Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Dvadeset petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 67 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 95 narodnih poslanika. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje danas narodni poslanik prof. dr Žarko Obradović. Nastavljamo rad i prelazimo na načelni pretres o 2. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POSTUPKU UPISA U KATASTAR NEPOKRETNOSTI I VODOVA. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni pretres o 2. tački dnevnog reda - Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Da li predlagač narodna poslanica Katarina Rakić želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospođo predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, danas imam zaista veliku čast i zadovoljstvo da ovaj moj predlog zakona bude na dnevnom redu današnje sednice. Svakako mogu da kažem da on predstavlja zaista jedan izuzetno mali korak na putu reformi Srbije, na putu koji jednom jako mudrom politikom vodi naš predsednik Aleksandar Vučić. Kao što sam već napomenula, ja sam predlagač ovog zakona. Međutim, ja sam bila samo jedan deo grupe, odnosno deo tima koji je učestvovao u pisanju ovih izmena i dopuna Zakona o upisu u katastar nepokretnosti i vodova, a u njegovom predlaganju, odnosno u čitavom radu na njegovoj izradi učestvovao je zaista veliki broj stručnjaka, pre svega iz NALED-a, iz Republičkog geodetskog zavoda, iz Ministarstva građevine i profesora sa beogradskog Univerziteta i želim ovom prilikom svima da se zahvalim na radu. Smatram da smo, donošenjem ovog zakona, odnosno ovih predloga za izmenu i dopunu zakona, doneli jedan veliki korak na putu u reformi ovog sistema u Srbiji. Kao što većina vas zna, ovo je prilično nov zakon. Zakon o upisu u katastar nepokretnosti i vodova donet je 2018. godine. Pretrpeo je jednu izmenu 2019. godine i ovo je druga izmena po redu ovog zakona. Iako će neki sada verovatno reći i kritikovati, zašto za dve godine donosimo već drugu izmenu ovog zakona, ja želim samo da kažem da i onoga trenutka kada smo prvi put, 2018. godine, doneli ovaj zakon, mi smo i tada bili svesni i tada smo naglašavali da ćemo u hodu menjati, prilagođavati i donosite promene koje će svakako u budućnosti ovaj zakon poboljšati, a sve u korist građana Republike Srbije. Ovom prilikom želim da se zahvalim i predsednici Vlade Republike Srbije gospođi Ani Brnabić, kao i ministarki građevine gospođi Zorani Mihajlović, što su prepoznali kvalitet ovih izmena i dopuna i uvrstili ih u današnji dnevni red, a kasnije ćemo ove izmene svakako uvrstiti u sam tekst zakona. Želim još jednom, u skladu sa svim ovim što sam rekla, da pomenem, odnosno da kažem da je zakonodavni sistem u Srbiji izuzetno napredovao i da po prvi put u Srbiji imamo to da se prate efekti zakona, odnosno donetih propisa i da u skladu sa tim se rade i izmene, tako da su i ove današnje izmene upravo u skladu sa tim. Što se tiče samih izmena i dopuna zakona koje danas predlažem, Zakona o upisu u katastar nepokretnosti i vodova, pre svega mogu da napomenem tri bitne izmene. Ove izmene imaju za cilj, pre svega, da ubrzaju samu dostavu rešenja od katastra nepokretnosti. Zatim, imaju za cilj da ubrzaju sam upis nepokretnosti u katastar. Treća i jako bitna izmena, ove izmene i dopune Zakona predlažu usklađivanje sa ostalim zakonima koji se tiču katastra nepokretnosti, a to su, pre svega, Zakon o planiranju i izgradnji i Zakon o ozakonjenju objekata. Kao što sam na početku rekla, jedna od jako bitnih izmena jeste sama dostava rešenja. Znate, verovatno ste se i svi susreli sa problemima dostave, odnosno prijema rešenja iz katastra, a ja ću onima koji nisu bili u prilici ili onima koji možda ne znaju kako to danas izgleda u Srbiji, evo, objasniti šta želimo da promenimo. Dostava rešenja svih organa, svih organa u Srbiji obavlja se prema Zakonu o opštem upravnom postupku, tačnije prema članu 72. gde je propisano da organ dostavlja rešenje na tri načina - putem svojih kurira, putem poštanskog operatora ili elektronskim putem. Dalje, ovaj isti zakon članom 75. propisuje i sam način dostave tog rešenja, a on kaže da poštanski operater, obzirom da sada govorimo o rešenjima koje donosi katastar, odnosno koji upućuje katastar, obično se radi o tome da katastar šalje pošti, pošta dostavlja rešenje građanima, odnosno strankama u postupku i sada, ukoliko poštar ne zatekne stranku kod kuće, on ostavlja obaveštenje da svoje rešenje može preuzeti u pošti i to u naredna 24 sata. Građani često u tom roku od 24 sata ne stignu da podignu svoje rešenje u pošti i onda se događa to da se njegovo rešenje vraća nazad u katastar. Tu nastaje i najveći problem. Sam put rešenja od pošte do katastra po neki put traje i od sedam do deset dana, a imamo situaciju da su građani dobili obaveštenje da je njihovo rešenje gotovo, odlaze do pošte svoje rešenje, tamo vide da su zakasnili, odlaze u katastar, a tamo vide da svog rešenja nema i onda dolaze u zabludu, traže svoje rešenje. Neki čak i odustaju od toga da u opšte preuzmu rešenje. Tada je katastar u obavezi da u narednih osam dana na elektronskoj tabli katastra objavi rešenje i ono nakon osam dana postaje pravosnažno. Ovo govorim ne kao usamljeni slučaj. Čitav ovaj postupak koji sam sada objasnila dešava se čak u 90% slučajeva u Srbiji. Znači, većina građana svoje rešenje preuzima nazad u katastru i to pošto je obavila veliku potragu za njim. Ja se nadam da ste razumeli ovo o čemu sam govorila, iako je dosta komplikovana procedura. Smatram da je zaista najbitnija izmena koja je danas predložena dostava samog rešenja. Naime, ovim izmenama i dopunama Zakona o upisu u katastar nepokretnosti kao samu dostavu predlažemo sledeće rešenje. U buduće će se rešenje katastra dostavljati na tri načina. Prvi način je u elektronskom sandučetu. Znači, svi oni koji imaju elektronsko sanduče, istog časa kada rešenje bude doneto uputiće im se u elektronsko sanduče. Zatim, ono što je jako bitna stvar jeste da će sva rešenja koja se u buduće budu donosila u katastru istog časa po potpisivanju biti objavljena na sajtu RGZ, što znači da oni koji su predali zahtev za upis nepokretnosti ili za bilo kakvo rešavanje nekakvog svog predmeta u katastru, moći će da prema broju predmeta pretražuju predmete i, prosto, imaju uvid kada će njihovo rešenje biti gotovo. Kada njihovo rešenje bude objavljeno na sajtu počinje da teče rok od 30 dana do pravosnažnosti. Kažem, samim tim što će to rešenje biti objavljeno na sajtu, oni će moći da imaju uvid u njega i eventualno ulože žalbu na samo rešenje. Takođe, ovaj zakon predviđa i da se samo rešenje dostavi i putem poštanskog operatora. Međutim, i ovde smo planirali da uvedemo jednu veliku promenu. Ukoliko poštar ovoga puta ne nađe stranku na adresi i ne uspe da uruči rešenje odmah pri dolasku, ostavlja obaveštenje da će svoje rešenje moći da preuzme u pošti i to u narednih 15 dana. Znači, za razliku od sadašnjih 24 časa, gde smo praktično terali stranke, građane Srbije, da trče u poštu po svoje rešenje, sada imamo rok od 15 dana gde će građani moći da odu u poštu i preuzmu svoje rešenje. Naravno, smatram da je ovo dobra stvar jer svi znamo da pošte u Srbiji u današnje vreme ima čak i u svakom malo većem selu i svakako da je građanima mnogo lakše da odu u svoju poštu, nego da odlaze po rešenja koja su se možda vodila pred katastrima i u nekim drugima gradovima po Srbiji. Smatramo da će ovako nešto zaista pomoći građanima. Međutim, i u ovom zakonu smo predvideli situaciju, a šta će se dogoditi ako građani nisu tu ni u 15 dana i ne uspeju da preuzmu svoje rešenje ni u narednih 15 dana. Naravno da se isto vraća u katastar i da će ga preuzeti u katastru, ali kao što sam već na početku rekla, rok za pravosnažnost teče onoga dana kada je rešenje i objavljeno na sajtu RGZ, to jeste praktično prvim danom kada je to rešenje i doneto. Ja se iskreno nadam i iskreno verujem da ukoliko reforme u Srbiji nastave da teku ovim tokom da ćemo zaista svi biti u prilici da jednog dana sve ono što trebamo da rešimo u katastru da ćemo biti u prilici da rešimo od kuće, da ćemo biti u prilici da rešimo sa našeg računara, da Katastar kao ustanova i ne postoji i da Katastar kao šalter i ne postoji, zato što on u stvari treba da predstavlja jedan registar, jednu pomoć u Srbiji gde ćemo sprovoditi naša rešenja, a sada na žalost imao situaciju da Katastar u Srbiji da duže knjižimo i sprovodimo naša rešenja nego što je to nekom organu bilo potrebno da samo rešenje i donese. Tako da svakako za sada nam Katastar u Srbiji predstavlja veliki kamen spoticanja i ne samo nama, nego predstavlja i onima koji tamo rade. Međutim, lično smatram što se tiče samog broja zaposlenih u Katastru, zaista smatram da taj broj nije veliki pogotovo sada kada još uvek Katastar nije potpuno digitalizovan i kada zaista za mnogo predmeta i mnogo stvari moramo otići tamo. Evo, ja ću vam napomenuti da u čitavoj Srbiji, znači u svim katastrima u Srbiji, a znate da svaka opština mora imati katastar, ako ne u svom sedištu mora imati osobe koje rade, koje su zadužene za određenu opštinu. Znači, trenutno u katastru radi 2.955 osoba. Znači, na skoro 7,5 miliona stanovnika Srbije imamo nepunih 3.000 zaposlenih u katastru. I to nije konačan broj od ovih 2.955 zaposlenih u čitavoj Srbiji u Katastru, čak 168 radi na određeno vreme, a 437 radi na ugovoru o privremenim i povremenim poslovima. Znači, na čitavoj Srbiji imamo nešto više od 2.500 zaposlenih u Katastru. Ja lično smatram da je ovoj broj jako, jako mali i onda moramo raditi na tome ili da se poveća broj zaposlenih u Katastru ili da se što više poslova koje će Katastar obavljati biti digitalizovano. Kada pominjem zaposlene u Katastru, ne mogu a da ne pomenem i rukovodstvo RGZ, na čelu sa direktorom Borkom Draškovićem, koji se zaista hrabro bori sa svim problemima sa kojima se suočava Katastar. A sa druge strane, izuzetno je spreman da veoma rado prihvati sve promene koje mu mi predlažemo za unapređenje rada Katastra. Zaista smatram da je lako biti dobar direktor u jednom uređenom preduzeću, ali biti dobar direktor u jednom sistemu kakav je RGZ, kakav je Katastar, zaista nije ni malo lako. I zato još jednom zaista želim da čestitam na radu direktoru, Borku Draškoviću. Što se tiče drugih izmena koje ovaj Predlog zakona donosi ja bih se još osvrnula na izmene koje se tiču upisa zabeležbi. U ovim izmenama uvodimo to da će se neke zabeležbe uvoditi i službenim putem. Znači, stranke neće morati ni da podnose zahtev, neće morati ni da podižu rešenje za određenu vrstu zabeležbi, neće morati ni da plaćaju taksu. Međutim, još jedna vrsta zabeležbi ovde je detaljno i jasno precizirana, a to je zabeležba onih koji imaju spor na određenoj parceli. Tačnije, čije će se zabeležbe spora upisivati kao zabeležba. Ovo želim posebno da naglasim zato što smo u prethodnom periodu imali mnogo zloupotreba na osnovu zabeležbi spora. Praktično, mogu slobodno da kažem da smo zakon iz 2009. godine, prosto je ostavio prostora da smo imali, mogu slobodno da ih nazovem profesionalne podnosioce tužbi, ljude koji su podnosili tužbe za određeno zemljište na određene objekte, a da uopšte nisu imali nikakva prava niti sporovi koji bi se kasnije okončali ne bi imali ishod u njihovu korist. Građani su nam se sve više žalili, objasniću vam kako je to izgledalo. Recimo, ukoliko neko želi da proda svoju kuću, imali smo te profesionalne podnosioce tužbe, oni odu, podnesu sudu spor, Katastar prema zakonu iz 2009. godine nije ulazio u to ko podnosi spor, upiše spor, upiše kao zabeležbu i naravno da niko neće kupiti kuću koja pod sporom, zabeležbom ili bilo kakvim teretom. Takođe se to dešavalo i na određenim parcelama. Znači, imamo investitora koji recimo želi da podigne kredit kod banke ili je već podigao kredit kod banke. Imamo profesionalne podnosioce tužbe koji na njegovoj parceli podnesu tužbu i dešava se naravno da banka na zemljištu na kojem postoji zabeležba, odnosno na kojem postoji spor, naravno neće odobriti. A ukoliko ga je već odobrila i ukoliko se desi da se zabeležba spora upiše, naravno da banka povlači svoja sredstva i naravno da su građani bili u ozbiljnom problemu. Ovoj situaciji smo stali na put donošenjem autentičnog tumačenja u maju, 15. maja 2017. godine kada smo jasno precizirali ko su imaoci prava na zemljištu i čije sporove Katastar upisuje kao zabeležbu. Znači, ne može neko da dođe i da se upiše na vašoj parceli, da vodi spor, a da pri tome ni vi sami ne znate da neko na vašoj parceli ima otvoren spor. Tako da se ovakvom jednom vrstom zabeležbe zaista zaustavlja nešto što je sada bila izuzetno loša praksa u Srbiji. Takođe, pomenuću još samo jednu izmenu koja je u okviru ovih izmena i dopuna zakona, a to je kao što sam već rekla usklađivanje sa ostalim zakonima koje se tiču katastra nepokretnosti, a to je da Katastar više neće moći da uknjiži rešenje o ozakonjenju objekta ukoliko ono ne sadrži elaborat geodetskih radova ili ukoliko taj elaborat nije usklađen sa zakonom. Ovaj elaborat prema Zakonu o legalizaciji, odnosno prema Zakonu o ozakonjenju objekata zaista predstavlja jedan izuzetno važan sastavni deo rešenja o ozakonjenju. Do sada Katastar nije imao obavezu da tako nešto proverava, ali uvideli smo da je to zaista veliki problem i ovim Predlogom izmenama i dopunama Zakona zaista uvrštavamo kao obavezno da zaposleni u Katastru pre upisa rešenja o ozakonjenju objekta moraju da provere da li je elaborat geodetskih radova urađen u skladu sa zakonom. Imali smo pitanje da li će sada ovakva jedna izmena doprineti tome da se zaposlenima u Katastru poveća obim posla? Odgovor je ne. Neće im se povećati obim posla iz prostog razloga što su oni i do sada to radili. Svakako su morali da svako rešenje, odnosno svu dokumentaciju potrebnu za upis provere, samo će na ovaj način utvrditi da li u čitavom rešenju postoji elaborat geodetskih radova. Ukoliko ne postoji, zaustaviće čitav proces uknjižbe i uputiti građane da to što im nedostaje i donesu. Evo, ja sam pokušala da ukratko objasnim koje su to najznačajnije izmene i dopune Predloga zakona koji se danas nalazi na dnevnom redu, iako je on po obimu kratak, znači ima 13 članova, ja verujem da će izmene i dopune koje su njime predložene zaista biti nešto što će u mnogome pomoći građanima Srbije da olakšaju svakodnevne obaveze. Upravo iz tog razloga, pozivam vas da u danu za glasanje podržite ovaj Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem predlagaču, narodnom poslaniku Katarini Rakić. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Ukoliko nema prijavljenih, moramo sačekati. Ima. Reč ima ovlašćeni predstavnik, odnosno ovlašćena predstavnica SDPS, poslaničke grupe SDPS, narodni poslanik Slavica Živković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, pred nama se danas nalaze izmene i dopune Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, koji imaju za cilj da otklone određene teškoće koje su se pojavile u sprovođenju zakona koji je donet 8. juna 2018. godine. To je Zakon o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, sa ciljem da se poveća efikasnost i ažurnost katastra nepokretnosti. Ovaj zakon je trebao da omogući da se čitav postupak upisa imovine završi kod notara, zatim, poveća pravnu sigurnost vlasnika nekretnina, kao i brže i efikasnije obračunavanje poreza na imovinu i poreza na prenos apsolutnih prava. Narodna skupština Republike Srbije usvojila je 28. maja 2018. godine novi Zakon o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova po hitnom postupku zbog obezbeđivanja uslova, pre svega, uvođenje informacionih tehnologija, koje će ubrzati i skratiti proceduru upisa u katastar nepokretnosti, što će imati pozitivan efekat na poboljšanje pozicije Republike Srbije na rang listi Svetske banke o uslovima poslovanja. S druge strane, razlozi za donošenje zakona, koji je do usvajanja bio deo Zakona o državnom premeru i katastru, sadržani su u potrebi da se, pre svega, poveća efikasnost i ažurnost katastra nepokretnosti. Uvođenjem informacionih tehnologija, propisivanjem obaveza za sudove i javne beležnike, javne izvršitelje, organe javne uprave i drugi organi i organizacije koji su u okviru svoje zakonom utvrđene nadležnosti, donosili odluke, odnosno sastavljali i potvrđivali isprave koje predstavljaju pravni osnov za upis u katastar, da iste dostave službi za katastar nepokretnosti u cilju evidentiranja promena u katastru. Drugi izuzetno važan razlog jeste da se pojednostavi i ubrza procedura upisa u katastar nepokretnosti, pre svega, propisivanjem obaveze navedenim subjektima da u kratkim rokovima dostavljaju službi odluke koje se donose, odnosno isprave, koje sastavljaju ili potvrđuju radi upisa u katastar, propisivanjem kraćih rokova za postupanje službe u postupku upisa u katastar i propisivanjem pravila da služba ne proverava zakonitost javne, odnosno javno-beležničke isprave na osnovu koje se vrši upis. Međutim, u toku sprovođenja ovog zakona došlo je do određenih problema koji su se, pre svega, ogledali u dostavi rešenja. I ove izmene i dopune zakona imaju prvenstveno za cilj da otklone te nedostatke, da postupak dostave urede tako da se ubrza dostava, poboljša dostupnost rešenja strankama i poveća pravna sigurnost u vezi sa konačnošću upisa. Takođe, drugi problem koji je primećen jeste da je potrebno postupak upisa u katastar nepokretnosti ubrzati i pojeftiniti pojednostavljenjem postupka upisa nekih zabeležbi. I, naravno, izuzetno važno jeste da se ovaj zakon uskladi sa drugim zakonima koji su od značaja za delatnost Republičkog geodetskog zavoda, koji su u međuvremenu doneti. To su Zakon o planiranju i izgradnji i Zakon o ozakonjenju objekata. Reforma katastra sprovodi se sa ciljem da se procedura upisa u katastar pojednostavi i da stranke ne moraju da dolaze u službu katastra nepokretnosti, već da sve poslove u vezi sa upisom prava na nepokretnosti završe odlaskom kod javnog beležnika. Međutim, sada se stvaraju velike gužve u prostorijama službi, budući da veliki broj građana dolazi da preuzmu svoja rešenja, jer su dobili obaveštenja o prispeću rešenja od pošte i u roku 24 sata su imali obavezu da svoja rešenja preuzmu. Dolaskom u službu katastra nailaze na jedan novi problem, da pošta zbog svojih procedura nije još uvek rešenja vratila u katastar i tu dolazimo do situacija da se prave gužve usled pretrage, da stranke ne mogu da imaju uvid u svoje rešenje, da vide kolika je taksa, da bi izvršili svoje određene obaveze, a opet se sve vezuje za termin dospeća. Stoga je neophodno da se ovaj problem sistemski reši izmenama ovog zakona na način kako je predloženo, a koji će, pre svega, omogućiti jednostavnije uručenje rešenja i računanje rokova za konačnost rešenja, jer se dostava smatra izvršenom, pre svega, za korisnike jedinstvenog elektronskog sandučića uručenjem u skladu sa Zakonom o elektronskoj upravi, a za ostale građane uručenje preporučene pošiljke, uz uvođenje roka od 30 dana od dana javnog oglašavanja rešenja kao krajnjeg roka kada će se računati da je dostava izvršena. Takođe, ove izmene i dopune zakona treba da obezbede transparentno postupanje službi, jer će sada sva rešenja biti objavljena na veb prezentacije zavoda. Takođe, značajno je što će se dostupnost rešenja učiniti jednostavnijim, jer su propisani vrlo jednostavni načini za korišćenje elektronske oglasne table i načina pretraživanja rešenja i, na kraju, vrlo važno, kontrolu procedura dostave sa centralnog nivoa zavoda i sprečavanje zloupotreba. I ako se može činiti da je krajnji rok od 30 dana od dana javne objave kada se dostava smatra izvršenom predugačak, to zakonsko rešenje će u praksi ubrzati dostavu, jer objavu rešenja premešta na sam početak procesa dostave, istovremeno sa slanjem preporučene pošiljke, odnosno dostave u elektronski sandučić, dok važeće zakonsko rešenje objavu odlaže na trenutak kada služba po povratnici utvrdi da je dostava bila neuspešna. Za ovakvo rešenje neophodno je da zavod obezbedi jednostavno pretraživu i preko interneta stalno dostupnu oglasnu tablu, koja se kontroliše na centralnom nivou. Predloženo je novim izmenama i dopunama zakona da se ovom problemu posveti čitav član u zakonu. Članom 7. nacrta zakona predlaže se da se doda novi član 40a, kojim će se uređivati elektronska oglasna tabla katastra, imajući u vidu da je oglašavanje na elektronskoj tabli ključno za ubrzanje postupka dostave i povećavanje pravne sigurnosti stranaka u postupku. Na elektronskoj oglasnoj tabli katastra će se javno oglašavati rešenja doneta u postupku upisa u katastar, ali na način koji neće kršiti Zakon o zaštiti podataka o ličnosti. Pretraživanje će biti moguće po tri osnova – po zavodnom broju rešenja, po imenu i prezimenu stranke ili nazivu pravnog subjekta i treći način, po jedinstvenom matičnom broju ili matičnom broju preduzeća. Smatra se da će se na ovakav način olakšati dostava, kao i uvid u rešenja ukoliko dostava nije pravovremeno urađena. Takođe je predloženo da se propiše i pravo stranke da joj se u prostorijama službe na njen zahtev uruči kopija rešenja čija dostava preporučenom pošiljkom nije bilo uspešno. Do sada je taj postupak bio znatno komplikovaniji. Ukoliko dostava originala rešenja nije urađena kako treba i kako je predviđeno, naravno, građani su dolazili u službu katastra da preuzmu svoje rešenje, pošto pošta to nije u međuvremenu uradila, preporuka je bila da se uradi prepis rešenja. Za prepis rešenja podnošen je zahtev, na taj zahtev se plaćala taksa. Služba katastra je bila u obavezi da uradi prepis rešenja. Taj prepis rešenja se ponovo slao poštom i, naravno, opet dolazite u situaciju da to slanje može da bude neuspešno iz razloga koji su krajnje opravdani. Na takav način, stranka nema mogućnost da ima uvid u iznos takse na rešenju, koji je vrlo važan da bi stranka mogla da izvrši svoju obavezu i da bi postupak mogao da se nastavi. Međutim, uvođenjem elektronske oglasne table i mogućnosti da se štampa kopija rešenja, koje će biti predviđeno novim predlogom izmena i dopuna ovog zakona, procedura će se značajno pojednostaviti, ali ovakvo uručenje neće uticati na rokove u vezi sa dostavom. Predložene izmene bi mogle da imaju pozitivan uticaj, naravno, na oblast upisa prava na imovinu koje se ocenjuje na Duing biznis listi Svetske banke, s obzirom na to da će se uručivanjem i jednim jednostavnijim uređenjem postupka lakše dostave ubrzati postupak upisa u katastar, jer će strankama rešenje o upisu biti lakše dostupno i transparentnije, te neće biti problema oko utvrđivanja dana kada rešenje postaje konačno, što je preduslov da se uzme u postupak sledeći predmet koji se odnosi na istu nepokretnost. Takođe, jedan od velikih problema koji je uočen u toku sprovođenja ovog zakona jeste problem koji zakon treba da reši. To su određene situacije koje su uočene u određenoj praksi, a koje rešenjem o ozakonjenju objekata nije moguće sprovesti u katastru nepokretnosti iz razloga što elaborat geodetskih radova, na osnovu kojeg je doneto to rešenje, nije sačinjen u skladu sa propisima, standardima i tehničkim normativima, te da ima tehničke, formalne i druge očigledne nedostatke. Zakonom o državnom premeru i katastru, kao i podzakonskim aktima, propisano je da se, ukoliko se u postupku pregleda elaborata utvrde određeni nedostaci, zakonom nalaže geodetskoj organizaciji njihovo otklanjanje u zakonskom roku. S toga je i ova izmena neophodna i propisuje da se rešenje o ozakonjenju objekta neće sprovesti u katastru dok se prethodno ne otklone svi nedostaci koji su uočeni u elaboratu o geodetskim radovima. Takođe, potrebno je uvesti nove zabeležbe koje su od značaja za pravni promet nepokretnosti, kao što su zabeležba postupka komasacije, zabeležba postupka restitucije, zabeležba odluke suda o privremenom oduzimanju imovine doneta u skladu sa zakonom koji uređuje oduzimanje imovine proistekle iz krivičnog dela i zabeležba rešenja nadležnog organa o uklanjanju objekata ili dela objekata. Zabeležba pravosnažne građevinske dozvole, koja je propisana zakonom, izgubila je smisao od kada je uvedena predbeležba objekta u izgradnji koja se vrši po službenoj dužnosti, te stoga ovu zabeležbu treba ukinuti. Potrebno je proširiti i mogućnost upisa i brisanje zabeležbi bez donošenja rešenja i na situacije kada se zabeležba odnosi na veći broj nepokretnosti ili se masovno upisuje što je slučaj sa zabeležbom postupka komasacije, zabeležba kulturnog dobra, kao i zabeležba zabrane otuđenja objekta koji je u postupku ozakonjenja koju treba upisati na oko dva miliona objekata. Rešenje bi se donosilo samo u slučajevima odbacivanja ili odbijanja zahteva za upis, odnosno obustavljanje postupka. Time će se u značajnoj meri rasteretiti službe i dobiti više vremena za brže rešavanje predmeta koji se odnosi na upis nepokretnosti i prava na njima. Zakonom o ozakonjenju objekata propisano je da zavod uspostavlja i vodi evidenciju o objektima koji nisu upisani u katastar nepokretnosti. Imajući u vidu da se evidencija o objektima koji nisu upisani u katastar nepokretnosti, koja je uspostavljena na osnovu podataka dobijenih snimanjem iz vazduha, već koristi od strane zavoda i drugih organa državne uprave i lokalne samouprave, evidencija treba da bude sastavni deo geodetesko-katastarskog informacionog sistema. Povezivanjem ove dve evidencije sa Registrom katastra nepokretnosti omogućiće se upis u katastar nepokretnosti zabeležbe, zabrane otuđenja i za objekte u postupku ozakonjenja koji nisu upisani u katastar na katastarskoj parceli na kojoj je objekat izgrađen uz navođenje evidencionog broja objekta iz te evidencije. Cilj izmena i dopuna ovog zakona jeste ubrzanje postupka upisa u katastar nepokretnosti u duhu reforme katastra koji se sprovodi u skladu sa zakonom. Usklađivanje ovog zakona sa Zakonom o elektronskoj upravi, povećanje pravne sigurnosti stranaka u postupku, upisa promena u katastar i otklanjanje problema koji su uočeni u dosadašnjoj primeni zakona su dovoljni razlozi da poslanici SDPS u danu za glasanje podrže izmene i dopune zakona koji se danas nalazi na dnevnog redu zasedanja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predlagač, narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem. Želim da se zahvalim i koleginici na lepim rečima i na svemu što je primetila, a što se tiče izmena i dopuna zakona. Samo bih želela da se osvrnem na jedan deo koji jeste bio predmet diskusije na Radnoj grupi kada smo donosili ove izmene i dopune zakona, a to je sam rok od 30 dana. Možda sada zvuči da taj rok zaista i jeste dugačak, da tako kažem, ali prvobitno je predlog bio da taj rok bude između 90 i 45 dana i onda je kao kompromis stavljen rok od 30 dana. Međutim, ono što je bitno da se naglasi jeste da taj rok počinje da teče danom donošenja rešenja, odnosno danom objavljivanja rešenja na oglasnoj tabli, a ukoliko građani preuzmu to rešenje ranije, odnosno svi oni koji imaju pravo žalbe preuzmu ranije, svakako da se taj rok za pravosnažnost može i smanjiti. Prvenstveno se ovde vodilo računa o onim ljudima koji trenutno nisu u državi, koji žive u inostranstvu, jer im ipak treba neko vreme da dođu do zemlje, da fizički dođu po svoje rešenje. Svakako da ovaj zakon ima za cilj da ubrza reforme u Srbiji, da Srbija zaume bolje mesto na poziciji Duing biznis liste Svetske banke, a samo još jednom želim sve da podsetim na to koliko su bile bitne izmene Zakona o planiranju i izgradnji, da su te izmene dovele do toga da je Srbija danas na 9. mestu Duing biznis liste Svetske banke, a pre samo pet godina bila je čak na 186. poziciji. Zahvaljujem se na svemu što ste rekli, a nadamo se da će i ovaj zakon doprineti boljim reformama u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč od predsednika poslaničkih grupa, odnosno ovlašćenih predstavnika? Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe SPS, narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Imajući u vidu tačku dnevnog reda o kojoj raspravljamo i aktuelnost svega onoga što se vezuje za ovaj zakon, poslanička grupa SPS će podržati zakon koji je danas predmet naše rasprave, odnosno diskusije, s tim što ćemo ukazati na neke činjenice i okolnosti koje su možda mogle da doprinesu da se obuhvat ovog zakona na neki način proširi, odnosno da se normiraju i neke okolnosti koje očigledno nisu obuhvaćene ovim zakonom, a imale bi i te kako velikog značaja u praksi, odnosno u praktičnoj primeni ovog zakona. Pre svega, treba istaći činjenicu da se ovim zakonom kvalitativno ide napred, jedan korak napred, ali u smislu ažurnosti postupaka koji se vode pred nadležnim službama za katastar nepokretnosti, da se uvođenjem e-uprave, odnosno sistema elektronske pošte ili elektronske komunikacije sa strankama, takođe, doprinosi ubrzanju postupka, efikasnosti postupka i zadovoljenju potreba građana. Ono što je dobro, dobro je da se taj sofisticirani način komunikacije, koji do sada nije postojao, uvodi ne samo u Službu za katastar nepokretnosti, već je to jedan generalni pristup Vlade Republike Srbije kada je u pitanju e-uprava, u celini, što znači da smo postigli nešto što EU od nas očekuje, sa jedne strane, a sa druge strane smo uspeli da se na neki način, kroz harmonizaciju zakonodavstva Srbije, približimo zakonodavstvu EU. Ja ću se u jednom delu, koleginice, vašeg Predloga zakona osvrnuti na odredbe koje ste predložili kada su u pitanju zabeležbe koje se vrše u Službi za katastar nepokretnosti, pa ću vas zamoliti da sa malo pažnje prokomentarišemo zajedno, nadam se da ćemo tu razmeniti mišljenja, obuhvat ove norme. Konkretno radi se o odredbi člana 15, koliko mi se čini, predloženog zakona. Radi se konkretno o zabeležbama koje se vezuju za upis određenih tereta kada su u pitanju određena prava, postupci i, naravno, interes stranke u tim postupcima. Konkretno, ovde govorimo o zabeležbama koje su očigledne u odnosu na ranije izmene i dopune, odnosno ranije predloge zakona, sužene. To sužavanje, da budemo potpuno otvoreni, nije od juče, odnosno nije u diskontinuitetu. Naprotiv, u kontinuitetu se sužava obim određenih zabeležbi, pa bih vas zamolio da onda prihvatite jednu dobronamernu sugestiju. Kada se radi o zabeležbama, govorimo o zabeležbama sudskih postupaka kada je u pitanju pravo svojine na nepokretnosti, kada je u pitanju ništavost ugovora, kada je u pitanju pobijanje pravnih radnji dužnika, kada su u pitanju određena prava iz obligacionih odnosa, sad se postavlja pitanje - zbog čega jedna bitna, bitan segment zabeležbi nije ovde ušao u korpus zabeležbi? Konkretno, kada govorimo o pobijanju pravnih radnji dužnika, kad bi se to prevelo na prost narodni jezik, to znači da ja zbog toga što trpim štetu jer je neki moj dužnik koji mi duguje određeni novčani iznos otuđio svoje nepokretnosti kako bi mene na neki način onemogućio da dođem do naplate svog potraživanja. Zašto? Otuđio je svoju nepokretnu imovinu, ja nemam odakle da se naplatim, ta imovina je otišla u korist trećeg lica, sad se taj pravni posao, odnosno taj ugovor između mog dužnika i tog trećeg lica pobija i to nije sporno, ali to je pobijanje koje je samo u jednom jedinom pravcu, to je tzv. pobijanje pravnih radnji dužnika van okolnosti koje prate drugu vrstu pobijanja, a ta druga vrsta pobijanja ovde nedostaje. Zašto ovo govorim? Postoje dve vrste pobijanja: pobijanje u stečaju i pobijanje van stečaja. Pobijanje van stečaja je upravo ovde onako kako ste vi normirali i to je u redu, to je dobro. Mi u poslaničkoj grupi SPS se sa time apsolutno slažemo i imamo jedan pristup koji mora biti apsolutno u interesu zaštite stranaka. Stranka mora imati zabeležbu u katastru da se vodi postupak povodom pobijanja radnji dužnika, ali šta nemamo? Nemamo ukoliko je to pobijanje u drugom pravcu. Zašto? Zato što ste normirali da se radi samo o pravnim situacijama iz tzv. vanparnične materije. Nije ništa sporno. Sad se postavlja pitanje, da se prebacimo na onu drugu materiju koja ovde ne postoji, a to je materija u stečaju, u stečaju imamo pobijanje koje se vrši na sledeći način – svako od poverilaca, svako od poverilaca, čak i stečajni dužnik, ima pravo da podnese tužbu za pobijanje pravnih radnji i pravnih poslova stečajnog dužnika u rokovima koji su propisani zakonom - šta to znači? Ako meni firma čiji sam zaposleni duguje zaradu, otišla je u stečaj, a u međuvremenu, pre toga, šest meseci, godinu, pet godina ta firma je otuđila svoju imovinu, smanjila stečajnu masu, više ne postoji korpus stečajne mase koji je nekad bio, koji je bio dovoljan za namirenje potraživanja, nema ga, onda se mora pristupiti nečemu što podrazumeva zaštitu interesa poverilaca, a to znači da je i to trebalo da uđe u ovaj korpus zabeležbi i da se upiše zabeležba pobijanja pravnih radnji i pravnih poslova u stečaju, a ne samo vanparničnoj materiji. Zašto ovo govorim? Nadam se da se apsolutno dobro razumemo, u stečaju se pobijaju samo punovažni pravni poslovi, samo punovažni pravni poslovi. Znači, oni pravni poslovi koji nemaju elemente ništavosti, nije ih stranka zaključila pod zabludom, pod prinudom, pod prevarom itd, pod manama volje. Ovde su punovažni pravni postupci. Kako? Pa neko je potpisao kupoprodajni ugovor i otuđio kompletan pogon, kompletne hale proizvodne, mašine, sve je otišlo iz stečajne mase, otišlo je trećem licu. Nemamo ga u zabeležbama, nemamo ga u zabeležbama, a