофічне. Ми не перейшли останньої межі, але вже сьогодні безпосередньо знаходимося перед лицем трьох серйозних загроз: економічного занепаду, поглиблення політичної кризи і масштабного соціального протесту. Основна причина економічної кризи в України, переконаний, не ззовні, а в неспроможності держави і влади упродовж років провести базові, необхідні структурні, і перш за все економічні і соціальні реформи.Давно обіцяний Податковий кодекс вже десять років, мов вимпел ударної праці переходить з уряду в парламент. Індивідуальна приватизація стратегічних підприємств відмінена звичайним розпродажем за правилами масової приватизації, які були актуальні ще в кінці 90-х років. Про реформи в енергетиці, аграрному секторі навіть вже не йдеться мова. Сьогодні ми на останніх місцях в рейтингах, за якими оцінюється підприємницьке середовище країни. Ми виявилися не готовими зустріти в значній частині кризу, а тому її перший удар відразу став болючим і дуже важким. Ми втратили третину зовнішніх ринків, на які приходилося 60 відсотків українського експорту. Від цих ринків залежала майже вся наша валютна виручка і зайнятість майже двох мільйонів осіб в металургії, хімії чи суміжних галузях. Наслідком цього стало уповільнення зростання ВВП, яке в минулому році склало 2,1 відсотки в порівнянні з 106,7 в 2007 році і нищівного скорочення на 25-30 відсотків за результатами січня-лютого поточного року. Називаю ці дані попри те, що їх старанно втаємничують. Все це безумовно погіршило соціальну ситуацію в Україні. Борги із зарплати з жовтня 2008 року по січень 2009 року майже подвоїлися і досягли в сумі 1,6 мільярди гривень. З жовтня минулого року вдвічі зросла кількість зареєстрованих безробітних. Втім, обмежу цей ряд. Шановні співвітчизники! Я прийшов до цієї зали не для того, щоб описувати проблеми, які характерні сьогодні також і для багатьох інших країн, в тому числі і наших сусідів. Я прийшов сюди, щоб запропонувати спосіб і шлях для виходу із кризи. Політичний розрахунок на те, що вдасться осторонь перечекати кризу, пересидіти її, переконаний, не виправдається. Ми на порозі зовсім нової економіки, іншого світового перерозподілу праці та співвідношення цін на ресурси. Я звертаюсь і до влади, і до опозиції, мільйони людей хочуть повернути надію, я хочу, щоб ви почули голос наших людей. Від імені мільйонів українських громадян звертаюсь до всього українського політикуму: попри все ви здатні переступити через протиріччя, усвідомлюючи гостроту загроз. Попри все ми здатні в критичний момент стати разом задля держави і нашого народу, наші перші консолідовані кроки вже дали результати. Ми відновлюємо діалог з міжнародними фінансовими організаціями, ми врятували від падіння банківську систему, кожна третя людська гривня втекла з банківської системи, банківський сектор зазнав системного політичного цькування, що підірвав його ритмічну роботу. Такі удари, переконаний, навряд чи втримала б будь-яка інша потужніша банківська система, чим наша, а наша вистояла. Для того щоб вона змогла продовжувати виконувати свої зобов’язання, стали необхідними понад 70 мільярдів гривень рефінансування національної економіки. Ми запровадили постійний антикризовий механізм співпраці і консультацій. У дусі цієї роботи звертаюсь до кожного, хто присутній в залі Верховної Ради України. Прошу вгамувати політичні пристрасті і накласти мораторій на конфлікти, з’ясування взаємин. Президентська кампанія починається за чотири місяці до виборів, отже пропоную до вересня відтермінувати будь-які розрахування на отримання дочасних політичних дивідендів дії. Я прошу дати час держави вийти з найгострішої фази випробувань. Я пропоную єдиний національний антикризовий план, який дозволить врятувати країну і захистити мільйони наших людей, він має дії взаємопов’язані у складові частини. Економічна програма і політичні заходи. Перше, економіка, підкреслюю, ми особливі, але не унікальні в цій кризі. Світ дає достатньо, як успішних зразків, так і прикладів невдалої політики в цьому питанні. Ісландія – розвинена європейська країна, що донедавна мала 63 тисячі доларів внутрішнього валового продукту на душу населення, втратила свою економіку, валюту, банківську систему. Угорщина і Данія в умовах кризи наростили власне виробництво і скоротили безробіття, і все це за невеликої інфляції. Спосіб один – реальна програма дій. Відтак, переходжу до конкретних кроків. Насамперед треба відновити фінансову стабільність у державі. Я неодноразового підкреслював, що існуючий Державний бюджет на 2009 рік є популістським, він спотворює роль державних фінансів, він є серйозною загрозою для стабільності національних грошей і цін. Нам потрібно максимально скоротити всі непродуктивні витрати і нарешті почати жити по статках. Це стосується всіх і кожного від держави, до бюджетів підприємств і кожної української родини. Ми зобов’язані негайно і кардинально переглянути бюджет 2009 року. При перегляді бюджету наполягатиму на гарантованому фінансуванні захищених статей, до яких слід віднести забезпечення соціальних стандартів та видатків для мінімального забезпечення функцій держави. В умовах колосального дефіциту ресурсів необхідно припинити розпорошення ресурсів на триста державних цільових програм. Це наче „банкет серед чуми”. Слід повернути стабілізаційному фонду ту роль, яка закладалася при його створенні: фінансування найважливіших державних проектів, а не погашення заборгованості із заробітних плат - це цілковитий абсурд. Потрібно переглянути так званий збалансований план НАК „Нафтогаз України”. Будь де в світі така монополія є процвітаючою, а у нас це прихований і непрозорий бюджет уряду. Сьогодні компанія знаходиться у надзвичайно скрутному становищі, якщо невідкладно не переглянути її фінансовий план, наслідки для цієї компанії будуть драматичні. Слід терміново внести реалістичні зміни до бюджету Пенсійного фонду. Його мільярдні дефіцити покриваються за рахунок коштів стабілізаційного фонду. Ця політика призведе до колапсу. Нам потрібна пенсійна реформа. Я хочу запитати у всіх присутніх, панове, хіба нормальним є у нашій країні, що колишній прокурор, який, до речі, продовжує працювати, через суд встановлює собі пенсію п’ятдесят тисяч гривень. Хіба нормально, що можновладці, депутати, судді, отримують пенсії 10-15-20 тисяч гривень. Таких прикладів не сотні, таких прикладів тисячі. Таке становище – це брутальна неповага до мільйонів українських людей, це суть соціальної несправедливості. Я вимагаю скасувати всі спеціальні пенсії, увівши єдиний базовий фундаментальний критерій, який працює у кожній країні: зарплата і стаж визначають твій пенсійний достаток. Це має зробити, я переконаний, нинішня Верховна Рада і, насамперед, коаліція. Ми повинні запровадити податок на нерухомість для заможних верств населення, що зміцнить фінансову базу, перш за все, місцевого самоврядування. З важким серцем, але прошу вас підтримати запропоноване урядом підвищення акцизів, розширення дохідної бази Пенсійного фонду. Це той мінімальний крок, що потрібен для підтримки ресурсів нашої держави. Ці першочергові кроки дозволять нам врятувати становище і, у тому числі, зміцнити, відновити співпрацю з Міжнародним валютним фондом, що відновить довіру всього ділового світу до України. Друге, соціальна відповідальність. Обов’язок влади і роботодавців забезпечити зайнятість, у першу чергу, кваліфікованих кадрів. Я пропоную створити систему прогнозу розвитку трудових ресурсів на територіях, щоб не наздоганяти попит на робочу силу, а упереджувати його. Потрібно стимулювати мобільність робочої сили у середині країни. Якщо потрібний робітник є навіть за десятки кілометрів, йому потрібно запропонувати місце. Так ми втримаємо зайнятість. Далі. Відновлення справедливості у соціальному захисті, це найгостріша біль наших людей. Водночас скажу гранично чітко, соціальна справедливість це не патроналізм, не зрівнялівка у радянському його розумінні. Потрібно навести порядок у пільгах, адже в Україні 19,5 мільйонів пільговиків. Це чи не половина населення, такого не витримає, переконаний, жодна економіка світу. Нинішня система пільг є абсолютно несправедливою. Ті, кого ми називаємо заможними людьми отримують найбільше дотацій від держави на оплату газу, тепла, електроенергії і цього не можна ні чим пояснити. Соціальна справедливість – це підтримка найбідніших, найбільш незахищених верст населення, це допомога тим, хто хоче працювати і це жорстке обмеження для кожного, хто прагне нажитися на бюджеті держави. Відтак, я закликаю радикально зменшити кількість пільг, особливо за професійною ознакою, персоніфікувати їх і привести право на пільги в залежність від фінансового та майнового стану. Третє. Треба вичерпно підтримати банківську систему, вона хребет національної економіки, який тримає м’язи реального продуктивного сектору країни, держава негайно повинна взяти на себе відповідальність за банки, особливо державного сектору, які находяться в скрутному становищі і війти в їх капітал. Ми маємо для цього ресурс, у бюджеті передбачено 44 мільярди гривень через емісію державних цінних паперів на здійснення рекапіталізації банків і рефінансування національної економіки. Треба підтримати цю національну програму. Ця відповідальність має бути підкріплена повним контролем зі сторони держави за такими банками. Переконаний, що швидкі дії держави приведуть до відновлення довіри громадян, повернеться вона, повернуться і інвестори. Але і банківська система повинна повернутися обличчям до громадян, свого найважливішого партнера. Я наполягаю на запровадженні єдиного механізму, за якого кожен, хто опинився в скрутному становищі отримає банківську підтримку, а не буде добитий системою. Не можна допустити зменшення фінансування працюючих підприємств, на продукцію яких є внутрішній чи зовнішній попит. Питання довіри стосується і валютного курсу. Сьогодні ми врівноважили курс, забезпечили фактично нульове сальдо із зовнішньої торгівлі. Саме в негативного сальдо у торгівлі в минулому році це було 12 мільярдів доларів, був корінь всіх валютних проблем. Чому ж коливання продовжується? На жаль, це вже психологія у наслідок реакції і недовіри людей. У 1998 році Корея закликала своїх громадян підтримати банки, і люди понесли до них гроші і золоті прикраси. Я не закликаю цього робити. Я відповідально прошу українських громадян відносити довіру до банків. Не забирати свої депозити, не завдавати шкоди а ні собі, а ні державі і у тому числі підтримати таких самих людей, як ви, що отримали кредит у національній банківській системі. Четверте. Підтримати кожного українського виробника, на продукцію якого є платоспроможний попит. Банківська система повинна дати імпульс для підтримки внутрішнього попиту. Критерій один: ресурс повинні отримати ті підприємства, на продукцію яких є попит. Необхідно забезпечити всі належні кредити для стратегічних для держави проектів, що здійснюються приватним капіталом. Я маю на увазі перш за все програму Євро-2012, розвиток інфраструктури, енергетики, зв’язку, транспорту. Для цього пропоную розробити відкриту інвестиційну програму рефінансування банків Національним банком України. Підкреслюю, ресурси для таких проектів у нас існують. П’яте. Ми маємо зосередити максимальну увагу на потенційних точках зростання української економіки - це насамперед аграрна сфера і малий, і середній бізнес. В аграрній сфері у першу чергу потрібно підтримати ринкове ціноутворення на продукцію власного українського виробника, адже жодні інвестиції не замінять тих втрат, які несе село від адміністративного регулювання аграрного ринку України. Минулого року було заблоковано експорт 6 мільйонів тон зерна. Більше того, цим зерном були забиті всі елеватори, що не дозволили прийняти новий урожай. Зерно у значній мірі втратило класність. Кон’єктура стала невигідною. Селяни втратили 2 мільярди доларів, це вдвічі більше всієї програми АПК, що передбачена Державним бюджетом України. Те саме стосується і ринку м’яса, те саме стосувалося і ринку соняшника. В результаті село безправне і збиткове. Отже, потрібно раз і назавжди припинити будь-яке адміністративне втручання у роботу сільського господарства. Галузь слід негайно захистити від неякісного і дешевого імпорту. Я категорично заперечую проти скасування урядом надбавки до митного збору з м’ясопродукції. Я переконаний, що ми повинні були навчитися захищати внутрішній ринок, довести правоту своєї позиції всім: і нашим партнерам, і міжнародному економічному співтовариству. Селян необхідно забезпечити відповідними кредитними ресурсами за чітким і зрозумілим принципом, попит на продукцію визначатиме все. Діяльність аграрного фонду, Державного резерву, ДАК „Хліб України” повинна забезпечити отримання основного прибутку не посередникам, а, зокрема, селянам. Держава водночас зобов’язана посилити пошук ринків для збуту вітчизняної продукції та просування її за кордон. І найважливіше. Я вимагаю скасування мораторію на рух землі. Мораторії, які були накладені чотири рази поспіль, є не чим іншим, як новітньою формою українського кріпацтва. Селянам потрібно звільнити і він врятує і нагодує всю Україну, і переконаний, не тільки Україну. Малий, середній бізнес – це наш головний партнер у збереженні зайнятості, забезпеченні необхідними товарами та послугами, перш за все, українського населення. Мова йде про майже 4 мільйони найбільш економічно активних громадян України. Саме вони можуть швидко пристосуватися до нових умов діяльності і саме їх підприємства стануть основою для економічного, національного зростання. Але для цього треба зробити низку кроків, спростити регуляторні обмеження на започаткування, здійснення і припинення бізнесу, зробити так, щоб запрацювала законодавча установлена система перевірок, в тому числі і податкових. Жоден регуляторний акт не повинен видаватися без надзвичайної необхідності, а всі не потрібні акти повинні буть негайно скасовані. Україна є заповідником радянської системи стандартизації і сертифікації, що залишилася лише у нас серед всього пострадянського простору. Всі необхідні законодавчі зміни для цього внесені Президентом України на прохання форуму „Влада і бізнес – партнери” і знаходяться в українському парламенті. Шановні співвітчизники, народні депутати, члени уряду, ці кроки можуть вже найближчим часом виправити становище в національній економіці і в соціальному стані. Однак, це лише частка роботи. Ми повинні навести порядок не лише в господарстві, але й у всьому нашому домі. Отже, політичний блок. Скажу коротко: кардинальна зміна виборчої системи повинна стати основою для якісного кадрового оновлення влади як в центрі, так і на місцях. Існуюча закрита пропорційна система вичерпала себе, вона зруйнувала ефективність влади в цілому і особливо місцеве самоврядування. За відсутності належної культури політики вона скомпрометована в очах мільйонів громадян України. Про результати прямо говорять люди: втрата професійного рівня парламентом, знецінення депутатського мандата, відсутність зв’язку між народним обранцем і виборцем. Додам до цього переліку заполітизованість місцевих рад замість вирішення проблем територіальних громад і притрухована роль керівників партій і фракцій, створення партій вождицького типу – все це наслідки закритої пропорційної системи. Громадянам України має бути повернене право персоніфікованого вибору депутатів. Парламент зобов’язаний як єдиний законодавчий орган забезпечити здійснення реформи виборчої системи, перехід до відкритих виборчих списків на парламентських виборах та до мажоритарної системи на всіх місцевих виборах. Люди повинні отримати право голосувати не лише за ту чи іншу політичну партію, а й за конкретного кандидата в депутати. Це виправить існуючі негативні тенденції в партіях, а одночасно створить умови для справжньої політичної конкуренції, політичної відповідальності, забезпечить нову якість роботи усіх представницьких органів у державі. Але тільки цього, очевидно, замало. Ми повинні без зволікань перейти до створення та запровадження моделі управління державою, що відповідатиме потребам і цінностям України як європейської держави і сучасним викликам. Переконаний, що це є справою найбільшого національного значення сьогодні. До цього нас спонукають очевидні вади нинішньої організації публічної влади. Вони насамперед зумовлені політично непродуманими і передчасними змінами до Конституції в 2004 році. Мабуть невипадково закон, який запровадив політреформу, навіть номер має аж чотири двійки. По суті цими змінами було спотворено всі основні складові організації влади, підмінено природу місцевого самоврядування через запровадження виборів за партійними списками, що знищило самоврядування. Створено дуалістичний гібрид в організації виконавчої влади, за якою вплив Президента України був обмежений, а повноваження уряду не були врівноважені відповідальністю перед парламентською коаліцією і обох разом перед виборцями і народом. У парламенті зосереджено не тільки функції законотворення та формування виконавчої влади, а й формування судової влади та усіх керівників визначальних, конституційних і державних інституцій. Сучасна європейська правова доктрина не сприймає такого зосередження влади в одному органі. Наголошую, суспільство має чіткий запит на єдність дій влади при одночасному збалансуванні повноважень між її гілками. Пропозиції, які лунають зараз про перехід чи-то до суто парламентської, чи до президентської форм правлінь – це чергова спроба переформувати владу під когось і для когось. Я відкидаю будь-які прояви владного егоцентризму та намагань узурпації влади. Суспільство вимагає не сильної руки, як дехто