Шановні колеги, прошу підготувати до реєстрації, ввімкніть систему рада. Реєструємося. [[16:02:17]] Зареєструвалося –388 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Так, шановні колеги, так, як ми і домовлялися, я зроблю оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України “По статус народного депутата України”, статтею 4.2.1 і 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України, та протоколу установчих зборів народних депутатів України від 7 вересня 2005 року, інформую про сформування у зв’язку з реорганізацією фракції наша Україна депутатської фракції політичної партії Реформи і Порядок, скорочено фракція партії Реформи і Порядок. До складу депутатської фракції партії Реформи і Порядок входять 15 народних депутатів України. Керівником депутатської фракції обрано народного депутата України Соболєва Сергія Владиславовича. Уповноваженими представниками фракції обрано народних депутатів: Соболєва Сергія Владиславовича, Бондаренка Володимира Дмитровича, Філенка Володимира Пилиповича. Весь список буде вирішений. Шановні колеги, є партія Реформи і Порядок, є в мене відповідні документи Міністерства юстиції, які говорять про те, що від 2 серпня 2005 року є партія політична Реформи і Порядок. Тут все, так би мовити, дуже добре, що ми з вами взяли і погодилися у фракції, взяли тайм-аут, як кажуть і зараз все, так би мовити, узаконено і відповідає дійсному стану речей. Продовжуємо розгляд питань за скороченою процедурою – це ті питання, які у нас вчора залишилися нерозглянутими. Розглядається питання Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вікових обмежень для зайняття посади державними службовцями та науковими працівниками]]. Скорочена процедура. Реєстраційний номер 7648. Доповідач автор ініціативи Мусіяка Віктор Лаврентійович, будь ласка.
Шановні народні депутати! Відповідно до діючого Закону “Про пенсійне забезпечення”, “Про державну службу” встановлено, що граничний вік перебування на державній службі становить 60 років для чоловіків і 55 років для жінок. В разі необхідності керівник державного органу за погодженням з начальником Головного управління державної служби при Кабінеті Міністрів України може продовжити термін перебування на державній службі, але не більше ніж на 5 років. Крім того у виняткових випадках після закінчення цього терміну державні службовці можуть бути залишені на державній службі лише на посадах радників, або консультантів за рішенням керівника відповідного державного органу. Крім того, виникла проблема, коли мова йшла про залишення на посаді керівників вищих навчальних закладів осіб, які досягли 65 річного вже ніби граничного віку. І Конституційний Суд за поданням 56 народних депутатів 7 липня 2004 року дав висновок, визнати таким, що не відповідає Конституції України, є не конституційним положенням відповідно до якого граничний вік кандидата на посаду керівника вищого навчального закладу третього або четвертого рівня акредитації не може перевищувати 65 років. Положення абзацу 2 частини 1, статті 39 Закону України “Про вищу освіту” визнаний не конституційним і втрачає чинність. Законопроектом пропонується привести в чинність Закони України, що регулюють відносно у сфері державної служби та у сфері наукової діяльності у відповідність з вимогою Конституції України, ось про які положення я говорю. Крім того стаття 24 Конституції ви знаєте передбачає, що громадяни України мають рівні конституційні права і свободи, і рівними перед законом, крім того, відповідно до частин другої цієї статті не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання за мовними або іншими ознаками. Серед таких ознак, безумовно, є вік громадянина, а отже щодо віку не може бути встановлено обмежень прав свобод людини і громадянина. Міжнародна організація праці також сказала, що щодо людей похилого віку не може бути обмежень щодо їх права на працю. Вони мають право працювати допоки вони бажають самі працювати, звичайно, при наявності відповідних даних, що вони можуть працювати за станом здоров’я і так далі. Є обмеження законом установлені, де є умови природні, звичайно, вони визнаються, і обмеження такі встановлюються. Наприклад, коли мова йде про працівників правоохоронних органів, військовослужбовців, тощо. Ну, і для робітників, співробітників вищих навчальних закладів, наукових установ також пропонується внести відповідну зміну, яка передбачає зняття ось цього обмеження. Треба сказати, що практика країн розвинутої демократії.
Дайте можливість завершити.
Німеччини, Нідерландів, Франції і так далі свідчить про те, що пенсійний вік означає право державного службовця або науковця на оформлення пенсії, ні в якому разі не передбачає вимоги без власного бажання особи, що досягла пенсійного віку залишити роботу чи посаду, яку ця особа обіймає. Таким чином, проект закону усуне заперечності, що виникли в законодавстві України про державну службу, у законодавстві про наукову, науково-педагогічну діяльність і вимогам до Конституції України, також міжнародними нормативними актами документами в сфері захисту прав людини та реалізації права на працю. Більше того, скажу вам, що проект не тягне за собою додаткових бюджетних витрат, отже не потребує фінансово-економічного обґрунтування. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від профільного комітету Віталій Олуйко, Комітет з питань державного будівництва та місцеве самоврядування.
Шановні народні депутати, під час обговорення на засіданні народними депутатами України, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування висловлені деякі зауваження до даного законопроекту. Зважаючи на що комітет погоджується з рішенням Комітету з питань науки і освіти та висновком Головного науково-експортного управління щодо прийняття даного законопроекту за основу і при розгляді його в першому читанні з врахуванням у подальшому висловлених до нього зауважень і пропозицій суб’єктів законодавчої ініціативи. За – проголосувало 9, проти – 2 народних депутатів.
Так. Дякую. Будемо обговорювати? Все ясно. Шановні колеги, я пропоную підтримати мудрі рішення комітету і авторів законодавчої ініціативи і підтримати цей законопроект в першому читанні. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вікових обмежень для зайняття посади державними службовцями та науковими працівниками. Реєстраційний номер законопроекту – 7648. Прошу голосувати. [[16:11:01]] За-217 По фракціях, будь ласка. „Наша Україна” – 0 , комуністи – 56 , „Регіони України” – 49 , Народна партія – 29, Блок Тимошенко – 35, Українська народна партія – 0, соціалісти – 1 , соціал-демократи об’єднані – 0 , „Єдина Україна” – 4 , „Демократична Україна” – 18 , Партія промисловців і підприємців – 13 , Народний рух України – 1 , позафракційні – 11. Є пропозиція проголосувати про переголосування. Хто за дану пропозицію прошу голосувати. [[16:11:55]] За-227 Прийняли рішення. Шановні колеги, тут ми обмінялися думками, мені нагадали, що є рішення Конституційного Суду про обмеження, зняття вікові. А ми це підтверджуємо, цим законом ми підтверджуємо рішення Конституційного Суду, точніше, ми врегульовуємо і законом це рішення. Це буде, маслом каші, як кажуть, не зіпсуєш. Я ставлю на голосування про прийняття за основу закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вікових обмежень для зайняття посади державними службовцями та науковими працівниками. Реєстраційний номер 7648, прошу голосувати. [[16:13:08]] За-245 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. „Наша Україна” – 0, комуністи – 56 , „Регіони України” – 50, Народна партія – 37, Блок Тимошенко – 38, Українська народна партія – 0 , соціалісти – 0, соціал-демократи об’єднані – 0, „Єдина Україна” – 18, „Демократична Україна” – 17, Партія промисловців і підприємців – 14 , Народний рух України – 0, позафракційні – 15. Я так розумію, що в другому читанні є заперечення його приймати, так? Зрозуміло. Цибенко мікрофон, будь ласка.
Спасибі, Адаме Івановичу. Шановні колеги, шановний Адам Іванович! Я сьогодні в порядку денному на сьогоднішній день, але останнім в порядку денному для розгляду за скороченою процедурою стоїть законопроект номер 7529 “Про зміни до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[щодо пільгового забезпечення скрапленим балонним газом]]. Питання надзвичайно болюче. Соціальне. І потребує свого негайного вирішення. Я просив би, щоб ми зараз користуючись тим, що ми саме в цій процедурі зараз працюємо, щоб ми розглянули цей законопроект. Він займе у нас 5 хвилин, не більше.
Шановні колеги, не буде заперечень? Тоді воля ваша. Розглядається проект Закону “Про внесення змін до Закону України про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту щодо пільгового забезпечення скрапленим газом, реєстраційний номер законопроекту 7529. Автор ініціативи законодавчої народний депутат Нощенко Микола Петрович, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Шановні виборці! До мене, як народного депутат України, як і до моїх колег, надходять численні звернення від інвалідів і учасників Великої Вітчизняної війни з приводу повернення пільгового скрапленого балонного газу для побутових потреб. Зачитаю лише останнє. Це вчора прийшло звернення від інвалідів - учасників війни [[Сумська область, Кролевецький район, село Бистрик]]. Степанкова Катерина Іванівна пише так: “ У кінці березня 2005 року новий уряд відібрав один балон газу, що видавали на рік навіть при Кучмі. Цей один балон нам дуже потрібний. Ми, інваліди, дуже стурбовані цим проступком і просимо народних депутатів повернути нам цей балон газу”. Два слова про історію цього питання. 10 років поспіль ця пільга надавалася у відповідності до Закону “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”, але у цьому році чиновники дочиталися, що у цьому законі немає слова “ скраплений газ”, є пільга на природний газ. Я це питання піднімав з цієї трибуни 6 липня і звертався до Прем’єр-міністра Тимошенко Юлії Володимирівни, бувшого прем’єра, з проханням внести ці два слова у постанову Кабінету Міністрів і врегулювати це питання. Тим більше, у бюджеті 2005 року 36 мільйонів 686 тисяч на ці цілі передбачені. Проте уряд не почув прохання моїх виборців, які я озвучував з цієї трибуни. Тому пропонується, щоб врегулювати це питання, внести ці два слова у пунктах п’ять, частин 12, 13, 14, 15 Закону “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” і записати після слів “за користування комунальними послугами [[газом, електроенергією та іншими послугами]] доповнити відповідно словами „та скрапленим балонним газом для побутових потреб). У пункті сім статті 16 цього ж закону також записати ці два слова. Додаткових бюджет них коштів в цьому році, а в послідуючому ми будемо передбачати, не передбачаються, так як це передбачено вже у бюджеті. Висновок Головного науково-експертного управління і профільного комітету позитивний, за що я вам вдячний. Прошу підтримати цей законопроект. Це буде дійсно турботу про наших інвалідів. Дякую.
Дякую, Микола Петрович. Маленьке уточнення: не тільки ваші виборці, а виборці усіх нас вимагають це зробити. А ми вам дякуємо, що ви виступили з такою ініціативою. Будемо голосувати? Давайте голосуємо. Записані на виступ? Немає у мене записаних на виступ із цього питання. Шановні колеги, давайте проголосуємо. Тут все зрозуміло, як божий день. Голосуємо. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту [[щодо пільгового забезпечення скріпленим балонним газом]]. Реєстраційний номер 7529. Прошу голосувати. [[16:19:00]] За-296 Шановні колеги, тут два речення. Можливо, якщо буде ваша воля, приймемо одразу його як закон. Нема заперечень? Голосуємо про прийняття як Закону про внесення змін до Закону України про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту [[щодо пільгового забезпечення скріпленим балонним газом]]. Реєстраційний номер 7529. Прошу підтримати як закон в цілому. [[16:19:40]] За-315 Дякую. Я ще раз повторюю, ви мені не кидайте у вічі. У мене є комп’ютер, який мені показує що. Ви доказуйте там ідіть, а не мені доказуєте! Уйди звідси! Я ще раз повторюю, у мене є комп’ютер, на якому все висвітлюється. Я не буду замість вас бігати туди, ви виясняйте у секретаріату. Культурний письменник знайшовся! Там доказуйте, а не мені! Ідіть, подивіться у мене на комп’ютері. Так, вибачте за емоції, продовжуємо розгляд питань повторного першого читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо питань розвитку іпотечних відносин]] [[повторне перше читання]]. Реєстраційний номер 7482. Доповідає заступник міністра фінансів Лісовенко Віталій Васильович. Підготуватися Святашу. будь ласка.