to bi trebalo da bude i te kako bitno zbog zaštite prava stranke i mislim da u tom delu je obuhvat zabeležbi trebao biti proširen, jer meni kao poveriocu stečajnog dužnije je u interesu da se ta imovina vrati u stečajnu masu, a zašto da se vrati u stečajnu masu? Da bi stečajna masa podigla svoj potencijal, jer ne samo da ću se naplatiti ja, nego i ostali poverioci zajedno sa mnom kojima se takođe duguje. Prema tome, u ovom delu mislim da je bilo jako bitno da se obuhvat zabeležbi proširi za one pravne situacije koje ovde nažalost nisu obuhvaćene, ali bi trebale biti obuhvaćene upravo iz razloga o kojima sam ja govorio, a krajnji cilj je pravna sigurnost, odnosno zaštita prava građana s obzirom na jednakost pred zakonom, pred Ustavom, o čemu ne treba da govorimo. Mislim da bi to bilo deplasirano. Što se tiče dostave, mislim da je jako dobro regulisana. Konačno imamo sada situaciju da dostavu pismena od strane službi ili organa katastra na neki način pojednostavljujemo proceduru dostave. Da li će to sada biti da tako kažem tradicionalni način dostave – preporučenom poštanskom pošiljkom, pri čemu se zna procesni postupak kako se vrši dostava ukoliko onaj na koga dostava glasi ne primi lično određenu pismeno, onda je procedura veoma jasna – stavlja se na oglasnu tablu itd. Međutim, dobro je što se uredili elektronski način dostave jer je oglasna tabla bila do sada nešto što je zbunjivalo stranke sa jedne strane, a sa druge strane, stranke nisu uvek bile u mogućnosti da ostvare uvid u oglasne table. Prema tome, ovaj princip elektronskog sandučića, odnosno elektronske dostave će u svakom slučaju ubrzati način dostavljanja i skratiti postupak, što je najvažnije, imajući u vidu da postupak pred Republičkim geodetskim zavodom, odnosno službama za katastar nepokretnosti jako dugo traje. Međutim, i ovde bih jednu digresiju, uvažena koleginice, izneo i nadam se da ćemo i tu imati razloga da prokomentarišemo, a radi se o odnosu službe za katastar nepokretnosti i javnih beležnika kao institucija na koju su preneta određena javna ovlašćenja sa jedne strane, a sa druge strane postupanje prema advokaturi koja predstavlja deo pravosudnog sistema, deo sistema pružanja pravne pomoći koji je regulisan Ustavom Republike Srbije. Zašto ovo govorim? Kada su u pitanju javni beležnici ili notari oni imaju kao što i sami znate direktnu komunikaciju sa službama za katastar nepokretnosti jer su obavezni da nakon solemnizacije ili potvrđivanja ugovora o kupoprodaji automatski obaveštavaju, prosleđuju i elektronskim putem službama za katastar nepokretnosti sve ono što su u postupku potvrđivanja ili solemnizacije uradili dostavljaju ugovor i naravno na taj način se otvara procedura promene upisa prava svojine ili odgovarajućih drugih prava, sporednih prava kada su u pitanju zaštita prava stranaka kao nosilaca prava svojine zbog toga što je konstitutivni karakter prava svojine, a to podrazumeva da se pravo svojine konstituiše upisom u javni registar imajući u vidu da je i evidencija Službe za katastar nepokretnosti ništa drugo nego javni registar. Tu imamo jedan problem. (Katarina Rakić: Mnogo.) Slažem se, ali jedan bih ja naglasio i on se odnosi na advokaturu. Moram s obzirom da sam pripadnik te branše da štitim interese onih kojima pripadam, a u ovom slučaju mislim da je to krajnji osnov. Zašto ovo govorim? Advokatska komora Srbije je u više navrata tražila od službi za katastar nepokretnosti, pa se čak obraćala i pritužbama da se omogući uvid u zbirke isprava i sve ostale podatke koji su neophodni i potrebni radi pružanja pravni usluga strankama. Šta je radila Služba za katastar nepokretnosti? Ignorisala je takve zahteve, ignorisala je čak i pritužbe. Da li je iko ikada bio sankcionisan u okviru službi za katastar nepokretnosti zbog toga? Nije, apsolutno nikada. Sa druge strane, član 36. Zakona o advokaturi, govorimo o zakonu koji ima imperativnu prirodu i koji moraju poštovati i službe za katastar nepokretnosti i njihovi organi, a sa druge strane moraju se zadovoljavati prava onih koje taj zakon obuhvata, odnosno koje taj zakon na neki način štiti. Šta kaže član 36. Zakona o advokaturi? Advokat ima pravo da u cilju pružanja pravne pomoći od državnih organa, ustanova, preduzeća, drugih organizacija traži da blagovremeno dobije informacije, spise, dokaze koji su u njihovom posedu ili pod njihovom kontrolom. U stavu 2. tog istog člana kaže se – da državni organi, ustanove i preduzeća su dužni da u skladu sa zakonom advokatu omoguće pristup informacijama, spisima i dokazima iz stava 1. ovog člana. Uvažena koleginice znate i sami da od ove odredbe u praktičnoj primeni nema ništa, apsolutno ništa. I, onda ko trpi? Neću da kažem sada da trpe isključivo advokati. Naravno, da su uskraćeni u smislu optimalne mogućnosti pružanja pravne pomoći, ali najviše trpe stranke koje sa advokatima imaju ugovorni odnos, a to je odnos tzv. ugovora, možemo reći slobodno delo, jer je advokat neko ko izvršava poslove, a stranka je naručilac tog posla. U konkretnom slučaju stranka će da trpi. Šta se ovde dešava? Tačno je da je Zakonom o postupku upisa u katastar nepokretnosti vodova, advokatura dobila poseban status. To poštujemo. Zaista je za uvažavanje jer su advokati dobili status profesionalnih korisnika usluga katastra. Uslov za sticanje tog statusa je zaključenje ugovora između katastra i advokata. Ali, kada će ti ugovori moći da se zaključe? Tek od 31. decembra 2020. godine, dakle ove godine. Šta to znači? To znači još godinu dana će stranke čekati na mogućnost da dođu do podataka, koje inače svi ostali dobijaju vrlo jednostavno, praktično izvodljivo, a još godinu dana advokati zbog nerazumevanja, ignorisanja, kako god da to protumačite, od strane službi za katastar nepokretnosti i Republičkog geodetskog zavoda ostaju uskraćeni da dobijaju odgovarajuće podatke. Odredbom člana 3. stav 1. tačka 3) Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti vodova je normirano načelo javnosti koje ste vi poštovali u Predlogu zakona, što je za potpuno poštovanje i podršku, i tu nemamo ni jedan jedini problem, ali imajući u vidu da profesionalni korisnik čiji je status dobio advokat nije jednak sa statusom javnog beležnika, onda imamo ozbiljan problem. Zašto ozbiljan problem? Ja, neću da govorim sada o devastaciji advokature načinom na koji su javni beležnici počeli postepeno da preuzimaju određene nadležnosti advokature, ali u konkretnom slučaju ne možemo biti ljuti za ono što mora da bude propisano tako kako jeste, gde su javni beležnici u obavezi da prosleđuju ono što je u njihovom opusu, da kažem posla, kada je u pitanju korespodencija između Službe za katastar nepokretnosti javnih beležnika, ali je jako važno da se barem približno sličan status povlašćenih korisnika profesionalnih usluga od strane službi za katastar nepokretnosti Republičkog geodetskog zavoda prizna i advokaturi, da se prizna. Znači, u ovom slučaju, mislim da je trebalo i ranije reagovati, naravno ne vi, naravno ni ministarstvo. Mislim da je ovde najveći stepen nerazumevanja i najveći stepen ignorisanja od strane Republičkog geodetskog zavoda, koje se reflektuje na službe za katastar nepokretnosti i onda dolazimo u situaciju u kojoj dolazimo. Da ovo sada ne bio odijum nezadovoljstva advokature, moram da kažem da je ovo odijum nezadovoljstva građana. Građana koji očekuju brzinu postupanja u predmetima koji se ne vezuju za katastar, oni se vode u sudu, ali su zato da bi se vodili ti sudski postupci na adekvatan način jako važno ovi podaci koji se dobijaju iz službe za katastar nepokretnosti. Da bi se dobili vrlo brzo onda advokat mora brzo pristupiti tim podacima i mora te podatke na najbrži i najefikasniji način dobiti. Zašto? Zato što ih koristi posle u sudskom postupku. Zato što od tih podataka iz katastra nepokretnosti zavisi uspeh spora, zavisi ishod spora i zavisi šta stranka može da očekuje kao izvesno u toku trajanja jednog sudskog postupka. Što se tiče ovih drugih detalja o kojima je moja uvažena koleginica govorila malopre, krajnje stručno, ne bih se osvrtao posebno, osim jednog malog detalja koji se vezuje za postupak ozakonjenja objekata. Tu imamo jednu situaciju u kojoj se upisuju zabeležbe sledeće sadržine – objekat je u izgradnji, stranka je kupila stan u izgradnji, upisuje zabeležbu ili predbeležbu u katastru nepokretnosti da je kupila stan u izgradnji, a nakon dobijanja upotrebne dozvole koja sledi posle tehničkog prijema objekta, automatski prenosi pravo svojine na osnovu ugovora koji je zaključila. To se na prvi pogled čini dosta povoljnim za stranku, to se čini na neki način sigurnim itd. Postavljam pitanje suprotne prirode – šta ukoliko Komisija za tehnički prijem, odbije tehnički prijem zgrade pa kaže da ne zadovoljava i ne može da se izda upotrebna dozvola? I to nije sporno. Onda stranka ostaje upisana sa zabeležbom ili predbeležbom kao vlasnik stana u izgradnji, objekta u izgradnji i ima neki stepen zaštite. Ali, u toj situaciji se postavlja pitanje efikasnosti postupka do konačnog rešenja. Zašto? Zato što tehnički prijem novi može da se odloži prilično dugo imajući u vidu zakonsku regulativu koja nije skratila rokove postupanja u tom smislu reči. Dakle, to nije greška ni zakonodavca, nije ni vaša, ali je greška onog dela zakona koji se odnosi na planiranje i izgradnju. Neću reći greška, nego je možda trebalo da bude dopunski normirano da se na neki način skrate rokovi kada je u pitanju obaveznost investitora da postupi po svim pravilima, ne samo pravilima gradnje, nego i zakonskim obavezama kako bi obezbedio upotrebnu dozvolu pot pretnjom znatno težih sankcija, nego što su sada propisane. Mislim da smo se u ovom delu jako dobro razumeli. U svakom slučaju, naša podrška ovom Predlogu zakona postoji. Moje primedbe i kritike su krajnje dobronamerne i mislim da u tim primedbama i kritikama apsolutno nema ništa što bi devalviralo kvalitet zakona. Date su isključivo zbog toga kako bi se kvalitet zakona na neki način još poboljšao i povećao, ažurnost Katastra na neki način podigla na veći nivo, a građani Republike Srbije bili zadovoljni radom Katastra i bili apsolutno pravno sigurni kada imaju potrebu za upis određenih prava u službi za Katastar nepokretnosti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Jovanoviću. Reč ima predlagač, narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Pre svega, želim da se zahvalim kolegi Jovanoviću na svemu što je rekao i moram da kažem da se zaista, skoro u 90% toga što je rekao zaista i slažem sa njim. Pre svega, što se tiče obuhvata samih izmena i dopuna zakona, smatrate da je trebao da bude širi, naravno da je trebao da bude širi i to je ono što sam u startu i rekla kada smo donosili ovaj zakon 2018. godine. I tada smo znali da će ovaj zakon trpeti izvesne izmene i dopune, ali smo rešili da to bude u malim koracima i da svaki korak pratimo. Znači, da ne čekamo po pet godina da se dešavaju greške i loše stvari, da se loše radi, ne, nego, opet kažem, ovo je već druga izmena u roku od dve godine. Iako kažem da su ovo male izmene, trinaest članova, verujte da će u postupku primene ovo zaista biti velike izmene. Želim i vama da dam predlog, dajte nam sve što smatrate da bi išlo u prilog ovom zakonu, a može da se implementira. Znači, hajmo da radimo nove izmene i dopune, apsolutno smo otvoreni za tako nešto. Što se tiče samog teksta ovog zakona, mogli smo sa amandmanima, mogli ste amandmanima da ukažete na nešto, mi smo tu što se tiče otvorenosti i spremni smo da razgovaramo na bilo koju temu od svih ovih članova koji su otvoreni, da nešto i izmenimo. Što se tiče upisa hipoteka, to je ono što smo imali situaciju kada je bila rasprava o autentičnom tumačenju 2017. godine, apsolutno se slažem sa svim onim što ste naveli, ali verujem da ćete se sada i vi složiti sa mnom, kada kažem da je zakon koji je to regulisao iz 2009. godine katastrofalan i da je sistem upisa zabeležbi potpuno loše evidentirao i da smo slučajeve zloupotreba, nažalost, daleko od toga da mislim na vas i vama bliske, ali upravo smo zloupotrebe imali od advokata. Znači, imali smo advokatske kancelarije koje su se profesionalno bavile pisanjem tužbi. Ja sam kao predsednik odbora dobijala zahteve za pomoć građanima koji nisu znali šta da rade. Znate, odete jedno jutro i vidite na svojoj parceli zabeležbu spora. Od koga - ne znate, ko je - ne znate, koliko će trajati - ne znate, kako da ga povučete - ne znate, a hoćete da prodate plac, podneli ste zahtev za kredit, neko vam stavio blokadu i vi šta ćete da radite? Da čekate sud da reši? Ne. I šta se desi? Odjednom se desi da dobijete mejl od nekog advokata, pisao vam, eto, ja ću povući tužbu, onaj tamo mi neki dugovao, pa sad je to prešlo preko 10. kolena na tebe, pa hajde sad tebi da stavim zabeležbu da mi ti to vratiš. Čovek niti zna ko je on, niti zna da je dužan nekome bio, ikada, ali, zakon je bio na njegovoj strani. Zakon je rekao - upiši svaku zabeležbu, pa nek bude tako blokada. Verujte mi, ovo nije fer. Po meni, autentično tumačenje koje je doneto 2017. godine uspelo je bar ovakve situacije da reši. Sada, ono što ste vi rekli, ja se apsolutno slažem, ostao je jedan mali deo koji nije rešen, ali dajte da to rešimo zajedno, dajte neki predlog. Mogli ste i sad amandmanima tako nešto da uvrstite, osim tog čuvenog stečaja sa kojim imamo problem. I ja pokušavam, čak sam podnela za autentično tumačenje člana 133. Zakona o stečaju, koji zaista pravi jedan veliki izuzetak, ali tu nisam našla sagovornika za raspravu. Naime, Zakon 133. iz stečaja kaže da katastar nema pravo da proverava imovinu iz stečaja i zakonom je tu gotovo. Znači, sve ono što stečajni sudija pošalje u katastar, katastar po Zakonu o stečaju mora da sprovede. I to je tačka. Mi ovde ne možemo ništa da uradimo a da Ustavni sud to ne obori. Znate, iznad ovog zakona je Zakon o stečaju i jednostavno je to tako. Ako vi, kao moj kolega narodni poslanik, kao advokat, imate neko rešenje koje može tu da nam pomogne, dobro. Šta smo ovde imali? Koje smo slučajeve ovde imali? Imali smo slučajeve kao u Kafki, da neka imovina ljudi upadne u neku stečajnu masu, proda se, ljudi se uknjiže, na njihovim kućama, parcelama, stanovima, ljudi nikada nisu imali nikakve veze sa preduzećem koje je otišlo u stečaj, a njegova imovina prodata u stečaju. Katastar nije to proveravao, jer nema prava to da proverava, zato što Zakon o stečaju, član 133. kaže - nemate pravo, kako stigne tako ga upiši. Znači, imamo jedan apsolutni besmisao. Imate situaciju kada vam se nasledstvo proverava i sve ostalo, a stečaj ne. Po meni, to je zaista nešto što mislim da bi trebalo drastično da se izmeni i za to vas molim da možda i zajedno razmotrimo rešavanje ovakvog problema, jer zaista smo svi svesni kakvi su to problemi. Što se tiče samog Zakona o advokaturi, koji ste pominjali, to se vraćam sada u onaj prvi deo što se tiče obuhvata zakona, nismo ga u ovom delu obuhvatili, ali predlažem vam da u narednim izmenama, zato što smo ovde gledali prvenstveno da uskladimo ovaj zakon sa Zakonom o ozakonjenju i Zakonom o planiranju i izgradnji. Apsolutno se slažem da čitav sistem i prosto katastar jednoga dana, ponoviću ono što sam rekla, treba da postane registar koji će rešenja sprovoditi i najbolje bi bilo da mi takvom registru pristupamo putem računara i od svoje kuće, da ne vidimo nikog ni u katastru, niti bilo gde. Korak po korak se ide ka tome. Znači, javni beležnici i svi ostali od 1. januara su sudovi, koji imaju obavezu da komuniciraju preko e-šaltera. Naravno, iduće godine su to i advokati. E, sad, ja kažem - obuhvat zakona, odnosno izmene i dopune, u ovom trenutku je takav da nismo obuhvatili taj zakon. Verujem da ima, pored tog, još dosta zakona koji se mogu prilagoditi, jer svi smo upućeni pre ili kasnije na nešto u katastru, tako da vas, eto, pozivam da možda sednemo i da napišemo neke nove izmene i dopune koje će napraviti novi korak, a opet, neće biti toliko opširne, a sve to što ste vi rekli, sa čime se apsolutno slažem, možda uvrstiti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Jovanoviću, želite repliku? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Drago mi je da smo saglasni u pojedinim bitnim detaljima kada se normira jedan ovakav zakon. Želim samo da vas upoznam da amandmanima nismo mogli reagovati svuda, zbog toga što bi prekoračili obuhvat zakona. Shodno Poslovniku i Zakonu o Narodnoj skupštini, znate i sami da tu nismo mogli intervenisati, jer u tom delu možemo samo da pristupimo zajednički jednom potpuno novom tekstu, odnosno da pristupimo izradi jednog novog zakonskog predloga koji bi faktički uredio sve ovo o čemu smo se uglavnom usaglasili. Postoji još nešto što bih želeo da prokomentarišem. Naravno da osuđujem i ja sve vrste zloupotrebe procesnih ovlašćenja, bez obzira od koga one bile činjene, da li bile činjene od advokata, stranaka, punomoćnika stranaka itd. Dakle, sve zloupotrebe moraju biti sankcionisane. Međutim, ovde je suština problema ne samo na suzbijanju zloupotreba procesnih ovlašćenja, kako ste ih i vi okarakterisali, po meni potpuno pravilno, već i na onome što podrazumeva diskriminaciju. Za sada su stranke diskriminisane preko diskriminacije advokata. Ponavljam, nije mi jasno, a ne verujem da je građanima Republike Srbije jasno, zašto bi stranka čekala još godinu dana? Godinu dana traje jedan sudski postupak. Negde značajno duže, zato što imamo mnogo starih predmeta. Ali, hajde da uzmemo da traje godinu dana. Za tih godinu dana moja stranka od mene kao advokata traži - ja što sam imao ili imala dokaza ja sam ti kao advokatu dala, ostalo pribavi od katastra da bi zaštitio moj pravni interes - ja to, koleginice, ne mogu, jer mi je ta mogućnost uskraćena. Zašto? Zato što ugovor mogu sa Katastrom da zaključim tek nakon 31. decembra 2020. godine. Onda bi, naravno, ovo je pežorativno, kao moja stranka, ćete reći - čekajte, kako vi to mene zastupate? Je li to profesionalno zastupanje? Nije. Je li to moja pravna sigurnost? Nije. Jel ja od vas očekujem da mi pružite pravnu sigurnost? Da. Sad mi odgovorite kako da je ja na neki način pružim, kad je situacija ovakva kakva jeste?
Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Koleginice Rakić, izvolite.
Vrlo ću kratko da odgovorim. Apsolutno se slažem sa vama i nema uopšte dileme u tome da postoji, što se ovoga tiče, nekakvog sukoba mišljenja. Ja samo kažem - nismo radili usaglašavanje tog zakona i samo je to razlog zašto to nije uzeto u obzir, ništa drugo, apsolutno. Drugo, svim građanima je jasno da svoje sporove ne moraju rešavati preko advokata. Ja kažem, upravo idemo ka tome da Katastar postane služba koja će sve poslove završavati preko kompjutera. Pa, kako smo to rešavali pre tri, četiri, pet, 10 godina? Katastrofa. Znači, sad, iako imamo mali korak, hajde da budemo bar zadovoljni onim rezultatima koje smo postigli. A oni su ogromni. Znači, nemojmo da kritikujemo nešto što se ide ka boljem i što već ima ogroman rezultat. Znači, da smo prvo uključili advokate, onda bi sudovi rekli – a gde smo mi? Da smo prvo uključili advokate, onda bi javni beležnici rekli – zašto nas kočite? Da smo prvo uključili… uvek bi bio neko kome ne odgovara, a ogroman pomak je napravljen, ogroman. Tako da, nadam se, apsolutno se slažem sa vama, daleko od toga da ja sad govorim o tome da vi niste u pravu. Jeste, opet ponavljam, taj zakon nije bio predmet naših izmena i dopuna, uopšte nismo, eto, da smo ranije razgovarali o tome, možda bi i došli do toga da promenimo, tu nema niša što bi drugo bilo sporno. Ali, ja vama predlažem da razgovaramo o tome, jer mi takve izmene i dopune zakona svaki dan možemo da radimo. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Rakić. Kolega Jovanoviću, želite repliku? Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Naravno, ne bih više vodio nikakvu, ne polemiku, nego ni konstruktivnu razmenu mišljenja, jer smo saglasni da se ne radi o kritici, još jednom, poslanička grupa SPS će podržati ovaj predlog zakona. Moje sugestije su bile isključivo dobronamerne u pravcu poboljšanja kvaliteta zakona u budućem periodu, ništa više.
Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Da li još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS, narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite, kolega Matiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Danas imamo na dnevnom redu Zakon o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Predlog za izmenu i dopunu ovog zakona je podnela moja uvažena koleginica Rakić i mislim da se ona jako potrudila, nije laka materija, spremila se, vidim da i u raspravi učestvuje dosta kvalifikovano. Inače, ona je naš predsednik skupštinskog Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Lepo je da imamo i takve poslanike. Ovde je bilo reči, mi pristupamo izmenama i dopunama, mnogi će reći vrlo brzo u odnosu na osnovni tekst zakona koji je usvojen, ali mi i jesmo tu da popravljamo zakonsku regulativu, da bi u krajnjem korisnici bili zadovoljni, a na kraju krajeva i sami građani. Suština izmena ovog zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova je da se ubrza postupak upisa, da se pojednostavi i pojeftini postupak upisa i osigura pravna sigurnost vlasnika, odnosno korisnika nepokretnosti. Poboljšanje se prvenstveno ogleda, ovde je bilo dosta reči, ja se neću previše zadržavati na tom delu, ali moram napomenuti da jednostavno u postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, odnosno da će građani, vlasnici i korisnici nepokretnosti imati mogućnost koristeći e-upravu, prezentaciju Republičkog geodetskog zavoda, stalno dostupnu preko interneta oglasnu tablu, da vrlo brzo dođu do podataka u kom je stepenu njegov predmet ili je to konačno rešenje i deo dokumentacije koje prati upravni postupak. Ovde je bilo dosta reči, pogotovo od kolege Neđe Jovanovića, oko zabeležbi. Ja mislim da je to bitna stvar i u ovim izmenama i dopunama zakona je precizirano koje vrste zabeležbi se upisuju u katastar i na osnovu kojih isprava. Znači, proširena je mogućnost upisa i brisanja zabeležbi. Ovde je nabrojano 20 zabeležbi decidno i 21. kaže – ostale zabeležbe propisane zakonom. Čini mi se da možda deo odgovora prema kolegi Neđi Jovanoviću stoji u ovoj 21. zabeležbi – ostale zabeležbe propisane zakonom. Dalje, bilo je ovde reči, samo da kratko kažem, o advokatima, o toj komunikaciji prema Republičkom geodetskom zavodu, odnosno službama za katastar nepokretnosti. Rekao bih, znajući neke odnose sa terena, da tu nema većih problema, a ukoliko ih ima to su pojedinačni itd. Znam da advokati objektivno imaju jedan dobar status što se tiče samog Republičkog geodetskog zavoda i službi na terenu. Što se tiče definicije upisa nepokretnosti, ona se slaže u jednoj rečenici kratkoj. Kaže – upis podataka o parceli, objektu i posebnom delu objekta. Šta je sad osnov za upis? Što se tiče same parcele, upis u katastar nepokretnosti vrši se na osnovu geodetskog elaborata i isprave za upis. Kada se upisuje objekat, opet je potreban geodetski elaborat, upotrebna i građevinska dozvola. Što se tiče posebnih delova objekata, opet je potreban geodetski elaborat, upotrebna dozvola i građevinska dozvola. U daljem delu u ovim izmenama i dopunama zakona obrađuju se određeni slučajevi, određene varijacije kada nedostaje određena dokumentacija, prvenstveno kod upisa objekata, jer obično se tu desi da nema upotrebne dozvole, a ima građevinsku, ili ima upotrebnu koja ima nedostataka, nema dovoljno podataka u smislu upisa u katastar nepokretnosti da se može iskoristiti iz upotrebne dozvole. Tu su uvedeni neki novi instituti i meni se to dosta sviđa, zato što prevazilazi određene slučajeve koji se dešavaju na terenu, kao što je uvođenje veštaka građevinske struke. Zašto ovo: „veštak građevinske struke“? Veštaci su obično jako dobri stručnjaci, iskusni, obrazovani i imaju iskustva, pogotovo u tim sudskim postupcima. Kada oni dobiju određenu stvar da izveštače za potrebe upisa objekata u katastru nepokretnosti, na osnovu tih podataka, ostalih podataka, nadležni organ koji izdaje upotrebnu dozvolu pri opštinama i gradovima izdaje određeno uverenje koje služi, pored geodetskog elaborata, za upis te nepokretnosti u katastar nepokretnosti. Ono što je zajednički imenitelj svih ovih upisa do sada, ja sam namerno potencirao šta je to potrebno da se upiše, uvek je elaborat geodetskih radova, uvek. To nije običan papir koji je napisan na savremenoj mašini, računaru itd, lepo izgleda, nego geodetski elaborat je nešto što se donosi sa terena. To što se donosi sa terena mora se doneti kvalitetno i da može biti upotrebljivo, poštujući određene zakone, propise i podzakonske akte. Geodetski elaborat radi kolega geodeta koji je stručan, odgovoran i sa terena donosi kvalitetan faktički podatak, stvarni podatak o parceli i objektima koji je osnov za upis u katastar. Tako da, rad na izradi elaborata geodetskih radova traži potrebna znanja, stručnost i još nešto što je obično prisutno kada se prikupljaju određeni podaci na terenu, tad si i sam sa sobom na terenu i određena znanja moraš imati, nema neke velike pomoć. Znači, takav čovek mora da poseduje, da bude pun određenih znanja potrebnih za prikupljanje takvog podatka. Ima nešto što mislim da ovde do sada nije pomenuto, a to je da Republički geodetski zavod vodi posebnu evidenciju. Ja kažem, to je moja neka definicija, ona nije stručna sigurno, posebnu evidenciju neevidentiranih objekata u katastru. Ovo je jedna od novina koja je skoro uvedena. Tu se prvenstveno prikupljaju podaci na osnovu snimanja iz vazduha, a mogu i na druge načine, ali u najvećoj meri se ti podaci prikupljaju iz vazduha. Današnja tehnika naravno da to omogućava ili lako omogućava. Ti podaci se uglavnom koriste ili služe da se mogu porediti sa zvaničnim podacima u katastru. Znači, može se videti da li ima određenih prekoračenja, da li ima dogradnja određenih objekata itd. Ne mislim samo na građevinske objekte, mislim i na linijske objekte, na puteve, železnice i sve drugo što je moguće vidljivo iz vazduha. Dalje, služe u postupku ozakonjenja. To je već poznata stvar i ne bih se tu zadržavao. Čak i upisom određenih zabeležbi na njima. Evo, to je određena novina i mislim da je to jako, jako dobra stvar. Nema laži, nema prevare, sve je vidljivo, tehnika je tu. Ono što se vrlo malo govori ili nikako, iako ovde nije konkretno izmena tog dela zakona, to je katastar vodova. Malo je to poznato. Ja samo hoću kratko da kažem, katastar vodova sadrži prostorne i opisne podatke i podatke o stvarnim pravima na njima. Kao i svi drugi objekti, tako i katastar vodova sadrži te prostorne i opisne podatke, kao i stvarna prava nad njima. Ja ću navesti neke primere, radi lakšeg shvatanja značaja vodova. Vodovi postoje podzemni i nadzemni. Naravno da su podzemni ovako jedna zagonetka i vrlo često zagonetka, pogotovo kod izvođenja radova, kod masovnog izvođenja radova kod puteva, železnica itd. vrlo često se naleće na takvu vrstu objekata koji se nalaze pod zemljom, a naravno da i svi građani rade vrlo često po terenu, prekopavaju i kopaju itd. i može da dođe do oštećenja takvih objekta. Pod zemljom se nalaze jako bitni objekti, vrlo često smo mi u prilici da kao korisnici telefona, mobilne telefonije itd, često imamo prekid iz razloga što je neko nepažnjom zakačio optički kabl i prekinuo vezu. A znate kada optički kabl se prekine, onda u današnjim uslovima stajemo da funkcionišemo. Zato je snimanje tih objekata, evidentiranje i upis prava svojine na takvim objektima od jako velikog značaja, jer takvi objekti se snimaju sa x, y i c koordinatom i uvek precizno mogu se vratiti što se tiče mesta gde se oni nalaze i dubine na kojoj se nalaze. Tako da do oštećenja ne bi trebalo da dođe ukoliko vlasnici, odnosno korisnici vodova poštuju proceduru za njihovo snimanje i upis u katastar vodova. Poslove oko sprovođenja zakona u postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova sprovodi Republički geodetski zavod. Republički geodetski zavod je posebna republička organizacija. Svaka ozbiljna država, a mislim da smo i mi to, hoće da ima sređen i uređen sistem nepokretnosti i vodova, kao i stvarnih prava nad njima, a na te podatke je naslonjena cela država, što daje ozbiljan značaj Republičkom geodetskom zavodu i da se o njemu moramo ozbiljno baviti, u smislu da on dobro i kvalitetno funkcioniše. Hoću da kažem da je značaj generalno Republičkog geodetskog zavoda, preko svojih prvenstveno jedinica u gradovima i opštinama ili službama za katastar nepokretnosti, jako bitan državni organ, posebna organizacija koja sadrži te geo-prostorne podatke, jako bitne i za sadašnjost i za prošlost, a pogotovo za budućnost. Nijedno planiranje bilo kod vida ne može da ide bez tih podataka. Ovde je koleginica Rakić govorila o zaposlenima u Republičkom geodetskom zavodu. Ja se neću mnogo upuštati u tu vrstu brojke, samo ću dve brojke reći, da u Republičkom geodetskom zavodu u stalnom radnom odnosu ima 1.744 geodeta, počev od srednje, visoke i više škole, ima 262 pravnika. Osnovni nosioci posla u Republičkom geodetskom zavodu su geodete, naravno da su i pravnici tu koji u finalnom upravnom postupku sprovode upravne poslove i upis prava na nepokretnostima i vodova. Da li je ovo dovoljan broj ili nije? Nije. Mi ovde u našoj Skupštini vrlo često donosimo zakone koji, hajde da ne preteram, peti, šesti, sedmi zakon po broju uvek dođe nešto da je zadužen Republički geodetski zavod da vrši određenu vrstu posla. Recimo, evo ide nam popis stanovništva, tu smo jako bitni da to uradimo kako treba, da bi popis stanovništva bio urađen na pravi način i da bi se ti podaci popisa stanovništva mogli na pravi način koristiti. Pojednostavljeno, geodezija je primenjena matematika, a geodeti moraju imati i posebna znanja i podlogu u informatičkom delu. Pravnici, koji su dosta bitni za funkcionisanje Republičkog geodetskog zavoda, takođe moraju dosta da rade na sebi kada dođu u Republički geodetski zavod da bi razumeli tu geodetsko-katastarsku materiju u meri da mogu kvalitetno da rade svoj posao, jer čini mi se da u našem školstvu na visokom nivou nema te vrste učenja da bi pravnici koji treba da dođu u Republički geodetski zavod dobili osnovna znanja iz geodetsko-katastarske oblasti. Sve ovo mora da prati dobro rukovođenje Republičkim geodetskim zavodom, gde ja mislim da je to dobro. Ovde je koleginica Rakić govorila, ja ne bih da dodajem ili da oduzimam nešto, mislim da je ona dovoljno rekla. Ja bih samo napomenuo da sindikati u Republičkom geodetskom zavodu treba da se uključe, da daju svoj doprinos napretku zavoda, da uz određene korekcije koje oni predlažu, naravno da se ne mogu prihvatiti sve, ali deo toga može, i da dobijemo bolji i Republički geodetski zavod i bolji kvalitet rada u Republičkom geodetskom zavodu. Lična primanja radnika treba da budu na nivou da ona budu stimulativna, da ti ljudi koji rade budu zadovoljni, jer kada nam je radnik zadovoljan, onda imamo i kvalitetan onaj podatak ili finalni podatak koji dobijamo, koji svi koristimo. Republički geodetski zavod je dobio dosta i određenih priznanja i nagrada, ja imam i spisak svega toga, mislim da bi ostalo ovde poprilično vremena da se to sve nabroji. Ja ću napomenuti da je samo od 2018. godine od NALED-a dobijeno za reformatora godine 2018. godine. Mi kao vlasnici, korisnici nepokretnosti treba da damo svoj doprinos da ne može sve preko državnih organa i preko određene stručnosti koje ti državni organi imaju unutra, naravno i preko određene tehnike, da urade sve na nepokretnosti da to bude kako treba. Mislim da postoji tu određeni mali deo nerazumevanja i zato mislim da mi treba da damo svoj doprinos i da budemo odgovorni prema toj nepokretnosti koju mi posedujemo. Reći ću jedan podatak koji je vrlo čest kod nas u Srbiji i često se dešava, a to je, recimo, rasprava ostavine. Znamo da budemo neodgovorni prema tome, pa da propustimo jednu generaciju, dve generacije i onda kada se vrši rasprava ostavine, prvo, teško se to uradi, treće, odmah dolazi do svađa, dolazi do problema i znači da smo mi neodgovorni koji tu ostavinu nismo uradili na vreme, znači, prvo koleno iza pokojnika. To je jedan od nekih primera koji je vidljiv za sve nas. Pošto sam se potrudio danas da dobijem izvod iz lista nepokretnosti 1828, to je dobijeno od Republičkog geodetskog zavoda, odnosno od Službe za katastar nepokretnosti Stari grad. Ovaj list nepokretnosti se odnosi na Skupštinu ovu našu u kojoj sedimo. To je jedan dobar primer da mi koji sedimo u njoj, naravno, i odgovorni, vidimo kakav je upis i kakvo je stanje upisa što se tiče same Narodne skupštine. Tu postoji i kopija plana koja je dostavljena od kolega iz Službe za katastar nepokretnosti Stari Grad i tu se vidi naša Skupština, parcela i sve ostalo, a što se tiče samog upisa u Katastar nepokretnosti, ja ću vam reći zato što taj podatak nije skrivena varijanta. Mi se nalazimo na parceli 3011. površine 57 ari i 31 kvadrat i to je gradsko građevinsko zemljište na adresi smo Trg Nikole Pašića br. 13. Sve se slaže. (Predsedavajući: Molim vas da privodite karaju kolega.) Mislim da je ovo i za vas interesantno da pročitam. (Predsedavajući: To jeste interesantno, ali ovo je 21 minut, kolega kada bi svakom davao vreme. Izvolite, molim vas privodite kraju.) Naravno, ali zbog građana, oni treba