Gospodine predsedniče, koleginice i kolege narodni poslanici, ministri u Vladi Republike Srbije, cenjeni novinari, reče gospodin Đelić sinoć da je u srcu Srbije nekakva tempirana bomba. U srcu Srbije je Takovo. Tamo je prekjuče proslavljeno 186 godina od podizanja Drugog srpskog ustanka. Naravno, gospodin Prodanović nije imao snage da me pozove, iako sam ja tamo rođen, iako sam pohađao osnovnu školu koja se zove "Takovski ustanak", iako je Miloš Barjaktar, Sima Barajlija - moj čukundeda. Zahvaljujem gospodine Prodanoviću. Na dnevnom redu je Predlog zakona o porezu na dohodak građana. Pre toga želim da se pridružim onome što je u pismu napisao i uputio gospodin Mitić iz Lebana, ja sam takođe četiri ili pet puta sa ove govornice ukazivao da u nekim momentima, najmanje 100 poslanika ne prisustvuje ovom zasedanju, odnosno ovim sednicama. Što se samog Zakona tiče, veliki broj diskutanata i veliki broj amandmana ukazuju da ovaj projekat po mišljenju velikog broja ljudi, nije u najboljem smislu sagledao ukupnu problematiku i broj amandmana o kojima ćemo danas i sutra ovde raspravljati, ukazuju da se nije dovoljnovodilo računa o osnovnim interesima građana i države Srbije. Ja bih se osvrnuo na glavu osam - Porez na ostale prihode, odnosi se na druge prihode, a definisano je u članu 85. Između ostalog, tu piše - naknada u vezi sa izvršavanjem poslova odbrane, civilne zaštite i zaštite od elementarnih nepogoda. Ničije neuravnoteženo ponašanje mene ne može izbaciti iz ravnoteže tako da vi možete da nastavite, nema nikakvih problema. Ova odredba, ova rečenica, bitno komplikuje nekoliko stvari, ukoliko ovakav zakon bude izglasan. Mi smo imali, nažalost, u više navrata probleme sa doznakom finansijskih sredstava, sa onim ljudima koji su učestvovali u neposrednim poslovima odbrane, da to ovde ne spominjem, jer je to jedno teško, tužno i tragično sećanje na ono što se dešavalo u Srbiji. Za ovu priliku, reći ću nešto sasvim konkretno o delu primanja koji pripada ljudima, koji se angažuju na otklanjanju posledica, odnosno sprečavaju elementarne nepogode, a radi se o protivgradnim strelcima. Republički hidrometeorološki zavod je nadležna republička ustanova koja se stara o tome da veliki broj ljudi u Srbiji dobijaju odgovarajuću naknadu za šestomesečno angažovanje, odnosno to je nadnica za pripravnost i nadnica za strah, s obzirom da se radi o dosta delikatnom, o dosta teškom poslu koji ljude obavezuje da tokom šest meseci od 1. maja do 1. septembra moraju biti ili kod kuće ili stalno na radio vezi. Neke opštine kao što je Čačak, nastavljajući, odnosno produžavaju sa dobrom praksom od pre 10-tak godina, protivgradnim strelcima, obezbeđuju isto onoliko sredstava koliko dobijaju iz republičkog budžeta. Po predlogu ovog zakona, ova sredstva bila bi oporezovana po stopi od 20%, dakle sa jednom petinom. Moram da kažem da je i sada veoma teško naći ljude da se ovim poslom bave, da oni to ne čine zbog ove naknade, već zbog osećanja odgovornosti prema svojoj letini i letini svojih komšija i zemljaka. Ukoliko ovo bude usvojeno kao što je predloženo, izgubićemo ljude, a reći ću da neki od njih to rade više od 20 godina i da prosto druge ne možemo naći. Zbog toga mislim da je ovo ovde nepotrebno i mislim da, ukoliko bude ovako usvojen član 85, imamo realnu posledicu kako da animiramo jedan broj ljudi, da se ovim poslom bavi. Što se tiče poreza na nekretnine, na kuće, to želim da dovedem u kontekst, sa nekim vremenom koje je iza nas. Kuće u Srbiji pravili su najčešće oni ljudi koji nisu imali nikakvu šansu da dobiju stan od države ili nekog drugog. U te kuće, u svaku ciglu i svaki crep, ugrađen je svaki dinar i tzv. toplog obroka gospodine ministre, i svaki dinar regresa za godišnji odmor. Ti ljudi nisu išli na letovanje, nisu išli na zimovanje, nisu se provodili, već najčešće dve decenije gradili svoju kuću za sebe i svoju porodicu. Danas oni predlogom ovog zakona treba da na takozvani višak stambenog prostora plaćaju porez na nešto što ne mogu komercijalizovati, na nešto što u ekonomskom smislu ne mogu uposliti, i na taj način dva puta kažnjavamo ove građane. Prvo time što kao neki drugi nisu dobili društveni stan, zatim ih teramo da plate porez na ono što su neki drugi dobili na poklon. Dakle, ne postoji princip pravičnosti i ne postoji princip ravnomernosti. Pomalo me strah i od jedne odredbe koja definiše instrumente i uslove prinudne naplate. Tamo se kaže da se prinudna naplata u nekim slučajevima može vršiti i noću. Dakle, dođu neki noću prepadnu vas i odvedu vas tamo, kako bi rekao narodni pesnik, "gde akrepe memla davi" i ne vidim zašto ta stvar ne može da se reguliše drugačije u normalnom postupku, u toku dana, u toku radnog vremena, kako je inače uobičajeno. Ovo jeste izuzetak ali samim tim što se nalazi u predlogu zakona dovoljno govori o onome što je namera zakonodavca. Takođe se pridružujem onim poslanicima koji su podneli amandmane ili su ovde govorili o oporezivanju toplog obroka, regresa, putnih troškova, ali pošto sam i sam podneo amandman o tome ću nešto reći kada taj amandman dođe na dnevni red. Još jedan bitan momenat - ovde je takođe došlo do, u izvesnom smislu, favorizovanja ljudi koji sredstva za život obezbeđuju po osnovu lične zarade. Njih oporezujemo po predloženom zakonu sa 14%, po stopi od 14%, a one građane koji sredstva za život obezbeđuju ličnim radom, dakle, pre svega iz oblasti poljoprivrede po osnovu autorskih prava, po osnovu prava industrijske svojine, po stopi od 20%. Ne priliči jednoj, uslovno da kažem, desničarskoj vladi da favorizuje takozvani društveni sektor, mada vam je od te reči muka, i da svoja predizborna obećanja da će mali preduzetnici, ljudi koji sredstva za život ostvaruju ličnim radom dobiti šansu od nove Vlade, novim zakonodavstvom, vidimo da u Predlogu zakona to nije tako. Normalno, o ovome ćemo polemisati na različite načine, ali vreme koje dolazi biće najbolji sudija i ovom zakonu i ovoj vladi. Zahvaljujem se.
Izvolite, javljate se - replika?
Poštovana gospodo narodni izabranici, poštovano predsedništvo, gospodine predsedniče, i gospodo ministri, izašao sam da kažem jednu istinu o proslavi dana opštine Gronji Milanovac, odnosno slave Cveti, koja je bila u nedelju. Na to me podstakao gospodin Rajko Baralić, uvaženi poslanik i jedini poslanik SPS-a iz Moravičkog okruga. Ali je istina u sledećem - Izvršni odbor SO Gornji Milanovac povodom praznika SO doneo je Odluku da se počasna Povelja Cveti, dodeli ambasadi Kraljevine Norveške u Beogradu. Povodom toga je izašlo saopštenje SPS-a kome su se pridružili opštinski odboriJugoslovenske levice i SRS, u Gornjem Milanovcu, zahvaljuju se što su pozvani na proslavu ali zbog toga što je plaketa dodeljena Norveškoj ambasadi nisu hteli da učestvuju na svečanoj sednici. Zbog toga nisam gospodina Baralića hteo da dovodim u neprijatnu situaciju, da bude u koliziji sa odlukom SPS-a. Inače, pozivam ga u SO Gornji Milanovac, može slobodno doći i interesovati se za probleme u gradu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je jedan set poreskih zakona koji treba da usvojimo ovih dana kako bi se popunio budžet koji je pregolem a usvojen pre nekoliko dana. Danas, odnosno ovih dana, donosimo zakone koji će stupiti na snagu tek za dva meseca a poslanici i uopšte građani Srbije imaju ...... uopšte ima mnogo tačaka dnevnog reda koje bi trebalo razmatrati i uvesti u ovaj parlament. Jedna od tih je i situacija na jugu Srbije, tako da bi bilo neophodno da uđe u ovaj parlament da bi on zauzeo stav. Zatim, nema nikako tačke dnevnog reda na kojoj bi se našla poljoprivreda, zatim setva, koja je gorući problem danas, a zatim i problem privatizacije, koji ste najavljivali i obećavali za sedam, 15 ili mesec dana, a prošlo je već dva meseca i nikako da to dođe na dnevni red. Prethodni Zakon o privatizaciji je ukinut. I, kao jedan od problema sa prostora iz kojih ja dolazim, a to je problem Kosova i Metohije, to jest problem Srba koji su ostali tamo da žive i rade, pa stoga molim i predlažem da se ove teme što pre uvrste u dnevni red ovog Parlamenta kako bi o njima ova država konačno zauzela neki stav. Usvojen je budžet Republike Srbije, koji je unapred definisao deficit, mora biti popunjen, a kako će biti popunjen - jednim zahvatom od potrošača i najšireg sloja građana. Ovim predlogom zakona na dohodak građana, koji je takozvana ekspertska vlada, valjda završila resavsku školu i samo prepisala postojeći zakon o porezu na dohodak garađana, i čudi me zašto je ovo išlo kao zakon kada je moglo samo da se predloži kao izmena i dopuna zakona u kome je potrebno samo neke cifre promeniti. Interesantno je da i na ovako prepisan zakon Vlada dostavlja 15-tak svojih amandmana kojima popravnja svoj zakon. Što se tiče amandmana narodnih posalnika, kojih takođe ima mnogo, prihvaćen je samo jedan i to od poslanika iz redova DOS-a koji su uspeli da pronađu jednu kategoriju građana koju nisu oporezivali, i onda su normalno taj zakon prihvatili, jer je sa ovim zakonom oporezovano prosto sve. Evo, da nabrojimo, tu su - porez na dohodak građana, podnete su sledeće vrste prihoda: zarade, prihodi od poljoprivrede i šumarstva, prihodi od samostalne delatnosti, prihodi od autorskih prava i prava industrijske svojine, prihodi od kapitala, prihodi od nepokretnosti, kapitalni dobici i ostali prihodi. Znači, sve je obuhvaćeno i sve podleže oporezivanju. Oporezovan je čak i dodatak porodiljama, zatim su oporezovane i stipendije studenata i učenika kao i hranarina sportista, što je mnogo mnogo je. Ali, ovim zakonom je zapostavljeno jedno pitanje, a to je pitanje socijalne politike, odnosno šta sa našom privredom koja je u velikim problemima. Onog momenta kada ovaj zakon stupi na snagu u junu mesecu imaćemo još viška radne snage i mnogo će ljudi ostati bez radnog mesta. Inače, izlaganje ministra Đelića je imalo dve svrhe. Jednu da obmane građane Srbije kako predložene poreske zakone neće osetiti po svom džepu, i da su čak cene pale za minus 2,56%, a da su samo u izuzetnim slučajevima porasle za plus 1%. Međutim, u to ne možete ubediti ni jednog domaćina niti domaćicu koja kupuje namirnice, one dnevne, koje su potrebne za goli život. Obrazlažući Predlog zakona, gospodin ministar je izašao sa pet tačaka - prva tačka koncept bruto zarada, druga tačka - uvid u poreze i doprinose kroz bruto zarade, treća tačka - izbegavanje poreza zahvaljujući bruto primanjima, četvrta - bruto plate, i peto - bruto lični dohodak. Pet tačaka, sve jedno te isto, bruto zarada. Nema razloga da se toliko razdvaja. Ovim predlogom zakona oporezuje se i dolazi do poreza na prihod od samostalnih delatnosti u iznosu od 20%. Kažete - neće biti potrošača, pooštrićete uslove, da se ne plaća paušalno prihod od samostalne delatnosti. Međutim, treba znati da postoje takve zanatske radnje koje treba stimulisati, da ostanu, kao što su - obućari, i da ne nabrajam dalje, i koje treba osloboditi poreza, da bi građani mogli da koriste te usluge. Zatim, tražiti da se uvede knjigovodstvo, ili dvojno knjigovodstvo, što još više otežava život ovih građana, jer moraju sada da nabave jedan kompjuter, da plate jednog radnika, koji će to dvojno knjigovodstvo, koje vi nalažete ovim zakonom, da sprovode. Naravno, to bi moglo da se izdvoji, ukoliko bi ovaj porez od prihoda bio smanjen i moglo bi biti stimulativno, da se oni oslobode, ali da imaju obavezu da se za jedan kasniji period pripreme za vođenje dvojnog knjigovodstva. Na kraju, ovaj zakon ima rigoroznu kaznenu politiku, i to, kaznenu politiku o rasponu 1:100, koja ima dve strane i moguće su zloupotrebe, znači, kažnjavaće se od slučaja do slučaja. Nekoga sa dinar, nekoga sa sto dinara, zavisno od toga koliko vam je simpatičan. Znači, ostavlja se neka lepeza i ova prinudna naplata to je stvar koja treba da se izbegne. Niko od onih ko ostvari dobit i prihod, neće to izbegavati, nema potrebe da se vrši prinudna naplata poreza. Ovde, ono što je najbitnije izostaje, ono što ste vi na vašim predizbornim skupovima obećavali, nedostaju ta sredstva. Narod je glasao za vašu opciju zato što je očekivao da ćete vi uspeti da donesete tih šest milijardi, međutim, tih para nema i onda, pošto tih para nema, a država mora da živi, vi uvodite "namet na vilajet" i tako opterećujete i zagorčavate život ovim građanima Srbije.