Шановні колеги, розвиток іпотечного кредитування насамперед залежить в будь-якій країні від адекватного і комплексного законодавства, яке має базуватися на дуже простому принципу – це надійний захист всіх учасників іпотеки як кредитора, так і позичальника. В даний момент у нас існує іпотечне кредитування, але воно розвивається, на жаль, не тими темпами і не з тою динамікою, яку ми хотіли б мати. Незважаючи на те, що останнім часом у нас намітився прогрес у прийнятті відповідних законодавчих та нормативних норм щодо іпотеки, все ж таки залишається дуже багато питань щодо узгодженості багатьох таких документів між собою, тому, шановні народні депутати, на ваш розсуд і на голосування щодо першого читання пропонується законопроект , який вносить зміни до 23 законів України щодо проведення у відповідність.
Шановні колеги, просто ви, Олександре Миколайовичу, напевно, не чули. Я сказав: доповідає заступник міністра фінансів Лісовенко Віталій Васильович. Продовжуйте.
Дякую. Тому, якщо підсумувати, про що цей законопроект, ставиться декілька цілей в цьому законопроекті. По-перше, це узгодити весь термінологічний апарат, який існує у нас в законодавчому полі, до єдиного знаменниками, щоб щонайменше термінологія була єдина в законодавстві щодо іпотеки. І, по-друге, це забезпечити надійний захист всіх учасників іпотечного кредитування, як на стороні кредитора, так і на стороні осіб, які будуть брати іпотечні кредити. Основні проблеми іпотечного кредитування, крім іншого, крім законодавчого врегулювання, це дефіцит довгострокових та дешевих кредитних ресурсів по іпотеці. І це, на жаль, приводить до того, що процентні ставки по таких кредитах надзвичайно великі. Ми вважаємо, що з прийняттям цих змін до законодавства на Україні буде більше можливості залучати довгострокові і дешеві ресурси на ринок, і таким чином, ціна іпотеки, ціна житла і розвиток взагалі ринку нерухомості отримає додатковий позитивний поштовх. Просимо вас підтримати в першому читанні. І під час доопрацювання ми врахуємо будь-які зауваження, пропозиції народних депутатів. Дякую.
Дякую, Віталій Васильович. Сідайте, будь ласка. Від комітету – Святаш Дмитро Володимирович, Комітет з питань фінансів і банківської діяльності.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! На ваш розгляд в процедурі повторного першого читання внесено проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо питань розвитку іпотечних відносин. Цей законопроект внесений Кабінетом Міністрів, і він входить до пакету законопроектів реалізації програми “Територія якісного житла”. Я хочу вам нагадати, що вже ми неодноразово розглядали ці законопроекти саме в цій залі і саме 21 червня законопроект розглядався на засіданні Верховної Ради України. Він ще тоді був рекомендований Комітетом до прийняття за основу, але, нажаль, був направлений на повторне перше читання. Цей законопроект був доопрацьований до повторного першого читання. в доопрацюванні приймали участь народні депутати України, члени Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Я хочу одразу наголосити на тому що до іпотеки земель і особливо земель сільськогосподарського призначення цей законопроект не має ніякого відношення. Він направлений лише на законодавче вдосконалення сфери фінансування житлового будівництва. Цей законопроект передбачає формування єдиного підходу в регулюванні правовідносин пов’язаних із забезпеченням виконання зобов’язань, які складаються в системі іпотечного кредитування, будівництва житла, визначення та встановлення принципів правових і організаційних засад, залучення коштів фізичних і юридичних осіб в управлінні з метою фінансування будівництва житла та особливості управління цими коштами. Прошу ще урахувати наступне, що в ході опрацювання виник невеличкий технічний збій, що призвів до маленької технічної помилки, а саме, зміна до запису 8 підпункту 2-ого, пункту 17, розділу першого цього законопроекту, що стосується змін до частини першої статті 2 Закону України про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю не потрібна. Це питання уже врегульовано відповідною зміною до статті 11 цього Закону. Я прошу внести це до стенограми. Дякую за увагу. І прошу підтримати пропозицію нашого Комітету про прийняття проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України за основу і в цілому як Закон. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Будемо обговорювати? так, тоді з мотивів голосування, будь ласка, Микола Оніщук і Віктор Терен, і Надрага.
Дуже дякую, шановний Головуючий. Микола Оніщук, Фракція політичної партії промисловців підприємців. Шановні колеги, законопроект, дійсно важливий і скерований на врегулювання відносин пов’язаних з іпотечним кредитуванням, насамперед, будівництва. І в цьому сенсі він вартий підтримки. Разом з тим є два зауваження, які щонайменше повинні бути опрацьовані і урядом як автором законодавчої ініціативи під час. якщо він буде проголосований, його підготовки до другого читання. Йдеться про те, що законопроект передбачає, що кошти фінансові можуть передаватися в довірче управління, по суті, тим організаціям, які будуть залучати ці кошти для будівництва. І тому, маючи на увазі досвід довірчих товариств, які ми проходили у 90-х роках, необхідно посилити інститути захисту щодо управління вказаними фінансовими ресурсами, а відтак щонайменше є передчасною відміна інституту страхування фінансових ризиків, які можуть виникнути.
Так, будь ласка, Віктор Терен. Надрага за ним.
Дорогі друзі! Я хотів би пояснити тут ситуацію, яка тільки що в мене вийшла із Адамом Івановичем. Ситуація така: в 7 годин ранку, я повторюю, в 7 годин ранку я записався на виступ. Заявка на виступ лежала там, але Секретаріат працює так, що в комп’ютер це не було введено. Тобто, чому Секретаріат не вводить наші заявки на виступ, я не знаю, питання до Зайчука і до інших. Я перепрошую перед Адамом Івановичем, в нього, дійсно, на комп’ютері цього не було. Але зрозумійте і нас, наша фракція хотіла заявити свою позицію. Ми записалися, а виступу нам не дали. Дякую.
Дякую. Я приношу вибачення. Мабуть, великої вини в Секретаріату немає. Є наша з вами вина, що ми переставили питання. Вони просто не вступили. Тобто ми всі потрошку винні, на жаль. Ми всі потрошку винні. Так, будь ласка, Василь Надрага, мікрофон.
Уважаемые коллеги! То, что нужно соответствующим образом отработать ситуацию по вопросам ценных бумаг и фондового рынка, это понятно, это сомнений не вызывает. Но я считаю, что ко второму чтению все-таки необходимо заложить механизмы, продумать ситуацию касательно двух составляющих: первое – чтобы у нас не выросла стоимость ипотечного кредитования, потому что уплата государственного сбора, соответственно, приведет к тому, что это ляжет на себестоимость ипотечного кредитования. И соответственно заложить механизмы, которые не дадут возможность увести часть договоров в тень. Потому что соответственно легче не платить, легче не отдавать деньги государству, не отдавать их в бюджет, а просто обойти по тем или иным механизмам. Поэтому думаю, что, если эти два момента будут учтены, то в принципе закон вполне имеет возможность получить путевку в жизнь и в конечном варианте. Во всяком случае такова позиция Народной партии Литвина. Спасибо.
Михайло Мельничук, фракція соціалістів, і будемо визначатися.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України стоїть на тих позиціях, ми вже голосували, не голосували, ми вже розглядали це питання. Законопроект, який поданий сьогодні на розгляд парламенту, на минулому голосуванні набрав всього-на-всього 35 голосів. Суттєвих змін і доповнень до повторного читання ми не бачимо. Тому фракція не буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо питань розвитку іпотечних відносин]], реєстраційний номер 7482. Прошу визначатися. [[16:31:31]] За-161 Рішення не прийнято. Оскільки ми його вже направляли на повторне перше, тому відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру" [[щодо системи внутрішніх квот]] [[повторне перше читання]], реєстраційний номер 7568. Доповідає секретар Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Олег Іванович Юхновський. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний головуючий, шановні колеги. Оскільки проект закону вже двічі розглядався в Верховної Ради, я коротко нагадаю зміст проекту та аргументи комітету відповідного рішення. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру", реєстраційний номер 7568, внесений урядом, пропонує вилучити поняття квот В та С з механізму внутрішнього регулювання ринку цукру як таких, що обмежують зовнішньоекономічну діяльність суб’єктів господарської діяльності та суперечать принципам СОТ. Крім того зазначений законопроект скасовує положення статті 3 пункту 11 щодо обов’язкового вивозу цукру, виробленого з імпортної сировини як таке, що суперечить нормам СОТ та викликає численні зауваження країн-членів СОТ в переговорному процесі. Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув проект 7568 та пропонує його відхилити, або залишив своє попереднє рішення без змін. Які аргументи комітету? По-перше, квотування виробництва не суперечить вимогам СОТ, трактування урядом квот В та С як обмежувальних при експорті є просто алогічними. По-друге, вилучення із тексту базового закону пункту 11 статті 3 суперечить інтересам національних виробників, оскільки він гарантує, що внутрішній ринок поповнюється виключно за рахунок цукру, виробленого із цукрових буряків за державної підтримки відповідно до діючого базового закону. Якраз ця частина урядового проекту викликала найбільше зауважень сільськогосподарських виробників, цукровиків та народних депутатів – членів комітету. Уважно прочитавши пункт 11 статті 3, я з вашого дозволу зацитую, “виробництво цукру в Україні з імпортної сировини допускається виключно за умови подальшого вивезення готової продукції в повному обсязі за межі України в терміни, передбачені законодавством України”. Не потрібно бути фахівцем-юристом, щоб дійти висновку про невідповідність чинному законодавству останніх урядових рішень щодо ввезення в Україну цукру з цукрової тростини та реалізацію його на внутрішньому ринку. Це є ще одним підтвердженням необхідності збереження пункту 11 статті 3 в діючій редакції для унеможливлення в подальшому маніпуляцій на ринку цукру. Ще раз наголошую, комітет пропонує проект закону 7568 відхилити. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Правда, колеги тут у нас виникла цікава ситуація. Але я думаю ми, мабуть, будемо розглядати. Справа в тому, що це урядові законопроекти. Уряду немає. Але уряд їх не відкликав. Я думаю давайте, мабуть, ми будемо розглядати і визначатися, все-таки вони були у нас. Давайте по хвилині, якщо не будете заперечувати, ті, хто записався. Будь ласка Гінзбург, за нею – Надрага. Будь ласка. По хвилинці, якщо можна.
