Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:53]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 426 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 3 березня 2009 року. Було розглянуто 24 питання порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 4 закони та 4 постанови, 8 законопроектів прийнято за основу, один законопроект та один проект постанови відхилено. За результати розгляду пропозицій Президента Україна подало вето Президента України на три закони. Шановні колеги, відповідно статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів України записатися на виступи. Так, відбувається запис, прошу на табло вивести прізвища народних депутатів. Шершун Микола Харитонович, фракція "Блоку Литвина". Підготуватися народному депутату Климець.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Про українські дороги знає уся Європа, знає і дивується, як по них ще можна сьогодні їздити, а це одні з найголовніших транспортних артерії нашої країни, якими переміщають люди і вантажі як українські, так і іноземні. А через неякісні дороги страждають і пасажири і техніка. Дуже часто саме через незадовільний стан автошляху виникають дорожньо-транспортні пригоди, внаслідок яких, що саме страшне, гинуть люди. Не можуть похвалися своїми дорогами і жителі Тернопільщині, вони знають гірку ціну їх експлуатації. Лише за два минулі роки на об’їзній дорозі Тернополю, протяжністю майже 17 кілометрів, що входить до складу доріг загального користування і проходить через житлові масиви, з надзвичайно великою кількістю транспортних потоків було скоєно 138 дорожньо-транспортних пригод, більшість із них трапилось саме через жахливе асфальтно-бетонне покриття проїзної частини. Внаслідок цих інцидентів на сьогоднішній день п’ять осіб загинуло і 75 травмовано. Тривалий час цю дорогу ремонтували за рахунок міського бюджету. Однак на сьогодні коштів для нормального утримання дороги немає. Відтак ремонтувати її нема за що. Тому небезпека дорожньо-транспортних пригод не лише зберігається, а й загострюється. Доводжу до вашого відому, що така ситуація навіть примусила мешканців житлового масиву, через який пролягає ця об’їздна дорога, перекрити рух транспорту живою людською стіною. Дане питання не може не хвилювати мене як народного депутата України від фракції „Блоку Литвина”, за яким закріплена Тернопільська область. Мешканці обласного центру постійно під час зустрічі говорять про цю об’їздну дорогу і просять допомогти на її утримання в належному стані. І це є наша спільна проблема, яка вимагає негайного розв’язання. А причина такого жахливого стану доріг полягає ще в тому, що служба автомобільних доріг Тернопільської області не виконує розпорядження Кабміну від 11 вересня 2007 року про передачу проїзної частини автомобільних доріг у державну власність. Тому фракція „Блоку Литвина” змушена звернутися до уряду з вимогою звернути увагу „Укравтодору” на не виконання вище зазначеного розпорядження та вжити необхідних заходів щодо вирішення даного питання. Якщо ми зараз знехтуємо цим проханням, то зможемо втратити значно більше, особливо якщо врахувати, що під загрозою життя тернополян. Дякую за увагу.
Народний депутат Климець, фракція Партії регіонів.
Хочу передать слово народному депутату Рыжуку.
Передає право на виступ Сергію Рижуку.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вчора Верховна Рада вкотре подолала вето Президента щодо Закону по запобіганню кризових явищ у агропромисловому комплексі. Верховна Рада, як не дивно, виглядала в черговий раз як стимулятор, на наш погляд, протистояння між Президентом і Кабінетом Міністрів. Але вдумайтеся, з жовтня місяця шість разів антикризовий закон по АПК мандрує від Верховної Ради до Президента, від Президента до Кабміну, Кабмін – Верховна Рада. І віз, як то кажуть, нині там. З жовтня минулого року! Який результат? Я для селян кажу результат. Питання кредитів для села не вирішено, банківські проблеми зависли. Три з половиною місяці - чотири з половиною мільйони селянських господарств не отримують жодних надбавок, які отримували роками, ні за молоко, ні за м’ясо, ні за жодну продукцію. А це три з половиною мільярди гривень в рік для селян. Тобто, цей горе-закон ще погіршив ситуацію на селі. Фракція Партії регіонів цим самим хоче нагадати більшості, я вас прошу послухати, яка взяла на себе відповідальність. Ми допомогли вам здолати в черговий раз вето по антикризовому закону, по АПК. Але тільки тому, що ми говорим це, що ми конструктивна опозиція і позицію займає конструктивну, яка переймається бідами сільського господарства і АПК в цілому. Але ж будьте і ви трохи хоч конструктивні, дослухайтеся до наших пропозицій. Дивіться, коли готували антикризовий закон, ми пропонували утворити стабілізаційний фонд, - відмахнулися. Ми внесли, Микола Янович Азаров вніс пропозиції щодо прийнятної для всіх, і банків, і АПК нових форм кредитування села. Не почули. Ми рекомендували не обтяжувати закон по АПК проблемами Національного банку, тому що Президент не підпише. Не дослухалися. Далі. Фракція Партії регіонів і комуністи, в даному випадку Катерина Самойлик, просили не припиняти фінансування сільськогосподарського машинобудування - цее 70 заводів, 120 заводів, 70 тисяч працівників, це 4,5 мільярда продукції, ні, а тут херсонський завод маємо, і хмельницький, і так далі, і так далі. Проігнорували. Зате Китай нам поставив 36 тисяч мотоблоків. Піднімаємо економіку Китаю. Ось вам і антикризові заходи. Краще було б той закон і не приймати. Але основна причина – не в цьому антикризовому законі, головна причина – в невизначеності уряду і парламентської більшості у головних основних принципах сучасної аграрної політики. За 17 років, колеги, все змінилося кругом і в сільському господарстві особливо. І основна біда, що уряд продовжує чіплятися за кількісні показники у роботі сільського господарства. Це вимиває оборотні кошти, це основні фонди, це знищення остаточно бази сільського господарства. Через тиждень парламентські слухання, у середу, по АПК. Ми їх ініціювали, фракція Партії регіонів, і ми вам підкажемо, як змінити аграрну політику, щоб вона була доладною. Дякую за увагу.
Олег Білорус, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Народний депутат Олійник, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Україна увійшла в рік президентських виборів зі всіма, на жаль, притаманними їй ознаками брудної політичної боротьби. Службою безпеки України розгорнуто широкомасштабну антидержавну компанію. Фактично в країні почався процес політичних репресій. Відновлено практику прослуховування телефонних розмов політиків, народних депутатів, керівників політичних сил, урядовців, державних службовців. На жаль, проти чого свого часу виступав кандидат у Президенти Віктор Ющенко, а саме, брутальне використання правоохоронців у політичній боротьбі, стало реаліями сьогоднішнього дня. Учора вночі відбулася чергова небезпечна подія. Після 22 години було затримано працівника енергетичної митниці, який виконував свої службові обов’язки відповідно до міждержавних домовленостей по газових контрактах. А саме, розмитнив російський газ для держави Україна. Ці дії кваліфікуються злочинцями Службою безпеки України як привласнення чужого майна. Вдумайтеся, шановні колеги, діяти в інтересах держави тепер є злочином. Виникає питання: „Як таке може бути?” Відповідь проста і це ціна питання – це 5 мільярдів доларів. Або ці гроші належать державі Україна, або міжнародній мафії з українськими коріннями. Хочу повідомити тих, хто сьогодні ховається за високими державними посадами і організовує діяльність державних органів в інтересах особистого збагачення. Ми вміємо тримати подібні удари, а і адекватно, достойно давати на них відповідь. Вже сьогодні фракція „Блок Юлії Тимошенко” вимагає заслухати на засіданні Верховної Ради о 12.30 перших заступників голови Служби безпеки України, відомого бізнесмена Валерія Хорошковського та відомого авантюриста Валентина Наливайченка. Ми наполягаємо на створенні тимчасової слідчої комісії за фактами корупції у вищих ешелонах влади. Ми закликаємо Генерального прокурора України Медведька, його заступника Віктора Пшонку, який здійснює безпосередній нагляд за діяльністю СБУ, вжити негайних заходів щодо припинення незаконної, протиправної діяльності Служби безпеки України. Ми просимо народних депутатів України і головуючого поставити до порядку денного законопроект 3596, яким впорядкувати питання призначення виконуючого обов’язки керівника СБУ так, щоб це призначала Верховна Рада, а не це відбувалося у анти законних спосіб. Ми також звертаємося до Президента України Віктора Ющенка з вимогою негайного припинення антидержавницької діяльності, підпорядкованим ним органом влади.Дякую.
Народний депутат Петьовка передає право на виступ В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!” Шановні виборці, шановні колеги, ми, звичайно, можемо робити вигляд, що нічого не трапилось, але вчора у парламенті відбулася подія екстраординарна, враховуючи те, що у парламенті діє, так звана, демократична парламентська більшість. І от вчора ця, так звана, парламентська більшість без жодних аргументів і без жодного професійного обговорення відправила у відставку члена кабінету, професійну людину – міністра закордонних справ Огризка. Цікаво, як це відбулося. Одна політична сила, яка входить до коаліції, і до якої належить лідер коаліції Юлія Тимошенко,дала трохи не півфракції голосів для того, щоб це звільнення забезпечити. Представник другої політичної сили, яка не голосувала, щоправда, але який є Головою Верховної Ради України, забезпечив все для того, щоб це рішення пройшло, тому що мав всі підстави для того, щоб згідно Регламенту не доводити питання до голосування, але довів, очевидно знаючи, що рішення прийнято і голоси під звільнення є. У нас виникає питання: а в чому суть тоді демократичної коаліції? В чому суть діяльності тих людей, які називають себе при цьому патріотами і демократами? Група „За Україну!” не ввійшла до коаліції саме тому, що ми були чітко впевнені, що коаліційна угода не буде виконуватись ні по змісту, ні по формі. От по змісту ніде не сказано, що треба проводити залежну від Росії зовнішню політику, але Огризка зняли. А по формі ніде не сказано, що не питаючись навіть у коаліційної частини фракції НУНС треба знімати міністрів, які за квотою цієї фракції в уряді перебувають. Виникає питання: а чи далі хтось бере відповідальність за діяльність такої коаліції чи і далі ці приниження принаймні патріотична частина цієї коаліції буде ковтати? Тому що всім зрозуміло, що острів Зміїний використовувався вчора лише як привід. Всім зрозуміло, що, може, не всі навіть в цьому залі знають, де той острів Зміїний, але дуже добре знають, де знаходиться Кремль, який незадоволений незалежним зовнішньополітичним курсом України. І та розправа, яка була вчинена, говорить ще раз про одне, про що ми говоримо уже багато місяців: БЮТ і Партія регіонів по своїй суті однакові. Для них головне не ідеї, не незалежний курс, а боротьба за владу. І у нас, вибачте, як не друге вересня, то третє березня, як не одна змова, то інша змова. В мене виникає питання понад усе до тих людей, які є патріотами: колеги, скільки ми можемо підігрувати цим політиканам, які тримають нас ні за що і борються тільки лише за портфелі? Давайте схаменімось і працюємо за Україну! Дякую.
Замість Шмельової буде виступати Царьков, фракція комуністів.
Доброе утро! Пока „любі друзі” горло друг другу гризут, хотел от имени фракции коммунистов проинформировать вас об итогах всеукраинской акции «Ющенко-чемодан-Америка». Как известно, за более, чем 3 недели акция охватила большую часть регионов и залетев в начале февраля в Одессе «борт №1» совершил 23 февраля посадку в Киеве. Можно с уверенностью заявить, что народный импичмент Президенту состоялся. Многочисленные ведра с пятаками, собранные по всей Украине, - это оценка деятельности Ющенко и его звездно-полосатой команды. На Крещатике был подведен итог акции. Участники акции собрались на главной площади Киева, чтобы во весь голос сказать о том, что знает каждый – страну ведут к катастрофе. Жизнь подавляющегося большинства населения – рабочих, крестьян, интеллигенции, военнослужащих, мелких предпринимателей, студентов, пенсионеров – ухудшается с каждым днем. Стремясь приумножить сверхприбыли крупной буржуазии, режим националистов и олигархов перекладывает на народ все тяготы мирового экономического кризиса: трудящимся не выплачивают зарплату, выбрасывают на улицу или отправляют в неоплачиваемый отпуск; коммерческие банки загнали полстраны в долговую яму; бешено скачут цены и тарифы, стремительно падает курс гривны; в разгар зимы отопление отключают в целых городах – а в это время генералитет СБУ проводит выставки воякам ОУН УПА, а министр ющинковец называет русский язык «собачою мовою». Прямую ответственность за это несет Виктор Ющенко, превративший страну в кормушку для вампиров-олигархов, пьющий кровь из своих соотечественников. Без согласия народа Украину втягивают в НАТО. Режим беспрерывно провоцирует газовые дипломатические и прочие войны с братьями-славянами. Ему нет дела до того, что мы не хотим быть рабами США и врагами России. Нас пытаются превратить в бессловесное стадо, послушно идущими на бойню на поводке у американцев. Если ты патриот, то тебяшельмуют. И в этом тоже виноват Ющенко и его националистическая клика, агенты иностранного влияния и идейные наследники предателей, националистов. Заявляем, что мы не будем мириться с теми, кто разворовывает и унижает народ Украины. Мы не собираемся просить Президента и его окружение отказаться от проводимого им преступного курса. Бессмысленно уговаривать предателей, давно уже продавших свою страну своим иноземным олигархам, уйти в отставку. И сегодня мы планировали вручить президентской чете билет на самолет. Но с учетом того, что появилась необходимость в приобретении билетов и для других чинуш из президентского окружения, в частности екс-министра иностранных дел и уже, наверное, не председателя СБУ, а также их сотни единомышленников временно окопавшихся в кабинетах обладминистраций, секретариата. Мы начинаем сбор средств на другой рейс, рейс в один конец на украинский «Титаник», который, надеюсь, доплывет до острова Змеиный. Спасибо.
Народний депутат Тихонов, фракція Партії регіонів. Анатолій Кирилович Кінах.
Шановні народні депутати, в нашому залі дуже часто лунають заклики до патріотизму. Вимушений в черговий раз нагадати, що истинный патріотизм – це в першу чергу вміння держави гідними методами захищати свої національні інтереси, конкурентноздатна економіка, достойний рівень життя громадян і впевненість людей в завтрашньому дні. В реаліях маємо, на жаль, протилежне, цинічне протистояння Президента і Прем’єр-міністра, безпрецедентне зниження кваліфікації Кабінету Міністрів, хаотична корумпована політика Національного банку і тут в залі, так звана, недієздатна коаліція. Це поглиблює в Україні не просто системний економічний кризис, а по суті створює обвал всієї структури життєдіяльності нашої країни. Зниження обсягу виробництва безпрецедентне, мінус 34 відсотки по січню 2009 року. В той же час держава перетворюється в жебрака і ходе по світу з простягнутою рукою. Уряд розсилає листи в десятки держав з проханням дати в борг, надсилаються листи в Міжнародний валютний фонд згідно змісту якого руйнується національна економіка і ще більше поглиблюється зниження рівня життя наших громадян. Невиплата податку на додану вартість промисловості, відміна податкового векселю, зрив урядом підписання ашхабадської угоди по кооперації, це створює умови по суті знищення науково-технічного промисловогопотенціалу нашої держави. І в січні поточного року машинобудування України впало на 58 відсотків. Банківська система до сьогоднішнього дня не має єдиної антикризової програми Кабінету Міністрів і Національного банку. По результатам одна з самих високих облікових ставок в Європі 12 відсотків, ставка вартості кредитних ресурсів 27-30 відсотків і по суті весь реальний сектор економіки України ізольований від кредитних ресурсів, включаючи малий і середній бізнес. Це питання, яке сьогодні по суті робить заручником безпрецедентного політичного цинічного протистояння, недієздатності влади мільйони громадяни України. Особливо тих людей, які повірили державі і взяли іпотечні кредити для будівництва житла, вирішення їх проблем. Знущання банків, підняття відсотків в односторонньому порядку, конфіскація майна, приводить вже до трагедій в тисячах українських родин. Ми вимагаємо негайно внести в парламент антикризову програму, зміни, доповнення до бюджету.
Дайте можливість завершити думку.
Негайно внести в парламент антикризову програму, зміни, доповнення до Державного бюджету, в протилежному випадку Україна чекає дуже серйозних потрясінь, включаючи подальше зниження рівня життя громадян і суспільні політичні зворушення. Не можете це робити, ще раз звертаємось, зробіть крок, не мучайте народ, не робіть заручником всю державу, економіку і людей, відійдіть в сторону.
Катерина Ващук, фракція „Блоку Литвина”.
Шановний Голово, шановні колеги, напевно наймудрішим рішенням Верховної Ради нині було б рішення накласти мораторій на політику і серйозно взятися за ті питання, які б допомогли сьогодні країні вижити кожному громадянину, кожному трудовому колективу, кожному підприємству, зберігши робочі місця і забезпечивши хоча б мінімальну можливість працювати ефективно в тих умовах. Які питання сьогодні болючі я хочу підняти? Насамперед звернутися до Національного банку з вимогою, з проханням, як хочете називайте, але вивчити з усіма банками в Україні, які кредитують аграрний сектор, питання пролонгації кредитів тим колективам, які не можуть їх виплатити і надання кредитів тим, які сьогодні хочуть їх взяти, аби працював трудовий колектив. Є застава, є можливість працювати - кредити не даються. Друге питання. До рішення НКРЄ, є такий орган, він напевно потрібен і він приймає і хороші рішення. Але рішення про те, що сьогодні треба селянам платити за електроенергію авансом, платити штрафи за недовикористаний ліміт. А якщо зекономили, добре діло зробили. Ні, плати штраф за те, що ти недовикористав електроенергію. Де сьогодні в селян кошти? За безцінь забрали аграрну продукцію, ціни до сьогодні низькі і платити авансом наперед вони просто не можуть. У мене лежить куча звернень від Миколаївської області, Херсонської, Волинської, Рівненської, Тернопільської і багатьох інших, від селян, які просять змінити це рішення НКРЄ. Тому від депутатського корпусу я сьогодні і звертаюсь до цієї поважної інституції, таки зважити на прохання селян. І ще одне, це вже звернення до Мінфіну, до Кабміну. За минулий рік недовиконаний бюджет по багатьох статтях, які б допомогли сьогодні селянам, а саме: недополачено за великовагові кондиції худоби, недоплачено 30 відсотків на компенсацію за техніку, а це помогло б сільським машинобудівникам. І що найголовніше, не повернуто ПДВ багатьом аграрним трудовим колективам.
Дайте можливість завершити думку.
Тому сьогодні треба довиконати цей бюджет, бо напередодні посівна, яка у південних регіонах уже почалась. І кожна копійка селу дорога до посівної. Дякую.
Алла Александровська передає право на виступ колезі Найдьонову, будь ласка. Підготуватися Павленку.