Ima reč narodni poslanik Miomir Ilić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada Republike Srbije, paketom zakona iz poreske politike, pokušala je da nađe rešenje da poreski sistem bude efikasniji i jednostavniji. Kroz sistem predloženih zakonskih rešenja, pokušano je da ekonomska politika bude efikasnija na taj način što će se pojednostaviti taj sistem, time što će se proširiti broj poreskih obveznika i povećati poreska osnovica. Povećanje poreske osnovice, kroz nešto što naša praksa i naša istina ne može da primi, nije opravdano, pa se to vidi i kroz ovaj zakonski tekst Zakona o porezu na dohodak građana. Oporezivati nešto što ne može biti oporezovano, kao što je naknada za ishranu radnika, naknada za terenski dodatak, kao što je regres radnicima, kao što je upotreba privatnih automobila u službene svrhe, do određene granice, kao što je reklama i propaganda, do određenog iznosa, sve to nije sagledano u našim uslovima. Kao primer tog odnosa mogu da kažem sledeće - radnik sam i imam skoro 30 godina radnog staža, 29 godina radim u privredi i svih 29 godina radim u oblasti koja je ovim paketom zakonskih rešenja najviše ugrožena. Ugrožena je pre svega oblast gde sam proveo svoj radni vek, a to je vodoprivreda i građevinarstvo. Vodoprivreda i građevinarstvo, zajedno sa šumarstvom i poljoprivredom su osnovi našeg razvoja, o tome smo razgovarali i kada smo govorili o budžetu Republike Srbije, kada smo pokušali vama poslanicima većine da kažemo da ove grane treba da imaju prednost i povoljnost u budžetu koji se zove agrarni budžet. Iz tog razloga, s punim pravom mogu da kažem da su ove delatnosti ugrožene sa više aspekata - pre svega, radnik, a onda i poslodavac i privreda. U ovim oblastima radi preko 50% radnika, koji hrane sebe i svoje porodice, radnika koji imaju karakter sezonske delatnosti, one delatnosti koju isključivo mogu da rade u vremenskim uslovima kada je to dozvoljeno. Ne možemo mi upoređivati kako se to plaća i šta se to upoređuje, vezano za rad u poljoprivredi, kada je vegetaciona sezona i kada je sezona poljoprivrednih radova, kada mora i može da se radi od ujutru do uveče, kada ta naknada tom radniku i tom članu njegove porodice mnogo znači, da se sada to oporezuje i da se daje obrazloženje da to predstavlja putem oporezivanja bruto zarade povoljnost, jer će to imati više osnova u penzijskoj osnovici, da će biti podignuta osnovica za penziju i da će imati veću penziju. To je "bacanje prašine u oči", to je prodaja "londonske magle", ili "berlinskog vazduha", jer to nije tačno i ne može nikada da bude tačno. Terati da se grade veliki objekti, kao što smo gradili ovde na prostorima naše zemlje, objekti koji su poznati i čuveni u infrastrukturi, da radnici koji tamo odlaze, sada po ovim zakonskim rešenjima, ne mogu da dobiju terenski dodatak. Ako neko ne zna, ja ću moći da kažem kroz svoje 29-to godišnje iskustvo u ovoj oblasti, da naknada za terenski dodatak nije nikakva plata, nije nikakva zarada, to je naknada koju radnik ima u povećanim troškovima rada i života na terenu, udaljen od porodice, od svih onih uticaja gde može da bude. To može da bude u nekim drugim pokrajinama, kao npr. u Alzasu ili Loreni, ali ne može da bude u našoj plodnoj Srbiji, u našem Stigu, u našoj Vojvodini, Mačvi, ili nekom drugom kraju Srbije, gde je ova delatnost prisutna i za ovaj broj radnika itekako mnogo znači. To što neko kaže da je to podsticaj da se radnicima poveća bruto masa i da će na osnovu toga imati veće penzije, za to sam dao obrazloženje.U obrazloženju predlagača stoji da to predstavlja i onemogućavanje to jest, smanjenje sive ekonomije, a sivu ekonomiju baš imamo po ovim osnovama, u ovim zemljama kojima pokušavamo naš fiskalni sistem da prilagodimo, tržišnim uslovima evropskih zemalja. Napomenuću čuvene zemlje, poznate po sivoj ekonomiji, pre svega Austrija, Nemačka, Francuska, Holandija. Kakva je to siva ekonomija u ovoj oblasti - vidimo da gro naših radnika, koji odlaze "trbuhom za kruhom", odlaze u ove zemlje i rade, neki rade da bi rešavali pitanja svoje egzistencije, a nisu prijavljeni kod njihovih državnih institucija. Gro radnika odlazi "na crno", tamo primaju naknadu određenu u šilinzima, francima, guldenima, markama, ali nisu prijavljeni, žive i rade na terenu, gore nego u uslovima pod kojima rade naši radnici prilikom gradnje npr. brane, Gazivode, ili nekih infrastrukturnih objekata, koji su itekako značajni za naš sistem. Nemaju invalidsko-penziono osiguranje, nemaju zdravstveno i socijalno osiguranje, isplaćuju se "na ruke". E, to je siva ekonomija, a nije siva ekonomija i umanjenje što ćemo odrediti da radniku koji je dobio tu naknadu, za ono što ima povećane troškove življenja i boravka na terenu, da to sada oporezujemo. Ako neko misli da će poslodavac, odnosno privredni subjekt, ovim dobiti, ja kažem smelo i odgovorno - neće. Kao privrednik koji radi u ovoj oblasti, smatram da je to pogubno za ukupnu privredu i za poslodavca. Ovo je opterećenje i teško će moći bilo koji privrednik ovaj teret da podnese, a onda, kako će da se to prenese - povećanjem poreza na ova primanja, sigurno će bitno da se utiče i na cenu proizvoda, i na cenu usluga. Prema tome, to nije opravdanje, to je stepen povećanja inflacije i kreiranja u okviru poreskog sistema, koji u odnosu na predviđenu inflaciju od 30%, predstavlja mnogo veći problem nego što jeste. Oporezivati npr. u članu 18. do 800 dinara mesečne karte i putne troškove radnika koji dolaze i odlaze sa posla - pa ni sva preduzeća ne rade i nemaju sve radnike u svojim mestima, tu gde su preduzeća, većina tih ljudi koji rade u toj oblasti putuju sa posla i do posla. Osamsto dinara ne predstavlja ništa, jedna karta drugog reona, da tako kažem, druge kategorije, mesečna, iznosi 800 dinara, a to je put od pet do deset kilometara. Mi nismo svesni da je poskupeo automobilski saobraćaj. Već je nastupilo poskupljenje, pa iznosi 800 dinara mesečno su dovoljni za 5-10 kilometara. Niste svesni toga da je već sada automobilski saobraćaj poskupeo i prevoz u javnom saobraćaju za 50% do 60%. To što vi predlažete treba da ima dokumentaciju da je tako. U vezi sa članom 85, navedena su ostala poreska davanja. Navodi se, između ostalih, ugovor o delu, pa i volonterski rad. Volonterski rad ne može biti oporezovan. Kakav je to volonterski rad kad volonter ne prima ništa? Kako da bude oporezovan? Na taj član su podneti amandmani od vladajuće većine. Ti su amandmani usvojeni. Voleo bih da čujem ministra koji bi rekao da li taj amandman predviđa i volonterski rad. Nije mi jasno da volonterski rad, koji je besplatan, treba da bude oporezovan. Amandmani koji su podneti, sa obrazloženjem koje je vezano za naknade po svim osnovama, treba da se vrate predlagaču, odborima i Vladi, da usaglase ovo stanje i prilagode ovaj predlog realnim uslovima i realnim vrednostima.
Ima reč narodni poslanik Stevan Gudurić.
Gospodine predsedniiče, dame i gospodo narodni poslanici, da je gospodin Đelić radio u jugoslovenskoj i srpskoj privredi, znao bi da radnici topli obrok nikada nisu doživljavali kao deo plate. Ako neko od vas kaže da je drukčije, to znači da nikada nije radio u toj privredi. Ja se bojim da će na ovaj način dobar deo radnika ostati bez primanja te naknade koju su firme nekada isplaćivale. Isto tako, limitirati neoporezovani deo autobuske karte na 800 dinara, nije u redu. Ja ću vam kazati da između Beočina i Čerevića ima 6 kilometara i da mesečna pretplatna karta košta više od 800 dinara. Neće biti da svi naši radnici rade samo na kratkim relacijama. Neki rade i desetine kilometara daleko od mesta stanovanja. Zbog toga će i tu biti problema. Ako vidimo ovih nekoliko meseci rada Parlamenta i Vlade, mislim da bi bilo najbolje da u završnim odredbama svih zakonskih akata koje Vlada predlaže piše da ti zakoni počnu da važe danom donošenja u Vladi, a amandmane na sopstvene zakona, pošto to Vlada praktikuje, može dadonese i kroz uredbu. Zašto bi uopšte dostavljala Skupštini, kad se ničija reč iz opozicije ne čuje, čak i kad je zakonskog karaktera. Što bi Lale rekle, ona je postavila vas, niste vi postavili nju. Ako na ovaj način treba da punimo budžet i za onu predstavu koja se događala poslednjih desetinu dana u Užičkoj i Konavljanskoj ulici, kad je policija hapsila samu sebe (ja sam tamo bio besplatno, za razliku od vas, gospodo iz DOS-a, koji ste tamo išli za marke) ... (Glasovi iz sale: Aaaaaaaa - prim. stenografa) Možete vi da ačete koliko hoćete. Neću da vam kažem i ono drugo. Neću da se ponavljam, zato što je to tako, a vi kako hoćete. Ta predstava je imala cenu. Pošto ovde pričamo i bruto i neto i pošto Vlada zagovara bruto princip, neko od vas treba da objasni onih 50 miliona dolara izAmerike,koji se dobijaju, treba da kaže da li je to bruto ili neto. Da li je ta cirkuska predstava finansirana od 30. do 31. marta i prvog aprila iz ovog budžeta? Mi, socijalisti, znamo da smo izgubili izbore u septembru i decembru. Znamo da i opravdano bez obzira na sve, između ostalog nam je sudija na toj utakmici pokazao crveni karton. Samo, vi ne shvatate dve stvari. Jedna je da je neko sa strane uložio novac da vi povedite na toj utakmici i da imate samo jednog igrača koji može da da gol. To je Voja Koštunica. Pogledajte Odžake od nedelje, gde je pisalo: DOS bez Koštunice. Pogledajte rezultat. Rezultat je nula.
Da li se još ko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković.
Gospodine predsedniče, uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo poslanici, mislim da smo tokom načelne rasprave apsolutno sagledali i opravdanost određenih poteza u ovom zakonu, ali i neopravdanost određenih zahvata u ovom trenutku. Sigurno je da je put ka obračunu bruto ličnih dohodaka... Tu je Vlada Republike Srbije, na čelu sa ministrom, u pravu. Međutim, situacija u kojoj se nalazi privreda Srbije, u kojoj svega 25% privrede radi, situacija u kojoj su mnogima topli obroci, terenski dodaci, izdaci za transport radnika od mesta stanovanja do radnog mesta - jedini izdaci u mnogim situacijama, jer je to bila i prilika rukovodiocima da obezbeđuju - takva primanja, ta situacija sigurno ne dopušta da se u ovoj godini, a verujem i u narednoj, uvede takav obračun. Zbog toga apelujem na Vladu Republike Srbije da ovu vrstu troškova, posebno tople obroke i terenske dodatke, pri čemu pre svega mislim na građevinarstvo, na metaloprerađivački kompleks ove godine, verovatno ni naredne, ne uzima u obračun kod bruto ličnih dohodaka. O čemu je reč? Treba nešto da se razume. Ako je danas neko ima 1.500 dinara topli obrok, to je bio način da se bilo kakav novac isplati radnicima, jer privreda nije mogla na drugi način obezbediti lične dohotke. Sutra, kad se uvede bruto lični dohodak i obračun, neće više biti 1.500 nego 700 dinara, pošto će 800 dinara otići na poreze i doprinose. Zbog toga apelujem da, pre svega, Vlada Republike Srbije pronađe načina da ovaj budžet, koji jesmo usvojili, izvrši određeni rebalans, da ga umanji, jer je tri i nešto puta veći nego budžet 2000. godine. Ponavljam, nemojte onih 20 milijardi dinara, koji su uloženi u obnovu i rekonstrukciju zemlje, računati u budžet prošle godine, jer ove godine vi to ne treba da radite. Prema tome, budžet je uvećan više od tri puta, a plate u prosveti i zdravstvu nisu predviđene da toliko porastu. Neće se ni prosveta, ni zdravstvo, ni nauka, ni socijalna davanja oštetiti ako se izvrši određeni rebalans budžeta, ako se budžet smanji i prilagodi prilivu i na taj način stvore uslovi da ovakvo oporezivanje ne bude.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne) Ako se više niko ne javlja za reč zaključujem načelni pretres o Predloga zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje Predlog zakona o porezu na dohodag građana u načelu. Molim da se izjansnite. Za 128, protiv 43, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, ukupno je prisutan 181 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima . Prelazimo na razmatranje amandmana na pojedine članove. Na član 3. u istovetnom tekstu amandmane su podneli narodni poslanici Božidar Vučurović, Božidar Vujić, Nataša Jovanović i Lazar Marjanski. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?
U Predlogu zakona o porezu na dohodak građana u članu 3. mi smo tražili da se briše tačka 8, u kojoj se nabraja koji su to prihodi, na koje građani treba da plate porez. Tačka 8 kaže da su to ostali prihodi. U obrazloženju predlagača nije data precizna definicija koji su ostali prihodi, iako je širenjem poreske osnovice kod samostalne delatnosti delimično objasnio da neki od tih ulaze u ostale prihode. Mi smo juče imali priliku da vidimo amandman, koji je Vlada prihvatila, a tiče se neke od proizvodnje kod samostalne delantosti. Smatramo da to može da bude jedan vid manipulacije, zloupotrebe i zbog toga je neophodno da se ova tačka u ovom članu briše.
Da li se još neko od podnosilaca amandmana javlja za reč?