думає, а влади закону і влади порядку. Час закласти зрозумілі і чесні критерії розподілу української влади. Світ вже напрацював відповідні моделі, які варто впровадити в Україні. Я пропоную перейти до двопалатної побудови українського парламенту з одночасним зменшенням загальної чисельності народних обранців. Крім того, має бути нарешті виконана принципова вимога людей - скасування необмеженої депутатської недоторканості. [[Ш у м у з а л і]] Всі умови назріли. Показово, що більшість країн європейського континенту, які є унітарними, мають двопалатні парламенти: чи-то Чехія, чи-то Іспанія, чи-то Польща, чи-то Франція, я вже не буду говорити про Білорусію і другі країни - наші сусіди. Державі потрібен парламент європейського зразка - Національні Збори України, що будуть поєднувати в собі і політичне, і територіальне представництво. Нижня палата – палата депутатів, будучи обраною шляхом прямих виборів за пропорційною системою, є органом політичного представництва народу. Крім законодавчої функції, на нижню палату парламенту покладається відповідальність за формування уряду та контроль за його діяльністю. Надалі, я глибоко переконаний, уряд не повинен формуватися без програми його діяльності. Неспроможність призначити уряд та затвердити його програму має наслідок – розпуск нижньої палати парламенту та її дострокові вибори. Підкреслюю: лише палати, а не усього парламенту, який зберігає свою дієздатність за будь-яких умов. Верхня палата має обиратися прямими виборами за мажоритарною системою та представляти громади і регіони. Ця палата покликана взяти на себе повноваження стосовно кадрових призначень, які не є урядовими, а також схвалення усіх рішень Президента України у сфері оборони і безпеки. Рівне представництво в сенаті усіх регіонів України – по 3 сенатори від кожної області – буде виступати об’єднаним чинником. Цьому буде слугувати і віковий ценз депутатів верхньої палати. У результаті політична турбулентність має залишитися виключно в межах нижньої палати з притаманними для неї гострими формами політичної конкуренції і змагальності. Отже, ми збалансуємо і стабілізуємо владу, розширимо представницьку демократію, посилимо процеси децентралізації і підвищимо якість законотворчого процесу. Стосовно Президента України. На моє переконання, необхідно зберегти загальнонаціональний і прямий представницький мандат глави Української держави. Йому відповідає конституційно-правовий статус Президента як гаранта державного суверенітету, безпеки і територіальної цілісності України. Завдання Президента – взаємодія з верхньою палатою, гарантувати інституційну стабільність держави, визначення пріоритетів державної політики, що мають забезпечити цивілізаційний прогрес української нації. Водночас Кабінет Міністрів повинен отримати самостійність. Саме уряд має бути відповідальний за забезпечення зовнішньої і внутрішньої політики. Дуалізм виконавчої влади має бути накінець-то подоланий. Я виступаю за зближення парламентського способу формування уряду, без виключень і обмежень. Уряд неодмінно формувати з одного джерела. Таким чином, перемігши на парламентських виборах, політичні партії зможуть визначати склад уряду, проводити державницьку політику, виконуючи свої зобов’язання перед виборцями. Необхідною складовою конституційної реформи є реальність забезпечення місцевого самоврядування. Основою місцевого самоврядування має стати громада. Саме у громаді мають надаватися громадянам основні соціальні послуги влади, має відбуватися чітка послідовна лінія від громади до району і регіону. Настав час прийняти рішення про створення представницькими органами, обласними районними радами своїх виконавчих органів та надання їм відповідних повноважень. Саме виконавчі комітети рад мають відповідати за стан справ в регіоні, бути підзвітними депутатам представницьких органів місцевого самоврядування і перед людьми. На цьому рівні повинні створюватися підрозділи територіальних органів центральних органів виконавчої влади. Існуючі державні адміністрації мають бути виведені із системи виконавчої влади та перетворитися на ефективні інструменти здійснення нагляду за додержанням Конституції, законі, прав і свобод людини. Далі, якісні зміни в місцевому самоврядуванні неможливі без ефективної адміністративно-територіальної реформи, потрібно впорядкувати існуючий і раціональний устрій України. Далі. На часі судова і правоохоронна реформи, справа виняткової державної ваги – повернути довіру громадян до суду. Адже, як казали видатні філософи права, саме правосуддя є підґрунтям суспільних чеснот та гарантій демократичних свобод. Щоб наблизитись до цієї мети, я закликаю Верховну Раду невідкладно схвалити проект Закону України „Про судоустрій та статус суддів”, який знаходиться у парламенті. Його рішення буде мати важливе значення, бо вирішить базові проблеми, встановить прозорий порядок добору суддів, підвищить гарантії їхньої незалежності і посилить відповідальність суддів. Далі. Наступний крок – кардинальні зміни в організації роботи правоохоронних органів. Наше завдання – переорієнтувати ці органи із захисту інтересів влади на захист прав громадянина, а досудове слідство позбавити обвинувального ухилу. Ми маємо запровадити змагальність та процесуальну рівність, ми повинні забезпечити гарантії для держави на кримінальне переслідування. Існуюча практика підміни судами цієї функції має бути ліквідованою. Я закликаю український парламент відповідально поставитися до моїх слів і не гаючи часу прийняти новий Кримінально-процесуальний кодекс. Цю роботу необхідно розпочати вже зараз діючим складом Верховної Ради України. Нам потрібні, справді, доленосні зміни. Ці зміни не можливі без системного оновлення української Конституції. Я закликаю всі парламентські політичні сили до спільної і зваженої роботи. Підтверджую свою позицію, роблю це прямо і публічно. Я хочу, щоб у нашій державі постала Конституція, створена не під когось, не для політиків, а для народу нашої держави, нашої свободи і нашого прогресу. Ми посередині шляху, і саме в цей непростий момент ми повинні схвалити оновлений Основний Закон України. Вельмишановний український народе, пані та панове! Я маю честь передати сьогодні після проголошення послання Голові Верховної Ради проект оновленої Конституції України, який прошу розглянути у парламенті України як невідкладний. Шановні співвітчизники! Сьогодні найвищий час для дії. Я готовий до співпраці з кожним, хто підтримує мою позицію і бачення спільної антикризової роботи. Вам добре відомо, що я був правий не раз застерігаючи проти непродуманих політичних змін та економічного популізму. Вам добре відомо, що я твердо стояв на захисті національних пріоритетів. Вам добре відомо, що я додержувався усіх взятих зобов’язань. Я закликаю відновити загальну політичну культуру в Україні. Перед нинішнім складом уряду і парламенту стоять особливо складні завдання. У ваших руках доля країни і швидкість подолання кризи. Нагальні антикризові заходи вживає кожна нація, яка мислить на перспективу. Я закликаю вас підтримати мою програму дій і об’єднатися на спільній економічній платформі. Мої пріоритети відомі всім. Це єдина українська нація. Це заможна середня верства і захищена українська людина. Це здорове суспільство, яке сповідує живі моральні, сімейні цінності. Це безпека людини та громадянина і гарантований захист усіх наших прав і свобод. Це стабільність бізнесу без вилучень і обмежень. Це безпека держави як повноправного члена євроатлантичної спільноти, рівноправного партнера і активного учасника міжнародного життя і діалогу. Я ні на йоту не відійшов від цих засад. Я продовжую і продовжуватиму свою роботу. Я знаю, що неминуче переможе правда національної позиції. Випробування минуть, і ми розправимо плечі. На початку 20-х років минулого століття, коли Європу охопила тривала криза, один іспанський філософ звернувся до своїх колег, громадян із слідуючими словами. Якщо Іспанія хоче відродитися, вона повинна відтворити в собі могутній, непогамовний порив до досконалості. Але одних політичних реформ, безумовно, замало. Треба взятися за складну роботу і, докладаючи усіх зусиль, спрямувати націю на шлях до досконалості. Дорога Україно! Ми – велика сильна і вільна держава. Наша мета – зробити реальний великий наступний крок до кращого життя. Ми щойно на середині шляху. Треба зібрати сили. Треба вірити в себе. Треба йти уперед. Слава Україні! Дякую за увагу.
Дякую, Президенту України за його виступ. Шановні колеги! Оголошується перерва на 10 хвилин, після перерви відбудуться у нас виступи депутатських фракцій і далі будемо працювати за розкладом. Дякую. На десять хвилин.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити нашу роботу. Шановні народні депутати, продовжуємо нашу роботу, давайте в такій домашній робочій обстановці привітаємо наших колег Ар’єва Володимира Ігоровича і Клімова Леоніда Михайловича з днем народження, побажаємо міцного здоров’я і життєвих успіхів. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, дозвольте вам надати інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 17 по 20 березня 2009 року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 90 питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято 19 законів та 19 постанов, 30 законопроектів та 2 проекти постанов прийнято за основу, 5 законопроектів направлено на повторне перше читання до комітетів, два законопроекти повернути на доопрацювання до комітетів з наступним поданням на повторне друге читання, відхилено 15 законопроектів та 4 проекти постанов. За результатами розгляду пропозицій Президента України відхилено два закони, виголошено на направлено до відповідних інстанцій 104 депутатські запити. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту, у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень. Прошу, шановні колеги, записатися на виступи. Відбувається запис на виступи. Прошу вивести прізвище народних депутатів на табло. Народний депутат Стешенко, будь ласка, фракція. Передає право на виступ Миколі Томенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановні колеги! Оскільки не так часто ми слухаємо Президента країни у цій сесійній залі мусив би сказати кілька слів про послання Президента України. Я уважно вислухав звернення Президента України до громадян і до Верховної Ради України і скажу, що аби Віктор Ющенко виступив з таким зверненням в 2005 році, ми би оцінили це, як звернення гідне Президента, цікаве і переконливе. Але він виступив з цім зверненням в 2009 році і, очевидно, нам треба виходити з того, що це останній виступ Президента в цій сесійній залі, а реформи про які говорив Віктор Ющенко вже буде здійснювати новий Президент України. Тому я хотів вас привернути до тих проблем, які мусить робити парламент, уряд і українське суспільство в непростій ситуації, яка склалась сьогодні. Можливо ще тільки дві репліки по ходу виступу Президента України. У мене складається враження, що всі президенти України, а їх за сучасної доби було три і два точно із них, коли виникали якісь проблеми, згадували про другу палату. Мені здається, що це поганий симптом. Друзі! Давайте ці палати залишимо для себе і будемо думати, як робити функціональним парламент, уряд і разом працювати. І так само друге побажання для команди Президента: не мучте цю адміністративно-територіальну реформу! Уже вчора спеціальне муніципальне зібрання було, щоб провести адміністративно-територіальну реформу. Поїдьте в село і запитайте, як люди відносяться до цього, що ви скоротите кількість сільських рад. Ми тут в Верховній Раді повернули хоч елементарні права сільським радам, щоб вони підпис людини завіряли, а ви обговорюєте, за бюджетні кошти збираєте сотні людей і обговорюєте, як скоротити кількість сільських рад. В умовах сьогоднішньої кризи, я думаю, треба забути про слово „адміністративно-територіальна реформа”. Треба думати як вирішувати більш складні і нагальні проблеми. Але тепер про сьогоднішній день. Я абсолютно переконаний, що ми повинні зрозуміти, що без реальних, серйозних кроків, коли всі не будуть думати і вирішувати питання як боротися із кризою, у нас нічого не вийде. Тому від нашої фракції велике прохання сьогодні або підтримати непопулярні, але важливі законопроекти, або не заважати цій роботі. Я абсолютно переконаний, що нас зрозуміє і малий бізнес, і великий бізнес, коли ми скажемо, друзі, ну не можна пересидіти кризу і не можна сьогодні малому бізнесу платити у Пенсійний фонд шість гривень сімдесят копійок. Ну не вже ми цього не розуміємо і створюємо тут політичну дискусію про те, що є проблеми у нас і малий бізнес не виживе, якщо буде платити у Пенсійний фонд. Якщо ми хочемо сьогодні захищати країну, ми повинні сказати, що всі рівні тут у своїх правах. До речі, про персональні пенсії. Я вам скажу, наш уряд у 2005 році прийняв рішення про ліквідацію персональних пенсій, великих пенсій. Народні депутати і Президент звернулись до Конституційного Суду, цитую рішення Конституційного Суду приблизно, Президент сказав, що це порушує конституційні права громадян, тому не треба зменшувати великі персональні пенсії, 2005 рік. Тому, друзі, давайте будемо принциповими у своїй позиції і наша позиція така, якщо ми хочемо сьогодні захистити всіх пенсіонерів, ми мусимо піти на непопулярні кроки. Так само як непопулярні кроки ми повинні зробити в питаннях акцизів алкоголю і тютюну. Так само як непопулярні кроки ми повинні зробити захищаючи енергетичну безпеку і „Нафтогаз”. Що стосується сільського господарства, була позиція Секретаріату Президента, яку ми не розуміємо, оскільки сьогодні аграрний фонд являється єдиним інструментом отримання кредитів для села під час весняно-польових робіт. Тому так само ми просили б звернути на це увагу і підтримати усіх тих, хто переживає, щоб село не просто працювало, а бодай вижило під час цієї непростої кризової весни та літа. Насамкінець, хочу сказати, друзі, криза вимагає від нас змінювати філософію наших дій. Напевне, варто нашим громадянам і бізнесу жити не одним днем, а політикам так само не думати лише про один день – день виборів, треба думати про те, що буде завтра, а політикам думати про те, що буде на наступний день після виборів. Тому, дай Бог, сьогодні нам прийняти ті закони, від яких нас чекає суспільство. Дякую.
Олександре Стоян.
Я передаю слово лідеру фракції Партії регіонів Віктору Федоровичу Януковичу.
Буде виступати Віктор Федорович Янукович, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Шановний українське народе! Шановні народні депутати! Ми з вами дуже часто буваємо в регіонах і ми знаємо, що життя в регіонах значно відрізняється від тих оцінок, яку дає сьогодні влада в Україні. І складається враження, я неодноразово про це казав, що є дві країні, є країна, в якій живе влада і є друга країна, в якій живе український народ. Коли почуєш виступи від уряду чи виступи Президента, безумовно, недосвідчена людина думає, а чого не вистачає сьогодні, так добре кажуть, є антикризова програма чи план, яка складається з двох частин – економічної і політичної. Але відповідь на це питання проста, хто її буде виконувати. Це перше. І друге. А, хто її бачив чи, хто її розглядав. Україна, мабуть, єдина країна в світі, яка не має відповідного плану дій чи реагування на ситуація, яка склалася в країні. Чому це так сталося, тому що спочатку казали, що кризи взагалі немає, що вона Україну обійде чи ми її не впустимо в Україну. Помилилися. Наслідок цього – не очікували, не були готові. Коли вже прийшла криза, чого сьогодні вимагають люди? Промисловість вимагає, щоб знизили кредити. Промисловість вимагає, щоб не піднімали налоги чи податки. Які пропозиції лунають, в тому числі сьогодні у порядку денному? Підняти податки, підняти акцизний збір. Не витримає сьогодні економіка, якщо ми будемо йти цим шляхом. По-перше, повинна бути дискусія тут у цьому залі. І ми з вами, шановні колеги, повинні спільно розглянути програму дій, як реагувати на ту кризу, яка сьогодні є в країні. Без адекватного реагування ми ніколи не побачимо завтрашній день. І я згоден з виступом Миколи Томенка, що треба думати, не як жити сьогодні, а як жити завтра і як жити і до виборів і після виборів. Ми добре з вами знаємо, що сьогодні, поки не стабілізується політична ситуація в країні, не буде і економічної ситуації. Поки в парламенті не буде створена дієздатна коаліція, не буде працювати уряд. Можна різні оцінки давати роботі уряду нинішнього. Є, як кажуть, і об’єктивні, і суб’єктивні причини. Ті, хто працював в урядах, добре знають [[а тут півзалу працювало в різних урядах]] знають, що без підтримки більшості в парламенті неможливо працювати практично ефективно уряду. А суб’єктивні причини ті, що фактично уряд – це уряд тимчасовий, який сидить і не знає, коли, як кажуть, він піде у відставку. Тому і немає налаштованості на завтрашній день, тому і уряд не може в таких умовах працювати ефективно. Тому, шановні колеги, нам треба з нами, безумовно, дивитися у майбутнє. І пропозиція, яка сьогодні пролунала з боку Президента про зміни до Конституції, я вважаю, що ця пропозиція трошки з запізненням пролунала. Але у вересні місяці минулого року ми внесли пропозицію про створення Тимчасової комісії конституційної, і ми зараз пропонуємо, шановні колеги, давайте створимо цю комісію спільну і хай вона почне працювати. Якщо не склад цього парламенту, склад іншого парламенту, який буде переобраний, він буде правонаслідником цієї комісії. Ми добре знаємо, що без змін до Конституції організувати ефективну роботу влади неможливо. Ми знаємо, якщо ми не захистимо регіони, і не дамо їм можливості.
Дайте можливість завершити виступ.