Уважаемые коллеги! Граждане Украины! Общественность Херсонщены! В очередной раз я с особой тревогой обращаюсь к Премьер-министру, министру образования и науки Вакарчуку, Президенту Украины Ющенко и к их соподчиненным исполнителям их воли, к сожалению, а не воли народа и требования закона. Это относится к главе Херсонской обладминистрации Селинкову и начальнику Херсонского областного управления образования и науки Суху. Сегодня то, что происходит вокруг учебного реабилитационного центра «Теремок», можно назівать целеправильным наступлением на детей- сирот, детей-инвалидов. Целью государственных мошенников является уничтожение детского дома с последующим захватом его территорий. И в конечном счете дать поживиться тем, кто причастен к действиям, направленным против детского дома «Теремок». Действительно, подобные преступные действия некоторые сегодня называют государственной политикой. Начальник областного управления образования и науки Сух Валентин Васильевич своими распоряжениями, прикрываясь ширмой безнаказанности вышестоящей власти, с хладнокровностью и молненосностью ведут борьбу против детей, ради чьих-то корыстных мотивов. Сознательно прекращается финансирование детского дома. Делается невозможным режим труда сотрудников. Эти жестокие, расчетливые действия приводят к тому, что дети-сироты, дети-инвалиды оказываются без питания, света, тепла. И сотрудники, которые оказались без выплаты заработной платы, вынуждены, занимаясь своими обязанностями, искать спонсоров, чтобы дети получили не только достойное внимание, но и достойный уровень воспитания. И в этих условиях на них оказывается давление и травля, что в итоге привело к тому, что коллектив объявил голодовку и выдвинул свои законные требования. Эти перечисленные атаки ведут к уничтожению детского дома со своими многолетними традициями, но уже сегодня этот детский дом является современным учебно-реабилитационным центром «Теремок». Я обращаюсь к Президенту, обращаюсь к его соподчиненным: какое моральное право он имеет, когда говорит о защите детей, в то же время руками своих глав администраций ведет борьбу против детей. Я обращаюсь к Президенту Украины: образумьте главу Херсонской обладминистрации пана Селенкова! Я убедительно настаиваю, начальник областного управления, чтобы он дал оценку своим действиям и не выполнять бандитские заказы по уничтожению детского дома и зачистки территории от детей.
Замість Сергія Павленка буде виступати Терещук Сергій Миколайович, будь ласка. Наступним Вечорко буде виступати.
Сергій Терещук „Блок Литвина”. На минулому тижні було передбачено планом, народні депутати працювали в округах. Низку зустрічей вдалося провести мені, поспілкуватися з ветеранами війти і праці, педагогами, медиками, керівниками сільгосппідприємств. На місцях, якщо дивишся людям у вічі, совісно і боляче за те, як вовни тяжко живуть, наскільки вони принижені і гірко обмануті тими, хто перед виборами обіцяв їм „золоті гори”, „земний рай”, а на перший порах і „манну небесну”. Наші виборці глибоко обурені політичними чварами, що „рвуть на шматки” Україну, що не має спільних дій Президента і уряду, що немає реальних кроків по подоланню системної кризи, що охопила країну. Наші виборці, шановні народні депутати, сподіваються, що ми об’єднаємо наші зусилля по виведенню країни із кризи, вживемо дієвих заходів, вирішимо ті проблеми, які хвилюють людей. Проблем сьогодні більш ніж достатньо, нам треба вже на цьому тижні виправити помилки допущені в законах про транспортний збір, місцеві податки і збори, селянське господарство, нотаріат, на черзі дня внесення змін до закону про банк і банківську діяльність. Сьогодні те, що твориться в банках не може не турбувати людей, дійшло вже до того, що ряд комерційних банків на свій розсуд розпоряджається навіть пенсіями, один із ветеранів розповів мені, що на поточну пенсію в січні отримав частинами за шістьма заходами, щораз будучи шостим у черзі. Це ж пряме знущання над тими, хто пройшов горнило війни багато-багато років тяжко працював. Багато проблем сьогодні і в аграрному комплексі, варто зупинитись на проблемі оренди земель державного резерву і запасу. У свій час Верховна Рада внесла зміни до Земельного кодексу, згідно з яким право оренди названих земель наступає виключно за наслідками аукціонів відповідно до закону. Але цього закону немає, а положення розроблене Кабінетом Міністрів двічі відміняв Президент. Незаконним визнав його і Конституційний Суд, та і аукціони мають проводити відповідні організації, які мають на це ліцензії, це питання не вирішено сьогодні. От і виходить, що сільгосппідприємства і фермери не можуть взяти в оренду землі державного запасу і резерву в той час, коли ми не знаємо які ще джерела можна використати, щоб наповнити місцеві бюджети. Тільки на Черкащині в минулому році 25 тисяч гектарів землі не були заключені договора. Якщо до цього додати ще невиторбувані?? паї, занедбані присадибні ділянки, то набирається величезна кількість землі. Вихід із цього глухого купа бачу в тому, що Кабінет Міністрів України має внести Проект Закону про зміни до Земельного кодексу, передбачивши застосування аукціонів на оренду цих земель лише в тих випадках, коли є два і більше претендентів на оренду. Це питання сьогодні на часі. Я звертаюсь і до Держкомзему, і до своїх колег депутатів, щоб швидше виправити цю помилку, яка сьогодні стримує роботу на землі. Дякую за увагу.
Народний депутат Вечерко, фракція Партії регіонів.
Анна Герман, пожалуйста.
Ганна Герман, будь ласка.
Шановні колеги, ми не будемо зараз питати одне в одного чи є парламентська коаліція, бо ми знаємо, що її нема, але в Україні є парламент. А в цьому парламенті є багато чесних і розумних людей, які приймають ті рішення, які потрібні для України. І нинішній Голова парламенту значно підвищив престиж законодавчої гілки влади і ми з вами будемо цей престиж піднімати далі. І тому ми не дозволимо, а ні Президенту, а ні Прем’єр-міністру диктувати нам, які закони ми тут повинні приймати. Бо я переконана в цьому залі ніхто не підтримає тих обіцянок, даних МВФ про те, щоб сьогодні збільшити віковий пенсійний ценз для людей на 6 місяців кожного року. Це значить, що ті люди, які вийшли зараз на пенсію ще півроку її не зможуть отримувати. А через рік їм ще додадуть півроку. І так аж до закінчення кризи. Ми не дамо цього зробити і ми не дамо беззаконню панувати в Україні, бо парламент український перетворюється в центр захисту людини від беззаконня і від беззаконня, яке творить сама влада. Ми також не дозволимо ліквідувати пільги найбіднішим ветеранам праці, бідним людям, які і так ледве зводять кінці з кінцями. І ніхто нам в цьому диктувати не буде, тому що український парламент працює і парламент працює досить ефективно. Ми не дозволимо ліквідувати спрощену систему оподаткування малого і середнього бізнесу. І жодні обіцянки Прем’єра і Президента МВФ тут нам не указ. І я переконана, що кожен з нас тут відстоює інтереси простих людей і середнього і малого бізнесу. Друге. Ми вчора чи днями з вами скоротили свою зарплату і зарплату усіх посадовців в Україні в два рази. Ми заощадили на цьому 60 мільйонів гривень. Але цього дуже мало, шановні колеги. Партія регіонів пропонувала скоротити в 2 рази не лише зарплати, а усі видатки на Кабінет Міністрів, СекретаріатПрезидент і Верховну Раду. А це значить, що ми би заощадили 2 мільярда гривень. Це грошей вистачить для того, щоб повернути борги дітям війни. А ми зобов’язані цей борг повернути. Тому я пропоную вернутися до питання скорочення видатків на Верховну Раду, Секретаріат Президента і Кабінет Міністрів і скоротити не зарплати лише, а усі видатки на ці інституції і на кожного чиновника в Україні, використавши ці гроші для повернення боргів дітям війни. Шановні колеги, я закликаю усіх працювати так, як ми працювали разом і вчора, не ділячись на фракції, а ділячись на чесних і правдивих, і мудрих людей. І давайте будемо приймати ці закони, які потрібні суспільству.
Дайте можливість завершити думку.
І давайте перетворимо парламент на центр захисту людей, людини окремої і всього українського народу від беззаконня влади.
Шановні народні депутати! Прошу уваги. Виступи завершено. З приводу пропозицій, які були викладені у виступах народних депутатів, я прошу Секретаріат підготувати необхідні доручення для цього, щоб ці доручення були скеровані до виконання у тому числі і до наших комітетів. Шановні колеги! Крім цього, прозвучало ряд пропозицій, а точніше одна, щодо якої має визначитись Верховна Рада України. Тут була пропозиція про те, щоб заслухати інформацію виконувача обов’язки Голови Служби безпеки або того, хто його обов’язки виконує за нинішніх умов. А також розглянути законопроекти сьогодні 3596 і 3596-1, які регламентують порядок виконання обов’язків Голови Служби безпеки. Позаяк, шановні колеги, позаяк ці законопроекти є у порядку денному нашої сесії але не в розкладі, то я поставлю на голосування цю пропозицію з тим, щоб сесійна зала визначилась. Пропозиція зводиться до того, щоб запросити представника, точніше виконуючого обов’язки Служби безпеки України або того, хто його виконує обов’язки, і послухати інформацію. У якій процедурі, відповідний комітет хай дасть нам пропозиції. І водночас після заслуховування інформації включити до розкладу засідань ці два законопроекти і визначитися щодо рішення до них. Я ставлю цю пропозицію на голосування. [[Ш у м у з а л і]] Що ні? Відмініть голосування, будь ласка. Відмініть голосування. Голова регламентного комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович, может быть нам логичнее разделить процедуру. Одно дело – произошло определенное событие. Мы приглашаем руководителей для того, чтобы они объяснили, что же произошло. И второе дело – голосование по проектам постановлений, которые вдруг почему-то вносятся в зал. Наша фракция Партии регионов поддержит приглашение в зал руководителей, чтобы они дали объяснения по поводу инцидента, который вчера произошел на таможне. Но мы не готовы сразу же давать оценку и менять законодательное поле в силу какого-то прецедента. Поэтому просили бы разделения голосования по приглашению и по постановлению. Спасибо.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дякую вам, пане Голово, за те, що ви прислухалися до нашої пропозиції. І так само хочемо подякувати зал, який з розумінням віднісся, і, я думаю, підтримає голосуванням про запрошення відповідних керівників, які дали дозвіл на такі дії, які сьогодні викликають такий колосальний резонанс. Ми не говоримо за прийняття постанови по заслуховуванню інформації, ми говоримо за проекти законів, які вже давно розглянуті і знаходяться в залі. Ми просто просимо їх перенести на сьогоднішній день, щоб ми їх заслухали і прийняли рішення. Бо і дальше буде продовжуватися ця вакханалія, яка сьогодні, на жаль, відбувається. Мова за законопроекти, які розглянуті профільними комітетами, і можуть бути поставлені сьогодні на розгляд. Ми їх просто наближаємо по порядку денному на сьогоднішній день. Ніяких постанов ми поки що не пропонуємо. Дякую.
Дякую. Разом з тим, шановні колеги, я поставлю на голосування пропозицію роздільно. Перше. Запросити виконуючого обов’язки Служби безпеки України або того, хто виконує його обов’язки, для того, щоб послухати інформацію з приводу подій, про які говорив наш колега народний депутат Олійник. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:42:15]] За-372 Рішення прийнято. Я прошу керівника Апарату Верховної Ради України запросити представника СБУ до Верховної Ради України. А наш профільний комітет прошу підготувати процедуру розгляду цього питання. Будь ласка, хтось один давайте тоді. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Володимир Михайлович, уважаемые коллеги, вопрос принципиальный, не какого-то там клерка, а выконуючий обовьязки Наливайченко должет стоять на этой трибуне. Спасибо.
Шановні колеги, я з вами абсолютно згоден, але у мене попередня була інформація, що виконувач обов’язки у відрядженні. Тому я не випадково сказав або виконуючого обов’язки, або хто його виконує обов’язки на час відсутності. Але я попросив би, щоб зараз ми з’ясували це питання. Я попрошу Миколу Володимировича Томенка зайнятись цією проблемою. І друге. Шановні колеги, тут прозвучала пропозиція, щоб перенести на сьогоднішній день до розгляду розгляд законопроектів 3596 и 3596-1. Я також ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[10:43:55]] За-212 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 151, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 15 , фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Ще раз наголошую, рішення не прийнято. З усіх інших пропозицій, які були викладені депутатами у своїх виступах, я прошу підготувати невідкладно відповідні доручення. Тепер, шановні колеги. Зараз поступила заява з вимогою оголосити перерву. Та, може, тоді давайте домовимося таким чином: ви виступите, з приводу чого тоді, щоб не робити перерву. Фракція БЮТ і „Блок Литвина”. То, може, ви виступите? А? Будь ласка, Андрій Кожем’якін. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, я хотів би, щоб все у нас йшло по процедурі, Володимир Михайлович. Ми подали зараз від двох фракцій пропозицію щодо зробити перерву, як це робили наші колеги на минулому тижні сесійному, Партія регіонів. Ми хотіли б цю серйозну, ми вважаємо, проблему, проблему, яка виникла не сьогодні вночі, а проблем, яка виникла дуже давно, все ж таки обговорити і на раді коаліції, і з керівниками фракцій і визначитись щодо цих законопроектів, тому що якщо ми сьогодні не розглянемо ці законопроекти і не подамо сигнал Президенту і Службі безпеки України про те, що Верховна Рада керує цими процесами і контролює діяльність спецслужб в Україні правоохоронних органів, далі буде процес поглиблюватись. Тому я наполягаю, наша фракція, на тому, щоб ви зробили перерву.
Дякую. Шановні колеги, щоб все-таки не вийти з конструктивного річища, я ще раз, ну прошу уваги, я ще раз нагадаю, про що йдеться. Ідеться про законопроекти, авторами яких є народний депутат Юрій Кармазін, а також народний депутат Олійник і група депутатів. Вони стосуються порядку призначення керівництва Служби безпеки і виконання обов’язків в разі, якщо тривалий час не подається кандидатура і не приймаються відповідні рішення з боку Верховної Ради України. Тому давайте таким чином, та рано чи пізно ми цей законопроект будемо розглядати, давайте ми його розглянемо. Не сьогодні, так завтра будемо розглядати. Тому я поставлю. Ну, нам треба ж продовжити роботу, прийняти ряд рішень. Тому я поставлю на голосування про повернення до розгляду питання про внесення до розкладу на сьогодні законопроектів 3596 і 3596-1. Прошу голосувати. Це про. Тільки про розгляд цих законопроектів в порядок денний і все! [[10:47:32]] За-214 Рішення не прийнято. Перед тим як оголосити перерву, я поставлю на голосування пропозицію, щоб Верховна Рада України сьогодні працювала після перерви до 15-ої години до засідання комітетів і без перерви о 12-ій годині. Прошу голосувати, шановні колеги. Прошу голосувати! Ну не проголосуєте, так і буде. [[10:48:07]] За-180 Рішення не прийнято. І остання пропозиція, щоб ми розглядали законопроекти, які йдуть в першому читанні за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:48:32]] За-186 Рішення прийнято. Скажіть мені, будь ласка, Погоджувальну раду нам треба збирати чи ви будете окремо радитись? Оголошується перерва до 11 годин 20 хвилин на вимогу двох фракцій. Керівників фракцій прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради. Перерва до 11-ої години 20 хвилин.
для того, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні колеги, дозвольте вас поінформувати про підсумки засідання Погоджувальної ради України. Домовились про таке, що як тільки прибуде до Верховної Ради України виконувач обов’язків голови Служби безпеки, Верховна Рада України заслухає інформацію з питання, про яке йшлося у виступі народного депутата Олійника. Пропонується такий регламент розгляду питання: 5 хвилин - інформація, 15 хвилин – запитання і відповіді і виступи від фракцій – до 3 хвилин. Таким чином, розглянути це питання протягом 35-40 хвилин і далі працювати за розкладом визначеним на сьогодні, не роблячи перерви о 12 годині, яку ми вже використали, це перше. Друге. Завтра розглянути відповідний законопроект і прийняти рішення. Якщо вони будуть запропоновані і розглянуті комітетами щодо реакції на заслуховування інформації. Пропозиція зводилася до того, що буде підготовлений відповідний проект постанови з дорученням Генеральної прокуратури, чи з пропозицією Генеральної прокуратури: розглянути факти. Про які вели мову народні депутати і створити тимчасову слідчу комісію. Коли це все буде зроблено, розглянуто в установленому порядку Комітетом нашим регламентим, Верховна Рада України завтра визначиться щодо рішення. Оце результати, про які я вас проінформував. А зараз у нас є всі підстави по суті справи розпочати нашу роботу. Вноситься на розгляд проект Закону [[реєстраційний номер 2023]] про внесення змін до деяких законів України [[щодо розмежування функцій і повноважень Київського міського голови та голови Київської міської державної адміністрації]]. Доповідач – народний депутат України Микола Васильович Кравченко. Співдоповідачем буде виступати Трайдук Микола Федорович. За скороченою процедурою ми розглядаємо законопроекти всі.
Уважаемые коллеги, вносится на рассмотрение проект Закону щодо розмежування фунцій і повноважень Київського міського голови та голови міської державної адміністрації. Дело в том, что закон про., вернее Конституция требует того, чтобы устройство власти в городе Киеве было оговорено отдельным законом. Такой закон был принят 15 січня 1999 року, который называется «Про столицю України - місто-герой Київ». Суть моего законопроекта состоит в том, чтобы внести изменения в этот закон и с тем, чтобы розмежувати функції і повноваження Київського міського голови та голови міської державної адміністрації. У меня отпадает необходимость сегодня говорить о причинах, почему это происходит? Можно назвать одну из основных причин, что чрезмерная концентрация власти оказала негативное воздействие на состояние дел в нашей столице. В ходе рассмотрения этого законопроекта мне и Науково-экспертное управление, и комитет сделали, я считаю, правильное зауваження по поводу некоторых юридических моментов в этом законе. Я их полностью признаю – это и народного депутата Боднар и народного депутата Куликова и других народных депутатов, которые в принципе юридически грамотно и правильно выписывают этот законопроект. Я хотел бы обратить внимание на следующий момент. На сегодняшний день решить проблему города Киева можно только принятием этого закона. Не имеет права сегодня даже Президент освободить его от должности голови.
Дайте можливість завершити виступ.
Он обратится в суд и судом будет восстановлен. Поэтому я бы просил, независимо от политических своих воззрений, в первом чтении принять этот закон, затем правки Боднар и других народных депутатов внести в стадию второго чтения и принять нормальный, взвешенный закон. И я думаю, что не найдется здесь политических сил, которые бы позволили беспределу, который творится в Киеве, продолжаться. Спасибо за внимание.