Шановні народні депутати! Гінзбург 161 виборчий округ. Ми всі знаємо проблему з цукром, що у нас склалася. Ця проблема сьогодні лягла тягарем на наших виборців - ціна цукру. Але я хотіла з цієї трибуни сказати, розглядаючи цей закон. От якщо так дуже примітивно говорити: представляєш, що ти директор країни, Президент країни, і ти керуєш країною. І тобі говорять із якоїсь там організації СОТ: от ти повинен на Україні виробляти стільки цукру, ось тільки стільки. А ти сидиш і думаєш: ні, а чого ж я повинен виробляти стільки, коли моя держава, щоб забезпечити своїх людей дешевим цукром і дати робочі місця, може виробляти 5,6 мільйонів тон цукру в мішках, як говорять. Ні, нам сьогодні нав’язують, а ми з вами приймаємо це. Ми з вами тоді не господарі. Тому я пропоную народним депутатам підходити до рішення цієї проблеми з тієї позиції, що ми являємося хазяїном у своїй країні. І щоб ціна на цукор не була такою дорогою, як зараз, і щоб ми мали робочі місця, і щоб наші колгоспники вирощували цукор, і щоб наші цукрові заводи працювали, ми повинні підійти до цієї позиції, щоб ви всі.
Дякую, Ольга Петрівна. Будь ласка, Василь Надрага. Наступний Мельничук.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги, фракция Народная партия не может поддержать этот законопроект. Потому что суть его заключается в следующем: если мы его принимаем, то соответственно все, кто производит сахарную свеклу и ее перерабатывают в последствии как отечественное сырье, у нас сегодня окажутся невостребованными. Я могу привести только несколько цифр. Посмотрите, если только это все состоится, данный законопроект, то мы сможем сахаром собственного производства обеспечить только 75 процентов от собственной внутренней потребности. То есть, мы из страны, которая вывозила сахар, становимся страной, которая будет ввозить для собственного потребления сахар. И это есть жутко, потому что отсюда есть другие цифры, еще более пугающие – это вопрос о том, что делать со ста сахарными заводами, которые существуют и которые, соответственного, прекратят свое существование. И соответственно, что делать с полумиллионом рабочих мест, которые эта сахарная отрасль обеспечит. Исходя из этого, еще раз повторяю, Народная партия, и ее фракция этот законопроект не поддерживают. Спасибо.
Михайло Мельничук, за ним Соломатін.
Михайло Мельничук, фракція соціалістичної партії України, Чернівецька область, Українська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні радіослухачі, шановні селяни. Уряд, який вже пішов у відставку, знову подав у парламент законопроект, який не буде підтриманий фракцією соціалістичної партії України. Ми наполягаємо на тому, щоб з приводу завозу цукру-сирцю на територію України була створена слідча комісія Верховної Ради України. Вона повинна розібратися, хто стоїть за завозом цукру-сирцю, хто ці люди нехай Україна знає. Хто знищує цукрову галузь України, хто ці люди і нехай дізнається їхні прізвища. Хто винен у знеціненні праці селянина шляхом завозу цукру-сирцю. І, кінець-кінцем, народ України повинен знати, хто відмив 38 мільйонів доларів шляхом завозу цукру-сирцю без дозволу Верховної Ради України. Дякую.
Соломатін передає своє слово Петрову, будь ласка, і будемо визначатися.
Виктор Петров, фракция коммунистов, Винницкая область. Данный законопроект в июле месяце был отклонен Верховным Советом. Но Уряд, который сегодня уже ушел в отставку, продолжает настойчиво проводить политику не в интересах народа Украины. Принятие этого закона сейчас создаст еще 600 тысяч безработных – это будет полностью ликвидирована в Украине сахарная отрасль. Я думаю, что мало того, что мы должны еще раз отклонить этот законопроект. Надо, чтобы Генеральная прокуратура разобралась и следственная комиссия, созданная в Верховном Совете, разобралась, кто тянет эти законопроекты, кто имеет какой интерес, потому что явно эти законы не на интересы народа Украины. Поэтому мы должны сегодня окончательно этот закон отклонить. Когда закон голосовался в июле месяце, здесь была многотысячная массовая демонстрация работников сахарной отрасли, сегодня воспользовались тем, что сегодня сахаровары те, кто производит сахар, они начинают сезон, начали уже работать. Поэтому сегодня все эти люди ждут от Верховного Совета, чтобы их защитили, защитили сахарную отрасль на Украине. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги! Я вам нагадаю, що ми з вами провели досить серйозні парламентські слухання, присвячені проблемам цукру і нашої цукрової промисловості в Україні, прийняли досить серйозні рекомендації у вигляді постанови Верховної Ради України. І, дійсно, найголовніше, що зараз абсолютно не на часі цей законопроект, тому що у нас вже почався активний сезон цукроваріння в державі і праві ті із вас, хто говорив, соромно якось, ми годували цукром півсвіту, а зараз будемо свій, різати заводи так, як це робили, а нехай інші завозять і хтось на цьому наживається. Але закон є і треба визначатися із голосуванням. Я вношу на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України про державне регулювання виробництва і реалізації цукру щодо системи внутрішніх квот. Реєстраційний номер 7568. Прошу визначатися. [[16:41:44]] За-3 Табло червоне, як і буряк цукровий. „За” - тільки 3 голоси. Зрозуміло, що законопроект. По фракціях? Ну, будь ласка, по фракціях. „Регіони України” – один голос. Далі, будь ласка. І два голоси Демократична Україна. Відхилено законопроект. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів]] [[повторне перше читання]]. Реєстраційний номер 7595-Д. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань охорони здоров’я материнства та дитинства Лобода Михайло Васильович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. У доопрацьованій редакції законопроекту про якість, безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини комітет пропонує відхилити підпункт 4 пункту 2 та пункти 5 і 6 попередньої редакції, якими пропонувалося відмінити сертифікацію сільськогосподарської продукції та санітарно-епідемічний нагляд за виробництвом та обігом харчових продуктів, у тому числі з метою захисту населення від інфекційних хвороб. З огляду на викладене просимо Верховну Раду України підтримати проект цього закону, який не потребує додаткових бюджетних витрат. Тобто мова йде про санітарно-гігієнічний контроль із боку санепідстанції за харчовими продуктами та сертифікацію, які завозяться харчові продукти.
Так, дякую Михайло Васильовичу. Сідайте, будь ласка. Так, ті, хто записались. Михайло Мельничук, будь ласка, мікрофон.
Михайло Мельничук фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Українська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Але я хотів би висловитися з цього приводу буквально декілька секунд. Чи взагалі у нас є санітарно-епідемілогічна служба в Україні, у мене дуже багато запитань. Ми маємо випадки, сотні тисяч випадків отруєнь наших громадян від кавунів, які завозяться з Польщі, з Угорщини, звідки хочете, з Туреччини і так далі, це буває більше квітень, травень, червень. А потім, взагалі, чи існують якісь з цього приводу санітарний надзор на наших ринках. Ви підіть, будь ласка, і гляньте, хто там проходять позбирали мзду, заклали собі в кишеню і пішли. Тому це питання треба було би розглядати в більш ширшому аспекті. Але все-таки законопроект треба підтримати.
Давайте ми це і зробимо. Я ставлю на голосування про прийняття за основу закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо санітарно-епідемічних норм харчових продуктів, реєстраційний номер – 7595-Д. Прошу голосувати. Голосуємо дружніше. [[16:45:39]] За-137 Не підтримано рішення, оскільки це вже повторне перше. Відхиляється. По фракціях, будь ласка. ”Наша Україна” – 0 , комуністи – 55 , „Регіони України” – 1 , Народна партія – 16, Блок Тимошенко – 12, Українська народна партія – 0, соціалісти – 24 , соціал-демократи об’єднані – 0 , „Єдина Україна” – 2 , „Демократична Україна” – 10 , Партія промисловців і підприємців – 11 , Народний рух України – 0 , позафракційні – 6. Розглядається Проект Закону про визначення суб’єктів права власності на розташоване на території України майно загальносоюзних громадських об’єднань [[організацій]] колишнього Союзу РСР, реєстраційний номер – 1093-д. Доповідає заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій – Матвєєв Володимир Йосипович. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые народные депутаты Украины! В соответствии с постановлением Верховной Рады Украины от 16 января 2003 года о направлении на повторное первое чтение проекта Закона Украины об определении субъектов права собственности на расположенное на территории Украины имущество общесоюзных общественных объединений и организаций бывшего Союза ССР комитет по вопросам экономической политики и управления народным хозяйством, собственности и инвестиций подготовил и вносит на рассмотрение Верховной Рады соответствующий законопроект. В данном проекте закона устанавливаются правовые основы определения субъектов права собственности на расположенное на территории Украины имущество бывших общесоюзных общественных объединений и организаций бывшего Советского Союза. При этом предполагается вывести из сферы действия закона имущество бывших республиканских и региональных общественных объединений и организаций, их органов, которые имели в Украинской Советской Социалистической Республике статус юридических лиц, отдельное имущество и по состоянию на 24 августа 1991 года, то есть на провозглашение независимости Украины, не входили в состав общесоюзных общественных объединений или имели республиканский центрально-руководящие органы в Украинской ССР. В соответствии со статьей 4 законопроекта определение субъектов права собственности на расположенное на территории Украины имущество общесоюзных общественных объединений и организаций бывшего Советского Союза осуществляется судебными органами. В доработанном проекте закона были учтены замечания и предложения Главного научно-экспертного управления Аппарата Верховной Рады Украины, которые были высказаны им в заключении о законопроекте. В заключении этого управления на доработанный законопроект высказаны новые замечания и предложения, которые, по нашему мнению, могут быть учтены при подготовке его ко второму чтению. Обобщающий вывод экспертного управления - по результатам рассмотрения в первом чтении проект закона может быть принят за основу в последующем, с учетом высказанных замечаний и предложений. Хочу также проинформировать, что в комитет поступило заключение Кабинета Министров, в котором отмечается, что Кабмин в целом поддерживает этот законопроект, но при этом просит учесть его предложения и замечания. Считаем, что можно согласиться с этой просьбой. Но при этом обращается наше внимание, что доработанный проект закона зарегистрирован 8 апреля этого года, а заключение Кабмина мы получили 22 июля. Поэтому предлагается рассмотреть их предложения при подготовке законопроекта ко второму чтению и призываем представителей Кабинета Министров принять, нового уже Кабинета Министров, принять непосредственное участие в этой работе. Кабинет на заседании 2 марта принял решение рекомендовать Верховной Раде принять за основу доработанный проект Закона Украины « Об определении субъекта права собственности расположенных на территории Украины имущества общественных организаций бывшего Советского Союза». Просим поддержать.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Хто записався? Мельничук, Хмара, Надрага. Тоді, будь ласка, по хвилинці. Соломатін, добре. Надрага, будь ласка. За ним Соломатін.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги! Абсолютно правильно авторы законопроекта поставили вопрос о собственности бывших общесоюзных общественных организаций, которые владели имуществом и распоряжались им на территории Украины. Почему? Потому что на сегодняшний день мне кажется вообще нужно немножко шире к этой теме подойти. У нас все, что когда-то было союзным в той или иной мере нашло себе хозяев. Насколько законно – это один вопрос. Но, на мой взгляд, здесь надо смотреть не только о законности, но и о каких-то вариантах справедливости, потому что то, что приватизировано на тихую, роздано и соответственно, так сказать, сегодня находится в частной собственности, должно быть более жестко отслежено. Поэтому, я думаю, что ко второму чтению необходимо в этом законопроекте особо выписать положение об ответственности тех, кто путем всевозможных махинаций допустил разбазаривание общенародной собственности. В целом, я думаю, вполне достаточно, чтобы данный законопроект поддержать в первом чтении. Спасибо.