Dame i gospodo poslanici, ja sam jedan od četiri podnosilaca amandmana ispred SRS. O čemu se radi u ovom amandmanu? Transparentnost, to je reč koja je veoma korišćena, počev od ekspozea kancelara Đinđića, a još više je korišćena i raubovana od strane ovde prisutnog i često za ovom govornicom nazočnog Mula Jusufa haračlije. Ta ista transparentnost ogleda se u mom amandmanu. Transparentnost to jest želja da se amandmanom na predloženi član 3. briše tačka 8, koja kaže: porezu na dohodak građana podležu sledeće vrste prihoda, pa i ostali prihodi. Inače u glavi 8. od člana 81 do 86 navedeni su koji su to ostali prihodi. Tražim amandmanom da se briše ova tačka iz jednostavnog razloga zbog mogućnosti za manipulaciju od strane organa nadležnog da vrši naplatu. Pokušaću da to objasnim kroz nekoliko primera iz glave 8, koja govori o ostalim prihodima. Kada se radi o članu 82. to je davanje u zakup pokretnih stvari i kaže se da obveznik, a inače će se naplaćivati porez za davanje u zakup pokretnih stvari, koji to zahteva i dokumentuje. Čini se da Vlada pokušava i kroz ekspoze i javne nastupe i kroz ove sistemske zakone da kaže kako je za korenitu ekonomsku reformu, za radikalan pristup fiskalnoj politici. Isto tako, kroz sve to Vlada mora građanima da da i određena prava, a ne samo da od njih harači, uzima četiri puta više negoprošele godine, da bi napunila budžet. Šta će biti sa onima koji imaju poverenja u ovu Vladu i ovu vlast? Niti to zahtevaju, niti to dokumentuju. Znači, njima se to neće odbiti. Oni, koji nemaju poverenja u ovu vlast, a daj bože da ih bude što više oni će kao obveznici verovatno to zahtevati i to će dokumentovati, da im se priznaju troškovi amortizacije, finansiranja investicija i ostalog tekućeg održavanja. To će biti u redu. Međutim, gde tu dolazi do manipulacije, zbog čega tražim da se briše tačka 8? Ako je prijavljeni prihod od davanja u zakup pokretnih stvari manji od onog, koji bi uobičajeno mogao da se postigne. Očito evo vidite da organ, koji će vršiti naplatu, da će početi da se bavi vidovitošću, hiromantijom i nekim drugim stvarima. On će biti taj koji će određivati koji bi to prihod mogao da bude, a obvezniku, koji je dužan da to prijavi i dokumentuje sa svim onim troškovima koje je imao prilikom davanja u zakup, to se ne priznaje. Eto te transparentnosti ove Vlade. Inače, tri stvari su navedene kao ostali prihodi. To su prihodi od davanja u zakup pokretnih stvari, dobici od igara na sreću i prihod od osiguranja lica. Svi ostali prihodi su veoma nejasni i zovu se - drugi prihodi. Evo primera: Kaže se: prihodi koje ostvari član učeničke, omaldinske ili sutdentske zadruge. Veoma je česta pojava i na zapadu i kod nas studenti privređuju, kako bi sebi omogućili bolje uslove studiranja ili školovanja. Nadam se da je neko u Parizu, dok je bio đak , to isto radio, jer je to potpuno normalna pojava na zapadu. Šta student, koji raznosi novine ili mleko i za to koristi bicikl da radi kada mu pukne guma?
Vreme je.
To su zbilja troškovi koje treba da prikaže. Eto nam transparentnosti ove Vlade. Tu se isto tako kaže da se utvrđivanje obveznika za oporezivanje prihoda i ostalih elemenata oporezivanja vrši po odredbama člana 82. To je onaj član 82. koji sam malopre citirala. Postoji neko ko će odrediti koji bi mogao da bude prihod i da prihvati koji su to troškovi unutar stvaranja tog prihoda, ili ne. Još nešto, postoji prihod koji će se ostvarivati prikupljanjem šumskih plodova i lekovitog bilja i na to se neće oporezivati do visine od 1.500 dinara. Uz ove cene svako ono lice koje .... (Predsednik: Molim vas da privedete kraju). .... koji prikupi do tog iznosa, dalje neće skupljati. Ne što će plaćati obavezu i porez na dohodak, preko toga, nego i na sve ono što je prikupljeno. Očito je želja ove vlasti da loše radi.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, pametan, ozbiljan i promišljen zakonodavac, kad kreira pravnu normu vodi računa da je ona do kraja jasna, precizna i da ne dozvoljava protivrečnosti u njenom tumačenju u praksi. Pametan i promišljen zakonodavac, u jednom važnom zakonu kao što je Zakon o porezu na dohodak građana, nikada ne bi kreirao normu koja sadrži odredbu - ostali prihodi. Istina, u članu 85. se malo preciznije govori koji su to ostali prihodi, pa se navodi da su to prihodi po osnovu volonterskog rada. Znači, zamolite komšiju da vam popravi peglu ili neki drugi električni uređaj u kući i vi mu, da ga častite, platite izvestan iznos novca, a on na to mora da plati porez, jer ako ne plati čini krivično delo. To je suština ovog zakona. To je volonterski rad, dobrovoljni rad na koji vas niko ne prisiljava, ali koji ste nekada u situaciji da obavljate. Zatim, prihodi koje ostvari član učeničke, omladinske ili studentske zadruge.To se oporezuje. Šta se ne oporezuje, šta uopšte nije predviđeno za oporezivanje? To su vaše krvave dnevnice koje stižu od NATO pakta, Soroša i sličnih antisrpskih filijala. Evo jednog konkretnog primera, ovo što je pocepano, što je isečeno, isečeno je ime sudije koji mi je ovo dostavio. Ovo su pozivi na godišnju Skupštinu Društva sudija i poziv Centra za unapređenje pravnih studija, za učešće u projektu koji finansira Soroš. (Predsednik: Gospodine Šešelj, to je potpuno van dnevnog reda). Molim vas, ovo je Zakon o porezima na prihod građana (Predsednik: Ali, to nema veze sa tim). Ja iznosim vrstu prihoda koja nije oporezovana. Ja iznosim nešto što je prihod, a nije oporezovano. Magistar Leposava Karamarković, predsednik Vrhovnog suda Srbije, je rukovodilac projektnog tima, koji u saradnji sa Fondom za otvoreno društvo osniva institut i vodi određen projekat čiji je cilj da naše sudstvo osposobi da bude samostalno. Samostalno od srpskog naroda, od srpske države, ali da bude čvrsto vezano za NATO pakt i Soroš fond. Ja znam da je to ideologija celog DOS-a. Nemojte da se čudite što to iznosim. Ja znam, ali želim da svi drugi građani znaju. Ovo nema nigde predviđeno u Zakonu za oporezivanje.Sve što Leposava Karamarković, predsednik Vrhovnog suda, kao otvoreni izdajnik srpskog naroda i strani plaćenik, dobije na osnovu ovog svog rada, kao rukovodilac Projektnog tima Soroš fondacije, ostaće neoporezovano. Ja znam koliko to vama smeta, ali imaćete prilike da čujete još mnogo ovakvih i sličnih dokaza o pravoj prirodi dosovske vlasti i o činjenici da ste vi plaćenici NATO pakta.
Reč ima Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano Predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ako pođemo od činjenice da smo ovde došli zato što su nas građani izabrali, mislim da, uprkos podelama na vlast i opoziciju, možemo da se složimo bar oko toga da svako od nas želi da radi u interesu tih građana koji su ga izabrali. Ja sa te strane ne sporim ni jednog predstavnika opozicije i iskrenu nameru da onima koji su ga izabrali pomogne, a da istovremeno pomogne i onima koji možda za njega nisu glasali, ali on ne želi da pristane na takvu vrstu revanšizma kojom bi vodio politiku suprotnu njihovim interesima. Možemo se složiti da mnogo što šta u našem društvu nije valjalo, da su na probleme koji nas potresaju uticali i neki spoljni faktori, i oni unutrašnji. To je i sama opozicija, kroz brojne nastupe svojih poslanika, ovde otvoreno priznala. Dakle, potrebna nam je promena.Kada se složimo oko činjenice da nam je potrebna promena, dolazimo do konflikta koji je, između ostalog, demonstrirao i moj prethodnik, tendenciozno i zlonamerno tumačeći Predlog zakona koji se nalazi pred vama. Naime, u članu 85. veoma jasno i konkretno su definisane obaveze onih osoba na koje se odnosi donatorstvo i sponzorstvo, koje su dužne da po postojećem zakonu, odnosno, zakonu koji će nadam se poslanici usvojiti, same plate porez. Dakle, reč je o jednoj notornoj neistini, da ne upotrebim neku težu reč, koja je potpuno u duhu karaktera politike koju moj prethodnik vodi sa svojom poslaničkom grupom. Sve što su rekli u prethodna dva dana jeste jedna potpuna besmislica i neistina. Ne sporeći im pravo da se i oni zalažu za promene, mi se definitivno razilazimo u onoj polaznoj tački koja podrazumeva da pre nego što zakoračimo u promene mi raščistimo sa svim onim problemima koji su, neizostavno, doveli do te potrebe za promenama. U tom raščišćavanju mi se suočavamo sa činjenicama koje govore bitno drugačije o onim kritičarima današnje vlasti, od nastupa koji su oni imali za ovom govornicom. Dakle, pominje se strah za radnicima. U Srbiji je bez posla ostao svako onaj ko je radio, dakle, i oni ljudi koji su formalno u radnom odnosu ne mogu živeti od svoje plate, i u tome se svi slažemo. Pominjanje toplog obroka, regresa i putnih naloga je jeftina demagogija, jer se od toga ne može živeti. Kada uzimate u usta pravdu, recite gde je bila ta pravda kada ste se vi širili u svojim stanovima dok se naša državna teritorija sužavala? Kada uzimate u usta poljoprivredu, recite koliko ste se kao vlast založili za poljoprivredu, koliko ste poljoprivrednih mašina kupili, a koliko ste službenih vozila kupili u svojim mandatima? Kada govorite i kada brinete o studentima, (Predsednik: Vreme) recite koliko ste tim studentima pomogli tako što ste ih oterali u zatvor ili preko granica ove zemlje? Kada konačno definišete budućnost DOS-a, morate uvažiti činjenicu da mi sasvim sigurno ne delimo namere koje su onakve kakve su vaše i da ćemo veoma odlučno, uprkos svim onim razmimoilaženjima koja su prirodna, mi završiti posao zbog koga smo izabrani. Dakle, državni ciljevi na kojima insistira DOS, jesu: očuvanje Srbije, očuvanje zajedničke države sa Crnom Gorom, transformacija našeg društva i utvrđivanje odgovornosti za svakoga ko je ovo društvo ponizio, kao i svakog građanina ovog društva.
Nema replike na repliku. Opomenuo sam ga na tri minuta.
On nije imao pravo na repliku.
Imao je pravo na repliku, jer su upućene klevete na celu poslaničku grupu. Opomenut je posle tri minuta, jer se javio za repliku. Gospodin Jovanović ima pravo ponovo da se javi kao predsednik poslaničke grupe, u vezi amandmana. Izvolite, po Poslovniku.
Gospodine predsedniče, vi ste morali da upozorite Čedomira Jovanovića, da se sa ove govornice ne smeju iznositi laži. Laž je, da je Vlada Srbije kupila i jedan automobil strane proizvodnje, dok smo mi bili u toj Vladi. Ako je zaista kupila, neka se kaže ime čoveka koji je to potpisao ...
Gospodine Šešelj, vi ulazite ponovo u repliku.
... On treba da ide u zatvor.
Molim vas, da napustite govornicu.
Vi me upozoravate, a znate da je to laž.
Molim vas da prekinete sa zloupotrebom javljanja po Poslovniku i da koristite za repliku. Ja vas molim, ima dovoljno prilika i za replike i za iznošenje stavova i molim vas da vodimo o tome računa. Ima uvek dovoljno prostora, nema potrebe da se zloupotrebljava išta. Izvolite. Ovo je javljanje kao predsednika poslaničke grupe, u vezi amandmana, šta je sporno?
Ja sam se javio zato što je povređena poslanička grupa DOS-a, a neka o pravdoljubivosti i koliko se ko pridržava istine, odnosno od stremljenja u lažima, sude građani. Molim vas, da demantujete - zvaničan izveštaj autoservisa Republičke uprave Srbije za 2000. godinu, koja na ime troškova Srpske radikalne stranke potražuje 190.000 DM od budžeta Republike Srbije, za popravku službenih vozila, "audi A6", "audi A6", "audi A6", "audi A6" i dva privatna vozila, džip i volvo i da pritom demantujete ovaj zvaničan izveštaj koji govori o kupovini vozila u mandatu Republičke vlade gde je stranka gospodina Šešelja participirala kupovinu vozila - "audi A3", "audi A6", "fiat uno", "fiat marea", "fiat lančia", ...
Molim vas da se držite dnevnog reda, po amandmanu.
"Hjundai", "hjundai", "hjundai", "audi A6", "audi A6" - kupovina u 2000. godini. Vaša zaboravnost je vaša karakteristika. Sve što je loš podsticaj vaše vlasti, nije ono na šta ste vi spremni da pristanete, makar i kroz sećanje. Ponavljam vam, da vi niste dužni toga da se setite, toga će se setiti oni koji utvrđuju opravdanost trošenja narodnih para - 56 posebnih računa je bilo u budžetu, koje ste vi potpisali, a ovde ste nas kritikovali zbog nekoliko posebnih računa, koji su logični, s obzirom da su predviđeni za pokrivanje onih potreba koje se ne mogu definisati kroz budžet. Dakle, u toku je budžetska inspekcija i ona će utvrditi odgovornost svakoga ko je trošio narodne pare, kao u slučaju nekih ministarstava, protiv kojih su već pokrenute krivične prijave, a vi demantujte ovo. [[Aplauz]]
Ovo o čemu je govorio Čedomir Jovanović, najbolje svedoči na kakvim se lažima zasniva dosovska politika. Šta je u ovome lažno? Prvo, ovo je navodni izveštaj o opravkama. Svi ti audiji su zatečeni u Vladi Srbije, ako je neki dobijen, dobijen je od Carine, besplatno i nijedan nije kupovan. Smejte se do mile volje. Dalje, dok sam bio potpredsednik Vlade, vozio sam se Vladinim audijem, a posle kada je SRS dobila u vlasništvo džip, vozio sam se službeno i kao potpredsednik Vlade tim džipom. Vratio sam audi Vladi. Vlada je imala manjak automobila, tako da je potpredsednik Vlade Dragan Todorović morao mesecima da se vozi svojim privatnim "trabantom", na podsmeh mnogih ministara, to je istina i oni to mogu potvrditi, jer nismo hteli da kupujemo novo vozilo. Sve lažete. To što su vozila bila u kvaru, bila su u kvaru zato što su stara, ili su bila havarisana. Možete da nas napadate samo zbog pređene kilometraže, sva kilometraža je napravljena pri obavljanju službenih političkih poslova. Nijedna nije u privatne svrhe. To je što se tiče vaših laži. Ovde imam izveštaj tog vašeg društva sudija, sa potpisom Zorana Ivoševića, kada sazivate sudije na Skupštinu, da će svima biti plaćeni svi troškovi, hotelski smeštaj, prevoz i sve ostalo. Odakle te pare? Prihodi tog društva sudija i za projekat Leposave Karamarković su, od NATO pakta i SOROŠ fondacije, od najvećih neprijatelja, izdajnika srpskog naroda, svi oni koji primaju. Smejte se. Vama je smešno što ste izdajnici. Svi oni koji primaju pare od srpskih neprijatelja su izdajnici srpskog naroda.