Дякуємо, Миколо Васильовичу! До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань місцевого самоврядування, Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Микола Федорович Трайдук. Будь ласка, Миколо Федоровичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, присутні! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні, яке відбулося 11 лютого 2009 року, розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України, внесений народним депутатом України Кравченком. Комітет визначає, що законопроектом передбачено внесення змін до статей 13 та 16 Закону України „Про столицю України - місто-герой Київ” та статті 8 Закону України „Про місцеві державні адміністрації”. Положення законопроекту передбачають позбавлення київського міського голови, покладеного на нього Законом України „Про столицю України - місто-герой Київ” виконання обов’язків Голови Київської міської державної адміністрації, визначення порядку призначення на посаду Голови Київської міської державної адміністрації та зміну існуючого порядку призначення та звільнення першого заступника та заступника Голови Київської міської державної адміністрації. Головне Науково-експертне Управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект необхідно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання так як в законопроекті запропоновані зміни суперечать частині другої статті 141, а також частині 3 статті 118 Конституції України. Комітети Верховної Ради з правової політики та бюджетної політики також мають суттєві зауваження до законопроекту. Комітет погодився з висновком і зауваженнями і рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо розмежування функцій і повноважень Київського міського голови та голови Київської міської державної адміністрації]], внесений народний депутатом України Кравченком, повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Просимо підтримати рішення комітету.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступ, якщо є бажання брати участь у обговоренні цього законопроекту. Так, народний депутат Куликов, будь ласка. Кирило Куликов. Мікрофон ввімкніть Кирила, да, працює.
Кирило Куликов, "Наша Україна-Народна Самооборона". Я хочу сказати, що це моя особиста думка, тому що фракція в цілому цей законопроект не підтримує. Але ми є група „Самооборона” настоюємо на прийнятті цього законопроекту як концептуально важливого, як того законопроекту, який дає можливість розмежувати повноваження законодавчої і виконавчої влади у місті Києві. Я знаю, що цей законопроект потребує багато доопрацювання, але ця концепція повинна бути прийнята. Немає чиновника в державі, які може в собі змішувати позиції і законодавчої і виконавчої влади. І те, що сьогодні відбувається в Києві, відбувається завдяки, тому що влада безконтрольна, у нас не мер, а цар. Тому я прошу колег подумати і підтримати цей законопроект. І хочу передати там декілька слів пану Катеринчуку.
Шановні колеги, давайте, ви ж будете виступати. Ну не треба порушувати Регламент. Я прошу вас. Я прошу вас, щоб не було збурень. Народний депутат Пилипенко, будь ласка, „Блок Юлії Тимошенко”.
Прошу передати слово Валерію Писаренко.
Валерій Писаренко, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни! Звичайно, ідея дуже цікава і, на жаль, вона сьогодні відповідає викликам часу, адже, дійсно, та концепція, яка була закладена у нас для столиці України міста Києва, вона на сьогоднішній день фактично паразитується купкою осіб, які перебуваючи при владі у місті Києві, фактично узурпували владу. І відсутність реакції на це контрольної з боку і Президента, і Верховна Рада тільки зараз до цього долучилася, і призводить до того, що такі законодавчі ініціативи з’являються. Чи є вона позитивною? Напевно зараз на цей час є. Чи є вона змістовною для Києва на майбутнє? Ми з цього питання можемо ще подискутувати. Тим більше, що цей законопроект є недосконалим по юридичній техніці. І в мене, наприклад, є застереження, чи зможемо ми його до другого читання довести до такого ладу, щоб він міг стати повноцінним законопроектом, який змінює взагалі концепцію управління містом Києва. На сьогоднішній день у нас, звичайно, що можна констатувати, що мер Чернівецький він не є а ні мером, а ні є головою Київської міської адміністрації, адже за нього там керують купка людей, які досить швидко розбазарюють комунальне майно. Але на сьогоднішній день цей законопроект, на жаль, не вирішує повністю всіх проблем міста Києва. І нам потрібно з вами все ж таки взятись до того, щоб концептуально з’ясувати, яка влада потрібна Києву і тим більше, хто буде контролювати цю владу. Оптимально, щоб ми забезпечили ефективний контроль з боку Кабінету Міністрів, з боку Верховної Ради і з боку.
Михайло Чечетов замість народного депутата Грицака. Потім Олег Зарубінський буде виступати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Положення законопроекту передбачають позбавлення київського міського голови покладеного на нього Законом України про столицю України – місто-герой Київ виконання обов’язків Голови Київської міської державної адміністрації, визначення порядку призначення на посаду Голови Київської міської державної адміністрації та зміну існуючого порядку призначення та звільнення Першого заступника та заступників Голови Київської міської державної адміністрації. Разом з тим, вважаємо за доцільне висловити до проекту наступні зауваження. Положеннями Конституції України передбачається необхідність визначення особливостей правового режиму побудови і здійснення влади у місті Києві. Зокрема, відповідно до частини другої статті 118 Основного Закону України, особливості здійснення виконавчої влади у місті Києві визначаються окремим законом України. А частина друга статті 140 Конституції України, передбачається, що окремим законом мають визначатися особливості здійснення у місті Києві місцевого самоврядування. Визначення окремим законом спеціального статусу міста Києва обумовлюється частиною третьою статті 133 Конституції України. З огляду на зазначене, вважаємо, що доки Київська міська державна адміністрація одночасно буде виконавчим органом Київської міської ради, її, згідно з конституційними вимогами, може очолювати тільки міський голова. Таким чином, в умовах збереження діючої системи влади в місті Києві запропоновані зміни суперечать частині 2 статті 141 Основного Закону України – Конституції України. У зв’язку з цим Партія регіонів пропонує, в зв’язку з тим, що концепція закону суперечить положенням Конституції України, цей закон відхилити. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Якщо підходити до цього питання з емоційної точки зору, то абсолютно зрозумілою є мотивація автора, суб’єкта законодавчої ініціативи, на тлі того, що відбувається в Києві, на тлі того безладу, який існує у владній верхівці столиці України. Це з емоційної точки зору. Але є декілька тез, які можна сьогодні сприймати як аксіоми і які спростовувати неможливо. По-перше, відповідно до чинного законодавства Київська міська державна адміністрація є виконавчим органом Київської міської ради. Перша теза. Друга. Відповідно до вимог статті 141 Конституції України виконавчий орган міської ради очолює міський голова. Друга теза. Третя теза. Рішенням Конституційного Суду від 25 грудня 2003 року [[не буду називати це рішення, справа про особливості і таке інше]] Київську міську державну адміністрацію має очолювати лише особа, обрана Київським міським головою. Це є факт. Подобається він чи не подобається. Це є факт. І тому мені хотілося б, щоб колеги підтримали думку „Блоку Литвина”, що ситуація з розбалансуванням влади ще гірше, ніж те, що може ця влада робити. Тоді просто не можна буде нічого задіяти для того, щоб поправити ситуацію. І ще один важливий момент, я звертаюся до суб’єкта законодавчої ініціативи, і це не його провина, ми всі грішимо на це. Ми називаємо так чи інакше законопроект, а його зміст не відповідає цій назві. Тут мова йде про розмежування повноважень і функцій в назві. Реально в тексті жодного слова про розмежування і функції не визначається, що має здійснювати міський голова, які функції, повноваження, які функції і повноваження має здійснювати голова адміністрації. Тому я пропоную.
Будь ласка, завершуйте.
Тому я, дійсно, пропоную погодитися з ідеєю і емоціями автора законодавчої ініціативи, але законодавчий процес має бути на базі чистої юриспруденції, а не емоцій. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Цілком очевидно, що необхідність такої законодавчої ініціативи продиктована подіями, які відбуваються в організації влади у місті Києві. Всі ми є свідками цієї ганьби. Тому було б, очевидно, правильно, якби ми прийняли цей документ за основу, направили у комітет для розгляду. Можливо, це був би стримуючий, стабілізуючий чинник для міської влади, а далі б життя показало. Разом з тим, шановні колеги, відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію першою про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо розмежування функцій і повноважень Київського міського голови та голови Київської міської державної адміністрації]], реєстраційний номер 2023. Прошу голосувати. [[11:40:00]] За-202 Рішення не прийнято. По фракція, будь ласка. Партія регіонів – 1 , „Блок Юлії Тимошенко” – 148 , „Наша Україна – Народна Самооборона” – 26, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 1. Автор законопроекту Микола Кравченко, будь ласка, ваша пропозиція.
Уважаемые коллеги, я в своем выступлении говорил о том, что там, действительно, есть моменты, закон писался в 2007 году, рассматривается сегодня и так далее. Я бы просил сегодня для того, чтобы мы не потеряли закон, не потеряли концепцию, я прошу проголосовать – отправить его на повторное перше читання. Он практически готов закон. Мы не успели технически оформить внесення змин Боднар и других народных депутатов. Поэтому я бы просил проголосовать за повторне перше читання с тем, чтобы мы не потеряли закон.
Шановні колеги, вноситься пропозиція про направлення на повторне перше читання проекту закону, реєстраційний номер 2023. Прошу голосувати. [[11:41:31]] За-229 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості]] - проект, автором якого є народний депутат Микола Катеринчук. Він же і буде його доповідати. Будь ласка, Микола Дмитрович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Чинний Закон України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих та сільських, селищних, міських голів" передбачає обрання сільських, селищних, міських голів за мажоритарною системою відносної більшості. Тобто обраним вважається кандидат, який отримав більше, ніж інші кандидати кількість голосів від тої кількості виборців, які прийняли участь в голосуванні. Нашим законопроектом передбачається перехід до мажоритарної системи абсолютної більшості для виборів виключно міських голів. За такою формулою обраним міським головою вважається кандидат на посаду міського голови, який одержав на виборах більше половини голосів виборців, котрі взяли участь у голосуванні. Якщо за результатами голосування жоден з кандидатів не набрав такої кількості голосів, пропонується передбачити проведення повторного голосування, що фактично означає проведення двохтурової системи обрання міських голів. Варто наголосити, що внесені мною пропозиції стосуються виключно обрання мерів міст. Щодо обрання сільських і селищних голів, система залишається без зміни. Європейська партія України переконана, що запровадження положень цього законопроекту сприятиме підвищенню відповідальності міських голів перед виборцями, активізує політичний діалог між мерами, депутатами і відповідної міської ради, створить додаткові механізми реалізації громадянами своїх виборчих прав. Не голосування, не підтримка цього законопроекту, цієї ідеї – це фактично підтримка діяльності, художньої і нехудожньої самодіяльності екзотичних мерів, таких як приклад є Черновецький. Прохання – підтримати цей законопроект в першому читанні.
Від комітету Подгорний Сергій Петрович, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Будь ласка, позиція комітету.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування 18 лютого 2009 року за дорученням Голови Верховної Ради України розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості]], реєстраційний номер 2270-3, поданий народним депутатом України Катеринчуком. На минулому пленарному тижні ми вже розглядали аналогічний цьому законопроект, реєстраційний номер 1060, але не зовсім тотожний даному. Зокрема цим законопроектом на відміну від попереднього пропонується залишити можливість виборцю проголосувати „проти всіх”, у той час як законопроект 1060 їх пропонувалось вилучити. Народні депутати України члени комітету вважають, що на виборах міських голів доцільно запровадити мажоритарну систему абсолютної більшості. Тому більшістю голосів комітет дійшов висновку рекомендувати Верховній Раді України при розгляді в першому читанні проекту закону України про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних голів” [[щодо обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості]] прийняти за основу. Окремі зауваження, які висловлювались до запропонованих цим законопроектом положень народними депутатами Комітетом з питань бюджету та Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України можуть бути враховані при його доопрацюванні та підготовці до розгляду парламентом в другому читанні. Відповідний проект Постанови Верховної Ради про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості]], поданий на ваш розгляд. Комітет просить підтримати даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Так відбувається запис, на табло прізвища народних депутатів прошу вивести. Руслан Князєвич, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, ці питання, які ми розглядаємо є дуже важливими, але мені не подобається, в принципі те, я думаю, що багатьом із нас, що ми згадуємо про місцеве самоврядування тільки тоді, коли треба когось обмежити, або посилити, або призначити, або зняти. Тому я не думаю, що це правильна постановка питання, оскільки місцеве самоврядування потребує вирішення проблем набагато ширше. От в мене є декілька конкретних запитань. Ми ж всі знаємо, що мінімум 21 мільярд гривень на функції, які здійснюються місцевим самоврядуванням по бюджету цього року не вистачає. І ми нічого не робимо для того, щоб уряд, ідучи на побажання місцевих голів, вніс відповідні зміни до бюджету на 2009 рік. Ми цим не займаємося. Разом з тим, ми займаємося цими законопроектами, які теж важливі, але вони про владу, а не про гроші для людей, які би мери могли використовувати в інтересах громади. Далі, ми ухвалили ще минулого року зміни до бюджетного кодексу, у яких мова йде про податок на нерухомість для місцевих громад і мова про податок за землю, який теж лишається весь в місцевих громадах, в другому читанні ми не ухвалюємо. Те саме стосується Закону про місцеві податки і збори, в першому читанні ухвалили, сказали, що викинемо той драконівський ринковий податок, але інші місцеві податки і збори, які потрібні для людей на місцях, ми не ухвалюємо, лежить в другому читанні. Те саме стосується закону про асоціації органів місцевого самоврядування. Вони ж внесені і здається, навіть декілька, на порядок денний не виносимо. Тому в мене виникає питання: чи правильно ми робимо, коли говоримо тільки про якісь особисті речі і про те, що відбувається в Києві, де, безумовно, треба все міняти, але не говоримо про повноваження місцевих громад взагалі, в принципі, боПрем’єр обіцяла, виступала на асоціації, що законопроекти всі ці будуть розглянути ні минулому пленарному тижні, але не розглянуті. Тому група „За Україну” перш за все наполягає на тому, щоб ці законопроекти були внесені до порядку денного, бо вони для людей, а не для влади. Дякую.
Володимиру Бондаренко право на виступ передає Володимир Яворівський.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Цей законопроект я вважаю надзвичайно важливим. Ще в позаминулому скликанні, працюючи у Комітеті з державного будівництва і самоврядування, я подавав два законопроекти, які стосувалися регулювання проблем обрання голів, сільських, селищних, міських голів. Мова йшла про один законопроект, де я пропонував, щоб лідер списку політичної сили, яка висуває своїх кандидатів на другому турі переголосовувався, якщо ця політична сила зайняла перше, а інша друге місце, тоді переголосовуються лише їхні лідери і тоді обирається таким чином мер. Це була одна пропозиція. Друга стосувалася того, щоб ми мали можливість все-таки підняти рівень легітимності сільських, селищних, міських голів. Адже беремо на прикладі навіть Київ: сьогодні всенародно, так звано, обраний мер обраний був на 12 з лишками відсотків, тому що на голосування прийшло трошки менше половини людей реально, а серед них третина проголосувала за нині діючого мера, і він вважав себе всенародно обраним. Якби система передбачала все-таки обрання більшістю, ми б мали зовсім інший рівень легітимності, як в селі, так і в будь-якому місці, не тільки в Києві. Разом з тим, те, що сьогодні ми маємо, дає такий результат: обирається мер, і одразу починається конфлікт як серед політичних сил, які або його підтримують, або з ним борються, так і в населення немає достатнього рівня довіри до людини, яка обрана при дуже низьких показниках підтримки. Тому вважаю, що цей законопроект, яки й внесений Миколою Катеринчуком, а я був одним із авторів подібного законопроекту, я свідомо його не вносив в альтернативу чи там вдогонку, щоб всім разом, хто вносив пропозиції до цього законопроекту, підтримати його. У той час, коли я його вносив ще в позаминулому скликанні, один з нині діючих депутатів, який не ввійшов в коаліцію, дивно чому, він тоді виконував також певні завдання і. цей проект прямо в комітеті.
Дайте можливість завершити.
допустивши його ухвалення. Давайте не повторимо цю помилку і до наступних виборів підготуємо якісний нормальний законопроект. Прошу підтримати.
Дякую. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, у проекті пропонується запровадити обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості. Обраний міським головою буде вважатися кандидат, який набрав більше половини голосів виборців, які взяли участь у голосуванні. Якщо в першому турі жоден кандидат не набрав більше, ніж 50 відсотків голосів, проводиться другий тур виборів між двома кандидатами, які набрали найбільшу кількість голосів виборців. Обраним за результатом другого туру голосування вважається кандидат, за якого проголосувало більшість виборців. Необхідність вище наведених законодавчих змін викликана, на думку ініціаторів проекту, вадами нині діючої мажоритарної системи відносної більшості, яка застосовується на виборах сільських, селищних та міських голів. Незрозуміло чому проектом пропонується введення мажоритарної виборчої системи абсолютної більшості лише для виборів міських голів, тоді як існуюча виборча система для сільських, селищних голів залишається незмінною. Таку диференціацію у підходах до проведення виборів на посади головних посадових осіб органів місцевого самоврядування навряд чи можна назвати виправданою. Оскільки за змістом Конституції України природа та правовий статус посад сільського, селищного та міського голів загалом є ідентичним. У зв’язку з цим фракція Партії регіонів пропонує проект повернути на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, я не хочу ображати жодного з вас, але на превеликий жаль всі три попередники, які виступали по цьому законопроекту, дозволю собі сказати, жоден із вас його і в очі не бачив. Тому що ви говорите про те, чого практично в цьому законопроекті немає. Ви купилися на назву і купилися на початок цього законопроекту, де мова йде про те, що вибори міських голів будуть проводитися у два тури. А по всій таблиці так, як було, так і залишається той законопроект, який ми з вами не підтримали, вибори не тільки міських голів. От, будь ласка, 75 стаття тире 1. „Організація та проведення повторного голосування”. Повторне голосування призначається територіальною виборчою комісією у разі, якщо набрали два голови на міського, сільського, селищного і так далі. Наступна стаття. У бюлетень для таємного голосування включається ті, хто набрав два і більше, міського, сільського і селищного. Так давайте, якщо ви вже щось готуєте, готуйте, по-перше, серйозно. А ті, хто виступає у вашу підтримку, нехай хоч читають, що ви їм пропонуєте. Це одне. Друге. Поза всяким сумнівом цю проблему треба вирішувати. Але давайте спочатку нехай нам порахують, в скільки мільярдів виллється повторне голосування? В умовах кризи це нам треба сьогодні робити? Якщо треба, давайте, нехай уряд вносить розрахунки і пише, що він за повторне голосування, це буде коштувати таку-то суму. Я ще раз наголошую, до міських виборів, мабуть, варто повернутися, але тільки до міських. Можливо, до місць тільки обласних центрів, щоб не дрібнити, бо є місто, де 5 тисяч чи 10 проживає, і місто-мільйонник, то, мабуть, там треба різна легітимність влади. Тому я пропоную, давайте дійсно повернемо його на доопрацювання і зробимо законопроект для міст обласних центрів, міста Києва і міста.
Дайте можливість завершити думку.
Робити так, як зараз – це, по-перше, тут все сплутано. Тому треба опрацювати. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський.