Правильно, Василю Івановичу, але ми це у постанові можемо написати, в законі притягнути до відповідальності не запишемо. Будь ласка, Юрій Соломатін. За ним Степан Хмара.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Уважаемые коллеги! Правильно поставлен вопрос в этом законопроекте и правильно я имею ввиду потому, что украдено все, что только можно было украсть и принадлежало всему советскому народу, в том числе и украинскому. Надо вопрос ставить действительно шире не только о пересмотре результатов приватизации « Криворожстали», Никопольского ферросплавного завода, а всего, что крала эта национально свидома демократия с 91-го года. Верните все, негодники, что вы украли! Я думаю, что этот вопрос мы решим после того, как уже отправлено в отставку правительство Тимошенко и будет отправлен в отставку и сам Президент помаранчевый Ющенко, который узурпировал власть. Спасибо.
Так, Степан Хмара, за ним Кармазін.
Степан Хмара, фракція Української народної партії. Шановний Адаме Івановичу, такий важливий законопроект не по одній хвилині треба обговорювати, а значно більше, адже йдеться про майно, яке сягає понад 20 млрд., яке розкрадається, привласнюється, незаконно використовується. Це по-перше. Про-друге. Цей закон не внесе порядку у використання цього майна і користування народом цим майном, а тільки заплутає ці речі. Тут є взагалі недопустимість суперечності, що нібито суди мають визначати власника за позовом або уряду, або тим, хто користується. Вибачайте! Четвертого лютого 94-го року Верховна Рада прийняла постанову, якою визнала це майно загальнонародною державною власністю. І сама назва закону не відповідна. Закон мав би називатися про використання майна.
Абсолютно правильно. Дайте можливість завершити. Дайте можливість завершити. Говоріть, Степан Ількович.
Я хочу сказати, що закон потрібний, але закон саме про механізми використання цього майна. Але не можна ставити під сумнів, що це майно державне, загальнонародне, розумієте? І навести порядок. Але не таким законом. І тому я прошу змінити повністю ідеологію цього закону. В першому читанні його приймати в такому стані не можна.
Так, будь ласка, Юрій Кармазин.
Юрій Кармазин, Партія захисників вітчизни. Шановні народні депутати, я погоджуюсь частково з доводами попереднього виступаючого, тому що станом на 4 лютого 1994 року в Україні було цього майна – замисліться, будь ласка – на 3,8 мільярда доларів Сполучених Штатів Америки. Зараз по різним оцінкам залишилось близько 1 мільярда гривень. Де решта майже 20 мільярдів гривень? Де вони? Тому я вважаю, що назву закону треба буде міняти. Мова стояла про те, що все майно належить державі, а значить всім громадянам України. Вони вкладали гроші в це майно, вони мають і успадкувати це все. Але не приймати закон не можна, треба прийняти, змінити назву, змінити ідеологію, але треба прийняти в першому читанні. Дякую.
Дякую. Михайло Мельничук. За ним Черняк Володимир.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Шановні радіослухачі! Не дивлячись на те, що законопроект має чимало, будемо говорити, непорозумінь, і ми бачимо, що він не є досконалим, все-таки фракція Соціалістичної партії буде його підтримувати в першому читанні. І треба суттєво доопрацювати його у другому читанні. Все рівно закон не може передбачити проведення там інвентаризації, але й ще деяких, будемо говорити, мір, але фракція Соціалістичної партії пропонує, щоб все-таки після прийняття в другому читанні і підписання Президентом, провести інвентаризацію цих об’єктів, визначити їх правовий статус і обов’язково все-таки з’ясувати чи не продав вже більше половини їх Бакай в свій час. Дякую.
Будь ласка, Володимир Черняк.
Шановні народні депутати!
Переключіть мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, цей закон уже давно “стукає” в двері Верховної Ради. Я б сказав, уже 14 років, як треба було його прийти. З того часу, коли не стало Радянського Союзу, на території України залишилося майно загальносоюзних громадських об’єднань, організацій, і доля його вирувалася яким чином: хто був до нього ближче, хто міг вкрасти, той його крав. Крали його чиновники, підприємці і хто завгодно. І Верховна Рада до цього часу цей закон не може прийняти. Тому треба, дійсно, його було б ухвалити, але є серйозні вади. Дійсно, треба чітко визначитися, провести інвентаризація цих об’єктів, і треба не давати можливості судам долю вирішувати. Чому суд вирішує? Це майно, уже наперед відомо, чиє це майно громадських організацій. Тому треба цю нове дуже чітко виписати. І треба вирішити, яким буде механізм.
Шановні колеги, будемо голосувати. Будь ласка, Матвєєв, мікрофон, Володимир.
Уважаемые народные депутаты, ну, прежде всего, я хотел бы обратить внимание на два момента. Первый момент – это то, что мы этим законом определяем субъекта права собственности. Без принятия этого закона мы не можем даже определить, а кто же является собственником вот этого имущества, которое осталось бесхозным, на что совершенно правильно говорили. И действительно, этот закон давно нужно было принять. В прошлый раз этот закон не приняли всего лишь из-за недостачи двух голосов. Это первое. Второе. Здесь говорили о том, что разворовывали это имущество. Владимир Кириллович, не разворовывали, а разворовывают. В июле новыми владельцами Черноморского судостроительного завода, государственного пакета акций Черноморского судостроительного завода продан не входящий в установной фонд дом отдыха «Судостроитель» в Мисхоре, в Ялте за два с половиной миллиона гривен, где там только два с половиной гектара территории самой. Это за бесценок кому-то своему отдали, не имея на это права, не имея на это согласия ни профсоюзного комитета, ни коллектива, ничего. И разворовывание это идет и продолжается.
Шановні колеги, я думаю, тут всі слушно говорили про те, що нам необхідний такий Закон. Мабуть, мають рацію і ті, хто висловлюють свої зауваження до нього, але давайте ми поступимо мудро, приймемо його у першому читанні і до другого активно попрацюємо з тим, щоб тоді, коли ми остаточно будемо приймати Закон, щоб він був таким, як би нам хотілося його бачити, аби вберегти загальне, народне добро. Тому я прошу: давайте ми його підтримаємо в першому читанні, Адаме Івановичу до другого його, і назву можемо змінити, і змінити відповідні статті. Ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про визнання суб’єктів права власності на розташоване на території України майно загальносоюзних, громадських об’єднань, організацій колишнього Союзу РСР. Реєстраційний номер 1093-д. Прошу голосувати в першому читанні. [[17:00:30]] За-198 По фракціях, будь ласка. „Наша Україна” – 1, комуністи – 54, „Регіони України” – 4, Народна партія – 30, Блок Тимошенко – 32, соціалістичної партії – 25, Українська народна партія – 1, соціал-демократи – 0, „Єдина Україна” – 11, „Демократична Україна” – 18, Партія промисловців і підприємців – 12, Народний рух України – 0, позафракційні – 10. Шановні колеги, ну, ви всі кажете, що треба такий закон. Ми ж не остаточно його приймаємо, ми в першому читані приймаємо. Степане., Ви підтримуєте. Давайте підтримаємо в першому читанні. Потім внесете і назву змінимо і все, але треба, щоб не розкрадали те, що ще крохи залишилися. Хто за те, щоб повернутися до переголосування цього закону, прошу голосувати. [[17:01:40]] За-216 Ні, тоді давайте так поступимо, воно було вже на повторному, це ми повторне перше. Ще раз на повторне? Ну, хто за те, щоб відправити на повторне перше читання, прохання голосувати. Голосуємо. [[17:02:13]] За-231 Прийнято. Тому я просив би оперативно, дійсно, тих, хто зацікавлений в цьому проекті, давайте зведемо нову редакцію його і швидко розглянемо. Розглядається проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо відповідальності за порушення виборчого законодавства]] [[повторне перше читання]], реєстраційний номер 6418. Доповідає народний депутат Кармазін Юрій Анатолійович. Підготуватися Марії Маркуш.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Пропонується, враховуючи ті зауваження, які були висловлені Головним науково-експертним Управлінням Апарату Верховної Ради після того, як закон направляли на доробку, пропонується внести зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо доповнення главою 15-а – “Адміністративні правопорушення, що посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення”. Ці зміни вносяться з метою захисту виборчих прав громадян, посилення відповідальності за їх порушення і недопущення повторення негативних прикладів цих порушень, що мали місце під час першого і другого турів виборів Президента України у жовтні та листопаді 2004 року. Пропонується виключити з Кодексу України про адміністративні правопорушення статті 186-2 і 186-4 і доповнити його главою 15-а, яка буде називатися “Адміністративні правопорушення, які посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення, що включають до себе 16 статей, які будуть регулювати питання відповідальності за порушення порядку надання відомостей про виборців чи списки виборців та використання таких списків, порушення права громадян на ознайомлення зі списком виборців, порушення порядку ведення передвиборної агітації з використанням засобів масової інформації, порушення обмежень щодо ведення передвиборчої агітації, ненадання можливості спростувати недостовірну інформацію, поширену стосовно суб’єктів виборчого процесу, порушення права на користування приміщенням під час виборчої кампанії, виготовлення або поширення анонімних агітаційних друкованих матеріалів, порушення порядку розміщення інформаційних і агітаційних матеріалів, незаконного надання фінансової або іншої матеріальної підтримки виборчій кампанії, використання грошових коштів чи одержання матеріальної підтримки виборчої кампанії поза межами виборчого фонду, ненадання протоколу про підрахунок голосів на дільниці, замовлення або виготовлення виборчих бюлетенів понад встановлену кількість, невиконання рішення виборчої комісії, відмова у звільненні члена виборчої комісії від виконання виборчих, виробничих або службових обов’язків на час виконання повноважень комісії, порушення у встановленому порядку опублікування документів, пов’язаних з підготовкою і проведенням виборів, порушення законодавства про референдум. Саме ці пропозиції виходять із тих, які підраховані, які були, на які скаржилися учасники передвиборчого процесу. Як ті, що виграли, так і ті, що програли. Але на парламентських виборах не буде програвшої одної сторони, і програвшої другої сторони. Може бути програвшим тільки весь народ України. Тому, шановні друзі, я просив би вас, уважно розглянути ці пропозиції. Вони повністю відповідають юридичній техніці, вони відповідають тим ситуаціям, які були, кожна з них, і запобігає ним. Тому саме прийняття цього закону унеможливить створення перешкод для здійснення виборчого права громадянина. Його реалізація цього закону не потребує додаткових витрат з Державного бюджету, сприятиме зменшенню витрат, особливо, враховуючи уникнення повторних виборів і перерахунків голосів. Змінить ситуацію, по якій брудні гроші будуть вливатися у виборчі кампанії. Крім цього, ми пропонуємо, а авторами законопроекту є крім вашого покірного слуги Юрія Кармазіна ще народний депутат Бандурка, народний депутат Маркуш. Так от закон передбачає також внесення змін до Кримінального кодексу України щодо кримінальної відповідальності за порушення законів про вибори. Що пропонується? Пропонується зробити так як це вже є в таких країнах як, і передбачено в кримінальних кодексах Франції, Бельгії, Іспанії, Австрії, Федеративної Республіки Німеччини, Голландії, Туреччини, Сан-Маріно, Польщі, в інших країнах. Пропонується внести новий вид кримінального покарання і цей вид кримінального покарання – це позбавлення права обирати. Шановні. Так і називається – позбавлення виборчого права. Ми пропонуємо доповнити Кримінальний кодекс такою статтею „Позбавлення виборчого права” і передбачити. Я зараз скажу про Конституцію. Якщо говорити в тому сенсі, в якому зараз мій колега тут викрикує з місця, хоча я б все б виложив вам так, не треба було б, то не було б тоді права позбавлення волі, тримання в дисциплінарному батальйоні, обмеження волі, арешт. Адже існує конституційне право на свободу, стаття 29. Ніде в Конституції не написано, що воно може бути обмеженим за рішенням суду на підставі закону. Тому, шановні друзі, я привів вам цивілізовані країни, в яких є позбавлення виборчих.