вирішувати більшість питань і відповідати на ті виклики, які зараз є і в країні, і в світі, ми будемо знущатись над регіонами. Ми також з вами добре знаємо, що треба обирати керівників у регіонах. Ми з вами добре знаємо, чого сьогодні очікують люди від виборчої системи. На це питання ми повинні також дати відповідь. Тому пропозиція від Партії регіонів, яка пролунала на минулому тижні, і ми організували протестні акції по всій Україні, в яких прийняли участь біля 200 тисяч людей. Вона не знімається з порядку денного. І ми різними засобами будемо домагатися того, щоб діюча влада була змінена в країні, щоб врешті-решт у парламенті працювала ефективна коаліція і ефективний уряд, який би ніс відповідальність перед українським народом. Дякую.
До виступу запрошується Олег Забрубінський, фракція „Блоку Литвина”. Наступний буде виступати Петро Миколайович Симоненко.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. На відміну від тоталітарного суспільства форми громадянської активності, в якому проявляється або в гарячій підтримці і мудрості вождів, або в професійно зрежисованих шельмуваннях неблагонадійних, демократичний режим дійсно дає можливість вільного висловлення людьми свого ставлення до різноманітних проблем економічного, соціального, політичного життя. І це є нормою і звичайним явищем для цивілізованих держав. Українські ж реалії спродукували нову спотворену форму організації суспільних рухів, коли участь у збурюванні народного невдоволення беруть мільярдери-олігархи, які стали такими за рахунок привласнення результатів праці всіх цих людей, яких вони кличуть на барикади, та цинічного прибирання до своїх рук заводів, фабрик, шахт – всього того, що було створено цілими поколіннями наших громадян. А структури, що є за змістом політичними оболонками фінансово-олігархічних груп і кланів, забезпечують їх прикриття гаслами, закликами, агітаційно-пропагандистською продукцією. Можливо, настав вже час продати численні приватні літаки вартістю десятки мільйонів доларів кожний і океанські яхти по сто мільйонів євро, придбані за рахунок примітивної експлуатації дешевої української робочої сили, повернути гроші з офшорів і хоч трошки розділити втрати від кризи з простими людьми. Чи можна здоровому глузду уявити, що Білл Гейтс, Дональд Трамп чи Джордж Сорос займались тим же, що і українські олігархи? Яка ж мета системного провокування повної дестабілізації в Україні? В умовах серйозних кризових явищ у фінансово-банківській, економічній сфері, що призводять до відчутного зниження вартості ще дивом не „прихватизованих” об’єктів державної і комунальної власності, ця мета полягає в тому, щоб якнайшвидше прибрати за безцінь останнє, що залишилося не загарбаним. Заклики до боротьби з владою тих, кому ця влада тотально і реально належить у цілих регіонах країни, і хто контролює 70 відсотків економіки країни, ніщо інше, як блюзнірство і прагнення відвернути людське невдоволення від себе носіїв місцевої, регіональної і головне економічної влади. Хоча логічно і морально було б, закликаючи до зміни всієї влади, їм розпочати з себе і скласти всі свої мандати і повноваження, а їхнім шефам не так вже явно прагнути повернутись до такої знайомої і такої звичної бюджетної годівниці. На це й спрямована системна маніпулятивна кампанія в контрольованих засобах масової інформації по підштовхуванню України до вже третіх за останні 3 роки парламентських виборів. Благо, що й у частині помаранчевих на публіку опонентів, а насправді давніх партнерів і друзів така ж сама ціль, щоправда мотиви інші – встигнути обов’язково до президентських виборів правдами і неправдами [[скоріше друге]] пропхатись в парламент і на час зміни Президента залягти тут під прикриттям недоторканості. Хіба в цих планах є хоч частка державного інтересу? Ні, винятково вузько груповий і, основне, особистий інтерес. В контексті сказаного зрозумілими стають прагнення і спроби паралізувати єдиний законодавчий і вищий представницький орган країни - парламент, робота якого сприймається як кістка в горлі для всіх зацікавлених у повній дестабілізації ситуації в країні або для того, хто, шельмуючи парламент, думає, що це відверне увагу громадян від вже всім зрозумілої власної нікчемності. Парадоксально, але головними критиками і знавцями як має працювати парламент, як це не абсурдно, виступають ті, хто зневажаючи свої обов’язки сумлінно працювати тут в Верховній Раді, „гастролюють” на гроші олігархів і розповідають всім як треба жити, або ж ті, хто просто особисто не здатні, не підготовлені до законодавчої роботи. Проте, і перші, і другі вже наочно продемонстрували, перебуваючи у Верховній Раді, свою цілковиту безпорадність і неспроможність. Фракція „Блоку Литвина” не сприймає і заперечує провокування суспільної дестабілізації як засобу боротьби за владу. Влада за будь-яку ціну – життєве кредо не державників, а авантюристів. Шлях до стабілізації і покращання життя українських громадян не у війні всіх проти всіх, а у спільній клопіткій щоденній праці, праці, спрямованій на позитив. Дякую за увагу.
Слово має Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Наступний буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые коллеги, мы имели с вами уникальную возможность заслушать арию заморского гостя из времен прощальных гастролей артиста. Предлагаю принять решение – и удовлетворить его просьбу о выделении еще одной, дополнительной палаты, даже со всеми удобствами. Але життя продовжується. Шановні громадяни України! Компартія України інформує вас про те, що Брюссельська декларація, точніше - енергетична змова, яку помаранчева влада минулого тижня уклала з ЄС, а фактично з ЄС та Сполученими Штатами, - це елемент великої геополітичної авантюри Заходу, яка призведе до катастрофічних соціально-економічних наслідків, в першу чергу для простих громадян України. По-перше, уклавши угоду, Президент та уряд взяли на себе зобов’язання, якими фактично відкрили шлях до банкрутства державної компанії НАК „Нафтогаз”. Втративши стратегічну монополію, держава тим самим втратить і будь-який контроль над ситуацію на внутрішньому газовому ринку, а національна промисловість, житлово-комунальне господарство, населення України опиняться в заручниках у приватних газотрейдерів, які будуть паразитувати на цінах і тарифах, паразитувати на простих людях. По-друге, брюссельська угода передбачає, що модернізація української газотранспортної системи відбувається за допомогою мільярдних зовнішніх запозичень. А хто буде їх віддавати? Звісно ж, не олігархи зі своїх кишень. Весь тягар ляже на плечі трудящих України , бо зобов’язання, які беруть помаранчеві націоналісти і мільярдери перед Міжнародним валютним фондом та Євросоюзом, передбачають багаторазове підвищення цін і тарифів на „блакитне золото”. Більше того, під заставу за іноземні кредити підуть стратегічні об’єкти газової інфраструктури, під заставу піде державне майно, під заставу піде вся Україна разом з нашим народом. А коли олігархи розкрадуть західні кредити, як це сталося з першим траншем МВФ, вони пустять державу з молотка. По-третє, Брюссельська декларація передбачає, що Україна зобов’язується забезпечити доходність закордонних інвестицій в нашу ГТС. Це можливо тільки в разі, якщо тариф на транзит російського газу до Європи буде суттєво підвищено, а це суперечить вже укладеним україно-російським газовим угодам на період до 2019 року. Таким чином, виконавши зобов’язання перед ЄЕС Україна в односторонньому порядку денонсує домовленості з російськими партнерами. Як наслідок, можна очікувати підвищення ціни на російський середньо-азійський газ для України. Знову удар по нашій економіці, удар по простих людях, по трудящих, знову підвищення цін, занепад виробництва, безробіття, зубожіння. Шановні громадяни, я хочу нагадати всім, що українська ГТС – це не просто сотні кілометрів труби та мільярди кубів підземних сховищ, це в технологічному і економічному плані невід’ємна складова єдиної газотранспортної системи колись Радянського Союзу, а тепер України, Росії і країн ЄС. І якщо б Європа і США, дійсно, були зацікавлені в модернізації української ГТС, посиленні статусу України, то ці питання вирішувалися б виключно на тристоронній основі. І це природно, є постачальник газу – Росія, є транзитер – Україна, і є споживач – Європейський Союз. Те, що відбулося в Брюсселі, зайвий раз свідчить, що нинішня українська влада началі з Ющенком просто маріонетка в геополітичній грі Заходу, який сповна використовує в своїх інтересах боротьбу кланів за газову ренту та русофобську політику українських печерних націоналістів. Що пропонують комуністи? В першу чергу треба негайно поновити переговорний процес з Росією стосовно стратегічних питань енергетичної безпеки наших країн, зокрема щодо створення міжнародного консорціуму з управління нашої газотранспортною системою. Наступне, ми вимагаємо від уряду надати інформацію щодо реального змісту підписаних у Брюсселі документів. Саме це дозволить вести конструктивний діалог з нашими сусідами, партнерами. Ми наполягаємо на негайному прийнятті Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики. Я закликаю народних депутатів, в першу чергу депутатів Партії регіонів, яка на словах підтримує відставку помаранчевої команди і Президента Ющенка, ділом підтвердити серйозність своїх намірів і поставити підписи під поданням Компартії щодо початку процедуру імпічменту і цю процедуру треба починати. Ми також наполягаємо на прийняття відповідних змін до Конституції. А головне, ми з вами – я звертаюся до колег народних депутатів – повинні негайно прийняти закон про мораторій на підвищення тарифів на газ для населення і підприємств комунальної енергетики. Це життєво необхідно мільйонам українських сімей. І останнє. Восени 38-го року Франція та Англія уклали з нацистською Німеччиною угоду, яка відкрила їй шлях до агресії проти людства та нашого народу. У Брюсселі ЄС та США з українськими націоналістами уклали угоду, яка відкриває шлях до подальшої окупації України та.
Дайте можливість завершити. Будь ласка, продовжуйте. Все у вас, Петро Миколайович? Мартиненко Микола Володимирович, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановний Голово, шановні колеги! 23 березня цього року стало важливою датою для нашої держави та її енергетичної безпеки. В Брюсселі підписано спільну декларацію України та Євросоюзу щодо модернізації нашої газотранспортної системи. При цьому чітко фіксується, що українська ГТС є і залишатиметься державною власністю України. Безперечно, домовленості з Європейським Союзом вигідні та необхідні для України. Але водночас перед нами постають нові складні завдання. Я б виділів три ключових аспекти прийняття декларації щодо української газотранспортної системи. По-перше, за багато років співпраці ми нарешті отримали від Євросоюзу значну політичну підтримку та ще й у такому важливому для нас газовому питанні. По-друге, поки що ми маємо лише декларацію про наміри і політичний аванс від Європейського Союзу та міжнародних банківських структур. На черзі розробка та реалізація конкретного плану реформування нашого газового сектору. Без цього Україна не отримає жодного євроцента. По-третє, спільна декларація викликала неоднозначну реакцію як в Євросоюзі, так і в Росії, втім, як завжди, адже труба має два кінці, один в Росії, інший – в ЄС. У нас теж лунали скептичні оцінки. Але хто в Україні проти модернізації української газотранспортної системи, хто проти приєднання до енергетичного співтовариства Європи? Я думаю, що в цій залі ніхто, бо це не політика. Йдеться про економіку, про національні інтереси держави. Реформування нашого газового сектору відповідно до законодавства ЄС уже давно перезріло. Кожен попередній уряд його відкладав, накопичуючи нові проблеми. Але існуюча модель газового ринку себе вже вичерпала і далі працювати не може. Розробка та прийняття законопроекту про засади функціонування ринку природного газу має стати найважливішим завданням як для уряду, так і для Верховної Ради України. Записані в декларації терміни протягом 2010-2011 років є цілком прийнятними. Встигнемо і ухвалити законопроект, і провести основні реформи. Адже і в уряді, і в профільному комітеті вже є певні напрацювання. Щодо реакції Росії на брюссельські документи. Для фахівців немає таємниці з приводу того, що саме не влаштувало російське керівництво. По-перше, найбільш негативну реакцію викликав намір України надати можливість країнам, членам ЄС, закупати транзитний газ на нашій території. Зараз Росія продає свій газ європейським партнерам на західному кордоні України. Так, начебто ще й досі існує Радянський Союз. Потрібно відновити справедливість і повернути Україну на карту Європи як суб’єкта, а не об’єкта європейського газового ринку. По-друге, російському керівництву не подобається намір України підвищити пропускну спроможність ГТС на 60 мільярдів кубометрів газу на рік. Адже навіть якщо уявити, що Росія реалізує усі обхідні газопроводи, а вірогідність цього наближається до нуля, то Україна залишиться найбільшим транзитером. Втім, щодо збільшення пропускної спроможності ГТС нам безумовно потрібно вести переговори у форматі „Європейський Союз-Україна-Росія”. На мою думку, необхідна ще одна конференція в рамках цього газового трикутника. І якщо Росія підтвердить своє бажання брати участь у модернізації ГТС, то треба її залучати на принципах, зафіксованих у декларації, на принципах рівноправного партнерства, а не політичних вимог. І останнє. Декларація щодо модернізації ГТС яскраво засвідчила, коли українська влада діє консолідовано, коли Президент і уряд працюють спільно, вони досягають успіху для України. Сподіваюся, що ця добра традиція триватиме. Тепер і на главу держави, і на уряд, і на Верховну Раду чекає важлива і складна робота з реформування національного газового сектору. Тут потрібно об’єднати зусилля, працювати чітко і системно. Україна має показати себе відповідальним та ефективним партнером. Саме ці питання мають стояти на порядку денному і Верховної Ради, і всієї держави, а не політичні шоу, які вже смертельно набридли народу. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Володимирович, вам також. Шановні колеги! Виступи від фракцій завершено, з приводу пропозиція, які були викладені у виступах, заявах, повідомленнях я прошу секретаріат підготувати відповідні доручення. Шановні колеги! Переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 31 березня. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби" [[щодо надпланових надходжень до Державного бюджету]]. Реєстраційний номер 4202, друге читання. Доповідач заступник голови Комітету з питань бюджету Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Комітет з питань бюджету підготував до другого читання законопроект 4202, враховані цілий ряд поправок. Загалом було подано 14 поправок. Частина з них врахована, частина з них відхилена. Щодо зауважень Головного юридичного управління, які подані до цього законопроекту, то ми пропонуємо з метою забезпечення однозначності при застосуванні норм проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань акцизного збору [[реєстраційний – 4202]] та врахування висновку Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради пропонуємо у підпункті 2 пункту один, розділу один проекту після слів „специфічні ставки акцизного збору.” додати слова „.які обчислюються у твердих сумах з одиниці реалізованого товару продукції”. Таке доповнення дозволить однозначно тлумачити законодавчі норми та не змінить вплив законопроекту на доходну частину бюджету. Володимире Михайловичу, по поправках.
Шановні колеги, тепер йдемо по поправках. Будь ласка.
Перша поправка врахована.
Ідемо тоді далі, друга поправка.
Друга поправка врахована в іншій редакції. Третя поправка врахована. Четверта поправка відхилена.
Наполягають на четвертій поправці автори народний депутат Круглов, Кінах і Терьохін, щоб ми її голосували? Не бачу.
П’ята поправка врахована. Шоста поправка.
Зараз, одну хвилиночку. П’ята врахована.
Шоста врахована. Сьома врахована. Восьма відхилена.
Ні, одну хвилиночку. Восьма поправка, народні депутати Круглов, Кінах, Терьохін, наполягаєте на цій поправці? Ні, не бачу.
Дев’ята врахована. Десята відхилена.
В’ячеслав Каськів, наполягаєте на своїй поправці? Ні.
Одинадцята відхилена.
Каськів не наполягає на своїй поправці?
Дванадцята врахована. Тринадцята відхилена.
Народний депутат Бурлаков, будь ласка, мікрофон увімкніть.
Уважаемые коллеги, я бы очень просил проголосовать, поставить на голосование эту поправку, потому что вопрос принципиальный. Даже применяя такие драконовские меры, которые в этом законе, дать возможность производителям перестроится. Поэтому я прошу поставить на голосование, настаиваю, мою поправку.
Комітет пропонує відхилити цю поправку, оскільки вона протирічить попереднім поправкам, які враховані.
Шановні колеги, прошу уваги, в проекті закону передбачається введення, тобто цього закону, що він набирає чинність 1 травня, народний депутат Бурлаков пропонує з 1 вересня. Я ставлю цю поправку на голосування, прошу шляхом голосування визначитися. [[11:34:04]] За-150 Рішення не прийнято.
Чотирнадцята врахована частково.
Народний депутат Карпук, наполягаєте, будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну”. В Прикінцевих положеннях я вносив пропозицію, що ці кошти, які будуть отримані від підвищення акцизу на тютюнові вироби спрямувати насамперед на виконання державних програм з охорони здоров’я, лікування і запобігання серцево-судинних, онкологічних захворювань, державної програми „Дитяча онкологія”, державної програми „Репродуктивне здоров’я”. Однак в кінцевому варіанті, запропонованому комітетом, тут окрім заходів на охорону здоров’я не сказано, який відсоток і разом з тим ідуть кошти на здійснення фінансової підтримки підприємств агропромислового комплексу та розвиток мережі автомобільних доріг. Я все-таки наполягаю на цій цифрі 80 відсотків, тому що охорона здоров’я зараз в дуже важкому стані щодо фінансування і це допоможе якраз профінансувати державні програми важливі.