Дякую. Шановні колеги, вся дискусія, яка відбулася, показує, що ідея, в принципі, сприймається всіма. Тобто всі, хто налаштовані на те, що демократія – це влада народу, розуміють, що владу можуть дати більшість. В тому числі, і більшість виборців: 7 відсотків, 9 відсотків і навіть 15 відсотків від всієї громади не легітимізують владу. І таким чином міський голова не є людиною, яку підтримує більшість населення і це елементарні речі. Але оскільки дискусія дійсно розгорнулася і є серйозні пропозиції, то можливо нам можна було б в першому читанні, або за основу прийняти, а потім ще добре попрацювати. І в зв’язку з цим, я хотів би сказати, що сумнів серйозний викликає норма, де пропонується зменшити години, або період для голосування виборців. Не зрозуміло, для чого це? Навпаки, чим більша є можливість у людей, один прийде зранку, один ввечері, то тим більше людей зможе проголосувати, щоб це так не „пролізло” до другого читання. Дякую.
Дякую.Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Цілком очевидно, що проблема існує. Нам треба підвищити статус міського голови, поза як ви знаєте, що сьогодні в багатьох містах відбувається протистояння між міським головою і міською радою. Якщо він буде обраний значною кількістю людей, які проживають в тому чи іншому місті, він буде більш легітимним, у нього буде більше можливостей виступати з позиції не політичних, не партійних, а з позиції громади інтереси якої він представляє. З приводу пропозицій, які прозвучали від нашого колеги В’ячеслава Кириленка, то я хочу сказати, що днями відбулося засідання консультативної ради з питань місцевого самоврядування, обговорювалися питання, які стосуються Закону про асоціації, закону про місцеві податки і збори, про 57-му статтю Державного бюджету, основного закону тобто Закону про бюджет, нової редакції Бюджетного кодексу. Ми їх обговорили, отримали експертні заключення від представників місцевого самоврядування і домовилися, що комітети їх доопрацюють з тим, щоб 19-го березня вони були винесені на розгляд Верховної Ради України. Цілком очевидно, що зауваження слушні в тій частині, що наші комітети повинні працювати більш активно і відповідально. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію Комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2270-3]] про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо обрання міських голів за мажоритарною системою абсолютної більшості]]. Прошу голосувати. [[11:59:28]] За-218 Рішення не прийнято. Була друга пропозиція на повторне перше читання. Я ставлю цю пропозицію, що, що? Шановні колеги, я хочу сказати, це той закон, який не розглядався, розглядалися інші закони, можливо, вони співпадають за змістом в основній частині, але це інший закон. Тому пропозиція прозвучала у виступах керівників, представників фракцій, я цю пропозицію ставлю на голосування, правильно я кажу, Микола Дмитрович? Про направлення на повторне перше читання проекту закону, реєстраційний номер 2270-3. Прошу голосувати. [[12:00:28]] За-220 Рішення не прийнято. Отже, законопроект. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 1, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 47, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. Таким чином, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо узгодження з чинними освітянськими законами у частині звільнення та призначення керівників навчальних закладів]], реєстраційний номер 1417. Доповідач - Сергій Подгорний, народний депутат України. Співдоповідачем буде виступати заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Юрій Ключковський. Прошу вас.
Шановні колеги, більше року цей законопроект чекав своєї черги. Метою законопроекту є узгодження Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” з чинними освітянськими законами в частині призначення та звільнення керівників дошкільних загальноосвітніх та позашкільних навчальних закладів для забезпечення стабільної роботи цих закладів та попередження конфліктних ситуацій. Сьогодні на підставі пункту 20 статті 43 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” на пленарних засіданнях районної чи обласної ради депутати почали вирішувати питання призначення і звільнення керівників навчальних закладів як об’єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управліннях районних і обласних рад, керуючись в окремих випадках політичною доцільністю, а не вимогами до фахового рівня кандидатів на цю посаду. Крім того, призначення таким чином керівників дошкільних, загальноосвітніх та позашкільних навчальних закладів суперечить пункту 4 статті 20 Закону України „Про освіту”, пункту 2 статті 26 Закону України „Про загальносередню освіту”, пункту 2 статті 19 Закону України „Про дошкільну освіту”, статті 23 Закону України „Про позашкільну освіту” [[щодо регулювання трудових відносин системи освіти]]. Неузгодженість зазначених законів створює певну напругу та конфліктні ситуації. Щоб унеможливити всупереч освітянським законам прийняття рішень про призначення керівників зазначених навчальних закладів на пленарному засіданні районної чи обласної ради депутатами, які часто за своєю освітою чи фахом далекі від проблеми специфіки освітянської галузі, пропонується до пункту 20 статті 43 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” внести таке доповнення: „.крім керівників дошкільних, загальноосвітніх і позашкільних навчальних закладів, які призначаються на посаду і звільняються з посади відповідно до чинного законодавства про освіту”. Аналогічні зміни вже внесені були до пункту 10 статті 42 чинного Закону „Про місцеве самоврядування в Україні” стосовно повноважень сільського, селищного, міського голови.
Завершуйте Сергій Петрович. Завершуйте.
Призначати на посади та звільняти з посад керівників підприємств, установ, організацій, що належать до комунальної власності. Реалізація положень поданого законопроекту після його прийняття не потребує змін до інших законів, як не потребують додаткових видатків з Державного бюджету. Разом з цим прийняття цього закону забезпечить узгодженість чинного законодавства, сприятиме більш стабільній роботі дошкільних, загальноосвітніх, позашкільних закладів. Міністерство освіти і науки, з яким були проведені відповідні консультації, підтримує прийняття даного законопроекту. Також законопроект підтриманий і профільним комітетом з питань освіти. Дякую.
Сідайте будь ласка. Співдоповідь, Юрій Богданович Ключковський.
Шановні колєги! Пропонований вашій увазі законопроект спрямований навіть не на усунення колізії. Бо цієї колізії сьогодні в законодавстві немає, а на уточнення формулювань, оскільки існує практична потреба. З’являється тенденція до призначення керівників закладів освіти на пленарних засіданнях сесій органів місцевого самоврядування. Це суперечить Закону про освіту, Закону про середню освіту, про вищу освіту. Однак, на жаль, ці конфлікти трапляються. Правда, законопроект, який сьогодні вам пропонується, наш комітет розглядав, завтра буде рівно рік, 5 березня 2008 року. Шкода, що він так довго пролежав. Тим не менше, ми сподіваємося, що сьогодні він буде підтриманий. Цей законопроект, зверніть увагу на авторів законопроекту - це голова Комітету з питань освіти і колова підкомітету з питань місцевого самоврядування. І це означає, що тут є спільна позиція, як освітян, так і представників з нашого комітету. Цей законопроект одностайно підтриманий Комітетом з питань освіти і так само нашим комітетом. І ми пропонуємо прийняти його за основу. Якщо існують проблєми в тонкостях формулювань, то ми готові його доопрацьовувати до другого читання. Хоча моя особиста точка зору, що він повністю готовий до прийняття в цілому. Однак, комітет рекомендує прийняти в першому читанні. Просимо підтримати.
Дякую. Будь ласка, записуємось на обговорення. Народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Дійсно, є тут надзвичайно важлива проблема, тому що після виборів, після місцевих виборів, а освітяни особливо в невеликих населених пунктах, сільські директори шкіл, керівники завжди втягуються у політичну боротьбу під примусом тих чи інших політичних сил. І після виборів кожна ця людина може бути звільнена тільки з-за того, що підтримала одного чи іншого кандидата. Тому сама фабула, сама новела, яка у цьому законі висвітлена, вона є актуальною і, дійсно, узгоджена як Комітетом з питань науки і освіти, так і з Комітетом з питань місцевого самоврядування. Тому ми будемо підтримувати його у першому читанні. Але оскільки потребуються уточнення певні в формулюванні, пропонується прийняти його за основу. Дякую.
Полохало Володимир Іванович.
Шановні народні депутати, було чітко сказано, чому ця законодавча недоречність, яка створює конфліктні ситуації у будь-якому регіонів нашої країни. І я хотів би просто сказати всім депутатам, коли ми це на комітеті розглядали, до нас були прохання з усіх регіонів і депутатів усіх фракцій, усіх фракцій, які показують, що один пункт закону суперечить трьом освітянським законам, відразу трьом законам. Я думаю, що нам не потрібні конфліктні ситуації. Я думаю, що нам не потрібно те, щоб ми мали таку річ, коли на сесії районної ради просто з голосу можуть призначити керівника, який не має ні освіти, ні досвіду, скажімо, школи чи дитячого садочка. Ми маємо сьогодні таких керівників, які призначаються без практично рекомендацій самої освітянської громади. Тому я тільки на одне хочу звернути увагу, шановні колеги, у нашому комітеті представники шести політичних сил. Всі абсолютно висловились, репрезентуючи точку зору регіонів, за те. щоб цей закон прийняти не тільки за основу, а і в цілому. Я передаю точку зору членів Комітету з питань науки і освіти. Дякую.
Мартинюк Адаме Івановичу, будь ласка.
Шановні колеги, особливо я звертаюсь до тих, хто засідає у профільному Комітету з питань місцевого самоврядування і до вас, Олександр Олександрович, нещодавно в стінах Верховної Ради була проведена досить серйозна нарада за участю Голови Верховної Ради, Прем’єр-міністра. Перед тим така ж нарада відбулась у Кабінеті Міністрів, де всі в один голос криком кричали, що вони підтримують місцеве самоврядування. Я можу зрозуміти Комітет по освіті, він правильно поступає, але якщо ваш комітет, Олександр Олександрович, одноголосно проголосував за те. щоб забрати в органів місцевого самоврядування ці повноваження, то гріх вам і ціна. Ви ж уявіть собі, кому передати це. Передати районним о обласним управлінням освіти. Хто їх формує, призначає? Районні, обласні державні адміністрації. Зараз наш колега собі дозволив сказати, що у місцевому самоврядуванні, у місцевих радах засідають, мовляв, депутати з дуже низькою освітою, то вони не можуть розібратися, кого призначати. Ми тут дуже мудрі. Вони там не мудрі, а ми з вами мудрі, що ми забираємо у них і ті куці повноваження, які тільки є. Я не розумію, як вистачило розуму приймати такі законопроекти. Схаменіться.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Я не хочу починати з того, що хтось тут не поважає районні, обласні ради. Очевидно, там є люди, які, як мінімум, не дурніші, ніж тут присутні. Мова зовсім про інше. І, очевидно, в цьому законопроекті і мається це на увазі. Фахівці мають призначати фахівців. Якщо ми зрозуміємо таку, якщо хочете, ідеологему, то, очевидно, войовниче дилетанство і войовничий дилетантизм не буде головною загрозою нашого прогресу чи бодай гіпотетичного майбутнього прогресу. Тому я записався проти свідомо, бо пропонувалося в цілому прийняти цей законопроект. Мені здається, що тут є певні юридичні колізії хоча б у зв’язку з тим, що і педучилища, і дошкільні установи, і позашкільні установи є об’єктами власності громад. І тому вплив місцевих рад має бути, в тому числі і на кадрову політику. Але я думаю, що до другого читання треба буде відшліфувати ці моменти і все-таки, якщо на шальки терез ставити і ті речі, і ту дискусію, ті аргументи, які справедливо наводилися, то на перше місце треба поставити, щоб на чолі навчальних і позашкільних закладів були фахівці, а не ті люди, які відображають той чи інший політичний інтерес, а не ті люди, призначення яких залежить від того, в кого більшість в якій раді і кого вони там ставлять. Я за фаховість, особливо в освіті. Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні” [[номер 1417]]. Прошу визначатись. [[12:12:48]] За-219 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 144, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 56, комуністів – 0 „Блок Литвина” – 19. Пропозиція – на повторне перше читання є. Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Ключковського Юрія Богдановича про направлення цього законопроекту на повторне перше читання – проект Закону про внесення змін про місцеве самоврядування [[1417]], повторне перше читання. [[12:13:39]] За-227 Рішення прийнято. Законопроект відправлено на повторне перше читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо усунення штучних перешкод у діяльності правоохоронних органів]]. Реєстраційний номер 1337. Доповідає Віктор Дмитрович Швець. Будь ласка.
Віктор Швець, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Верховною Радою України 14 грудня 2006 року ухвалено Закон України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України, номер 462, який передбачає оскарження до суду постанови про порушення кримінальної справи та порядок розгляду судом скарги на постанови про порушення такої справи. Цей закон став без перебільшення новою віхою в історії вітчизняного кримінального процесу. Потенційні підозрювані та обвинувачені отримали дієвий механізм захисту від свавілля правоохоронців. Але, на жаль, деякі норми нової статті 236.8 Кримінально-процесуального кодексу України стали використовуватися з метою безпідставного затягування та блокування слідства по кримінальним справам. Останнім часом ця тенденція набула загрозливих явищ. Як виявилося, за 2 роки дії закону нові норми Кримінально-процесуального кодексу України містять прогалини, у зв’язку з чим їх неоднозначне застосування може призвести до порушення норм Конституції України та законів України щодо функціонування судової влади та підтримання державного обвинувачення прокурором. Також під загрозою рішення Конституційного Суду України щодо меж перевірки постанови про порушення кримінальної справи та щодо незалежності суддів. Я не наводжу зараз усі деталі, лише один приклад. Пункт четвертий частини першої статті 206 і частина четверта статті 236-8.
Віктор Дмитрович, завершуйте, будь ласка, останнє речення.
передбачають положення про можливість зупинення суддею слідчих дій, що є прямим втручанням суду в діяльність слідчих органів, тобто не властиву суду функцію. Я, шановні колеги, прошу вас підтримати цей законопроект, оскільки нині діючий кримінально-процесуальний кодекс в цій частині, я маю на увазі оскарження процесуальних рішень щодо порушення кримінальних справ, фактично, заблокував роботу органів досудового слідства. Тому внесення змін до цього закону є нагальною потребою.
Дякую. Співдоповідь, будь ласка, Мойсик Володимир Романович.
Шановний головуючий, шановні колеги – народні депутати України. Дійсно, законом від 14 грудня 2006 року український парламент дозволив оскаржувати постанови слідчих органів про порушення кримінальної справи. Конституційний Суд України визначив межі перевірки таких постанов. У чинному законодавстві є три істотні вади, які містяться в статті 206, 237 і 238. Тобто чинний закон дозволяє оскаржувати постанову про порушення кримінальної справи на будь-якій стадії досудового слідства. Отже, ізавершення слідства, а закон ще дозволяє оскаржувати постанову про порушення справи. Другий момент, один з найважливіших, це те, що закон чинний дозволяє суду зупиняти слідчі дії. Ця функція не властива для правосуддя, а друге, законом не визначені підстави для такого –зупинення, що дає приводи для зловживань у цій сфері. І третє, коли справа розглядається, то в разі не надання слідчим матеріалів, які були підставою для порушення справи, суддя може розглянути цю справу і без справи. Автори закону дають три доби для перенесеннясправи і потім цю справу розглянути. Закон спершу подавався Геннадієм Геннадійовичем Москалем, доопрацьований в комітеті, і комітет просить підтримати за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Володимир Романович, сідайте, будь ласка. Обговорення, записуємося. Народний депутат Вернидубов, будь ласка. Іван Васильович.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Я вже з цього приводу виступав з трибуни, що ми, депутати, дійсно, помилися тоді, в грудні 2006 року, коли ухвалили Закон про зміни до Кримінально-процесуального кодексу про те, щоб надати суддям право скасовувати постанови про порушення кримінальної справи. Дійсно, прав Мойсик, який тут виступав і сказав, що це не функції судової влади і, на жаль, не просто, як говорив доповідач, що такі дії можуть привести до порушень прав і свобод і інших порушень Конституції, вони вже привели в багатьох випадках до цих порушень, в багатьох випадках ми знаємо, я доповідав з трибуни, що просто паралізують слідство, і є випадки навіть, по чотири рази суди скасовують, з їх точки зору, незаконні постанови про порушення справ, і, не дивлячись на те, що вищестоящі суди апеляційні скасовують ці незаконні постанови судів, вони знову такі ж постанови приймають, і начебто управи на таких суддів немає. Я думаю, що там „незалежність” суддів, в лапках, в своїх самих негативних проявах якраз і віддзеркалюється в застосуванні оцих змін до закону, які нами були прийняті. Я скажу прямо, що цей закон до кінця не вирішить питання, яке ми хочемо. Я впевен, що колись ми прийдемо до того розуміння, що взагалі треба скасувати право судів скасовувати такі постанови. Але як проміжний варіант, думаю, що закон такий треба приймати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Пилипенко Володимир Пилипович.
Дякую. Шановні колеги, фракція БЮТ хоче звернути увагу, що цей законопроект, який пропонується зараз нам проголосувати, фактично змінить ту існуючу модель в кримінальному процесі, яка передбачає скасування постанови про порушення кримінальної справи. Сьогодні всі можемо бачити, що існуюча модель, яка зараз застосовується судами на підставі чинної редакції Кримінально-процесуального кодексу, є законною, відповідає тим реаліям і те що зараз окремі депутати намагаються все-таки перекрутити в бік прокурорської сторони існуючу ситуацію, напевно недодасть честі нам всім. Оскільки не маючи можливості зупинити слідчі дії по кримінальній справі, якщо суд розглядає постанову про її скасування, це фактично призведе до того, що права особи, яка звернулася за захистом до суду, і далі будуть порушуватися. І це все ми можемо бачити зараз, коли окремі правоохоронні органи, які займаються зовсім не своїми справами, зокрема, і Служба безпеки України, цим самим законом, який, не дай боже ми приймемо, буде користуватися так, що поки постанова про порушення кримінальної справи буде скасована, то особа вже буде сидіти в слідчому ізоляторі і від неї виб’ють всі необхідні покази, які будуть від неї вимагати. Тому безперечно існуюча модель, яка зараз є, вона є цілком прийнятною до сьогоднішніх реалій і немає жодної потреби знову повертати в той бік, фактично, це кримінально-процесуальне законодавство. Тому ми не будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[реєстраційний номер 1337]]. Прошу визначатися. [[12:23:42]] За-67 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про організацію формування та обігу кредитних історій". Реєстраційний номер 2316. Доповідає – міністр юстиції Оніщук Микола Васильович.