Дякую, Юрій Анатолійович. Сідайте, будь ласка. Марія Маркуш від комітету. Марія Андріївна, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий законопроект про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України. Зазначеним законопроектом з метою вдосконалення правового захисту виборчих прав громадян пропонується внести зміни до статей 157, 158, 159-ї Кримінального кодексу України і доповнити кодекс новими статтями. Внести до Кримінально-процесуального кодексу України зміни, що ґрунтуються на новелах Кримінального кодексу, а також доповнити Кодекс України про адміністративні правопорушення главою 15а „Адміністративні правопорушення, що посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення”. Шановні колеги, ви неодноразово створювали тимчасові слідчі комісії з приводу порушення виборчих прав. Зазначені законопроекти дозволять ліквідувати прогалини в законі і захистити права громадян, як обирати, так і бути обраними. Комітет підтримав зазначений законопроект і вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти його за основу. Головне Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України додержується такої ж думки. Воно відмітило досить високий рівень підготовки цього законопроекту і запропонувало прийняти законопроект у першому читанні. Прошу, шановні колеги, проголосувати зазначений законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Ті, хто записався на виступи, наполягають? Так, будь ласка, по хвилинці, якщо не заперечуєте. Мікрофон Івана Зайця. Підготуватися Надразі. Є Іван Олександрович. Він просто вже приміряється до іншого місця.
Іван Заєць, фракція Української народної партії. Шановні народні депутати! Я хочу, щоб ви знали, той, хто не буде голосувати за цей законопроект, той свідомо чи не свідомо буде виступати за те, щоб на виборах завжди творилися великі чудеса. Річ у тому, що у нас в більшості є сьогодні кримінальна відповідальність, а адміністративна відповідальність передбачена за агітацію в день виборів і за видачу бюлетеня в неналежні руки. А якщо говорити про процедуру, про механізм притягнення до відповідальності, то там треба і міліціонер або дружинник і так далі. Тому про що йде мова? Мова йде про те, щоб дрібні порушення, які складають завжди основу для порушень кримінального характеру, унормувати, і щоб були санкції, щоб була відповідальність. Тому я думаю, що це відіб’є бажання в багатьох людей порушувати закон. Якщо ви спочатку вживемо до нього засобів адміністративного правопорушення, а тоді на нього буде чекати і кримінальне. Тому прошу проголосувати. Дякую вам.
Правильно. Василь Іванович Надрага мікрофон. За ним - Соломатін.
Василий Надрага, Народна партия Литвина. Уважаемые коллеги! Абсолютно правильно ставится вопрос о том, что в стране должен быть порядок. И абсолютно правильно ставится вопрос о том, что нужно сделать наше законодательство максимально совершенным. Но я хотел бы обратить внимание, что при всех разговорах о нашем совершенствовании нашего законодательства, мы после выборов имеем по официальным заявлениям 18000 человек уволенных с работы. И тут вопрос заключается в том, что, сняв их с должностей, и уволив, может быть мы, и выстелили дорогу к сегодняшнему кризису, который на лицо в государственной системе управления. Поэтому, я думаю, что, говоря о том, что нужно наводить порядок на выборах, мы должны понимать, наверное, еще одно, что принимая решение по совершенствованию законодательства, мы еще должны и думать, как этими законами пользоваться, к чему оно идет и зачем это делается. А так, мы создаем инструмент, с помощью которого, мы в очередной раз одним позволим, извините, третировать других, потому что кто-то не так голосовал. Спасибо.
Головне, щоб був порядок після виборів. Михайло Мельничук, будь ласка.
Михайло Мельничук, фракція соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Я дуже вдячний колегам Кармазину, Зайцю, які застерігають, що, дійсно, можуть бути процеси неконтрольовані на виборах. Судячи по тому, як в Новоселицькому районі голова адміністрації Ревега призначив поспішно начальником управляння освіти райдержадміністрації Балан Валентину, яка має величезний досвід фальсифікації виборів. То ми розуміємо, що в деяких регіонах готуються до фальсифікації виборів і до застосування адмінресурсу. Тому у нас залишається ще чимало часу, а ми все-таки зробили все, щоб цього в Україні у нас не сталося. Дякую.
Будь ласка, Микола Оніщук.
Партія Промисловців і Підприємців України. Шановні друзі, шановний Головуючий, фракція підтримує цей законопроект в голосуванні за основу, за умови, що автор законопроекту все-таки зараз зніме свою пропозицію законопроекту в тій частині, де йдеться про запровадження такого виду кримінальної відповідальності, як позбавлення виборчих прав. Шановні друзі! Навіть люди, які засуджені до позбавлення волі і знаходяться у місцях позбавлення волі, не втрачають право обирати чи бути обраними. Тому підтримуючи не автора, що він дійсно зробив корисну роботу, зокрема, запровадивши цілу низку адміністративних., тобто адміністративну відповідальність за низку порушень, які раніше не захищалися законом, я хотів би, щоб він зараз завершуючи обговорення за умови, що зніме пропозицію по кримінальній відповідальності, ми проголосуємо за вказаний законопроект у першому читанні. Дякую.
І це буде правильно. Перед тим, як голосувати, є постанова про неприйнятність. Будь ласка, Василь Васильович. Черняк, мікрофон, будь ласка, вибачте Василь Васильович, потім ви постанову про неприйнятність аргументуєте.
Дякую. Шановні колеги, на мій погляд, цей закон потрібний, дійсно, потрібно карати за порушення виборчого закону. До цього часу у нас тільки каралося два порушення. Таке, як видача бюлетеню не в ті руки і агітація в день виборів. Зараз суттєво розширюється саме коло тих порушень, які треба карати, тому я думаю треба підтримати це, це крім кримінального покарання, адміністративне покарання. Але у мене є сумніви стосовно тих покарань, які тут записані. Мені здається, що ці покарання будуть не ефективними і я думаю, що в процесі підготовки до другого читання треба більш чітко виписати, які саме будуть покарання, який механізм їх і ефективність. Дякую.
Дякую, будь ласка Василь Васильович Онопенко, постанова про неприйнятність.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, я хотів би звернути. Василь Онопенко, голова Української соціал-демократичної партії, Блок Юлії Тимошенко. Я хотів би звернути вашу увагу на одну особливість цього законопроекту. Я з великою повагою відношуся до моїх колег, але все-таки є речі, які не можна пропускати в цьому залі, навіть не дивлячись на позитивні висновки Науково-експортного управління. Зокрема, пропонується доповнити Кримінальний кодекс ще одним видом покарання - позбавлення виборчих прав. Сьогодні стаття 51-ша передбачає 12 видів, різних видів, від штрафу до довічного позбавлення прав. Що означає позбавлення виборчого права? Це означає грубе порушення самої Конституції. У статті 70-й сказано: “Право голосу на виборах і референдумах мають громадяни, які досягли на день їх проведення 18 років. Не мають права голосу громадяни, яких визнано судом недієздатними”. Єдина категорія громадян, які не мають брати права участі у виборах – це недієздатні. Тобто, це ті громадяни, які не можуть розуміти значення своїх дій і керувати ними. Але цього замало. Щоб визнати недієздатним, повинно бути рішення суду за участю прокурора, за висновками психіатричної експертизи, і рішення суду повинно вступити в дію. Якщо ми приймемо цей додатковий вид покарання як основний, то ви розумієте, що це буде те, що було колись за сталінських часах “поражение в правах». Ми не можемо цього зробити. І це буде антиконституційно. Тому, я думаю, що ми переговорили з Марією Андріївною Маркуш, із Юрієм Кармазіним і прийшли до висновку, що в цілому, дійсно, законопроект потрібний, вдосконалювати законодавство необхідно. Тому я не ставлю питання про неприйнятність всього закону, але потрібно його вдосконалити і можна направити на перше читання, але за виключенням цієї статті до Кримінального кодексу. На повторне перше читання. Дякую.
Дякую. А може давайте ми поступимо мудріше. Василь Васильовичу, якщо ви не будете заперечувати, ми одразу його приймаємо в першому читанні, вилучивши те, що ви кажете. Немає заперечень?
Немає.
Тобто, шановні колеги, ми вилучаємо, дійсно, антиконституційну норму про позбавлення виборчих прав і голосуємо його в першому читанні. Кармазін, будь ласка, мікрофон. І будемо визначатися.
Юрій Кармазин. Шановний Адаме Івановичу, я не згоден з тим, що це антиконституційна норма інакше на нас образяться всі країни. Але для того, щоб був компроміс і, щоб ми пішли далі в нашому русі, я знімаю статтю 54 прим. Позбавлення виборчого права. Але весь інший законопроект, який допрацьований. Шановний Адаме Івановичу, я знімаю статтю 54 прим. Зараз. Прошу за неї не голосувати, зміни до цієї статті, а весь інший законопроект треба прийняти зараз і якнайшвидше прийняти, бо ми йдемо у вибори. А якраз зміни до цього, вони завадять фальсифікації виборів будь-якою силою чи буде блок Кармазіна, чи буде блок Мартинюка, любий блок, люба політична партія виграє від того, що вона буде захищена адміністративним законодавством, кримінальним законодавством. Тут, саме і порушення порядку фінансування виборчої компанії і інші проблеми те, що потрібно зараз, щоб було в законі. Дякую вам. Прошу підтримати цю позицію, вилучивши 54 прим.