Шановний пане Карпук, шановні народні депутати! У дванадцятій поправці яка врахована і передбачається частину коштів додаткових від збільшення акцизів спрямувати на першочергові заходи та програми з охорони здоров’я, зокрема лікування онкологічних, серцево-судинних, судинно-мозкових захворювань, забезпечення медичних заходів по боротьбі з туберкульозом, профілактики та лікування СНІДу. Програми і обсяги фінансування встановлюються Законом про Державний бюджет. Ми ж рекомендуємо Кабміну при зміні подачі змін до бюджету врахувати, що ці гроші йдуть лише на ці програми. Але відсотки і назви програм, як правильно щойно сказав Президент України Віктор Ющенко, у нас в країні триста програм. Тому нехай уряд і визначиться в яких відсотках на яку програму: скільки на онкологію, скільки на серцево-судинні захворювання. Ми не можемо підміняти собою Міністерство охорони здоров’я в цьому плані. Тому, шановний колега! Врахували і під час підготовки бюджету запрошуємо вас до комітету і разом будемо визначати ці відсотки. Просто в законі цьому ми не можемо цього робити. Дякую!
Шановні колеги! Ви наполягаєте на голосуванні цієї поправки? Оскільки народний депутат Карпук наполягає на голосуванні його поправки, яка врахована частково, я ставлю на голосування поправку № 14 колеги Карпука. [[11:37:04]] За-39 Рішення не підтримано. І для уточнення хочу сказати, що у нас не триста, а двісті програм. Сто скоротили.
Шановний Володимире Михайловичу, я для стенограми, перш ніж просити вас поставити на голосування Верховної Ради рішення комітету про прийняття цього закону у другому читанні і в цілому, я хотів би для стенограми ще раз сказати, що ми пропонуємо врахувати зауваження Головного юридичного управління і у підпункті 3 пункту 1 розділу 1 проекту після слів „специфічні ставки акцизного збору” додати слова „які обчислюються у твердих сумах з одиницею реалізованого товару, продукції”. Крім того, у зв’язку із тим, що норми даного законопроекту змінюють норми закону про ставки акцизного збору на тютюнові вироби, тобто стаття 1.3 викладається у новій редакції, а стаття 2 вилучається, то за пропозицією Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради при підготовці на підпис Голові Верховної Ради зазначений закон має бути викладений у новій редакції з метою дотримання правил нормотворчої техніки. Дякую і прошу Верховну Раду підтримати цей проект закону. Це надзвичайно важливий проект закону, який перш за все, дозволить нам зменшити кількість людей, які палять і як наслідок, потім страждають від захворювань, викликаних тютюнопалінням. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету. Будь ласка, відмініть голосування, запишіться, будь ласка, п’ять хвилин. П’ять хвилин з мотивів. Відбувається запис. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів виведіть. Мойсик Володимир Романович, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Карпук. Будь ласка, передайте.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!” Наша депутатська група і фракція підтримує цей законопроект про збільшення акцизних зборів на тютюнові вироби. Цей законопроект дозволить залучити до бюджету додатково 3,7 мільярда гривень. Звичайно, ми розуміємо, що будуть певні проблеми у виробників тютюнових виробів, які є на Україні, зокрема, і зі сплатою митних зборів, з їх працевлаштуванням. Однак, цей законопроект спрямований на зменшення споживання тютюнових виробів України, тютюнопаління. І це досить важливо, адже, в Україні із-за хвороб, які пов’язані з тютюнопалінням щорічно помирає понад 100 тисяч людей, понад 100 тисяч людей отримує інфаркти, інсульти, онкологічні захворювання. І це європейська практика шляхом підвищення акцизного збору зменшувати обсяг тютюнопаління в державах. Тому наша фракція проголосує за цей законопроект. Дякую.
Народний депутат Шмельова передає право на виступ Адаму Івановичу Мартинюку. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги і шановні виборці, ті, хто вам розповідає, що турбується про ваше здоров’я, вони вас обманюють! Мова йде не про здоров’я, мова йде про 3,7 мільярда гривень у державний бюджет. Невже від того, що підвищиться ціна хтось кине палити, не кине, буде палити, але буде за рахунок свого і так мізерного бюджету. Двадцять п’ятого грудня ми вже на 17 копійок, вірніше, ви вже на 17 копійок підвищили акциз, за останніх півтора роки це вже четверте підвищення, але тут навіть у пояснювальній пишуть, що підняли на 17-18 копійок – це мало, зараз піднімають у рази, зараз на кожній пачці буде піднята ціна на 1 гривню і 6 копійок за рахунок кого, за рахунок бюджету простої людини. Тому не треба обманювати, що турбуєтесь про здоров’я. Якщо турбуємося про здоров’я, давайте підтримайте пропозицію взагалі заборонити палити і заборонити виробляти тютюнові вироби. Оце і буде піклування про здоров’я тоді.
Народний депутат Комар, фракція Партії регіонів. Будь ласка. Немає? А, ну, будь ласка.
Дякую. Працює. Прошу передати слово депутату Коновалюку.
Валерій Коновалюк, фракція Партії регіонів. Мікрофон.
Дякую. Валерій Коновалюк, Партія регіонів. Шановні колеги, сьогоднішній розгляд під назвою антикризовий пакет законопроектів, ну треба мати можливість називати власними словами, тому що у цих законопроектах немає жодного розуміння подолання кризових явищ і забезпечення доходної частини бюджету. Ми це проходили. І я вам можу сказати, що буде значно зменшена база оподаткування. І з цих акцизів ми отримаємо в бюджет ще менше грошей, чим отримаємо зараз. Тому, щоб не вважали, знаєте, не тільки що це буде корисним для того, щоб громадяни зміцнили власне здоров’я, там зменшили паління, але от ці кроки уряду, вони підкреслюють, що немає жодного розуміння, як виходити цій країні з кризи, як налаштовувати наше життя і забезпечувати громадян України. Дякую.
Народний депутат Унгурян, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Унгурян Павло, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні колеги, це є надзвичайно важливий законопроект, тому що сьогодні щорічно мільярди цигарок, мільярди виробів табачної промисловості використовуються громадянами України. І найбільше від цього потерпає наша українська молодь, підлітки, тому що ціни є чи не найнижчими у світі, доступними для дітей, для молоді і для підлітків, на жаль, сьогодні. Тому сьогодні цей законопроект є надзвичайно важливим, який дасть нам зменшити потік контрабанди з України табачних виробів і зможуть урегулювати ціни, збалансувати їх з цінами у світі. Тому сьогодні треба його підтримати, тому що всі ті кошти, які ми зможемо з акумулювати, вони направляться перш за все на охорону здоров’я, на підтримку аграрного сектору, на підтримку інших секторів реальної економіки. То ми закликає весь зал від фракції БЮТ підтримати цей законопроект як дуже важливий для охорони здоров’я країни. Дякую.
Тарас Чорновіл, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, всі ми розуміємо дві речі. З одного боку, треба боротися з курінням як шкідливою звичкою і старатися, щоб не появлялися нові курці. Друге. Ми розуміємо, що треба наповнювати бюджет. В цьому законопроекті у виступах його представлені, два цих мотиви виглядають, м’яко кажучи, розмитими. Момент боротьби виглядає наївним і смішним і більше відпрацьовуванням якихось там грантів, ніж серйозним фактором скорочення куріння. Тому це вже викликає сумнів. Що стосується другого моменту, і треба було щиро говорити: „Закон для того, щоб наповнювати бюджет”. Тут виникають теж сумніви. Автори проекту у пояснювальній записці писали, що прийнятий у вересні проект вже дав додаткові прибутки у розмірі 1 мільярди. Чому не продовжувати ступінчасте підняття акцизу, як було передбачено діючим законом, чому робити речі, які на сьогодні дають не прогнозовані наслідки, можливо через зростання контрабанди, можливо через відхід у сірий ринок? Чому ми погіршуєм закони, а не покращуєм їх?
Шановні колеги, ми обмінялись думками. Прошу уваги. Давайте ще раз, шановні колеги, перед голосуванням усвідомимо, да, цей закон потрібний для поповнення, але разом з тим давайте при прийнятті змін до Державного бюджету передбачимо, щоб на 100 відсотків ці кошти пішли на першочергові заходи та програми з охорони здоров’я, лікування онкологічних, серцево-судинних, судинно-мозкових захворювань, забезпечення медичних заходів по боротьбі з туберкульозом, профілактики та лікування СНІДу, здійснення фінансової підтримки АПК і розвиток мережі автомобільних доріг. Виключно на ці потреби. Я ставлю на голосування [[доріг та мостів]] пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому, як закон, з врахуванням зауважень Головного юридичного управління проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” [[щодо надпланових надходжень до Державного бюджету]], реєстраційний номер 4202. Прошу голосувати. [[11:46:36]] За-241 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 155, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 66, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про місцеві податки і збори. Разом з тим, голови місцевих рад звертаються з проханням відкласти ще раз розгляд цього закону, бо не всі пропозиції їхні враховані. А ми домовились з вами, що ми будемо остаточно приймати рішення тоді, коли будемо мати погоджену позицію з консультативною радою з питань місцевого самоврядування. Немає заперечень відкласти розгляд? Дякую. Шановні колеги, нам треба зараз розглянути розділ „Для включення до порядку денного та прийняття рішення”. Тому я буду ставити зараз на голосування пропозицію про включення до порядку денного законопроектів. Прошу уваги! Ставиться на голосування для включення до порядку денного проекту закону про внесення змін до деяких законів України з питань акцизного збору, 4265 [[урядовий]] і 4265-1 [[альтернативний, народного депутата Терьохіна]]. Прошу голосувати. [[11:48:27]] За-231 Питання включено до порядку денного. Переходимо до розгляду законопроекту. Шановні колеги, пропозиція така, у нас поза як багато питань, які ми маємо розглянути сьогодні, то перша пропозиція, щоб ми вечірнє засідання продовжили до завершення розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Прошу голосувати цю пропозицію. [[11:49:05]] За-202 Рішення не прийнято. Тоді друга пропозиція. Для того, щоб ми могли розглянути те, про що ми домовлялися на Погоджувальній раді, що розглядати законопроекти за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:49:30]] За-201 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань акцизного збору. Реєстраційні номери 4265 9урядовий), 4265-1 [[депутатський]]. Доповідачі: заступник міністра фінансів Мярковський Анатолій Іванович, а також Терьохін Сергій Анатолійович. Будь ласка. Анатолій Іванович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект закону, підготовлений урядом, щодо внесення змін до оподаткування акцизним збором деяких видів товарів. Мета законопроекту. мається на меті запровадження єдиного підходу до оподаткування алкогольних напоїв з доданням спирту, наближення ставок акцизного збору на алкогольні напої та дизельне пальне до рівнів країн сусідів і звичайно забезпечення додаткової. надходжень до Державного бюджету. Хотілось би сказати, що найбільша сума коштів, яка передбачається додатково, це надходження від акцизного збору на спирт і горілчані вироби. Додатково передбачається надходжень у другому півріччі близько 1 мільярда гривень. Фактично пропонується збільшити. вірніше запровадити раніше, ніж визначено у діючому законі ставку збору у сумі 34 гривні за 1 літр 100-процентного спирту. Таким чином, ми ну ставку не збільшуєм, але наближаємо уже діючу. Друга позиція стосується збільшення ставки акцизу на дизельне пальне. Оскільки з 2003 року таке. такі збільшення не відбувалися, а ціни на дизельне пальне зросли майже в 2 рази при зменшенні вартості сировини. І питома вага акцизу у ціні, роздрібній ціні на дизельне пальне фактично буде збільшено із 5 відсотків до 8 відсотків. Крім того, передбачається збільшити акцизи на деякі вина, зокрема вина ігристі: з 1,6 гривні до 2,5 гривень за 1 літр вина, в півтора рази. І питома вага в ціні акцизного збору збільшиться з 5 відсотків до 8 відсотків.
Будь ласка, завершуйте.
Також передбачається запровадити індексацію акцизного збору. Додатковий ресурс в цілому від цього законопроекту складає 1,3 мільярди гривень. Одне хотілось би для стенограми, Володимире Михайловичу: щоб ми при підготовці до кінцевого голосування і в кінцевій редакції виключили дві позиції, які стосуються збільшення акцизу на вина натуральні і вермути. І залишити ці ставки акцизного збору на рівні, який діє на сьогодні. Прохання підтримати цей законопроект в цілому, в першому читанні і в цілому з урахуванням тих поправок, які я озвучив. Дякую.
Але, разом з тим, я хочу сказати, що комітет пропонує виключно за основу прийняти. Давайте знайдемо спільну позицію. Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, голова комітету.
Доброго дня, шановні колеги. У своїй доповіді я хочу довести основні тези альтернативного до урядового законопроекту і тези по урядовому законопроекту. Мета альтернативного законопроекту така, як і урядового, але дещо інші підходи до її досягнення. Головна відмінність у тому, що його норми погоджені з головними виробниками підакцизних товарів в Україні, а тому є реальними надходження до бюджету та забезпечення робочими місцями населення. Законопроект готувався на основі дебатів, які ми провели у комітеті, з виробниками цих товарів. Передбачено встановити з другого півріччя ставки акцизного збору на продукцію виноробів та спирти і спиртові напої у розмірах, практично ідентичних урядовій редакції. Але при цьому пропонується статтю 7 діючого закону викласти в новій редакції – та встановити тимчасово з 1 липня до 30 червня 10-го року, тобто визначивши перехідний період для запровадження нових ставок, які пропонує уряд. Механізм індексації цих ставок залежно від індексу споживчих цін аналогічний запропонованому Кабінетом Міністрів, але пропонується запровадження з 1 січня 11-го року. Також пропонується встановити з листопада 9-го року ставки акцизного збору на важкі дистиляти, газолі в залежності від змісту сірки в практично ідентичних розмірах до редакції уряду. На жаль, в Україні не діють програми пільгового оподаткувань дизпалива, яке поставляється для потреб села та ЖКХ. При цьому усвідомлюючи проблематику селян та ЖКХ, законопроект передбачає надання доручення урду розробити і подати на розгляд Верховної Ради пропозиції щодо подальшого приведення правил оподаткування паливно-мастильних матеріалів у відповідність до норм енергетичної податкової директиви ЄС, з обов’язковим запровадження пільгового оподаткування дизпалива, яке поставляється для потреб ведення сільської діяльності, або вироблення теплової та електричної енергії для потреб ЖКХ. За розрахунками, які вам надані, прийняття цього законопроекту дозволить збільшити наповнення прибуткової частини держбюджету на 1,6 мільярду.
Дайте можливість завершити.
Дякую. Тобто на 300 мільйонів більше фінансовий ресурс для Держбюджету, ніж пропонує уряд. За висновками Головного науково-експертного управління Верховної Ради України обидва законопроекти можуть бути взяті за основу. Можу вам сказати, що цей законопроект теж повністю підтримується асоціацією СОВАТ та комітетом виноградарів та виноробів. Але в зв’язку із тим, що цей законопроект стоїть в пакеті антикризових заходів, необхідних для узгодження з Міжнародним валютним фондом, вчора уряд провів нараду, це місія МВФ, на якій місія наполягає на прийнятті в першому читанні урядового проекту. Тому я вам доповів те, що комітет вирішив, але я особисто пропоную в першому читанні взяти урядовий законопроект. А потім доробити з урахуванням переговорів з галуззю. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Проводиться запис на виступи. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Аржевітін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона", будь ласка.
Ксенія Ляпіна.
Ксенія Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну”. Ми підтримуємо за основу цей законопроект, але одночасно звертаємо увагу на те, що неприпустимо сьогодні підвищувати значно акциз на натуральні вина, оскільки вони виготовляються з нашого українського виноматеріалу, і, власне, з нашого українського винограду. Звертаються колгоспи бувші, а тепер аграрні господарства наших південних регіонів, і звертають увагу, що якщо ми в такий спосіб піднімемо цей акциз, то ми просто зруйнуємо їх життя і роботу. Люди залишаться без роботи. Це не є метою нашої діяльності. Якщо ми хочемо наповнювати бюджет, то ми його маємо наповнювати в такий спосіб, щоб не руйнувати робочі місця. Тому за основу ми підтримуємо, але зразу звертаємо увагу, що у нас є зауваження і ми будемо пропонувати вилучити таке запропоноване зараз урядом підвищення акцизу саме на натуральні вина.
Дякую вам. Будь ласка, хто у нас наступний? Шмельова, фракція комуністів. Микола Кравченко, будь ласка, мікрофон.