da čuju kako ima Narodna skupština i da li je upisana u Katastar nepokretnosti kako treba. (Predsedavajući: Sve se slažem, ali Poslovnik ali upravo to koleginice insistiraju na poštovanju Poslovnika. Izvolite.) Naravno da ću ispoštovati Poslovnik. Svojina je Republika Srbije, javna svojina, obim udela jedan prema jedan, i nešto bitno, postoji zabeležba o kojoj je bilo reči u G-listu, zabeležba kaže – svojstvo kulturnog dobra, znači ova Skupština je kulturno dobro i spomenik kulture. Mislim da je to bilo dosta bitno, hteo sam još po nešto da kažem, ali biće vremena u daljem delu rasprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Matiću. Reč ima predsednik poslaničke grupe PS-NSS-USS, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite, kolega Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, nije neuobičajeno što se ponovo susrećemo sa izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u Katastar nepokretnosti i vodova, kao što smo u toku ovog mandata imali više prilika da i neke druge zakone više puta imamo u plenumu u raspravi i da ih ponovo razmatramo, odnosno nadograđujemo, dopunjujemo i usklađujemo sa nekim promenama koje su nastupile u međuvremenu. Poslanički klub PS-NSS-USS će podržati ovaj predlog u danu za glasanje. Naravno da smo imali određene amandmane, ali u amandmanima raspravljaćemo u danu kada za to bude vreme. Činjenica je da se ovako predloženim izmenama i dopunama izlazi u susret uočenim problemima koji su se pojavili u proteklom periodu za koje neko može reći da je kratak i da se to moglo predvideti, ali čini mi se da izmene i dopune drugih zakona i donošenju drugih zakona su uzrokovale da u ovoj meri danas imamo ovako koncipirane predloge na dnevnom redu. Naime, u praksi postoji i postojaće mnogi problemi koji su prouzrokovani time da mi na putu digitalizacije uprave u svakom pogledu podrazumevajući u tome i rad katastra nemamo jedan ravnomeran rast u svim oblastima, nisu svi u istim brzinama i onda se pojavljuju ovakvi raskoraci koji mogu da dođu. Naravno da smo kao Skupština u obavezi da ih prepoznamo, da na njih reagujemo i da ih postepeno usklađujemo kako bi to jednog trenutka bilo zaista kao jedan jedinstven tok kojim će funkcionisati princip elektronske uprave ili digitalizacije, kako to neko više voli da kaže i kada je katastar u pitanju i kada je uprava u pitanju, kada je u pitanju postupak izdavanja objedinjene procedure kada su u pitanju izdavanja građevinske dozvole, kada su u pitanju notari, kada su u pitanju sudovi. Znači, mi mnoge sisteme, različite koje smo zatekli polako usklađujemo u jedan tok koji treba da dovede do toga da zaista kada se stigne na cilj to bude daleko bolje. Da li se ponešto, tako da kažem čak i pogorša u nekom trenutku i oteža samo funkcionisanje i način funkcionisanja? Pa, desi se, ali naravno i to je predviđeno i mora da se iznese i strpi i prevaziđe i jednostavno mnoge stvari kao što su ostale za dalju regulaciju u ovome koje ostaju na katastru treba pojednostavljivati u nekom budućem periodu. Pored oglasne table kada je u pitanju oglašavanje rešenja, olakšanog dolaska do prepisa rešenja koje je doneto, upoznavanja stranaka na jednostavniji način, jeste reakcija, ja moram da kažem na to da poprilično problema imamo sa dostavom i uručenjem pismena. Kada to kažem, ne mislim samo na rad pošte, mislim i na situaciju da nama mnogi od ovih dokumenata traže ličnu dostavu, podrazumevaju je, jer je pretpostavka za tako nečim, mora biti lično uručen stranci na koju se odnosi, a zbog promene radnog vremena, činjenica je da mnogo više ljudi danas radi nego što je to bilo pre desetak godina, dođemo do situacije da ta pošta ne bude uručena. Pošta ima neko svoje radno vreme, ali i radni ljudi imaju svoje radno vreme koje je danas od devet do pet, nekada je to bilo od sedam do tri, pa je bilo lakše izaći sa posla da bi se primila pošta. Pošta je na drugi način funkcionisala. Sada to dovodi do određenih zastoja i zakašnjenja kada su u pitanju oglašavanje pravosnažnosti i izvršnosti određenih rešenja u postupcima, ne samo u katastru nego i u nekim drugim oblastima, ali danas govorimo o katastru. Mislim da ćemo sa ovom oglasnom tablom dosta toga urediti, olakšati, neće to biti baš do kraja rešenje problema koji postoji, ali i dalje će ostati onaj problem koji smo prilikom prethodnih nekih promena govorili, odnosno rasprava o izmenama i dopunama, ostaće pitanje naplate taksi, dostavljanje poštom, obaveštenja koliko taksa iznosi i tako dalje. Podsetiću da smo mi u to vreme imali jedan predlog koji bi bar jedan deo, jednu oblast koja je prilično dobro uređena sada mogao da olakša, to je bio predlog da se notari obavežu da uz svu dokumentaciju koju dostavljaju katastru budu obavezni da dostave i potvrdu o plaćenoj taksi za upis nepokretnosti čime bi se sve peripetije koje nastaju posle toga daleko brže i efikasnije i funkcionalnije razrešile. Vidite, u čemu je razlika u opšte da li će neko iz službe katastra kada se završi postupak upisa u hitnom roku najduže pet dana kako je to propisano kada u pitanju ugovori koje im proslede notari, ako posle toga sledi procedura dostave naloga za plaćanje takse, pa nije uručeno rešenje iz razno raznih razloga. Pa, na kraju se čak desi da te takse krenu i prinudnim putem da se naplaćuju, jer i to podrazumeva posle određenog broja pokušaja da se stranci uruči nalog za plaćanje taksi i ona to ne učini, sledi postupak izvršenja, a onda imamo problem zašto nešto što je trebalo da košta par hiljada dinara zbog izvršnog postupka košta mnogo više. Sve ovo treba tražiti na mnogo jednostavniji načine, tražiti puteve za sve to. Čini mi se da nije baš previše ni jednostavan način kada mi pričamo o digitalizaciji, mogućnošću slanja elektronskom poštom određenih podataka, a uslovljavati proceduru do te mere da neko baš bude posebno ovlašćen registrovan, da može da na takav način komunicira sa nadležnim državnim organima, počevši od toga da mora da ide da verifikuje elektronski potpis, da otvara poseban sandučić, poseban mejl čini mi se da u tom segmentu mnogo toga može da se uradi. Kada dođe vreme da se ovakva vrsta administracije do kraja rasterati, onda će zasigurno jedan broj radnika koji je u katastru trenutno zatrpan ovakvim problemima, i ekspedicijom, znači, ne može tu da na problemima dostave radi samo jedna osoba. Tu ipak u mnogim situacijama moraju da budu konsultovani i stručni ljudi i stručni kadar, znači, to podrazumeva opet neki gubitak određenog radnog vremena koje može biti potrošeno na rešavanje predmeta koji su zaostali iz nekog ranijeg perioda i na zadovoljstvo građana i taj deo procedure ubrzati u odnosu na ono što nije. Ja neću mnogo braniti katastar, znam da je bilo dosta primedbi za neka kašnjenja u neke postupke odlučivanja, ali je činjenica da i nadležnost katastra promenjen. Katastar je ranije donosio prvostepena rešenja u drugom stepenu odlučivalo ministarstvo i tamo iz davnog perioda ogroman broj nasleđenih predmeta je jednostavno sada na nadležnosti postupanja vraćen samom katastru, a da katastar nije u mogućnosti da proširi svoje kapacitete na odgovarajući način, zbog zabrane zapošljavanja, nije lako ni obezbediti ljude koji mogu kvalitetno i odgovorno da odgovore na tu vrstu posla. Tako da sa resursima koje je katastar trenutno poseduje i sa mogućnošću ljudskih kapaciteta koje ima i kvalitativno i kvantitativno. Ja bih zaista imao samo pozitivne ocene o radu katastra. Naravno, da uvek možemo pronaći razlog za nezadovoljstvo, ali nije poenta kao i kod pravosuđa reći da je norma sudije da uradi 300 presuda godišnje, kad tu ne postoji kvalitet, onda to je fizički neizvodljivo, znači, neizvodljivo je i očekivati od ljudi iz katastra da zaista, ovaj pod ogromnim pritiskom rade, rešavaju predmete, a koji traži dužnu pažnju koji su van onih rutinskih poslova. Tako da osim ovakvih izmena zakonskih koji treba i njih da relaksiraju od svega toga, mi treba da uradimo jednu ozbiljnu analizu, šta Srbija u narednom periodu traži i očekuje od službe katastra nepokretnosti, da srazmerno tome napravi odgovarajuće procene, kada su u pitanju materijalni resursi, ali prvenstveno, kada su u pitanju ljudski resursi. Možda bi bilo dobro da u ovoj fazi kada se mnogi od ovih zakona donose, usvajaju, kada se o njima razgovara, malo više računa povede da li možda i kroz neku vrstu nekog posebnog tela, koje će voditi računa o budućoj usklađenosti funkcionisanja elektronskog sistema pojedinih segmenata, kako katastra, tako i uprave prihoda da jednostavno nekakve neusklađenosti koje smo prinuđeni da danas kroz parlamentarnu raspravu, kroz zakonske izmene rešavamo, ljudi koji se razumeju, naravno uz konsultacije sa ljudima iz struke uvažavajući, naravno i primedbe mojih kolega advokata, zato što u praski dosta stvari mogu da pomognu, jednostavno iskustveno, takve stvari kroz jednu dobru koordinaciju u buduće budu bolje praćene. Čini mi se da polako ulazimo u taj jedan finiš usaglašavanja elektronske, elektronskog rada uprave koja je do pre 10 godina radila isključivo samo pomoću papira. To je ogroman iskorak, on traži i ogromno angažovanje, prema tome, i ovakve česte rasprave kada su u pitanju Zakon o katastru ili neki drugi zakoni, a ovde se vidi da se zaista zbog poboljšanja nekog kvaliteta i mreže elektronske kroz koju katastar funkcioniše, sve više se otvara prostor za jednu relaksaciju, jedan kvalitetniji i bolji rad. Da li smo sve dobro prepoznali, ne znamo, pokazaće vreme. Ovo vreme usklađivanja podrazumeva i jednu dozu rizika da u nečemu možemo da pogrešimo u ovom trenutku ili u ovom trenutku ne možemo baš sve da predvidimo zakonskim izmenama, što čak i očekujemo da će biti problem, zato što neki drugi sistemi koji jednog trenutka treba da budu potpuno usklađeni sa katastrom kasne i taj raskorak bi u ovom trenutku bio preveliki, tako da treba imati razumevanja zbog čestih rasprava. Kada kažem česte, one nisu plod nečije neodgovornosti ili nepromišljenosti. Ovakve česte izmene i dopune zakona u ove četiri godine sa kojima smo imali prilike da se susrećemo, su upravo posledica jednog izuzetno dinamičnog razvoja uprave u Srbiji. Jednostavno, to je nešto što u hodu mora da se rešava. Moram da kažem da mi se čini da je odgovor i nadležnih, ali i parlamenta, kada su ovakve situacije u pitanju, više nego zadovoljavajuće i jednostavno, to je osnovni razlog zašto ćemo podržati ovakve izmene i dopune uz jedan predlog koji sam izneo i nadam se da će biti prenet na odgovarajuća mesta, da u buduće o tim problemima koji su vezani za digitalizaciju, koji su upravo zbog različitosti sistema, koji funkcionišu još uvek, pojave se negde u praksi, treba da se bave ljudi koji su isključivo iz te oblasti stručni, naravno, nakon sugestija koje mogu da dobiju prvenstveno iz advokature, iz katastra, kada je ovaj zakon u pitanju i još nekih drugih oblasti, kako bi znali kako to što bolje da formulišu i što bolje da predvide, tako da kažem, unapred da do ovoga ne bi dolazilo često. Hvala.
Reč ima predlagač, Katarina Rakić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Ja želim da se zahvalim i gospodinu Komlenskom na svemu što je rekao i da kažem da se uglavnom slažem zaista sa svim što je on rekao, ali me podsetio samo da prodiskutujemo jednu situaciju za koju svi znamo da je bila, a to je haos oko predmeta na drugom stepenu u katastru. Kao što svi znamo, ranije je drugi stepen bio u ministarstvu. Ja ću vam konkretno govoriti od 2016. godini kada smo konačno napravili jedan presek i krenuli da se bavimo tim problemom, jer ti predmeti su ko zna od kada. Znači, 2016. godina je godina kada smo stavili tačku na taj haos u drugom stepenu. Tada smo imali situaciju da su neki iz te radne grupe predlagali da se apsolutno ukine drugi stepen i da sve žalbe na rešenja iz katastra idu direktno na sud. Međutim, Zakon o upravnom postupku to ne dozvoljava, zato što kaže da sva rešenja organa uprave moraju imati dvostepenost. U tom trenutku, mi smo mislili da je najbolje rešenje da onaj organ koji donosi rešenja, bude nadležan i za rešavanje tih rešenja, odnosno žalbi na ta rešenja, na drugom stepenu. Tada smo rešavanje preneli na drugi stepen u RGZ. Kao što već pominjem 2016. godinu, tada smo imali cifru od 26.500 predmeta, govorim samo na drugom stepenu, od ko zna kada, do 2016. godine. Šta smo tada uradili? Doneli smo zakon kojim smo napravili presek. Za ove predmete, zaključno sa 1. januarom 2016. godine, oformljena je posebna grupa, poseban tim radnika na drugom stepenu katastra, odnosno RGZ, koji se bavio rešavanjem samo tih predmeta do 2016. godine od ko zna kada, do 2016. godine i 2018. godine su svi ti predmeti rešeni. Znači, svi predmeti u RGZ na drugom stepenu od ko zna kada do 2016. godine su rešeni, a od 2016. godine, od 1.1.2016. godine dat je zakonski rok za rešavanje predmeta na drugom stepenu od 45 dana. Znači, drugi stepen je dužan da na sva rešenja, odnosno na sve žalbe odgovara u roku od 45 dana i taj rok se pridržava. Ono što je takođe bitno, što smo tim zakonom utvrdili jeste da drugi stepen RGZ ima pravo, odnosno obavezu da ukoliko se po drugi put vrati žalba, drugi put odgovara meritorno. Znači, ranije nismo imali tu obavezu i zato su se predmeti stalno ponavljali, prosto se sistem blokirao. Ovim zakonom iz 2016. godine, predviđeno je da ukoliko se predmet po drugi put vrati, RGZ, drugi stepen odgovara meritorno i više se ne može uputiti žalba na istu, RGZ, nego se u tom slučaju žalba upućuje sudu. To je ono što ste pomenuli, da li se možda nešto pogoršava donošenjem ovih pravila, prosto da sve ide elektronski i kažete da verovatno postoji, a ja isto verujem da postoji, ali pretpostavljam da je to samo otpor kod radnika koji su navikli na jedan sistem rada i sada im je teško da se prilagode novom sistemu i da sve bude digitalizovano i da sve bude mnogo dostupnije i transparentnije. Ali, ja se nadam da će vremenom svi prihvatiti nešto što će jednostavno biti mnogo jednostavnije za primenu. Hvala vam.
Pravo na repliku, narodni poslanik Đorđe Komlenski.
Zahvaljujem, predsedavajući. Koleginice, ja svesno nisam ulazio u brojeve nasleđenih predmeta iz prethodnog perioda, jer jednostavno nemam taj podatak i nisam želeo sa tim da licitiram, ali mogu da kažem ono što sam ja iz lične prakse, baveći se advokaturom, završio sam 2016. godine, stavio kancelariju na mirovanje, kako se to kaže, da sam u toku 2015, 2016. godine i posle toga dobio tek odgovore na neke žalbe koje su iz 2007, 2006, 2008. godine, toliko o tome koliko je to bio problem. Meni je potpuno jasno da taj zaostatak raščistiti i stvara novi zaostatak, bez obzira koliko god energije su ljudi koji rade u drugom stepenu, u katastru, uložili da bi to razrešili, stvorio se jedan drugi problem, jer ovi predmeti koji su stizali u međuvremenu su morali da sačekaju na red i jednostavno tu nastaje jedna određena zadrška. Upravo, znam za to i to je nešto što čovek mora da prihvati u praksi da se to desi, bez obzira šta se sve zakonskom odredbom propiše, ja sam govorio samo iz jednog drugog ugla. Lično mislim da katastar treba da dobije prostora za još više kvalitetnijih, obrazovanijih ljudi koji će raditi u drugom stepenu da nama ne bude cilj da oni moraju ispuniti normu sa 45 dana, već da odluka bude dovoljno kvalitetna, jer postavljati rokove po svaku cenu, što nije slučaj ali pričam generalno, ne može da vodi kvalitetu, onda se svodimo na pitanje statistike, a da bismo se držali kvaliteta, jer katastar nije obična organizacija, da kažem uprave ili kako god neko želeo da je shvati i da je doživi, to je jedan od ključnih segmenata zaštite zakonitosti, zaštite prava svojine, razvoja Srbije, jer i od katastra zavisi procedura izdavanja građevinskih dozvola, da ne idemo sad preterano u širinu. (Predsedavajući: Privodite kraju.) Mislim da je mnogo važno prepoznati kakav broj ljudi, koliki broj ljudi za takvu vrstu funkcionisanja treba zaposliti u katastru, dati im odgovarajuća primanja, a onda s pravom možemo da budemo ljuti ukoliko ne budu svoje obaveze ispunjavali i brže nego što piše u zakonu. Hvala.
Pitam da li još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, postavlja se pitanje ove današnje sednice imajući u vidu da uvažena gospođa Katarina Rakić je danas predlagač ovih izmena zašto se ovo danas našlo na dnevnom redu? Ukoliko je to potreba gde je Ministarstvo kao predlagač? Po kom to kriterijumu se biraju stvari koje će se naći na dnevnom redu u Narodnoj skupštini? Podsetiću vas, u ovom sazivu vi ste raspravljali isključivo o stvarima koje su predložili iz Ministarstva, a kada je to izuzetak onda je to Gordana Čomić i njeni predlozi. Kad se to pojavilo veoma iznenadno u Narodnoj skupštini, ovde su se poslanici vladajuće većine utrkivali ko će više pohvala na račun Gordane Čomić da iznese, kovali su je u zvezde. Slična stvar je bila i sa predlozima Nenada Čanka o AP. Srpska radikalna stranka, koja preda više od 100 hiljada potpisa građana Srbije za novi Zakon o izvršnom postupku i obezbeđenju, još u septembru, podsetiću vas, te potpise smo mi prikupili za manje od dva meseca, još taj zakon, tj. Predlog zakona nije došao na dnevni red. Zašto? U čemu je vrednost posebna, uz dužno poštovanje gospođe Rakić i njenog tima? Zašto se to danas našlo u Narodnoj skupštini? Dvadeset dana pred raspisivanje izbora počeli su iz raznih ministarstava da prazne fioke, Skupština radi punom parom, ali nema suštinskih izmena i ne razgovara se o fundamentalnim stvarima, već samo o trivijalnostima. Što se tiče zakona koji je menjan, tj. donesen 2018. godine je već četvrti put menjan. To govori o savesnosti, temeljnosti i kvalitetu tog rešenja. Pre manje od dve godine, tj. godinu i po dana donet zakon, a četvrti put se menja. Da li to neko smatra da je to normalno? Jedan od najvećih problema u Srbiji jeste pitanje legalizacije, tj. ozakonjenja nelegalnih objekata i čuli smo više puta informacije kako njih ima toliko i toliko, na stotine hiljada tih predmeta, kako se to dugo čeka i ono što je činjenica i apsolutno svima u Srbiji poznato jeste da je uopšte ta procedura veliki izvor zloupotreba i korupcije, a opet nismo videli da se na tome radi, tj. da se to pitanje reši, bar korak po korak ukoliko nije situacija takva da može da se reši dekretom, odnosno odjednom. Isto tako, imali smo prilike da slušamo od raznih predstavnika, dame i gospodo, narodni poslanici vladajuće većine o potencijalnoj umešanosti u kriminal tog direktora Katastra. Pa smo čuli da je on na tom mestu zato što bi i dalje hteo da nastavi da krade, da vrši zloupotrebe i tako dalje. Onda danas vidimo o njemu sve najbolje. Isto tako me zanima šta se to promenilo u poslednjih godinu dana, pa je neko, za koga nismo govorili mi da je takav i takav, nego predstavnici vlasti, šta se to promenilo, pa je on sada odjednom fantastično rešenje za katastar. Šta vi mislite šta ljudi u Srbiji misle uopšte o proceduri knjiženja i uopšte radu Katastra? Velike probleme, velika birokratija, sporo, dugo se čeka i ono što je svaki put pitanje svakoga ko ima problem vezano za upis jeste da li ima neka veza. To je današnja realnost u Srbiji, a ne vidimo ni sa ovim zakonskim rešenjem, tj. izmenama, da se to pitanje rešava. Pogotovo, imali smo situaciju da je katastar više od godinu dana bio apsolutno blokiran, da su mnogi građani Srbije bili nezadovoljni zbog toga, a da nadležni ministar nije apsolutno video problem u svemu tome i ništa se nije rešilo. Što se tiče organa lokalne samouprave, budući da se predviđa da pre nego što donese odluku o ozakonjenju podnosi elaborat nadležnoj službi, tj. službi za katastar. Postavlja se pitanje zašto bi Vlada Republike Srbije, tj. predlagač, tj. vlast u Srbiji, zašto bi oni sumnjali u kvalitet, odnosno rad organa i lokalnih samouprava? Zašto nema poverenja ka njima? Jednostavno, to je neprihvatljivo budući da takva situacija može da se desi da i to takođe bude izvor zloupotreba i da izvesni ljudi traže određeni novac kako bi se to rešilo, odnosno kako bi se to čekanje što manje skratilo, to je mogućnost koja se javlja sad sa ovim rešenjem. Takođe, mi smo videli da se može izdati uverenja, odnosno izvršiti upis u katastar na odnos uverenja nadležnog organa bez građevinske upotrebne dozvole. Da li zaista niko u tome ne vidi potencijalni izvor korupcije? Ukoliko se ne ispunjavaju svi uslovi, odnosno nema građevinskih i upotrebnih dozvola ili one nisu potpune, nadležni organ iznese uverenje i to je to? Da li mi onda dolazimo u situaciju da to može novcem da se reši i ako dokumentacija ne odgovara, odnosno ukoliko tih dozvola nema ili one nisu potpune? Na to pitanje se takođe ne odgovara. Mi smo videli kako se ova vlast hvali digitalizacijom, kako se hvali elektronskim putem obavljanja svih mogućih poslova vezanih za državnu upravu. Da li vi mislite da je to zaista realnost u Srbiji, da je to moguće uraditi i tražiti, na primer, u seoskim sredinama gde postoje mnoga staračka domaćinstva, da li vi mislite da je izvodljivo, da je realno da se njima traži otprilike elektronska pošta i elektronski način rešavanja tih stvari? Koliko je to izvodljivo, kakva god bila kampanja Vlade marketinška po pitanju digitalizacije, to jako lepo zvuči, ali u praksi je malo toga na tom polju urađeno. Dakle, pravi se razlog da bi se odugovlačilo i na taj način stvorila situacija korupcije. Što se tiče legalizacije, ukoliko ste vi zaista zainteresovani da se to pitanje reši, a to je nešto što bi trebalo što hitnije da se reši, pogotovo što nema održivih predloga za rešavanje tog pitanja, još od 2015. godine apsolutno ništa nije urađeno, mi smo protiv bilo kakvih rušenja, ali izvesni red mora da se uvede. Mora nadležni organ da proceni šta je ono što bi vlasnici nelegalizovanih objekata trebalo da uplate, da se ta procedura ubrza, a ne da se traži na neki tajni način, odnosno koruptivni način, da se ta pitanja rešavaju, a to je nešto što su obećavali i pre nego što su došli na vlast i što je kao problem postojao i pre 2012. godine, a vidimo da se od svega toga vrlo malo popravilo, odnosno skoro ništa.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavićemo po redosledu narodnih poslanika prema prijavama za reč. Sada ima reč predlagač narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Ja sam se u stvari javila da odgovorim na ono što je gospodin Šešelj izneo, pa ću se potruditi da se osvrnem na dosta toga što je rekao. Prvo, dragi kolega, meni je žao što vi osporavate to što mi kao narodni poslanici podnosimo predloge zakona. Ja sam na početku svog izlaganja rekla da je meni drago da je Vlada uopšte prihvatila jednu ovakvu našu inicijativu i smatram da je to pre svega velika čast za nas, a danas ovde nije niko iz ministarstva, jer, po Poslovniku, nemaju prava da budu tu, jer ja kao ovlašćeni predlagač zakona imam pravo da govorim i nadam se da uspevam da odgovorim na sva pitanja koja se tiču predloga za izmenu i dopunu zakona koji su danas pred nama, tako da, po Poslovniku, ne znam zašto bi bilo kod od članova Vlade, odnosno od ljudi iz ministarstva danas i bio ovde? Kažete, nema suštinskih izmena, pa ako smatrate da to što ove izmene koje su predložene, koje sam predložila u tekstu za izmenu i dopunu Zakona o upisu u Katastar, neće pomoći građanima da ubrzaju neke svoje poslove sa kojima se svakodnevno susreću, ako neće neke procedure ubrzati, pa ja ne znam šta vi onda smatrate kao suštinsku izmenu? Kasnije ste u svom izlaganju rekli da katastar ima mnogo problema. Pa, da, zato ih i rešavamo na ovakav način i to korak po korak. Suštinski ih rešavamo. Rekli ste da ima problema. Znači, da ne radimo ništa, ti problemi bi ostali. Znači, rešavamo ih. Izneli ste stav da je direktor katastra učestvovao u nekim kriminalnim radnjama. Ja to prvi put čujem. Eto, pozivam vas, ako ste stvarno to čuli, izvolite pa prijavite ga. Nemojte čoveka koji zaista svakodnevno radi svoj posao na način kako radi da iznosite takve optužbe, a da pri tome imate informaciju „da, rekao mi jedan čovek“. Izvolite, prijavite. Pa, pozovite Arsića onda da vam pomogne u tome. Prijavite, nemojte da iznosite takve stvari za govornicom, jer prosto mislim da takve stvari zaista ne idu u prilog nikome. Što se tiče toga da, rekli ste, mi u ovom Predlogu zakona smo usaglasili ovaj zakon sa Zakonom o ozakonjenju i rekli smo da elaborat jeste sastavni deo rešenja o ozakonjenju i mora se priložiti. Pa, da li vi mislite da ostala rešenja vi donesete u Katastar i kažete – dobar dan, ja sam došao, uknjižite me. Ne, naravno da se sve ostalo proverava. Zašto sad mislite da ovde treba napraviti izuzetak? Naravno da ono što smo mi ovde kao Skupština izglasali jednostavno stavili da predstavlja sastavni deo rešenja moramo priložiti onog trenutka kada se ta stvar i bude uknjižila. Opet mogu da ponovim da ste izneli određene sumnje u to da se negde može za novac nešto rešiti, pa vas ja opet pozivam – prijavite. To će ići u prilog i vama i nama, da rešimo odmah takve slučajeve. Ako znate gde su ta mesta gde se takve stvari završavaju, dajte da ih rešavamo. Mi idemo u korak ka tome da jednog dana ne vidimo nikog na šalteru, da katastar ne postoji kao služba, da ćemo sve završiti od kuće, sa računara, da ne vidimo nikoga kome predajemo zahtev i ko nam izdaje rešenje, ali moramo ići korak po korak. Zato nas nemojte saplitati nego, ako imate primedbe, dajte kroz amandmane da ih rešavamo, a ne na ovakav način da govorite, što ne stoji zaista.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Uvažena gospođo Rakić, niko vama ne spori mogućnost da vi bilo šta predlažete. Ukoliko imate prava predviđena Poslovnikom, naravno da treba da ih upražnjavate. I, šta je tu problem? Problem je nešto u Srbiji od 2000. godine, a to je pokazala i vaša malopređašnja rečenica, a to je vaše stanje svesti, kada vi kažete – velika mi je čast da je Vlada ovo prihvatila. U hijerarhiji državnih vlasti Narodna skupština je nadređena Vladi i ne može da bude narodni poslanik zadovoljan što je neko iz Vlade njemu pokazao milost tako što se njegov predlog zakona ili izmena zakona našao na dnevnom redu. To je jedna situacija koja nije normalna. Postavljam pitanje, da je ovo najkvalitetnije moguće rešenje, zašto ste vi kao narodni poslanik vredniji od 22 narodna poslanika SRS koji su predložili predlog za novi zakon o izvršnom postupku i obezbeđenju za koji su za manje dva meseca prikupili više od 100 hiljada potpisa građana Srbije? Zašto je to bolje i važnije što ste vi uradili u odnosu na ono što smo uradili mi? Ja se slažem da se ovde procedure i dobri običaji, što se tiče parlamentarne prakse, ne poštuju. Ja znam da bi bilo mnogo bolje možda da smo mi sa našim predlogom zakona i tim potpisima otišli kod Gordane Čomić, pa da ona to predloži, pa da se to možda i nađe na dnevnom redu, ali hoću da ukažem na jednu nenormalnu situaciju. Što se tiče direktora katastra, ja sam samo ponavljao ono što su vaše kolege iz poslaničke grupe govorile. Niti sam ja to optuživao, niti ja znam nešto o tome. Ja mogu da verujem ili ne verujem kada neko iz vašeg poslaničkog kluba tako nešto kaže, pa me samo zanima, ukoliko je neko to ranije govorio, prošlo je godinu dana, šta se to tačno promenilo, pa situacija više nije takva? Dakle, ovde je princip u pitanju što se tiče predlaganja zakona. Izuzetak je, a to nije normalno, da narodni poslanik nešto predloži, pa da se to nađe na dnevnom redu, a obično je, to jest redovno stanje jeste kada vladajuća većina, podređena Vladi Republike Srbije i ministarstvima, sprovodi sve kao protočni bojler ono što iz ministarstva dođe.
Reč ima predlagač narodni poslanik Katarina Rakić.
Zahvaljujem se, gospodine Arsiću. Dragi kolega, vi znate kako se zakoni stavljaju na dnevni red. Nije potrebno da vi prikupljate potpise građana, potrebno je da imate 126 glasova u parlamentu da bi određeni zakon stavili na dnevni red, a to se dobija, dragi kolega, na izborima. Ja ne znam zašto vi sada nama govorite o tome da, ukoliko to niste dobili ovde u sali, govorite da to nešto nije legitimno? Ne, 126 glasova vam je potrebno za stavljanje zakona na dnevni red. Tačka. Ja ne znam zašto poredite to sa zakonom Gordane Čomić koji ima totalno drugi smisao. Znači, vi sada možete reći za bilo koji zakon koji je podnet, a nije stavljen na dnevni red. Konkretno, za to što ste vi podneli, opet kažem, potrebna je većina od 126, pa izvolite, stavite. Zašto je vama sporno to što ja kažem da mi je čast da sam deo tima Aleksandra Vučića, da sam deo tima SNS? Ja ću to sto puta reći. Čast mi je da sam poslanica SNS, čast mi je da sam deo tima koji donosi reforme, u prethodnih sedam i po, osam godina i stalno ću to ponavljati i nije me sramota. Ne znam zašto je to vama sporno?
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Ja sam primetio da se vi malo srdite, koleginice. Meni je jako žao zbog toga. Opet kažem, podržavam to što ste vi nastupili tako i na taj način to predložili i što danas nastupate. To mislim da je normalno. Molim vas odgovorite mi na pitanje, ukoliko ste rekli, pošto 100.000 ljudi koje je potpisalo naš predlog o ukidanju izvršitelja, apsolutno nema nikakve veze, dok mi nemamo 126 glasova, tj. poslanika u parlamentu. Molim vas odgovorite mi koliko poslanika u parlamentu ima Gordana Čomić i koliko je ona osvojila na izborima? Imajući u vidu da ste vi vrlo lako i vrlo pohvalno se o njoj izjašnjavali, ne kažem vi konkretno, nego vaše kolege. Čak je ovde i okupljala, između ostalih, sve viđenije poslanike SNS ženskog pola, između ostalog i gospođu Maju Gojković, predsednika Narodne skupštine. Ona je koordinirala tom sednicom. Dakle, to je realnost. Samo kažem, ukazujem na nepravdu, ukazujem na vašu neprincipijelnost. To kakav je ovaj ili onaj zakon i čime se bavi, mislim da takođe nema veze ukoliko je procedura parlamentarna poštovana. Možda je trebalo da mi prvo bojkotujemo Narodnu skupštinu, pa da krenemo da provaljujemo u Narodnu skupštinu u neko doba noći ili u Radio televiziju Srbije ili bilo šta drugo, pa da se onda posle nekoliko meseci opet ovde pojavimo, možda bi ste se tada i o nama pohvalno izražavali. Mislim da treba prvo da sagledate malo širu sliku svega toga, a ne automatski da odbijate nešto što se vama ne sviđa ili što nije na vašoj ideološkoj liniji, kao što je naš predlog podržan sa više od 100.000 građana za ukidanje izvršitelja, kao što je na vašoj ideološkoj liniji ono što ste prihvatili, što je predložila Gordana Čomić.
Reč ima predlagač, narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine Arsiću. Sada ovde možda dolazimo do suštine jedne druge stvari. Ja ne znam da li u stvari sada ovde treba da govorimo o tome ko je podneo zakon, nego šta je suština tog zakona. Srpska napredna stranka je prihvatila predlog koji je gospođa Čomić podnela, a to je da se u parlamentu nađe 40% žena. Sada ja ne znam da li je to u stvari suštinski problem o kome hoćemo da razgovaramo? Ne znam, to danas nije tema dnevnog reda, ali ja lično sam bila za to. Sad ako ćemo o tome diskutovati, eto, vraćamo se samo na sednicu koja se održala pre deset dana i mislim da zaista nije korektno. Danas je na dnevnom redu nešto drugo i molim vas da se vratimo na to. Opet, vama želim da ponovim ukoliko neki vaš zakonski predlog bude korektan, ja nemam ništa protiv toga da glasamo. Opet vam kažem, za tako nešto je potrebno 126 glasova od strane poslanika. Hvala.
Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Poštovana gospođa Rakić je možda malo i uvredila neke građane Srbije, pogotovo ove koji su potpisali našu inicijativu kada govori 126 poslanika koji su potrebni da bi se tako nešto našlo. Ovde imamo, ja ću da pročitam, dakle: „Pravo predlaganja zakona i drugih opštih akata, član 150. Poslovnika, imaju svaki narodni poslanik, Vlada, skupština autonomne pokrajine ili najmanje 30 hiljada birača“. Dakle, to apsolutno nema veze što je 100 hiljada nekih ljudi izrazilo svoje mišljenje. Vi ne morate to da prihvatite, ali bi bilo normalno to da ih uvažite i o tome raspravljate. Na kraju, možda glasate protiv, a ne da govorite ovde o 126 potrebnih poslanika da to glasaju. Nemojte da mi pričate da su i Nenad Čanak i još dva poslanika iz LSV ili koliko je već ljudi u toj poslaničkoj grupi, mislim da ih nema ni deset, ceo dan ste raspravljali o tim njihovim predlozima zato što je to vama u tom momentu politički odgovaralo. Nije bilo suštinske rasprave, ali odgovaralo je da se busate u patriotske grudi tada, kao i ovo što ste hteli kada ste podržali Gordanu Čomić, kao grom iz vedra neba kada se pojavila u Narodnoj skupštini. Niste tada rekli koliko imate vi poslanika, iako je vaše rešenje fantastično. Ja ne tražim da vi to glasate, tj. da za to glasate ili da to usvojite, ali uvažite neke ljude koji su vrlo jasno iskazali svoj stav o jednoj od najvažnijih tema, mnogo važnijoj nego što smo imali u Narodnoj skupštini u poslednjih pola godine. To je predlog za ukidanje javnih izvršitelja. To je nešto što izaziva veliki gnev kod svih građana Srbije i vaših ljudi koji za vas glasaju i koji glasaju za neke druge političke stranke. Apsolutno su svi ujedinjeni u svom stavu da je to nešto što nije Srbiji potrebno. Tako da, molim vas, vodite računa samo pre nego što počnete bilo šta da prebacujete drugim narodnim poslanicima o principijelnosti i da treba da bude valjda za svakog poslanika isto pravilo.