Ako se niko više ne javlja za reč, izvolite. Gospodin Vučurović, kao predlagač. Ako je bilo dosta zabave, hajde da saslušamo gospodina poslanika.
Poštovano Predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ne vidim uopšte čemu tolika rasprava i tolika žuč oko jednog amandmana, hoćete da smirite AFŽ malo, oko jednog amandmana, koji hoće samo da definiše na šta sve treba platiti porez. Ostali prihodi su kao kategorija, nešto što može da se tumači na jedan ili na drugi način. I obveznik poreza po tom osnovu, isto može da se određuje na jedan ili drugi način. U obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana, Vlada kaže da porezu na dohodak građana treba da podležu sve vrste prihoda fizičkih lica. To je u redu. Niko nije protiv toga da podležu sve vrste prihoda, ali je protiv toga da se ne znaju koje su to vrste prihoda. Mi smo samo tražili da se definiše, da Vlada izađe sa amandmanom na kraju krajeva i da kaže - ostali prihodi su ti, ti i ti. Nema tu ničega spornog. Druga stvar, gospodin Jovanović je rekao da smo mi ovde izlazili i govorili koješta, da smo govorili laži. Ako smo govorili laži, gospodine Jovanoviću, kako to da su Vlada i odbori prihvatili preko 50 amandmana koje su poslanici opozicije podneli i krstili ih kao svoj amandman. Zaista mi nije jasno. Ne znam, još mi jedna stvar nije jasna. Ja znam da je neko drugi kupovao automobile, ali mi se čini da se šef vaše stranke vozi u Miloševićevom audiju, a da se vi vozite u Markovom.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za glasalo 45, protiv 106, uzdržan jedan , nije glasalo 42, a ukupno je prisutno 194 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, nadam se da ste dobili materijal koji se zove - prilog uz dopis Vlade Republike Srbije u kome se obrazlaže..... [[žagor, predsednik zvonom opominje na red]] , molim vas da mi obračunate ovo vreme. Ja sam podneo amandman kojim sam predložio da se u članu 7. tačka 1. u odredbi koja definiše rezidenta Republike i koja kaže da rezident Republike ostvaruje svoje poslovne i životne interese, da se životni interesi brišu, jer je životni interes lična a ne zakonska kategorija, i ne može se zakonom određivati. Vlada je odbila ovaj amandman, a slušajte sa kojim obrazloženjem, slušajte ministre sa kojim obrazloženjem odbijate ovaj amandman - odbija se zato što se životni interes zakonom ne definiše, jer je on lična kategorija. Pa, to sam i ja rekao. Ništa drugo ja nisam rekao. Ja sam tražio da se briše zbog toga, a vi kažete - ne može da se briše zbog toga što to nema veze. Ne može se sada formirati policija koja će određivati životne interese građana Srbije i na to naplaćivati porez. Šta mislite - koliki bi ja porez morao da platim kada budemostvario svoj životni interes, da ovako nesposobnu Vladu skinem sa grbače srpskog naroda.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za je glasalo 56, protiv 113, uzdržan jedan, nije glasalo 24, ukupno je prisutno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. stav 1.amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? Izvolite.
Ja sam podneo amandman na član 3. i tražio da se u tački 9. iznos od 20.000 dinara menja iznosom od 50.000 dinara. To je ona pomoć koja se daje porodici preminulog radnika. Da se u tački 12. iznos od 1.500 dinara ne oporezivih stipendija promeni iznosom do 3.000 dinara i da se u tački 13. iznos od 1.500 dinara za hranarinu sportista promeni iznosom od 6.000 dinara. Vlada i Odbor za finansije su odbili ove amandmane, ali evo kako. To je ono što Vlada prihvati pa onda podnese kao svoj amandman. U tački 12. Vlada kaže - iznos od 1.500 dinara menja se iznosom od 3.000 dinara, a to sam i ja predložio. Predložio sam da se to promeni iznosom od 3.000 dinara, a vi ga odbijete i sada ga plasirate kao svoj amandman. Vlada vrši opstrukciju ove skupštine dame i gospodo, Vlada na svoje zakonske predloge da više od 100 amandmana. To je više nego što su poslaničke grupe ovde dale. Jasno je da građani Srbije sve dok ste vi na vlasti ne mogu pristojno da žive, ali pustite da ih bar pristojno sahranimo. Za 20.000 dinara građani Srbije ne mogu da se sahrane. Ovaj amandman koji je Vlada plasirala kao svoj i gde je neoporezivi deo stipendija i kredita 3.000 dinara, to će verovatno da ide iz onog dela koji je dobio nesposobni ministar prosvete na lično rukovanje za reformu školskog sistema od 50 miliona dinara a da nije Vlada izašla sa ovim amandmanom veliki broj studenata i đaka ostao bi bez stipendije. Jer, jedino ljudi dobre volje danas stipendiraju uspešne i pametne mlade ljude. Ako im i to oporezujete onda ni ti uspešni mladi ljudi neće dobiti taj novac. Ukinuli ste Ministarstvo za omladinu i sport a samim tim i sredstva za amaterski i vrhunski sport. Ovde ima nekih policijskih činovnika izgleda, kojima nešto nije jasno. Ako im nije jasno neka izađu za govornicu pa neka kažu. Amaterski i vrhunski sport finansiraju ljudi koji vole sport i hoće da našu decu odvoje od ulice. Vi sada oporezujete i to što ti ljudi hoće iz svojih prihoda da odvoje. Ti ljudi više neće normalno, finansirati sportiste. Zato sam vam i rekao - nije ništa sramotno da Vlada prizna da je pogrešila i da kaže prihvata se amandman poslanika Božidara Vučurovića, a ne - odbija se amandman, a Vlada daje isti takav u istom tekstu. Smešno.
Ima reč gospodin Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče poslednjih kritika upućenih na račun Vlade i DOS-a želim da kažem da je ovo prvi put da je Vlada predložila oslobađanje i skidanje poreza sa hranarine za amatere sportiste. Vlada u kojoj ste i vi radikali imali svoje ministre oporezivala je sa 20%hranarinu za amatere sportiste. Što se tiče analognih amandmana koje ste vi predložili, vi ste ih predložili sa zakašnjenjem s obzirom da je Vlada pre vas predložila te amandmane, a vi ne učestvujete u radu skupštinskih odbora pa ste sa te strane u nemogućnosti da na pravi način doprinesete radu ovde u sali. Dakle, kada se vratite u skupštinska radna tela bićete informisani na pravi način. Do tada ćete vi, s obzirom da ignorišete skupštinska radna tela, koristiti govornicu za dezinformisanje javnosti. Predali ste amandmane posle vlade i vi ste predstavnici bivše vlade koja se sa 20% oporezivala hranarinu za amatere sportiste.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, iz ovoga što je malo pre rekao Čedomir Jovanović pokazuje se ne samo njegov duhovni sklop nego i cela DOS-ovska politika. Čedomir Jovanović u kontinuitetu govori neistine, pa čak i to da smo mi napustili odbore. Kako mi možemo da napustimo nešto u čemu nikada nismo bili. E, to vam je tako. Tako vam je i sa ovim izmišljotinama. Nikako da kažu ime čoveka koji je kupio auto za Vladu. Taj treba da ide u zatvor. Recite ime. Ili nekoliko imena. Ko je kupio nova strana vozila treba da ide u zatvor jer je Vlada donela uredbu ne samo ona nego da ni jedan državni organ, ni jedno javno preduzeće, ni jedan organ lokalne samouprave, ne sme da kupuje nove automobile strane proizvodnje. Drugo, mi u odbore nismo ušli, jer je takva bila vaša volja. Vi ste skupštinska većina, dvotrećinska većina, niste hteli principijelni dogovor, hteli ste da se konstituiše odbor po odbor, kako biste vi nameštali strukturu, mimo nekog principijelnog dogovora, zato nismo hteli u toj raboti sa vama da učestvujemo. Vi ste neke mogli da uplašite, da u tome učestvuju, nas ne možete. Dalje, gospodin Čedomir Jovanović bi trebao da zna bar koji je danas datum, ako već ne može da razlikuje datume podnošenja naših amandmana i datume po kojima je Vlada donela svoje navodne amandmane. I na kraju krajeva, vi ovde vodite jednu krajnje nepromišljenu poresku politiku, što se vidi iz ovog člana i odbijanja amandmana na ovaj član zakona o ukupnom prihodu. Ovde su vrlo restriktivna oslobađanja od poreza na dohodak građana, a sinoć nam je ministar finansija objašnjavao - ako ne dođe do oporezivanja toplog obroka i regresa, da neće imati od čega da se prima penzija. Celi vaš penzijski fond je pao na oporezivanje toplog obroka i regresa. To je sinoć rekao ministar dva puta čak ponovio. Jeste, tako je rekao. On upozorava da ovi koji sada primaju topli obrok, ako im se to ne bude oporezovalo, da sutra neće imati penziju. Pa ako vi na tome mislite da podmirujete penzije građanima, teško građanima.
Gospodin Jovanović, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, zbog duhovnog sklopa, rekao sam da ne učestvujete u radu skupštinskih radnih tela, a ne da ste ih napustili. Poslanici su svedoci našeg nastojanja da sve opozicione stranke imaju adekvatno procentualnom prisustvo u parlamentu prostor i u skupštinskim radnim telima. Što se tiče vaše zaboravnosti, ili neznanja, funkcija potpredsednika Vlade, zaduženog za finansije, veoma je odgovorna, i ukoliko vi ne znate kako je Vlada, čiji ste vi bili potpredsednik za finansije, kupila 26 službenih audija, ondai neznanje podrazumeva izvestan stepen odgovornosti. I nemojte da nas prisiljavate da ulazimo u takvu vrstu posla, prosto, ovde se ne sudi ljudima, ovde se govori o zakonima i o situacijama u kojima vi iznosite konstantno neistine, prisiljavate nas da vam ih mi vraćamo u lice. Dakle, gospodine, kupili ste audi i vaša stranka se vozila tim audiem. (Poslanik Šešelj traži reč, po Poslovniku)
Obećavate kao srpski radikal da ćete govoriti po poslovniku?
Gospodine predsedniče, vi ste dozvolili opet da Čedomir Jovanović iznese laž da je kupljeno 26 audia, to je laž, a on neće da iznese imena ljudi koji su potpisali tu kupovinu. Ja sam bio potpredsednik Vlade, nemam pojma, nisam potpisao. Ali, da vidimo ko je potpisao, da taj ode u zatvor. Ja sam za to da taj koji je kupio 26 audia ide u zatvor, a da idem i ja sa njim, što nisam znao da je kupio 26 audia.
Nisam očekivao, gospodine Šešelj, da ćete kao srpski radikal da me slažete. Molim vas da prekinemo ovo. Zaista, dajte da prekinemo ovakve rasprave. Molim vas, postoji pravo na repliku i ovo što se radi sada nije u duhu poslovnika, ni od strane Šešelja, ni od gospodina ministra, ali šta mi tu da radimo, gospodo draga. Hajde izađite napolje, pa raspravljajte, molim vas. Hoćemo li da nastavimo sa radom? Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 27, ukupno je prisutno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Miroljub Veljković.
Kaže gospodin Čeda Jovanović da mi, srpski radikali, ovde, u prethodnim danima govorimo besmislice. Gospodin Čeda bi trebao, kao šef poslaničke grupe, ovde da se ponaša kao šef poslaničke grupe.
Molim vas da ne otvaramo ponovo krug polemika o tome.
Ne treba da se ponaša kao da je na mitingu. Predlagač je u članu 9. definisao šta je sve oslobođeno plaćanja poreza na dohodak građana. Između ostalog, u tački 12. pomenutog člana kaže se da se porez ne plaća na stipendije i kredite učenika i studenata, u mesečnom iznosu do 1.500 dinara. U međuvremenu je Vlada, to smo sada čuli, intervenisala amandmanom i taj iznos podigla na 3.000 dinara. Svojim amandmanom predlažem da to bude bar do nivoa prosečne plate na nivou Republike Srbije. Ustvari, sve sam bliže predlogu da ne treba uvoditi nikakva ograničenja neoporezivog dela stipendija i kredita učenika i studenata. Porez koji se ubere na đacima i studentima, sigurno neće napuniti ovakav budžet Republike Srbije, ali je sasvim sigurno da će destimulisati privredu da školuje kadrove. Ima mnogo primera, svi vi to znate, da mnoge firme školuju decu svojih radnika, npr. ako radnik nastrada, umre, itd, onda firma odluči da školuje tu decu itd. Uvoditi porez na ovako nešto je u najmanju ruku, gospodo, nemoralno. Državna uprava, koja destimuliše školovanje svoje omladine, je, znači, nemoralna, anacionalna i nesposobna. U tački 13. ovog člana zakona predlaže se da se hranarina sportistima amaterima oporezuje ako prelazi 1.500 dinara mesečno. I tu je Vlada, kako smo čuli, intervenisala svojim amandmanom i taj iznos povećala na 3.000 dinara, celih 100 maraka. Svojim amandmanom predložio sam da taj neoporezivi deo bude u visini prosečne plate na nivou Republike, ili što je još bolje, da se ne uvodi nikakvo ograničenje u visini hranarine koja se daje sportistima amaterima. Nebriga ove vlade za amaterski sport je očigledna - prvo su ukinuli Ministarstvo za sport, a sada uvode porez na hranarinu sportistima amaterima. Kaže gospodin Čeda Jovanović da je to bilo i u rešenju u prethodnom Zakonu o porezu na dohodak građana. Pa, evo sada gospodo iz DOS-a izvanredne šanse da to ispravite. Ukinimo ograničenja za stipendije đacima i studentima, ukinimo ograničenja za hranarine sportistima amaterima. Izvanredno, te kategorije građana zapamtiće vam to i znaće to da cene. Pitam se kome je u interesu da se potpuno uguši amaterski sport u ovoj zemlji. Kome je u interesu da se naša omladina ne bavi sportom? Jednoj vladi koja razmišlja o budućnosti ove zemlje, jednoj patriotskoj vladi, to svakako nije u interesu. Da li je ova Vlada - koliko vidim, i danas u egzilu - takva? Na kraju, postoji jedno vrlo interesantno zapažanje. Vlada je na sopstvene predloge zakona, pazite na sopstvene predloge zakona, koje usvajamo na ovom zasedanju Skupštine, dala preko 100 amandmana. Preko 100 amandmana! Iz te činjenice mogu se izvesti dva zaključka. Prvo, ova Vlada je konačno počela da prihvata amandmane koje daju na predloge njenih zakona poslanici Srpske radikalne stranke, što je za pohvalu, jer nikad nije kasno da se nauči neko pameti. Dakle, ili to, ili je ova Vlada nesposobna da koncipira predloge zakona i pod pritiskom javnosti i opozicije sopstvene predloge radikalno menja. Sa 100 amandmana je promenila šest zakona koje treba da usvojimo na ovom zasedanju. Šta će nam takva Vlada?