Кравченко, фракция коммунистов. Я за то, чтобы наполнять бюджет, я за то, чтобы людям из бюджета платить, но ни в коем случае я не могу согласиться с подходами. Как только не хватает денег, мы обращаемся куда? К ликероводочным и табачным изделиям. Мы давно предлагали: в этот антикризисный период давайте объявим государственную монополию на водку и на тютюновые выробы. По предварительным, поверхностным даже подсчетам минимум восемь миллиардов надходжень будет обеспечено. Я не могу согласиться с тем, что у нас это пакет антикризовых. Это латание дыр. И если честно говорить, то мы ни слова в законах не говорим о реальном секторе экономики. Ничего мы не говорим о том, как крупный бизнес убивает малый и средний бизнес. Мы абсолютно не создадим условия для развития внутреннего рынка. Мы абсолютно не занимаемся регулированием и декларированием цен. Мы не ввели государственное регулирование цен на кокс, уголь, то есть то, что на сегодняшний день определяет уровень базовых цен. Поэтому говорить о том, что мы сегодня рассматриваем комплекс антикризовых законодательств, законов, не предоставляется возможным. На сегодняшний день мы абсолютно ничего не сказали о том, что в этих условиях мы шарахаемся от своей внутренней политики, внешней политики, вернее. То, что было подписано антироссийский протокол о намерениях по ГТС, это является показателем непоследовательной нашей политики по отношению к России. И там мы потеряем рынки сбыта.
Дякую. Олексій Плотніков, Партія регіонів.
Шановний Голово, Шановні народні депутати! Тут є два досить суттєвих зауваження щодо цього законопроекту. По-перше, передбачається підняти ставки акцизного збору у гривнях на одиницю товарів, по винам це приймається у три рази. І подальше передбачається, що щорічно здійснюється індексація на індекс споживчих цін за минулі 12 місяців. При цьому наслідками індексації ставки акцизного збору підлягають округленню двох знаків після коми. Тобто якщо дивитися на дві позиції, то перша позиція – це удар по відповідній галузі, сільське господарство і без того страждає. А ще після цієї практики взагалі незрозуміло що буде. І аж ніяк не треба перекладати на сільське господарство проблеми кризи загальної в країні. А друга позиція просто не може сприйматися всерйоз, тому що навіть пенсії та заробітну плату так не індексує, як передбачається індексувати акцизний збір. Тому є пропозиція за результатами розгляду в першому читанні законопроект відхилити. Спасибі.
Дві фракції можуть скористатися по одній хвилині. Олег Ляшко і хто, Олег Зарубінський. Прошу Олег Ляшко мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Другий законопроект, який ми розглядаємо із-за антикризового пакету, це той, який спрямований перш за все на забезпечення здоров’я громадян, на зменшення обсягів споживання горілки в тому числі і не якісної, якої у нас багато в Україні є. І друге, це наповнення доходів бюджету. Ми пропонуємо врахувати поправку народного депутата Ляпіної і вилучити із законопроекту норму, що стосується сухих вин та вермуту. І голосувати законопроект в цілому. Він обговорений, щоб горілка була, тобто сухі вина вилучаємо і голосуємо в цілому. Дякуємо. Просимо підтримати.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Шановні колеги! Я розумію бажання в цілому проголосувати цей законопроект, але тут є питання, я хочу звернути вашу увагу на відмінність між урядовим і депутатським проектом. Подивіться на що встановлюється збільшений акциз 35 євро в депутатському. На дизельне пальне, яке є найбільш якісне, розумієте. Якщо в урядовому проекті 30 євро, то в депутатському вже 35 євро. При чому не якісні види дизпалива, скажімо, не такі очищені, в них залишається, такими і є. Тому. Ні, не одне і те ж. не розказуйте. Тому мені здається, що те, що мова йде про збільшення найбільш якісного дизпалива, не зовсім точно, зважаючи на те що казав попередник, щодо екології, щодо охорони здоров’я і так далі. За основу, безумовно, можна приймати, але ще треба працювати над цим. Дякую.
Шановні колеги! Всі виступили? Зараз я буду ставити на голосування пропозиції комітету в порядку надходження законопроектів. Вноситься пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України з питань акцизного збору. Реєстраційний номер 4265 урядовий. Прошу голосувати. Урядовий. [[12:04:10]] За-226 Рішення прийнято. Будь ласка, Олександр Турчинов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, є наступна пропозиція, виключити зразу з закону те, що пропонували народні депутати, натуральні вина і „Вермути”. Що стосується дизпалива, не з жовтня, а з 1 листопада і проголосувати в цілому зараз цей закон, натуральний, натуральні вина, шановні колеги, і „Вермути”.
Шановні колеги, прошу уваги, я прошу заспокойтесь. Прозвучала пропозиція, що вилучити зараз, як пропонували, з цього переліку, шановні колеги, я звертаюсь до Ксенії Ляпіної. Шановні колеги, чи погодитесь ви, от пропозиція була Ксенії Ляпіної, вилучити натуральні вина, а також зафіксувати, що акцизи на дизпаливо з 1 листопада 2009 року підвищення. І в такий спосіб проголосувати в цілому. Є заперечення, будь ласка, Терьохін, якщо будуть інші заперечення, я розумію.
Шановні колеги, можна прийняти такий підхід, але там попадають ще дві позиції в скрутне становище, це наші марочні вина, це „Коктебель”, це „Масандра”. Тому пропонується ще додати, вилучити збільшення, так звані марочні вина, я озвучую, що це є таке. Це вина, які кріплені виноградним або етиловим спиртом, які мають для етилового спирту півтора і більше років витримки, а для виноградного два роки. Тоді ми знімаємо проблему з перлинами нашої промисловості. І з такою правкою нам треба, комітету, буде доопрацювати коди, зрозуміло, можна приймати цей законопроект в цілому. По цій позиції ресурсу немає в бюджет, там близько 20 мільйонів по Магарачу, по Коктебелю і по Масандрі, але їх треба підтримати.
Дякую. Ярослав Сухий, будь ласа.
Ярослав Сухий Партія регіонів, Запоріжжя. Шановні колеги! Я безумовно вітаю спроби більшості поправити стан справ з бюджетом. Але я хочу звернути увагу вашу, Володимир Михайлович, ось на що. Подивіться, мова йде про спирти. Ви пам’ятаєте, ну ви то прекрасно пам’ятаєте, ми ж не перший рік від цього відбивалися, тому що це тягне за собою ріст ціни на спиртосодержащие лекарства, як то українською мовою сказати: „Пустинники”, „Корвалоли”, „Барбовали” і тому подібне. Або внести тут поправку, нехай Сергій Терьохін якось його в комітет, що це не стосується ліків, бо відразу той спирт, який використовується в аптечній промисловості, виросте в три рази. Вже й сьогодні для простої людини це єдиний серцевий засіб: „Карвалол”, „Барбовал”, чи інший настойки, які робляться на спирту. То це ж нікуди не годиться!
Так, всі пропозиції, да? Шановні колеги! Будь ласка, Олександр Турчинов.
Шановні народні депутати! Я ще раз звертаю вашу увагу на пропозицію, яка підтримується урядом і просимо в такому варіанті проголосувати законодавчий акт, а саме: ми знімаємо на пропозицію народних депутатів шановних вина натуральні і марочні, додатково знімаємо „Вермути”. І з 1 листопада включаємо по дизпаливу акциз тобто продовжуємо термін, коли старий акциз діє. В такій концепції, в такому варіанті, шановні колеги, все що можна, ми зняли, тому що інакше нема сенсу приймати закон. В такому варіанті і спирт на ліки, виключно на ліки також без підвищення акцизу. Володимире Михайловичу, саме в такій редакції ми просимо поставити на голосування. Дякую.
Шановні колеги, узагальнимо пропозиції. Зараз пропонується і урядом, і народними депутатами прийняти проект у другому читанні і в цілому як закон, вилучивши „натуральні вина та марочні вина, плюс вермути”. Так? Друге. Передбачити підвищення акцизів на дизпаливо з першого листопада 2009 року, а також пропозиція Ярослава Сухого, що не підвищуються акцизи на той спирт, виключно на той спирт, який відпускається на ліки. І з урахуванням цього, поставити на голосування для прийняття закону. Ще раз наголошую для протоколу, підтримати пропозицію уряду і народних депутатів вилучити: „натуральні вина, марочні вина, плюс вермути”. Передбачити підвищення акцизів на дизпаливо з першого листопада 2009 року і не підвищення акцизів на спирт, який скеровується на виробництво ліків. З урахуванням цього ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань акцизного збору, реєстраційний номер 4265, прошу голосувати. [[12:10:29]] За-230 Закон прийнято. Дякую. Йдемо далі. Шановні колеги, перепрошую, оголошується перерва до 12.40.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити роботу. Я з вами абсолютно згоден, що не повинно бути в сесійній залі жодних атрибутів, але ж, ви бачите, атрибути є, я нічого не можу зробити, на превеликий жаль. Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу, запросіть депутатів, зараз потрібно голосувати, щоб потім не повертались ми до переголосовувань, бо ніхто не буде порушувати Регламенту. Будь ласка, зробіть оголошення. Шановні народні депутати, ми зараз продовжуємо розгляд законопроектів, але для початку нам треба включити їх до порядку денного, а потім визначитись з прийняттям рішення. Прошу підготуватися до голосування. Так, зараз ставить на голосування пропозиція про включення до порядку денного Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та деяких інших законів України" [[щодо невідкладних заходів по забезпеченню енергетичної безпеки України]] [[реєстраційний номер 4266]]. Прошу голосувати. [[12:44:06]] За-207 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів - 0, "Блок Юлії Тимошенко" - 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 34, комуністів - 0, "Блок Литвина" – 20. Я, шановні колеги, просив, щоб потім не було нарікань, бо є вимоги Регламенту. От і все. Прошу заспокоїтись. Друга пропозиція. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення [[реєстраційний номер 3521]]. Прошу голосувати. [[12:45:05]] За-201 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів - 0, "Блок Юлії Тимошенко" - 154, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 27, комуністів - 0, "Блок Литвина" – 20. Наступний, шановний колеги, це включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 4217]] про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам]]. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону 4217. Прошу голосувати. [[12:46:02]] За-207 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 155, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 32, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Будь ласка, Олександр Турчинов.
Шановні народні депутати, я хочу звернутись до вас від Кабінету Міністрів. Зараз три закона, які ви не включили до порядку денного, несуть стратегічне, важливе навантаження. Я дуже прошу, буквально, одну хвилину короткий коментар щодо цих законів. 4266 стосується змін до Закону про бюджет, який дає можливість балансувати НАК „Нафтогаз”. Більше того, були зауваження, які стосувалися там акцій акціонерних товариств. Ми знімаємо ці питання. Це перше. Друге. По Національному банку також знімаємо це питання. Більше того, є питання по Аграрному фонду. Ми готові піти на те, щоби зняти по Аграрному фонду. Я би просив повернутися до розгляду цього законопроекту. Перше. Друге. Володимире Михайловичу, я звертаю увагу вашу на закон 3521. Він має стратегічне значення для балансування Пенсійного фонду. Шановні колеги, я звертаюсь до всіх народних депутатів. Я розумію, що прийшов час приймати не завжди популярні, але і непопулярні закони. У першу чергу, я прошу вас звернути увагу, не може відповідно до Конституції, відповідно до здорового глузду, до справедливості, до людяності скластись у країні ситуація, коли одні верстви населення: лікарі, вчителі, шахтарі фактично сьогодні дотують пенсійне забезпечення тих, хто працює за спрощеною системою оподаткування. Виключно ми підтягуємо внесок до Пенсійного фонду, хоча би мінімальної пенсії. Ну, не можуть вони ж отримувати пенсію за рахунок вчителів, лікарів, шахтарів та інших категорій наших громадян, це не справедливо, це не правильно. Тому біля 100 гривень треба доплатити, щоби мати право на мінімальну пенсію. Інакше склалась ситуація, що з того моменту, коли були прийняті ставки спрощеної системи оподаткування, пенсії збільшились в чотири рази. І ми дотуємо сьогодні за рахунок одних громадян інших громадян. Це неправильно, шановні колеги. Давайте наведемо тут лад, давайте збалансуємо тут пенсійний фонд. Тому, Володимир Михайлович, я дуже прошу повернутись ще раз до включення до порядку денного з урахуванням позицій, які висловлені Кабінетом Міністрів, і почати з бюджетного закону. Я думаю, що після моїх коментарів щодо вилучень буде підтримка з цього питання. Дуже прошу повернутись до розгляду. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, в зв’язку з тим, що виникла така колізія, я прошу по одній хвилині від фракцій, будь ласка, щоб висловили свою точку зору. Адам Мартинюк, будь ласка, а потім Олександр Єфремов чи кого ви там визначите. Будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці! В черговий раз за ваш рахунок, особливо за рахунок малого і середнього бізнесу, хочуть притягнути сюди допомогу Міжнародного валютного фонду, суть якої допомоги зводиться до дуже простого: віддайте гроші, які винні закордонним корпораціям! Тим більше, винна не держава. З 25 млрд. - борги держави десь половина, менше половини становлять, половину – приватного корпоративного бізнесу. Віддайте гроші – ми вам даємо позику, щоб ви повернули гроші, особливо що стосується 3521. Це вже десятки разів під різними соусами протягується в парламент. Зараз же хочуть основний тягар навантаження на Пенсійний фонд покласти на малий і середній бізнес, особливо на той, хто працює на єдиному соціальному податку. Я не думаю, що в сесійній залі знайдеться 226 народних депутатів, які готові наступити на цей бізнес, який сьогодні поки що єдине, що кормить людей в умовах кризи. Не треба підтримувати.
Партія регіонів, Олександр Єфремов. Мікрофон, будь ласка.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемый Александр Валентинович, я позволю вам напомнить те обещания, которые вы давали, идя на выборы, и один пункт из программы Ющенко, который здесь сегодня выступал, «10 шагов навстречу людям». Там написано буквально следующее, что увеличить наполняемость бюджета за счет снижения налогового давления на предприятия в Украине. Если вы отказываетесь от этого пункта, сегодня заняли совершенно противоположную точку зрения – все законы, которые принимаются, лишь увеличивают налоговое давление на людей и на представителя бизнеса, тогда вычеркните и скажите людям открыто, что то, что мы обещали, мы делаем ровно наоборот, потому что то давление, которое вы сегодня сделали в результате изменения налога на всех представителей бизнеса приводит к тому, что останавливаются как крупные предприятия, а сейчас вы делаете то, что остановится и торговля на улицах, потому что вы уже даже квадратный метр или метр погонный лотка поделили и обложили вот тех людей, которые остались без работы и вынуждены сегодня стоять и торгуют на ба.
Фракція „Блоку Литвина”, буде хтось виступати? Немає? Будь ласка. Хто буде виступати? Сушкевич, будь ласка, мікрофон. І хто буде виступати від. будь ласка. Зараз.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги! 3521. Хочу сказати і шановним колегам-комуністам, перше, давайте звернемо на наших підприємців, які працюють на фіксованому податку і єдиному податку. Ці всі люди по діючому законодавству залишаються без пенсії. Вони ніколи в тому варіанті вкладу до Пенсійного фонду, який вони вносять, вони ніколи на напрацюють собі пенсію. І держава вимушена була через кілька років думати як забезпечити їх пенсією. Це перше. Друге. В жодній країні світу, шановні колеги, за рахунок пенсіонера, ветерана і інваліда, за рахунок людини похилого віку не дотується бізнес. За рахунок пенсійних внесків не дотується в жодній країні бізнес! Не може такого бути! [[О п л е с к и]] Як ми можемо пенсійними коштами робити преференції бізнесу?! Ну я не можу цього зрозуміти. І останнє. Те, що торкається.
Так. В’ячеслав Кириленко, будь ласка. Шановні колеги, не кричіть! Всім було по хвилині. Так же можна і Партії регіонів. зараз буде вимагати. Ну давайте, домовились, ми ж працюємо. Будь ласка, Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, якщо будуть внесені корективи у законопроект по змінах до бюджету в письмовій формі як офіційний законопроект, ми розглянемо і можливо підтримаємо. Зараз ми цього робити не можем, тому що нас словах зміни до бюджету вносити ми не готові, і вам всім пропонуємо цього не робити. По-друге, щодо пенсій. Ну, це велика інсинуація, що ми дотуємо тут якийсь бізнес. Мова йде про особливо малий бізнес: про людей, які стоять на базарах, які сплачують фіксований податок і єдиний податок, які ледь зводять кінці з кінцями і при цьому платять податки і частину відрахувань до Пенсійного фонду. Уряд вчепився саме в цю категорію і хоче зробити так, що люди підуть в тінь взагалі і не будуть сплачувати ні податків, ні внесків до Пенсійного фонду. І я повідомляю, що у нас величезна кількість людей платять різні пенсійні внески. І якщо робити реформу, то для всіх.