Pošto se više niko ne javlja od predstavnika poslaničkih grupa, odnosno predsednika, nastavljamo sa redosledom narodnih poslanika prema prijavama za reč. Dajem reč narodnom poslaniku Jahji Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem. Svaki predlog zakona koji ide na to da olakša građanima Republike Srbije je izuzetno važan, izuzetno kvalitetan i svakako da će imati podršku poslanika stranke „Pravde i pomirenja“. Problemi koji se javljaju u Katastru su zaista veliki i od toga što smo danas u nekoliko navrata čuli kada je u pitanju rad katastara, o sporosti izdavanja dozvola, rešenja, a naročito kada su u pitanju, recimo, situacije kada za jednu parcelu imamo više vlasnika i tada se prosto mora čekati ukoliko je podneto jedno rešenje za potvrdu, pa ukoliko vi podnesete drugo kao drugi suvlasnik, onda morate enormno čekati. To je nešto što bi trebali i što se ovim predlozima i te kako uprošćava, ide na ruku građanima. Međutim, naša iskustva sa terena govore da vrlo često u katastrima imamo zaista i određene poluge kriminalnih delova koji ne rade u onom smislu u kom bi trebali raditi. Ja ću podsetiti na 2017. godinu, na akciju koju je stranka „Pravde i pomirenja“ pokrenula kada su u pitanju kladionice i kockarnice, njihova udaljenost od obrazovnih institucija, da smo tada peticiju podneli ministarstvu i da je Ministarstvo finansija, odnosno Poreska uprava odgovorila krajem 2017. godine da je u Katastru u Novom Pazaru utvrđeno da su falsifikovana merenja udaljenosti kladionica i kockarnica od obrazovne institucije, da su podnete krivične prijave protiv određenih radnika iz Katastra, kao i protiv vlasnika jedne privatne geodetske agencije. Naravno, ni dan-danas nemamo epilog sudski tih krivičnih prijava. Imali smo da je zabranjen rad određenom broju kladionica i da je u stvari dokaz tome da nisu baš svugde u svakom smislu čista posla kada je u pitanju rad katastara, odnosno pojedinih delova ili pojedinih ljudi koji imaju ovlasti, ovako vrlo važnim segmentima uređenja naše zajednice, a imajući u vidu pošast kladionica i kockarnica i napast na celokupno naše društvo i ovaj deo njihovog angažmana je izuzetno važan. Tu bi se zaista takođe trebalo posebno voditi računa o nekim unutrašnjim kontrolama. Ne moraju uvek samo građani i strane podnositi inicijative da se isproverava kada je očigledno kao što je to bilo u ovom slučaju. Mi smo sigurni da i dan-danas sada kada bi se uputile opet te unutrašnje kontrole, da imamo na terenu ne samo u Sandžaku i u Novom Pazaru, već i u drugim gradovima, da ima takvih izdavanja falsifikovanih rešenja, jer prosto golim okom se vidi da su određene kladionice i kockarnice na bližoj udaljenosti od propisane od obrazovnih institucija, posebno od škola, osnovnih i srednjih škola, vrtića, visokoobrazovanih institucija. Naravno, sa druge strane, mi imamo, takođe, velike probleme kada je u pitanju katastar, recimo u Tutinu, u Sjenici, a posebno u Tutinu, gde se dešavalo da se određene parcele po nekoliko puta preprodaju i da se uknjižavaju na više imena, posebno one koje su izuzimane iz javnog vlasništva, opštinskog, itd. To su radili nonšalantno određeni upošljenici iz katastarskih uprava i to je nešto što bi, u svakom slučaju, moralo da bude takođe predmet rasprava i da se na kraju tom kriminalu stane na put. Nije u redu da se malverzacijama, zahvaljujući tim polugama kriminalnih, unutar sistema, naročito katastarskih delova ili organizacija, oštećuju građani i da vi dođete, recimo, regularno se prijavite na neki tender, kupili ste određenu parcelu, međutim, kad dođete da uknjižite, vidite da je ona već prodata nekom drugom i da je uknjižena na nekog drugog. Posebno, recimo, s područja Pešter, u opštinskim upravama Tutin i Sjenica, mnogo puta smo imali takvih rešenja. Što se tiče ozakonjenja, deo koji je vrlo prisutan u poslednje vreme, kada građani uspeju da završe sve svoje obaveze kada je u pitanju ozakonjenje njihovih stanova ili poslovnih objekata u kojima žive, tu je ta procedura izuzetno troma, izuzetno spora i vrlo često se nailazi na određene probleme koji su uglavnom rešivi, ukoliko bi se izvršila modernizacija katastarskih organizacija i ukoliko bi se pojačala kontrola rada ljudi koji su zaduženi za te poslove i ukoliko bi se, eventualno, kada se uvidi konkretno stanje, pojačale te organizacije sa dodatnim brojem kvalitetnijih i kvalifikovanih ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. (Nije tu.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Izgleda da je gospodin Ševarlić predvideo da ću razgovarati o zadužnoj imovini, koja je za vreme žutih žohara nestala. Poslanici koji ne znaju, da ih upoznam. U Strazburu će se voditi spor zbog nelegalne privatizacije zadružne imovine, gde se radi o oko 200 hiljada hektara. Ukoliko u Strazburu odluče da je privatizacija zadruga bila nelegalna, u toj situaciji rizikujemo da 200 hiljada hektara neko preračuna u dve milijarde evra. A prihodi od cele privatizacije poljoprivrednog zemljišta za vreme vlasti ovih nesrećnika su ukupno bili 50 miliona evra. Dakle, sa svim preduzećima, ukupno je privatizovano 153 privatnih preduzeća po ceni od 1,8 miliona evra po komadu. Najveći kombinati, radi se o njih 63, sa 300 hiljada hektara prodati su sa svim objektima za 50 miliona evra. Pri tome, da je bilo ovakvog katastra, da nije bilo zemljišnih knjiga u sudu, da sud nije saučestvovao u organizovanom kriminalu, da i posle te iste sudije bile po žutim merilima 2008. i 2009. godine, čuvenom reformom ili deformom pravosuđa uvršteni po meni u rezervni sastav Demokratske stranke, da nije bilo tih sudova, ovakve nepravedne privatizacije, pre svega zadružne imovine, ne bi bilo. Dakle, privatizacijom je dozvoljeno da se privatizuje društveni kapital, ali igrom po sudovima su zadružni kapital tretirali ne kao zadružni već kao društveni i dozvolili su takvu vrstu privatizacije. Da li će naša zemlja platiti još jednom ceh ovako nelegalnoj privatizaciji, odlučiće verovatno sud u Strazburu, a definitivno smo na nekoliko stotina hiljada hektara u vrednosti od pet-šest milijardi izgubili najmanje četiri milijarde prihoda u privatizaciji. Da nam je taj prihod sada ovde, da nam je to zemljište ovde, ja pitam šta bi sadašnja vlast sve uradila sa tim novcem? Katastar je bitan zbog Crne Gore. Hajde da se pitamo, gospodine Martinoviću, kolika je važnost katastra na primeru Crne Gore, gde Milo Đukanović pokušava da uknjiži Svetog Savu, Nemanju, Nemanjiće, da pokušava da uknjiži Njegoša i da malo parafraziram, kralja Nikolu i knjaza Nikolu, prethodno kaže - onamo-namo, za brda ona govore da je Njegošev grob, a nas namo, za brda ona, Njegušev Srbin postade rob. Eto, i moj pesnički doprinos. Ali, Milo Đukanović se poziva, a i Čedomir Jovanović, na ništavost Podgoričke skupštine. Sad ja pitam crnogorski katastar, ako je to tačno, ako je odluka Podgoričke skupštine ništavna, ako je Srbija bila okupator, onda hajde da se vratimo u Crnoj Gori na katastarsko stanje, jel tako, gospodine Martinoviću, pre 1918. godine, odnosno 1914. ili 1916. godine, kada su kapitulirali, pa smo mi morali srpskom vojskom da ih oslobađamo, da jurimo Austrougare po primorju, Crnoj Gori, u Dalmaciji itd. Hajde da se vratimo onda na stanje pre Podgoričke skupštine iz 1914. godine. Dakle, da se vratimo na stanje iz 1914. godine, da ne priznajemo Podgoričku skupštinu 1918. godine. Kad je tako, gospodine Đukanoviću, svetinjokradice, onda da vidimo koliko je Crna Gora imala obale bez Podgoričke skupštine. Podgorička skupština je donosila odluku za tadašnju teritoriju Crne Gore i ukoliko je ta odluka ništavna, odnosila se na teritoriju Crne Gore. Obala je bila od Ulcinja do Sutomora. Znači, Budva, primorje, Boka Kotorska, nije pripadala Crnoj Gori do 1918. godine, nije pripadala do 1965. godine, kada su komunisti preraspodelom teritorije koju je osvojila srpska vojska to dodelili Crnoj Gori. Ako je srpska vojska bila okupatorska, onda njihov katastar ne može da uknjiži ono što je pripadalo, što su dobili zahvaljujući navodnoj okupaciji srpske vojske. Boka Kotorska i primorje, evo, gospodin Martinović, on će to svakako bolje znati od mene, je donela odluku novembra 1918. godine da se pripoji ne Crnoj Gori, ona je donela odluku da se pripoji Srbiji. Znači, donela je odluku, onakvu istu kakvu je doneo Srem, u Rumi, donela je onakvu istu odluku kakvu je donela Velika skupština za Banat, Bačku i Baranju. To su istovetne odluke gde se ne pripajaju ni Crnoj Gori, ni Državi Srba, Hrvata i Slovenaca u Zagrebu, nego se direktno pripajaju Srbiji. Pa, gospodine Đukanoviću, izvoli, ako hoćeš takvu vrstu katastra, hajde mi to lepo da vidimo zašto si, recimo, podelio Sandžak. Hajde da vidimo i zašto ti sad hoćeš da zadržiš u svom katastru teritoriju koju je srpska vojska osvojila, a voljom Bokokotorske i primorskih organizacija i naroda, na velikim skupštinama i nacionalnim većima to je pripojeno Republici Srbiji. Pa, hajde malo da razgovaramo i o tome, a ne samo o tome kako ćeš da pokradeš crkvenu imovinu Srpske pravoslavne crkve, koja se tog decembra 1918. godine pripojila Srpskoj pravoslavnoj crkvi u Beogradu i rekla da je ona Srpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori i da se pripaja Patrijaršiji u Beogradu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Danica Bukvić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, danas je pred nama Predlog zakona koji je podnela naša koleginica narodna poslanica Katarina Rakić. To su izmene i dopune Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Značaj katastra je za svaku uređenu državu veliki, jer se tu vidi upravo odnos prema nepokretnostima, odnosno prema imovini, kako privatnoj, tako i javnoj. Ono što je upisano u katastar, kao svojina, potpuno je zaštićeno i pred domaćim, ali i pred međunarodnim zakonodavstvom. Time se potvrđuje svojina na najvišem nivou, time se svojina brani. Koliko je važno da sve nepokretnosti, bilo da je u pitanju privatna, državna ili crkvena svojina, budu upisane u Registar nepokretnosti, govore i činjenice da ima sve više pokušaja otimanja svojine, što se, nažalost, dešava i Srbima na Kosovu i Metohiji, gde se uzurpiraju privatni crkveni posedi, a to je, nažalost, velika opasnost i po imovinu SPC u Crnoj Gori. Naš kolega Neđo Jovanović je detaljno obrazložio potrebu i značaj izmena i dopuna zakona o kojima danas raspravljamo, a takođe je izneo i predloge i sugestije u cilju poboljšanja kvaliteta ovog zakona koji podržavam lično. Srbija ima zakonodavni okvir iz ove oblasti koji prati sva evropska kretanja, a pre svega naše potrebe. Često smo ga prilagođavali, menjajući zakon ovde u Skupštini, i to sa ciljem da postupak upisa nepokretnosti bude što jednostavniji za građane, da mogu lako da upišu, ali i da provere da li su njihove nepokretnosti upisane u katastru. Veliki deo postupka je ubrzan, jer se koriste elektronske komunikacije i elektronska uprava, tako da od kuće možete poručiti list nepokretnosti. Zakon o kome danas govorimo, o kome vodimo raspravu, takođe, ima za cilj da poboljša postojeća zakonska rešenja, da eliminiše neke pravne praznine i da ubrza procedure koje se tiču ostvarivanja prava građana pred katastarskim službama. Prvi deo izmena zakona, koji je se odnosi na način uručivanja rešenja o upisu u katastar, poboljšava i ubrzava ove procedure, tako što rešenje o upisu može biti dostavljeno i elektronskom poštom, u skladu sa Zakonom o elektronskoj upravi i uz korišćenje elektronskog potpisa što će velikom broju korisnika ubrzati ovaj postupak. Do sada je uručivanje ovih rešenja koja su bila dostavljana putem pošte strankama, jer stranka ima pravo žalbe na rešenje, a Zakon o opštem upravnom postupku, koji se primenjuje u postupku upisa u katastar, propisuje postupak lične dostave. Ako dostavljač i po drugi put ne zatekne primaoca rešenja na licu mesta, odnosno na adresi gde je potrebno da mu uruči rešenje, on ostavlja obaveštenje da taj korisnik može da preuzme to rešenje u nadležnom organu u roku od 15 dana od dana kada je rešenje dostavljeno, a istekom toga roka smatra se da je dostavljeno rešenje izvršno. Tako se često građani šetaju između pošte i katastra. Neretko ta rešenja nisu vraćena iz pošte u katastar. Vrlo često građani imaju i svoje nekretnine u nekim drugim opštinama, tako da moraju da se upućuju i da putuju u te opštine da bi ovo pravo regulisali. Predlogom ovih izmena i dopuna ovi postupci će biti pojednostavljeni, ubrzani i na taj način će građanima pribavljanje ovih dokumenata biti olakšano. Takođe, ono što je dobro rešenje u ovom Predlogu zakona jeste da se sada preciziraju sve vrste zabeležbi koje se moraju upisati u katastar i na osnovu kojih dokumenata se to može uraditi. Navedena je 21 vrsta zabeležbi koje će se u skladu sa ovim zakonom upisivati u katastar, odnosno u deo lista nepokretnosti koji se zove teretni list. Tako se sada dobija precizno zakonsko rešenje i otklanjaju mogućnost, nedoumice i prostor za slobodno tumačenje propisa. Dobro je i što se uvode i nove zabeležbe koje su važne za promet nepokretnosti upisane u katastar, a to su zabeležbe postupka komasacije, postupka restitucije, posebno važne zabeležbe odluka suda o privremenom oduzimanju imovine proistekle iz vršenja krivičnih dela. Takođe, ovim zakonom se uvode zabeležbe za objekte koji imaju status kulturnog dobra, kao i za objekte koji su u postupku ozakonjenja, a nisu upisani u katastar i sprečava se njihov promet. Na ovaj način se u katastru ima potpun pregled o stanju svih nepokretnosti upisanih u katastar nepokretnosti, što predstavlja i odgovorniji odnos države prema svim nepokretnostima i mogućnosti preduzimanja potrebnih radnji u postupcima prometa nepokretnosti, a ova zakonska rešenja treba da doprinesu onemogućavanju prometa nepokretnosti, bez da se zna u kakvom je statusu ta nepokretnost. Tako ćemo izbeći moguće malverzacije, duple promete, a krajnji cilj svakog zakona mora biti sigurnost građana, kada je u pitanju njegova nepokretnost. Očekujem da će se ovim izmenama i dopunama zakona poboljšati stanje u katastru i iz tog razloga poslanička grupa SPS će u Danu za glasanje podržati donošenje ovih izmena i dopuna zakona.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Savkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova usklađuje se sa Zakonom o elektronskoj upravi i Zakonom o opštem upravnom postupku i preciziraju se neke odredbe zakona u skladu sa potrebom prakse, a sve u cilju povećanja efikasnosti i ažurnosti katastra nepokretnosti, pojednostavljenja postupka upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Zakonom o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova „Službeni glasnik RS“ 41/2018 godinu učinjen je veliki korak u unapređenju efikasnosti i ažurnosti vođenja javnih evidencija o nepokretnosti i pravima nad njima. Pojednostavljenoj primeni propisa za građane i privredu, kroz efikasnu organizaciju rada i unapređenja saradnje među državnim organima i otklanjanju problema koji su uočeni… Usvajanjem zakona je propisana veća odgovornost javnih beležnika i drugih vršioca javnih ovlašćenja koji donose, sastavljaju, potvrđuju ili overavaju isprave koje predstavljaju pravni osnov za upis u katastar nepokretnosti i uspostavljanje elektronskog šaltera za razmenu dokumentacije između Službe za katastar nepokretnosti i profesionalnih korisnika, sudova, javnih beležnika, javnih izvršitelja i drugih imalaca javnih ovlašćenja koji donose, odnosno sastavljaju, potvrđuju ili overavaju isprave koje su osnov za upis u katastar. Trenutno su e-šalterom povezani javni beležnici, javni izvršitelji, poreska uprava, Agencija za restituciju, Zavod za zaštitu spomenika, a u toku je obuka za povezivanje e-šaltera i ostalih organa javne uprave koji donose isprave koje su pravni osnov za upis u katastar nepokretnosti. Predlog zakona se posebno odnosi na preciziranje odredbi koje su u praksi izostale. Pre svega, nedosledna praksa u izradi isprava koje su osnov za upis u katastar, imajući u vidu da zakoni, kojima se uređuju vanparnični i parnični postupak, ne propisuju da se u izreku odluku, kojom se odlučuje o pravima na nepokretnosti, obavezno unose i podaci koji službe za lakšu identifikaciju sticalaca tih prava. Ovde je reč najpre o jedinstvenom matičnom broju građana, odnosno identifikacionom broju iz važeće putne isprave za strance i za pravna lica o matičnom broju, odnosno, o broju upisa u registar države sedišta za strana pravna lica. Ova preciziranja su urađena u cilju zaštite svojinskih prava sticalaca i za naknadne pravne promete u vezi sa tom nepokretnošću. Takođe, Predlog zakona ima i za cilj i usklađivanje Zakona o elektronskoj upravi kojim se propisuje da organ preuzima podatke iz registra o evidenciji u elektronskom obliku bez dodatnih provera. Međutim, ostavljena je mogućnost da stranka u postupku može da dostavi dokaz da je stanje u pogledu bračnosti drugačije od onoga što je upisano u matične knjige venčanih, te se na ovaj način otklanja mogućnost pogrešnog upisa u katastar. Precizirano je da se zajednička svojina u toku trajanja zajednice života ne upisuje u katastar u slučaju sticalaca nasleđenjem i bezteretnim pravnim osnovom u skladu sa zakonom koji uređuje nasleđivanje i na ovaj način se otklanja dilema u pogledu upisa na imovini koja očigledno predstavlja posebnu imovinu supružnika. Predlogom zakona se preciziraju i činjenice koje su od značaja za zasnivanje između prestanka ili prenos stvarnih prava na nepokretnostima koje se odnose na ličnost imaoca prava. Zakonom je bilo propisano da su zabeležbom obuhvaćeni svi upisi izvršeni na osnovu ugovora overenih kod suda pre više od 20 godina. Predlogom zakona se rok skraćuje na početak primene Zakona o javnom beležništvu septembra 2014. godine, a ovo iz razloga što su se u praksi pojavili falsifikovani ugovori po kojima zahtev za upis u katastar godinama nije tražen, pa u interesu pravni subjekti treba proveriti da li su evidentirani u upisniku u kome su navodno overeni. Ako ih nema u upisniku ili je upisnik nedostupan, stranka treba da to pravo dokaže u sudskom postupku. Sve navedene izmene imaju za cilj unapređenje zakonskog okvira. Osnovni cilj koji se želi postići je povećanje pravne sigurnosti sticalaca nepokretnosti, kao i trećih lica. Navedene izmene i reforma katastra, koja je u toku, pozitivno će uticati na poziciju Republike Srbije na rang listi Svetske banke u uslovima poslovanja, Duing biznis. U oblasti upisa prava svojine, iako je Republika Srbija u izveštaju za 2019. godinu napredovala za dve pozicije, sa 57 na 55 poziciju, postoji puno prostora za napredak. Indeks kvaliteta zemljišta iznosi 18 od mogućih 30. Broj procedura i vreme potrebno za upis prava svojine je segment u kojem ima najviše prostora za napredak. Nakon okončanja reforme katastra vreme koje će biti potrebno za upis se smanjuje sa sadašnjih 21 dan na najviše pet dana. Preciziranje određenih odredaba Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova uvećanje efikasnost i ažurnost katastra nepokretnosti i doprineti pojednostavljenju i pojeftinjenju postupka za upis u katastar nepokretnosti i vodova. Odredbe su precizirane da se ovaj zakon dodatno uskladi sa Zakonom o elektronskoj upravi u pogledu podataka o imaocima prava koji se upisuju u katastar, da se omogući i veća sigurnost upisa, kao i dodatno utvrdi dinamika, prvenstvo postupanja, kao i obaveza povezivanja obveznika sa E šalterom zavoda, a sve na osnovu uočenih problema koji su se pojavili prilikom dosadašnjeg sprovođenja ovog zakona. Prenošenje određenih javnih ovlašćenja sa Službe za katastar nepokretnosti na druge imaoce javnih ovlašćenja i profesionalne korisnike stimuliše pojavu novih privrednih subjekata u tom delu privatnog sektora, kao i povećano zapošljavanje. Sa druge strane, Službi za katastar nepokretnosti se oslobađaju resursi za bavljenje poslovima koji su po svojoj prirodi u njihovoj isključivoj nadležnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani prisutni, zakonsko uređenje katastra nepokretnosti je od izuzetne važnosti, pre svega u cilju zaštite imovinskog prava na nepokretnosti svih građana, ali isto tako i u cilju olakšanja upotrebe sopstvene imovine u građevinskom, investicijskom i svakom drugom smislu. Tako da narodni poslanici Stranke pravde i pomirenja podržati ove zakonske predloge. No, i u ovom slučaju želim ukazati na ono što je vezano za ovaj zakon od posebne važnosti, a sa čime se susrećemo mi na terenu. Naime, kao i u nekim drugim slučajevima možemo doneti kakve god dobre zakone, međutim, ukoliko se ne pobrinemo da oni budu primenjeni ili ukoliko nezaštitimo njihovu primenjivost, onda kao da nemamo dobre zakone. Ono što je naše iskustvo na području Sandžaka, području Novog Pazara, o čemu je već kolega Fehratović govorio, kao i Tutina jeste nešto što nažalost ne sme ostati nezapaženo i nešto što spada u učestale probleme kršenje zakona, u ovom slučaju Zakona o katastru. Naime, posebno na području Tutina i Novog Pazara proteklih godina smo imali veoma izražena kršenja ovog zakona u praksi i to ne samo u nekim uobičajenim predmetima, već nažalost i u slučaju imovine Islamske zajednice. Naglašavam da je to posebno važno, pogotovo što danima imamo prilike slušati i gledati sve ono što se dešava u Crnoj Gori i vidimo koliko je osetljivo pitanje vezano za veru, a pogotovo pitanja vezana za imovinu verskih zajednica i crkava. Na području Senice imamo spregu činovnika katastra sa opštinskim vlastima i određenim kriminalnim i drugim interesnim strukturama koje su imovinu Islamske zajednice uknjižili na novonastalu, paravesku tvorevinu, koja sebe naziva Islamskom zajednicom Srbije, i bez ikakvih zakonskih posledica nažalost to što su učinili i dalje je na snazi. Ovo je nešto što je nedopustivo pre svega sa aspekta zakona, ali i sa apsekta političkog stava svih onih koji imaju dominantu ulogu u ovoj zemlji. Istina, sve su to posledice ponašanja prethodnih vlada koje su se tada odlučile obračunati sa legalnom, tradicionalnom Islamskom zajednicom koja im nije bila po volji, kao i čelnici ove zajednice. Međutim, ozbiljna država ne može da nasleđene probleme ignoriše time što ćemo ih knjižiti samo prethodnim vladama. Prethodne vlade su već kažnjene. One su smenjene. Građani su ih kaznili i naravno za krivične odgovornosti još nije kasno, ali ova vlast bi morala se suočiti sa ponašanjima prethodnih vlasti po ovom pitanju, jer nije u interesu ove zemlje, kao što nije niti u skladu sa Ustavom, ni sa zakonima, da bilo koji deo ove zemlje, a posebno bilo koji građanin ili bilo koja grupa građana koji pripadaju drugoj nacionalnoj zajednici, drugoj verskoj zajednici na bilo koji način budu zapostavljani, a pogotovo budu diskriminisani. Islamskoj zajednici se to desilo tada 2007. godine. Posledice su sve do sada, a navodim ovaj primer gde je i Služba katastra, najznačajnije, u Sjenici, potom u Tutinu, a imamo i neke druge primere, zloupotrebljena u obračunu sa Islamskom zajednicom, gde je Islamskoj zajednici dejure oteta određena imovina. Siguran sam da to u perspektivi ne može opstati ni po zakonu, ali isto tako verujem da ni ova politička struktura ne može i neće da se saglasi sa time, ali ni bilo koja druga koja neće da prihvati ono što smo do sada imali na sceni. Imali smo ovde iz Beograda određene političke stavove koji su glasili - za prostor Sandžaka, što gore to bolje, ma nek tamo rade u Tutinu i Senici šta god hoće, ma nek povade oči, ma šta nas briga, to je njihov problem itd. Ne može ozbiljna kuća ignorisati požar u nekom njenom delu, bolest u nekom delu, ako boli prst glava ne može biti mirna. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić, predlagač.
Zahvaljujem se gospodine Arsiću. Takođe želim vama gospodine Zukorliću da se zahvalim što ste rekli da ćete podržati ovaj naš Predlog za izmenu i dopunu Zakona o upisu u Katastar nepokretnosti i vodova, a ja i vas kao i prethodne govornike želim da pozovem da sve to što ste izgovorili i sve sumnje koje imate prijavite, jer nije dovoljno samo da govorimo o tome da smo negde nešto čuli, tako nećemo rešiti problem. Znači, ajmo da prijavimo, jer ja sam dobila informaciju od direktora Katastra da trenutno, u ovom trenutku, ne postoji nijedan postupak koji se vodi ni protiv jednog načelnika katastra u Srbiji, niti protiv jednog službenika u Srbiji. Mi ne možemo rešiti problem, a da ne postoji prijava. Evo, ja lično mogu da vam kažem, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, pišite našem odboru, odbor će dati podršku da se svaki slučaj koji navodite reši. Nemamo razloga, ionako imamo malo ljudi u Katastru, evidentno je da ne rade dobro, zato što ih i nema dovoljno, a i tih malo što ima, ako rade kako ne valjaju, dajte da nešto menjamo. Takođe, rekli ste da je došlo do greške prilikom uknjižbe, tako nešto se odmah može ispraviti, isti postupak. Tražite poništaj rešenja za koje sumnjate da je greškom uknjiženo, isto pošaljite direktno na drugi stepen, pošaljite odboru, dajte da pričamo sa konkretnim prijavama o tome, da ne pričamo samo na ovakav način, a da ne rešavamo stvari. Upravo ono što ste rekli u početku, džaba mi donosimo dobre zakone ako se oni ne budu sprovodili i ako se ne bude radilo po njima. Ajmo, upravo to što ste rekli i da uradimo. Da dokažemo da ova Vlada radi, da Skupština radi drugačije, upravo to što ste rekli napišite, tražite poništaj, crno na belo, tražite poništaj tog rešenja što ste naveli da je greškom ili kriminalno uknjiženo, pa da vidimo, da razmotrimo o čemu se radi. Hvala.
Pravo na repliku narodni poslanik Muamer Zukorlić.
Hvala vam što ste mi dali priliku da dopunim ovo prethodno izlaganje. Naime, evo ovde kod sebe imam dokument od 20. februara 2018. godine, krivična prijava. Dobili smo informaciju od Poreske uprave da je krivična prijava podneta vezano za Katastar u Novom Pazaru, zloupotrebe i falsifikati koji su urađeni vezano za udaljenost objekata, dakle kockarnica, odnosno kladionica od određenih prosvetnih i drugih objekata od javnog značaja. Dakle, ovde imamo ovaj dokument, a siguran sam da postoje slične prijave vezano i za temu koju sam pomenuo, vezano za Tutin i Sjenicu, ali ću se pobrinuti da dođem do samih dokumenata, jer su se meni obratili iz Islamske zajednice i ukazali mi na ovaj problem. Evo, sada konkretan dokument koji sam pomenuo, nemamo epilog Pokušali smo da dobijemo informaciju, naravno da ćemo ostati dosledni, no drago mi je da čujem ovakav odgovor. To jeste spremnost, jer najlošije je kada primedbe koje se ovde iznesu budu ignorisane, ali se potpuno slažem da imamo nasleđene probleme. Ja sam samo neke pomenuo. Imaćete poslanike stranke pravde i pomirenja kao partnere u ovome, jer mi sebe doživljavamo kao posrednike između građana koji su nas birali, ovoga parlamenta, ali isto tako i izvršne vlasti, svih službi, ustanova i struktura ove zemlje, tako se ponašamo i tako ćemo nastaviti, neovisno da li je nešto u neposrednoj nadležnosti narodnog poslanika, ali 24 sata smo na raspolaganju. Drago mi je da ste i vi ovo kazali i sa vama, odnosno vašom poslaničkom grupom koja ima najznačajniji uticaj ovde i sa kojom se mogu praviti i dogovori na ovu temu. Dakle, računam na te dogovore i da do kraja sve ovo isteramo na čistac i otklonimo nepravdu. Mislim da je to smisao. Mi smo ovde da političku volju, zajednički pretvorimo upravo u zakonske propise koji će zaštiti građane.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Danijela Stojadinović.
Hvala, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, poslanička grupa SPS će podržati ovaj predlog zakona uz sve dobronamerne sugestije kolege Jovanovića na koje je danas ukazao. Razlozi za donošenje zakona u suštini jesu otklanjanje određenih nedostataka koji su uočeni u dosadašnjoj primeni Zakona o postupku upisa u Katastar nepokretnosti i vodova, da se dostava rešenja uvede tako da bude brza, da bude dostupna i poveća pravnu sigurnost. Na kraju, da se pojedine odredbe zakona usklade sa drugim zakonima koji su od značaja za delatnost RGZ. Važno je da problem Katastra i pravne sigurnosti građana ide u boljem pravcu, što se tiče kvaliteta usluge, ažurnosti, lakše komunikacije za obilaženje šaltera i čekanja u redovima. I ovaj zakon ide u dobrom smeru, u smeru unapređenja e-uprave i uvođenja elektronske komunikacije za građanima. Sada imamo i novi termin, jednu novu celinu geodetski katastarski informacioni sistem. Ako je katastar zbir podataka o zemljištu koji se koristi u statističke, ekonomske i druge svrhe za izradu zemljišnih knjiga i kao osnova za oporezivanje stanovništva, onda je jasno koliko je izrada i osiguranje, kroz ažuriranje katastra bitan posao od opšteg interesa za sve građane. Pravo je svakog građanina da ima uvid i jasnu situaciju nad svojim vlasništvom i vlasničkim pravom. Kao što je predlagač, gospođa Rakić rekla, ovo je druga izmena u roku od dve godine, sve sa ciljem popravljanja stanja Geodetskog zavoda i pristupačnosti podataka građanima i, da naglasim, pravne sigurnosti građana, što mislim da ima veliki značaj. U prilog boljeg i efikasnijeg sistema ide i početak primene Odluke o prestanku korišćenja analognih katastarskih planova i održavanja Katastra nepokretnosti. U buduće će se obavljati na digitalnim, katastarskim planovima. Prestankom korišćenja katastarskih planova u papirnom obliku, napravljen je veliki iskorak u odnosu na dosadašnju decenijsku praksu, održavanja Katastra nepokretnosti i primenu metodologije analognog sistema. Cilj je u svakom slučaju kvalitetniji, brži i efikasniji rad. Pominjali ste i broj zaposlenih u Geodetskom zavodu i kao neko čija je osnovna ideja socijalna pravda, skrenula bih pažnju na opterećenost zaposlenih i brojem predmeta kojima su zaduženi. A drugo na šta bih skrenula pažnju, jer prilikom pripreme za ovu raspravu, razgovara sam sa ljudima i u svojoj opštini i stoji jedna priča da se u manjim opštinama uveliko govori o tome da će te katastarske jedinice da budu izmeštene u neke veće centre i gradove i to opet smanjuje broj zaposlenih i o tome treba voditi računa. Tako da, u svakom slučaju podržavamo svaku izmenu koja dovodi do poboljšanja uslova funkcionisanja i same ove ustanove, naravno i pristupačnosti građanima. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Zbog velikog interesovanja javnosti za današnju temu, ja ću izneti kratku analizu efekata reformi katastra od 2018. godine. Naime, do početka primene zakona, znači do 1. jula 2018. godine trebalo je više vremena za rešavanje predmeta u odnosu na vreme potrebno nakon primene zakona. Na osnovu izvršene analize za prvi i drugi kvartal 2018. godine, utvrđeno je da je u prvom kvartalu rešeno ukupno 163.151 upravni predmet ili 91% u odnosu na broj formiranih predmeta, pri čemu je prosečno vreme rešavanja predmeta iznosilo 7,9 radnih dana. U drugom kvartalu, rešeno je ukupno 129.117 upravnih predmeta ili 84% u odnosu na broj formiranih predmeta, pri čemu je prosečno vreme rešavanja iznosilo 13 radnih dana. Od početka primene zakona, u trećem kvartalu 2018. godine, rešeno je ukupno 108.866 upravnih predmeta ili 65% u odnosu na broj formiranih predmeta, pri čemu je prosečno vreme rešavanja elektronskih predmeta iznosilo 5,3 radnih dana, a prosečno vreme rešavanja predmeta primljenih preko šaltera službe 11,5 radnih dana. U četvrtom kvartalu 2018. godine, rešeno je ukupno 121.358 upravni predmeta ili 68% u odnosu na broj formiranih predmeta, pri čemu je prosečno vreme rešavanja elektronskih predmeta iznosilo 4,7 radnih dana, a prosečno vreme rešavanja predmeta primljenih preko šaltera službe 10,6 radnih dana. U 2019. godini rešeno je ukupno 506.961 upravni predmet ili 73% u odnosu na broj formiranih predmeta, pri čemu je prosečno vreme rešavanja elektronskih predmeta iznosilo 6,7 radnih dana, a prosečno vreme rešavanja predmeta primljenih preko šaltera službe 11,1 radni dan. U svom uvodnom izlaganju, predlagač izmena i dopuna Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, gospođa Katarina Rakić, ali i moje kolege iz SNS, gospodin Matić i gospodin Savkić, su detaljno govorili, obrazložili predložene izmene i dopune ovog zakona. Želim da istaknem da u izradi pomenutih izmena i dopuna Zakona je učestvovao veliki broj stručnjaka iz relevantnih institucija i organizacija, kao što su NALED, takođe konsultovani su predstavnici velikog broja ministarstava i drugih državnih organa, uključujući i predstavnike Ministarstva pravde, Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Ministarstva finansija, Republičkog geodetskog zavoda, Poreske uprave, Kancelarije za informacione tehnologije za elektronsku upravu, kao i predstavnike Komora javnih beležnika, advokata i javnih izvršitelja, jedinica lokalne samouprave, posrednika u prometu nepokretnosti i drugih organa i organizacija. Podsećanja radi, reforme katastra se sprovode od 1. jula 2018. godine, i kao što smo čuli ovo je druga izmena Zakona, prva 2019. godine i druga danas. Postavljamo pitanje, zašto se sprovode ove izmene i dopune Zakona? Zato što mi pratimo efekte i primenu zakona u praksi i zato što želimo da uočene manjkavosti, probleme i nedostatke želimo da u primeni zakona otklonimo, poboljšamo i unapredimo našu zakonsku regulativu, a sve u korist građana Srbije, tako da građani mogu na što jednostavniji, efikasniji i brži način da uknjiže svoje pravo svojine ili neko drugo pravo koje su stekli po različitim osnovama. Smatram da je potrebno usvojiti ove izmene i dopune Zakona, koje osim stvarne i pravne sigurnosti, stvaraju uslove koji će u mnogome olakšati život i rad i građanima i privredi, pošto će ove izmene i dopune Zakona ubrzati dostavu i poboljšati dostupnost rešenja građanima, tj. klijentima ili strankama i povećaće pravnu sigurnost, u vezi sa konačnošću upisa. Osim pomenutog, ubrzaće se i pojeftiniće se postupak upisa u katastar, što nikako ne treba zanemariti. Ali, naravno, doći će i do usklađivanja i sa drugim zakonima, tu pre svega mislim na Zakon o planiranju i izgradnji i na Zakon o ozakonjenju. Na kraju, usvajanjem predloženih zakonskih rešenja, kojima se otklanjaju uočeni problemi u dosadašnjoj praksi i koji će ubrzati proceduru upisa u katastar nepokretnosti, imaćemo i pozitivan efekat na poboljšanje pozicije naše zemlje na rang listi Svetske banke o uslovima poslovanja ili Duing biznis listi budući da se ocenjuje i oblast upisa prava na imovinu, a nadam se da je svima nama to u interesu. U danu za glasanje podržaćemo, mi iz SNS poslanici, ove izmene i predloge zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Imajući u vidu da smo imali jedan po prilično konstruktivan dijalog sa obostranim uvažavanjem i razumevanjem razloga zbog kojih se ističu određene digresije na predlog zakona, ja ću u tom duhu nastaviti diskusiju ali značajno kraće u odnosu na ono što sam danas rekao, a imajući u vidu da se radi o predlagaču koji je izneo jedan kvalitetan zakonski predlog, odnosno Predlog zakona koji je u svakom slučaju za uvažavanje. Ovo je više sada preporuka prema ministarstvu, kao resorno ministarstvo koje bi trebalo da razmisli i o našem predlogu da u budućem periodu učinimo mnogo toga da se zakon popravi po kvalitetu. Prvo i osnovno što bi zakonodavac, dakle mi, morali da ustrojimo, odnosno sistematizujemo, jeste kako da postavimo načela postupka pred službom za katastar nepokretnosti. Jedno od osnovnih načela je načelo javnosti. Šta to znači? To znači da svako ima pravo da ostvari uvid u javne registre i da to načelo javnosti podrazumeva istovremeno i načelo pouzdanosti u podatke koji se nalaze u tim javnim knjigama. Međutim, zakonodavac nigde nije propisao da se to načelo javnosti u određenim slučajevima može i ograničiti ukoliko to nameću interesi koji se vezuju za interese države, ukoliko su u pitanju interesi koji bukvalno podrazumevaju zaštitu podataka ili bilo šta što bi podrazumevalo osiguranje vitalnih interesa i institucija sistema. Ono što je jako važno jeste kako konačno postaviti pitanje tzv. "brisovne tužbe". Govorim o tužbi za brisanje podataka koji su upisani u registar, odnosno evidenciju katastra. Ako zakonodavac pretenduje da ovaj zakon i o kome mi govorimo, čiji ste vi predlagač, treba da bude procesni zakon, da sadrži procesne norme kojim se uređuje postupak, onda je krajnje logično da ta tendencija procesnog ustrojavanja zakona sadrži i obaveznost postojanja "brisovne tužbe" da bilo ko od građana Republike Srbije može ustati tužbom da se brišu određeni podaci za koje se smatra da nisu upisani u skladu sa zakonom, da nisu tačni ili na bilo koji drugi način da ih treba menjati. Da to ne bude samo presuda kao izvršni naslov u nekom drugom postupku parničnom, pa čak i rešenje u vanparničnom postupku i tako dalje. Dakle, trebalo bi razmišljati i u tom pravcu, kako bi procesne norme bile potpune, odnosno dovoljno jasne. E, sada kada smo govorili o onim zabeležbama, uvažena koleginice Rakić, tu sam propustio da vam skrenem pažnju na još jednu vrstu zabeležbe koja je trebala da bude obuhvaćena, a to je zabeležba postojanja ugovora, ali ne selektivnog ugovora, nego ugovora bilo koje vrste, jer je, recimo, izostavljen ugovor o bračnoj tekovini, odnosno ugovor o deobi imovine između bračnih partnera. Ukoliko je taj ugovor prisutan u pravnom saobraćaju, on proizvodi određene pravne posledice koje mogu da imaju i te kakav značaj ukoliko nema zabeležbe o tom ugovoru. Pretpostavimo da imovina treba da pripadne bračnom drugu koji je već upisan kao titular prava svojine, a imovina ima pravnu prirodu bračne tekovine, imovine stečene u toku trajanja braka, onda postojanje tog ugovora mora biti zabeleženo. Mora da bude normirana i odredba koja kaže – ugovor, pa čak i predbračni ugovor kada bi institucionalno postojao, bio sistematizovan, morao bi da bude zabeležen i obuhvaćen zabležbama po odredbama ovog zakona. O posledicama nepostojanja zabeležbe ne treba čak ni da govorimo. One su veoma, veoma ozbiljne. Prema tome, i ove vrste zabeležbe ne bi trebalo da zaboravljamo kada je u pitanju normiranje onoga što podrazumeva obuhvat zabeležbi. Na kraju, ono što bi trebalo da se vezuje, opet za koga, ako ne za advokate, jer o njima se non-stop komentariše, kada se prilaže punomoć u postupku upisa prava promene u Službi za katastar nepokretnosti, u tom smislu na tom punomoćju bi trebalo da se naznači status punomoćnika. Da li je punomoćnik fizičko lice ili je punomoćnik profesionalni zastupnik kao advokat u smislu jasne legitimacije pred organom. Zašto? Zbog toga što je ovaj zakon usko povezan sa odredbama Zakona i o besplatnoj pravnoj pomoći i u pružanju pravnih usluga. Jer, ako govorimo o besplatnoj pravnoj pomoći na koju građani imaju pravo, a advokatura dužna da to plasira, odnosno u obavezi je da to građanima kao korisnicima pravnih usluga omogući, onda je jako važno kako će punomoćje u ovom postupku biti navedeno, odnosno definisano kako bi građani bili sigurni da to pravo mogu da ostvare, jer neće advokat moći posle da zloupotrebljava svoja procesna ovlašćenja i da naplaćuje nešto što je već predviđeno u okviru besplatne pravne pomoći. Tako da, moglo bi se i u tom pravcu eventualno postaviti pitanje onog obuhvata zabeležbi o kome smo danas govorili, koji će svakako u nekom budućem periodu imati, nadam se, svoje mesto u zakonu, ako ne u ovom, onda u budućim izmenama i dopunama. Još jednom podrška i hvala na razumevanju.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić, predlagač.