Da li se još ko javlja za reč u vezi sa ovim amandmanom? (Niko) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Miroljuba Veljkovića. Molim vas da glasate. Za 57 poslanika, protiv 110, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 20, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milan Janković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Janković.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandman na predlog zakona o oporezivanju dohotka građana na član 9. Predložio sam, da se u članu 9. doda tačka 19. koja glasi: "Naknada za rad u humanitarnim organizacijama". Oslobađanjem naknada za rad u humanitarnim organizacijama omogućili bismo licima koja rade volonterskio u humanitarnim organizacijama, a s obzirom na to da tamo radi veliki broj izbeglih lica sa prostora bivše Jugoslavije, da dobijanjem ovakve nadoknade, ostvaruju deo prihoda koji im omogućuje da izdržavaju svoje porodice.
Hvala. Da li se još ko javlja za reč? Stavljam na glasanje amandman Milana Jankovića na član 9. Molim narodne poslanike da glasaju. Za 57, protiv 105, uzdržano tri, nisu glasala 24, ukupno je prisutno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Đura Lazić. Vlada, Odbor za finansija i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Đura Lazić.
Poštovano predsedništvo, uvaženi članovi Vlade, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, moj amandman se odnosi na član 9. odnosno na deo koji se izuzima u delu poreza na dohodak građana. Amandmanom predlažem da se u članu 9. iza tačke 18. dodaju nove tačke 19. i 20. Tačka 19. - "Regres za godišnji odmor od iznosa koji je utvrđen kao najniži opštim kolektivnim ugovorom za celu godinu". Tačka 20. -"Mesečnu naknadu za ishranu u toku rada do najnižeg iznosa koji je utvrđen opštim kolektivnim ugovorom". Ove dve naknade ni do sada nisu imale karakter zarade, već su predstavljale dohodak, ustvari dodatak za troškove koje radnik ima u toku rada, za deo sredstava koja je trošio, ili koristio za porodični godišnji odmor. Oporezivanjem ove dve naknade, doći ćemo u situaciju da će se nivo bruto obaveza radnih organizacija značajno povećati. Ne vidim razloga da se oko oslobađanja oporezivanja ove dve nadokdnade stvori tolika muka. Čak me je zapanjila tvrdnja ministra finansija da, nadovezujući se na topli obrok i regres za godišnji odmor, kao i troškove za terenski dodatak, to potencira kao tempiranu bombu u Srbiji. Znamo koliko je u minulim godinamabilo teško poslovanje naše privrede zbog blokade od međunarodne zajednice i koliko je bio značajan topli obrok i terenski dodatak, kao i regres za godišnji odmor našim radnicima, zaposlenima uopšte, koji su živeli i radili u tim teškim uslovima. Prihodi od poreza od ovih stavki neće mnogo značiti za budžet, ali će mnogo značiti za kolektive i radnike koji primaju ovu nadoknadu.
Da li još ko od ovlašćenih učesnika želi reč? Ima reč narodni poslanik Vojislav Šešelj.
Imam jedno konkretno rešenje koje bi ministar finansija mogao da prihvati. Pošto on nije ovde, nadam se da će me njegov zamenik Dejan Popović pažljivo slušati i da će mu to preneti, kako bi Vlada mogla da izađe sa novim amandmanom, pa da se osnovni problem reši, da topli obrok i regres i dalje ostanu neoporezovani, a da nađemo dodatni izvor prihoda kako bi se popunjavao budžet. To bi moglo direktno da ide i za penzijski fond. Ima mnogo ljudi, najviše iz Demokratske stranke, koji su u proteklih nekoliko godina prosto opljačkali Srbiju za milionske iznose, pa bi dobro bilo ne da ih hapsimo, ne da im rušimo objekte, kao što oni ruše sirotinji s vremena na vreme, i na ponekom mestu, kako bi zaplašili ostale i reketirali, nego da im, jednostavno, naplatimo velike dažbine i velike poreze, kao za palatu Ljubomira Anđelkovića, potpredsednika Demokratske stranke, protiv koga je i poznati slikar Dragan Malešević Tapi podneo krivičnu prijavu i protiv Ljube Anđelkovića i njegove supruge zbog palate od 5.300 kvadratnih metara. . .
Molim vas da se držite teme dnevnog reda. Javili ste se za diskusiju o amandmanu na član 9.
Budite ljubazni, strpite se i izdržite ono što vas najviše boli. Izdržite.
Pišite pismo ministru.
Govorim zameniku ministra da bi se preuredila ova odredba zakona, ovaj član zakona, kako ne bi bili oštećeni oni koji su do sada primali topli obrok i regres za godišnji odmor. Sad neće primati pošto je propisan porez. Onaj ko im je to do sada davao, neće moći više da daje zbog poreza ili neće u tom iznosu. Možda će im prepoloviti ili bitno smanjiti. A ovde bi moglo povodom ove palate, gde su se za dva i po miliona maraka obogatili Ljuba Anđelković i njegova supruga Ljiljana, koja je načelnik u SO Čukarica i sprečila je opštinsku inspekciju da onemogući podizanje ove palate. Pošto je palata podignuta, lepo da im se naplati odgovarajući iznos i dodatno kazna za brojno krišenje zakona, ne samo Ljubi Anđelkoviću, nego i mnogim drugim sličnim, a da se sirotinji ne otima regres za godišnji odmor i topli obrok.
Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković kao šef poslaničke grupe.
Dame i gospodo poslanici, razmatrajući Zakon o porezu na promet, mi poslanici i raniji članovi Vlade Republike Srbije postigli smo jedan dogovor koji je samo u interesu građana. Naime, dogovorili smo se da se komunalni doprinosi ne obračunavaju do 31.12.2000. godine. Možda bi jedan takav dogovor mogao da bude i u ovoj situaciji. Ja bih zamolio poslanika Šešelja da mi omogući da govorim. (Šešelj: napadni malo DOS, šta si se uplašio hapšenja). Gospodine Šešelj, ja pokušavam građanski, civilizovano da govorim. Znači, ovaj podneti amandman ukazao je da nije osnovano obračunavati bruto lične dohotke na onaj iznos toplog obroka, koji se postigne u dogovoru između sindikata i preduzeća, niti na ostala davanja kao što su terenski dodaci, regres i sredstva za prevoz. Ovim amandmanom predlažemo da se ne obračunava u iznosu postignutim dogovorom između sindikata i poslodavaca ili da se pronađe mogućnost, kao što je već predloženo od prethodnika za ovom govornicom da se do kraja sednice nađe slično rešenje, koje je bilo kada je u pitanju obračun komunalnog doprinosa, jer smo se zajednički dogovorili da se do 31.12. ne obračunava poseban porez, koji bi uvećao troškove komunalnih sredstava za 20%. U tom smislu apelujem na vas poslanike da prihvatite ovaj amandman ili da Vlada Republike Srbije odredi neki rok, poštujući amandman, na primer do 31.12. da se ne obračunavaju nikakvi porezi i doprinosi. Mislim da ne treba da vam objašnjavam činjenicu da preduzeća sva dodatna sredstva, koja pokušavaju da stvore, moraju da ulažu u proširenu reprodukciju, u proces rada, da bi počela da rade i stanu na noge. Nije nam valjda cilj da se rasprodaju preduzeća bud zašto zato što ne proizvode. Imamo podatak da svega 25% privrede radi. Tih 25% privrede ne može da izdržava 75% privrede koja ne radi. Prema tome, ne možemo dodatno računati doprinos na nešto, gde unapred znamo da ne možemo ta stredstva dobiti [[poslanik Šešelj traži repliku]]
Gospodine predsedniče dobro bi bilo da se neudaljavate više jer vaša potpredsednica, koja vas zamenjuje, izgleda ovde ništa ne čuje. Mogao bi gospodin Branislav Ivković, umesto što se uplašio i ovako snishodljivo nastupa prema DOS-u, čim priprete hapšenjem, on odmah u mišiju rupu. Tako skoro svaki. Čekajte, malo se isprsite, ako ima nešto za šta ste krivi, za to i odgovarajte, nemojte unapred savijati kičmu. Gospodine Ivkoviću ima ovde mnogo interesantnih stvari, evo ja imam izveštaj sa saslušanja Mihalja Kertesa. Nije valjda jedino Batić uticajan u našem pravosuđu, ima i nas koji smo van institucionalno uticajni. Mihalj Kertes je prošle nedelje istražnom sudiji dostavio dokumentaciju, koja direktno kompromituje bivšeg funkcionera američke administracije pre svega Ričarda Holbruka i tadašnjeg državnog sekretara Madlen Olbrajt. Kertes je u prisustvu branioca i tužioca dostavio materijalne dokaze o prebacivanju velike svote novca sa računa carine na privatni račun Ričarda Holbruka u inostranstvu, kao i račun o kupljenoj skupocenoj zlatnoj ogrlici, koja je poklonjena Olbrajtovoj. Gospodo, vi ste terali lisicu, sada ste isterali vuka. Ovaj sudski proces, u koji ste tako nepromišljeno ušli, prvo će razotkriti vaše gazde iz inostranstva, koji su bili toliko potkupljivi, pa je Holbruk nekoliko puta odgađao bombardovanje, jer je dobijao pare. Poslednji put su šiptari dali mnogo više para. A ta igra ucena i potkupljivanja, nadmetanja u potkupljivanju trajala je punih 10 godina. Sada će prvo biti izblamirane vaše gazde iz Amerike, a tek onda izgleda vi dolazite na red [[poslanik Ivković traži repliku]]
Nema replike na repliku. Ovo je bila replika na vaš govor. Vi ste govorili kao predsednik poslaničke grupe, a gospodin Šešelj je replicirao. Na repliku nema replike. I time smo završili ovaj krug.
Ja se do sada nisam javljao po ovoj tački dnevnog reda.
Ne može po amandmanu, samo jedanputa.
Jesam se javljao po amandmanu, a nisam po tački.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje amandman. Molim vas da se izjasnimo. Za 58, protiv 103, uzdržanih nije bilo, nije glasao 31, ukupno je prisutno 192 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Gospodin Ivković ima rač, po Poslovniku.
Gospodine predsedavajući vi ste prekršili Poslovnik član 96. i dali reč gospodinu Vojislavu Šešelju. Ja njega uopšte nisam pomenuo u bilo kom kontekstu, osim što sam radio vaš posao i zamolio ga da mi omogući da govorim. Jer, dok sam govorio za ovom govornicom, on je sve vreme bio u komunikaciji sa određenim poslanicima iz DOS-a. Znači, on uopšte nije imao potrebe da replicira, jer nije pomenut u bilo kojoj vrsti govora, osim što je zamoljen da utiša i da mogu da govorim. Ali pošto sam već ovde hoću da kažem da sam u SPS od 1990. godine i da sam bio i ostao uz predsednika te partije do današnjeg dana. Što se tiče optužbi, koje govore o plašenju, mislim da svaki poslanik i građanin Srbije koji gledaju ovaj prenos, mogu da uoče razliku u istupanju pojedinih poslanika. Svako ima pravo da istupa u ovoj skupštini na svoj način. Kad smo se već dotakli plašenja i oštužbi, normalno je da čovek očekuje krivične prijave, kada radi svoj posao agilno i pošteno u svojoj partiji. Jedino da dodam da očekujem da će oni koji su podneli, proširiti protiv mene krivičnu prijavu, što sam kao ministar za nauku i tehnologiju Repblike Srbije finansirao projekat "Individualni i kolektivni identitet u postkomunizmu" i time sa finansirao Zorana Đinđića, Dragoljuba Mićunovića, Vojislava Koštunicu i Vesnu Pešić. Ima nastavak dalje, prema tome očekujem da se proširi optužnica.