Дякую. Шановні колеги, ми думками обмінялися. Може, для того щоб у нас зберегти чистоту нашої роботи, у зв’язку з тим що полярні позиції були викладені, якби ви не заперечували, я б поставив на голосування в такий спосіб: про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного. Якщо ні, то ці законопроекти будуть вважатися відхиленими. Прошу підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування: про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 4266]] про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” та деяких інших законів України [[щодо невідкладних заходів по забезпеченню енергетичної безпеки України]]. Прошу голосувати. [[12:55:27]] За-210 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 155, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 35, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Тепер ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 3521]] про внесення змін до деяких законів України [[щодо пенсійного забезпечення]]. Прошу голосувати. [[12:56:08]] За-206 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування, ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту закону реєстраційний номер 4217 про внесення змін до закону України про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування щодо перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам. Прошу голосувати. [[12:56:46]] За-209 Рішення не прийнято. Так, шановні колеги, прошу уваги. Зараз треба нам розглянути питання про включення до порядку денного проекту закону, реєстраційний номер 4085, про внесення змін до закону України про податок на додану вартість [[щодо застосування норм спеціального режиму оподаткування для сільгосптоваровиробників при реалізації власної продукції та упорядкування правил відшкодування збитків, нанесених стихією]]. Реєстраційний номер 4085. Прошу голосувати. [[12:57:38]] За-350 Питання включено до порядку денного. Доповідач – народний депутат України Шпак Василь Федорович, співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка.
Шановні колеги, запропонований законопроект, в разі прийняття його як закон вирішує, по смуті, дві проблеми для селян – товаровиробників сільськогосподарської продукції. Перша проблема – продукція вироблена на сільськогосподарських підприємствах – це в основному сировина для хліба, олії, ковбас, плодоовочевих консервів, іншої готової продукції для споживання. Всім відомо, що сировина і продукція переробки – це дві різні речі з точки зору їх реалізації і прибутковості. Сировина, як правило, збиткова або продається з вкрай низькою дохідністю, за якою неможливо покрити всі витрати виробництва і відтворити його ефективно. Інша річ – готова продукція після переробки, вона прибуткова, з певною рентабельністю, що дозволяє вести розширене виробництво. Так, сільські товаровиробники, зрозумівши це, все частіше стали здавати молоко, м’ясо, зерно, соняшник, іншу вироблену в господарстві продукцію на переробку як давальницьку продукцію, яка після переробки у готовому вигляді продуктами харчування повертається господарству для подальшої її реалізації. Господарство самостійно реалізовує цю продукцію, маючи при цьому значно більшу виручку, ніж від сировини. Але з цього моменту виникає у них проблема: отримана від переробки продукція з давальницької сировини не зараховується селянам як їх власна продукція і вилучається із загального балансу, тим самим позбавляє їх пільг з ПДВ. Цілком очевидна несправедливість такого підходу, тому даним законопроектом пропонується ввести чітку норму щодо товарів, послуг, отриманих на зворотній основі за давальницьким договором. Вказана норма включається як доповнення до пунктів 8.1.6 та 8.1.15.2 Закону України „Про.
Завершуйте, будь ласка.
Висновок, що в дію. цією дією законодавча норма буде стимулювати розвиток тваринництва, буряківництва, інших видів сільськогосподарської продукції. Товаровиробнику буде вигідно їх виробляти. Тому прошу, шановні колеги, прийняти законопроект в першому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, комітет. Сергій Анатолійович Терьохін, рішення комітету.
Шановні колеги, комітет Верховної Ради на своєму засіданні розглянув поданий народними депутатами Ващук і Шпаком проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість”, номер 4085, на заміну від 19.03.2009. Вказаним законопроектом пропонується внести такі зміни. Віднесення до основної діяльності сільгосппідприємств, яке має право на зазначений спеціальний режим оподаткування, поставки сільгосптоварів, послуг, вироблених на давальницьких умовах. Внесення змін до пункту 8.прим.6 статті 8.прим. І друге. Доповнення діяльності у сфері сільського господарства такими видами, як обробка, переробка та або консервації продукції рослинництва, зміни до пункту „а” підпункту 8.прим 15.2 статті 8.прим. Народні депутати, члени комітету підтримують законодавчу ініціативу, запропоновану народними депутатами. Одначе, є декілька необхідних доповнень, які не дозволяють зараз цей законопроект прийняти в цілому. По-перше, у нас немає визначення що таке переробка, вироблення на давальницьких умовах, не пов’язаних із зовнішньоекономічною діяльністю. У нас є єдиний закон про операції з давальницькою сировиною в зовнішньоекономічній діяльності. Ми маємо тут виписати у цьому законі цю термінологію. І у пункті другому, про який сьогодні казалося, треба чіткіше виписати, що таке продукція власного виробництва з власної сировини, оскільки можуть бути зловживання. Тому, підтримуючи загалом цю пропозицію, уряд теж підтримує цю пропозицію, комітет просить взяти законопроект за основу. Ми можемо зробити скорочену процедуру його розгляду і через там два тижні винести в кінцевому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Сергію Анатолійовичу. Шановні колеги, якщо є потреба обмінятися думками, прошу записатися два – за, два – проти. Проводиться запис на виступи народних депутатів. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Карпук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Прошу передати слово Роману Ткачу.
Роман Ткач.
Роман Ткач, група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні присутні! По-перше, я підтримую все те, що сказав Сергій Анатолійович Терьохін відносно давальницької сировини треба уточнити пояснення. І відносно того, яка продукція вважається продукцією власного використання. І друге. Трішечки дивним є сама назва законопроекту, тут в самому законопроекті ні слова не сказано взагалі про збитки, нанесені стихією. А законопроект називається „Упорядкування правил відшкодування збитків, нанесених стихією”. Я думаю, що це просто треба зняти, його можна в першому читанні прийняти. Але треба дуже серйозно відпрацювати, тому що він несе ще одну загрозу, я не знаю, яка позицію уряду, тут розширюється база тих, хто не буде сплачувати ПДВ, треба узнати, яка величина цього, і яка позиція Міністерства фінансів. Тому в першому читанні можна прийняти, але серйозно доопрацювати до другого. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Відтак, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про податок на додану вартість” щодо застосування норм спеціального режиму оподаткування для сільгосптоваровиробників при реалізації власної продукції та упорядкування правил відшкодування збитків нанесених стихією. Прошу голосувати. [[13:05:06]] За-192 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 151, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 23, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 18. Шановні колеги! Ставиться на голосування пропозиція про направлення на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[13:05:41]] За-215 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Адміністративно-процедурного кодексу України. Доповідач – міністр юстиції Оніщук Микола Васильович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Боднар Ольга Борисівна. Будь ласка, Микола Васильович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, традиційно слабким елементом української правової системи є неналежне врегулювання процедур, будь-яких процедур. У даному випадку йдеться про те, що Уряд виходить з пропозицією прийняти кодекс адміністративних процедур, який має врегулювали взаємини особи, будь то фізичної чи юридичної, та органу влади чи місцевого самоврядування, коли останній розглядає звернення чи скаргу такої особи. Ми маємо достатньо розвинуте процесуальне законодавство, яке регулює порядок оскарження рішень посадових осіб, зокрема це знайшло своє відтворення в Адміністративно-процесуальному кодексі. Але процедури дій і порядок дій, поведінки, державного службовця, органу владу, місцевого самоврядування, коли до нього звертається громадянин для вирішення реалізації його конституційного права чи права наданого законом, насправді не є уніфікованими, як правило, безсистемні і в значній мірі це пов’язано з гарантіями, реалізацією прав громадян. Кодекс пропонує зокрема, встановити загальні правила стосовно порядку звернення громадян та юридичних осіб до органу державної вади, наслідків, які створюють таке звернення, порушення відповідного впровадження адміністративного у зв’язку з цим, його розгляду, в тому числі за участю громадян, прийняття відповідного акту за наслідками розгляду, його оскарження і таке інше. Тобто іншими словами ми в повному обсязі врегульовуємо загальні питання комплексу процедурних відносин між громадянами та владою у зв’язку із зверненням останніх до суб’єктів владних повноважень. Надзвичайно важливий закон, підтримується Радою Європою і, до речі, враховує досвід і ми переконані, що він буде гарною платформою для удосконалення нашого законодавства.
Будь ласка, завершуйте.
Прошу підтримати цей закон як надзвичайно важливий, який просуває нашу правову систему до забезпечення правових інструментів і реальних гарантій реалізації їх конституційних прав. Дякую за увагу.
Дякую вам, Миколо Васильовичу! Боднар Ольга Борисівна, будь ласка, рішення комітету з цього приводу.
Шановні колеги, шановний головуючий, шановні виборці! Дуже жаль, що такий важливий документ у нас розглядається в скороченому варіанті. На сьогоднішній день в Україні більшість процедурних елементів відносин органів влади з громадянами або не регулюються законодавством взагалі, або ж регулюються підзаконними нормативно-правовими актами. Адміністративне законодавство України потребує радикального оновлення. Тому Комітет Верховної Ради України питань державного будівництва та місцевого самоврядування підтримує ініціативу уряду щодо врегулювання в Адміністративно-процедурному кодексі загальної адміністративної процедури, принципи та правила якої будуть визначати відносини між державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, з одного боку, та фізичними і юридичними особами, з другого боку. На своєму засідання комітет одностайно підтримав рішення прийняти цей законопроект кодексу в першому читанні. В разі, якщо він буде прийнятий, враховуючи його важливість і складність по опрацюванню, ми готові утворити робочу групу на базі профільного комітету і залучити всіх зацікавлених осіб з числа народних депутатів, з числа громадських представників, з Секретаріату Президента, Кабінету Міністрів для того, щоб дійсно досконалий законопроект був в Україні. На сьогоднішній момент стоїть питання: чи ми залишаємо домінуючу в минулому ідеологію панування держави над людиною, чи ми все ж таки зробимо так, щоб змінилася протилежна ідеологія адміністративного права на служіння державі і інтересам людини. Прошу підтримати пропозицію комітету і підтримати цей документ в першому читанні. Дякую.
Дякую. Так, шановні колеги, прошу записатися для участі в обговоренні цього законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Писаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Дійсно, на сьогоднішній день можливо прийшов час для суттєвої реформи в середині адміністративних відносин, але чи вирішує цей законопроект всі проблеми, які сьогодні існують? Як на мій погляд, то цей законопроект не вирішує ані систематизації або уніфікації сьогоднішніх норм, які регулюють цю сферу в тому числі через те, що він не врегульовує всіх проблем і не охоплює всього кола питань цих відносин. Це перше. Друге. Цей законопроект, на мій погляд, у разі його недоопрацювання, причому доопрацювання саме в Кабінеті Міністрів, з урахуванням тих пропозицій, які були надані Головним науково-експертним управлінням може внести навіть смуту у подальшій діяльності адміністративних органів. Ви знаєте, що сама система, яка вводиться, не зрозуміло чи буде вона альтернативною, чи єдиною заміняємою, адже вона буде переплітатися фактично з багатьма нормами інших законодавчих актів, які сьогодні регулюють такі адміністративні процедури. Я би запропонував Міністерству юстиції і Кабінету Міністрів доопрацювати все ж таки цей законопроект. У разі, якщо Верховна Рада вирішить його сьогодні ухвалити у першому читанні, то, на мій погляд, ті 14 днів, які у нас будуть для його доопрацювання до другого читання, повинні йти фактично цілодобово в роботі над його вдосконаленням. Адже ми можемо як вдосконалити процедуру адміністративних взаємовідносин, так фактично і втратити всі адміністративні правовідносини, що будуть регулюватися цим кодексом. Тому я пропоную все ж таки підтримати ідею науково-експертного і повернути на доопрацювання.
Народний депутат Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Шановні наші громадяни! Коли я вивчав цей документ, в мене боролося дві людини, одна підтримувала цей документ, інша кричала криком: „А, де відокремлення від інших подібних законопроектів, від інших законів? Де межа? Як буду розрізняти? Чи не заплутаються люди?”. Однозначно скажу, що заплутаються, тому що цей кодекс мені дуже нагадує Польський кодекс адміністративного провадження. Я більше б сказав, у мене таке враження, що половина статей просто переписана. Це дуже добре, що ми вживаємо, вивчаємо і польський, і австрійський закон про адміністративну процедуру чи закон про адміністративну процедуру Федеративної Республіки Німеччини, норма якого також тут є. І я переконаний, що якби ми не йшли зараз, по якомусь шляху не йшли, то краще прийняти в першому читанні цей кодекс, створити тут групу уже, забрати і планувати, відокремлювати, відрізняти, щоб люди сьогодні були захищеними, щоб не було такого свавілля як це робиться в Харківському апеляційному суді, де корупція, де не можна навіть покритикувати, бо зразу до тебе погнуть суд, там є такий пан Бородін і так далі. Тобто я за те, щоб кодекс приймати. Але за те, щоб дуже серйозно створити робочу групу, при чому з двох, з трьох комітетів навіть, не з одного комітету. Тому, Володимир Михайлович, очевидно це треба вам очолити цей процес буде, бо це надзвичайно серйозна річ, але це цивілізаційна річ, по цьому будуть відноситись, бо це є і Резолюція Ради Європи, яка зобов’язує нас до захист права особи щодо актів адміністративних органів. Але перепутувати все разом в одному кодексі також.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Що? Будь ласка, Боднар мікрофон. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Оскільки ми розглядаємо зараз з порушенням невеликим, там частковим порушенням Регламенту кодекс, який не можна розглядати по скороченій процедурі.
Я хочу вам сказати, одну хвилинку, жодного порушення немає. І, будь ласка, заспокойтеся. Було порушення Регламенту.
Володимире Михайловичу, я не про те говорю.
Я ще раз хочу сказати, коли я двічі ставив на голосування про розгляд законопроектів.
Володимире Михайловичу, дозвольте сказати всьому залу про те, що комітет – я це озвучила – ми готові створювати робочу групу із залученням всіх фахівців у цьому залі, у Секретаріаті Президента, у Кабінеті Міністрів України, в інституціях правових. Будь ласка, давайте долучатися, але це питання таке, яке ми зараз обговорюємо у дуже короткому варіанті, у нас на сьогодні, насправді, не існувало. Але воно потребує сьогодні вирішення. У нас немає вирішення питань по процедурі. І далі ми будемо жити за корупційними схемами, тому що громадянин, який звертається до органів місцевого самоврядування або інших адміністративних органів, які можуть йому допомогти, він стикається на стіну непорозуміння і затягування вирішення.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Адміністративно-процедурного кодексу України [[реєстраційний номер 2789]]. Прошу голосувати. [[13:17:21]] За-219 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 2789]]. Прошу голосувати. [[13:17:48]] За-226 Рішення прийнято. Я прошу, шановні колеги, давайте зосередимося і будемо працювати. Якщо комусь хочеться на дострокові вибори ще одні, я хочу сказати, їх не буде. Оголошується до розгляду проект Повітряного кодексу України [[реєстраційний номер 2373]]. Разом з тим, шановні колеги, автор законопроекту звернувся з пропозицією, з проханням [[ми не можемо виступати, або обговорювати будемо, або ні]], з письмовим зверненням, в якому викладена сутність проблеми. Вона зводиться до того, що треба відкласти розгляд, щоб доопрацювати його. Будь ласка, автор тоді проекту закону. Борис Анатолійович, будь ласка, ваша мотивація. Тоді будемо голосувати, якщо будуть наполягання.
Моя мотивація зв’язана з тим, що Повітряний кодекс – це не політичний закон, це загальнонаціональний закон, який регулює дуже серйозні поняття, такі, наприклад, як безпека руху. Тому, якщо зараз якимось чином по політичним мотивам не проголосуємо цей кодекс, він буде перенесений на вересень місяць. Це все пов’язано з життям пілотів. Тому я, в принципі, прийняв таке рішення, що ми проведемо ще консультації більш розширені з головами фракцій, і після цього поставимо цей кодекс на слідуючому пленарному засіданні. Дякую за увагу. Володимире Михайловичу, я хотів би запропонувати зараз вам зняти його з розгляду сьогодні.