Дякую Юрій Анатолійович. Ми спільним з вами створимо на двох. Значить, з пропозицією про те, що ми вилучаємо те, що стосується позбавлення виборчих прав, голосуємо за законопроект у першому читанні з вилученням норм про позбавлення виборчих прав. Голосуємо. [[17:20:50]] За-271 В першому читанні закон прийнято з вилученням статей щодо позбавлення виборчих прав. Працюємо до, готуємо до другого читання. Розглядається Проект Закону про доповнення до статті 8 Закону України "Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав" [[щодо відкликання]] [[повторне перше читання]], реєстраційний номер – 3416-д. Доповідає голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Крючков Георгій Корнійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Цей проект вноситься з метою: привести у відповідність два законодавчих акти – базовий і інший, і тим самим усунути дискримінацію по відношенню до Верховної Ради. Базовим законом про участь України в міжнародних миротворчих операціях передбачається, що підрозділи Збройних Сил України, які були направлені до інших держав, можуть бути за певних умов відкликані і рішення приймається з урахуванням міжнародних зобов’язань України, Президентом України за поданням Міністерства закордонних справ України, узгодженим з Міністерством оборони або за пропозицією Верховної Ради України. А в Законі про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав такого положення про можливість відкликання підрозділів Збройних Сил України за пропозицією Верховної Ради України немає. Тому ці два закони потрібно привести у відповідність. Життя і факти останнього часу показують, що Верховна Рада не може бути усунута від вирішення цих питань. Нелогічно. Верховна Рада, в решті-решт, є останньою інстанцією, яка дає згоду на направлення. І Верховна Рада не може бути позбавлена права ухвалювати рішення про відкликання. Повторюю, події останнього часу, які дуже насторожують і про які ми, мабуть, будемо говорити завтра при обговоренні доповіді уряду про миротворчу діяльність нашої держави, вони диктують необхідність прийняття такого закону. Ми пропонуємо, комітет наш, комітет у закордонних справах, правовий комітет пропонують прийняти цей закон. Ми пропонували прийняти його зразу і у другому читанні. Але факти останнього часу, коли, скажімо, ми двічі приймали постанови Верховної Ради про відкликання підрозділів Збройних Сил України з Іраку, і вони ігнорувалися, - це свідчить про те, що потрібно, мабуть, подумати про додаткові гарантії виконання волі Верховної Ради, які мають бути зафіксовані в цьому законі. Тому ми пропонуємо прийняти його у першому читанні.
Дякую, Георгію Корнійовичу, сідайте, будь ласка. Ті, хто записалися, підніміть руки, хто записався і хоче висловитися? Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазина, за ним Заєць Іван.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Ви, мабуть, всі пам’ятаєте, як я вас просив не посилати війська до Іраку, як я вас переконував, що то є порушення міжнародного права, що то є окупація, і що ми станемо окупантами. Пройшов час поки визначалися Організація Об’єднаних Націй і визначила, що то є, дійсно, окупація. Але цивілізовані країни - члени Організації Об’єднаних Націй висновків для себе, на жаль, не зробили, на превеликий жаль. Я вважаю, що цей закон зараз треба прийняти одразу у першому читанні і в цілому, тому що нічого тут немає, крім права звертатися Верховній Раді до Президента з пропозицією про відкликання підрозділів Збройних сил з інших держав. По великому рахунку нам треба було робити зміни до пункту 23 статті 85 Конституції, і там написати про направлення підрозділів.
Будь ласка, Іван Заєць, мікрофон. За ним Василь Надрага.
Іван Заєць, фракція Української Народної партії. Шановні народні депутати! Я особисто не вважаю, що цей законопроект – це є приведення у відповідність із положеннями базового Закону про участь України у миротворчих операціях. Це перше. По-друге. Я думаю, що є у нас у Конституції і у нашому практичному житті принцип розподілу влад. І Верховна Рада перед тим, як посилає, вона повинна у своєму документі виписати всі абсолютно умови, за яких відбувається участь України у тих чи інших миротворчих операціях. Ми є пропонуємо по суті сьогодні цим законом створити механізм додаткового політичного тиску на Президента. Ми от до вас, пане Президенте, будемо звертатися, а ви там самі врешті решт будете вирішувати чи забирати його, чи не забирати. Шановні друзі! Такого не роблять в інших державах, бо це розхитує владу, розхитує ту політичну волю і розхитує державу. Тому мені видається, що давайте жити все-таки за Конституцією, а не просто перетягувати потрошку всі повноваження до Верховної.
Так, будь ласка, Василь Надрага, Соломатін Юрій.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Уважаемые коллеги, я хотел бы в чем-то проапеллировать предыдущему выступающему. Он абсолютно прав в части того, что нужно жить, так сказать, в соответствии с действующим законодательством. Но вопрос получается достаточно интересным. Значит, когда нужно посылать, ответственность должна поделить Верховна Рада с исполнительной властью на предмет того, что войска пойдут в чужую страну. Когда нужно забирать, Верховная Рада , вроде как, в том процессе и не нужна. Поэтому абсолютно прав здесь автор, который сказал, что если Верховная Рада задействована в процессе принятия решения о направлении войск за рубеж, то соответственно она должна быть и задействована и у нее должен быть механизм и в вопросах отзыва. Тогда если мы с этим не согласны, тогда давайте вообще снимем норму, согласно которой Верховная Рада дает разрешение. Пусть это все делает исполнительная власть, пусть она берет эту ответственность на себя. Единственное, что хочу еще сказать, что согласен с тем, что нужно ко второму чтению заложить механизм, чтобы решения Верховной Рады были не столько пожелательны, а как обязательны. И в этом будет объективность в части ответственности.
Соломатін Юрій. За ним Микола Мельничук, Михайло Мельничук.
Юрий Соломатин, фракция коммунистов. Уважаемые колеги, мы с вами в последнее время стали свидетелями того, что наши военнослужащие, отправляясь под видом миротворцев в Ирак, в Ливан, занимают там не всегда такие позиции, которыми мы можем гордиться. И вообще ко времени вспомнить декларацию о государственном суверенитете Украины, которая была прийнята еще в 90-м году о позаблоковом статусе Украины, и прекратить эту практику направления наших наемников в горячи точки. Пусть американцы, немцы и прочие европейцы расхлебывают то, что они заварили во всем мире и отвечают за это! Это одно. И второе. Можно полностью согласиться с тем, что ответственность Верховной Рады должна быть адекватной. Даем согласие, должны и адекватно говорить Президенту о том, что надо отозвать и Президент не имеет право не согласиться с этим. Спасибо.
Михайло Мельничук. За ним Володимир Черняк.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги, фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект, і ми погоджуємося з висновками і аргументацією, яку висловили тут колеги. І все-таки ми будемо не тільки підтримувати, ми будемо наполягати. Ми про це вже не раз, соціалісти, говорили і робили заяви, що нам негайно треба виводити свій контингент з Іраку. І не треба спекулювати на цій темі, не треба дотягувати до виборів або ще щось, бо потім ми будемо розхльобувати можливо інше, що може статися в Україні. Дякую за увагу.
Володимир Черняк.
Шановні народні депутати! Володимир Черняк, фракція Української народної партії. Питання звичайно пікантне. На мій погляд, проблема полягає не стільки і не тільки в тому, щоб створити механізм політичного тиску на Президента для вирішення питання про виведення військ, скільки в створенні механізму дотримання тих умов, на яких війська вводяться. Тобто, потрібні конкретні критерії з якої ціллю, з якою метою війська вводяться, на яких умовах і це виписано в базовому законі. Але можливо треба було б ввести ще якусь новелу, щоб при порушенні цих умов, якщо ми дозволили ввести війська на одних умовах, а виявляється, що умови інші, то щоб спрацьовував механізм виведення цих військ. Дякую за увагу.
Дякую. Дуже наполегливо просить слово генерал армії Кузьмук. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я цілком підтримую виступ депутата Черняка. Він абсолютно правильно сказав: є умови, при яких приймаються рішення, і які можуть буть створені в районі дій наших миротворців. І на нашому комітеті були серйозні дискусії з цього приводу. І представлення цього законопроекту якраз і має на меті розрішити той дискомфорт і ті протиріччя, які є в існуючому законодавстві. Да, Верховна Рада, і тільки вона, дає згоду на відрядження наших військ, але далі вона не має ніяких прав. Тому і сьогодні є можливість поставити крапку: Верховна Рада дає згоду – Верховна Рада має право і відкликати наші війська, якщо така обстановка виникне. Тому прошу колег підтримати цей законопроект.
Дякую Шановні колеги, я думаю, абсолютно всі слушно говорили про проблему, яка існує. Завтра ми навколо неї поговоримо ширше, бо будемо слухати інформацію. На превеликий жаль, за тими повідомленнями, які останнім часом надходять щодо наших миротворців, там проблем дуже і дуже чимало, це дуже шкода, хоча завжди ми, так би мовити, відгукувалися на законні прохання Організації Об’єднаних Націй, направляли своїх миротворців. Давайте дійсно врегулюємо це питання, приймемо його в першому читанні, попросимо профільний комітет до другого підготувати так, як ми обговорювали. Я ставлю: про прийняття за основу Закону про доповнення до статті восьмої Закону України “Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав” [[щодо відкликання]]. Реєстраційний номер 3416-д. Прошу голосувати. [[17:33:55]] За-255 Закон прийнято у першому читанні. Дякую. Переходимо до розгляду за скороченою процедурою, оскільки України нас, шановні колеги, дуже багато питань і ми плідно працюємо, я продовжую засідання на 15 хвилин. Розглядається Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" [[щодо процедурних питань антидемпінгового розслідування]]. Реєстраційний номер 7117. Так. Я Осики не бачу. Будь ласка, від профільного комітету заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій – Макеєнко Володимир Володимирович. Будь ласка, 3 хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України про захист вітчизняного товаровиробника від демпінгового імпорту, щодо деяких процедурних питань антидемпінгових розслідувань. Метою законопроекту є підвищення рівня відповідальності українського антидемпінгового законодавства нормам і принципам ГАТ, СОТ та міжнародного торгівельного права. Наш колега вніс цей законопроект, який покликаний удосконалити вітчизняне антидемпінгове законодавство в процедурних питаннях, тобішь порушення і проведення розслідувань, застосування антидемпінгових заходів по результатах таких розслідувань. До законопроекту є ряд зауважень і Головного науково-експертного управління і Міністерства економіки. Проте, враховуючи актуальність законопроекту, наш Комітет з економічної політики підтримує цю законодавчу ініціативу і пропонує прийняти законопроект за основу в першому читанні. Після цього України нашого Комітету буде далі реальна можливість ретельно врахувати всі зауваження, проаналізувати, підготувати цей законопроект до другого читання. Прошу підтримати рішення. Дякую.
Дякую, сідлайте, будь ласка. Так, ті, хто записався на це. А тут 2 - “за”, 2 - “проти”. Будь ласка, ті, хто записався, будемо обговорювати, чи голосуємо? Голосуємо тоді. Немає Дашутіна записаного. Немає, немає, немає. Так, тоді я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні закону про внесення змін до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту” [[щодо процедурних питань антидемпінгового розслідування]], реєстраційний номер 7117. Прошу підтримати. [[17:37:08]] За-240 Закон прийнято у першому читанні. Слухається проект Закону про внесення змін до. Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Адам Іванович, я хочу, щоб для протоколу було записано “з мотивів”. В частині четвертій статті 27-ї пропонується надати право на звільнення іноземних виробників відповідних товарів від сплати податків. Науково-експертне управління говорило, що треба констатувати, конкретизувати, про які саме йде податки мова. Я вважаю, що режим у іноземних виробників не може бути кращим, ніж у наших. Тому давайте під час другого читання виключимо це положення, і тоді можна приймати закон. Скільки ми можемо плазувати перед іноземцями, чому це іноземцю все має бути. інші умови, ніж у нас? Чому ми це записуємо? Адам Іванович, я прошу звернути увагу, і, відповідно, праофільного комітету на це, стаття 27-ма. Дякую.