Zahvaljujem se još jednom, gospodine Jovanoviću. Meni je, evo još jednom, žao što mi vas nismo pozvali, što se niste javili kada smo radili sam tekst zakona, ali pretpostavljam da bi opet to mnogo duže trajalo, ali dali ste dobre predloge za neki budući nacrt, odnosno za novi tekst za imenu i dopunu zakona. Ono što bih samo želela da naglasim, što se tiče same transparentnosti, mi smo peti u Evropi po transparentnosti onog što radi Republički geodetski zavod, odnosno ono šta on objavljuje. Naravno i da smo imali predlog od Poverenika za zaštitu informacija od javnog značaja koji su to podaci koji baš i ne bi smeli da se objavljuju. Dalje, što se tiče nekih predloga, oni svakako izlaze iz okvira ovog predloženog zakona i to je u skladu onoga što sam rekla u početku. Što se tiče zabeležbe između partnera, odnosno predbračnih ugovora, to možda možemo i rešiti amandmanom odbora. Molim vas samo da sastavite predlog kakav želite da bude, pa možda možemo to i sada. Ako ne, svakako sve ono što ste rekli ide u prilog sastavljanju nekog novog predloga zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Veljković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, intencija zakonodavca prilikom donošenja novog Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, koji je stupio na snagu 8. juna 2018. godine, sa izmenama i dopunama, bila je uvođenje mnogobrojnih novina sa primarnim ciljem da katastar postane ono što je oduvek trebalo da bude – servis građana, odnosno da nema više gubljenja vremena u redovima za uvid, određivanje i plaćanje taksi, podnošenje zahteva, podizanja listova nepokretnosti i drugo. U tom kontekstu, posebno treba apostrofirati uvođenje informacionih tehnologija u skoro svaki segment rada katastra, što je doprinelo povećanoj ažurnosti, jednostavnijoj i bržoj proceduri upisa, uštedi vremena samih stranaka. Takođe, zakon je propisao obavezu za javne beležnike, javne izvršitelje, organe uprave i organizacije, da isprave koje predstavljaju pravni osnov za upis u katastar dostave službi katastar nepokretnosti radi sprovođenja promene, uz ostavljenu mogućnost da i same stranke podnesu zahtev za upis preko e-šalter, sem u određenim slučajevima kada je to izričito isključivao zakon. Ovakva zakonska regulativa doprinela je povećanju broja uknjiženih nekretnina i prava na njima, što je u velikoj meri olakšalo posredovanje u prometu, donoseći u ovu osetljivu oblast najvažniji osećaj za sve, a to je sigurnost. Međutim, dosadašnja primena aktuelnog zakona produkovala je i određene slabosti, koje predlagač predloženim izmenama i dopunama pokušava da otkloni. U tom smislu, te promene se naročito odnose na ubrzanje dostave, postupka dostave, poboljšanje dostupnosti rešenja strankama i povećanje pravne sigurnosti u vezi sa konačnošću upisa. Naime, dosadašnje rešenje predviđalo je postupak lične dostave pismena, što je u praksi podrazumevalo vrlo komplikovan postupak i prolongiralo rok izvršenog dostavljanja, jer dostavna služba u slučaju da i drugi put ne zatekne primaoca pismena na naznačenoj adresi ostavlja obaveštenje o preuzimanju pismena u nadležnom organu u roku od 15 dana, te da se tek protekom tog roka smatra da je izvršeno dostavljanje, a ovakav vid dostave mogao je da traje i po nekoliko meseci. Zato je predloženo rešenje, da je krajnji rok od 30 dana od dana javne objave, povoljnije i vodi ubrzanju dostave. Naravno, za ovakvo rešenje neophodno je da zavod obezbedi stalno dostupnu elektronsku tablu, kako bi stranke po imenu i prezimenu, matičnom broju ili broju rešenja, bile u prilici da u svakom trenutku prate i kontrolišu predmet. Takođe, zakon tretira još jednu anomaliju koja se može pojaviti u postupku dostavljanja, a to je situacija kada je dostava bila neuspešna i kada su stranke prinuđene da traže prepis rešenja, što je takođe komplikovalo postupak, praćen i određenim troškovima za stranke. Predloženim rešenjem utvrđuje se obaveza organa da izda kopiju rešenja u informativne svrhe koje ne utiču na rokove uručenja, niti narušava pravnu sigurnost, a istovremeno omogućava da se stranka upozna sa svim važnim elementima rešenja. Isto tako, treba ukazati i na činjenicu da se predloženim izmenama s jedne strane preciziraju zabeležbe koje se upisuju u katastar, a sa druge strane proširuje mogućnost upisa i brisanja zabeležbi bez donošenja rešenja u situacijama kada se zabeležba odnosi na veći broj nepokretnosti ili na postupak komasacije kulturnog dobra, te zabrane otuđenja objekta u postupku ozakonjenja. Uzimajući u obzir ove i sve druge predložene kvalitetne izmene i dopune, siguran sam da će iste doprineti realizaciji većine postavljenih ciljeva koji su produkovali potrebu donošenja ovog zakona, pa stoga će poslanička grupa SNS sa zadovoljstvom u danu za glasanje podržati ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsedniče. Dame i gospodo, ja očekujem da ćete vi gospodo iz vladajuće koalicije ovih dana da podnesete i predlog za izmenu i dopunu Zakona o lovu i ribolovu, to su prioriteti. Vama je narodni poslanik SRS Aleksandar Šešelj ukazao na to da je SRS prikupila 110.000 potpisa građana Republike Srbije radi ukidanja iz pravnog poretka javnih izvršitelja. Međutim, ova Skupština, odnosno većina nije prihvatila taj predlog da se taj zakon bar nađe pred narodnim poslanicima i da o njemu rasprave i da uvaže 110.000 potpisa i građana Republike Srbije koji muku muče jer su ih izvršitelji u crno zavili. Preko 5.000 stanova i kuća su ti banditi prodali i isterali sirotinju na ulicu, što se nikada nije dogodilo, a gospodo vi znate ko je njih doveo 2011. godine, vaši prethodnici. Dame i gospodo, ja čujem ovde rešavanje predmeta kada je u pitanju upis nepokretnosti u javni registar. Pa stalno govorite da li smo mi peti ili 105. u Evropi. To je pitanje, ako uzmete statistiku, pa da vidite koliko ima nerešenih predmeta po godinama, ne koliko je rešeno, nego koliko ima nerešeno u prvom stepenu, a koliko ima u drugom stepenu nerešeno i da li ima predmeta koji su pred organom uprave i po pet do 10 godina, a da nisu rešeni. Dame i gospodo, ja sam bio postavio jedno poslaničko pitanje pre nekoliko godina, koliko ima u drugom stepenu nerešenih predmeta iz katastra. Vaš ministar, gospođa Mihajlović, držala je 33.000 predmeta u drugom stepenu u fioci i nije ih rešavala, a mnogi građani su trpeli posledice materijalne zbog toga što Služba za katastar i ministarstvo nadležno nije bilo efikasno i nije bilo celishodno i naravno naneta je šteta velika građanima Republike Srbije. Dame i gospodo, ja bih samo ukazao, prvi podaci o zemljištu u Srbiji datiraju iz perioda srpske srednjovekovne države. Ovi podaci su upisivani u katastar, kao što su mnoge povelje, sačuvane su u manastirima, predstavljajući veoma značajne dokumente o razvoju države Republike Srbije. Kao prvi upis u južnoj srpskoj pokrajini postojala je „Prizrenska tapija“. Osim toga, za vreme vladavine cara Dušana od 1346. do 1355. godine vođena je evidencija o državnom zemljištu na teritoriji stare Srbije. Posle donošenja prvog srpskog Ustava 1835. godine, na Spasovdanskoj skupštini održanoj 1837. godine u Kragujevcu srpski knjaz Miloš Obrenović pokrenuo je pitanje premera i klasiranja zemljišta, pa se 1837. godina može označiti kao početak razvoja geodetske delatnosti u Republici Srbiji. Dame i gospodo, prvi propisi koji se odnose na katastar doneti su krajem 1855. godine. Predvideli su osnovne geodetske radove i podloge, prikupljanje podataka i evidencija katastra i zemljišta u Srbiji. Ti propisi su kasnije menjani sve do 1930. i 1935. godine. Međutim, posle Drugog svetskog rata nije se mnogo obraćala pažnja na katastar u Republici Srbiji, a mogu da vam kažem da je Srbija imala u jednom delu austrougarsku knjigu zemljišnu, pa je perfekcija apsolutne tačnosti bila u zemljišnoj knjizi. E, tamo su podaci unošeni i nisu mogli lako da se falsifikuju, kao što se sada falsifikuju u katastru. A mnogi treba da završe u zatvoru, a neki su pre neku godinu bili u Pančevu u zatvoru zbog toga što su vršili falsifikate određenih predmeta. Naravno, šta treba činiti? Treba reforma katastra u Srbiji. Postavlja se opravdano pitanje – koja je svrha donošenja predloženog zakona, ako imate, gospodo, u vidu činjenicu da se za dve, tri godine menja pet puta Zakon o katastru? Osim toga, želeo bih da ukažem, gospodo narodni poslanici, ne znam koliko ste vi vični da se vi sada koristite elektronikom kada je u pitanju katastar. Dakle, treba da ostvare svoje pravo građani u postupku pred službom za katastar, nije niti tehnički opremljena, niti poseduje tehničko znanje za rukovanje električnim sandučetom, što praktično onemogućava ostvarivanje prava tih građana, koji čak i bez elektronskog sandučeta svoja prava sada ne mogu da ostvare, pa treba samo da se ode u službe za katastar nepokretnosti. Trideset pet godina sam advokat. Odlazio sam za 35 godina redovno u katastar, nikad gore stanje u katastru nije bilo. Izvolite, odite ujutru u Službu za katastar nepokretnosti, od 50 do 150 videćete da čekaju na red, ne mogu da ostvare svoja prava, neki padaju u nesvest, ne mogu da dočekaju da budu primljeni. Pravna služba u katastru je ravna nuli, ravna nuli. To je bahata služba postala kako je zemljišna knjiga prešla kod njih. Oni su birokrate, oni ne primaju ljude u vreme kada bi trebalo da ih primaju, njihovo radno vreme nije u skladu sa zakonom državnih organa, oni određuju radno vreme da li će da rade od devet ili 10, pa do jedan ili dva. Međutim, njihovo radno vreme mora da se utvrdi i da rade kao što rade drugi državni organi. Kriminala u toj oblasti ima puno. Vi morate smeniti direktora Geodetskog zavoda Srbije. On je taj koji treba da leti odatle i neki šefovi službi za katastar nepokretnosti, jer oni odgovaraju za rad katastara i radnika koji u katastru rade. To je ono, kolega iz Krupnja je malopre govorio o nekim stvarima, što sam u svakom slučaju dobro razumeo i dobro je ukazao na neke stvari. Međutim, gospodo, kada mi govorimo o tome da menjamo zakon, što ga menjamo, što ga donosimo ako ćemo ga menjati za tri meseca, imali smo u prošlosti šta su radile demokrate. Demokrate su donosile zakon, međutim, menjali su ga, a još nije bio ni primenjen. Dame i gospodo, kada su u pitanju tajkuni, tajkuni su na hiljade hektara pašnjaka sela preorali, a katastar im pomogao da se izvrši promena namene, pa su mnoga sela ostala bez pašnjaka i njima je to pravo, dame i gospodo, uskraćeno. Postavio sam poslaničko pitanje kada je u pitanju poljoprivredno zemljište u državnoj svojini o čemu državni katastar treba da vodi računa. Međutim, uprava u Ministarstvu za poljoprivredu krije podatke i ne želi da odgovori, jer znam kad bi dali odgovore na 31 pitanje koje sam postavio da bi se našli neki u zatvoru. Ne daju odgovor, tri puta urgiram. A zašto? Prikrivaju kome je dato državno poljoprivredno zemljište, ko koristi bez osnova, ko koristi državno zemljište, a ne plaća državi. Zašto se državno zemljište daje pojedinim tajkunima i lopinama, džukelama, koji su opljačkali Srbiju, njima se daje bez ikakvih prepreka, ali građani zašta se zalaže SRS, da se prioritet i pravo prečeg zakupa mora omogućiti individualnim poljoprivrednim proizvođačima ako želimo da nam omladina i mladi ljudi ostanu u ovoj državi i da se bave poljoprivredom, a ima ih takvih. Dame i gospodo, ovo pitanje koje je predloženo za rešavanje predmeta u roku od pet dana, elektronskim putem što se zakazuje. A šta ćemo da radimo sa onim predmetima koji se predaju neposredno uz podnesak, isprava se dostavlja katastru uz podnesak i drugačije se rešava, a za nju nema roka kad će da bude rešen taj predmet. Ako stranka ima ugovor o poklonu, ima ugovor o kupoprodaji, ima rešenje o nasleđivanju, ima da ga uknjiži u istom roku kao što vi predlažete pet dana. Sve što je dobro treba podržati. Ali, mi ne vidimo razlog opravdan da se za ovakvo kratko vreme mora menjati zakon, a sa druge strane ja bih bio obradovan i srećan, gospodo iz vladajuće koalicije, da ste predložili da se menja Zakonik o krivičnom postupku. Sistemski zakon usled čega građani Srbije trpe strašne štete. Ukinuta su mnoga prava građanima, jer ne mogu više građani da preuzmu gonjenje kriminalaca koji vrše krivična dela, a javni tužioci odbacuju krivične prijave, a vi nemate pravo da preuzmete krivično gonjenje. Kako je prešla tužilačka istraga? Mi imamo kriminal u oblasti tužilačke organizacije, jer smo sada dozvolili da se sada može između advokata i stranke i tužioca zaključiti sporazum i odložiti kazna i da plati 50 hiljada dinara u neki fond humanitarni i da ne ode u zatvor pet godina, a ljudi govore da ima podataka da se po godini dana uzima i pet hiljada evra. E, pozdraviću gospodo iz vladajuće koalicije da predložite izmenu Zakonika o krivičnom postupku. Zahvaljujem.
Reč ima Katarina Rakić, predlagač. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Ja ću danas ovde odgovoriti samo na one primedbe koje se odnose na zakon koji sam i predložila, za to sam i ovlašćena, a što se tiče svih drugih zakona i predloga zakona i o inicijativama za nove zakone, o tome ne mogu da govorim niti sam ovlašćena, niti je ti danas tema dnevnog reda. Svakako ću ponoviti nešto što sam danas više puta rekla, ali nije zgoreg ponovo, pošto će to svakako biti i odgovor na vaša pitanja, ali u jednom se moramo složiti. Prvo ste rekli haos je u katastru, gužve su, red je. Tu apsolutno ne mogu ništa da vam osporim. Tako je kako je. To da li je sad gore nego ikad, to je sad subjektivno, ali opet kažem, slažem se sa vama da je haos, ali zašto onda stoji pitanje – pa, šta će vam onda zakon? Pa, upravo to da pokušamo taj haos da sredimo. Ja ću vas vratiti samo na ono o čemu sam govorila prilikom samog predlaganja zakona, obrazlaganja u početku, a to je da se ti redovi i gužve u katastru danas stvaraju zbog toga što je loša dostava samih rešenja. Znači, imate situaciju da sada, i godinama unazad, znači od 2009. godine, rešenja dolaze na kućnu adresu i vraćaju se u poštu na 24 časa. Znači, ljudi uglavnom nemaju vremena, niti su u mogućnosti da u roku od 24 odu do pošte, a danas poštu imate, rekla sam u svakom malo većem selu. Katastre nemate, a često vodite postupak pred katastrom koji možda i nije u vašem gradu. A, šta se dešava sa rešenjem danas, juče, pre 10 godina? Znači, 10 godina je zakon po kome se to stvara samo je možda danas veći broj predmeta, pa se čini da je gužva veća . Znači, posle tih 24 časa, rešenje iz pošte se vraća nazad u katastar. I, šta vi sad imate? Imate situaciju da je čovek dobio obaveštenje da je njegov predmet gotov. On odlazi u poštu i kaže - ne, mi smo vam vratili i katastar. On odlazi u katastar, a u katastru mu kažu - vaše rešenje još nije stiglo nazad iz pošte. Govorim o tome, jer ovakvih je 90% slučajeva. Retko ko od građana Srbije preuzme svoje rešenje u pošti, kojih kao što sam već rekla, imam mnogo više nego katastara. Ovim predlogom koji smo danas dali jeste da to rešenje u pošti stoji 15 dana. Znači, slažete se, neće morati građani da odlaze u katastar, da stvaraju redove. Druga stvar, ljudi u pošti kada im izdaju rešenje, oni nemaju veze sa tim rešenjem. Tako da građani, ukoliko su nezadovoljni samim tekstom rešenja, neće moći da stvaraju niti gužve niti haos u samoj pošti, jer rešenje se ne tiče njih. Druga stvar, što se tiče katastra, lepo sam navela na početku to da je sam broj zaposlenih u katastru nedovoljan, a iz moje priče možete videti da ukoliko je čovek otišao po rešenje i ono se još nije vratilo iz pošte u katastar, on mora doći i sutra i prekosutra i svaki dan dolaziti po svoje rešenje, a često se u katastrima dešava to da ljudi imaju samo po dva sata za prijem stranaka. On će primati istu osobu tri, četiri puta zato što će se čovek vraćati po svoje rešenje koje ne zna ni gde je. Tako da smatram da je ovo i po prvi put se predlaže ovako nešto, znači, izmenama koje su bile 2018/2019. godine, odnosno 2019. godine pošto je 2018. godine donet zakon, nisu bile ove. Ne znam zašto imate problem sa nečim što zaista mislim da će unaprediti sistem. Opet ste imali primedbu na direktora katastra. Opet kažem, svaka čast čoveku kako uspeva da jedan toliki sistem sa tako malo radnika drži pod kontrolom. Vi ukoliko sumnjate u bilo kakve kriminalne radnje njega, bilo koga od zaposlenih, dajte pomozite nam da znamo i mi, nemojte rekla-kazala samo crno na belo, napišite, pomoći ćete i nama, pomoći ćete i građanima Srbije. Apsolutno se slažem sa tim. Što se tiče, malo pre sam pomenula transparentnost, znači, Srbija je peta u svetu, prva u Evropi po transparentnosti podataka koji se nalaze u katastru. Eto, tako da, ne znam da li sam nešto izostavila, a kažem neću komentarisati zakone koji danas nisu na dnevnom redu, na koje ste se vi nadovezali u duhu vaše borbe za priču, gospodina koje je bio vaš ovlašćeni predstavnik grupe. Tako da lično smatram da svi ovi predlozi koji se danas nalaze na dnevnom redu svakako doprinose smanjenju haosa za koji smo se zajedno složili da postoji u katastru, ali ono gde je razlika između vas i nas, jeste, da mi pokušavamo taj haos da rešimo, a vi govorite o tome i govorite da rešenja koja još nisu počela da se primenjuju su loša. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Pravo na repliku, narodni poslanik, Petar Jojić. Izvolite.
Gospođo Rakić, što vi ovde ne predvideste kazne za one koji ne obavljaju savesno, odgovorno svoje dužnosti, ali ne ovo kao što se predlaže, što postoji u zakonu? Zašto niste učinili odgovornim one koji rade u katastru? Nemaju odgovornost. Vi što pričate priče paušalno za one ljude koji ne znaju šta je katastar i one ljude koji ne znaju pre svega, nisu u praksi. Ja ovde mogu da cenim ovde ljude za pravnim fakultetima, mogu da cenim ovde ljude sa iskustvom iz oblasti advokature, Neđu Jovanovića, gospodina Komlenskog, koji vam mogu reći da su problemi u katastru nagomilali se do te mere da moraju biti rešeni. Kod vas je veliki propust što ne učinimo odgovornim, oni nemaju odgovornosti, njih niko ne poziva na odgovornost. Smenite pet starešina, Službi za katastar nepokretnosti, izvršite analizu, pošaljite kontrolu, inspekciju, pa onda ćete videti da li vam je direktor ta prava violina, kućni ljubimac vaš. E, onda ćete videti da li on odgovara svom zadatku i državi, a država traži od njega da bude odgovoran i da država bude zaštićena i da se onemogući kriminal, lopovluk i javašluk. E, kad to budete uradili, donesite zakon, preduzmite mere, imate inspekcijske službe, imate nadzor, dajte statistiku, dajte analitiku i građanima saopštite. Ali, nemojte, molim vas, ja uvažavam sve ovo što ste vi i predložili ovaj predlog zakona, to uvažavam, samo kažem, kada su u pitanju zabeležbe neke, međutim, u ostalom delu vi niste imali potrebe za tim, apsolutno. Prema tome, gospođo Rakić, vi niste na terenu. (Predsedavajući: Zahvaljujem.) Vi niste u Katastru provodili dane i mesece kao što su mnogi, kao što je nisam tamo gde su doktori medicine.
Zahvaljujem. Reč ima predlagač, narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Jesam dragi kolega provodila i dane u Katastru i pokušavala da rešim probleme i verujte mi da znam dobro o čemu govorim, da uopšte ne govorim napamet. Što se tiče kaznenih odredbi, prva sam bila za to da se uvedu krivične odredbe i na svim radnim grupama, svi članovi će vam potvrditi da sam se uvek borila za što kraće rokove i što veće kazne, da kazna, pogotovo ljudima u Katastru koja bude propisana, tačnije koja je propisana zakonom ne bude motivacija. Možete pogledati u ostalom tekstu zakona, kazne su maksimalne. Tu uopšte nemamo dilemu. Zato vas i pozivam sve vreme, dajte, ako imate nešto konkretno prijavite. Nemojte da ovde govorimo o tome „rekao mi jedan čovek“. Molim vas, znači, ja sam prva za to da sve… zato što pokušavamo da izgradimo sistem. Druga stvar koju ste malo pre pomenuli, a to se odnosi na to da Ministarstvo nije htelo da rešava problem koji se desio na drugom stepenu. Grešite. To sam isto malo pre, u prvoj uvodnoj diskusiji govorila. Znači, što se tiče drugog stepena, kada smo pokušali 2016. godine da stanemo tom problemu na kraj, došli smo do toga da smo imali čak i predloge da se drugi stepen ukine. Znači da ne postoji dvostepenost, nego da se na žalbe Katastra odmah ide na sud. Znate da to u prvom postupku nije dozvoljeno, da svako upravno rešenje mora imati dvostepenost i onda je rešeno da se napravi presek. Oni predmeti koji su predati od ko zna kada, zato što znate i sami da se problem drugog stepena nije dogodio ni danas ni juče, ni 2016. godine, znači 26.500 predmeta koji su se našli tog 1.1.2016. godine, u tada Ministarstvu, prebačeni su na drugi stepen Katastra i oformljen je tim koji se bavio isključivo rešavanjem problema, odnosno donošenjem rešenja tih predmeta, do 2016. godine i svi ti problemi su rešeni do 2018. godine, više nemamo nijedan zaostao predmet na drugom stepenu i to je možda informacija koju nemate, ostala vam je ona informacija haosa i nerešenih stvari, ali nemate informaciju da su ljudi rešili 26.500 predmeta, zaostalih ko zna od kada, pa do 2016. godine. Tih predmeta na drugom stepenu više nema. Šta smo takođe tada uradili? Uveli smo jednu odredbu koja je rekla da rok za rešavanje predmeta na drugom stepenu iznosi 45 dana. Takođe, da drugi stepen u ponovljenoj tužbi odgovara meritorno, što znači da neće se više vraćati predmeti po sto puta, kako je to bilo ranije, neće se nagomilavati predmeti, a sa druge strane nemamo onih zaostalih predmeta koji su tu sto godina. Ovo smatram jednim ogromnim plusom, ne možete reći da se niko nije bavio. Ne da se niko nije bavio, nego je rešeno nešto čime se niko nije bavio decenijama. Eto, mislim da sam malo pomogla da vam bude jasnije.
Pravo na repliku, narodni poslanik Petar Jojić.
Gospođo Rakić, ja očekujem da će vas profesor dr. Aleksandar Martinović naučiti šta je upravni postupak i šta se rešava u prvom, kada se rešava u prvom, a kada se rešava u drugom stepenu. Gospođo Rakić, možete li vi da nam kažete, koliko ima predmeta nerešenih u legalizaciji, ali dajte brojku, po opštinama i po službama katastarskim. Drugo, koliko ima nerešenih predmeta pri ozakonjenju. Koliko ima predmeta nerešenih u drugom stepenu po katastarskim službama i regionima? Te podatke treba da iznesete zbog javnosti. Ne sporim, jer su radikali svojevremeno ukazali na kriminalno ponašanje prethodnika, pre vas, koji su zapostavili bili rešavanje upravnog postupka u pogledu drugog stepena u rešavanju, po žalbi građana. Sa druge strane, vi ne možete oduzeti pravo građaninu da izjavi žalbu u drugom stepenu, Ustav Republike Srbije u članu 36. predviđa, da svako ima pravo žalbe ili prigovor na odluku kojom se rešava o njegovom pravu itd. Dakle, stalno izbegavate da iznesete podatak, šta je sa Kaluđericom, molim vas, da li možete gospođo Rakić da nam kažete koliko ima predmeta koji nisu rešeni, ovo što sam pomenuo, da ne ponavljam. Legalizacija i ozakonjenje. Drugo, možete li da kažete koje je radno vreme katastra? Stranke se ne primaju kao što se primaju kod drugih državnih organa. Tamo vlada birokratija, vi tu birokratiju nemojte braniti. Šteti, Naprednoj stranci. Ako budete branili birokratiju u Katastru, verujte mi.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne Skupštine, obaveštavam vas da će Narodna Skupština danas raditi i posle 18 sati, zbog potrebe da Narodna Skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima predlagač, narodni poslanik Katarina Rakić.
Meni je žao, mi kao da se ne čujemo. Ja jedno kažem, a vi ponovite za mnom, ali kao da ja to nisam rekla. Ja ne znam kako ste vi razumeli iz mog govora da sam ja rekla da ne postoji drugi stepen. Ja to nijednog trenutka nisam rekla. Evo ponavljam, po treći put danas, a predlog 2016. godine, jedan od predloga je bio da se ukine, međutim Zakon o upravnom postupku to ne dozvoljava. Mora postojati dvostepenost i svi predmeti su prebačeni u RGZ, drugi stepen, koji postoji i dan danas, koji je oduvek postojao. Ne znam zašto tu imamo dilemu i zašto ste malopre izgovorili da sam nešto rekla što ne stoji, možete izvaditi stenografske beleške i to po drugi put danas govorim, ali sve u prilog tome da se ti problemi, tih zaostalih predmeta, da se problem tog haosa rešava. Evo još jednom ću ponoviti, naravno da postoji drugi stepen, uvek će postojati, ali ono što jeste promenjeno, to svakako ide i u prilog građanima Srbije, da ne možete ulagati žalbu drugom stepenu beskonačno puno puta, samo dva puta, posle toga se ide na sud. To je meritorno rešenje na koje Katastar u drugom stepenu, i ranije imao pravo, da odgovori meritorno. Može i iz prvog puta da odgovori meritorno, ukoliko smatra da je na prvom stepenu totalno pogrešno doneta tužba. Tako da, u principu kolega, ja ne znam da li vi mene ne čujete do tamo ili o čemu se radi, ali zaista govorite nešto što nisam izrekla. Što se tiče predmeta na prvom stepenu, po gradovima Srbije to možete dobiti, uputite zahtev Odboru i mi ćemo RGZ dostaviti, i to su takođe transparentni podaci, ja ne znam da li oni to možda imaju već objavljeno na sajtu, jer sam rekla, služba radi transparentno, znači to ne može biti zbirni podatak. Takav podatak se dobija po gradovima u Srbiji i po tome šta vas konkretno zanima. Kada govorite, samo vas nisam razumela, ozakonjenje i legalizacija, da li mislite na rešenja ili uknjižbu tih objekata, pošto rešenja ne donosi Katastar, samo da vam ponovim. Katastar samo evidentira rešenja koje je neki drugi organ doneo. Tako da, ukoliko vas to zanima, mi kao Odbor možemo precizno u svakom gradu, svakoj opštini u Srbiji, dati vam, jer to nije podataka koji je ijednog trenutka tajna. Hvala.
Sada određujem redovnu pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.05 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Reč ima dr Milovan Krivokapić. Izvolite.