Справа в тім, я запропонував, а зараз наполягають, щоб ми ставили на голосування. Шановні колеги, одну хвилиночку, або ми підтримаємо цю пропозицією, проголосуєм, щоб відкласти, щоб не спалити? Я поставлю на голосування, якщо Верховна Рада не підтримає, ми будемо розглядати його. Правильно я говорю? Автор пропонує відкласти. Я поставлю на голосування, Верховна Рада не підтримає – будем розглядати; підтримає – значить перенесемо. Нема ж застережень, правильно? Тому я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду проекту закону, реєстраційний номер 2373 на наступний пленарний тиждень – це проект Повітряного кодексу України. Прошу голосувати. [[13:20:48]] За-220 Рішення не прийнято. Переходимо до розгляду проекту Повітряного кодексу України [[реєстраційний номер 2373]]. Доповідач – народний депутат України Шиянов Борис Анатолійович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Крук Юрій Борисович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги-депутати, проект Повітряного кодексу України, який вноситься сьогодні на розгляд Верховної Ради, покликаний реалізувати найголовнішу мету – адаптувати законодавство України у сфері цивільної авіації до європейських стандартів, і цим самим усунути такий недолік нині діючий Повітряного кодексу, який був прийнятий в 1993 році Верховною Радою. Україна на сьогоднішній день є членом Європейської конференції цивільної авіації та Європейської організації з безпеки аеронавігації. Регулююча діяльність цивільної авіації на сьогодні потребує законодавчого закріплення відповідних норм, в тому числі адаптації до норм міжнародного повітряного права з урахуванням вимог Міжнародної організації цивільної авіації [[ІКАО]], Європейського Союзу, Європейської конференції цивільної авіації, Європейської організації з безпеки аеронавігації „Євроконтроль”, а також внесення змін до національного законодавства. З метою гармонізації законодавчого поля України зі стандартами DJA і інші норми європейського права, що регламентують діяльність цивільної авіації, народними депутатами внесено на розгляд в Верховну Раду проект нового Повітряного кодексу України, реєстраційний номер 2373. З урахуванням вимог ЄС та міжнародних норм в результаті перевірок комісіями ІКАО та зауважень, висловлених на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань транспорту та зв’язку від 13.12.2008 у проекті були відкориговані такі запитання, як: основі терміни та їх визначення, механізм державного регулювання діяльності авіації та використання повітряного простору України, нормативно-правова база цивільної авіації України, використання повітряного простору України, повітряні судна, польоти повітряних суден, авіаційний персонал, екіпаж повітряного судна, аеродроми, аеропорти, охорона навколишнього середовища, авіаційні перевезення, авіаційні роботи, захист цивільної авіації від актів незаконного втручання в її діяльність, пошук та рятування, розслідування авіаційних подій.
Дайте можливість завершити.
Враховуючи недостатню захищеність працівників льотного складу цивільної авіації негативних наслідків її діяльності даний законопроект доповнено додатковим розділом „Соціальне забезпечення осіб авіаційного персоналу”. Таким чином проект Повітряного кодексу відповідає як національним, так і міжнародним правовим нормам. До підготовки законопроекту кодексу залучилися народні депутати України, які є представниками всіх фракцій парламенту: БЮТ, Партії регіонів, НУ-НС, „Блоку Литвина” та КПУ. Оскільки тут немає прямої політики, хочу підкреслити і наголосити, що законопроект Повітряного кодексу приймається в загальнонаціональних інтересах. Шановні колеги! Прошу вас підтримати внесений на розгляд законопроект Повітряного кодексу України в цілому, прийняти за основу в першому читанні. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую вам. Юрій Борисович Крук, заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку. Будь ласка, позиція комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Комитетом Верховной Рады по вопросам транспорта и связи в сентябре месяце прошлого года был рассмотрен Воздушный кодекс Украины и принято решение принять его за основу в первом чтении. Много было суждений по этому поводу. Воздушный кодекс Украины также, как и Кодекс торгового мореплавания принимались более, чем 15 лет тому назад и безусловно в вопросах безопасности как воздушном, так и мореплавания эта жизнь идет вперед, меняется, поэтому докладчик здесь в основном сказал, что это тот закон, который регулирует деятельность Гражданской авиации по вопросам безопасности полетов. Поэтому комитет долго по этому поводу вел обсуждение. Несмотря на то, что научно-экспертный отдел предложил на доработку вернуть данный законопроект, комитет принял решение все-таки предложить Верховной Раде принять за основу. Прошу поддержать решение комитета.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися для обміну думками з приводу законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Юрій Кармазін, будь ласка.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Мені зрозуміло, що сьогоднішній розгляд питання по скороченій процедурі, тим більше такого серйозного питання, - це надзвичайно буде заполітизований. А я хочу сказати тільки, що стосується професійних моментів. Що треба робити: приймати кодекс чи не приймати. Попередній кодекс ми прийняли ще в 1993 році. Він діючий кодекс. Можна було йти двома шляхами: або його доопрацьовувати, або приймати кодекс в новій редакції, як зараз запропоновано. Я хотів би, щоб автори, і коли доповідалось тут від комітету, зразу чітко і відверто сказали: а в чому підводні тут камені. На мій погляд, камені тут є. І ці камені, частина з них висловлена у висновку на проект Повітряного кодексу, який дало Головне науково-експертне управління Секретаріату Верховної Ради України, які рекомендували повернути на доопрацювання і на 16 сторінках дали свої рекомендації. Мені здається, що в Прикінцевих положеннях, де є речі: „Забезпечити відповідно до законодавства повернення в державну власність аеропортів: „Донецьк”, „Київ”, „Жуляни”, „Одеса”, „Сімферополь”, „Харків”, „Вінниця”, „Гавришівка”, „Івано-Франківськ”, „Кіровоград”, „Миколаїв”, „Луганськ”, „Полтава”, „Рівне”, „Суми”, „Тернопіль”, „Ужгород”, „Херсон”, „Хмельницький”, „Чернівці”, „Черкаси”, „Ізмаїл”, „Маріуполь”, „Керч”, „Кривий Ріг” і „Сєвєродонецьк”, - отут якраз і криється оте основне, що є в цьому кодексі. Так, да, Юрій Борисович? Тому я хотів би, щоб ми висловилися і сказали: є тут порушення чи ні. Якщо без оцього, бо повертати треба, якщо повертати, прийняти рішення про повернення на основі Конституції, я – за. Приймаємо в першому читанні, допрацьовуємо. Але тут має бути маса конфліктів, маса конфліктів.
Дайте можливість. Так, все в вас, да? Да, завершуйте, будь ласка.
І разом з тим, треба рухатися вперед. Ми вже живемо не в 93-му році. Тобто приймати треба, але давайте чітко називати речі своїми іменами, без о цих моментів, де йде такий шалений перерозподіл власності і впливу, і всього іншого. Треба, щоб нам доповіли спочатку міністр транспорту тут. Під ким знаходяться аеропорти? Як працюють? На кого працюють? І де сидять ті дяді, які контролюють сьогодні наш авіаційний простір? О це треба, щоб спочатку доповіли. Дякую.
Дякую. Щодо, шановні колеги, пропозиції Юрія Анатолійовича. Щоб виступив міністр, будь ласка, проект постанови. Ми його розглянемо, приймемо, міністр виступить. По одній хвилині, будь ласка, Бондар Олександр, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", ні, "Наша Україна - Народна Самооборона", перепрошую, перепрошую.
[[Нічого, я поруч з ними сиджу просто.]] Володимире Михайловичу, я просто хочу сказати, що якщо в прикінцевих положеннях не буде вилучена норма про повернення аеропортів з державної комунальної власності, яка протирічить всім діючим нормам не тільки Конституції, законів України, а міжнародним всім нормам. Нам кажуть, що повітряний цей кодекс повинен міжнародним організаціям. Як тільки вони прочитають цю норму, наша країна буде викреслена з цивілізованих, демократичних країн. Цього ні в якому разі не можна приймати. Якщо нам будуть дані стовідсоткові гарантії, що ця норма з прикінцевих положень про повернення в державну з комунальної власності буде вилучено, ми проголосуємо. При цьому варіанті голосувати цей закон неможливо. Дякую.
Дякую. Так, ніхто не наполягає із фракцій, які не виступали, виступати? Ні. Тоді, шановні колеги, я поставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 2373, проект повітряного кодексу України. Прошу голосувати. За основу. [[13:31:01]] За-209 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію. Шановні колеги, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію, яка, по суті справи, викладена у висновках Головного науково-експертного управління і зводиться до того, щоб повернути на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 2373. Прошу голосувати, на повторне перше. [[13:31:38]] За-217 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо галузі зрошувального землеробства]], реєстраційний номер 2632. Доповідач – міністр аграрної політики Мельник Юрій Федорович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сергій Миколайович Джига. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Ппроектом закону передбачається внесення змін, зокрема, до Закону України "Про концесії” в частині включення меліоративних систем до переліку об’єктів, які можуть надаватися в концесію, до Закону України "Про меліорацію земель” щодо визначення джерел фінансування заходів при будівництві, реконструкції та експлуатації меліоративних систем, які надані в концесію, а також до Закону України "Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу” (щодо бюджетної компенсації сільськогосподарським товаровиробникам вартості зрошувальної та поливної техніки. Основною метою прийняття закону є, перше, створення сприятливіших умов для розвитку зрошувального землеробства, поступове відновлення повноцінної роботи всього меліоративного комплексу без додаткового залучення державних коштів, поліпшення екологічного стану сільськогосподарських угідь та створення екологічно безпечних умов експлуатації меліоративних систем, включення зрошувальної та поливної техніки до переліку техніки та обладнання для агропромислового комплексу створить рівні умови для державної підтримки сільськогосподарських товаровиробників в частині бюджетної компенсації вартості цієї групи техніки, а також залучення додаткових джерел фінансування для забезпечення будівництва, реконструкції та експлуатації зрошувальних систем. Реалізація положень законопроекту сприятиме більш ефективному використанню фінансових ресурсів для реконструкції, будівництва, експлуатації меліоративних систем та оновлення парку меліоративної техніки. Прошу підтримати проект закону у запропонованій редакції. Дякую.
Дякую, вас. Сергій Миколайович Рижук, будь ласка, позиція комітету.
Шановні народні депутати! Площа зрошувальних земель у нашій державі складає 2 мільйони 200 тисяч гектарів, це 6,5 відсотків усіх угідь. Але ще до недавнього часу цих 6,6 відсотки угідь давали 25 відсотків валової продукції рослинництва у нашій державі. І це особливо в зонах ризикованого землеробства посушливого Півдня, степу і так далі. На сьогодні згідно з матеріалами інвентаризації меліоративних систем у задовільному технічному стані знаходиться лише 943 тисячі. А майже півтора мільйона гектарів не використовується взагалі. Звичайно, серед цих проблем є незадовільний технічний стан внутрішньогосподарських меліоративних систем, понад 90 відсотків яких знаходиться у комунальній власності. Виправити цю ситуацію, як бачить і Міністерство аграрної політики, і Комітет аграрної політики, земельних відносин, можливо із залученням інвестицій шляхом передачі внутрігосподарських меліоративних систем на умовах концесії. Це, на наш погляд, і за висновком аграрного комітету спрямує, удосконалить фінансове забезпечення будівництва, реконструкції та експлуатації меліоративних систем. Принаймні, зупинить руйнацію таких дорогих меліоративних систем. Отже, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону 2632 за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, будь ласка, якщо є потреба, запишіться для висловлення своєї позиції щодо цього законопроекту. Проводиться запис на виступ. Прошу вивісити прізвища народних депутаті на табло. Володимир Яворівський фракція "Блок Юлії Тимошенко". Мікрофон, будь ласка.
Володимир Яворівський. Шановні колеги! Шановні наші виборці! Ще не далекий той час, коли діяв той принцип, кажуть коли Бог забирає розум, то втричі дає або в чотири рази більшу силу. Ще у нас в усіх у пам’яті, коли, скажімо, на великих масивах, в цілих регіонах проводилося осушення земель, проводили осушення вкидалися величезні гроші мільйони коштів, а потім через років п’ять-шість на цих же землях починали робити зрошення. Через те сьогодні звичайно по всій країні сумно виглядають ці покинуті напризволяще водоводи, поливні різні системи і тому подібне. І мені видається, що нехай з великим запізненням, але все-таки те, що ми повернулися до цієї проблеми, щоби бодай зберегти те, що залишилося сьогодні, якось вдихнути в нього життя, при чому не вкладаючи бюджетних коштів, а залучаючи туди інвесторів і через те цих три закони, до яких ми вносимо сьогодні доповнення, справді дадуть можливість трішки оживити бодай, в першу чергу зберегти те, що залишилося. І звичайно влити туди гроші інвесторів, тому що обійтися без цього особливо в наших південних районах, та не лише в південних областях, а і в центральних, і в західних сьогодні без зрошення. Це колосальна просто підмога тій аграрній потузі, яку має Україна. Через те "Блок Юлії Тимошенко" віддасть всі свої голоси за цей законопроект.
Народний депутат Олександр Миколайович Ткаченко, фракція комуністів, будь ласка.
Шановні колеги! Безперечно цей законопроект про внесення змін закладено три закони. Закон „Про концесії” і думаю, що в цьому залі більшість знає, що таке концесії. Це не оренда, це передача назавжди. І другий закон про меліорацію земель, і третій – про сільгоспмашинобудування, воно безперечно не стиковується. Якщо вести розмову про меліорацію і про концесію на воду, і на землю, то тут виникають протиріччя. Справа в тому, що земля сьогодні знаходиться в основному в приватній власності. Хто буде передавати землю в концесію? Хто буде канали передавати донецький, кримські канали, в чию концесію? Воду передати в чужі руки це по-державному чи не по-державному? Я думаю це антидержавний закон, це антидержавні поправки, ми не можемо сьогодні допустити, щоб ресурсами, водою розпоряджалися хтось. Сьогодні розпоряджаються енергетикою, сьогодні ми віддали в оренду багато промислових підприємств, де ця промисловість, чому вона не наповняє бюджет, а за рахунок громадян наповнюємо бюджет. Тому я думаю, що із цих трьох законів лише заслуговує один законопроект, який входить в склад цієї трійці, це закон про, поправка до закону про сільгоспмашинобудування. Ви, шановні колеги, зрозумійте, 2 мільйони 600 тисяч орошених земель і матеріально-технічна база в 30 мільярдів карбованців, це еквівалентно 50 мільярдам доларів передається в концесію, в чиї руки. Я думаю, що ми не маємо права прикрити два антидержавні закони одним законом про сільгоспмашинобудування. Якщо ми його вичинимо, за цей закон можна проголосувати, ну закон про концесію і про меліорацію земель.
Дайте можливість завершити.
Я просив би не підтримувати, це антидержавний закон.
Микола Харитонович Шершун, будь ласка, мікрофон.
Микола Шершун, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, незважаючи ні на що, Україна завжди славилася своєю сільськогосподарською продукцією. Роблячи ставку на розвиток сільського господарства, ми ніколи не програємо, а тільки виграємо. Але ситуація, яка на сьогоднішній день склалася в держави, вимагає наших зусиль і допомоги у підтримці сільгоспвиробників. Зокрема, надзвичайно важливо відновити роль меліоративних систем та сприяти підвищенню ефективності використання цих земель. На мою думку законопроект, який на разі внесений на розгляд, спрямований саме на допомогу нашим аграріям. Виконання положень закону сприятиме розвитку зрошувального землеробства, а також поступовому відновленню повноцінної роботи всього меліокомплексу, а це і створення додаткових робочих місць, і поліпшення екологічного стану угідь. І ще одне. Якщо вдало спрацює механізм усієї інфраструктури, то можна говорити про гарантоване збільшення виробництва сільськогосподарської продукції і поліпшення економічно-фінансового стану українських сільгоспвиробників. Фракція „Блок Литвина” завжди виступала за ті законопроекти, які спрямовані на розвиток сільського господарства та підвищення продуктивності сільгоспвиробників. А тому і зараз ми вважаємо за доцільне прийняти даний законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо галузі зрошувального землеробства завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо галузі зрошувального землеробства. Реєстраційний номер 2632. Прошу голосувати. [[13:42:36]] За-340 Рішення прийнято. Продовжуємо роботу на 15 хвилин до 14-ї години 15-ти хвилин, А зараз оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житловий фонд соціального призначення". Реєстраційний номер 3480. Доповідач – перший заступник міністра з житлово-комунального господарства Лотоцький Орест Богданович. Співдоповідач – заступник Голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Попов Олександр Павлович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону „Про житловий фонд соціального призначення". Необхідність таких змін викликана тим, що при впровадженні його у життя виникли деякі двозначності щодо тлумачення окремих норм, а також необхідність уточнення деяких процедурних моментів. Зокрема, пропонується внести зміни такого змісту, що правом взяття на квартирний облік користуватимуться громадяни, для яких таке житло буде, а в чинному законі норма є єдиним місцем проживання. Із закону пропонується вилучити норму щодо підстав для зняття громадянина із соціального квартирного обліку у разі одержання ним кредитів на будівництво чи придбання житла, оскільки треба певний час, щоб пройшов від періоду одержання кредитів, а потім будівництво чи одержання такого житла. Тому пропонується цю норму також вилучити. Крім того, передбачається, що для підтвердження права на соціальний квартирний облік, громадянин повинен подати відомості про майно за останні п’ять років з метою недопущення умисного погіршення майнового стану або зловживань з одержанням такого житла. У разі штучного погіршення житлових умов органи місцевого самоврядування мають право відмовити громадянинові у взятті на соціальний квартирний облік протягом п’яти років. Ця норма сьогодні передбачена у діючому житловому кодексі у статті 35. Громадяни, які відповідно до умов цього закону втратили право перебувати на соціальному квартирному обліку за їх згодою можуть бути включені до списків громадян, які мають право побудувати і придбати доступне житло, відповідно до законодавства. Оскільки утримання житлового фонду соціального призначення буде здійснюватися за рахунок плати за послуги з утримання будинків і споруд та при будинкових територій пропонується кошти, отримані за наймання житла спрямовувати на формування та капітальний ремонт житлового фонду соціального призначення. Законопроектом також пропонується.