Član 9. tačka 12. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada i Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovajamandman. Da li gdin Mirčić želi reč? (Da)
Svrha ovog amandmana je bila da se poveća iznos stipendije za studente, odnosno pomoć studentima, a kasnije su neke kolege dodale za sportiste. Vlada je ugradila u svoj predlog zakona amandmane koje su predložili srpski radikali, i sad je tu polemika da li je Vlada ugradila to dan ranije ili kasnije, bitno je da je ipak napravljen jedan napredak u radu ove Vlade. Naime, napredak se očekuje i u ovom delu gde Vlada na ovaj način pokazuje da i te kako improvizuje stvari. Kad slušate ministra finansija kako objašnjava, pa još kao cilj u poreskoj politici postavlja sintetički porez ili celularne metode, onda čovek stekne utisak da je to do savršenstva. Međutim, prihvatanje ovog amandmana, gde se vrši povećanje za 100% iznosa, govori da je improvizacija u pitanju. Znate, ako Vlada da jedan predlog, kakav je predlog u sklopu poreske politike na porez na dohotke, onda mora čvrsto da brani te stavove, bez obzira o čemu se radi. Ne može se služiti demagogijom. Ovo je čista demagogija. U pitanju su studenti i sportisti, i onda Vlada računa da sa tom demagogijom što će povećati 100%, a to je u nekoj realnoj vrednosti sto maraka mesečno, koji su neoporezovani. Za 100 maraka, kako ste krenuli sa povećanjem cena, neće biti dovoljno studentima ni za doručak. Ali, to je ipak jedan vid demagogije kojom se uporno služi Vlada. Drugi deo ovog amandmana je da se na kraju člana 9. doda deo teksta, posle rečenice - za socijalnu i humanitarnu pomoć, uređuje ministar finansija i ekonomije, da se doda - uz saglasnost resornog ministarstva. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Imate obrazloženje. Neki su pročitali, za vas iz DOS-a to ne važi, vi i tako ništa ne čitate. Batić čeka 25. tačku. Ti si pod 25. tačkom. (Vladan Batić: Od kad smo mi na "ti"?). Gospodine Batiću, dok ste bili revnosan prepisivač naših govora, bili smo nekad i dobri. Šta je suština? Kaže - ministar finansija propisuje pravila na zaradu na organizovanoj socijalnoj i humanitarnoj pomoći. Evo vam najbolji primer. Ja uvek vama sa primerima, da bi bolje shvatili, brže shvatili. Nije to čudo što ne priznajete. To je vaše pravo. Prošle godine i tokom ove godine uvožen je mazut, pod vidom humanitarne pomoći. Po toj osnovi ste oslobođeni plaćanja carine, oslobođeni ste mnogih dažbina koje bi pri redovnom uvozu morali da platite. Šta je radila lokalna samouprava koja je pod kontrolom i vlašću DOS-a? Taj mazut koji služi za grejanje, naplaćivala je kroz naplatu grejanja od građana. Džabe dobili, nisu platili porez, kad su oprihodovali, ne plaćaju ponovo porez. Ostavite vi te priče da ste grejali škole. To vi pričajete nekom drugom. Niste vi samo grejali škole. Čak je tu bilo malverzacija, pa ste to zloupotrebljavali, privatno prodavali. Znate vi to dobro među sobom i jednog dana ćei to izaći na videlo. Nemojte vi da pričate nekom šta vi radite na lokalnom nivou vlasti. To svi znaju. Nema mesta gde nije bilo malverzacija, počevši od sakrivanja podataka koliko je ukupno mazuta stiglo u tu opštinu, pa do onih podataka koji su itekako značajni za građane, gde je i kome raspoređeno. Ima niz primera gospodine Kesejiću, ne samo Sombor, nego svako mesto. Onda kukate i plačete kako vam međunarodna zajednica nije dovoljno pomogla. U suštini, to nema veze sa pomoći. (Predsednik: Vreme) To ima veze sa nekim ličnim interesima, ličnom zaradom. Prema tome, resorno ministarstvo mora da da saglasnost. Da li je to Ministarstvo za zdravlje, da li je to Ministarstvo za energetiku ili trgovinu, svugde ste vi vešti da dovoljno ukradete. Zbog toga treba obezbeđenje, koliko - toliko.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko) Stavljam amandman na glasanje. Za 54, protiv 112, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 24, ukupno je prisutno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. tačka 9. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik Vujić želi reč? (Želi)
Podneo sam amandman na član 9. na tačke 9, 12. i 13. Ja ću obrazložiti kompletan amandman. U svakom slučaju, ova Vlada mora pasti. Mora pasti iz jednog prostog razloga što svaki zakonski projekat koji nam se da, pre nego što uđe u opštu proceduru, oni ga sami popravljaju. Svedoci smo toga još sa vanrednih zasedanja, pod raznoraznim pritiscima javnosti, da li od sindikata, medija ili od nekih trećih, uvek su na dva - tri člana davali po dva - tri amandmana. Tako i sada i na ovaj predlog zakona, i na sledećih sedam koje ćemo objedinjeno raspravljati. Sve ukupno 100 amandmana. Ako ništa drugo, dobro je da je Vlada javno priznala da pokušava da nadogradi svoje prethodne predloge, i to da ih inovira i poboljša. Jedan od tih inoviranja i poboljšanja jeste, kao što je govorio gospodin Vučurević, da su prihvatili njegov amandman vezano za stipendije i kredite, a moram da kažem da je i ovde kasnijim predlogom Vlade prihvaćen ovaj amandman vezan za naknade za ishranu i hranarinu u iznosu koji sam ja predložio, s tim što se više ne kažeda je to predlog gospodina Vučurevića ili sada moj, nego predlog Vlade. Dobro, šta je - tu je. Suština ovog amndmana na član 9. ovog predloga zakona, u tački 9. jeste da je neophodno i potrebno, s obzirom na situaciju u društvu, s obzirom na socijalnu sliku stanja u ovom društvu, da se ne plaća porez na dohodak od primanja ostvarena po sledećim osnovama: U tački 9. kaže - pomoć u slučaju smrti zaposlenog, člana njegove porodice ili penzionisanog radnika, i to u iznosu od 20 hiljada dinara. S obzirom da ste budžetom predvideli određena inflatorna kretanja, a i samo zahvatanje četvorostrukog budžeta, u stvari, priliva u budžet u odnosu na prošlu godinu, dovoljno govori šta znači taj iznos od 20 hiljada dinara. Da je bar malo princip "Bona Fides", koji je trebao da upotrebi resorni ministar, inače, Mula Jusuf-haračlija, taj iznos od 20 hiljada dinara mogao je da se uveća. Što se tiče stipendija i kredita učenika, Vlada je povećala, ne toliko koliko sam ja predložio amandmanom, ali je činjenica da je povećala. Povećanje znači priznavanje Vlade, da je slika u društvu takva, da je situacija u privredi i socijalna slika opšteg stanja u društvu takva da to treba da se poveća. Pa i ovaj treći, a to je naknada za ishranu hranarine, koja sportistima - amaterima isplaćuju amaterski sportski klubovi, u skladu sa zakonom kojim se uređuje sport, i to u mesečnom iznosu do 1.500 dinara. Ja sam amandmanom predložio da to bude 3.000 dinara. Vlada moj amandman nije prihvatila, dala je svoj i rekla je da ona predlaže 3.000. To je suština ovog amandmana. Da završim, kako sam i započeo, ova Vlada mora pasti.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne). Stavljam ovaj amandman na glasanje. Za 56, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Amandman. Na član 9. tačka 12. amandman je podneo narodni poslanik Stevo Dragišić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li gospodin Dragišić želi reč? Nije tu. Da li neko drugi želi reč? (Ne). Stavljam amandman na glasanje. Za 47, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 33, ukupno je prisutan 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. tačka 12. Amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansija i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li gospodin Cvetanović želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pripadam poslaničkoj grupi SRS. Namerno potenciram to, zbog toga što dosove novine tendenciozno pišu i kada citiraju moje reči koje izgovaram za govornicom, onda ispod pišu SPS. Baš zbog vašeg smeha, prokomentarisaću neke vaše stvari. Prvo, i kao odličan đak i kao solidan student sa prosekom 8,93, nikada nisam bio član Saveza komunista, niti bilo ko iz moje porodice. Kada su mnogi iz vaše sadašnje vlasti, bili komunisti i kretali se negde od 50 do 500 metara udaljeni od crkve, moja porodica Cvetanović je iz Jablaničkog okruga bila najveći donator 1989. godine u izgradnji Hrama Svetog Save. Oko 20.000 DM je dato za izgradnju tog hrama. Još tada smo znali na kojoj smo strani. Vi slobodno možete i dalje da se smejete, ali morate da znate ...
Gospodine Cvetanoviću, ovo nije vaša izborna kampanja. Molim vas da pređete na dnevni red.
Gospodine predsedniče, ja se uvek držim dnevnog reda, ali u kontekstu laži koje se ovde o meni izgovaraju, a ja ću u tom kontekstu da nastavim, moram da obrazlažem neke stvari. S obzirom da sam podneo amandman na član 9. tačka 12, opet ću potencirati da vaši predstavnici, naročito gospodin Čeda Jovanović, stalno neargumentovano iznosi laži. Ja sam već za ovom govornicom jednom pokazao, dokazao da govori neistinu, sada ću još jednom Srpski radikali su podneli blagovremeno mnoge amandmane. Na član 9. tačka 12, za stipendije i kredite učenika i studenata da se poveća mesečni iznos i da se oslobode poreza, između ostalog i ja sam podneo amandman. Amandman sam podneo 5.04.2001. godine, u 15,00 časova. Ovde možete da vidite kada je amandman podnet. A Vlada Srbije, iako je gospodin Čeda Jovanović rekao da je podnet pre amandman, pre nego što su rekli srpski radikali, ovde se jasno vidi da je 6.04.2001. godine u 20,10 časova. Znači, Čeda kao po običaju, stalno laže i stalno se dokazuje. Ovo već drugi put dokazujem argumentima da laže, nadam se da neću morati po treći put to da radim. Hvala.
Replika, gospodin Jovanović.
Gospodine Cvetanoviću, reč je bila o amandmanu koji je spomenuo gospodin Vučurović, a ne o amandmanu o kojem ste govorili vi. Ali, što se tiče amandmana, nemojte sada da zavodim ovde evidenciju, Amandman o kome sam ja govorio je predat 5. aprila, ovde u Pisarnicu Skupštine, a pre toga je na sednici Vlade usvojen. Suština moje primedbe je na račun vašeg neodazivanja, otvorenom pozivu koji vam je upućen prvog dana ovog skupštinskog saziva, da učestvujete u radu skupštinskih radnih tela. Pošto ne učestvujete, dolazi do problema, ali se slažem da svako od nas radi u interesu građana i svi vaši amandmani koji su u duhu amandmana, koje je predložila Vlada, su pozdravljeni i niko ne osporava dobru nameru u tome. Mislim da građani neće imati koristi od toga da li ste vi predali sat vremena pre Vlade ili sat vremena posle Vlade, već od suštine tog amandmana, a o amandmanu o kojem sam govorio, predat je 24 sata pre amandmana poslanika Srpske radikalne stranke. Ne amandman na član 9. stav 12, o kome ste vi malopre govorili, već amandman gospodina Vučurovića.
Ako tražite repliku, ime jeste pomenuto, ali o vama nije bilo reči, ništa pogrešno, samo je pomenuto da se odnosi na vaš amandman. (Božidar Vučurović, sa mesta: samo da kažem dve sekunde). (Tomislav Nikolić, sa mesta: nije bilo pokvarenijeg predsednika). Šapnite mu još jednom? Šta treba da kaže? Nemojte, ako ne zna zašto se javlja, nemojte mu vi govoriti. Nemojte da idemo na repliciranje ... Hoćete po Poslovniku? Ne dajem vam pravo na repliku. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Pomenuo ga je.) Jeste, i po Poslovniku ja ocenjujem da li je pogrešno protumačen. Samo po Poslovniku. Izvolite. Pročitajte član u Poslovniku.
Gospodine predsedniče, povredili ste član 86. Poslovnika u kome se kaže - da ako poslanik u toku svog izlaganja i tako dalje, a pročitaćete već, i niste mi dalo pravo na repliku. Gospodin Čeda Jovanović nije replicirao ...
Ja vas molim da odlučimo o tome.
Čeda Jovanović nije replicirao meni, već Goranu Cvetanoviću i u tom kontekstu, pomenuo je mene. To znači nije replika meni, već na ovo izlaganje koje sam ja imao.
Odlučićemo o tome. Član 86? U članu 86 ... tako ste rekli, on se uopšte ne odnosi na ... koji, 96? Kaže ovako: "Ukoliko se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku iz druge poslaničke grupe". Znači, kaže se - uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku iz druge poslaničke grupe, pa dalje "navodeći njegovo ime i prezime ili funkciju". Ja mislim da je to potpuno jasno. Pošto ste samo pomenuti, ali bez uvrede i bez ikakvog razgovora i pominjanja vaših reči ... (Vojislav Šešelj, sa mesta: ja se javljam za reč). Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja mislim da nema nikakve potrebe da bilo koga ubeđujem, da se srpski radikali u ovoj Narodnoj skupštini, svojski spremaju za sve skupštinske sednice. Prečešljavamo sve zakonske projekte koje podnosi skupštinska većina i tražimo slabe tačke. Naš je zadatak jedini ovde da tražimo vaše slabe tačke i da vas kritikujemo. Vama se ta kritika ne sviđa. U interesu je naroda da mi vas što žešće kritikujemo. Naravno, uz tu kritiku, mi predlažemo bolja rešenja, a vi izbegavate da prihvatite naše amandmane, a tamo gde su rešenja i po vašem mišljenju prihvatljiva, onda tražite varijantu, kao Vlada na svoj projekat usvojila amandman. Da je Vlada bila tako pametna i promišljena, ona ne bi podnosila amandmane na svoje zakone, a kada smo nekada bili u Vladi Srbije, bila je strašna retkost da Vlada daje amandmane na svoj zakon. Ako Vlada zna šta podnosi Narodnoj skupštini, bio bi krajnji izuzetak da usvaja sama i donosi amandmane na svoje zakonske projekte. Znači, ranije nije radila kako treba. Vi sada da nas preduhitrite, kažete Vladi da je amandman prihvaćen, a nije prihvaćen amandman opozicije. Reč je ovde bila gospodine Jovanoviću o 50 amandmana Srpske radikalne stranke, i sada vi u nedostatku argumentacije pitate što mi ne dolazimo u skupštinske odbore. Mi smo hteli proporcionalno i principijelno da se dogovorimo. Bila su dva pokušaja, nismo uspeli.
Gospodine Šešelj, razgovaramo o članu 9. tačka 12.
O tome je reč, gospodine predsedniče. Direktno pitanje je - što ne radimo u odborima i po tom i po ostalim amandmanima, a sad se bojimo bilo gde sa vama da se pojavimo osim tamo gde su direktno kamere uključene, jer kad smo videli ove vaše, sa čarapama na glavi, mi pomislimo - ovakvi su spremni da upadnu i na sednicu skupštinskog odbora. Mi amandman, oni ove sa čarapama, sa automatskim puškama. To je vaša argumentacija. Vidite još jednu stvar, zašto ste srušili pravni poredak? A čudite se onda što sa vama nećemo da sarađujemo ni po jednom pitanju. Evo vam još jednog dokaza....
Gospodone Šešelj, ja vas drugi put opominjem da se držite tačke dnevnog reda.
.... kažnjen je moj advokat sa 300 dinara, zato što se žalio na rešenje Prvog opštinskog suda i u žalbi pomenuo u negativnom kontekstu predsednika suda Vojkana Simića. Nikad se do sada nije desilo u sporednom postupku da se donosi rešenje da Vojkan Simić, kao predsednik suda, sebe stavi za predsednika veća da presudi, da odbije tamo gde je on bio potenciran, i još kazni advokata sa 300 dinara. Pa, ne možemo da radimo sa vama.....
Gospodine Šešelj oduzimam vam reč.
...... ni u odborima, nigde. Jer, vi rušite pravni poredak. Vi Srbijom vladate s topuzom u ruci.
Reč ima gospodin Jovanović, replika.