Hvala predsedavajući, poštovane koleginice i kolege. Danas ću reći par reči o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Pre nego što krenem sa diskusijom, vezano za izmene i dopune Zakona o planiranju i izradi moram da kažem da je Zakon o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova koji je donet 2018. godine definitivno bio prekretnica u reformi katastra i pojednostavljenju same procedure upisa u katastar, što svakako ima za rezultat, između ostalog i privlačenje investicija u našu zemlju. Dakle, od donošenja navedenog zakona protekloj je dovoljno vremena da se prethodne zakonske odredbe testiraju u praksi i da se izvede zaključak o tome u kom smeru treba dalje vršiti izmene i dopune, što smo učinili i evo sada činimo isto kako bi se određeni koncepti zakona dodatno definisali, unapredili, odnosno popravili i predvidela nova rešenja. Opšti je stav da postupak upisa u katastar nepokretnosti svakako mnogo bolje funkcioniše nego pre reforme, ali kako se neka rešenja u samom zakonu nisu u praksi pokazala kao optimalna, naravno da ćemo doneti izmene i dopune u cilju prevazilaženja nastalih problema. Srpska napredna stranaka nikada nije bežala od problema i odgovornosti i svesni smo da status kvo ne dovodi do rešenja problema, niti do postizanja željenih ciljeva. S obzirom da se uočeni nedostaci u praksi mogu ispraviti samo zakonskim rešenjima, svakako da je jedini način usvajanja izmena ovog zakona. Cilj ovog zakona je ubrzanje postupka upisa u katastar nepokretnosti, kao i povećanje pravne sigurnosti stranaka u postupku upisa u katastar. Srbija je sada zahvaljujući, pre svega, predsedniku Aleksandru Vučiću, koji ulaže ogroman rad i energiju, zemlja koja ima ne samo stabilnu političku situaciju, već ima i stabilan budžet i zato se već uveliko pripremamo za velike infrastrukturne projekte. Imajući u vidu da srpsko tržište poslednjih godina beleži trend rasta i da sektor građevine beleži značajno veći udeo u BDP u Srbiji, naš zadatak je da sve to ispratimo zakonima i stvorimo preduslove za još veće i značajnije investicije. U dosadašnjoj praksi uočeni problemi u primeni ovog zakona su se odnosili na dostavljanje rešenja i drugih akata donetih u postupku upisa u katastar, stoga je i bila potrebna sistemska izmena kroz izmene i dopune postojećeg zakona, a koja će za cilj imati uređivanje postupka dostave što će znatno ubrzati postupak upisa u katastar jer će strankama rešenje o upisu biti lakše dostupno i transparentnije. Dakle, više neće biti problema oko utvrđivanja dana kada rešenje postaje konačno što je preduslov da se uzme u postupak sledeći predmet koji se odnosi na istu nepokretnost. Priliv investicija pored ekonomskog značaja ukazuje i na to da zemlja ima određene perfomanse i perspektivu. Na žalost za vreme Vlade koju je vodila DS privreda Srbije je razorena i zemlja uništena, građani su ostajali bez posla, bez hleba, bez nade i perspektive. Mnogo se radilo prethodni godina i svesni smo da naša država ne može biti odmah bogatija, ali svakako može biti uređenija i pravednija i u tom cilju se i donose novi zakoni i izmene dopune postojećih. Kako su za Srbiju investicije osnov privrednog rasta, tehnološkog napretka, konkurentnosti, izvoza, zaposlenosti i prihoda siguran sam da će predložena rešenja imati neposredan pozitivan efekat na investitore, privredna društva, preduzetnike, kao i na državne organe Republike Srbije. Sagledavajući sveobuhvatne efekte ovog zakona SNS će glasati za njega. Hvala.
Hvala, doktore Krivokapiću. Sada reč ima narodni poslanik Sreto Perić. Gospodine Periću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Rakić, naše polazne osnove se razlikuju od vaših i vama je dozvoljeno, svakako da hvalite i do sada zakonska rešenja, kao i ono što predlažete izmene i dopune. Mislim da se niste razumeli sa ovlašćenim predstavnikom SRS. Nije osporeno vaše pravo kao narodnog poslanika da podnesete predloge izmena i dopuna ovog zakona, nego smo mi govorili o jednom različitom tretmanu i odnosu ovog doma prema građanima Srbije. O tome ću ja da kažem nešto kasnije. Ovo ne kažem da neće dovesti do nekih promena koje će možda imati i direktne koristi za građane Srbije. Ako ništa drugo vi to favorizujete i kažete čak da se ovde pokušava osnažiti načelo efikasnosti i ekonomičnosti. Ne treba robovati tim principima i tim načelima ako suština i sadržaj onog što ćemo imati sa ovim predlogom zakona nezadovoljava potrebe građana Srbije, odnosno ne rešava nagomilane probleme. Potpuno sam siguran da ovakve izmene i dopune zakona ne mogu da reše brojne probleme koji stoje pred građanima Srbije, a i pred Republičkim geodetskim zavodom. Kolega Matić je istakao da je mali broj ljudi postavio jednu dilemu kada je izneo tačan broj zaposlenih u Republičkom geodetskom zavodu i rekao da li je to dovoljno, pa je rekao da nije. I tu postoje određeni problemi. Ono što vi nazivate reformom u Republičkom geodetskom zavodu, a to je jedna posebna organizacija Republike Srbije koja vrši državne poslove, ako to ima na tom nivou problema sa brojem zaposlenih, a šta mislite kakva je situacija u nekim manjim opštinama? Ranije su neke službe imale 11, 12, 13, 15 zaposlenih, a sada to ide na jedan, dva ili tri. Mi smo malo gledali unutrašnju organizaciju tog Republičkog geodetskog zavoda i videli smo da tu postoji šest sektora, naravno, sa različitim obavezama, odeljenja, službe za katastar nepokretnosti. Tu možda jeste najveći problem. Službe su sada zadržale mesta koja imaju status gradova, dok se u manjim opštinama to spustilo na nivo odseka, grupe, a najavljuje se da će to biti šalteri. Šalteri u kojima, otprilike, po organizaciji, po hijerarhiji se kaže zaposlenima tamo da njima nije dozvoljeno da primaju stranke. Tu će se onda pojaviti određeni problemi. Mogu da vam govorim najmanje o deset mesta u Srbiji u kojima posle radnog vremena, isteka radnog vremena, u opštinama, u sudovima, u domovima zdravlja, nemate više nikog da vidite ili veoma mali broj tih građana. O tome mora da se vodi računa i ova Vlada mora to da podigne na nivo strategije, na nivo načela ili principa, šta hoće sa malim sredinama. Već neke državne institucije u manjim mestima ne postoje. Imali smo reorganizaciju pravosuđa, to je bilo 2009. godine i nadalje, i možete vi kasnije da kažete, mi sada možemo da govorimo samo o ovom zakonu koji je na dnevnom redu i vi ste tu u pravu, ali mi moramo da govorimo o životima građana koji su i onda, i danas i sutra i za vekove treba da ostanu tamo gde sada jesu. Neke mere koje će posle Vlada da preduzima, ako sad napravimo pogrešan izbor, kod lečenja neke vrste bolesti, neće dati nikakve efekte, a trošak ćemo mi imati. I šta može često da se zameri zaposlenim u katastru? Zato što je bilo od ranije puno nagomilanih nerešenih problema ili predmeta i oni sad počinju da ih rešavaju. Što bi se reklo kolokvijalno, ne dižu glavu sa tog predmeta. Ali, korisnik, građanin koji je imao potrebu da dođe u katastar, nije rešen njegov problem. On ne vidi onih osam sati efektno provedenih ili možda sedam i po ili sedam, gde zaista nema šta da se zameri zaposlenom, on vidi da njegov problem nije rešen. Ovo govorim o boljim primerima, o pozitivnijim primerima. Ima sigurno i onih primera koji ne rade svoj posao onako kako bi trebali i nemaju ni zrno odgovornosti. Znate da u katastru sad postoji obaveza za zaposlene da se evidentiraju da su tu, a nije merljiv rezultat rada. Onda se destimulišu oni koji su i stručni i spremni i žele da menjaju neke stvari. Mi smo ovde kao epohalno otkriće ovog Predloga zakona rekli da više ne može da se desi da stranka ide dva puta, pokušano da mu se uruči neko pismeno, rešenje, pa on nije bio kući, pa se vratilo u poštu, pa je onda on bio dužan u roku od 24 sata da se javi tamo da bi to preuzeo. Ko je to izmislio? Jel to božija neka volja, božiji princip? Nije. Nekim aktom regulisano? Pa, to je bilo potpuno besmisleno. Kao što sad ima smisla taj rok produžiti na jedan razuman. I inače rokovi treba da budu razumni. E, sad, razumni rokovi u Srbiji sadrže i objektivno i subjektivno. Za mene može da bude razumno da neku stazu pretrčim u nekom vremenu, za kolegu Mirčića treba manje ili više, to je sad nešto o čemu može da se vodi polemika šta je razumno, koji je novac tamo i zbog čega možda treba trčati. Ovde ne govorim o tome na takav način, nego zaista mi želimo da damo jedan doprinos kvalitetu ove rasprave, sa željom da građani Srbije osete neki boljitak. Svakog građanina, a i mene kao narodnog poslanika, predstavnika građana Srbije, jeste pogodilo malo kad vi kažete - e, treba vama 126, da bi vi mogli neki svoj predlog da stavite na dnevni red. Pa, pokažite dobru volju, ali ne prema poslanicima SRS, nego prema građanima Srbije. Vi dobro znate da smo mi imali jedan drugi zakon, ne bih sad uopšte ni da pominjem o kojem se radi, jer je želja naša bila da se to reši na takav način, jedan drugi zakon na osnovu takođe određenog broja prikupljenih potpisa, ušao u proceduru, pa se i nazivao nekim imenima. Kao diplomirani pravnik nisam pristalica da zakoni imaju neka lična imena, jer to je potpuno nepotrebno i to sad nije ni bitno. Nije zakon ni ušao u pravni sistem Republike Srbije sa tim nazivom, ali ovaj predlog SRS da se pristupi izmenama Zakona o obezbeđenju i izvršenju je morao ovde da bude prihvaćen kao predlog, a kasnije, da li bi on naišao na 126 narodnih poslanika, podršku od 126 poslanika ili ne, to je drugo pitanje. Još jedna stvar, da građani Srbije znaju šta ih može vrlo lako snaći, kažete vi ovde - ne mora da ide čak u katastar, u obrazloženju doduše, već da sve poslove u vezi sa upisom prava na nepokretnosti završava odlaskom kod javnih beležnika. E, to je sjajno, koleginice. Kod javnih beležnika to vam je nekako u rangu i izvršitelja. To ne kažem ja, to kažu građani Srbije i sasvim su u pravu kad to kažu. A znate zbog čega su u pravu - zbog taksi ili zbog naknada koju oni moraju da uplate. Još uvek je ono što građanin treba da plati kod državnih organa jeftinije, ja bih rekao, nekako ekonomičnije, nego što je to kod ovih organa koji su odrođeni od sistema pravosuđa u Srbiji. Ja o tome govorim vrlo često. Jednom će verovatno biti sluha da se to shvati, da mi menjamo naš pravni sistem. Raduje me što je kolega Komlenski, eto ga tu ispred vas, rekao da bi trebalo da preispitamo i mrežu sudova i kad se pozivate na "Duing biznis listu", znači to je neki ekonomski uspeh, Međunarodna banka je rekla, odnosno Svetska banka, i pravi neki redosled od jedan do 190 i imaju neka pitanja koja treba rešiti, pa oni na osnovu toga to i ocenjuju. Ali, ovde treba da imamo u vidu da se ne odvija život, da me ne shvate pogrešno građani koji žive u ovih nekoliko velikih mesta koje ću spomenuti, Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, ne odvija se život u Srbiji samo u tim mestima, građani Srbije žive i u Varni i u Ljuticama i u Crnči i u Vrhpolju i u mnogim drugim mestima. Treba voditi računa i o njima. Rekli ste da ste otvoreni za saradnju, da vi to hoćete da uradite, da tu nema nikakvih problema, da ćemo menjati u hodu zakonske propise. Zakoni su ozbiljna stvar. Rekli ste – podržavam, da ste napravili analizu efekata posle sprovođenja određenog zakona. To uvek moramo da imamo na umu. Zakon je nešto što mi donosimo, što narodni poslanici donose i što je moguće… ali treba uvek sagledati kakve posledice bilo koji zakon, pre nego što ga izglasamo ovde, kakve posledice ima za građane Srbije, imaju smisla i građani podržavaju samo ono što dovodi do određenog napretka i ono što stvara bolje uslove za njihov život. Hvala vam.
Hvala, kolega Periću. Reč ima Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Zahvaljujem se i vama, gospodine Periću. Dosta stvari o kojima ste govorili govorimo upravo u istom pravcu, u istom smeru, a kao da se ne razumemo. Što se tiče prvo što ste spomenuli, a odnosi se na sistem ekonomičnosti i efikasnosti, rekli ste da ne treba se uvek ići ka nečemu da bude što brže i efikasnije ako to menja suštinu. Ono što je predloženo ovom izmenom i dopunom zakona jeste samo put kojim će se određeno rešenje dostaviti građanima. Znači, ne menja se suština. Mi rešenje ne menjamo ni jednim članom zakona. Menjamo put kojim će građani… Znači, to je taj deo efikasnosti i ja smatram upravo to što ste rekli na kraju. Neće građani morati da dolaze u Beograd, recimo, ako im je iz Beograda ili iz katastra nekog grada u Srbiji neće morati po njega da dolazi u Beograd, u Kragujevac, u Novi Sad, nego će im stići u poštu u njegovom mestu, u njegovom selu i biti tu 15 dana. Znači, on neće morati da ide u grad. Znači, upravo radimo ovim Predlogom ono što vi u stvari hoćete, a kao da se ne razumemo. Znači, princip efikasnosti i ekonomičnosti se odnosi samo na dostavu pošte, ne na rešenje. Mi ne možemo uticati na to što u njemu piše, samo možemo uticati na to da pokušamo da smanjimo gužve. Tu se isto slažemo, apsolutno, i tu nema veze da li je neki mali Katastar po Srbiji ili je neki veći centar. Gužve su svuda. Znači, apsolutno tu možemo da se složimo, haos je svuda, gužve su svuda, zaposleni u Katastru su nervozni svuda, malo ih je, ne mogu da stignu da urade. Tu apsolutno nema dileme. Upravo, sve izmene, svaka izmena koja je išla na ovaj zakon upravo ide u prilog tome da se taj haos sredi. Ono što ste pomenuli da neko ima u planu da zatvara katastre, manje centre, to nije tačna informacija, to je proisteklo iz perioda kada je bio štrajk u RGZ-u i tada je potekla ta priča, a ja, evo, moram tako nešto da demantujem. Znači, katastara ionako imamo jako, jako malo, tako da svako zatvaranje bilo kog odeljenja Katastra još bi dovelo u goru situaciju. Tu apsolutno nije ispravna situacija. U prilog tome mogu da kažem da je skoro otvoren u opštini Rakovica šalter Republičkog geodetskog zavoda, tako da ne mogu da se složim sa vama, verovatno vam je ostala ta stara informacija. Takođe ste rekli što ste tiče zaposlenih da se evidentira njihov dolazak i odlazak na posao karticom, a da rezultat nije merljiv. Rezultat je upravo merljiv brojem određenih predmeta. Znači, to je ono što je njihov rezultat, ne može se drugačije meriti, nisu oni mašina, pa da se meri to što urade. Znači, broj predatih predmeta u odnosu na broj predmeta za koja su doneta rešenja, to je taj rezultat. Dobila sam informaciju da po celoj Srbiji, odnosno za čitavu Srbiju postoje rezultati, odnosno koliko je predmeta predato, koliko je predmeta urađeno, sve se nalazi na sajtu Republičkog geodetskog zavoda, tako da u svakom trenutku možete ući u taj podatak i pogledati tačno šta vas interesuje. Zahvaljujem.
Hvala, gospođo Rakić. Pravo na repliku ima Sreto Perić. Izvolite.
To je opšte mesto, kad sam ja govorio o nekim principima kao što su ekonomičnost, efikasnost, a šta se dobija? Upravo posledice ovog Predloga zakona jesu više šminka nego suština. Vi sad hoćete meni da kažete, koleginice, da ja nisam dobro video. Ja sam bio u jednom odseku, mislim da se tako zovu, u jednom odseku i radilo je nekada 13 zaposlenih. Sada sa jednim posuđenim iz drugog odseka ima četvoro. Ljudi daju sve od sebe da izađu u susret građanima, da daju najbolja moguća rešenja i odgovor na zahteve građana Srbije, ali ne vredi, njihova ovlašćenja su smanjena. Nisam im se pojavljivao ja kao nadzor ili neka vrsta revizije, nego sam tačno video šta se meri, šta se boduje, šta je osnovno za njihovu mesečnu zaradu – samo provedeno vreme. Tu nije problem, jer zaista odgovorno rade, ali to ne sme da bude u velikim katastrima, gde sam potpuno siguran da nije opterećenje isto, evo sad da kažem, uslovno, i u Rakovici. U Rakovici i u nekim drugim mestima. Pojaviće se na području grada Beograda, pretpostavljam tamo gde ste vi nekad radili, u Grockoj, da bi rešavali ove probleme koji su prisutni, poznati skoro svakom građaninu Srbije, u Kaluđerici. Tamo će, verovatno, biti potreban mnogo veći broj nego što je to u nekim drugim sredinama, nego na Novom Beogradu. Uslovno govorim ovo, nisam siguran da je ovako. A, mi ćemo da prepisujemo i prihvatamo i usvajamo neke standarde EU, gde su neke stvari na drugačiji način potpuno rešene. Mi imamo problem već sad u zdravstvu, zato što kod nas mora bude jedan lekar, ne znam ni ja, na koji broj pacijenata, kao u nekim drugim državama. Mi ne možemo sva mesta ni u Srbiji da izjednačimo. Mislim da to nije u redu. Nije to pitanje vaše sad kao predlagača ovog zakona, ali kao narodnog poslanika koji podržava ovu Vladu svakako jeste. Moramo na tome da vidimo šta ćemo. Govorio je, ne mogu sad da se setim ko od narodnih poslanika, kad je u pitanju ostavinski postupak, pa koliko tu imamo zloupotreba? Koliko nam dugo to traje? Zloupotrebe u smislu da neko ko bi trebao da bude naslednik, ima nasledno pravo, neće da prijavi adresu na kojoj se nalazi zato što nije u dobrim odnosima sa svojim srodnicima i slično. To su sad otežavajuće okolnosti da profesionalan i stručan čovek to razreši na pravi način. Imamo mnogo zemljišta za koje se ne zna ko su vlasnici, jer se ne sprovodi postupak do kraja.
Hvala, gospodine Periću. Katarina Rakić ima reč. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Žao mi je što čujem da je ovaj Predlog zakona na kome smo, zaista, vredno radili, ne samo ja nego i mnogi stručnjaci. Žao mi je da čujem od vas da su one samo kozmetičke prirode. Tako isto možete reći da su onda izmene i dopune Zakona o planiranju i izgradnji bile isto kozmetičke prirode. Evo, ti zakoni, odnosno sve te izmene zakona dovele su do toga da danas u Srbiji imamo 53.642 gradilišta, da je samo u oktobru prošle godine izdato 2.410 građevinskih dozvola. Znači, to ne mogu nikad biti kozmetički podaci. Statistika je vrlo jasna, podaci koji govore su vrlo jasni, a pored toga možete i sami da se uverite kako napreduju, mislim, možete pogledati sami, evo, bar ulicu kneza Miloša. Prođite, pa ćete se i sami uveriti koliko gradilišta ima. Ono o čemu ste sada govorili nema veze sa Katastrom. Ja ponavljam, Katastar samo evidentira rešenja. Ne donosi Katastar rešenja o ostavini i šta ste već pomenuli. Katastar je registar. Rešenja donosi drugi organ, Katastar ga sprovodi, tako da ovde možda smo malo pobrkali neke termine ili podatke, ali mi je to čudno od vas. Tako da, prosto kažem, žao mi je da na ovakav način govorimo nešto što zaista ima za cilj da pojednostavi i poboljša rad Katastra koji, eto složili smo se svi, da ima jako mali broj radnika, da nedostaju radnici, da ne rade efikasno, da su gužve katastrofalne, predmetni stoje i sada kada imamo jedan predlog zakona koji zaista treba da pomogne u mnogome efikasnosti i da pre svega rastereti te gužve. Koliko, recimo, imate slučajeva da čovek koji dođe po svoje rešenje, koje još nije stiglo, koje se vratilo, recimo, iz pošte u Katastar, još nije stiglo u Katastar i sad imate recimo da čovek tri puta ode do Katastra i da potroši samo pet minuta zaposlenog u Katastru u objašnjavanju gde je njegovo rešenje, a imate danas desetoro takvih. Znači, čovek je proveo samo dva sata zaposlenog u Katastru, samo dva sata objašnjavajući se sa građaninom da ne zna gde je njegovo rešenje, jer njegovo rešenje još nije stiglo nazad od pošte do Katastra. Sada ćemo imati ovakvu situaciju u pošti. Znači, građani prvo neće morati uopšte da dolaze do Katastra jer će njegovo rešenje biti 15 dana u pošti, građani će lepo moći u roku od 15 dana da odu i da ga preuzmu. Samo kad zamislimo i ispričamo čitavu situaciju, vidimo da imamo jedno rešenje koje ne može biti kozmetičke prirode. Hvala.
Hvala, gospođo Rakić. Sreto Perić, izvolite.
Koleginice Rakić, ne uzimate baš najbolje primere za objašnjenje. Vi kažete i ne mogu matematički tu da vam to osporim, kažete ako jedna stranka dođe pa potroši pet minuta da ovaj objasni, dođe takvih deset, to je 50 minuta. Pošta i Katastar i ova Narodna skupština i predsednik Republike su tu zbog građana Srbije, a nije obrnuto. Imaju ovde kolege koje se krste. Ja preporučujem, imaju liturgije nedeljom, imaju i drugi praznici, pa ne bi bilo loše da odu tamo malo da se pomole Bogu. Ovo je mesto gde debatišemo, gde razgovaramo o predlozima zakona, glasamo za njih, tako da to ne treba. Zar neko nema pravo da iznese svoj stav? Ja sam potpuno siguran da stručnije komentarišem, jer moje osnovno zvanje i zanimanje, ovo što jesam sad, a bilo je i pre 30 godina i više od 30 godina, a za neke nisam siguran da je ono kad smo se upoznali, što je bilo njihovo zanimanje i što je danas i još usput da naglasim samo, da ljude koji se obrazuju celog života izuzetno cenim i poštujem. One koji dolaze do tih diploma i do nekakvih akademskih i sličnih zvanja, to je nešto drugo. To mislim da i oni sami treba toga nekad da se postide.
Hvala. Reč ima Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, na početku želim da pohvalim i podržim predlog koleginice Rakić, imajući u vidu da sve ono što je izneto u ovom predlogu zakona, upravo je direktno usmereno na poboljšanju i povećanju kvaliteta postojećeg zakona. Jasno je u toku nepune dve godine, ili koliko je već prošlo, prepoznati su određeni problemi i data su najbolja moguća rešenja u ovom trenutku. Ono što znaju svi u Srbiji, znam i ja, naravno, to je da ne postoji nijedna porodica a da neko iz te porodice nije morao, možda je glupa reč morao, ili da nije odlazio u katastar i da neće u narednom periodu odlaziti. Katastar kao ustanova koja je izuzetno značajna kada je u pitanju ostavina, odnosno nasleđe u Srbiji, znamo svi šta je ostavina i znamo koliko nam je bitno do toga šta smo nasledili, što iz generacije u generaciju prelazi i dolazi do ovog vremena u kome sada živimo. Upravo iz tog razloga ovaj zakon treba da pomogne da ono što radi katastar bude upravo prezentovano, odnosno bude urađeno na najbolji mogući način, najefikasniji, i što je najvažnije, najpogodniji za građane. Svi ovi zakoni, naravno, i ovaj predlog zakona, on svakako je usmeren u samo jednom pravcu, a to je pravac da bude bolje građanima Srbije. To nije zakon EU, nije ni zakon Katarine Rakić, ali je predlog zakona Katarine Rakić, koji će svakako doprineti poboljšanju rada katastra. Ako uzmemo za primer upravo ovo što je koleginica pominjala, a to je situacija da ako dođemo u katastar gde stoji 50 ljudi u redu, da uzmemo pretpostavku da je samo 15 imalo mogućnost, a verovatno je imalo više, imajući u vidu razvoj digitalizacije i elektronske uprave, da je samo 15 ljudi imalo mogućnost da svoj posao obave elektronskim putem, da bi redovi bili, naravno, manji. Ono što očekujemo u narednom periodu to je upravo da u ovom duhu svi poslovi budu razvijani tako da jednog dana jako mali broj ljudi završi na šalterima katastra. Problemi se rešavaju i katastar kao ustanova koja će morati da ide u korak sa vremenom i u korak sa vremenom koji je u ovom trenutku Srbija koja se gradi, Srbija koja na dnevnom nivou povećava svoje kapacitete i Srbija koja, zaista je podatak, ponoviću ga i ja još jednom, 53.642 gradilišta imamo u ovom trenutku u Srbiji, u Srbiji koja je u 2012. godini skoro bila stala, u kojoj nije postojalo, ne da nije bilo gradilišta, nego nije bilo ni planova, a o realizaciji da ne pričamo. Možda, neću da upotrebim reč možda, siguran sam da će ovaj zakon i svi ovi zakoni koji prođu kroz filter ove Skupštine, jednostavno, postići svoj cilj, a cilj je da katastar kao katastar, kao ustanova bude na usluzi građanima i da dobijemo što kvalitetniju, što bržu i što je najbitnije, najpošteniju moguću presudu, odnosno najpošteniji mogući ishod. Jačanje katastra za rezultat dobija jačanje pravde i u interesu pravde podržavam predlog koleginice Rakić. Hvala.
Hvala, kolega Birmančeviću. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite, gospodine Miričiću.
Ono na šta SRS ukazuje je da je malo čudno kako je ova dopuna zakona došla na dnevni red, i to smo izneli, ne iz razloga što je to suprotno Poslovniku, nego iz razloga što u poslednjih nekoliko zasedanja dešavaju se stvari koje u ranijem periodu, u proteklih skoro četiri godine, nije se dešavalo, da pojedinci podnose izmene i dopune zakona i da se to usvaja, kako je ovde objašnjenje, zato što ima 126 poslanika. S druge strane, inicijativa građana Srbije, koja je u velikom broju, mnogo većem nego što to podrazumeva i Poslovnik, ona se ne stavlja na dnevni red. Tu je objašnjenje - kad budete imali 126 poslanika, onda se javite. To je, u stvari, suština sagledavanja demokratije i parlamentarnog života. Dok god ne budeš imao 126, nemaš nikakva prava, kad budeš imao 126, pripadaju ti sva prava, neprikosnovena, i čak suprotnoj strani i da zabranjuješ, da te ne interesuje šta predlaže, šta to ti građani koji nisu glasali za tebe, šta oni misle, baš te boli briga, imaš 126. Samo jedna stvar ne sme da se gubi iz vida, mnogi su imali tu logiku stvari, brzo su završili. Vidite kako su sad maltene u tragovima. Mi smo strpljivi, čekamo, samo vas gledamo kako ignorišete inicijativu oko izvršitelja. Sto hiljada građana potpisalo, podržalo inicijativu, bar da ste pokušali da stavite na dnevni red, ne interesuje vas, a ovde vas interesuje da tim istim građanima rešite i te kako značajan problem, to je uknjižba u katastar njihove imovine, nekretnina. Pa, zar nije maltene u istoj ravni i jedno i drugo i kada je u pitanju uknjižba te imovine i kada je u pitanju očuvanje te imovine? Mi smo svedoci da kada su u pitanju zabeleške, kada je u pitanju status nekretnina, da tu ima svega i svačega. Imate slučajeva, primera gde banke koje daju hipotekarne kredite uzimaju sebi za pravo, protivzakonito, da u katastru prave zabeleške na imovinu koja nije predmet hipotekarnog zaloga. I to je potpuno jasno da se na ovakav način pokušava rešiti taj problem. Ali, sa druge strane, imate situaciju kad ti izvršitelji po nalogu tih banaka izbacuju i invalide i onemoćale i stare i decu. Pa, zar to nije u istoj ravni? Kakva je to razlika između građana kojima je na ovaj ili onaj način eventualno naneta šteta? To svakodnevno gledamo. Mi insistiramo srpski radikali da se raspravlja o tome, da se kaže da su izvršitelji nešto što je parazit na telu, na organizmu čitavog sistema koji funkcioniše u Srbiji. Ali, šta nam to znači kad nemamo 126? Možda će građani da shvate jednog dana da treba da imamo 126, pa da raspravljamo ne samo o ovome zakonu o izvršiteljima, nego i o drugim zakonima. Nije vam to u amanet ostavljeno, pa ćete vi sad u nedogled da imate 126. Ali, raspravljaće se o izvršiteljima, itekako će se raspravljati i moraće se o tome raspravljati u parlamentu, jer ne možemo više da gledamo te muke građana Srbije. To nije dostojno čoveka. To što rade ljudima, to je strašno. Invalidska kolica im oduzimaju da bi nadoknadili deo koji se odnosi na njihove obaveze ili eventualno neku štetu. To je van pameti. U kom to vi svetu živite? Mi raspravljamo ovde o katastru i kažete da je biznis lista jedna od važnih činjenica. Pa, valjda je regulisanje te tzv. divlje gradnje najbitnije u ovoj državi. Pa, tako ste počeli ovaj mandat. Setite se resorni ministar šta je govorio, da će rešiti sve probleme koji su vezani za divlju gradnju. Ovo je jedan od načina da se reši taj problem. Na kom nivou je? Tamo gde ste i počeli, tu je i ostala divlja gradnja. Niste prstom mrdnuli. Imate statistiku i ništa više. Divlja gradnja je najvećim delom proistekla zato što oni koji nemaju, oni koji su siromašniji, morali su, spletom okolnosti, život ih naterao da prave sebi krov nad glavom. Ne mogu da kupe sebi stan. Bave se i oni koji su bogati. Njih ne smete da dirate, ne smete ni da pogledate, a ne da ih dirate. Jeste da pred televizijskim kamerama vi se prsite, vi kažete – mi možemo reći svako ime i ono koje do sada niko nije smeo, ali kad dođe do realizacije niste nešto hrabri. Kada je u pitanju sirotinja, kada je u pitanju ono što je najzastupljenije, kada je u pitanju divlja gradnja i rešavanje stambenog problema, e tu uvek imate rešenje. Tu imate rešenje da im stanete na muku i da im još više povećavate njihov i te kako beznadežni položaj. Mi srpski radikali nemamo ništa protiv borbe protiv korupcije. Mi smo za, ali odlučite jednom da sprečite tu korupciju. Vi gledate u činovnicima da nađete korumpirane ličnosti, pa vama su korumpirane ličnosti u Vladi. Ne smete da pisnete kada su u pitanju članovi Vlade, ne smete da ih pipnete. Imate svedoke, imate dokaze, ćutite. Šta se nadate? Doći će izbori, promeniće se. Neće se ništa promeniti. Promeniće se onog dana kada Srbija shvati da treba neko drugi da ima 126, a ne vi.
Hvala, kolega Mirčiću. Reč ima Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Pažljivo sam slušala gospodina Mirčića i iz svega što je rekao, a izuzetno malo je rekao o samom predlogu zakona koji je danas na dnevnom redu, znači iz toga malo što je rekao, ja sam zaključila da se on slaže sa ovim predlogom i meni je jako drago zbog toga. Sve ono što je rekao i u vezi legalizacije i u vezi izvršitelja i u vezi svega ostalog zaista nema nikakve veze sa predlogom zakona koji je danas na dnevnom redu i ja to ne bih da komentarišem. Ponavljam, pažljivo sam slušala i iz onog malog dela zaključila sam da on podržava ovo što je danas na dnevnom redu i zahvaljujem mu se ne tome.
Hvala, gospođo Rakić. Reč ima Milorad Mirčić. Izvolite.
Sa istim pravom i na isti način želim da uvažavam vaših 126, kako vi i na koji način uvažavate preko 100.000 građana koji su potpisali inicijativu da se u Skupštini raspravlja o izvršiteljima. Nemojte vi da tumačite šta neko podržava. Kad vi budete podržavali da raspravljamo o Zakonu o izvršiteljima, onda ćemo i mi raspravljati o ovom zakonu koji je sad ionako besmislen. Kraj je mandata, potpuno je besmislen. Besmislen u smislu da je hitan, hitnosti, nema nikakve svrhe. Nećete vi to rešiti. Protiv korupcije niste se borili ovih osam godina. Vi ste čoveka koji je do juče bio u pritvoru, u ministarstvu, resornom ministarstvu, na naslovnoj strani kako ga čeka resorni ministar, maltene kao heroj se pojavljuje, osumnjičen za mito, za korupciju, za protivzakonito, eno ga vratio se na posao. Kome vi to pričate? Sa istim pravom i na isti način mi se odnosimo prema vašim predlozima kao što se vi odnosite prema građanima Srbije koji su i glasali za SRS, a pre svega potpisali ovu inicijativu za izvršitelje.
Hvala, kolega Mirčiću. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, slažem se sa pravom svakog narodnog poslanika da predloži zakon i da ga uputi u skupštinsku proceduru. Predviđena je mogućnost da i građani potpisuju predloge zakona. Pričam o predlozima, ali postoji neka procedura u Narodnoj skupštini, a to je, kad je redovno zasedanje, 126 tih poslanika koji će to da stave na dnevni red, a sada smo trenutno u vanrednom zasedanju pa nije potrebno toliko mnogo, 84, sasvim dovoljno da možete da predložite zakon. Skupština radi po unapred utvrđenom dnevnom redu. Znači, ne može većina da vam promeni dnevni red. Ne može. To što se ne sarađuje između poslaničkih grupa opozicije i bivšeg režima, to nije moj problem po tim tehničkim pitanjima. Politički ne morate nikad da sarađujete i razumem vas potpuno zašto to ne biste uradili. Priča čuvena o borbi protiv korupcije, pa se navode neki primeri. Kolege stalno zaboravljaju da postoji pretpostavka nevinosti ali neću sada ja o tome. Borba protiv korupcije ne može da se zasniva na pojedinačnim slučajevima, nego mora da se zasniva na sistemskim rešenjima, da smanjite mogućnost da bilo ko ostvari bilo kakvu koruptivnu radnju. Ne možete uvek da je eliminišete, ali da svedete na jednu meru koja je prihvatljiva za društvo. Ako se budemo bavili pojedinačnim slučajevima, onaj osnovni problem, a to je sistemsko rešenje, nećemo da pronađemo i uvek će korupcija u ovakvom ili onakvom obliku biti dovoljno izražena da bude štetna za čitavo društvo. Čuo sam mnoge diskusije, pa kažu da ne može nama Duing biznis lista da određuje kvalitet života na teritoriji Republike Srbije i da nije ništa to što smo na Duing biznis listi, Srbija je napredovala. Prihvatam to, ali da budu dovoljno iskreni koji su to rekli. Da smo kojim slučajem pali na toj listi, pa ovolika bi im usta bila zašto ste pali. (Aleksandar Šešelj: Kolika?) Ovolika. Toliko biste napadali i Aleksandra Vučića i SNS kako smo to smeli da dozvolimo, ali nije problem. To što ste deveti u svetu, prvi u Evropi, to se ne računa, pa ćemo dalje da banalizujemo stvari oko toga i da pričamo. Zamislite sad ovo, Republički geodetski zavod vodi ostavinski postupak po pitanju nasleđa. Tada sam se prekrstio kada sam to čuo. Ako to pravnik kaže, ja stvarno ne znam kako je došao do tog zaključka. Valjda to radi ostavinski sud, pa ima neka ostavinska rasprava, pa sud donese neko rešenje, da li će neko da bude zadovoljan rešenjem ili neće, ono u nekom trenutku postane pravosnažno i onda ga upisuje u katastar nepokretnosti, tu imovinu, na osnovu presude ili rešenja suda upisuje Republički geodetski zavod. (Narodni poslanici SRS puštaju gusle na mobilnom telefonu.) Oni koji guslaju mogu i da se krste, to je njihov problem, jer očigledno su njihove diskusije takve. Pazite sad ovo, znači, to je bila prva stvar zbog koje sam se prekrstio, a postoji još nekoliko. Sledeća diskusija je bila ovako. Zamislite da postupak pred Republičkim geodetskim zavodom pokreće notar i taj notar je isto u rangu što je privatni izvršitelj, pa nije normalno da to bude i bolje da to radi država, jer će država manje da naplati.
Izvinjavam se, kolega Arsiću. Molim kolege da ugase i da zamolim da obezbedimo kolegi Arsiću da može normalno da se obrati građanima i kolegama. Izvolite.
Ne smeta to.
Ja moram vas da štitim, kolega Arsiću, sedimo jedan pored drugog ovde. Izvolite.
Kolega Marinkoviću, to pokazuje samo domaće vaspitanje, kako su vaspitavani od malena u svojoj porodici. Samo mi je žao njihove dece ako ih tako budu vaspitavali, kao što se sada oni ponašaju. (Narodni poslanici SRS puštaju gusle na mobilnom telefonu.) Imamo tu još jednu da kažem nelogičnost, jer ako hoće roditelj nešto da pokloni detetu, bilo koju nepokretnost koju ima, on to ne može bez dokumenta koji nije overen u skladu sa Zakonom o prepisu…
Kolega Arsiću, izvinite, molim vas. Kolega, molim vas da ugasite telefon. Hvala.