Дякую. Я разом з вами кажу “ганьба”, і просимо, щоб до другого читання це не потрапило. Слухається Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну" [[щодо процедурних питань спеціального розслідування та застосування спеціальних заходів]] [[нова редакція]], реєстраційний номер 7127. Так, від профільного комітету, будь ласка, Макеєнко Володимир Володимирович. Прошу.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект закону про внесення змін до Закону України "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну”. Та імпорту в Україну щодо процедурних питань, спеціального розслідування та застосування спеціальних заходів. Цей законопроект передбачає внесення змін до Закону України від 22 грудня 1998 року за номер 332/14 “Про застосування спеціальних заходів” [[щодо імпорту в Україну]] у цілях підвищення рівня відповідності його положень міжнародним стандартам. Безперечно після прийняття так званого антидемпінгового кодексу позиція України на міжнародній торговій арені суттєво посилилася. Це відбувається не тільки в питаннях боротьби з демпінгом, а і застосуванні спеціальних заходів по захисту внутрішнього ринку від позаквотового імпорту. До цього законопроекту подали зауваження і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, і Міністерство економіки. Але комітет також зважає на актуальність цього законопроекту. І комітет підтримує цю законодавчу ініціативу, і пропонує прийняти законопроект за основу у першому читанні. Після цього комітетом буде ретельно вивчені всі зауваження, проаналізовані і підготовлені до другого читання. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати? Тоді я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні Закону про внесення змін до Закон України "Про застосування спеціальних заходів” [[щодо імпорту в Україну]], реєстраційний номер 7127. Прошу голосувати. [[17:40:47]] За-265 Дякую. 265. Прийнятий закон у першому читанні. Слухається проект Закону про внесення змін до статті першої Закону України "Про вивізне [[експортне]] мито на відходи та брухт чорних металів". Реєстраційний номер 7563. Доповідає заступник міністра економіки Бережний Андрій Вікторович. Будь ласка.
Шановний Адаме Іванович, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про вивізне [[експортне]] мито на відходи та брухт чорних металів", який підготовлено з метою прискорення процесу інтеграції України до ЄС, вступ до Світової організації торгівлі, а також для посилення експортного потенціалу країни і його реалізації. Законопроект передбачає поетапне зменшення ставок вивізного експортного мита на відходи та брухт чорних металів з 30 євро до 18 євро за тонну. Зокрема, встановлення в 2006 році 25 євро, а в 2007 році 18 євро за одну тонну. Одним з головних завдань цього законопроекту є, з одного боку, реалізація стратегічної мети діяльності уряду – вступу України до Світової організації торгівлі, а з іншого – забезпечення потреб вітчизняних металургійних підприємств у сировині. У цьому контексті слід зазначити, що у 2004 році, у порівняні з 2003 роком спостерігалося зростання обсягів поставок металобрухту брухтозаготівельними підприємствами в металургійні комбінати, що дало можливість забезпечити виробничі потреби останніх у повному обсязі. В 2004 році на металургійні комбінати було поставлено брухту на 15,6% більше ніж в 2003 році і при цьому обсяги виплавка сталі у 2004 році склали, зросли, практично, на 5% - до 38 мільйонів тонн. Загальна потреба металургійних комбінатів в металобрухті, який заготовлюється вітчизняними підприємствами, на 2004 рік становила 6 мільйонів 564 тисячі тонн. Експорт металобрухту в 2004 році збільшився в 1,4 рази з мільйона 807 тисяч тонн до 2-х мільйонів 450 тисяч тонн у порівнянні з 2003 роком. У першому півріччі 2005 року експорт металобрухту склав 768 тисяч тон і скоротився на 28,4 відсотки у порівняні з відповідним періодом 2004 року. Існує ще в даний час ще ставка мита в 30 євро за тонну значною мірою підвищує економічну привабливість для експортних операцій резидентами-країн, з якими Україною укладено Угоди про вільну торгівлю. До Республіки Молдови експортовано 665 тисяч тонн металобрухту, що на 14,5 більше відповідного періоду. Прийняття цього закону дозволяє нам збільшити обсяг поставки металургійної продукції до Європейського Союзу. Заключено угоду, яка вже в цьому році дає можливість поставити 900 тисяч тонн, а в наступному році один мільйон і при зниженні за відповідним графіком.
Дякую, сідайте, будь ласка. Так, Семинога Анатолій Іванович. Це скорочена процедура Анатолій, Юрій Анатолійович, скорочена. Будь ласка, від Комітету з питань фінансів банківської діяльності Анатолій Іванович Семинога.
Шановний Головуючий! Шановні колеги народні депутати! На ваш розгляд пропонується поданий Кабінетом Міністрів України Проект Закону України про внесення змін до статті 1 Закону України про вивізне експортне мито на відходи та брухт чорних металів. Метою даного законопроекту є забезпечення вступу України до Світової організації торгівлі та посилення позицій держави в переговорах з Європейським Союзом щодо вільного доступу української металопродукції на європейський ринок, шляхом зниження ставок вивізного експортного мита на відходи та брухт чорних металів. На думку уряду, поетапне зниження експертного мита на металобрухт дозволить покращити умови доступу української металопродукції на ринок Європейського Союзу в рамках Угоди між Кабінетом Міністрів України та ЄС про торгівлю деякими сталеварними виробами, а також сприятиме отриманню Україною статусу країни з ринковою економікою. При обговоренні законопроекту на засіданні комітету народні депутати члени комітету внесли пропозицію щодо введення в дію даного законопроекту не з 1 січня 2006 року, а з моменту вступу України до Світової організації торгівлі. Ця пропозиція отримала підтримку представника Кабінету Міністрів України Міністра економіки Сергія Терьохіна. Головне Науково-експертне Управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку зазначає, що даний законопроект може бути взятий за основу. Враховуючи вищезазначене, комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект за основу з урахуванням поправки від комітету щодо терміну введення в дію. Дякую за увагу. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую, сідайте, будь ласка. Будемо голосувати? Давайте домовимося так. Хто підтримує цей законопроект із тих, хто записався? Краще давайте голосуванням визначимося. Три хвилини Юрію Анатолійовичу Кармазину, ми його давно не чули. Будь ласка, Юрій Анатолійович, висловіть чітко і ясно, як завжди.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни. Шановні громадяни України, шановні колеги. І так, нам пропонується знизити зараз надходження до бюджету без підрахунків, які ці надходження будуть, наскільки будуть скорочені. Я не бачу, Адаме Івановичу, тут довідки бюджетного комітету. А втрати колосальні будуть, тому що ви хочете знизити з 25-ти до 18-ти євро за одну тонну. Це 7 євро, або 10 доларів. Давайте дивитися: на одній тоні, крім того, інші негативні наслідки – це зразу менше буде для наших підприємств. І, потім, така мотивація – це буде сприяти прискоренню переговорного процесу з ЄС з питань розширення доступу продукції національної металургійної промисловості. Шановні, та це казки! Який переговорний процес з ЄС? Кому ви там потрібні? Особливо після цих корупційних скандалів - нікому не потрібні! Давайте тоді, напишіть в Перехідних положеннях, що Закон вступає в силу з моменту вступу України до ЄС. Це буде чітко, нормально, я готовий вдвічі тоді зменшити, але цього процесу скоро не буде, і ви добре розумієте, що скоро воно не може статися. Тому, я не бачу ніякої обґрунтованості прийняття цього законопроекту, крім того, що Науково-експертне управління на 5-ти сторінках написало неузгодженість цього проекту, написала такий висновок. За результатами розгляду зазначених законопроектів в першому читанні їх доцільно відправити на доопрацювання з тим, щоб Кабінет Міністрів остаточно визначився із своїми пропозиціями в одному законопроекті з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Крім того там порушення митного тарифу України, який нами затверджений, там невідповідність між товарними описами наведеними для коду в митному тарифі і в статті закону про вивізне експортне мито на відходи і брухт чорних металів. Тому давайте, шановні друзі, подивимося треба вступати в СОТ питань немає, але якою ціною, ціна цього вступу, в любому випадку, те покращення, яке запропонували зараз від імені комітету, що вступає в силу пізніше, тобто після того, а треба ще зараз бюджетні почути надходження, це все скорочення доходної частини. Заради того, що посилять наші позиції в переговорному процесі. Які позиції, ніде нічого не посилено. Поки що все за мінусом пішло. І всі поїздки наші за кордон все змінилося. Я радий, що ні однієї поїздки не зробив за останні скільки років, я пишаюся цим. Тому, шановні, я не буду за це голосувати. Вибачайте.
Так, але це не значить, Юрій Анатолійович, що ви не виїзний, просто ви працюєте активно у парламенті. Будь ласка, шановні колеги, зараз я надам Матвієнкову одну хвилинку, який із знанням справи скаже будемо голосувати і голосування визначимо. Будь ласка, Сергій Матвієнков.