Dame i gospodo narodni posalnici, to što se nikada do sada nije desilo ne znači da tako treba da bude i ubuduće. Što se tiče DOS-a garantujemo vam da je zauvek prošlo vreme u kome ste pred sudiju mogli da idete sa korom banane u ruci. Odgovaraćete za povredu sudova. Sudovi su neprikosnoveni i nemojte tražiti razumevanje za takav postupak u okviru Poslovnika demokratske opozicije Srbije. Dakle, gospodine Šešelj, za vas važe pravila kao i za sve druge građane ovog društva. Kad idete pred sud morate ići sa poštovanjem, jer više iza vas ne stoje ni Slobodan Milošević ni Mirjana Marković ni beskrupulozna vlast čiji ste vi bili veoma bitan faktor, a ona vremena kada ste mogli sa korom banane i televizijskim kamerama da idete u sudove su zauvek prošla. (Poslanik Šešelj traži reč, u vezi sa Poslovnikom.)
Nemojte da pravimo cirkus od Skupštine. Vi znate da to nećete raditi, da nećete govoriti o Poslovniku, i ipak to tražite. Nemojte gospodine Šešelj. (Poslanik Šešelj insistira - ukinite Poslovnik.) Ja bih ukinuo takvo ponašanje gde se zloupotrebljava Poslovnik. (Poslanik Šešelj, s mesta - može i to, izbacite me iz Narodne skupštine.) Pa, izbaciće vas glasači. Ja vas ne mogu izbaciti, ali ja vas molim da ne zloupotrebljavate Poslovnik javljajući se za reč po Poslovniku a govoreći o nečemu drugom. Molim vas da te stvari dovedemo polako na neku normalu i da se onda .... Imamo dovoljno vremena za raspravu ove vrste. Najljubaznije vas molim .... (Poslanik Šešelj, s mesta - ja se javljam po Poslovniku.) Izvolite po Poslovniku gospodine Šešelj.
Gospodine predsedniče, vi ste trebali da upozoravate Čedomira Jovanovića... a ne mene.... [[Žagor - koji član.]] član 64. Poslovnika. [[Smeh.]] Što se smejete? Vama je sve smešno. A, da sam rekao član 65. ne bi ste se smejali. Prvo, gospodin Čeda Jovanović je ovde za ovom govornicom obećao Narodnoj skupštini da će se u našem pravosuđu....
Gospodine Šešelj, ne govotite o Poslovniku i ja vas....
Govorim o vašem vođenju Narodne skupštine.
Ja vas opominjem i molim vas da govorite ili o Poslovniku ili da napustite govornicu.
Čeda Jovanović je ovde za ovom govornicom obećao Narodnoj skupštini da će se u našem pravosuđu dešavati i ono što se nikada nije dešavalo. I, on je tu u pravu ali vi ste morali da ga upozorite da ne otkriva DOS-ovsku tajnu. A, što se mene tiče ja obećavam....
Gospodine Šešelj ja vam oduzimam reč. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za je glasalo 47, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasao 31, ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. stav 1. nove tačke 9, 10, 14. i tačku 16.amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja raspravu o predlogu zakona u načelu i pojedinostima koristim da bih izneo svoj stav po predlogu zakona i da o tom mom stavu direktno, dakle bez ispravki dosovizije ili vaših režimskih medija, budu obavešteni građani Srbije. Ne shvatam zašto bih išao na odbore kada po svim amandmanima koje smo ovde podneli izveštaji odbora glase - odbija se amandman narodnog poslanika tog i tog, iz razloga iznetih u mišljenju Vlade o amandmanu. Skupštinski odbori služe da potvrde mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pa, šta ja imam tamo da tražim?Odbori Narodne skupštine odbijaju sve amandmane narodnih poslanika. Ne upuštaju se, zadovoljavaju samo formu i proceduru, i nemojte da nas upućujete na rad u odborima, jer i vi na te odbore idete samo da bi se pročešljalo ono što je stiglo. Da nije tako ne bi vam promicale ni greške koje su zaista očigledne u predlozima zakona. Šta je bila moja želja u izmenama člana 9. Predloga zakona. Moram da vas podsetim da je naša privreda posrnula i da su nam građani siromašni. Razlozi su višestruki. Bili smo izloženi najrigoroznijim sankcijama na svetu. Bili smo izloženi bombardovanju. Naša preduzeća su morala da plaćaju ucene i rekete makedonskim firmama, državi Makedoniji, mnogim drugim državama, čiju ćete vi kakvu takvu pomoć našoj državi otkriti aferama koje sada vodite protiv ljudi koji su na taj način spašavali preduzeća i spašavali radnike od propasti. U takvim uslovima došli smo u situaciju u kojoj će biti i Vlada Republike Srbije kroz neki mesec. Poslodavci nisu mogli da zadovolje dva uslova - da isplate zarade i da državu obeštete porezima na dohodak građana. Nije imalo, nije stvarana nova vrednost, kao što se ne stvara gospodine ministre ni od oktobra na ovamo. Vlada je videla da svoje prihode po tom osnovu ne može da naplati. Ali, nije bila nehumana kao što je vaša Vlada nehumana i kao što je vaš ministar za rad nehuman, pa izjavljuje na televiziji - ko ne može da isplati zarade neka zatvori fabriku. Vlada će preuzeti brigu o radnicima koji ostanu bez posla. On čovek nije mnogo pametan, ali je trebalo da ga neko opomene. A, od čega ćete kada pozatvarate sve fabrike gospodine ministre da pripremite budžet toliko dobro da može da vam izdržava i one koji iz tih fabrika ostanu bez posla. Zatvoriće se. Ako ste to naumili i ako vam je to želja, zatvoriće se mnoga preduzeća. Ili mi nađite preduzeće koje će moći da ispunjava, ili poslodavca, sve ovo što novi zakoni od njega traže. Moći će uvoznici. Moći će vaši članovi koji će sada čak i po monopolskim uredbama da se bave nekim poslovima. Hoće li to moći metalski kompleks? Hoće li moći giganti u kojima rade desetine hiljada radnika?Hteli mi to ili ne, eno ih svakog dana na fabričkim kapijama. Je li to vama jednostavno da zatvorite fabriku automobila? Dva puta poslušate G-17 plus, uvezete automobila koliko je potrebno u Srbiji, zatvorite fabriku automobila. To deluje lepo, ali tu ima od 20 do 30 hiljada radnika. To je bio i naš problem. Kao da smo mi baš toliko bili nepismeni, gospodine ministre. Uostalom, ovaj zakon je mogao da bude samo kao izmene i dopune postojećeg zakona. Vaša priča o usklađivanju sa evropskim zakonima u ovoj oblasti je šuplja priča. Taj zakon je istovetan, kao i prethodni, u opisima, s tim što su u glavama pretumbavana pojedina rešenja "da se vlasi ne dosete". Mogli smo mi to isto da uradimo, ministre, ali nije imalo rezona, nismo se tada ni bojali opozicije, nije ni postojala opozicija. Narod je bio zabrinut, tražio je da mu Vlada rešava probleme. Tako je došlo do toplih obroka, regresa za korišćenje godišnjih odmora, kao da je to nama bilo mnogo milo da se nešto isplaćuje, a da država od toga nema ništa, kao da ste vi izmislili rupu na saksiji. Ali, dolazimo u situaciju da je to bio jedini izvor prihoda u porodicama, samo onaj ko nema dušu, mogao je na te prihode da uvede poreze. Mi nismo uvodili poreze na te prihode, ali zato sam pokušao da malo popravim taj član 9. zato što sam video da ste na primer izbacili oslobađanje od poreza na zarade, odnosno invalidnih lica, koja su zaposlena u preduzećima za profesionalno osposobljavanje i rehabilitaciju invalida. Pa zaista ne mogu da shvatim. Zatvorenike u zatvorima, na izdržavanju kazne, osuđene za teška krivična dela, njihove zarade oslobađate poreza na dohodak, radnike, kojiu psihijatrijskim ustanovama ostvaruju izvestan dohodak, oslobađanje poreza na dohodak, a invalidna lica u specijalnim preduzećima, u kojima se ne proizvodi visoka tehnologija, u kojima nema velikog profita, vi oslobađate poreza na dohodak. Hoćete da zatvorite preduzeća tzv. DES-ove, u kojima su radila invalidna lica. Dalje, nisam mogao da shvatim šta je ovo hteo zakonodavac sa oporezivanjem toplog obroka, a ne oporezuje ishranu na službenom putu. Ako je neko radnik i ako danas ruča u preduzeću, ili je kupio od neke nadoknade, koju mu daje poslodavac, hranu da jede u preduzeću, na to će se platiti porez, a ako ode na put, moći će da donese račun do 600 dinara, tog dana da je ručao u kafani, u restoranu, u hotelu "A" i "B" kategorije, i za to se neće platiti porez na dohodak građana. Ja zaista ne shvatam, šta je to? Znači, sada kažete poslodavcima - pišite putne naloge radnicima, neka se svako od njih poveže sa nekim kafedžijom, neka mu taj daje račun da je tog dana ručao, dva računa po 600 dinara, to je 1.200 - evo vam naknade za topli obrok. Pa valjda nije to bila želja poslodavca, valjda postoji nešto što se sagledava celovito. Vi niste sagledali celovito probleme koje ima Republika Srbija, koje ima svaki građanin naše države. Mi smo sirotinjska zemlja. Zakone treba praviti tako da sirotinja može da plaća porez, a vi ste napravili takve poreze da ih plaćaju građani neke druge države, koji su dobro situirani i imaju bar osnovne uslove za život, pa hajde i država da se od toga izdržava. Od toga nema ništa, vi nam nudite jednu spiralu koja će da eksplodira u junu-julu mesecu, i to je ta bomba koju DOS potura pod Srbiju. Ja ću to da sačekam, ovde u Srbiji, ministre, ali bih voleo da i vi to sačekate ovde. Ja bih voleo da vi ne kupujete više kartu za Pariz. Dovedite porodicu, ako toliko tugujete za njima.
Gospodine Nikoliću, deveti minut teče, pet minuta je za amandman, ja vas zaista poslednji put opominjem da završite.
Ja se vama zaista izvinjavam, ovaj amandman ima četiri amandmana u sebi, pa i o tome malo razmislite. Ja završavam i po ovom članu se neću više javljati, ali obećavam da ću po još nekoliko članova da se javim. Dakle, ako tugujete za porodicom ministre, dovedite ih u Beograd, živite ovde sa njima. Sa nama zajedno podnesite teret ovih reformi, ali sa platom koju budete imali kao ministar, pa ćemo onda da se vidimo u julu - hoćete li imati izmene i dopune ovog zakona.
Reč ima narodni poslanik, gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, nije tačno da se DOS prema opoziciji odnosi na način na koji je govorio moj prethodnik. Prosto, neki amandmani su predloženi od strane opozicije i oni su usvajani na prethodnim zasedanjima, po brojnim tačkama dnevnog reda. Što se tiče amandmana koji je izneo potpredsednik Radikalne stranke, mi bismo ga prihvatili, da ne postoji član 21. ovog zakona o porezu na dohodak građana, u kome se veoma jasno kaže: "ne plaća se porez na zarade invalidnih lica, zaposlenih u preduzeću za radno osposobljavanje i zapošljavanje invalida". Dakle, ja verujem da se svi spremaju u najboljoj nameri za sednice, ali potrebno je da se malo više pripremate za te sednice, pažljivije da čitate zakone koji su pred vama, da predlažete amandmane kojima se ne bave zakoni, da na takav način doprinesete radu Vlade i Skupštine. Ali, gospodine Nikoliću, ovo je tema o kojoj smo mi razmišljali i na koju smo pružili adekvatan, i verujem, kvalitetan odgovor.
Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić, replika.
Ja sam zaista, to prihvatam, propustio za invalidna lica član 21. zato što je ovde bilo mesta sistemski. Može zakonodavac da istumba zakon tako da se u njemu ne snalazite. Sistemski je ovde bilo mesto, jer ako ste članom 9. oslobodili poreza na dohodak građana one koji rade u izbornim komisijama i u komisijama za popis stanovništva, ako ste članom 9. oslobodili one koji rade u psihijatrijskim ustanovama, one koji rade u zatvorima, pa tu je bilo mesto i za invalide koji rade u preduzećima za osposobljavanje invalida, a vi ste jedan član napisali samo zbog toga da iz ovoga izvučete ono što je poenta, da bacite u neki drugi član. Ja nisam mogao, dame i gospodo narodni poslanici, koliko god da sam se trudio, za razliku od vas koji uopšte ne čitate ove zakone, ja nisam mogao da u 28 zakona baš svaku tačku i zapetu pronađem. Ja prihvatam da mi je sada malo lakše, ipak su invalidi zasluživali da njihov dohodak bude oslobođen poreza, ali sve ostale moje primedbe i dalje ostaju. Na jednu je samo odgovoreno. A sada vas pitam - zašto je dohodak članova izbornih komisija oslobođen poreza na dohodak građana? Pitam vas - zašto su popisivači, koji će vršiti popis stanovništva, zašto je njihova zarada oslobođena poreza na dohodak građana, a čiče i babe koji skupljaju šumske plodove po šumama i ceo dan i celu noć provedu da sakupe nešto, sve što sakupe iznad 1.500 dinara, na to će platiti porez na dohodak građana!?
Reč ima ministar finansija, gospodin Đelić.
Ja bih hteo da vas podsetim da su oni oslobođeni u početku onim Zakonom o izborima, koji ste vi izglasali u početku. To je samo usklađivanje. Znači, vi ste to prvi uveli i mi smo to sačuvali.
Reč ima narodni poslanik, gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, u okviru rasprave o ovom amandmanu naglašeno je i jedno veoma bitno pitanje - pitanje pravnog normiranja, pitanje konstrukcije svih ovih zakona, formiranja pravnih normi i njihovog međusobnog usaglašavanja i sistematizacije. Ta sistematizacije vam je loša. To se vidi iz ovoga. Zašto je loša? Zato što vi nemate stručne ljude, zato što ste vi počeli da sprovodite neverovatan nepotizam u svim strukturama vlasti koju ste pruzeli, zato što ste vi suprugu Zorana Živkovića, Biserku Živković, postavili za republičkog sekretara za zakonodavstvo. Zbog toga nam stižu ovakvi nebulozni predlozi zakona. Ja ovde imam čitav spisak srodnika vaših funkcionera koje ste postavili. Hoćete li da vam sad čitam ili u okviru neke druge tačke? Šta vi mislite, gospodine predsedniče? (Glasovi iz sale: Čitajte sad!) Postavili ste Milenu Milošević, suprugu funkcionera Demokratske stranke, za direktora Info stana.