On to ne može da uradi, ukoliko ne postoji dokument koji je overen u skladu sa posebnim zakonom koji to reguliše. Taj dokument overava notar. Znači, bolje je bilo da se overi kod sudskog overivača, koji ne ulazi u suštinu da li je dokument ispravan ili ne, pa ga možda overavate potpuno bespotrebno, jer je pravno ne valjan, i onda morate da idete u Republički katastar nepokretnosti, ponovo da čekate u redu da predate taj dokument da bi vam neko rekao kako nije ispravan i kako ne može da izvrši promet nepokretnosti. Za takva rešenja se oni zalažu kada napadaju ova zakonska rešenja koja postoje. Da ne pričam šta je sve to bilo, još kojih nelogičnosti. Republički geodetski zavod postupa u drugom stepenu u odnosu na rešenja koja izdaju određene jedinice Republičkog geodetskog zavoda i zato ima posebne komisije. Tačno je kada kolege poslanici kažu da se nešto nije ni rešavalo godina. Da li znate zašto? Zato što je uvek morala neka protivusluga da se uradi. Sada ne mora. Rešava se po datumu podnošenja. Nema čak više ni velikog zaostatka, a svi novi predmeti se rešavaju po Zakonu o upravnom postupku u roku od 30 dana. Pa šta je sada tu sporno? Na taj način se rešava sistemska korupcija. Da ne pričam šta je sve bilo u ministarstvu koje je nadležno bilo za vođenje drugostepenih postupaka. Recimo jedno nepoznavanje materije da legalizaciju, izdavanje građevinskih dozvola, rade lokalne samouprave, na osnovu poverenih ovlašćenja koje daje Republika Srbija, ali nadzor vrši nadležno ministarstvo i u drugom stepenu odlučuje nadležno ministarstvo. Ali, problem je kod kolega, kada nešto napadaju da, čak ni te osnovne stvari o prenosu ili poveravanju poslova Republike ne znaju. Tačno je bilo da su mnogi predmeti pre 2012. godine, znam čak i neke državne sekretare lično, bili držani u fiokama i da su tražili od lica u postupku novac da bi im se ostvarilo njihovo pravo na rešenje prvostepenog organa. Kada sam pitao - što to ne prijavite policiji, uvek je bilo - pa znate šta nešto im i ne verujem. To je bilo pre 2012. godine. Sada su isto tako javljali da su odluke o njihovim žalbama rešavane i da niko nije tražio ništa. Ali, kažem to su pojedinačni slučajevi. Ja neću da se bavim pojedinačnim slučajevima. Ovde se rešava ono što je osnovno, a to je da se jedan postupak, koji se vodi, upravni postupak, koji se vodi pred nekim organom, državnim ili drugim organom kome su poverena javna ovlašćenja skraćuje i to u više delova se skraćuje i postaje efikasniji. Znate, kao što je predlagač, gospođa Katarina Rakić, rekla ranije je rešenje putovalo od pošte nazad ka izdavaocu rešenja, pa je građanin morao više puta da čeka na šalterima da vidi gde mu je rešenje, gde mu se nalazi rešenje, šta je sa tim itd. Danas to rešavamo na taj način što se produžavaju rokovi. Ako mu ne bude u prvom pokušaju uručeno biće na raspolaganju u najbližoj ekspozituri javnog poštanskog operatera. Drugi način je da mu se elektronski to rešenje uruči. Sada ne vidim ni šta je tu problem. Sada će neko da kaže - pa nemaju svi građani kompjuter, nemaju svi građani elektronsko sanduče. Slažem se. Zato još uvek i postoji šalter, još uvek postoji papir, još uvek će mu biti uručeno na onaj način za koji on smatra da mu je najbolji, ali po nekim iz opozicije najbolje je da živimo u vremenu Pere pisara iz „Gospođe Živke ministarke“, iz vremena Nušića, da mora da fali neki papir. Tako bi oni voleli i oni kojima su puna usta da su borci protiv korupcije svojim političkim delovanjem, pokušajem da uspore promene u Republici Srbiji stvaraju uslove za korupciju. Znači, u većini slučajeva nema više šaltera, u većini slučajeva nema da ti fali jedan papir, u većini slučajeva postupak započinje notar, koji ionako mora da vam overi potpis, čekate samo rešenje. Ja ne znam u čemu je problem onda, ljudi? U čemu je problem? U tome što neki vaš zakon nije bio na dnevnom redu? Pa, dobro imate pravo da se ljutite, ali nemate pravo zbog toga da ukočite Srbiju. Smejali ste se ovde premijeru Ani Brnabić kada je pričala da od Srbije hoće da napravi moderno, demokratsko društvo i da će elektronsko poslovanje u državnim organima da bude mogućnost i da Srbija, ako hoće da ide napred, mora da hvata korak sa vremenom. Vi ste rekli da je to nemoguće. Evo sada jedan zakon koji ide tome u prilog. Da li je to nešto ozbiljno ili nije, napravljeno je nekoliko koraka, pa će građani između ostalog i to da cene kada budu izašli za par meseci na izbore, a ne to šta je bilo na dnevnom redu ili nije. Ko hoće da živi u prošlosti neka živi u prošlosti, ko hoće da gleda u budućnost i da napreduje ka budućnosti podržaće SNS i Aleksandra Vučića.
Hvala kolega Arsiću. Aleksandar Šešelj se javio. Replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Ja bih vas samo podsetio i ukazao šta ja mislim da je ovde najveći problem, a to je što vas mi sa vremena na vreme podsetimo na sva ta obećanja koja su bila pompezno najavljivana, a ostala mrtvo slovo na papiru. Najlakše je posle toga reći – nemojmo da se vraćamo u prošlost, ali činjenica je da vaša obećanja traju po 24 sata. Zašto je to problem posle ukazati kada smo mi rekli oko zakona, tj. Predloga zakona o izvršnom postupku i obezbeđenju. Jednostavno nam praksa pokazuje da vi radite nešto po vašoj ideološkoj bliskosti, a to je kada ste podržali Gordanu Čomić i Nenada Čanka, tj. njihove predloge i čak glasali za predlog Gordana Čomić, taman da je on bio od zlata. Mi govorimo o tome da ste vi od 2012. godine pompezno najavljivali borbu protiv korupcije posle koje je ostalo vrlo malo presuda. I baš to o čemu ste vi govorili da treba da se rešavaju stvari na sistematski način, baš vidimo da u tome niste bili uspešni, nego samo kod konkretnih slučajeva kada ste mislili da neke bivše ministre iz DS, ukoliko budete uhapsili, da je to u stvari to. Jesu oni krali, jesu oni lopovi, jesu oni ovakvi i onakvi, ali vi ste se borili samo protiv korupcije u marketinške svrhe i to vam pokazuje i niz korupcionaški afera koje imate trenutno u vašoj Vladi, počevši od Zoran Mihajlović do Zlatibora Lončara itd. Dakle, to ne ono što vama smeta, što vas mi podsećamo na ono o čemu ste govorili. Možda bi trebalo da se vi promenite, pa da krenete nešto da sprovodite u delo od onoga što govorite i onda se nećemo toliko puta više vraćati u prošlost.
Hvala gospodine Šešelj. Veroljub Arsić ima pravo na repliku. Izvolite.
Očigledno se ne razumemo. Ja pričam o jednoj stvari, a kolega priča o drugoj. Ovako, ja ne želim da se vratim u prošlost u kojoj je namrgođen radnik na šalteru koji će da mi traži još neki papir ili da ga častim. U to vreme ne želim da se vratim. Ne želim da se vratim kada sam morao sudske izvršitelje da čašćavam ručkovima, večerama, da im nudim novac da izgleda rade svoj posao. Ne želim ni u to vreme da se vraćam. Ne želim da se vraćam u vreme kada su overavana razna dokumenta koja nisu imala nikakvu pravnu težinu, niti je morala da se preuzme neka pravna radnja u vezi tih dokumenata. Ne želim u to vreme da se vraćam kada je država vodila računa o svemu, a ne institucije, ne nosioci javnih ovlašćenja nego politička volja. To je bilo u vreme saveza komunista. To su prošla vremena. U ta vremena hoćete da nas vratite. O tome pričam. To da li će neko da podrži, da bude stavljen na dnevni red zakon Gordane Čomić, dobro, što ste glasali za taj zakon, što ste glasali za taj zakon. Nas napadate iz SNS što smo ga stavili na dnevni red, a vi glasali za njega. Šta je sada tu problem? Ja to ne razumem. Nemojte više, izađite više iz te prošlosti. Ja vam o toj prošlosti pričam. Što se tiče naših obećanja, ostavite vi to građanima. Podsećajte građane, nemamo ništa protiv, ali ono što smo najvažnije obećavali građanima, to smo im ispunili, a to je da je prosečna zarada danas preko 500 evra, do 2024. godine 900 evra, napravljeno 300 km autoputeva. Više nego ikada u Srbiji je napravljeno puteva, rekonstruisano itd. To će da cene građani, a to šta je bilo na dnevnom redu Narodne skupštine, da li je nečiji predlog usvojen ili nije da se nađe na dnevnom redu, verujte mi da neće njima to neće biti bitno.
Hvala, hvala kolega Arsiću. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Mi uopšte nismo govorili o tome ko je za šta glasao, već ko je dozvolio tj. dopustio da se nešto nađe na dnevnom redu? Što se tiče prošlosti u koju vi ne želite da se vraćate u vreme gužve na šalterima namrgođenih radnika, katastrofe i veoma neefikasne državne uprave, da se ne vraćamo u tu prošlost, daleko, daleku od pre neki dan, ali zato ćemo po vašim rečima da idemo u budućnost tako što ćemo umesto sudskih izvršitelja koji trebaju da se časte, imati javne izvršitelje koji će moći nesmetano da otimaju. Pa molim vas, ako je to budućnost, hajde da još malo živimo u prošlosti. Dakle, to je ono što su uveli ovi koje svaki dan napadate, o kojima govorite sve najgore, vi u vreme kada su to oni uvodili niste to podržavali, a onda posle toga ste to podržali i 2015. godine i 2019. godine. Molim vas, ne može da bude otimanje nekretnina, stambenih jedinica do 50 kvadrata, kakva smo imali samo u 2017. godini, više od 3.700, ne može da bude budućnost, ni na jednom polju, ni u jednoj oblasti. Nemojte, molim vas da se hvalimo kako nam je država zbog toga šta se radi kod izvršenja, tj. prinudne naplate i kako se određeni sloj stanovništva bogati isključivo na nesreću onih najzaduženijih građana Srbije, da je to budućnost i modernizacija i da je to ono što Srbiji treba. Apsolutno smo protiv toga. Opet kažem, princip je da se o Predlogu zakona razgovara, posle možda ćete vi glasati za, možda će biti naši argumenti ubedljiviji od vaših. Kakav je tu problem? Što se tiče obećanja da ostavimo građanima Srbije, možda ste vi u pravu sa vaše tačke gledišta. Ne bi možda trebali da podsećamo građane na vaša obećanja od prethodnih izbora, zato što sada imaju nova obećanja. Sada su svežija obećanja. Šta će nam stara obećanja? Dakle, ako je to budućnost o kojoj mi govorimo, mislim da bi trebalo malo trezvenije da razmislimo.
Hvala kolega Šešelj. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dobro, svako ima pravo na svoj politički stav, na svoje mišljenje. Što se tiče te čuvene fame oko sudskih izvršitelja, ja se slažem da kada su u pitanju oni paratroškovi koje su oni naplaćivali, što im je sada poslednjom uredbom Ministarstva pravde to svedeno na neku razumnu meru i onemogućena naplata tih izvršnih paratroškova, ali ja jedno pitanje moram da postavim svakom pravniku – ako imate sud koji donese neko rešenje, neku presudu i tu istu presudu ne možete da izvršite, da li vi živite u pravnoj državi? Ja tvrdim da to nije pravna država. Idemo dalje, vi govorite tako kao da tamo neki pojedinac, koji eto ima neka javna ovlašćenja pa nešto on odlučuje i on sprovodi po svojoj volji i nikome ne odgovara za to. Pa čekajte, stanite, sudski izvršitelj izvršava nalog suda. On ne radi sam, sprovodi presudu suda. Sud je to odredio. Nije izvršitelj, nego sud. I to su isto sudovi određivali i ranije samo niko nije izvršavao. Ja se slažem i o tom humanom delu. Možemo da razgovaramo o tome, ali ne možemo da razgovaramo o tome da ako neko ima neko potraživanje koje nije javno, ograničeno je za javna potraživanja preko kog iznosa može tek da se proda neka nepokretnost, ali šta ćemo sa privatnim dugom? Šta ćemo sa decom kojoj jedan od roditelja ne sprovodi presudu i ne izdržava svoju decu, šta ćemo sa tim? Pa znate koliko takvih slučajeva je bilo po Srbiji? Pa ne možete da ih nađete, ne možete da ga pronađete u kojoj firmi radi, ne možete da mu pronađete koji mu je tekući račun. Pa njegovoj sopstvenoj deci neće da daje za alimentaciju. Pa što ne gledamo i tu stranu? Hajde samo jednu, koja je jeftina politička, neko duguje neki novac pa mu je nešto oduzeto i ne kažem da nije bilo, možda i zloupotreba, ali o tome ima ko treba da vodi računa, ali ne možemo mi da zaustavimo ceo sistem zbog nekoliko zloupotreba. Za zloupotrebe se odgovara. Ne može sistem da ne funkcioniše zbog toga, jer imamo onda još veću štetu prema nekoj ciljnoj grupi u društvu koja je osetljiva.
Hvala kolega Arsiću. Reč ima Aleksandar Šešelj.
Odlično što prepoznajemo u nastupu gospodina Arsića izvesnu dozu demokratičnosti kada on kaže - hajde da o tome razgovaramo. Zaista isto mislim da bi o tome trebali da razgovaramo i potpuno se slažem sa vama i očekujem da će gospodin Arsić sa svojim autoritetom, ako potpredsednik Narodne skupštine da utiče na to da vladajuća većina u Narodnoj skupštini odluči da je to pitanje o kome treba da se raspravlja, pa onda da iznesemo mi naše argumente, vi iznesete vaše argumente i posle toga, čiji argumenti budu ubedljiviji, da se u skladu sa tim glasa. To bi bilo normalno i prirodno. Svaka vam čast gospodine Arsiću, to podržavam. Vi ste rekli da se izvršava na osnovu odluke suda. To je tako, ali javni izvršitelji su sami sebi određivali troškove. Niko to nije kontrolisao. Kažete - možda ima zloupotreba, nažalost, kod pitanja javnih izvršitelja, izuzetak je kada se ne dešavaju zloupotrebe, a zloupotreba je pravilo. To smo videli i kod naplaćivanja za invalidska kolica. Da li shvatate koliko je to ludilo? To smo videli kada jedan izvršitelj zapleni stan, a posle toga na nekoj tajnoj licitaciji taj isti stan kupi sin od izvršitelja tj. potpredsednika Komore izvršitelja iz Kragujevca. O tome pišu novine i nikom ništa. Mi smo imali u javnosti još jednu temu, vrlo prisutnu, a to je Zakon o poreklu imovine, da će se to uskoro naći u Narodnoj skupštini. Odlično, ajmo prvo da stavimo tu grupu ljudi, dakle, njih 200 i nešto da vidimo kako su oni došli do svoje imovine, tj. novca koji imaju sada. Takođe, nikad mi nismo rekli da dug ne treba da se plati. Svako treba da plati ono što je dužan i svako treba da plati sa razumnom kamatom zato što su poverilac i dužnik u očima zakona isti, ali ne može da se tu pojavi treće lice koje će na tome da enormno zaradi, nekad i mnogo puta više nego što je iznos osnovnog duga i ne mora da znači što je neko dužan, da treba zbog toga da bude i opljačkan. To je ono što treba da se spreči, to je ono na čemu smo radili i to je suština našeg predloga zakona. Još jednom vam se zahvaljujem što delite naše mišljenje i očekujemo onda da će se o tome vrlo brzo u Narodnoj skupštini o tome razgovarati.
Hvala. Reč ima Veroljub Arsić, izvolite.
Ovako, ja sam ovde pre možda nekoliko meseci čitao spisak para izvršnih troškova koje su koristili privatni izvršitelji. Čitao sam ovde. Koliko je meni i poznato, i ne koliko je meni poznato, nego koliko je Ministarstvo pravde reagovalo, ograničilo je ta njihova prava. Idemo dalje, bilo je oko te afere priče kada je jedan sudski izvršitelja kupio, odnosno oduzeo određenu nepokretnost, izvršio licitaciju u kojoj je učestvovao sin drugog izvršitelja mislim, koji je kupio tu nepokretnost. Evo, sada po zakonu to više nije moguće. Znači niko, ni članovi porodice, ne znam do kog stepena srodstva ne mogu da učestvuju na licitacijama. Još jedna stvar, pošto ste stalno protiv elektronskog poslovanja, protiv zakona koji se oslanja baš na elektronsko poslovanje, samo da kažem, da se ne bi nečija imovina prodavala u bescenje, ima poseban portal Ministarstva pravde gde se prodaje imovina koja je postupak izvršenja sudske presude. O tome pričam, ja kada neko živi u prošlosti, baš o tome. Znači, nemojte više, te probleme koji su građani imali rešili smo. Za svaku sledeću zloupotrebu ide se u zatvor. Ali, ne možemo sistem da zaustavimo da ne funkcioniše. Ne možemo. O visini kamate, pa to ne odlučuje sudski izvršitelj, to ne odlučuje ni poverilac. Ona je danas nikad manje, ja mislim da je nešto ispod 10% na godišnjem nivou, ali i to je stvar između dužnika i poverioca u najčešćem slučaju. Da li će nešto da on oprosti ili neće, itd? Ali, ne može sistem da se zaustavi da ne funkcioniše, da smišljamo rešenje, a da sa građanima dok mi ne smislimo rešenje, šta bude biće.
Hvala, kolega Arsiću. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Gospodine Marinkoviću, ja gospodina Arsića hvalim, a on mene napada. Ja mislim da to sa njegove strane apsolutno nije korektno. Jedna stvar je kamata i kamata je normalna i kamata treba da postoji, ali javni izvršitelj se ne naplaćuje iz kamate, nego se naplaćuje iz posebnih troškova koje on ima za izvršenje i to je ono što je nenormalno i to je ono što na kraju više puta se ispostavi, kao veći iznos nego što dug sa kamatom iznosi. To je ono što treba da se reši. Ne može princip efikasnosti, što više ima izvršenja nego što je ranije bilo, da bude važnije od zaštite prava, ljudskih prava svih građana Srbije, vladavine prava i ljudskog dostojanstva i da neko može da bude na pravdi boga, uz pratnju policije, opljačkan. Pazite nenormalnu situaciju. Javni izvršitelj vas nenajavljeno izbaci iz stana uz pratnju policije, vi ostanete za tren oka bez svega, a posle toga ste vi njemu dužni za tu uslugu što je on vas izbacio iz stana. Dakle, to je ono što je nenormalno i što treba da se promeni. Država umesto da se stara samo o efikasnosti, treba da joj to bude prioritet, a ne bežati od problema, kao što je to radila DS 2011. godine, kada nisu hteli da reformišu sudstvo u Srbiji i da proces izvršenja koji treba da bude u sastavu sudova, da zaposle više ljudi, da im vežu plate za učinke, ali da to bude garancija da oni ne mogu da budu opljačkani i ne može ništa da im bude oteto da bi se posle taj plen podelio među istim tim izvršiteljima, čast izuzecima. Dakle, to je ono što je nužno da se promeni što pre i veoma važna tema. Pogledajte i sami, uradite kao što smo i mi, pogledajte šta građani u Srbiji misle o tim izvršiteljima i kakva su njihova iskustva, da li je pljačka izuzetak nekažnjena ili je pljačka postala pravilo.
Hvala, gospodine Šešelj. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Evo, ovako, da se ti zaposleni u sudu primaju zaradu na osnovu učinka u postupku izvršenja. E, sad samo postavljam jedno drugo pitanje – a ko će to da ih nagradi? Sud iz svojih sredstava za redovan rad ili će da bude naplaćeno kao troškovi za postupak izvršenja? Ja mislim da će ovo drugo. I nije šija nego vrat. Ne mogu da se složim da DS nije htela da izvrši reformu pravosuđa. Oni su hteli da izvrše reformu pravosuđa na svoj način kako njima odgovara, da potpuno kontrolišu i sudije i tužioce, da mogu da pljačkaju po Srbiji, da ih niko zbog toga krivično ne goni, da im niko zbog toga ne sudi. Oni su tu reformu pravili. Tako da, o tome isto možemo da pričamo. Ali, ja upravo nešto drugo sam rekao, skrenuta je pažnja državnim organima, nadležnim, zato da sudski izvršitelji naplaćuju neke troškove koji su suvišni. Reagovala je država, proverila te navode i utvrdila prave cene. Bilo je zloupotreba u vezi prodaje nekretnina, ne može više da se zloupotrebljava, nadzor vrši ministarstvo, ne komora nad prodajom imovine, komora se samo stara o zakonitosti, ali i takođe nadzor može da vrši Ministarstvo pravde. Znači, postignut je jedan, zaokružen je jedan proces koji se vodi od početka tužbe do izvršenja sudske presude. Ali, ja kažem, mnogo veća šteta je ne izvršavati svoje sudske presude. To znači da država ne postoji, da država ne funkcioniše i da svako može da radi šta hoće. To smo imali do 2012. godine zato su se bogatili i Đilas, i Pajtić, i Šolak, i Mišković i svi ostali. Bilo je potpuno odsustvo države. Svaki naš građanin pozdraviće težnju države da na prvo mesto on oseća pravnu sigurnost od svoje države, da mu svoja država garantuje njegova prava, što nije bio slučaj do 2012. godine i kada je dužnik i kada je poverilac.
Hvala, gospodine Arsiću. Sada ste se složili. Hoćete repliku, gospodine Šešelj? Izvolite.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Ukoliko dilema postoji oko sudskih izvršitelja, vi biste možda trebali da pročitate naš predlog zakona, jeste da treba da se veže za učinak i da se iz toga i to naplati, ali to ne može da bude nenormalna cifra. Mi smo čuli od gospođe Kuburović da za 2019. godinu su više, u prvih šest meseci, od milijardu dinara na ime poreza na dodatu vrednost, izvršitelji uplatili u budžet Srbije. Dakle, njihov je promet bio pet milijardi dinara. Da li vi smatrate da je normalno da u računici za godinu dana svaki izvršitelj zaradi u proseku 340 hiljada evra? Čak i da je to sve normalno, čak i da nema kršenja zakona, da nema nepoštovanja prava, da nema pljačke, zašto bi se država Srbija u ime privatnog lica odrekla tog novca, da je sad to sve normalno? Dakle, odrekla se tog novca zbog 20% PDV. Treba da bude država efikasnija i treba da se vrati poverenje u sud, a ne ukoliko neki problem ne može da se reši, najlakše je da se to da privatniku. Jeste tačno, nešto je smanjeno kozmetički, marketinški, ali šta ćemo za ovih osam godina pre tog smanjivanja? Šta ćemo sa tim zloupotrebama? Samo u 2017. godini 3.700 stambenih jedinica. Šta ćemo sa tim? To sve uz pratnju policije u zaštitu države i uz pohvale od ministra pravde. Mi smatramo da to nije normalna situacija u Srbiji i da to što hitnije treba da se promeni. Zato smo izašli sa ovim predlogom zakona, a nailazimo na argumente koji ne stoje i pogotovo na komentare narodnih poslanika koji se nisu upustili u naš predlog zakona i nisu ga čitali, ali kažem opet, mislim da ćemo tu grešku vrlo brzo da ispravimo, zamolićemo Gordanu Čomić da u naše ime takav predlog zakona podnese. Hvala.
Hvala, kolega Šešelj. Nastavljamo dalje sa radom. Nemojte posle da kažete da nekad vi ne zatvorite krug replika. Hvala. Reč ima Ljiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, danas pred nama Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Predlagač, gospođa Katarina Rakić, koja na jedan vrlo reprezentativan način predstavila ovo i ja zaista nemam šta tu da dodam, gospodin Matić takođe. Ali, zaista treba reći da 2012. godine kada smo došli na vlast, krenuli smo sa reformama, između ostalog bile su reforme koje se tiču obrazovanja, zdravstva, ali i katastra što je izuzetno važno za građane. Setimo se samo kako je to izgledalo do 2012. godine, zaista je taj katastar bio rak rana. Tu se toliko kralo, da ću ja redom, krenuću od onog koji je najbogatiji, koji ima u profitu čisto 619 milina evra, ali zato u nekretninama ima 1.649 metara kvadratnih, a prijavio je da ima jedan stan u Beogradu, da ima polovni auto i da ima 70 hiljada ušteđevine. Pitam se ja odakle njemu čistog profita 619 miliona evra. Odakle mu 1.649 metara kvadratnih prostora u nekretninama po najekskluzivnijim lokacijama? To je ukupno 25 miliona samo u nekretninama. E, zato mi danas govorimo na ovaj način, jer hoćemo da sprečimo, između ostalog, pljačku, pljačku koja je bila enormnih razmera, i nije samo Đilasa, ali on je onako prepoznatljiv što se nekretnina tiče. Umesto da objasni zašto je oteo 6,5 ari, samo, idemo taksativno, ali neću baš da oduzimam mnogo vremena svojim dragim poslanicima, bar onoliko koliko mogu, 6,5 ari na Senjaku, gde je podigao vilu, on je pričao o tujama, to je znate, ono kao da se ne vidi da postoji ta vila od 260 kvadrata, pa su bitne tuje, nikada nije odgovorio odakle mu to, kako to, a znamo kako to. U sprezi sa tadašnjim direktorima, u sprezi sa tadašnjim ljudima iz katastra, ne svim, nekim koji možda i danas rade. Zato lepo kaže gospođa – dajte da vidimo ko ne radi svoj posao, pa krivične prijave da pljušte, pa će MUP da odradi svoj posao, pa će dati tužilaštvu, pa neka ljudi idu u zatvor, a ne možemo samo da pričamo o tome kako ništa ne valja, niko ne ide u zatvor, pa krivične prijave pa će da idu u zatvor. Ovaj dotični, koji se nakrao ne zna se kako i koliko, Dragan Đilas, jedan od lidera Saveza za Srbiju, uvek je odbijao da kaže odakle mu ta vila od 260 kvadrata na Senjaku, 6,5 ari, i kako je on mogao to da legalizuje. Umesto da pruži odgovore na društvenim mrežama, samo je iznosio neistine, laži, naravno. Čovek je oteo zemljište. Đilas je, da podsetimo, napravio tu vilu na Senjaku od 250 kvadrata, ali nije to dovoljno, kakve tuje. Dakle, 650 kvadratnih metara je okućnica. Došli ljudi, kažu – moraš da srušiš i kuću i to, a preko noći taj isti legalizovao. E, to mi istražujemo, e to smo mi odradili i predali tužilaštvu, a šta će biti, pa videćemo. Bili su drugi zakoni. Zato mi imamo, doneli smo zakon 2018. godine, sad imamo predlagača zakona, izmene i dopune, zbog pljačke, zbog ovakvih koji kradu pa milosti nemaju. Idemo dalje, nije on jedini. Ovo je tek početak. Kako su tajkuni i sumnjivi biznismeni kupovali državnu i zadružnu zemlju, država je ostala bez više stotina hektara plodnih oranica. Znate koliko je to u parama? Milijardu evra. Milijardu evra. Pa znate šta je milijardu evra? Pa to je koridor gotov, Moravski koridor, milijardu evra. Od toga smo mogli da napravimo stotine škola, bolnice, vrtiće za decu. A šta su oni radili? Lepo se dogovore, sednu pre 2012. godine, tu je moj direktor, ti Đilas, Mišković i ostali imate pare, uzmemo nekog iz katastra i nama lepo. Kako je nama bez milijardu evra? Super. E, zato nam i jeste dug 26 milijardi, kad oni kažu 14,5, pa nije, nego lažu. A gde su preduzeća, grad milijardu i 200, gde su ovi lopovi? Pa, tu su. Eto, mi nemamo milijardu evra. Bio bi gotov Moravski koridor. Milijardu evra. Pa, to je za 500.000 ljudi, ljudi bi uživali. E sad, mora to, ovakva je država kakva jeste, na čelu sa gospodinom Vučićem i Vladom, odvojila iz budžeta 760 miliona, pa ćemo još dodati iz kredita, napravićemo mi boljitak za Republiku Srbiju, za sve građane Republike Srbije, to nam je cilj, a ne lopovi, kriminalci. Idemo dalje, pljačka najplodnijih vojvođanskih oranica, prema dokazima kojima raspolaže Uprava kriminalističke policije MUP-a Srbije, rade ljudi, ali kad dođe do tužilaštva, to ili negde skrene ili nešto. Reče neko – mi ne radimo ništa, mi se ne borimo protiv korupcije i kriminala. Pa to nije tačno. Samo prošle godine, odnosno od 2018. do 2019. godine doneli smo 500 presuda, ima tu i funkcionera, ali smo doneli, borimo se. Tako se radi, tako radi odgovorna vlast. A šta su radili ovi? Ključnu ulogu u ovom beskrupuloznom otimanju državnog dobra odigrali su direktori pojedinih preduzeća, kriminalci, ovi ljudi, poneki, ima divnih časnih ljudi i njih je uglavnom 97%, 98%, ali ima i ljudi koji se prodaju, iz katastra, opustošili zemlju. Uprava kriminalističke policije, ali i tužilaštva podneli su dokumente gde se navode i primeri iz opštine Odžaci gde su država i pojedinci pokradeni. Reč je o četiri zemljoradničke zadruge „Agrolika“ iz Bačkog Gračaca, „Poljokop“ iz Lalića, „Agro Dunav“ iz Karavukova, „Jedinstvo“ iz Odžaka itd. Ima ovde lopovluka do 2012. godine. Radi država svoj posao, sigurna sam da ćemo upravo izmenama i dopunama ovakvog zakona prvo da sprečimo pljačku, a onda i da hapsimo sve ove kriminalce. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala, gospođo Malušić. Sada reč ima Jelena Žarić Kovačević. Izvolite. Izvinjavam se koleginici Žarić Kovačević. Povreda Poslovnika, prof. dr Miladin Ševarlić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, član 107. Mislim da biste zbog dostojanstva Skupštine trebali da reagujete. Čuli smo tvrdnju da je za nekoliko stotina hektara opljačkana ova zemlja za milijardu evra. Podelite nekoliko stotina hektara, čak i 900, sa milijardu evra, pa vidite koji je to iznos. Ne ulazeći u to i ne smatrajući da ničiju prijavu ne treba omalovažavati, ja vas pitam – koliko je opljačkana ova zemlja, kada je 17.000 hektara najuređenijeg zemljišnog kompleksa u Evropi, ne u Srbiji, u gradskom području prodato za 105 miliona evra, odnosno po ceni od 4.600 evra, i to jednom jedinom ponuđaču, i to na otvaranju ponuda nije saopštena cena koliko je ponuđač ponudio, nego tek posle tri dana. Ja mislim da biste morali o tome da vodite računa. Hvala vam na pažnji.
Hvala vam, profesore, mada ste i vi na neki način govorili, i to ne u skladu sa Poslovnikom, znate i sami da ste to malo zloupotrebili da faktički replicirate koleginici Malušić. Kolega Marko mi je to sugerisao ovde iz klupe, ali ja sam vas opet pustio, zbog nekih demokratskih kapaciteta našeg parlamenta, da završite vaš govor. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Želite. Hvala vam. Reč ima Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Hvala vam, predsedavajući gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o nekom predlogu, prvo moramo da znamo, naravno, koji su razlozi za donošenje konkretnog zakona, a onda i koji će biti benefiti za građane. Kada govorimo o konkretnom predlogu, pre svega ubrzaće se dostava, što znači da će rešenja biti brže i lakše dostupna strankama i očekuje se veći stepen pravne sigurnosti. Postupak upisa u katastar nepokretnosti će se ubrzati, što će uštedeti strankama vreme, ali i smanjiti troškove u nekim postupcima. U dosadašnjoj praksi uočeni su problemi koji se odnose na dostavu akata u postupku upisa u katastar jer su se primenjivale odredbe Zakona o opštem upravnom postupku, što na kraju podrazumeva da stranka ode u službu po rešenje ukoliko joj pismeno nije uručeno na adresu. Cilj je da se smanje gužve, da stranke više ne moraju da odlaze više puta u službu za katastar nepokretnosti, u zavisnosti od toga da li se pismeno vratilo iz pošte ili ne. Dakle, neophodno je jednostavnije uručenje pismena, objavljivanje rešenja na sajtu zavoda i veća kontrola samog postupka dostavljanja. Ono što treba pomenuti jeste da će usvajanje ovog predloga poboljšati u krajnjoj liniji i poziciju Srbije na Duing biznis listi Svetske banke. Prema izveštaju koji stoji na sajtu Svetske banke, Srbija je svrstana u 42 svetske ekonomije koje su za 2018, odnosno 2019. godinu sprovele reforme u tri ili više od 10 ocenjivanih oblasti i na taj način unapredile uslove lakoće poslovanja. Srbija je napredovala za četiri mesta na Duing biznis listi Svetske banke za 2020. godinu. Sada zauzimamo 44. mesto, od 190 rangiranih zemalja. Poslanici SNS će podržati ovaj predlog, kao što smo podržali i sve druge predloge koji su imali za cilj modernizaciju naše zemlje, povećanje efikasnosti u radnu javne uprave, smanjenje birokratije, u smislu lakše komunikacije sa građanima i zadovoljenja njihovih potreba i ostvarivanja njihovih prava. Umesto potrebama građana, oni koji su bili na vlasti do 2012. godine bavili su se sobom i ličnim bogaćenjem, kako ko, u zavisnosti od njihovih ličnih interesa, umesto da vode računa o interesima države i građana. I ovaj serijal ili emisiju, pomenuću i to, koju smo imali prilike da vidimo, smislili su verovatno isti ti ljudi, oni koji sad ne smeju na izbore a, tobože, nisu zadovoljni uslovima. U višečasovnom filmu možemo da vidimo čistu i veliku mržnju uperenu prema Aleksandru Vučiću, možemo da vidimo mnogo iskrivljenih i netačnih informacija koje za cilj imaju jedino diskreditovanje Aleksandra Vučića kao političara, ali i kao čoveka. Oni insistiraju na tome da je Aleksandar Vučić terao Srbe da ratuju sa drugim narodima. Oni insistiraju na tome da su Srbi krivi za sve što se devedesetih godina dogodilo. Najodvratnije laži stavili su na teret srpskog naroda. Oni su spremni da kažu da su Srbi izvršili genocid u Srebrenici. Oni su spremni da kažu da su Srbi bili okupatori u Glini, gde je Aleksandar Vučić držao govor. Iznosim navode iz tog filma „Vladalac“, koji je usmeren ne samo protiv Aleksandra Vučića, već i protiv celog srpskog naroda. Pokazali su da njihova mržnja nema granice, da im ni država nije sveta, ni srpski narod, baš kao što su pre nekoliko dana pokazali da im ni deca nisu sveta kada su uputili najgore bljuvotine ćerki Aleksandra Vučića. To je ta prljava kampanja Dragana Đilasa i njegovih medija, Boška Obradovića i njegovih saradnika, Saveza za Srbiju koji bojkotuje izbore ali ne i svakodnevne napade na Aleksandra Vučića i na SNS, preko Marinike Tepić, na državu Srbiju izmišljanjem afera. Dame i gospodo, nije još mnogo dana ostalo do 26. aprila, reći će im tada građani Srbije da im je kampanja bojkota propala, da su laži i obmane propale, da nisu urodile plodom. Mi želimo da nas vodi Aleksandar Vučić i SNS. Taj dan ja čekam, pa da ih ispratimo u još jednu šetnju po gradu, jer od ulice za bolje i nisu. Hvala.