Шановний Головуючий! Шановні народні депутати! Зміст проекту закону який щойно оголошений дуже простий і полягає в тому, щоб передати не властиву функцію для Міністерства юстиції України щодо регулювання діяльності бюро кредитних історій до спеціального уповноваженого органу виконавчої влади, зокрема, до державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг. Це достатньо рідкий випадок, коли орган державного управління, зокрема, міністерство, відмовляється від права ліцензіювати діяльність певних суб’єктів і мати відповідний ресурс владних повноважень у цій сфері. Разом з тим, за для правового порядку і організаційної чистоти діяльності системи регулювання відносин у цій сфері уряд і Міністерство юстиції таку пропозицію вносить. До вашого відома, сьогодні в країні існує 5 бюро кредитних історій, які ліцензовані Міністерством юстиції. І послугами бюро користується 103 національні комерційні банки-установи. А також 63 страхові компанії, 63 кредитні спілки, 8 страхових компаній тощо. В цілому в країні близько 10 мільйонів кредитних історій. І це досить значний банк даних який дозволяє захистити як інтереси позичальників, так і інтереси тих хто здійснює операцію щодо кредитування. Вказаний законопроект підтриманий Головним юридичним управлінням , Науково-експортним управлінням він пропонується схвалити його за основу. З огляду, його стислість, однозначність і зрозумілість, я також прошу проголосувати сьогодні цей законопроект як за основу, так і в цілому. Дякую за увагу.
Дякуємо, Микола Васильович. Співдоповідь від комітету - Станіслав Михайлович Аржевітін, будь ласка.
Шановні колеги! Комітет з питань фінансів і банківської діяльності розглянув законопроект, внесений Кабінетом Міністрів, який власне говорить про те, що передати функцію, непритаманну функцію від Кабінету Міністрів до державної комісії з питань регулювання ринків фінансових послуг. Головне Науково-експертне Управління теж поділяє нашу позицію і теж підтверджує, що сьогодні міністерство юстиції здійснює не притаманну їй функцію щодо регулювання діяльності бюро кредитних історій і теж підтримує пропозицію передати цю функцію до Державної комісії з питань регулювання фінансових ринків. Отже, наш комітет пропонує Верховній Раді України зазначений законопроект прийняти за основу та в цілому. Дякую.
Є необхідність обговорювати? Є бажаючі виступити? Немає. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про організацію, формування та обігу кредитних історій”. Реєстраційний № 2316. Прошу визначатися. [[12:27:51]] За-367 Рішення прийнято. Є пропозиції, заперечення щодо того, щоб поставити на голосування в цілому, як рекомендує профільний комітет? Нема заперечень? Ставлю на голосування про прийняття в цілому проект Закону про внесення змін до Закону України „Про організацію, формування та обігу кредитних історій”. Реєстраційний № 2316. Прошу визначатися. [[12:28:30]] За-370 Рішення прийнято.
Шановні колеги, так як ми домовлялися, давайте ми зараз заслухаємо інформацію виконуючого обов’язки Голови служби безпеки Валерія Хорошковського і потім продовжимо нашу роботу, щоб не тримати людину, він прибув до Верховної Ради України і готовий надати вичерпну інформацію Верховній Раді України. Ми домовлялися про такий Регламент, що 5 хвилин на інформацію, 15 хвилин на запитання-відповіді і виступи від фракцій, якщо таке бажання буде до 3 хвилин. Тобто в загальному підсумку, це 15 хвилин і плюс 20 – 35 хвилин. Можемо розглядати питання? Все, тоді я запрошую виконуючого обов’язки Голови Служби безпеки Валерія Хорошковського до трибуни. Да є, шановні колеги, я щойно мав розмову. Будь ласка, до трибуни. Шановні колеги, я прошу спокійно, толерантно і так як личить верховній Раді України. Прошу вас.
Дякую. Шановні народні депутати, наскільки я зрозумів, тема, по якій запросили на сьогодні керівництво СБУ прозвітуватися, є затримання працівника митної служби, задіяного в незаконному, на наш погляд, розмитненні газу. І я хочу сказати, що, чесно кажучи, нас трохи здивувала така позиція Верховної Ради. Чому? Тому що ми затримуємо митника на. основі, це не якимось дивним фактом, на жаль, корупція в цій структурі є достатньо глибока, а тому, а тому я б хотів би лише сказати, що я перевів би цю дискусію трошки в іншу площину, пов’язаною з тим, що на наш погляд, і це дійсно, достойно розгляду в цій залі, треба говорити про створення і наявність серйозної групи посадових осіб, включаючи керівництво уряду, яке здійснило достатньо незаконну оборутку і, я вважаю, що ось цю тему, дійсно, потрібно було б розглянути Верховній Раді. Тепер хочу по суті справи.
Прошу уваги, шановні колеги. Прошу уваги.
По суті справи. Слідчому управлінню СБУ другого березня було порушено кримінальну справу за фактом заволодінням чужим майном, а саме, 6 мільярдів природного газу на суму 7 мільярдів 500 мільйонів гривень, шляхом зловживання службовими особами НАК „Нафтогаз України” своїм службовим становищем в особливо великих розмірах за попередньою змовою осіб. І ми встановили, що два рази 21 січня і 5 лютого така невелика сума, як для української держави, 1 мільярд 700 мільйонів доларів гуляла в щоденному режимі між територію України і Росії по начебто перший раз: викупу транзитної ставки, тобто, проплачений транзит наперед 1,7 мільярда гривень. В цей же день ця сума, тому що мабуть дуже переживали, щоб вона тут не застрягла в Україні, з банку, який контролюється російськими акціонерами, була перерахована назад, 1,7 мільярда перераховані на територію Російської Федерації. 5 лютого робиться ще одна проплата 1,7 мільярда з російського боку, начебто закупівлю українського газу, якого фактично не існувало на той момент в сховищах, і в цей же день знову ж ця сума 1,7 мільярдів з того ж самого банку знову ж таки з російським походженням повертається на територію Російської Федерації. Я задаю питання, колеги, якщо ми хочемо говорити про ці факти, я готовий детально їх обговорювати, розказувати, показувати і разом зі слідчою комісією, з народними депутатами, з іншими правоохоронними структурами спокійно досліджувати ці факти. Те, що робиться на сьогоднішній день, умовно кажучи, та спроба деяких народних депутатів або політичних сил спричинити тиск на наш хід розслідування, я вважаю, що це відома схема, яку я, умовно кажучи, вже бачу достатньо давно, коли не можна вирішити питання, давайте зруйнуємо весь державний механізм. Так руйнувалася в свій час Генеральна прокуратура, трошки пізніше – Конституційний Суд, зараз, мабуть, черга дійшла до СБУ. Я хотів би, щоб ми абсолютно спокійно, да, в професійному режимі обговорили це питання, прийняли рішення. Ми робили все виключно в правовому полі, при нагляді Генеральної прокуратури України. Тому прошу, ваші питання. Дякую.
Шановні колеги, інформацію завершено. Прошу записатися на запитання. Відбувається запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Олійник, фракція блоку Тимошенко.
Святослав Олійник, "Блок Юлії Тимошенко". Скажіть мені, будь ласка, шановний доповідачу. Ви вчора чи ваша служба під вашим керівництвом затримали працівника митниці за статтею, яку ви йому вміняєте, це 191 частина п’ята. В перекладі на просту мову, це привласнення чужого майна. От дайте просту відповідь. Згідно вашої логіки, яке ж майно саме є предметом цього злочину, чим воно було, на вашу, чи є, на вашу думку, на думку Служби безпеки України? В чию власність воно перейшло, хто зараз є власником? І як може посадова особа митниці зробити так, щоби майно стало державним, а ви йому вміняєте, що він його привласнив? І куди він тоді дів, якщо він його привласнив, за вашою логікою, куди ж він дів це майно? Додому собі відніс? Кудись ще поклав? Може, на якісь рахунки? Тобто, проста відповідь. Чиє майно було? Чиїм воно стало? І як це можна зробити, коли 11 мільярдів газу працівник митниці, куди ж він його подів, якщо він його привласнив? Дякую.
Дякую за запитання. Відповідь достатньо коротка. Дійсно, по 191 статті частині п’ятій порушена кримінальна справа. Митник затриманий по іншій статті Кримінального кодексу, пов’язаний із службовим злочином. І на підставі цього він і є затриманим. Відносно того, який статус цього газу. Абсолютно відомо, що цей статус був, є і залишається на сьогоднішній день транзитним газом, який продало підприємство „Газпром” Росії компанії „РосУкрЕнерго”, починається з 1996. [[Ш у м у з а л і]] 1997, 1998. [[Ш у м у з а л і]] Вибачаюся, 2006, 2007, 2008 року, і таким чином цей газ мав би знаходитися в режимі транзит до цих пір. Хочу вас запевнити, що зміна режиму транзиту згідно Митного кодексу, посадових інструкцій митного органу, а також постанови Кабінету Міністрів можливо виключно за рішенням власнику і за згодою митного органу. Якщо цього не було, то це вже і є посадовий злочин. Дякую.
Сергій Шевчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Прошу передати слово Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Валерію Івановичу! Ось, ось Ляшко. От ви зараз із трибуни Верховної Ради розказуєте про те, що ми діємо у правовому полі під наглядом Генеральної прокуратури. А яке правове поле передбачає, коли ви з трибуни Верховної Ради розказуєте, що створена злочинна група на чолі із керівництвом уряду? Де і якими вироком суду чи рішенням установлено, що створена злочинна група на чолі із керівництвом уряду? Це перше. Друге. От ви зараз розказуєте, що майно „РосУкрЕнерго”. І митник винен у тому, що це майно, яке належить державі, віддав державі, що пенсіонери за це отримали пенсії, бюджетники зарплати. А тепер ви цю людину саджаєте і ще й керівництво уряду в цьому звинувачуєте. І останнє. Валерію Івановичу, ви не плануєте продати свій „Майбах”, який зараз мінімум мільйон коштує, на якому ви під’їжджаєте до уряду, до СБУ, і відправити його, наприклад, на підтримку.
Питань багато, а відповідь одна. Шановні колеги, якщо ви не будете звинувачувати один одного, тобто ви – мене, я – вас, все буде на багато спокійніше. Якщо говорили професійною мовою. Що стосується мого автомобіля, інших моїх надбань. Колеги, з 1996 року декларую доходи. Ніколи не говорив, умовно кажучи, я – бідна людина. Крім того, мабуть, би було зовсім не справедливо, якби я їздив на „Майбаху” до того, а зараз почав би їздити на „Запорожці”, да? Тому велике прохання, подивіться на себе і скажіть, власне, скільки коштуєте ви, шановний народний депутат. Друге питання відносно, що платяться, хтось там , платяться пенсії і таке інше. На жаль, не платяться, і це є проблема економічної політики уряду. Дякую.
Валерій Сушкевич передає слово народному депутату Писаренку, будь ласка.
Валерій Іванович, я хотів би, щоб ви зрозуміли привід з якого ми вас визвали. Вчора незаконно арештували людину і позбавили її волі, вчора. Можливо, для вас це якась дрібниця, але людина вчора опинилася за гратами без правових на те підстав. За це ми сьогодні вас і викликали. Перше. Друге. Ми вас викликали через те, що національні інтереси України, а саме, придбання газу для потреб населення України ви ставите нижче, ніж за потреби захистити одного бізнесмена або компанію „РосУкрЕнерго”, і для цього ви використовуєте всі приводи і всі засоби Служби безпеки України. Ви знаєте, чесним було б, якщо б ви з митниці пішли займатися бізнесом або телеканалом „Інтер”. Ви пішли у Службу безпеки України задля того, щоб забезпечити інтереси Фірташа, його компанії і для того, щоб попрацювати трішечки проти України. Ось для цього ми вас викликали. І тепер для вас майбутнє. Ми зробимо все задля того, щоб і Наливайченко, і ви покинули Служби безпеки. І для того, щоб відродити службу, щоб боротися проти таких, як ви.
Шановний пане Писаренко, відповідь на це дуже проста. Ми з вами давно знайомі, і знайомі були ще до того, як ви стали народним депутатом України. Я дякую, що, умовно кажучи, у вас така експресія з приводу мого відношення до України. Провірте мені, я можу з цього приводу посперечатися серйозно хто, скільки, як допомагав або заважав цій державі, да. Інде питання, пов’язане по суті. Законне чи незаконне визначить тільки суд. У нас є процесуальне право працювати саме тим шляхом, який вибрала Служба безпеки України. Ми в цьому плані не порушили жодної статті Кримінального кодексу і Кримінально-процесуального кодексу. Я б на цьому пропонував поставити крапку. Я думаю, щ у вас є багато більш змістовних запитань з цього приводу. І наступне, да. Я би просто ще раз і ще раз в силу того просто, що фракція БЮТ задає питання. Колеги, згадайте, скільки разів Прем’єр-міністр говорила, що самий кращий митник в Україні – це Хорошковський Валерій Іванович. І коли я йшов з „Інтера” на цю митну службу, то, мабуть, я був для вас дуже хороший: додатково 42 млрд. гривень, які митниця принесла в минулому році, для вас були дуже корисними, тому що ви тоді могли говорити, що політика уряду є суттєво покращана. На сьогоднішній день в чому ви мене стараєтесь звинуватити, колеги?
Лілія Григорович передає право на запитання Павлу Жебрівському, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона”, будь ласка.
Валерій Іванович, я думаю, що оскільки одна фракція задає, це зведення, на жаль, політичних рахунків, не більше і не менше. Безумовно, можна призначити винним і когось, якогось бізнесмена і на нього спустити всіх собак. Мабуть, дехто і заслуговує на це все і сьогодні. Але ці рішення має прийняти виключно суд і слідчі органи. Проте на сьогоднішній день ми якщо будемо такими критеріями діяти, коли ціль виправдовує засоби, то, безумовно, ми зруйнуємо саму систему „держава”, саме поняття „держава”. І сьогодні по тим же, по судовим позовам, по всьому буде відповідати не конкретна особа, не конкретний посадовець, а власне держава Україна. І ми будемо виплачувати судові „издержки”, скажем так, із державної кишені, а не з кишені якихось посадових осіб. Я думаю, що ви абсолютно вірно говорите з приводу того, що якщо у депутатів Верховної Ради є якісь запитання, нехай створюють тимчасову слідчу комісію, не влаштовувати тут шабаш, визначити чітко, туди записати правників, які дадуть оцінку, і на підставі вже цього приймати рішення, а не зводити політич.
Я вам дуже дякую. Я більш того сказав би і відповів пану Ляшко, пану Писаренку і всім іншим. Колеги, ну навіщо ж ми з вами закони-то приймали? Коли ми говорили про Закон про власність і запевнювали, що всі форми власності є рівні і захищені однаково, то навіщо ж зараз ми говоримо, що є якась власність краща чи гірша? Крім того, якщо ми всі так любимо Україну, і якщо ми говоримо, що потрібно мати Україну як захищену державу, то я задаю питання: чому ж на сьогоднішній день не платяться з „Нафтогазу” гроші за український газ, газ українського походження? Чому там робітники вже третій місяць заробітну плату не отримують. Давайте про це поговоримо.
Народний депутат Бондар, фракція фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Гудимі прошу передати слово.
Народний депутат Гудима, будь ласка.
Шановний доповідач, ну, на жаль, не виходить професійної розмови, тому що ви весь час емоційно нас налаштовуєте, що ви хочете з нами вести дискусію. Ви тут не на дискусії, ви звітуєте перед Верховною Радою. Але я запам’ятав, що, виступаючи на тій трибуні 2 тижні тому, в своєму виступі, який я просив оформити як депутатський запит, я зацитував листа, який здається був першим документом, який ви підписали на посаді першого заступника Служби безпеки на ім’я Дубини, голови НАК „Нафтогаз”, в якому ви з погрозами на ім’я голови правління НАК „Нафтогаз” щодо розмитнення газу, який належав „РосУкрЕнерго”, в тому числі ви пропонували пану Дубині забезпечити явку всіх працівників, які займалися розмитненням. По сьогодні відповіді Верховна Рада на мій депутатський запит,.не отримала. Що за термінологія, це вас підставили. Як це означає людей, які займаються виконанням своїх.
Відповідь моя проста. Ми дійсно написали листа, і ви пам’ятаєте, з самого початку ми хотіли упередити певних службових осіб, щоб вони не приймали участь в політичному замовлені. Те, що ви говорите, що не виходить політичної дискусії, пан Гудима, я вам поясню чому. Тому що я приймаю участь у певній виставі з вашого боку, да? тому я й граю в цю саму гру, яку граєте ви. Коли буде політичне питання, я буду відповідати політично. Коли будуть економічні питання, я буду відповідати економічно. Дякую.
Народний депутат Болюра, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Прошу слово передати Шкілю Андрію.
Андрій Шкіль.
Дякую. Шановний доповідачу, ви розумієте, коли ми говоримо тут про юридичні терміни, а. юридичну термінологію, то на самому початку в Преамбулі виступу ви сказали, що в уряді діє злочинна група і що ледве її очолюють не керівники уряду. Будь ласка, деталізуйте і дайте відповідь. Якщо це наклеп, то вам доведеться за нього відповідати. А якщо ви, коли працювали, коли ви очолювали Державну митну службу, ви не знали про діяльність цієї злочинної групи? Чи ви також в ній брали участь? Я просто не можу цього зрозуміти. Ви зараз з трибуни Верховної Ради ганьбите честь держави, говорячи про те, що уряд займається злочинними справами без жодних обґрунтувань. Ви говорите про законне затримання працівника митниці і не можете назвати причини затримання. Службовий злочин, в ночі людину не арештовують за здійснення службового злочину. Це також є немалим порушенням. Тому, будь ласка, дайте конкретні відповіді.
Значить, пане Андрій, я тільки не зрозумів, чим викликана така ваша агресія по відношенню до мене, чи фактом вчинення тих дій, що зробила Служба безпеки України, чи тим фактом, що я не влаштував на роботу заступника митниці у Львові, якого ви мені пропонували на господарчу роботу. Тому будемо говорити виключно на професійній мові. Дякую.
Народний депутат Пилипенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую. Ну, перш за все, я хочу звернути увагу, ви декілька разів нас назвали колегами, я тут, на жаль, ми вам не колеги, тому що на відміну від вас, ми до Фірташа не підряджалися на підряди, це перше. Друге, ви тут декілька слів всього у своєму виступі сказали, ну, що змогли, да, що розвалені органи державної влади, Конституційний суд розвалений, генпрокуратуру розвалювали. Ну, то підіть на Банкову до Президента і спитайте: чому він своїми указами їх порозвалював? А разом з тим, я те ж розумію, що і Державна митна служба вами була теж розвалена. Тому що за минулий рік надходження до бюджету знизилися на 42 відсотки. І зараз, коли керівництво нове почало їх виправляти, то ви напевно із помсти, чи із чогось, почали арештовувати керівництво Держмитслужби. Так поясність, будь ласка, нам, чого це так. Не вміли працювати, тепер і іншим не даєте?
Пан Пилипенко, статистику почитайте.
Тарас Стецьків, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Я прошу передати слово Роману Зваричу.
Роман Михайлович Зварич, мікрофон, будь ласка.