Матвієнков, 55 округ. Спасибо Адам Иванович. Уважаемые коллеги! Мы с таким трудом, вспомните вводили здесь эту квоту, с огромным трудом мы смогли уменьшить экспорт с 5 миллионов до 2,5 миллионов. Что мы хотим достичь сегодня? Сегодня здесь прикрываются цифрами о том, что мы улучшим наши отношения с ЕС. Я привожу конкретные цифры. 54,7 процента вывезено в Турцию, в Молдову - 27 процентов, в Египет - 12 процентов. И вот ЕС. Греция - 0,9 процентов, Польша - 1,4 процентов, Словения - 0,04 процента и Австрия - 0,05 процента. О чем мы говорим? У нас закон на сегодняшний день не работает в полной мере на местах. Наличные деньги гуляют. Гаражи работают, принимают непонятно какой лом. Кладбища раскурочивают. Воруют полным объемом, так сказать, действующие оборудование. Нам на сегодняшний день нужно не ослабевать эту систему , а наоборот принимать действенные меры по наведению порядка.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до статті 1 Закону України про вивізне експортне мито на відходи та брухт чорних металів. Реєстраційний номер 7563. Прошу визначатись. [[17:52:38]] За-83 Не прийнято. Законопроект відхилено. По фракціях. Наша Україна – 15, Комуністи, Регіони України, - 0, Народна партія – 7, Блок Тимошенко – 30, Соціалісти – 0, Українська народна партія – 20, Соціал-демократи – 0, “Єдина Україна” , Демократична Україна, Партія промисловців, підприємців – 0, Народний Рух України – 10, Позафракційні – 1. Шановні колеги, послухайте, будь ласка, оголошення, а потім продовжимо. Відповідно до статті 13-ї Закону України про статус народного депутата України, статтею 4.2.1 і 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України та протоколу засідання депутатської групи „Демократичної України” від 8 вересня 2005 року інформую про реорганізацію депутатської групи „Демократична Україна” у депутатську фракцію політичної партії “Вперед Україно” у Верховній Раді України. Скорочено фракція “Вперед Україна”. До складу депутатської фракції “Вперед Україна” входять 19 народних депутатів України. Керівником депутатської фракції “Вперед Україно!” обрано народного депутата Шарова Ігоря Федоровича, уповноваженими представниками Шаров, Мусіяка і Зощенко. З чим я їх і вітаю. Шановні колеги! Шановні колеги! Я просив би вашого дозволу зараз розглянути декілька законів, які у нас печуть, горять. Мова йде про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо фіксування судового процесу технічними засобами]], реєстраційний номер – 1846, тому що тут ми трошки поспішили і натворили чудес. Не буде заперечення? Тоді, будь ласка, Василь Васильович Онопенко і будемо визначатися. 8046. А я сказав? 8046 законопроект.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Після прийнятті і вступу в дію з 1 вересня Цивільно-процесуального кодексу і Кодексу адміністративного судочинства наступає колапс в судовій системі. Справа в тім, що, реалізуючи положення Конституції ми записали, що судове засідання, яке проводиться в цивільному процесі чи в іншому процесі повинно технічно фіксуватися. Але, на жаль, складається на сьогодні така ситуація, що, скажімо, не вистачає у нас, перш за все, залів. Для кожного судді потрібен окремий зал. Взяти наш Київ, де більш-менш суди забезпечені, на 20-25 суддів 4 зали, я вже не кажу про периферію. Сьогодні треба знайти приблизно 25 мільйонів гривень на те, щоб закупити техніку. І багато виникає проблем пов’язаних з обслуговуванням, дискетами, носіями і таке інше. Тому за період канікул я підготував законопроект про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства, Цивільно-процесуального кодексу, Господарського процесуального кодексу. І ці пропозиції зводяться ось до чого, що такий технічний запис повинен проводитися за клопотанням сторони, настоює сторона провести темний запис в судовому процесі, будь ласка, можна проводити або за ініціативою суду. Таким чином, ми вийдемо із цієї скрутної ситуації. Бо в любому випадку приблизно тільки 5 відсотків рішень оспорюється. Дуже часто люди не хочуть, щоб записували якісь інтимні відносини питання, пов’язані з особистістю. Ми вчора на комітеті розглянули цей законопроект, врахували зауваження науково-експертного управління, юридичного управління, за що ми їм вдячні дуже. Разом з ними працювало керівництво Верховного суду України. І сьогодні вам на руки роздали відповідний законопроект, який вноситься комітетом з питань правової політики. Я вас дуже прошу підтримати. Ми внесемо ясність в цю ситуацію. Сьогодні буквально всі судді чекають цього рішення. Якщо ми не внесемо – буде складна ситуація. А в прикінцевих положеннях, зверніть увагу, ми написали, що це допускається до 1 січня 2008 року. А далі піде реалізація тих положень, які є. І, крім того, записано так пропозицію: “За клопотанням сторін або ініціатива суду, ця позиція діє в Кримінально-Процесуальному Кодексі з 2002 року” і жодної скарги ні в комітет, ні в Верховний суд не поступало. Тому прошу вас від імені комітету прийняти цей законопроект і за основу, і в цілому.
Дякую, Василь Васильович. Сідайте. Шановні колеги, я думаю, проблема цілком зрозуміла. На превеликий жаль, ми поспішили, як завжди. Спочатку суддів почали обирати безстроково. І вони вторять чудеса, бачимо – що. Зараз ми поспішили з тим, що давай техніку на озброєння, якої немає. Це, якщо я не помиляюсь, треба 50 мільйонів дати для оснащення судів, а їх немає. Тут же ми записали, що тільки державною мовою, а перекладачів немає, які б забезпечили цей процес. І так далі, і тому подібне. Тому давайте підтримаємо прагнення і ініціативу і профільного комітету, і ми так перемовилися і з міністерством юстиції, вони також цю думку підтримують, і приймемо в цілому як закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фіксування судового процесу технічними засобами. Реєстраційний номер 8046. Я ставлю на голосування у цілому, як закон. Прошу голосувати. Змобілізуйтеся, будь ласка. [[17:59:08]] За-188 Шановні колеги! Оніщука Миколи мікрофон. А за той час підготуйтеся, будь ласка. Все буде.
Шановні колеги! Я розумію, що вже кінець дня ми трошки стомилися, можливо не всі уважно прослухали про що йдеться. Парламент не помилився, коли, приймаючи новий Адміністративний і Цивільно-процесуальний кодекси, передбачив виконання конституційної норми, і ми не поспішили, запізнюється уряд, який не може забезпечити виконання ухваленого нами з вами закону. Тому комітет, розглянувши ситуацію на прохання суду і судової системи прийняв рішення відкласти на два роки введення обов’язкової фіксації, щоб за цей час: а) були побудовані і відремонтовані приміщення, зокрема, зали судових засідань для того, щоб суди могли відправляти правосуддя у залах, а не у кабінетах. Це перше. Друге. Щоб за цей час була поставлена необхідна апаратура, яка здатна здійснювати цей запис на належному рівні. Тому, шановні колеги, справа, дійсно, серйозна. Просимо підтримати комітет. Ми уважно вивчили ситуацію і не помиляємося на даному випадку.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, ідіть на робоче місце, щоб я не оголошував чим ви займаєтеся. Будь ласка, я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо фіксування судового процесу технічними засобами]], реєстраційний номер 8046. Прошу голосувати, змобілізуйтеся. [[18:01:15]] За-248 Дякую. Закон прийнято. І ще одна ініціатива. Шановні колеги, у нас в наступну суботу, якщо я не помиляюсь, буде день працівників фармації. Є у нас проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо звання "Заслужений працівник фармації України"]]. Реєстраційний номер 7408. Немає заперечень? В цілому як закон голосуємо. Я ставлю на голосування в цілому як закон. [[18:02:11]] За-256 Дякую. Ще одне почесне звання ми з вами ввели. Так, будь ласка, мікрофон ввімкніть Ігоря Рафаїловича Юхновського. Закон прийнято в цілому як закон. Мікрофон Ігоря Рафаїловича Юхновського.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати! В бюджеті на 2005 рік була припинена діяльність технопарків. Уряд пропонував змінити оподаткування на субсидії. Ми змінили закон і ввели замість оподаткування субсидії. Але уряд не погодився з тим. Тоді ми запропонували уряду дати своїх представників для того, щоб опрацювати спільний, прийнятний закон. Був до нас присланий перший заступник міністра фінансів і перший заступник міністра економіки. Ми разом опрацювали нове формулювання законів. Воно відрізняється від того закону, яке ми подали. Тому комітет просить подати закон 7248 на повторне перше читання.
Тобто, шановні колеги, ми мали б зараз розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України про спеціальний режим інвестиційної та інноваційної діяльності технологічних парків [[щодо системи субсидіювання]]. Автор – народний депутат Юхновський. Реєстраційний номер 7248. Вони вносять пропозиції, щоб ми його. Я не розумію а навіщо його направляти на повторне перше, якщо ви його доопрацьовуєте, ми його розглянемо, коли він буде готовий. Я не бачу необхідності голосувати зараз його. Просто протоколами ми доручаємо вам і комітету внести новий варіант, і ми його розглянемо, бо він стоїть в порядку денному. Домовились? Нема проблем. Я не бачу. Я не бачу тут ніяких проблем. Так, і у нас є ще закон 7037. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особливості правового режиму діяльності Національної академії наук України, галузевих академій наук та статусу їх майнового комплексу" [[щодо доходів за платні послуги]]. Законопроект за номером 7037. Доповідає Сергій Іванович Дорогунцов. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Пропонується поширити на закон, який був оголошений Адамом Івановичем Мартинюком статтю 63 чинного закону, діючого Закону “Про вищу освіту”. Зокрема. Йдеться про те, щоб внести до закону "Про особливості правового режиму діяльності Національної академії наук України, галузевих академій наук та статусу їх майнового комплексу", зокрема в статтю 105-ту додатково однієї частини, яка повністю повторює текст Закону “Про вищу освіту”. Йдеться про надання права науковим установам використовувати законно зароблені кошти на вирішення питань соціальних, зокрема видачу премій, матеріальної допомоги, на придбання путівок і так далі і тому подібне. Комітет Верховної Ради з питань науки і освіти цілком підтримав ці ініціативу і прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти цей закон, це доповнення в першому читанні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України також рекомендує прийняти це доповнення, ці зміни в першому читанні. Я прошу вас, шановні друзі, оскільки йдеться про соціальні турботи наукових працівників і співробітників наукових установ, підтримати цю пропозицію, цей проект. Я дуже надіюся на вас.
Дякую, Сергій Іванович. Сідайте. Будь ласка, мікрофон Ігоря Рафаїловича Юхновського, першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти. Яка думка Комітету?
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати, Комітет повністю підтримує цей Закон і все, що сказав Сергій Іванович.
Дуже дякую за оперативність. Так, будемо голосувати? Так, 2 слова не вийде, бо Ви не записані. От Надрага, будь ласка, мікрофон.
Василий Надрага, Народная партия Литвина. Я хочу обратить ваше внимание на то, что сегодня высшие учебные заведения, ко мне не единожды обращались, тот же Луганский педагогический университет, имея возможности зарабатывать деньги, по факту ими не распоряжаются. существует куча желающих отрегламентировать: куда и как уходят эти деньги. поэтому, исходя из этой логики, Фракция Народной партии будет поддерживать данный законопроект однозначно. Спасибо.
Дякую. Голосуємо? Голосуємо. Краще, краще, Микола Васильович підтримайте голосування. Я знаю, що Ви хочете виступити України підтримку, як вчений, давайте натиснемо двома руками одну кнопку і все буде правильно. Голосуємо Закон про внесення змін до Закону України про особливості правового режиму діяльності національної Академії Наук України, галузевих академій наук та статусу їх майнового комплексу. Реєстраційний номер 7037. За основу, в першому читанні, голосуємо. Дружніше, бо трошки. [[18:08:50]] За-269 Дякую. Може ми його прийняти як закон? Я ставлю на голосування про прийняття його як закону. Прошу голосувати. [[18:09:15]] За-275 Дякую. 275, закон прийнято. На цій ноті, шановні колеги, я хочу з вами порадитися. Ви пригадуєте, що ми протягом цього тижня не один раз піднімали питання, і воно було врегульовано, і завтра у нас мало б стояти другим питання - інформація уряду про ситуацію в аграрно-промисловому комплексі. Я думаю, ми поступимо абсолютно свідомо з вами і правильно, якщо завтра це питання не розглядатимемо, бо уряд відправлений у відставку. І зрозуміло, тому погоджуємося, так? Шановні колеги, давайте будемо мудрішими. І, завершуючи сьогодні наше засідання, я щиро вдячний вам усім за те, що в такий складний сьогоднішній день для нашої країни, держави, уряду і так далі Верховна Рада в черговий раз продемонструвала, що вона є найвищим законодавчим органом, представником народу України. І дуже дякую за ту плідну працю, яку ми сьогодні з вами продемонстрували. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошується закритим. Завтра початок роботи о 10 годині ранку.