Hvala koleginice. Reč ima Veroljub Matić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovde je u današnjoj raspravi bilo dilema oko upravnog postupka u Republičkom geodetskom zavodu. Mislim da je tu bilo i nerazumevanja i zbog upravnog postupka i zbog određenog broja nerešenih predmeta. Ja ću prvo reći, što se tiče upravnog postupka – zakon je jasno rešio da postoji dvostepenost upravnog postupka i to prvi stepen rešava Služba, drugi stepen rešava Zavod i tu je potpuno jasno. Drugo, osnov za upis u Katastar nepokretnosti ili Katastar vodova je rešenje nadležne službe, a osnov za donošenje rešenja nadležne službe je dokumentacija propisana zakonom. Znači, upravni postupak ima svoj redosled i tu ne može da postoji nikakva greška, tu može samo da postoji nepoznavanje. Sledeće, ograničen je upravni postupak, dok nije ograničen upravni postupak da u drugom stepenu, posle druge žalbe, drugostepeni organ je dužan da odluči, meritorno odluči. Do sada su bile prakse da se žale u nedogled i to ide ciklično, kružno, kružno i sve do večnosti. Međutim, sad to nije moguće. Znači, upravni postupak, kako sada stoji zakonska forma, da je jednostavno to rešivo u jednom kratkom vremenskom periodu. Broj nerešenih predmeta koji stoji iz ranijeg perioda, jednostavno on se rešava, ali tekući predmeti, tekući priliv i rešavanje tekućih predmeta je praktično ažuran. Znači, u datom momentu, ja ne znam u ovom momentu koji je to broj predmeta i za koliko će to vremena biti rešeno, ali će sigurno biti rešeno u relativno kratkom roku. Ja sam ovde čuo nešto što mi ne deluje kao nešto što je prihvatljivo. Kaže da su iz katastara izlazili podaci da su određene kladionice od škola udaljene i da je tu… praktično nije dat pravi podatak. Verujte mi, niko u Službi za katastar i geodeti nikad neće slagati u tom podatku. Jedino ako nije tačno procenjeno šta je to udaljenost, definicija udaljenosti, da li je to da se ide ulicom, da li se ide vazdušnom linijom itd. Verujte, ja ne verujem u taj podatak, ako je to tako onda je to za svaku osudu. Prodaja jedne nepokretnosti na više vlasnika. To je nekad moglo da se radi, sad je to isključeno, sad to više ne može da se uradi. Jednostavno, notar proverava sve podatke i uzima kao startne podatke one podatke iz katastra, ima evidenciju svega toga i praktično nije moguće danas da se jedna nepokretnost proda na više mesta, a nekad je to moglo. Ovde je bilo prigovora na rukovođenje, odnosno prigovor na direktora RGZ. Ja nemam takve podatke, a ukoliko neko ima podatke da je negde nešto pogrešio, apsolutno nek ih iznese i nek svako snosi posledice za tako nešto. Međutim, činjenica je da RGZ pod ovim rukovođenjem ide ozbiljno napred i to su činjenice. I ako je to tako, rukovođenje u ovom momentu je za podršku, ako se negde greši i tako dalje, treba da ukažemo na te greške. Niko ne beži od svega toga. Ako ima nekih drugih podataka, zna se koji su organi zaduženi za tako nešto. Ono što je isto jako bitno, to je kolega Sreto Perić govorio, mreža katastara, mislim da je to jako bitno i govori se ovde o novoj sistematizaciji, o bojazni da će pojedine službe ostati bez katastara ili bez radnika koji rade u službama za katastar nepokretnosti. Po mojim informacijama, neće do toga doći. Naravno, da je dobro da i u maloj opštini i u srednjoj, i u gradovima i tako dalje, imamo katastre. Još uvek nismo mi u toj fazi da jednostavno stranka potpuno razume sve šta se radi u katastru i u svakom slučaju treba joj neko da se informiše i dođe do određenog podatka od radnika koji rade u službama za katastar nepokretnosti. Ono što želim još da kažem, to je nekako zapostavljeno, mada su oni deo tog posla, a to su privatne geodetske radnje. Privatne geodetske radnje dosta toga rade za potrebe stranaka, ali ti podaci u jednom momentu postaju podaci RGZ, odnosno službi, tako da privatne geodetske radnje i kolege koje rade tamo i RGZ su praktično braća blizanci. Tako da to treba tako i shvatiti samo što rade pod različitim uslovima. Nešto što sam ja govorio u današnjem prepodnevom delu, a to je da, i mi sami moramo da tu našu nepokretnu imovinu, ona traži našu brigu, da se brinemo o njoj, da zajedno sa državom i mi donesemo taj pravni okvir, da to sve dobro funkcioniše, a da je tu RGZ da to uobliči i da svima bude bolje. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Matiću. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što bi prešao na ono što je na dnevnom redu želeo bih vama gospodine predsedavajući da se izvinim u svoje lično ime, ali i građanima Srbije prvenstveno zbog garderobe. Smatram da nije pristojno da se narodni poslanik obraća u ovom visokom domu u džemperu, ali želim da kažem zašto je to tako. Naime, kao član Odbora za kontroli službi bezbednosti Narodne skupštine danas sam sa ostalim kolegama iz Odbora za kontrolu službi bezbednosti bio u nadzornoj poseti bazi „Karaula“ kopnene zone bezbednosti i to je razlog zašto sam bio obučen u tom nekom terenskom izdanju. (Predsedavajući: Hvala gospodine Markoviću na objašnjenju.) Kada je reč o onome što je na dnevnom redu danas raspravljamo o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova i ono što želim da kažem, a mnoge moje kolege, odnosno prethodni govornici su u svom izlaganju istakli one najvažnije elemente koje izmene zakona donose. Predsedavajući uvek kada donosimo neki zakon moramo imati u vidu kakvu korist od tih zakona imaju građani Srbije. Jako je važno da građani čuju koje će benefite imati usvajanjem ovog zakona, zato što manje-više ovo je oblast koja zanima gotovo sve građane Srbije. Svako u nekom trenutku ima potrebu da se obrati katastru, da izvrši upis u katastar nepokretnosti itd, a u vezi sa onim što je danas na dnevnom redu. Tri su ključne stvari koje se menjaju ovi zakonom. Istovremeno tri su ključne stvari od kojih će građani imati konkretan benefit. Razlozi za donošenje ovog zakona su sledeći. Na ovaj način otklanjamo nedostatke koji su uočeni u dosadašnjoj primeni Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, a koji je donesen 2018. godine preciziranjem pojedinih odredaba, poboljšavanjem postojećih rešenja u zakonu i normativnim uređenjem odnosa koji do sada nisu bili na najbolji mogući način uređeni. Takođe, postupak dostave uređuje se tako da se ubrzava dostava, poboljšava dostupnost rešenja strankama i poveća pravna sigurnost u vezi sa konačnošću upisa. Zatim, postupak upisa u katastar nepokretnosti ubrzava se i pojeftinjuje se i pojednostavljuje se postupak upisa nekih zabeležbi. Još jedna stvar koju bi istakao, to je da pojedine odredbe ovog zakona usklađuju se sa drugim zakonima koji su od značaja za delatnost Republičkog geodetskog zavoda. Tu prvenstveno mislimo na Zakon o planiranju i izgradnji, kao i Zakon o ozakonjenju objekata. Kao što rekoh ovlašćena predstavnika SNS, odnosno ovlašćeni predlagač Katarina Rakić, ali i ovlašćeni predstavnik SNS, gospodin Veroljub Matić su već u svom obrazloženju i izlaganju istakli dodatne razloge zbog kojih mislimo da treba usvojiti predloženi zakon. Ja, tu ne bih imao naročito šta da dodam. Ono na šta bi se osvrnuo u ovo malo vremena koliko je ostalo za raspravu, a to je na političku situaciju u Srbiji u kojoj dominira jedna histerična kampanja jedne televizije N1 i svi građani Srbije imaju prilike da vide i juče i prekjuče kako to izgleda u praksi, kakva je to demokratija za koju se zalaže N1 kada u nekom montiranom filmu propagandnom dovedu deset istomišljenika, deset ljudi koji su poznati široj javnosti samo po tome što snažno i jako mrze Aleksandra Vučića i ponose se time. Dakle, oni ne kriju da su mrzitelji Aleksandra Vučića, oni ne propuste ni jednu priliku da pljunu i da sve najgore kažu o Aleksandru Vučiću. E, onda ih N1 okupi na jednom mestu, napravi neko, kako sam i rekao juče, propagandno smeće u tom smislu i onda to pušta na svojoj televiziji. I, ne daj bože da neko u Srbiji kaže – ljudi ovo nije korektno, ljudi ovo nije demokratija, ovo nije dijalog, ovo nije razmena mišljenja. Odmah taj neko postaje, hajde da ne upotrebljavam neke kvalifikacije. Dakle, juče je bio nastavak, kako oni kažu dokumentarnog filma „Vladalac“. Juče smo po ko zna koji put ponovo od iste te ekipe mrzitelja Aleksandra Vučića čuli sve one uvrede na njegov račun i nikome ništa. Sve to ne bi bio toliki problem da oni uz tu kampanju konstantno ne alarmiraju javnost kako je na delu tobože neko gušenje medijskih sloboda, kako je na delu nekakav medijski mrak, kako je na delu nekakva cenzura. Ja sada postavljam pitanje, a kakva je to cenzura? Zaista, kakva je to cenzura kada svako može, ama baš šta god mu padne na pamet da izađe na N1 i sve najgore da kaže i o Aleksandru Vučiću i o članovima Vlade i o funkcionerima SNS i ni dlaka sa glave mu ne fali zbog toga, niko ni na koji način nije sankcionisan zbog toga, niko ni na koji način nije kažnjen. Kakva je to onda cenzura, u kakvoj to onda cenzuri mi danas živimo? Dakle, to je jedno licemerje par ekselans, a ono što daje jedan poseban pečat toj celoj priči, toj celoj kampanji, to je zapravo jedna nepatvorena mržnja i prema srpskom narodu koja se oseti na svakom koraku kada je reč o Televiziji N1 i tim ostalim njihovim prijateljima i istomišljenicima. Oni su u tom jučerašnjem filmu, zamislite, usudili se da kažu kako je u Srebrenici izvršen neki genocid. Oni su se usudili da kažu kako je u Glini, naravno, to su podveli pod kontekst kako je Aleksandar Vučić bio u poseti Glini, ali oni kažu „okupiranoj Glini“, a ja pitam od koga „okupiranoj Glini“? (Milorad Mirčić: Od Srba.) (Aleksandar Šešelj: Od Vučića.) Od Srba? Pa Srbi su tamo živeli vekovima i bili pod međunarodnom zaštitom UN, baš tada, tog dana kada je Vučić bio tamo, Glina je bila proglašena kao zaštićena zona UN, a oni kažu „okupirana Glina“, da bi se dodvorili Hrvatima. Oni kažu okupirano Sarajevo, a ja pitam, od koga okupirano Sarajevo, Grbavica, itd? Dakle, imamo posla sa ljudima koji mrze i preziru sopstveni narod. Zašto? Zato što ne mogu da se pomire sa činjenicom da taj srpski narod u najvećem broju podržava politiku Aleksandra Vučića … [[aplauz]] i zato su počeli sa jednom rečenicom koja glasi – Vučić je lice Srbije. Ja ću danas reći – da, Vučić jeste lice Srbije i zato ga Srbi vole i glasaju za njega i nastaviće da glasaju za njega. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Markoviću. Reč ima prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, dame i gospodo poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, teško je meni sada govoriti o ovim izmenama i dopunama zakona posle uvodničarke, naše koleginice Katarine Rakić i predstavnika naše grupe Veroljuba Matića i ostalih uvaženih narodnih poslanika u ovom visokom domu, ali mi dozvolite da kažem, da podvučem nekoliko rečenica. Zakon ima za cilj da se otklone određene poteškoće koje su se javile u primeni zakona, pa će se ovim izmenama i dopunama povećati efikasnost, ažurnost katastra, odnosno upisa u katastar nepokretnosti i to je ono osnovno zbog čega su izmene i dopune ovog zakona danas na dnevnom redu, o čemu je uvažena Katarina Rakića na početku današnje sednice obrazlagala to vrlo konkretno i opširno. Ovde se radi o tri izmene i dopune, ajde da kažemo tri grupe. Prvo, ubrzaće se dostava rešenja od strane katastra, zatim, ubrzaće se upis u katastar nepokretnosti i treće, uskladiće se ovaj zakon sa ostalim zakonima, u prvom redu sa Zakonom o planiranju i izgradnji i drugim zakonima. Uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, meni je zaista žao što danas u ovom visokom domu nema ovih iz SZS, a ne samo njih, nego i drugih narodnih poslanika, onog dela koji ne dolazi, a ne bojkotuje, njihovih kolega, u prvom redu gospodina Đurića, i dve tri ove gospođe, uvažene narodne poslanice, nema ih danas. Ono što je vrlo bitno, oni bojkotuju Skupštinu, ali oni stalno i vrlo neuspešno pokušavaju da se vrate u politički život Srbije. To vi poštovani građani Srbije vidite svaki dan. Evo ih, svaki dan sklapaju razno-razne neprirodne saveze, bez programa, bez ideja koje bi išle u korist boljeg života, vas, poštovani građani Republike Srbije. Oni svakodnevno samo iskazuju neviđenu mržnju prema predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, njegovoj porodici, njegovim saradnicima, uvaženim narodnim poslanicima i Vladi Republike Srbije, izmišljajući najprizemnije laži svake vrste, blateći i svaki uspeh koji građani odnosno ova zemlja postiže. Oni naprosto, videli ste, poštovani građani, juče smo o tome govorili, sprovode destrukciju u ovoj državi. Svaki uspeh ne da kritikuju nego su protiv svakog uspeha, i predsednika države i Vlade i Skupštine i građana Republike Srbije. Jeste li videli laži i obmane u onom njihovom filmu o kojem je uvaženi narodni poslanik Aleksandar Marković malo pre govorio? Sinoć je bio nastavak toga filma. Evo, javila se u tom filmu, verovali ili ne, doktor Branka Prpa. Pa, znate li vi, poštovani građani, ko je Branka Prpa? Ta bestidnica optužuje predsednika države Aleksandra Vučića za ono što on nikada nikome ne bi učinio, sinoć u onom filmu. To je ta Branka Prpa koja je uništila kao direktor Arhiva Beograda svu dokumentaciju o navodnom ubistvu Predraga Gojkovića u stanu Saše Jankovića zvanog "Saleta prangije" 1993. godine, o kojem sam ja nekoliko puta u ovom visokom domu postavljao poslaničko pitanje i dobio odgovor da je ona 14. 6. 2004. godine uništila tu dokumentaciju, na čelu te komisije je bila ona i direktor, pod brojem 03-91-62. Šta reći o toj ženi i njenim lažima sinoć? Ona to radi kontinuirano, dugi niz godina. To je skandal što je učinila sa ovom dokumentacijom, neviđenih razmera. Poštovani građani, samo da znate da izbor u upravni odbor neke radne organizacije, nekog preduzeća, je dokumentacija trajne vrednosti. A ona je komisijski uništila ovo navodno ubistvo. Tužilaštvo me o tome obavestilo, na poslaničko pitanje koje sam postavio u ovom visokom domu, da je Arhiv Beograda, na čijem je čelu ona bila, to uništila. Za ono za šta u filmu pokušava optužiti predsednika Republike Aleksandra Vučića, poštovani građani i uvaženi narodni poslanici, trebalo bi videti koja je njena uloga u tome, uloga Branke Prpe u tome za šta ona optužuje druge. Evo, javlja se svakodnevno kroz N1 CIA i novinar Stupar, koji često iznosi bljuvotine i laži o vladajućoj stranci, predsedniku države, Vladi, Narodnoj skupštini Republike Srbije, nazivajući je na N1 18. 7. 2019. godine u emisiji "360 minuta" da je, citiram: "Narodna skupština Republike Srbije štala". Mogao je to reći za nas, ali ne može za ovaj visoki dom, ovo je najveća državna ustanova. Sram neka ga bude, ako uopšte ima srama i stida. Šta reći o drugim pojedincima koji su se pojavljivali u ovim filmovima? Samo da još jednom podvučem. Tu je i gospodin Siniša Kovačević. Taj bestidnik je 3. 11. 2019. godine rekao: " Na čelu države je izdajnik, a do juče govedo", završen citat. Rekao je da je on, citiram, "da je on i Vuk Jeremić, da su lepši, bolji i pametniji od Vučića", završen citat. Znate, poštovani građani, šta vam je poručio? Mi koji smo glasali za Aleksandra Vučića, poručio je da smo glupi, a oni su, on i njegovi pojedinci, da su oni elita u ovoj državi. Dalje, 5. 12. 2017. godine rekao je, citiram, "ne zna da li je Ratko Mladić kriv za genocid", završen citat. To je književnik? Taj piše drame? Pa, neka pročita literaturu o genocidu, sve će mu biti jasno. Ali, nije ni čudo, uvaženi potpredsedniče Marinkoviću, što to on izgovara. On je, čini mi se, zamenik predsednika stranke Vuka Jeremića, člana međunarodne grupe bandita i lopova, a ne smeta ga što je opljačkao pojedine zemlje u svetu njegov predsednik! Verovatno se ovajdio zajedno sa njim, pa zato iznosi ove bljuvotine koje ja citiram. Na kraju, 6. 11. 2019. godine je rekao nama, naprednjacima, citiram, "Ja ću da bijem i predsednika Republike, više nemam nedoumice. Mi treba da bijemo na svaki način, na svaki način", ponavlja "na svaki način", završen citat. To može da izrekne samo neko ko je ispičutura, ko je pijanica. Normalan čovek ne može to da izreče. A ovo da je lepši i pametniji, ja preporučujem gospodinu psihijatru Rančiću da se on pozabavi malo sa njim. Nadalje, tu je i Danica Vučenić, koja zamera, gle čuda, predsedniku države u filmu što se za vreme bombardovanja naše zemlje i za vreme rata stavio na stranu naroda i otadžbine. To je jedna od najvažnijih njegovih moralnih vrednosti. Jer, odnos prema otadžbini je kamen kušnje čovekove moralnosti. Ja ću citirati za sve njih, da ih dalje ne navodim, uvaženog profesora dr Emila Vlajkija, koji je napisao izuzetnu knjigu o demonizaciji Srba 2002. godine: "Jedan deo naučnika, novinara, univerzitetskih profesora, sociologa, psihologa, filozofa i umetnika vrše apologiju zapada, kako bi dokazali da su SAD i NATO u pravu kada su rušile i bombardovale Jugoslaviju, a Srbi zaslužuju ono što im se desilo", završen citat. Gospođo Vučenić, ako gledate ovaj prenos, vi spadate i svi ovi iz filma i svi vaši saradnici u ovu grupu, a ja vam poručujem – vi ste, gospodo, preuzeli, kako bi Hegel rekao, identitet svojih NATO gospodara, pa ste se za šaku dolara takmičili i danas se takmičite u satanizaciji vlastite države, vlastitog naroda i svoga, nadam se, predsednika. Uvaženi poštovani građani Republike Srbije, oni to rade preko N1 CIA u jednoj rečenici, da kažemo, to je neregistrovana politička stranka laži, obmana i izmišljotina koja svakodnevno, non-stop satanizuje predsednika Republike države, njegovu porodicu, Vladu Republike Srbije, pojedine narodne poslanike i vas, što je najvažnije, poštovani građani Republike Srbije. Znate zašto svima njima to rade, uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije? Zato što je svima njima žao što je na čelo države Aleksadar Vučić koji je iz pepela podigao sva velika preduzeća koja su za vreme njihove vlasti bili gubitaši, a sada posluju pozitivno. Navešću samo nekoliko: RTB Bor ima danas preko 40% veću proizvodnju, „Er Srbija“ postala je najbolja kompanija u regionu, „Železara Smederevo“ iznikla je iz pepela, a Zoran Živković na N1 CIA je govorio da treba ukinuti, a radnike poslati kući. Šta reći o auto-putevima i cestama? Preko 170 kilometara auto-puteva, 480 kilometara državnih puteva, 360 kilometara lokalnih puteva, ukupno 978, odgovaram vama sinoć iz filma koji kažete da ništa nismo rehabilitovali i izgradili 320 mostova, započeli, završili i obnovili 360 škola, domova zdravlja u 130 gradova, sinoć navodite i sprdate se što predsednik države obilazi svaku školu i svaki Dom zdravlja. Evo, javlja se i neki Novica Antić, videli ste, neki dan na televiziji, kome je oduzet čin i isteran iz Vojske Srbije, formirao je neku političku stranku. Zamislite šta je izjavio za Vojsku Srbije i Ministarstvo. Citiram: „Stanje u Ministarstvu i Vojsci Srbije moglo bi se najkraće opisati – samovlašće, bezakonje, korupcija, demagogija i beznađe“, završen citat. Takve reči, poštovani građani, crne reči o našoj vojsci nisu izrekli najveći neprijatelji naše zemlje čak i za vreme Drugog svetskog rata. To je taj koji je prekjuče bio na onoj televiziji i satanizuje ne samo vojsku, nego i građane i državu. Samo im je još falio sinoć u filmu, a možda se pojavi, reditelj Goran Marković, koji je 4.7.2019. godine rekao: „Vučić je bio i ostao prostak. Rulja je njegovo prirodno okruženje“, završen citat. To je rekao bez srama i bez stida. On ga, inače, nema, jer to je čovek koji satanizuje srpski narod već 15 do 20 godina. O tome sam posebno govorio. Na kraju, gospodo, vi koje sam nabrajao ovih dana, džabe ste krečili, pogotovo vi iz raznih varijanata DS okupljenih danas u raznorazne saveze. Što više izmišljate, lažete, obmanjujete o Aleksandru Vučiću, to ga građani više vole, dajete mu još veću snagu, da još snažnije, još bolje i još više modernizuje našu zemlju zbog budućnosti nas i naše dece. Za razliku od vas, Aleksandar Vučić, znam da ćete sada da ludujete kada izreknem ovu rečenicu, Aleksandar Vučić je veliki srpski reformator, veliki srpski državnik, a iznad svega, što mu nećete oprostiti, vi koje sam nabrajao, veliki srpski rodoljub i patriota koji nikada neće učiniti nešto loše za srpski narod i nacionalne manjine u našoj zemlji. U to ime, poštovani potpredsedniče, naravno da i ja, kao i uvažene kolege, podržaćemo izmene ovog zakona. Hvala.
Hvala, profesore na nadahnutom govoru. Pošto smo završili diskusije po spisku i pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Za sada su se javili Bojan Torbica i Aleksandar Šešelj. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Dakle, kao što smo imali prilike danas da čujemo u ovoj raspravi, u Narodnoj skupštini je prisutna praksa dvostrukih aršina i to je ono protiv čega smo odlučno. Dakle, pokazalo se da se u poređenju određenih vrednosti, na primer za Narodnu skupštinu, tj. vladajuću većinu, 100.000 građana Srbije je manje od jedne Gordane Čomić, ali zato 126 poslanika Narodne skupštine je isto kao Gordana Čomić. To je ono što treba malo da se možda razjasni, što nam nije jasno, ali svakako smatramo da su dvostruki aršini neprihvatljivi. Dakle, mi koji smo podneli više od 100.000 potpisa da bi novi Predlog zakona o izvršnom postupku i obezbeđenju, kojim bi se ukinuli javni izvršitelji, podneli smo ga onako kako se predlozi zakona podnose, potpise smo predali na pisarnicu, međutim u Narodnoj skupštini, to i nije baš takva praksa, budući da smo videli da neki narodni poslanici su bitniji, važniji, lepši, pametniji, kvalitetniji od drugih, svakako nisu ravnopravni jedni sa drugima, pa zato smo danas imali priliku da govorimo o predlogu gospođe Rakić, pre toga o predlozima gospođe Čomić, a nedavno i o predlozima Nenada Čanka. Oni su izgleda svi jednakiji od drugih, pogotovo su jednakiji od onih koji su uz svoj predlog zakona prikupili više od 100.000 potpisa podrške, podrške o ukidanju javnih izvršitelja, kao što su uradili srpski radikali i to smatramo neprihvatljivim. Meni je bila jedna rečenica koju je gospođa Rakić danas rekla u raspravi u odgovoru mom kolegi Petru Jojiću, kada je on predložio i govorio o tome da nadređeni u okviru katastra nemaju apsolutno nikakvu odgovornost. Kad se kažnjavaju, kažnjavaju se ovi na manjim funkcijama, tj. na nekim manje bitnim mestima, a onda je ona rekla – ako mene pitate, ja sam prva za kazne i sada sam ja u dilemi. Ja sam mislio da je ovo njen predlog i da se ona pita kako treba ovo da izgleda. Šta to znači „ako mene pitate, ja sam za kazne“, a ona je podnela predlog zakona u Narodnu skupštinu? Meni se čini, možda, da iz nekih razloga gospođa Zorana Mihajlović se nije pojavljivala u Narodnoj skupštini, imajući u vidu njenu tešku kompromitaciju i da se neko drugi umesto nje javio kao predlagač, uz dužno poštovanje, gospođo Rakić. Dakle, zakon koji je donet 2018. godine četvrti put se menja. Da je zakon bio dobar, četiri puta u godinu i po dana zaista ne bi bilo potrebe da se menja. Mi smatramo, govorili smo danas i o borbi protiv korupcije, mi smatramo, kao što izreka kaže, da riba smrdi od glave, da ukoliko je u toliko afera umešan jedan ministar u Vladi, konkretno ministar infrastrukture i saobraćaja gospođa Zorana Mihajlović, da ona treba da bude prvi primer da se ova država obračunava sa korupcijom, pa da se onda istraži malo ne samo to oko „Behtela“, već i oko „Železnice“ i oko svega ostalog, da ne govorimo sada kako nas ta osoba predstavlja pred stranim partnerima, kako se odnosila, na primer, prema našim saveznicima, Ruskoj Federaciji i Narodnoj Republici Kini, kako je brutalno vređala SPC, da to sve kao da se nije desilo, ali konkretan kriminal i korupcija, to bi trebalo da bude prvi primer. Mi smatramo da se ona kotira na nekim uticajnim mestima mnogo bolje nego ostatak SNS i pokazuje vam da vi njoj ne možete ništa, da koliko god ona loše radila za interese Republike Srbije, ona će svakako biti na tom mestu zato što je ona za nekoga važna i to se pokazuje. Pazite situaciju u kojoj državni sekretar bude uhapšen zbog malverzacija, kao da je moguće da nešto se desi u Ministarstvu bez potpisa ministra i kao da je moguće da se nešto desilo koruptivno ili kriminalno, a da ministar za to nije znao? To nije priča ni za osnovnu školu. A posle toga, naravno da je postupak još u toku, kada je pušten iz pritvora, sa sve kamerama, televizijama, medijima, se taj čovek dočekuje ispred Ministarstva infrastrukture i najsrdačnije se pozdravlja sa Zoranom Mihajlović. Meni se čini da se ona vama smeje u lice, da vam javno stavlja do znanja da joj ne možete ništa, da njoj nikakva kompromitacija u stvari ne smeta, jer je ona sigurna u svoju poziciju i da njena pozicija ne zavisi ni od glasova koje će vaša stranka da osvoji na izborima, ni od organa unutar vaše stranke ko će biti sledeći na vašoj listi ili vaš predlog kao kandidat za ministra, ukoliko budete osvojili potreban broj glasova itd. Ona se javno bahati i smeje vam se u lice. Tako smo imali danas istu takvu situaciju, dakle, promocija saopštenja Ministarstva, opet televizija, da taj čovek se vratio na posao, konkretno ovaj gospodin, čini mi se, Poledica, državni sekretar koji je optužen i privođen zbog korupcije. Da li je to ismejavanje ove države, MUP i sudova ove države? Meni se čini da jeste. Koji je vaš komentar na sve to? Nema komentara. Dakle, važnije je bilo danas da se pravi spektakl sa sve medijima oko tog uhapšenog državnog sekretara da se on promoviše, nego da se pojavi gospođa Mihajlović, ukoliko ona zaista smatra da treba nešto od ovoga da se promeni. To je suština i to treba da se reši, inače sva priča oko borbe protiv korupcije je samo mrtvo slovo na papiru koje služi isključivo u marketinške svrhe. To je ono što je loše u svemu ovome. Opet ponavljam, imajući u vidu da Skupština Srbije radi punim intenzitetom već više od tri meseca, što zbog pritisaka od strane Evropskog parlamenta, što zbog tih ministara koji su odlučili da sada prazne svoje fioke, mi imamo situaciju da se raspravlja o nekim predlozima zakona koji nisu od prioritetne važnosti za građane Srbije. Opet ponavljam, da niko ne traži od poslanika vladajuće većine da podrže predlog SRS, iako bi do bilo dobro i spasonosno za građane Srbije da se javni izvršitelji ukinu, mi smo tražili da to dođe na raspravu, da dođe na dnevni red, a vi ste na to ostali nemi. Onda smo videli da Gordana Čomić, Nenad Čanak i neki drugi imaju povlašćen tretman i da su oni mnogo važniji od 100 hiljada građana Srbije. Nisam baš tako siguran da je to tako u realnosti i smatram da bi to trebalo da se promeni, pre svega ukoliko Narodna skupština i Vlada Republike Srbije ne čine ništa da zaštite ljudska prava građana Srbije koji su suočeni sa brutalnošću, bahatošću i beskrupuloznošću javnih izvršitelja. Na taj način preuzimaju odgovornost za sve to što su posledice njihovog rada, a čast izuzecima, to je u najvećem broju slučajeva pljačka imovine, pljačka nekretnina i ogromno bogaćenje na, pre svega, onim najzaduženijim i onim najsiromašnijim građanima Srbije, pošto je i praksa pokazala da oni koji najviše duguju Srbiji, koji su najveći dužnici i dalje se nesmetano zadužuju, njih izvršitelji ignorišu, ali se na srednji sloj obrušavaju. Apelujem da je to važno i da bi trebalo o tome da se razgovara, a vi pokažite da vam nije sve šminka, nego da se bavite i konkretnim problemima građana Srbije. Hvala vam puno.
Hvala, gospodine Šešelj. Sada reč ima gospodin Bojan Torbica. Izvolite, gospodine Torbica.
Poštovani predsedavajući, kolege narodni poslanici, evo posle nepune dve godine od donošenja Zakona o upisu u Katastar nepokretnosti i Katastar vodova od juna 2017. godine, moramo konstatovati da je za ove dve godine u Srbiji iz korena promenjen ustaljen, neefikasan sistem registracije nepokretnosti. Primenom Zakona tokom prethodne dve godine došlo se i do saznanja da postoji potreba da se otklone određeni nedostaci, pa se tako pred nama danas našao tekst Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u Katastar nepokretnosti i vodova, za koji, moramo se složiti danas tokom rasprave nismo čuli ni jednu ozbiljnu primedbu, kao što nismo čuli ni jednu ozbiljnu primedbu na proces reformi koje se sprovode u RGZ. Kada govorimo o pozitivnim promenama u RGZ, moram spomenuti direktora, gospodina Borka Draškovića, kome se mora priznati da je izuzetno mnogo učinio da Katastar više ne bude kamen spoticanja već efikasan servis građana, tako da u potpunosti podržavam i pohvale koleginice Rakić upućene na adresu kako direktora, tako i rukovodstva RGZ vezane za njihov rad i reforme koje se sprovode unutar RGZ. Iskreno verujem da će sada kada su imali priliku da čuju svu ovu podršku upućenu na njihovu adresu u narednom periodu imati još bolje rezultate u radu, pre svega u primeni ovih izmena i dopuna, kao i u borbi protiv korupcije. Pošto smo sigurni da će predložene izmene i dopune zakona prevazići uočene probleme u praksi, značajno ubrzati sam postupak upisa, ali i omogućiti veću pravnu sigurnost, poslanička grupa PS-NS-USS će u danu za glasanje podržati predloženi zakon, a ja ovih par minuta koji su mi preostali želim da iskoristim da skrenem pažnju na nešto što se događa u našem susedstvu, tačnije u Bosni i Hercegovini, gde je nakon apelacije sedam bošnjačkih delegata u Veću naroda Republike Srpske, Ustavni sud Bosne i Hercegovine doneo čistu političku odluku kojom je član 53. Zakona o poljoprivrednom zemljištu Republike Srpske proglasio neustavnim. Članom 53. je propisano da je poljoprivredno zemljište koje je bilo javno dobro ili državno vlasništvo sada vlasništvo Republike Srpske. Ustavni sud Bosne i Hercegovine, osporavajući taj član zakona osporava svoj kredibilitet i narušava dejtonsku strukturu kojom 51% teritorije Bosne i Hercegovine pripada Federaciji Bosne i Hercegovine, a 49% republici Srpskoj. Pošto se takvom odlukom oduzima teritorija Republike Srpske i to tačno 85.596 hektara poljoprivrednog zemljišta u 25 opština Republike Srpske što iznosi nešto manje od površine celog jednog Trebinja. Ukoliko bi Federacija Bosne i Hercegovine odlukom Ustavnog suda, koja je u suštini pravno nasilje želela da otme od Republike, pardon, upravo toliko bi Federacija Bosne i Hercegovine odlukom Ustavnog suda, koja je u suštini pravno nasilje želela da otme od Republike Srpske poslednjom odlukom Ustavnog suda Bosne i Hercegovine. Odlukom Ustavnog suda najviše bi bio pogođen Sokolac, više od 10.500 hektara poljoprivrednog zemljišta na teritoriji ove opštine bi bilo oteto od Republike Srpske i prepisano na BiH, Šipovo i Nevesinje bi ostali bez više od 9.000 hektara, dok bi u Gradišci i Mrkonjić Gradu na BiH bilo prepisano 7.800, odnosno 7.300 hektara. Ovo zemljište se nalazi u svim delovima Srpske, od Lijevča do Semberije i nekoliko opština u Hercegovini, računajući i sam grad Trebinje. Uglavnom se radi o velikim i uređenim kompleksima sa najkvalitetnijim poljoprivrednim zemljištem, izgrađenom infrastrukturom, koja su nekad bila u vlasništvu velikih poljoprivrednih kombinata. Ono što je ohrabrujuće jeste činjenica da je parlament Republike Srpske pre dva dana usvojio zaključke u vezi antidejtonskog delovanja Ustavnog suda BiH, koji su podržali poslanici svih parlamentarnih stranaka koji predstavljaju srpski narod u tom visokom domu, tako da ne sumnjam da će rukovodstvo i građani Republike Srpske iznaći najbolji način da zaštite celokupnu teritoriju Republike Srpske. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Torbica. Javio se profesor Miladin Ševarlić. Profesore, mi smo iscrpeli sve po članu 98. i sada radimo po članu 96, tako da ste vi imali pravo da se javite i bili ste na spisku, u skladu sa članom 98. Sada nemam opciju da vam dam reč, iako ste se javili, tako da vas molim za razumevanje. Prosto, nemam poslovničku opciju. Vidim sugeriše mi jedan od najiskusnijih poslanika Milorad Mirčić, ali nemam poslovničku mogućnost. Izvinite, molim vas. Reč ima Katarina Rakić, predlagač. Izvolite.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Evo, na kraju današnje rasprave želim, pre svega, da se zahvalim svima onima koji su današnjoj diskusiji konstruktivno doprineli, pogotovo tada kada su govorili o tekstu zakona koji je danas na dnevnom redu. Ja mogu da zaključim da smo se kroz raspravu svi složili sa tim da trenutno i da je u prethodnim godinama u katastru zaista vladao i haos i redovi i gužve i da se tome mora stati na put, a ovaj predlog zakona svakako ide u prilog tome i videćemo osmog dana po objavljivanju, kada ovaj predlog zakona bude sastavni deo zakona i kada on bude počeo da se primenjuje, svi ćemo se uveriti da on neće predstavljati ni šminku, niti nešto što je predloženo pro forme, kada budemo videli kakve će on korake napraviti u katastru odnosno u reformi katastra, onda ćemo moći da razgovaramo na tu temu. Želela bih samo još da kažem da predloge koji su bili jako konstruktivni, a koji je dao gospodin Jovanović i koji nisu izašli iz okvira zakona, razmotrićemo ih kao predloge odbora i nadam se da će ih članovi odbora prihvatiti. A, kao što je gospodin Torbica i rekao, ja danas nisam čula nekakve primedbe ozbiljne na sam tekst zakona, tako da smatram da kada bude dan za glasanje, imaćemo priliku da ove izmene i dopune zakona i usvojimo. Hvala vam još jednom.
Hvala, gospođo Rakić. Bili ste brilijantni danas. Hvala vam. Zaključujem načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Nastavljamo sa radom sutra u 10.00 časova. Hvala.