Пане Валерію, я як раз вам хочу поставити фахове питання. А воно зводиться до одного, до наступного. Чи вам відомо про те, що відкрито впровадження у кримінальній справі органами прокуратури, які єдині мають право підслідності по або першій, або другій частині 191-ї статті Кримінального кодексу. І чому я ставлю питання? Тому що ви говорите про те, що виговорите про те, що був скоєний службовий злочин, посилаючись на 191-у. У вас є право процесуальне відкрити кримінальне провадження по службовому злочину, але у даному випадку, виключно у випадку, якщо є відкритим провадження у кримінальній справі по матеріальній статті. Хоча б по факту. Тому дайте відповідь, будь ласка, бо якщо у вас буде негативна відповідь, то, на превеликий жаль, я мушу встановити, що Служба безпеки України діяла проти закону, всупереч закону.
На жаль, я хочу вам повідомити, що всі процесуальні дії по відкриттю кримінальної справи нами абсолютно чітко виконані, на що Генеральний прокурор також повідомлений і дав, Генеральна прокуратура знає про всі ці справи. Ми у щоденному режимі спілкуємося. І ми, ще раз хочу повторити, відслідковуємо кожен наш крок і узгоджуємо з Генеральною прокуратурою України. Ваше питання пов’язане з відкриттям кримінальної справи по 191-й статті, повідомляю: Служба безпеки України порушила справу по 191-й по факту. [[Ш у м у з а л і]] По факту. Ми маємо на це право. Дякую.
Народний депутат Олійник, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановний пане виконуючий обов’язки голови Служби безпеки! Сьогодні у своєму виступі ви назвали і вжили термін. Я перепрошую, ви взяли термін „оборудки”. Я хочу, щоб сьогодні всі ми зрозуміли, що за тим терміном „оборудки” є українсько-російські державні угоди, за терміном „оборудки” – це угоди, які були підписані між господарюючими об’єктами НАК „Нафтогаз” України и „Газпром” Росії. Саме ці угоди стали основою для проведення тих дій, які ви сьогодні говорите, що це є злочин і що це є службовий підлог. Я хотів би задати вам, я думаю, чітке і зрозуміле питання: чому сьогодні ви як керівник, справді, важливої структури, використовуєте всі важелі впливу, робите все, щоб захистити структуру, яка зробила усе, щоб українсько-російські переговори, які відбувалися в кінці 2008 року, не відбулися, ця структура, яка зробила все, щоб газ для України був найдорожчий. Чому ви сьогодні захищаєте цю структуру, використовуючи всі владні важелі?
Дякую за запитання. Хочу повідомити ще раз, що ми говоримо виключно про правову рамку, не дивлячись на те, яка структура, чия вона і кому належить. А коли я говорю про оборутку, то я маю на увазі саме те, що шановний народний депутат, у нас є можливість користуватись не тільки офіційною документацією, а в нас ще є оперативно-розшукові заходи. І коли вони стануть обвинуваченим вироком, тоді ми з вами разом з ними познайомимось.
Володимир Бондаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Мене в цій розмові хвилюють деякі визначення, котрі прозвучали з вуст шановного пана Хорошковського. Мова йде про те, що він дозволив собі назвати наше засідання „виставою”. Тоді хто тут клоун, хто глядач? Хотів би також зауважити на те, що ви сьогодні абсолютно з зрозумілих причин займаєте таку позицію, яку займаєте. Абсолютно всьому суспільству відомі ваші стосунки з тими структурами, інтереси чиїх захищаєте ви, Президент, а також керівник фактичний вашої служби Балога. Тому що сьогодні державна структура, яку називаємо Службою безпеки України, керується виключно людьми секретаріату Пукшиним і Балогою. Їхні інтереси фінансові ви тут захищаєте, тому все це зрозуміло, але візьміть себе в руки, тримайте хоча б стосунки з Верховною Радою в рамках тих нормативів, які існують в суспільстві. Нема тут вистави і ви тут, вибачте, не актор і ми не глядачі. Тому я просив би.
Дякую, Володимир Дмитрович. Слушне зауваження. Я прошу вибачення, єдине що я хочу сказати, що вистави іноді бувають і драматичні, обходяться без клоунів. Тому в цьому випадку лише хочу зазначити, що коли ви називаєте прізвище, в тому числі високих посадових осіб держави, я готовий стримуватися, я вас також прошу стримуватися. Давайте будемо на рівних про це говорити, тому що насправді від вас лунають звинувачують абсолютно безпідставні і ми маємо якось на це відповідати. Ми маємо відповідати, умовно кажучи, не емоційно, спокійно і в правовому руслі, а ви можете робити обвинувачення любого шляху, не вийде так, ми з вами на рівних.
Так, дякую, Валерій Івановичу, час вичерпаний.
Спасибі, шановні народні депутати.
Шановні народні депутати, прошу записатися від фракцій. Ми домовилися, що по одному виступу від фракції по три хвилини. Будь ласка, записалися 3 народних депутати. Віктор Терен, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", будь ласка. Андрій Портнов буде виступати так? Будь ласка, підготуватися від "Нашої України", записаний народний депутат. Буде Павло Жебрівський виступати. Добре.
Шановні народні депутати! Шановний Головуючий! Перше. Я хотів вас проінформувати, що зараз понад 20 посадових осіб невідомих у масках і повністю озброєні автоматами оточили компанію НАК „Нафтогаз”, національну акціонерну компанію, яка є власником в інтересах українського народу - 11 мільярдів кубометрів газу. Це перша позиція. Друга позиція. Сьогодні вночі, як ви знаєте, затриманий рядовий співробітник енергетичної митниці. Це зроблено з численними порушеннями кримінально-процесуального законодавства. Третя позиція. Сьогодні заарештований весь український газ, постановою слідчого він заарештований повністю. Тобто зараз ми українському населенню можемо пояснити, де вони будуть брати цей газ? Вони брати його будуть, мабуть, в Службі безпеці України. Четверта позиція. Я почув тут, шановний Валерій Іванович, ви неправдиву інформацію дали. Саме по статті 191 в частині 5 і щодо цього працівника порушена кримінальна справа. П’ята позиція. Шановний Валерій Іванович, чи не вважаєте ви особисто, що у вас є конфлікт інтересів. Валерій Іванович, не розмовляйте по мобільному телефону, я, наприклад, хочу до вас звернутися. Ви написали в засобах масової інформації, що ви є офіційно партнером пана Фірташа, у вас є бізнес-інтереси. Скажіть, будь ласка, чи маєте ви моральне право, маючи такий конфлікт інтересів, будучи на цій парламентській трибуні, взагалі мати якесь відношення до розслідування справи, в якій конкретно пан Фірташ є зацікавленою особою в 11 мільярдах кубометрів газу? І ви як людина, яка визнала, що у вас із ним бізнес-інтерес,розслідуйте цю справу! Оце є реальна ганьба! Це п’ята позиція. Шоста позиція. Шановні колеги, я офіційно повідомляю вас, що сьогодні я як народний депутат України звернувся до Генерального прокурора з приводу того, що Служба безпеки України у незаконний спосіб отримала санкцію у Київському апеляційному суді міста Києва від 3 лютого цього року на прослуховування моїх телефонних переговорів: три мої стаціонарні телефони і один мобільний телефон. 3 лютого за підписом Чернишенка Голови Апеляційного суду це санкціоновано. Остання позиція. Сьогодні в засобах масової інформації з’явилося, що Служба безпеки у Житомирському апеляційному суді отримала санкцію і прослуховувала заступника Генерального прокурора України Кузьміна. Це також. його рапорт розміщений, в засобах масової інформації сьогодні він також розміщений. За все, за всі ці події ви будете обов’язково відповідати! Хочу вам сказати, ми звертаємося з приводу негайного притягнення до кримінальної відповідальності пана Наливайченка, вас, Валерій Іванович Хорошковський. Ми вимагаємо негайного звільнення осіб, які.
Завершуйте, будь ласка.
Звільнити рядову людину, яка знаходиться під вартою і припинити клоунаду, яка зараз відбувається в НАКу „Нафтогаз України”. Дякую вам.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, я думаю, що кричати і викрикувати щось не є рішення любої проблеми. В першу чергу я хочу наголосити, що ніяких стосунків з паном Фірташем не маю і дасть Бог до кінця свого життя мати не буду. Через це я думаю, що на сьогоднішній день потрібно, якщо у діях пана Фірташа є кримінальний злочин, проти нього потрібно порушувати кримінальну справу, розслідувати її і відправляти до суду. Якщо ми сьогодні з вами почнемо призначати винними одних, завтра других, а післязавтра третіх і потім говорити, що це ми в інтересах українського народу, то таким чином ми далеко з вами заїдемо. Я власне хотів би, щоб з приводу того рішення, яке прийняла Служба безпеки України, була б створена тимчасова слідча комісія, яка б розглянула фахово ці питання і зробила висновки, якщо в діях Служба безпеки України є неправильні, не юридично неправильні рішення, мають понести покарання ті, які здійснили такі неправильні рішення. Що стосується сьогодні в сесійній залі робити те, що сьогодні робиться, на жаль, це не красить в тому числі і Верховну Раду, тому що, перепрошую, ціль виправдовує засоби нікуди ні в тин, ні в ворота не йде. Я пам’ятаю 2004 рік, коли завдяки моїй опозиційній діяльності проти сестри порушували три кримінальні справи, я думаю, що сьогодні можна проти опозиції порушувати кримінальні справи, завтра поміняється влади, проти опозиції іншої будуть порушувати кримінальні справи. Друзі, потрібно, схаменіться, потрібно зупинитися, потрібно наводити лад в цій державі, потрібно діяти правовими, юридично виваженими рішеннями і тоді, перепрошую, завдяки вашій політичній діяльності ніхто не понесе покарання, безневинні люди і проти нікого не будуть порушуватись кримінальні справи. Сьогодні, на жаль, це тільки зведення політичних рахунків, сьогодні, на жаль, на сьогоднішній день не є фахова розмова, по-моєму, єдиний з тих, хто ставив запитання, фахове питання поставив Зварич, всі інші фактично давали політичні оцінки і, по великому рахунку, тільки кричали на людину, а не пробували докопатися до суті. На жаль, сьогоднішня інформація виконуючого обов’язки голови СБУ перетворилася не пізнання сутності проблеми, а в тому, щоб звинуватити і отримати політичні дивіденди. Ще раз наголошую, схаменіться, будьте люди, бо лихо нам буде. Дякую.
Інна Богословська, будь ласка. Ярослав Сухий, заспокойтесь! Ярослав Сухий передає право на виступ Інні Богословській. Шановні колеги. Я прошу вас заспокоїтись!
Шановні колеги, можна казати все, що завгодно, але є українська Конституція, яка каже, що право приватної власності є таким же захищеним в Україні як і всі інші. Це перше. І під час будь-якого аналізу стосовно 11 мільярдів газу, який зараз є спірним, треба виходити з права приватної власності, яка захищається Конституцією. Друге. Сьогодні, на превеликий жаль, уряд Тимошенко намагається перетворити Україну в Єдині енергетичні системи. Такого не буде! Свого часу, хочу нагадати, молоді люди, які качають головою, просто ви тоді навіть в школу ходили, але свого часу ЄдиніЕнергетичні Системи на українському газовому ринку діяли абсолютно за тією ж схемою, за якою останнім часом діє уряд відносно всієї країни. Вони заключали невигідні для України газові умови: 80 доларів за газ, хочу нагадати. Після того відключали газ промисловим підприємствам, тим змушували їх підписувати невигідні для них контракти, а після того забирали приватну власність за кредиторську заборгованість. Такого повторити в рамках всієї нашої країни неможливо. Партія регіонів заявляє, що вона буде стояти на захисті закону, не дивлячись на те, які особи будуть його порушувати. І ми хочемо закликати всіх громадян в Україні, а особливо державних службовців, щоб ніхто з них не виконував незаконних вказівок і наказів їх керівників, не дивлячись навіть на те, що погрожують звільненням. Щоб ніхто з чиновників не пішов на те, щоб сьогодні злодійська влада робила чиновників такими ж злодіями, як ця влада. Ми як опозиція будемо захищати будь-яку людину, яка буде страждати від дій цієї влади. І третє. Ми не повинні робити останню, капати останню краплю у втрату нашого іміджу країни в світові. Останні інвестори побіжать з країни, якщо вони дізнаються, що за рішенням якогось клерка можна забрати майно на декілька мільярдів доларів. Хочу вам нагадати. Що голова НАК „Нафтогазу” Дубина не пішов на підписання незаконних документів і пішов на лікарняний. Головний бухгалтер НАК „Нафтогазу” не пішов і пішла у відпустку. Сьогодні через коліно ламають державних службовців. Ми як опозиція цього не допустимо. Дякую.
Шановні народні депутати! Всі, хто записався, виступили. Фракції, які не записались, будуть виступати? Ні, не бачу. Таким чином, розгляд питання ми завершили. Цілком очевидно, шановні колеги, і висновок напрошується один: країна розвалюється, а ми констатуємо, що вона розвалюється, зайнявши різні сторони барикад. Причому, не на одній стороні з людьми. Влада перетворилась на фрагменти. І країну, і її інститути, примушують обслуговувати тих чи інших політиків ті чи інші інститути влади. І тут ми побачили, і Верховна Рада, на превеликий жаль, не може виступить. А повинна виступити як єдина, єдиний інститут влади, який має взяти на себе відповідальність. І в країні має діяти закон, тоді не будуть тікати інвестори. Якщо ми інвесторам будемо, під інвесторів підлаштовувати українські закони і Україну, то я думаю, тоді вони будуть розглядати Україну, як плантацію. Тому я переконаний, що, окрім того, що ми проговорили це питання, була пропозиція створити комісію слідчу тимчасову, будь ласка. В установленому порядку треба внести відповідні пропозиції. Сьогодні комітет буде розглядати це питання. Якщо він розгляне і не буде зауважень, завтра ми можемо проголосувати таке рішення. Щодо проекту постанови, який запропонований, 4156. Шановні колеги, позаяк це не є кадрове питання, бо тільки кадрові питання не потребують розгляду у комітетах, треба, щоб комітет сьогодні відповідний, профільний, розглянув ці пропозиції. Разом з тим, можна було б вже сьогодні, коли є така, або буде продемонстрована воля Верховної Ради звернутися до Генерального прокурора з тим, щоб він надав вичерпну інформацію Верховній Раді України з цього інциденту. Бо який набрав загальноукраїнського характеру, якщо зараз познайомитися з інформаційними повідомленнями. Бо одна державна інституція штурмує іншу державну інституцію. Де, в якій країні це бачено?! Тому давайте таким чином. Цю, цей проект постанови скеруємо до комітету. Хай комітет профільний розгляне. А щодо звернення до Генеральної прокуратури, якщо не буде заперечення, я сьогодні таке звернення за дорученням Верховної Ради України підпишу. Що стосується розгляду законопроектів 3596, 3596-1, вони є в порядку денному Верховної Ради України, і ми погодили, що завтра Верховна Рада України їх розгляне. Тобто по суті справи ми відреагували на всі ті пропозиції, які викладені в проекті постанови. Немає застережень з цього приводу? Будь ласка, Роман Зварич.
Володимире Михайловичу, ми щойно почули з вуст першого заступника голови Служби безпеки України про те, що він отримав санкція чи, вірніше, цей орган отримав санкцію на проведення відповідних процесуальних дій, а, зокрема, у сфері досудового слідства, що дає можливість затримати особу, від Генерального прокурора України. Тому я таки вважаю, що ми як Верховна Рада повинні звернутися уже зараз до Генерального прокурора, попросити його прийти сюди у межах підзвітності Генеральної прокуратури Верховній Раді України і нам дати повну вичерпну інформацію з цього приводу. Тому що я переконаний, що СБУ діяла всупереч своїм процесуальним правам. А оскільки було пряме посилання на Генеральну прокуратуру, я таки вимагаю, щоби був присутній Генеральний прокурор і дав вичерпну інформацію з цього приводу.
Шановні народні депутати, у розвиток пропозиції Романа Михайловича Зварича. Давайте ми домовимося таким чином. Ну не зараз же ми будемо чекати, поки прийде Генеральний прокурор. Давайте таким. Я вас прошу. Давайте зараз направимо звернення до Генерального прокурора. Ви ж підтримали цю пропозицію. Отримаємо інформацію, тоді ми визначимося. Якщо нам потрібно буде послухати Генерального прокурора, ми тоді приймемо таке рішення. Я думаю, що це нормальна пропозиція. З якого приводу? Ми завершили розгляд питання. Ми завершили розгляд питання. З якого приводу? Шановні народні депутати, якщо. Олег Писаренко, будь ласка. Ой, Олег Ляшко, я перепрошую. Перепрошую.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, ви самі щойно визнали, що весь інформаційний простір тільки про те і говорить, як Служба безпеки захоплює держану національну акціонерну компанію „Нафтогаз” України. Я звертаюся до вас, як до Голови Верховної Ради. От тут сидить виконуючий обов’язки Служби безпеки, дайте доручення негайно зупинити цей цирк. Що це за у центрі Києва озброєні в масках захоплюють „Нафтогаз” України. Або нехай вийде і скаже, що вичерпали всі можливі заходи, що немає інших заходів. Який привід захоплювати цю установу озброєними людьми? Увесь світ смішимо.
Юрій Мірошниченко і завершуєм.
Шановні виборці, шановні колеги. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я хочу звернутись до наших представників з боку Юлії Тимошенко. Щойно ви звинувачували Службу безпеки України в тому, що вона діє заангажовано. Але я людина, спостерігаюча за цією дискусією, можу сказати, що збоку виглядає, що БЮТ зараз зацікавлений у тому, щоби певною мірою тиснути і на Службу безпеки, і на Генпрокуратуру. Давайте зробимо таким чином. Адже Володимир Михайлович не має права давати такі доручення Службі безпеки. Ви знаєте, що він не може цього зробити. Нехай нам дасть інформацію прокуратура, нехай завершиться розслідування СБУ. І ми обговоримо, якщо це потрібно. Але об’єктивність повинна бути і чесність у наших відносинах, якщо ми говоримо про істину, а не намагання дійсно роздирати країну по шматках.Дякую.
Шановні колеги, давайте ми завершим, прошу уваги, розгляд питання у такий спосіб. Зараз я читаю пропозицію, ви проголосуєте, щоб я мав підстави звернутися до Генерального прокурора. Пропозиція такого змісту: „Доручити Голові Верховної Ради України звернутися до Генерального прокурора України з пропозицією невідкладно провести перевірку законності порушення кримінальної справи і затримання працівника енергетичної регіональної митниці Державної митної служби України Шпитька Тараса Володимировича та поінформувати Верховну Раду України про вжиті заходи прокурорського реагування. Правильна пропозиція? Шановні колеги, я ставлю на голосування цю пропозицію. Все інше внесіть у письмову вигляді. Все! Будь ласка, прошу проголосувати. [[13:11:05]] За-226 Рішення прийнято. Що стосується тимчасової слідчої комісії, будь ласка, пропозиції, як домовлялись, регламентний комітет сьогодні розгляне. Законопроекти з цього приводу ми будемо розглядати в четвер. Я вважаю, що ми прийняли вичерпне на даний момент рішення. Все. Розгляд. Ну, Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович, ми зараз все правильно зробили, крім одного: ми ще не зробили доручення вам як Голові Верховної Ради, щоб ви звернулися до Президента України, щоб він на кінець почав виконувати Закон про тимчасово виконуючих обов’язки, який передбачає, що можна виконувати обов’язки голови Служби безпеки тільки один місяць, а не два з половиною роки! Бо це називається узурпація влади певними посадовими особами, це так будемо називати. І у нас цирк якийсь відбувається: в п’ять годин з лишнім відкликають питання, знімають питання по голові Служби безпеки з розгляду, ми його не розглянули. Сьогодні Служба безпеки безголова, там нема голови! Там нема виконуючого обов’язки! Нікого нема, ви розумієте? І ми бачимо ті беззаконня колосальні. Це тільки частина. Насправді слухали два: по Закону про контррозвідувальну діяльність, два заступника Генерального прокурора слухали, вісім суддів незаконно слухали і так далі.