Дайте можливість завершити.
соціального житла, державної допомоги на оплату у вигляді субсидії. І деякі інші уточнюючі норми. Законопроект підтримано профільним комітетом Верховної Ради. Уряд просить також підтримати його у першому читанні. Дякую.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Попов Олександр Павлович, заступник голови комітету. Будь ласка, висновок комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Четвертого лютого поточного року наш комітет профільний розглянув проект цього закону і ознайомився з висновками, які були надані міністерствами, Кабінетом міністрів України, а також Комітетом Верховної Ради з соціальної політики та праці. В цілому цими відомствами нашими колегами цей законопроект був підтриманий. Є серйозні зауваження, ну зауваження, в принципі, Головного науково-експертного управління, який пропонує за результатами розгляду в першому читанні направити законопроект на доопрацювання, але ми зважили всі „за” і „проти” і, розуміючи, що зміни і доповнення, які пропонуються зараз цим законопроектом, вони, в принципі, не змінюють ту політику, яка затверджена прийнятим раніше законом і діючим сьогодні. і тому наш комітет, вважає, за доцільним рекомендувати верховній Раді прийняти цей законопроект у першому читанні і зауваження, які висловленні Головним науково-експертним управлінням може бути доопрацьовані і враховані при підготовці до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка, Олександре Павловичу. Шановні колеги, прошу записатись для обміну думками з приводу цього законопроекту. Так, проводиться запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Адам Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, особливо ті співгромадяни, які сподіваються на одержання соціального житла! Я думаю, ми правильно поступили тоді, коли прийняли подібний, але давайте уважно подивимось, що пропонує профільне міністерство, які кардинальні зміни у цей закон. Якщо ми з вами проголосуємо ці зміни, то ніколи той, хто має право одержати соціальне житло його не одержить. Будь ласка, зміна, яка стосується десятої статті, де говорить про те, що зараз той, хто має право стати на соціальне житло, подає необхідні документи і стає. Йому вводиться критерій: останніх 5 років, що ти заробляв і що ти мав. А чому не десять? Чому п’ять? Тому що за 5 років людині щось було, значить, це безпосередня підстава відмовити його поставити на чергу на соціальне житло. Більше того, почитайте зміни до 29 статті закону. Якщо зараз у діючому законі фінансування соціального житла здійснюється за рахунок Державного бюджету, то зараз 29 стаття пропонує забрати Державний бюджет, а перекласти фінансування будівництва соціального житла і утримання на місцеві бюджети. Це реально? Не реально. І я думаю, ті, хто доповідав від комітету профільного, треба було подумати, де візьмуть місцеві бюджети кошти на соціальне житло, на соціальне житло. І найголовніше. Найосновніше, яке заховано за досить красивою поправочкою. Там, де перераховується перелік, що таке соціальне житло, сьогодні у визначенні термінів додали два слова „для тимчасового проживання”. Тобто ви не будете мати житла, ви будете його мати для тимчасового проживання – гуртожиток. Це драконівський закон і я не знаю, як міністерство може вносити, а ми за таке голосувати.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, Адам Іванович Мартинюк дав деякий аналіз статей цього законопроекту, зміни, які вносяться. Але я хочу сказати про інше. Ми всі йшли сьогодні вдень сюди у сесійну залу із сподіванням почути так щороку розрекламований пакет антикризових законопроектів, які би дали змогу вийти безболісно з кризових явищ економіки. Так ось, до речі, один з дієвих ресурсів у всьому світі – це розгортання будівництва житла для людей, тому що це можливість підняти і дати, зайняти і робочу силу, це можливість залучити свої металургійні підприємства, свої будівельні індустрії і тому подібне. Що нам дає цей законопроект? Він не дає нічого. І від того відчуття, яке сьогодні домінує у суспільстві, відчуття „безнадёги” цей законопроект це відчуття психологічного некомфорту тільки посилить. Чому? Та тому що немає відповіді на головне запитання: „Хто, яким коштом повинен і буде, і має фінансувати спорудження цього соціального житла?” Я звертаюсь до народних депутатів України із індустріальних регіонів, із інших територій. Де у вашому місті будується таке соціальне житло, коли воно останній раз було здано, скільки люди отримали квартири? Нуль, тому що у бюджеті – нуль і житла – нуль. І оці гуртожитки робітничі, які колись розглядались, як молодіжні, де вирувало життя, сьогодні перетворюються у звичайнісіньку воронню слободку, бо життя там не вирує, життя там завмирає. Справа у тому, що соціального житла на Україні немає. Я вам тільки одну цифру, я вже з трибуни про неї казав. Ми двічі підряд, наш комітет просив 69 мільйонів гривень всього-на-всього або закінчити спорудження, так званих будинків для безпритульних і бездомних громадян. МИ отримали на цйе рік нуль. Тому такі законопроекти під красивими вивісками слід розглядати, як звичайнісіньке лукавство. Ніякому соціальному житлу.
Шановні колеги, завершено обговорення законопроекту, реєстраційний номер 3480. Ніхто не наполягає з тих фракцій, які не скористались правом виступу? Перед голосуванням народний депутат Олександр Попов, будь ласка.
Шановні колеги, я просто хотів до Адама Івановича. Адаме Івановичу, якщо можна, послухайте, будь ласка. Ви просто кинули камінь в огород нашого профільного комітету, то я хочу сказати, що у поправках, про які тут йдеться, говориться про те, що кошти виділяються з Державного бюджету, але як субвенції місцевим бюджетам. Це краще, ніж фінансувати централізовано через якесь міністерство. Тобто не кажіть, що ми погодили варіант, що Державний бюджет не буде фінансувати цю програму, це просто не правильно.
будь ласка, репліка Адам Мартинюк.
Будь ласка, відкрийте сьому сторінку, восьму сторінку законопроекту. Ліва частина, сімнадцята правка, стаття 29: „Формування житлового фонду соціального призначення здійснюється за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, а також коштів приватних юридичних та фізичних осіб. Правка в правій стороні: формування житлового фонду соціального призначення здійснюється за рахунок коштів місцевих бюджетів юридичних та фізичних осіб. Де тут державний бюджет? Читайте, будь ласка.
Так, шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставиться на голосування пропозиція комітету, прошу голосувати, підготуватись до голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про житловий фонд соціального призначення” [[реєстраційний номер 3480]]. Прошу голосувати. [[13:54:07]] За-186 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування друга пропозиція – про направлення на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 3480]] про внесення змін до Закону України „Про житловий фонд соціального призначення”. Прошу голосувати. [[13:54:38]] За-204 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні колеги, ми зараз маємо розглянути три законопроекти, які стосуються служби в органах місцевого самоврядування. На 15 хвилин ми продовжили нашу роботу. Тому оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" [[реєстраційний номер 3080]]. І я просив би, щоб ми оперативно розглянули і два наступних після того законопроекти. Доповідач - начальник Головного управління державної служби Мотренко Тимофій Валентинович, співдоповідач – голова підкомітету Трайдук Микола Федорович. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Кабінет Міністрів як послідовний крок у напрямі боротьби з корупцією представляє проект Закону про внесення змін до Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування”. Мета: по-перше, посилення відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування за порушення вимог антикорупційного законодавства. По-друге, перетворення присяги посадової особи місцевого самоврядування з простої формальності на взяті цією посадовою особою юридичні зобов’язання щодо сумлінного виконання обов’язків неухильного дотримання законодавства. По-третє, необхідність приведення Закону про службу в органах місцевого самоврядування до Закону „Про державну службу”, оскільки посадові особи місцевого самоврядування вільно переходять на державну службу, зберігаючи ранги і категорії, а ці норми відсутні в Законі „Про місцеве самоврядування”, але мають місце в Законі „Про державну службу”. Це дозволить мати дві додаткові підстави для припинення служби в органах місцевого самоврядування. По-перше, притягнення посадовою особою місцевого самоврядування судом до адмінвідповідальності за дії, передбачені статтями 1, 5 Закону про боротьбу, корупцію, по-друге, за порушення присяги посадовою особою місцевого самоврядування. Є аргументи стосовно того, що це дублює норму Закону про боротьбу з корупцією. Однак в Законі „Про державну службу” це присутнє і, на нашу точку зору, ніяке дублювання в такій справі як боротьба з корупцією шкоди не принесе, а додаткові підстави надасть. Є аргумент стосовно того, що присяга буде трактуватись надзвичайно довільно. Ні, шановні колеги, досвід використання цієї норми в Законі „Про державну службу” говорить, що порушення присяги – це вкрай важкі випадки і застосовуються надзвичайно рідко, тільки у випадку, коли ми хочемо не надати далі.
Завершуйте, будь ласка.
працювати в цих органах. На думку Кабінету Міністрів, цей закон підвищить відповідальність посадових осіб місцевого самоврядування. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету. Микола Федорович Трайдук, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Перепрошую. Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування” внесений Кабінетом Міністрів України з метою підвищення рівня відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування за порушення присяги посадової особи місцевого самоврядування та вимог Закону України „Про боротьбу з корупцією”, а також у разі відмови від складання присяги. По наслідках обговорення цього питання комітет, маючи свої зауваження, але підтримуючи ініціативу уряду щодо удосконалення законодавства в частині посилення відповідальності посадових осіб місцевого самоврядування за порушення вимог антикорупційного законодавства та виконавської дисципліни, дійшов до висновку: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування”, внесений Кабінетом Міністрів України, за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу, доручивши Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування доопрацювати його з урахуванням зауважень суб’єктів права законодавчої ініціативи і внести на розгляд Верховної Ради України у другому читанні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України та Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією у своїх висновках вважає за доцільне за результатами розгляду законопроекту в першому читанні повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. В той же час Комітет з питань правової політики вважає, що законопроект за наслідками його розгляду Верховною Радою України в першому читанні може бути прийнятий за основу. Зауваження управлінь та комітетів можуть бути враховані при підготовці законопроекту до другого читання. Тому прошу підтримати рішення комітету. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба обговорювати, прошу записатись. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло, що записалися для виступу. Адам Мартинюк, фракція комуністів, будь ласка. Потім Олег Зарубінський.
Шановні колеги, доповідач і співдоповідач, особливо співдоповідач, вас ознайомив із аргументами, які Науково-експертне головне управління дало і комітети відповідні профільні, суть якого зводиться до того, що без такого закону жити можна, тобто дійсно є дублювання. Але, мабуть, нічого страшного, якщо ми ще один закон приймемо, якщо просить управління, що хочуть ще одного закону. Хоча воно врегульовано в інших законах, то ми ложкою масла кашу не зіпсуємо. Тобто можна голосувати. Хоча, дійсно, при підготовці до другого читання треба подивитися для того, щоб не було дублювання, бо, наприклад, там двозначність по присязі державного службовця є. Поскільки державний службовець приймає присягу один раз. Щоб не було так, що при зайнятті кожної посади, щоб ми заставляли відповідно до цього двозначності законопроекту, щоб він кожного разу не прийняв по-новому присягу. Тобто уточнити при другому читанні, що державний службовець так, які є у базовому законі приймає присягу державного службовця один раз. Тобто ми законодавчого поля цим зконом не зіпсуємо, тому пропоную підтримати.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський. „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ви знаєте. Не заважаючи на критику, яка лунала і яка міститься в висновках науково-експертного управління, на наш погляд, на погляд фракції „Блоку Литвина”, ідея абсолютно є слушною. За багатьма позиціями працівники, або люди, які працюють в органах місцевого самоврядування прирівнюються до державних службовців за багатьма позиціями. І що стосується певних, як зараз можна казати пільг, і що стосується працевлаштування, і таке інше. Я не хотів би весь цей спектр зараз висвітлювати. Якщо це так, то, очевидно, має бути прирівнення і в плані не тільки прав, але і в плані обов’язків. Якщо державний службовець підпадає під декілька диспозицій, обов’язків в контексті недопущення якихось корупційних дій, очевидно, це має бути перенесено і на працівників місцевого самоврядування. Якщо це не може бути здійснено автоматично, тоді, очевидно, питання має стояти таким чином, що ми маємо це врегулювати нормою закону. Але тут я хотів би до Тимофія Валентиновича звернутися, Тимофій Валентинович, я до вас [[потім, Володимире Михайловичу]]. А я хотів сказати про одну норму, очевидно, яку ви маєте ініціювати, щоб була якось унормована або якось регламентована при підготовці до другого читання як автори законодавчої ініціативи. Мова йде про припинення служби в органах місцевого самоврядування внаслідок порушення присяги. Оцей недолік там, де немає жодних критеріїв, що вважати порушенням присяги – раз, який механізм, який визначає після порушення присяги усунення людини не виписаний ні тут, а навіть в Законі діючому „Про державну службу”. І це тому, очевидно, і так рідко, внаслідок порушення присяги державний службовець перестає таким бути. Коли немає механізму, тоді важко реалізувати навіть правильну норму закону. І тому я пропоную якраз.
Завершуйте, будь ласка.
якраз з цим розібратися, і до другого читання ви маєте теж право внести поправку. Все інше мені здається абсолютно логічно і коректно. Ми за основу будемо голосувати. Дякую.
Замість Єресько народний депутат Писаренко, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановні колеги! Це, дійсно, той випадок, як і сказав тільки що Адам Іванович, що це той випадок, коли закон, фактично, не створює нічого нового, але ви знаєте, якщо ми будемо підтримувати такі законопроекти в цілому, то ми тільки збільшуємо обсяг роботи Верховної Ради. Невже в нас сьогодні немає більш важливих законопроектів, які ми могли б розглядати? Ви знаєте, ну от дуже важливий законопроект, можливо, він якийсь час, якийсь там некритичний, некризовий, він міг би стати предметом розгляду Верховної Ради. Але що цей законопроект нам дає? Він дає те, що ми вносимо норму ще в один закон, що чиновники не повинні займатися корупцією? Ну, не повинні, звичайно. Навіщо нам це? Давайте в кожний закон будемо писати, що не повинні займатися корупцією. Давайте другу норму, яку вони пишуть, що чиновника можна звільнити, якщо він не складе присяги. Так він не стане чиновником, якщо він не складе присяги. Якщо ми вносимо норму за те, що він не буде державним службовцем після того, як він порушить присягу, так, звичайно, давайте підходьте тоді дуже виважено до цієї норми. Ми всі пам’ятаємо, як Президент направо і наліво звільняє і суддів Конституційного Суду і будь-кого іншого за порушення присяги. А що таке порушення присяги? Ми всі з вами давали присягу, і ми знаємо, що визначити, що таке порушення присяги, це надзвичайно велика проблема. Якщо хтось хоче за це звільняти, то давайте визначимо критерії і як до цього підійти. Але у цьому законі ми це не зробимо, я відразу говорю. І навіть у другому читанні ми це не зробимо. Тому цей закон не несе нічого, ніяких новел сьогодні у правовій площині. І якщо Верховна Рада буде йти по тому принципу, що давайте ухвалювати будь-що, щоб просто працювати, то ми таким чином не здобумо народної поваги. Тому я вважаю, що нам взагалі потрібно такі законопроекти відсікати ще на питанні розгляду на погоджувальній раді. Цей законопроект може розглядатися, коли немає в країні світової кризи. Я розумію, уряд також має право на те, щоб робити такі законопроекти. Але я хотів би, щоб такі законопроекти у нас лежали до того часу, коли буде все спокійно в країні. Дякую.
Дякую. Юрій Ключковський, одна хвилина, будь ласка. Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Дякую. Я хотів би звернути увагу на те, що Закон про службу в органах місцевого самоврядування є одним з небагатьох статусних законів, який повинен вичерпно регулювати питання проходження служби в органах місцевого самоврядування. У цьому сенсі я би скоріше сказав, що Закон про боротьбу з корупцією в чисто правовому відношенні дещо вибивається з загального правового поля, тому що він визначає санкції за корупцію, які повинні бути в Кримінальному кодексі і в Кодексі про адміністративні правопорушення, а не в окремому законі. Так випливає з доктрини права. Тому мені здається, що неприйняття цього законопроекту , який зараз обговорюється, не під на користь нормальному розвитку і встановленню відповідних обмежень щодо служби в органах місцевого самоврядування. Я дуже прошу шановних колег народних депутатів прислухатися до позиції профільного комітету і підтримати законопроект у першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Пропозиція комітету полягає в тому, щоб прийняти його за основу. Тому я ставлю пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування”, реєстраційний номер 3080. Прошу голосувати. За основу. Прошу голосувати. [[14:08:05]] За-325 Рішення прийнято. Шановні колеги! Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. Після перерви ми продовжимо розгляд законопроектів, визначених розкладом на вівторок, 31 березня.