Дякую. Шановні колеги, за вашим дорученням я вкотре сьогодні звернуся до Президента України з пропозицією відповідно до вимог Конституції внести кандидатуру на посаду голови Служби безпеки України. немає заперечень? Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про організацію формування та обігу кредитних історій" [[реєстраційний номер 2507]]. Доповідач – народний депутат Валерій Анатолійович Бондик. Співдоповідачем буде виступати Станіслав Аржевітін.
Шановні колеги і шановне керівництво! Після такого жвавого обговорення я хочу доповісти свій законопроект, який, навпаки, на відміну від урядового направлений на те, щоб захистити права громадян в тому числі щодо доступу до банку даних, тобто не треба сприймати так, що бюро кредитних історій – це фінансова послуга. Як доповідав шановний Микола Васильович, вони передають цим законопроектом, який проголосували в залі, вони передають функцію корегування інформації, тобто відповідальність і ліцензування за кредитні історії до Державної комісії з цінних паперів. Але ж бюро кредитних історій – це не фінансова послуга і отут концептуальна помилка. В системі Мін’юста створене держпідприємство „інформаційний центр”. Мін’юст являється ну унікальним підприємством, який володіє 19 реєстрами. Чи нам потрібно, щоб в період от цієї фінансово-економічної кризи, коли розквітають колекторські фірми, щоб мали доступ. ну „чорні ділки” мали доступ до інформації? До інформації про заборгованість, до інформації про податки, про сплату податків – до всієї інформації стосовно людини. Разом з цим, я наголошую, що в цьому залі в 2006 році ще Олександр Шлапак доповідав закон було прийнято, що бюро кредитних історій – це структура органу виконавчої влади, тобто Кабінет Міністрів, виконуючи економічну політику в уряду, він створює згідно з Конституцією і в цьому помилка Науково-експертного управління, подивіться. він створює чи орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, чи передається Мін’юсту як зараз. Згідно Бюджетного кодексу вже створені штатні одиниці, працюють люди, тобто за захист тих людей, які фахово працюють в Міністерстві юстиції. І ми не повинні цю фуг націю віддавити комісії. Згідно з положенням ця комісія працює з 2003 року [[згідно з положенням]], вона створена Указом Президента.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
Таким чином, немає часу, але я прошу віднестися відповідально до цього закону і відповідно до законодавства, яке приймалося нашими попередниками – законодавцями. Якщо ми рухаємося в Європу, є закон про адаптацію нашого законодавства до Європи і всюди в Європі банки даних захищені, а Мінюст виконує функції захисту прав громадян. Тому прошу проголосувати за мій проект закону. Дякую.
Дякую. Від комітету перший заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Станіслав Михайлович Аржевітін. Будь ласка, заключення комітету.
Шановні колеги, наш комітет розглянув цей альтернативний законопроект до того законопроекту, який ми розглядали трошки раніше. І цей законопроект має дві новації. Перша новація – це про те, щоб створити спеціальний, в країні створити спеціальний державний орган із державним статусом, який буде регулювати бюро кредитних історій. Мені здається це вже норма не є актуальною, тому що попереднім законопроектом ми цю норму врегулювали і цю функцію делегували саме комісії, державній комісії з питань регулювання фінансових ринків. Друга новація цього альтернативного законопроекту стосується вдосконалення деяких термінів застосування українського правопису і таке інше. Але в нашому комітету і були суттєві дискусії щодо того, що автор запроваджує нові терміни. Наприклад, корегування, ми не поділяємо думку, що в цьому бюро повинні бути люди. Які будуть корегувати інформацію. Ми не зовсім поділяємо норму, коли автор пропонує зменшити вимоги до засновників бюро кредитних історій. Якщо раніше, або сьогодні засновники повинні мати були бездоганну репутацію і на протязі трьох років не мати боргів по платежам до держави, автор пропонує цю норму зняти і запровадити вимогу: якщо в той день, коли він реєструє, він не повинен мати на цей день саме боргів перед державою. Ці позиції ми не поділяємо, але все ж таки наш комітет пропонує і рекомендує Верховній Раді прийняти зазначений законопроект за основу в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися для обговорення законопроекту, якщо є потреба. Прошу на табло прізвища вивести народних депутатів. Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів. Наступний буде виступати Олексій Плотніков.
Шановні колеги, я хотів би порадитися, як ми маємо з вами зараз поступити: ми тільки що прийняли аналогічний закон в цілому. Проголосувало 370 народних депутатів. Цей законопроект, який ми розглядаємо зараз, набагато краще виписаний і корисніший для людей. Але ми його з вами не можемо прийняти, тому що він вступає у суперечність із тим законом, який ми тільки що прийняли. І комітет, який доповідає, пропонує нам його прийняти. І я підтримую комітет, бо він кращий від попереднього закону, який тільки що ми з вами проголосували. Цей закон виписаний набагато ширше, набагато, так би мовити, об’ємніше. Тому хотілось би, щоб комітети, особливо я звертаюся до комітетів, бо в сесійній залі, дійсно, важко, далеко не всі мають під рукою законопроекти і можуть в них розібратися, щоб все-таки на процесі підготовки комітети підходили більш скрупульозно і виносили сюди рекомендації. По суті, це закони альтернативні. Вони не попали в альтернативу лише по одній причині, що були внесені за розбігом часу. Альтернативний тоді, коли подаєш протягом 14-ти днів. Якщо не встиг, то вже новий номер і не альтернатива. Але це – справжня альтернатива. І я просто не знаю. Я, наприклад, за те, що голосувати. Ми будемо, підтримувати цей закон, який вступить, на жаль, в суперечність із тим законом, який ми тільки що проголосували.
Олексій Плотніков, фракція Партії регіонів.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Я хочу повністю підтримати колегу Мартинюка, що це кращий закон, ніж той закон, за який ми проголосували тільки що. попередньо. Враховуючи те, що саме цей закон охоплює найбільш повно і шляхи створення кредитних історій, і відповідні організаційні структури, які повинні займатися цими кредитними історіями. І навіть якщо дивитися ширше, він охоплює питання там чого завгодно,навіть громадянського суспільства в плані того, що надає права і свободи громадян з точки зору отримання кредитів. Тобто з цієї точки зору я пропоную підтримати саме цей законопроект нашого колеги по фракції і сподіваюсь, що з точки зору інтересів національної економіки, з точки зору інтересів суспільства, саме цей закон повинен бути підтриманий і впроваджений. А те вже, як він конфліктує з попереднім законом, це Адам Іванович сказав, це вже питання дещо інше. Спасибі.
Народний депутат Аржевітін, будь ласка.
Шановні колеги, цей законопроект чи ці ініціативи не відповідають вимогам сучасних реалій. Скажіть будь ласка, коли в нас в країні сьогодні існує п’ять приватних бюро, які тільки на своєму шляху розвитку, чи потрібно для цих приватних п’ять бюро створювати окрему державну установу? Я думаю, що це недоцільно. Якщо звернутись до досвіду сусідніх наших держав, тих держав, які мають перехідну економіку, то органом, який регулює саме ці послуги, є Державна комісія з регулювання ринку фінансових послуг. Якщо взяти країни, в яких є більше демократія, то такі функції взагалі держава делегує саморегулівним організаціям і тільки слідкує за їхньою відповідністю. Якщо говорити про ще більш розвинуті країни, де на фінансових ринках створюється один орган, який акумулює в себе функції Національного банку, контрольні функції, функції Комісії з цінних паперів, Комісії регулювання державних ринків. Я думаю, що до цього, можливо, ми колись прийдемо, але ця модель поки що зарано для нас. Я думаю, що автори повинні розуміти, що в нашій країні є багато ще неврегульованих функцій. Наприклад, біржові відносини, колекторські відносини. Але чи свідчить це про те, що ми для них повинні створювати спеціальний державний орган. Я хотів би нагадати депутатам, що найближчим часом ми будемо розглядати створення державної установи по гарантуванню вкладів населення у кредитних спілках. Далі в нашому комітеті розглядається ще одна державна установа по гарантуванню вкладів у страхових компаніях тощо. Тому мені здається це не є актуальним. Крім того пропозиція автора про те, щоб, як я говорив, зменшити вимоги до засновників цих установ я думаю, що є не виправданим. Якщо говорити знову ж таки про термін корегування, якщо ми надамо таке право приватним організаціям зібрати інформацію, а потім на свій розсуд її регулювати, я думаю, що таке бюро буде.
Шановні колеги. Валерій Бондик, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, на відміну від попереднього виступаючого я не відношуся до лобіювання якихось банківських структур і таке інше. Цю проблему я знав, коли працював у Мін’юсті. По-перше, мій законопроект направлений на те, щоб або залишити цю функцію в Мін’юсті, або створювати відповідний орган, який визначить Кабмін, бо він згідно з Конституцією визначає економічну політику. Ви ж подивіться, що Мін’юст взагалі від себе відмовляється і передає цю функцію кому? Комісії з регулювання ринкових і фінансових послуг. Але ж кредитні історії – це збір інформації, коригування її, це не фінансова послуга. Почитайте Цивільний кодекс. І тому, шановні колеги, цей проект направлений тільки на те, що Мін’юст повинен і згідно затвердженому плану Кабінетом Міністрів він повинен розробляти, а не віддавати від себе цю функцію, розробляти і вдосконалювати модель. Тому я би просив підтримати, бо це на користь громадян і захисту, дійсно, інформацій про громадян. Я вже казав: паспортні дані, сплата податків і таке інше - все, що відноситься до кредитів.
Шановні колеги, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про організацію формування та обігу кредитних історій” [[реєстраційний номер 2507]]. Прошу голосувати. [[13:25:12]] За-207 Закон не прийнято. Може таким чином, дати доручення комітету при підготовці до другого читання врахувати пропозиції цього законопроекту. А, в цілому прийняти? Ну по фракціях, будь ласка. Партія Регіонів – 156; "Блок Юлії Тимошенко" - 2; "Наша Україна - Народна Самооборона" – 3; фракція комуністів – 27; „Блок Литвина” – 19. Ну тоді що, законопроект відхилено, так? [[Ш у м у з а л і]] До чого повернутися? Ну добре, я ставлю на голосування про повернення до голосування про прийняття законопроекту за основу. Про повернення до голосування, будь ласка. [[13:26:14]] За-225 Рішення не прийнято. На повторне перше читання тоді поставити? Ясно. Шановні колеги! Ну я прошу вас, куди повернутися вже? Ну я двічі ставив на голосування, вже це не логічно. [[Ш у м у з а л і]] Я розумію. Давайте так, щоб ми зберегли, нехай працюють, щоб може щось взяли нормальне. На повторне перше читання, будь ласка. Ну заспокойтеся! Треба зберегти цей крихкий мир у Верховній Раді! Я розумію, ви з позиції комітету виступаєте, а я виходжу з позиції Верховної Ради України. Пройдемо цю дорогу! Будь ласка, на повторне перше читання про направлення законопроекту 2507. [[13:27:22]] За-229 Рішення прийнято. І я просив би тоді, шановні колеги! Комітети більш принципово підходити. Ви спочатку приймаєте все прийняти за основу, а поті м розраховуєте, що Верховна Рада не розгляне ці закони. Давайте, демонструйте об’єктивний принциповий підхід. Оголошується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення відповідальності за розпалювання політичної, ідеологічної, расової, національної або релігійної ворожнечі]]. Реєстраційні номери 2281, 2281-1. Доповідач - народний депутат України Ганна Миколаївна Герман. Будь ласка, Ганна Миколаївна.
Шановні колеги, законопроект, який ми зараз розглядаємо, має виняткове значення, особливо у час загострення кризи. Тому що знедолені і озлоблені люди можуть бути піданні впливами ультра радикальних політиків, які будуть намагатися шукати ворога, призначити ворога. І цього ворога будуть призначати чи за кольором шкіри, чи за мовою, чи за тим, до якої він церкви ходить. І зараз дуже важливо не допустити загострення протистояння в суспільстві на тлі, власне, ідеологічної, політичної, расової різниці. Цей законопроект вперше передбачає дуже суворі покарання за ці речі і вперше цей законопроект дає підстави заборони, реальної заборони не лише там вбивства чи каліцтва на, через якісь расові, ідеологічні, політичні чи релігійні різниці, а навіть за образу словом почуттів тієї чи іншої людини. Ви знаєте, мене тяжко назвати прихильником Юлії Тимошенко, але коли я побачила книжку Чобота „Макуха”, де шукаються якісь там довідки про те, якої національності був дід чи прадід того чи іншого політика я зрозуміла, що якщо ми дійдемо до виборів без закону, який буде суворо карати такі речі аж до притягнення до кримінальної відповідальності, ми повторимо, шановні колеги, 2004 рік. Ми, мій законопроект передбачає заборону виготовлення, завезення таких, подібної літератури, які, яка робить наголос на якісь там приналежності расові.
Дайте можливість завершити думку.
Шановні колеги, дуже важливо, щоб наш парламент консенсусом не лише окремі фракції, а усі фракції проголосували за те, щоб ми ніколи не допускали в Україні конфліктів за расовою, релігійною, політичною чи ідеологічною приналежністю. Я прошу вас підтримати цей законопроект. Подібний законопроект, але значно м’якший, без означення ідеологічних і політичних речей, підготував мій колега Тарас Чорновіл. І який би законопроект ви не підтримали, я буду голосувати і за те, і за інше. Єдине, що я вас прошу. Я вважаю, що сьогодні треба проголосувати за законопроект, який більш суворо підходить до покарання, який передбачає суворі покарання за спроби авантюристів політичних скористатися тим, що ми в Україні всі різні. Дякую вам за увагу і сподіваюся на вашу підтримку.
Тарас В’ячеславович Чорновіл автором є законопроекту [[реєстраційний номер 2281-1]] з цього ж питання. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Я повністю приєднуюсь до тих мотивів щодо вирішення законодавчого цієї дуже серйозної і, на превеликий жаль, вже сьогодні актуальної проблеми, які тільки що сказала мій колега Ганна Герман. Від себе тільки добавлю, що в площині тій, в якій я працюю, Комітету закордонних справ, у нас вже появляється і найближчим часом можуть бути дуже серйозні міжнародні проблеми через те, що саме ці абсолютно дикі злочини на ксенофобському грунті, на грунті расової чи релігійної нетерпимості у нас законодавчо окремо не виділені. Мій законопроект, як було сказано, може не зовсім точно, м’якший. Він не є м’якший, він просто обмежений певними галузями. Я займався і в своєму законопроекті висунув ті галузі, з якими мені доводиться частіше зустрічатися. Тому він стосується виключно Кримінального кодексу, а не адміністративні правопорушення, передбачає злочини в основному проти людини або конкретні злочини, які стосуються спеціального впровадження расизму в Україні саме як явища через створення відповідної літератури, відповідних засобів, відповідного пропагування, саме расової нетерпимості. В даному випадку, я вважаю, що мій законопроект майже повністю поглинається законопроектом Анни Герман. Тому що в питанні кримінальної відповідальності, яке я висвітлюю в своєму законопроекті, вони абсолютно ідентичні, з тими самими вимогами жорсткості відповідальності, які висвітлені в законопроекті пані Анни Герман. У мене вже була свого часу думка, можливо, зняти свій законопроект. Але в даному випадку тут немає конкуренції. Панни Анни йде першим закон на голосування. Я голосуватиму теж за нього і теж закликаю всіх. У випадку, якщо з якихось обставин, бо виникали на одному з засідань комітетів певні питання, він не буде раптом підтриманий, я в тому вже випадку прошу проголосувати тоді за мій законопроект. В будь-якому випадку ми повинні врегулювати цю проблему. Тому перший – панни Анни, другий – мій. Ми мусимо це питання вирішити.
Дякую. Будь ласка, від комітету Володимир Романович Мойсик, Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув обидва законопроекти, подані колегами з фракції регіонів Тарасом Чорновілом і Ганною Миколаївною Герман. І попри всі негативні висновки, так, і наукових установ, і практикуючих організацій, Ганна Миколаївна переконала комітет в тому, що її законопроект потрібний, правильний і є кращим за законопроект, який вніс її колега по фракції. Тому комітет пропонує підтримати законопроект Ганни Миколаївни Герман за основу. І ще одне, Володимире Михайловичу. Звертаюсь до вас персонально, за вашої відсутності голосувався законопроект за номером 1337 щодо оскарження постанов про порушення кримінальної справи. То цей законопроект отримав всі позитивні висновки від усіх організацій. Всі члени комітету із всіх політичних сил, які є в парламенті, підтримали цей законопроект. За нього віддали голосів 68, ну, це ганебне для нашого комітету явище, комітет є один з найплодовитіших в парламенті. То я просив би, хоча би, Володимире Михайловичу, поставити його на повторне перше читання. Бо він перешкоджає розслідуванню кримінальних справ із-за штучних перешкод, які створені чинним законом. Будь ласка, колеги, підтримайте на повторне перше законопроект 1337-депутатський. Дякую за увагу.
Шановні колеги, переходимо до обговорення. Прошу записатися народних депутатів на обговорення. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, Володимир Романович не розповів до кінця про ті зауваження, застереження, які були висловлені. Вважається, нібито розбудова громадянського суспільства в Україні передбачає певну лібералізацію діяльності громадських, культурно-освітніх, земляцьких організацій і тому подібне. Але конкретно історична обстановка, в якій перебуває наша держава на сьогоднішній день, потребує дещо інших підходів. І, на превеликий жаль, я можу сказати, що наше суспільство дуже рідко чує якусь різку, безкомпромісну реакцію влади чи держави на прояви розпалювання політичної, ідеологічної, расово-національної або релігійної ворожнечі. Розумієте, на перший погляд, оці ніби такі безневинні анекдотики і на по побутовому рівні зубоскальство чорне насправді може призвести до дуже важких і тяжких сумних, гірких, а саме головне, незворотних наслідків. То ми повинні бути пильні, тому що колись абсолютно поодинокі випадки стають у нас зараз все частішими. Україна сьогодні, я вам, про це говорить представник індустріального краю – Запоріжжя, Україна стає все більш вигіднішою, бо вигідніше відрізняється від країн Європи і країн колишніх і нинішніх СНД тим, що у нас немає в масовому випадку таких проявів. Але ось подивіться, яскравий приклад: Запорізький національний медичний університет, який є привабливим для навчання іноземців. Найменші прояві, які там були, були тут же зупинені ректоратом вузу при допомозі місцевих правоохоронних органів, і тепер такого там навіть близько немає, і всі прекрасно знають, що бути цього не може. Ми повинні проголосувати і підтримати законопроект Анни Герман з тим, щоб поставити на державному рівні заслон проявам таких негативних явищ, особливо напередодні Євро-2012 року.Дякую.
Народний депутат Гасюк, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Петро Гасюк, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановний головуючий, шановні колеги, я у парламенті представляю багатонаціональну область і знаю наскільки важливо мир і спокій в областях, де проживає багато національностей, в першу чергу, і загалом в Україні. Богу дякувати, в нашому Буковинському краї не було протягом століть ніяких питань міжнаціональний, виключаючи Другу світову війну, і, безумовно, пропоную підтримати законопроект. Другу частину моїх двох хвилин часу прошу передати Володимиру Яворівському. Дякую.
Справа в тім, що ми не можемо передавати. Ви або до кінця виступайте, або ми цей час будемо вважати заощадженим. Олег Заруінський, будь ласка, фракція „Блок Литвина”.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ви знаєте, читаючи обидва законопроекти, я зрозумів, що тут ключовий посил, або, як зараз модно казати, реперна точка, від якої все далі йде, – це слово, термін і ганебне явище „ворожнеча”. Я думаю, що автори законопроекту абсолютно правильно сформулювали, що прояви ворожнечі, коли мотивом правопорушень, мотивом злочинів виступає ворожнеча, правильно це зробили. Мені сподобалось в цих законопроектах і те, що тут мова йде не тільки про ворожнечу расову, національну або релігійну, що само по собі, безумовно, є ганебними явищами для нормального, цивілізованого суспільства. Але тут мова йде і про дві інші речі або диспозиції – це ідеологічна ворожнеча і політична ворожнеча. Тому що досвід нашої країнипротягом останніх років показує, що не тільки релігійна, що так, не тільки расова, що так, не тільки національна, що так, ворожнеча, але й політична ворожнеча провокує злочини, підігріває злочини, збурює злочини. І я не погоджуюся тут з висновком науково-експертного управління, який переді мною, де мова йде про те, що треба статистика, що була дуже великою, як наприклад, сказано, в Росії, для того щоб ми приймали такі законопроекти. То, може, все-таки ми почнемо, як Пірогов казав про медицину: працювати з профілактики? Може, добре, що у нас нема такого масового явища, хоча це ще сумнівне питання? Бо динаміка, на жаль, негативна. Тому я вважаю, „Блок Литвина” буде підтримувати ці законопроекти, зрозуміло, в першому читанні, там є, над чим ще працювати, але ворожнеча як явище має зникнути в нашому суспільстві. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, мені прийшлось чотири роки свого життя віддати новому Кримінальному кодексу, майже чотири. І от, я хочу вам сказати, що коли ми працювали над ним, ми передбачили ті речі, про які зараз ви так палко говорили, пане Ганно, передбачили, єй Богу, передбачили. Вони передбачені в статті 67 Кримінального кодексу, де прямо записано, що вчинення злочину на грунті расової, національної чи релігійної ворожнечі або розбрату, що це є обставина, яка обтяжує покарання. Але це записано в загальній частині, яка відноситься абсолютно до всього іншого і до іншої частини. Я перепрошую, так от, зайве додавання, воно, знаєте, іноді і псує. Я бачу тут позитив, є позитив в цьому законопроекті. І я буду голосувати за прийняття в першому читанні. Але я закликаю всіх не піти по шляху того, хто готував цей законопроект, бо це готував або дуже безвідповідальний аспірант, який хоче написати дисертацію і там написати, що запроваджено, це я вам кажу, знаю, чому кажу, або не зовсім компетентний вчений, тому що передбачати те, що вже передбачено, не треба. Передбачати в пояснювальній записці, що це буде. досудове слідство буде покладатися на органи внутрішніх справ, а в пояснювальній. а в цьому. в порівняльній таблиці нічого немає, і цих внесень немає, тобто елементарна така, знаєте, халатність при підготовці законопроекту допущена. Я розумію, що ви хотіли на інше звернути увагу. Так от, на мій погляд, я хотів би зараз обговорити оці.питання. мотивів політичної і ідеологічної ворожнечі. Шановні! Станьте отут колись і послухайте. У нас кожен виступ іде з політичною ворожнечею. Це дуже погано. І дуже буде важко визначити де ота політична чи ідеологічна, дуже важко, жодна експертиза не покаже.
Завершуйте, будь ласка.
Спасибі. Але давайте все-таки приймати. Мене радує, що там є зміни до Адміністративного кодексу, там можна ставити питання. І давайте все-таки якось рухатися, принаймні той факт, що ми про це уже сьогодні говоримо, уже є рух вперед. Тому я проголосую за прийняття цього законопроекту в першому читанні, але звертаю увагу, дайте по рукам тим, хто його готував.
Дякую. Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, я, підтримуючи дану ідею хотів теж звернуть увагу нашого колеги Кармазіна на те, що якби діяв даний законопроект, то після нашого обговорення по СБУ вступила би в силу частина 2 статті 127, коли за попередньою змовою група осіб вчинила політичну ворожнечу, до 10 років. Тобто у нас би парламенту не було би 10 років. Тому, друзі, ідея класна, але ще б мені знайти тих людей, які сьогодні не можуть посадити хоча би одного посадовця за розкрадання мільярдів коштів, ми 10 років дебатуєм, хто вияснив хто сьогодні в нашій політичній ворожнечі заслуговує на 5 або на 10 років, а потім хто почне виясняти ідеологічну ворожнечу, яку ми ведемо на телевізійних екранах і таке інше. Тому голосуємо в першому читанні і дійсно Юрій Кармазін правий, треба залучити фахівців, експертів, які б інструментарій під ідею дали. Ідея правильна, але треба, очевидно, найти інструментарій, щоб ми розуміли, як справа ця буде далі рухатися, щоб вона не зависла і не була предметом спекуляцій. Тому я думаю, що після першого читання, звичайно, треба серйозне обговорення, не лише на рівні ідеології, а й на рівні експертів, і тоді будемо голосувати в другому читанні. Дякую.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Ставиться. Я вношу на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2281]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення відповідальності за розпалювання політичної, ідеологічно, расової, національної або релігійної ворожнечі]]. Прошу голосувати. [[13:46:25]] За-221 По фракціях, будь ласка. Я ставлю на голосування пропозицію комітету: прийняти за основу. І автор проекту ж пропонував, я маю на увазі, Тарас Чорновіл. Партія регіонів - 167, "Блок Юлії Тимошенко" - 1, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 6, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Ставиться на голосування про прийняття за основу проект Закону [[реєстраційний номер 2281-1]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення відповідальності за розпалювання політичної, ідеологічної, расової і національної або релігійної ворожнечі]]. Прошу голосувати. [[13:47:18]] За-357 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу на 15 хвилин, до 14 години 15 хвилин. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань митної справи [[реєстраційний номер 2400]], урядовий. Доповідач - заступник міністра економіки Поживанов Михайло Олександрович. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань митної справи розроблено Мінекономіки на виконання рішень митно-тарифної ради України, яке відбулося 21 грудня 2006 року з метою законодавчого закріплення за Мінекономіки функцій робочого апарату митно-тарифної ради України. Даним законопроектом пропонується внести зміни в статтю 5 Закону України від 92-го року номер 2097 „Про єдиний митний тариф”, якою законодавчо закріплюється за Мінекономіки функція робочого апарату митно-тарифної ради України. Внесення змін зумовлено тим, що Мінекономіки протягом останніх десяти років, фактично, виконує функції робочого апарату митно-тарифної ради. Крім цього згідно з положенням про Мінекономіки одним з основних завдань міністерств є реалізація єдиної зовнішньоекономічної політики, в тому числі, митно-тарифного регулювання зовнішньої торгівлі. І друге – це вилучення норми щодо зменшення рівня ставок ввізного мита при ввезенні на митну територію України предметів дитячого асортименту на 50 відсотків, яка передбачена частиною третьої статті другої Декрету Кабінету Міністрів України від 93-го року „Про єдиний митний тариф України”. Необхідність внесення зазначених змін в декрет Кабінету Міністрів пояснюється тим, що на сьогоднішній день існують проблеми не тільки у відсутності законодавчого врегулювання механізму затвердження переліку таких товарів, а й перенасичення внутрішнього ринку імпортними товарами дитячого асортименту. Слід зазначити, що при визначенні переліку дитячих товарів згідно кодами УКЗД, їх, практично, неможливо відокремити від загальних товарних підкатегорій, і вилучення зазначеної норми сприятиме забезпеченню стабільної роботи національного виробника. Крім того, після вступу України до Світової організації торгівлі, по більшості цих товарних груп у нас взагалі працює нульова ставка. Тому просив би, шановні народні депутати, підтримати запропонований до вашого розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів.
Дякую, сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань податкової митної політики розглянув поданий Кабміном проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань митної справи [[реєстраційний номер 2400]] від 18.04.2008 року. Комітет вважає за доцільне підтримати запропоновані Кабміном пропозиції, оскільки запропоноване скасування пільг і по сплаті ввізного мита є лише ліквідацією норми, яка де-факт не працює. Щодо визначення переліку дитячих товарів легкової промисловості, які згідно з УКТЗ сьогодні неможливо відокремити із загальних товарних теорій легкої промисловості, це одяг і взуття, народні депутати України, члени комітету запропонувати внести необхідні зміни до Закону України „Про Митний тариф України” на другому читанні. Він завтра буде розглядатися по зміні кодифікації товарів. На думку членів комітету законодавче закріплення функцій робочого апарату Митно-тарифної ради за Міністерством економіки України видається абсолютно виправданим, оскільки міністерство останні десять років де-факт виконує ці функції. Тут є багато колишніх міністрів економіки, вони можуть підтвердити цю позицію. З урахуванням вище викладеного, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийнятий, поданий Кабміном проект закону за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує прийняття даного законопроекту в першому читанні. До другого читання ці питання, які я озвучив, ми запропонуємо для вирішення і узгодження з юридичним управлінням. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Будь ласка, запишіться. Прошу на табло прізвище народних депутатів вивести. Адам Іванович Мартинюк. Записуватися треба, ви ж не записалися.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Юрій Анатолійовичу, ви активна людина, яка голосує за скорочену процедуру, ви прийдете до мене, я вам розкажу, що таке скорочена процедура. Якщо не встигли записатися то і не запишетесь тому, що ви хочете все по скороченій процедурі. І якщо вам головуючий надасть слово, він порушить Регламент, порушить Регламент і проголосовану вами скорочену процедуру. Тепер з приводу закону. Подвійне враження від цього закону. Ліва рука хоче голосувати за підтримку законопроекту, бо там є і не погана думка, кому передати цю раду. Дійсно, хай краще вона буде в Мінекономіці. Але з другого боку, я не знаю, чи в колег присутніх зараз у сесійній залі, підніметься права рука голосувати за те, щоб забрати 50-відсоткове скорочення мита на дитячі товари. Зараз дитячі товари, які поставляють в нашу країну, вони обкладаються митом 50 відсотків. Кабінет Міністрів пропонує цю норму забрати. Тому поза всяким сумнівом наша фракція не буде підтримувати цей законопроект. І просимо інших підтримати нашу пропозицію.
Нестор Шуфрич, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ми, дійсно, тут до голосуємося до абсурду. Ми розуміємо, що криза, що не вистачає грошей в бюджеті, ми це все відчуваємо. Але ж треба совість мати заробляти на дітях. Тим паче, ми ж розуміємо, що якщо ми зараз підвищимо мито, то все одно ці товари завозитися будуть, тому що у нас, на жаль, ще немає вітчизняного товаровиробника, який в повній мірі замінить виробництво цих товарів. А мова йде про такі улюблені у владі „памперси”, яка вона не раз згадує, а яка зараз хоче, щоб завозили ще дорожче. Я думаю, що ми маємо схаменутися і зупинитися під час голосування цього закону. Тому знову виникнуло у нас питання, яке ми розглядали перед цим, що приходить керівництво СБУ і ми з’ясовуємо, чи законно, чи незаконно затримали співробітника митниці. И я хочу сказать на языке, который будет хорошо понятен руководству СБУ, чтобы оно было очень аккуратно в своих стремлениях кого-то арестовывать. Я хотел бы, чтобы все руководство СБУ сегодня факультативно, они меня слышат и видят, я в этом уверен, по крайней мере надеюсь, чтобы они [[ну слышат точно, вы правильно говорите]], чтобы они взяли и прочитали внимательно вчера закон, на который мы преодолели вето про следственные комиссии. Уже через двенадцать дней эти горе-генералы придут в Верховный Совет и будут давать показания следственной комиссии Верховного Совета в обязательном порядке и мы будем решать, отстранять их, или нет. Мы будем подавать на них дела и обвинения в суд и они должны понимать, что их «лавочка закрывается». Права наших граждан будет защищать Верховный Совет Украины, если этого не может сделать суд и другие органы. Я абсолютно уверен, злоупотреблять властью мы никому не позволим, виновные должны быть наказаны. Но сегодня превентивные методы, как содержание, как подписка о невыезде и другие методы, должны иметь приоритет над задержанием.
Завершуйте, будь ласка.
Должны иметь приоритет над арестом наших граждан. І я ще раз звертаюся до вас. Давайте зараз ми захистимо наших мам, захистимо наших дітей і не дамо підняти мито на товари, які на жаль, в Україні ще не виробляються. Дякую!
Будь ласка, Голова Комітету Терьохін і потім репліка Кармазіна.
Шановні колеги! Ну перед тим, як виходити на трибуну, треба читати законопроекти. От два доповідаючих розказали про те, що там взагалі немає. Сьогодні по памперсам, шановний депутат останній, нуль стоїть. П’ятдесят відсотків від нуля порахуйте – буде нуль. Мова йде про товари легкої промисловості, де дитячий асортимент зараз не виділено в окремий код. Якщо ми не приймемо в першому читанні цей законопроект, не буде і далі виділено дитячий асортимент в окремий код і ми не зможемо застосовувати нульову ставку. Ну от перед тим, як щось говорити таке розумне, почитайте, хоч про що йде мова. Тому наша пропозиція – перше читання.
Юрій Кармазін, репліка. Одна хвилина, будь ласка.
Шановні друзі, там, дійсно, не має ніяких памперсів – це Юрій Кармазін каже. Хоча я розумію, що давним-давно вітчизняній промисловості треба робити власні памперси, а не завозити все сюди. Давайте, у мене питання до тих, хто був проти законопроекту. Чи є ще одна країна в світі, яка дозволяє, щоб ввозилось 50 відсотків всього, що робиться для дітей і відмовляється свою промисловість загружати, а? Що ви пояснюєте своїм виборцям, шановні, немає такої більше країни в світі, немає! Вісімдесят відсотків дали захопити сьогодні ринку нашого вітчизняного і ми проти того, щоб це скасувати, то це, мабуть, ті політики, яким треба одягнути памперси і сидіти там дома, не підходити до трибуни! Це перше. І друге. Цей закон треба приймати в двох читаннях і перекласти обов’язок на Мінекономіку, який давно це здійснює, а там вже всього дві строчки, визнала такою, що втратила чинність частину 3 статті 2 Декрету. Що тут, пане Терьохін, в двох читання робити я не знаю, це треба прийняти в першому і в другому зараз і поставити крапку і почати виробляти дитячі товари і хай працює промисловість, і потім не плакатись, що в нас немає чогось, розуму немає!
Шановні колеги, будь ласка, репліка Адам Мартинюк. Шановні колеги, ну у вас не було права також виступати за скороченою процедурою, але ж надали право, давайте ж вийдемо на рішення прийняти.
Шановні колеги, давайте без емоцій, якщо є у вас законопроект, візьміть, будь ласка, його в руку, відкрийте законопроект, порівняльну таблицю на сторінці 5 і прочитайте, ліва сторона те, що діюча і права те, що буде діяти. Привезення предметів дитячого асортименту ставки мита зменшуються на 50 процентів. Це діюча нині частина закону. У правій стороні пропонується зміст відповідного положення виключити. Так, що не треба, Сергій Анатолійович, я розумію ваш професіоналізм об’єгорування всієї Верховної Ради, але ми читати вміємо.
Шановні колеги, давайте зараз, от заступник, одну хвилиночку, прізвище не називали. Я прошу заспокоїтись, шановні колеги, давайте найдемо порозуміння, оскільки комітет стверджує, що, виключивши речення „привезення предметів дитячого асортименту ставки мита зменшуються на 50 процентів”. Ідеться мова про те, що буде ставка 0, що взагалі не буде навіть плати жодної. От давайте підтвердження послухаємо заступника міністра. Якщо це правда, так, як ми трактуємо і комітет трактує, то нам треба ці закони підтримати. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати України, на сьогодні митним тарифом України діють нульові ставки мита на наступні товари дитячого асортименту: продукти дитячого харчування, пластилін, дитячі пелюшки, підгузники та аналогічні вироби, коляски та засоби для перевезення дітей, частини для них. Згідно СОТу ми поміняли і ввели велику групу, ще додатково зменшили рівень та поставили нульові ставки на дитячі меблі, на друковані книги, книжки, брошури та аналогічні друковані матеріали. Все те, що казав Терьохін, абсолютно правильно. Є єдина група по одягу, котрий сьогодні не можна навіть розділити. 39 розмір – це дитяче взуття чи це взуття дорослої дитини? І для того, щоб цим не користувалися, абсолютно правильно нормою його треба прибирати. Дякую. І прошу підтримати.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Позиція комітету до вас доведена. Позиція уряду відома. Давайте ми на завершення приймемо за основу, а потім детальніше розберемося з цим законопроектом при підготовці до другого читання. Якщо це на користь дітям, нам треба підтримати обов’язково. Тому, шановні колеги, ну ми ж довіряємо колегам, які говорять, що нульова ставка.
Ні. Тому прошу уваги! Вноситься на голосування пропозиція комітету. Про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2400]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань митної справи. Прошу голосувати. [[14:02:28]] За-186 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію, прошу уваги, на повторне перше читання направити законопроект 2400. Прошу голосувати. На повторне перше. [[14:02:56]] За-190 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, ми вже не встигнемо розглянути наступні законопроекти. Залишилось 10 хвилин. Тому ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі о 10-ій годині ранку за розкладом на четвер. І з урахуванням тих питань, які ми не встигли розглянути сьогодні, з 15-тої години засідання комітетів.