Mislim da to, ipak, prekinete.
Ja sam vas pitao. Vi ste ćutali. Ja sam to shvatio kao odobravanje, pa sam nastavio. Pošto ste vi promenili svoje mišljenje, ja mogu sa ovim da prestanem, pa ću to saopštiti u okviru neke druge tačke dnevnog reda.
Opomenuo sam vas da se držite tačke dnevnog reda. Evo, sad vas opominjem.
Nemojte da me opominjete. Samo mi recite da mogu da nastavim. Očekivao sam da me pohvalite, pošto sam bio vrlo konstruktivan i uviđavan prema vašoj poziciji i prema poziciji predsednika Narodne skupštine i koalicionog partnera ostalih stranaka iz DOS-a. Cenite moju uviđavnost. Nemojte me opominjati. Vraćam se na temu koja je na dnevnom redu.
Cenim vašu uviđavnost.
Što se tiče ove tačke dnevnog reda, jedno pitanje je ključno. Oko toga se dva dana preganjamo. To je pitanje toplih obroka i regresa. U gotovo svim kolektivnim ugovorima predivđen je topli obrok. Ovim zakonom vi terate i poslodavce i sindikalce, radnike i Vladu da rade nove kolektivne ugovore. Ne možete naterati nijednog poslodavca da dalje isplaćuje topli obrok ako on ne može da plaća porez. Ne možete nikog naterati da plaća regres ako ga obavežete da plaća i porez na taj regres. Vidite, šta poslodavac može da uradi. Umesto isplate toplog obroka od 1000 dinara mesečno, može da organizuje kazan u kolektivu, gde će se kuvati jedan dan pasulj, drugi dan krompir, samo je pitanje da li za ovaj novac i to može da pruži. Ali, kakvu to posledicu povlači? Poslodavac koji svaki dan kuva pasulj, kupus ili krompir neće plaćati porez, jer će to opteretiti njegove osnovne troškove poslovanja. Ali, zato radnik neće moći da nosi zamotan u papir pasulj, krompir ili kupus, pa da to da svojoj deci. (Glas iz sale: I boraniju!) Naravno, i boraniju i grašak. Vi se smejete, jer vas to ne intersuje. Vi dobijate dolarske doznake, pa vam je smešno. Većina vas nikad nigde nije ni radila. Vi samo znate da se smejete. Vi ste koalicija smeha, koalicija humora i razonode. Jednostavno, ovde ne razmišljate. Ukidanjem toplog obroka savesni poslodavci će bar gledati da nahrane radnika dok su na radnom mestu, ako ne mogu da mu isplaćuju redovno platu od koje će kupiti hleb, pasulj, kupus i krompir, pa će imati bar to. Ali, radnik to neće moći da podeli sa svojom decom kao što deli kad dobije 1000 dinara, pa u prodavnici kupi ono što treba celoj porodici. Možda biste imali nekog opravdanja da ste proračunali koliko košta potrošačka korpa. Sada košta oko 12 hiljada. Da ste rekli: onima kojima je plata manja od koštanja potrošačke korpe ne plaća se porez za topli obrok, a oni koji imaju platu veću od koštanja potrošačke korpe porez se plaća. To bi imalo smisla. Direktor da nema pravo na topli obrok, da državni funkcioneri nemaju to pravo, svi oni koji imaju platu iznad određenog iznosa, možda 12 hiljada ili 15 hiljada. Onima čija je plata manja od koštanja potrošačke korpe da im se regres za godišnji odmor i topli obrok oslobodi obaveze plaćanja poreza. Vidite, ministre, umesto što tražite savete od nekoga od koga ne možete dobiti nijedan pametan savet, jer je Dejan Popović kao isceđena bukova daska, trebalo bi malo da slušate pametne predloge opozicije i da prihvatite bar jedan. Prihvatite ovo da ne oporezujete zaposlenima regres kojima je plata ispod iznosa potrošačke korpe.
Da li se još ko javlja za reč po ovom amandmanu? (Niko) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55 narodnih poslanika, protiv 113, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, ukupno je prisutno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Borislav Pelević.
Uvaženi gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri, amandman na član 9. stav 1. tačka 2. Predloga zakona predviđa da se oslobodi poreza na dohodak građana nadoknada za vreme porodiljskog odsustva. Ovu naknadu je koristilo prošle godine 20.750 porodilja. Mislim da bi bilo dobro da se ovo izuzme od poreza na dohodak građana, s obzirom na to da bismo time pospešili rađanje dece u Srbiji. Uvaženi profesor Marko Mladenović, najveći ekspert za porodično pravo u Srbiji, izašao je u javnost sa procenom da će za 25 godina srpski narod biti manjinski narod u Srbiji, a za 100 godina Srba će biti samo u pojedinim oblastima Srbije, odnosno u pojedinim enklavama. Prihvatanje ovog amandmana bio bi dobar potez i izraz dobre volje Vlade za budućnost. Nadam se da je ovo omaškom izbačeno iz zakona, odnosno da se nisu oslobodile poreza naknade za vreme porodiljskog odsustva. Predlažem Vladi i Narodnoj skupštini da usvoji ovaj amandman. Druge dve tačke 12. i 13. već su pominjane za ovom govornicom. Reč je o stipendijama i kreditima učenika i studenata i sportista amatera koje finansiraju klubovi. Ja sam podneo ovaj amandman tačno u 13 časova. Vlada je isti amandman dostavila u 18,00. Dobro je da Vlada uzima u obzir mišljenja i opozicije. Dobro je da su na neki način usvojili amandman Stranke srpskog jedinstva i drugih opozicionih stranaka, jer se ovde radi o opštem dobru. Nadam se da je opšte dobro u interesu svih nas, bez obzira da li smo u poziciji ili opoziciji. Nije sramota, gospodine ministre, nije ni ružno ako Vlada prihvati i poneki amandman opozicije. Time ćete pokazati da ste demokratska vlada kako to stalno kažete. Time ćete na najbolji način pokazati da uvažavate i neka druga mišljenja, a ne samo mišljenje Vlade. Ako to usvojite i ako to priznate, sasvim je sigurno da ćeteuneti novi kvalitet u politički život Srbije. Ne treba se stideti toga što se pojedine opozicione stranke pojavljuju sa amandmanima koji su dobri, koji su korisni. Ne mislim samo na Stranku srpskog jedinstva, već i na druge dve opozicione stranke. Bilo bi dobro da uvažite amandmane koji su napisani u najboljoj nameri i nisu usvojeni.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na izjašnjavanje amandman poslanika Pelevića. Za 61, protiv 98, uzdržanih 2, nije glasalo 25, ukupno je prisutno 186 narodnih poslanika. Kostatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. stav 1. tač. 13. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Molim vas da se izjasnimo o amandmanu narodnog poslanika Dragana Markovića. Za 53, protiv 100, uzdržanih 1, nije glasalo 32, ukupno je prisutno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na čl. 14. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandnama želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici u članu 14. stav 1. Preldoga zakoga o porezu na dohodak građana briše se u celosti obrazloženje. U članu 14. stav 1. zaradom, između ostalog, smatraju se i primanja u obliku bonova i novčanih potvrda, što je u suprotnosti sa predloženim izmenama Zakona o radnim odnosima, član 4., dohodak na zaradu član 64v. Sve što je u suprotnosti sa zakonom vaša je elementarna karakteristika i obeležje vaše DOS-ovska vlasti, a sve što je u interesu građana Srbije vas motiviše na protivljenje i neslaganje. Potpuno sam ubeđen da i ovaj amandman nećete usvojiti tiranijom većine, nažalost, građanima Srbije vašim dobro poznatim DOS-ovskim manirima. Glasaćete uvek protiv svega što je interes građana Srbije. Učinite tako i ovoga puta, bez obzira kakav je kvalitet amandmana, uvek je isti ishod glasanja, uvek je ista cifra. Kao po automatizmu vi glasate protiv, uopšte ne misleći i ne razmišljajući šta donosi takav amandman, da li doprinosi boljem kvalitetu zakona. Bitno je samo da glasate protiv, bez obzira da li nešto ima vrednost ili ne. Učinite tako i ovog puta.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 50, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 28, ukupno je prisutno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Da.)
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, ja sam podneo amandman sa predlogom da se izuzme od oporezivanja naknada koja se plaća za topli obrok, znači za ishranu u toku rada. Mi smo danas i juče čuli više poslanika koji su ubedljivo obrazlagali da zaista ne bi trebalo oporezivati ovaj izdatak. Na drugoj strani ministar Đelić reče da je to graška da su socijalisti to narpravili, da radnici nisu znali da to ne ulazi u penzijski osnov i tako dalje. Želim da podsetim na sledeće. Taj topli obrok je uveden i decenijama je prisutan u našim preduzećima, počev od fabričkih menzi i restorana za spremanje tog toplog obroka. Godine 1972. donet je propis da mogu i ostala pravna lica svojim radnicima obezbediti topli obrok, ali samo tamo gde se on sprema. Znači ne u gotovu, nego može u restoranima društvene ishrane ili drugim restoranima. A praksa je nametnula nešto drugo, da se ne ide veštački u neke restorane, nego da se omogući radnicima da se plaća ta naknada u gotovom. Znači, to pozitivno iskustvo je nasleđeno već 30-tak godina. Drugo, uzmimo u obzir da je za veliki broj radnika to glavni obrok. Svaki dan manje više u toj fabričkoj menzi u sastavu tog obroka ima mesa. Danas radnici i više od 15 dana ne mogu da kupe meso i to tu im je glavni obrok. I mi sada predlažemo da to menjamo. Šta će se desiti? Desiće se da će doći do zatvaranja tih restorana, gašenja tih menzi, da će biti lošiji kvalitet toplog obroka u tim firmama koje zadrže tu menzu, a takođe će biti pogođeni i radnici koji su to primali u gotovu. Bilo bi umesno da Vlada odustane od ovog predloga, da bar za jedan period ostane dok ne krene i dok ne bude povećan standard, da sačuvamo taj deo standarda zaposlenih i da imaju ovo što su do sada imali. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 55, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. stav 4. amandman je podneo narodni poslanik Miroljuv Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandma. Da li podnosilac amadmana želi reč? (Da.)
Kako je očigledno da velika većina DOS-ovih poslanika apsolutno i ne čita ove predloge zakona, nije loše da definišemo šta kaže član 14. ovog zakona. On definiše šta se sve smatra zaradom a nije u novčanom iznosu. Tu spadaju bonovi, akcije, roba, usluge i tako dalje. Sve se to oporezuje. U poslednjem stavu ovog člana se kaže da nadležni poreski organi ocenjuju da li je cena tih bonova, akcija, roba i usluga tržišna. To bi na jednom banalnom primeru otprilike izgledalo ovako. Ima primera iz života. Odluči firma da pomogne svom radniku da završi kuću. Firma mu uplati, i preveze kući građevinski materijal, skupe se radici, kolege sa posla napravi se moba. Tako se to u Srbiji radi. Ako se tako ne radi u Francuskoj ili Nemačkoj, to je njihov hendikep, taj princip solidarnosti je prisutan u biću srpskog naroda i te kako. Na kraju, firma iskaže da je potrošila za građevinski materijal 20000 dinara za tog radnika. To je evidentirano na fakturama i firma je spremna da plati državi porez na to. Međutim, pojavi se neki stručnjak iz uprave prihoda i kaže: vrednost podignutog objekta je 50000 dinara. Rad kolega s posla, pošto to ne može da izmeri, verovatno će taj stručnjak da kaže -prema norma satu u građevini. Pa, kolega s posla Žika je dao prase, i to je običaj u srpskom narodu, recimo, Pera je dao pivo, neko je platio muziku i tako dalje. Taj stručnjak će sve to oporezovati. Ovo je samo jedan banalni primer. Mogao bi da ih nabrojim stotine. Predlažete da nam državni organi određuju da li je cena nekih roba ili usluga tržišna ili nije. Vi, koji ste ovom narodu obećali tržišnu ekonomiju, predlažete ovakvo rešenje. Ovakvo zakonsko rešenje ja vas upozoravan gospodine ministre, daće mogućnost poreskim organima da vode potpunu volontarističku politiku prilikom utvrđivanja cena, odnosno naknada iz stava 2. tačka 2. do 4. ovog zakona. Znači, nekom će se zaračunavati, nekom neće. U svim ovim zakonima zašto predlažete neke stvari koje nisu ostvarljive u praksi? Kad vidim da je ovako nešto predloženo, stvarno posumnjam da je ministar Đelić došao u Srbiju iz kapitalističke Francuske. Pre bi se reklo da je došao iz Severne Koreje, čim se ovakve stvari predlažu.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko) Stavljam amandman na glasanje. Za 46, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 27, ukupno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Pavlović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Želi)
Gospodine predsedniče, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, u dosadašnjoj raspravi o Zakonu o porezu na dohodak građana, nekoliko puta nam se obraćao gospodin Đelić, ministar finansija, hvala mu na tome. Uz sve simpatije koje imam za njega, kao mladog i stručnog čoveka, ono što ne odobravam ili zašta nemam simpatije, to su obrazloženja i argumenti koje ministar Đelić daje u vezi sa i ovim zakonom i u vezi sa prethodnim zakonskim projektima čiji je on autor. Dakle, Zakon o porezu na dohodak građana nije reformski zakon. U njemu, kako je i sam rekao, nema ničeg posebnog novog. Argumenti koji su upotrebljeni u obrazlaganju, ja ću da ih nabrojim onim redom kako je to ministar Đelić govorio, da su rešenja u ovom zakonu konkurentna, da su atraktivna, da su pravična, da su realna i da očigledno odgovaraju ambijentu u našoj Republici. Ja objektivno pitam za koga su ova rešenja konkurentna, za koga su atraktivna, za koga su pravična i za koga su realna? Možda za neke druge. Siguran sam da za poreske obveznike, građane Republike Srbije, privatne preduzetnike i privredu to ne stoji. Pre bih rekao da su ubitačni i da će dovesti u vrlo tešku situaciju i položaj i građane i poreske obveznike i privredu naše Republike. U potvrdi ovoga što govorim su i preko 100 amandmana koje su podneli narodni poslanici iz opozicionih stranaka, ali ima ih i iz dosovske većine, video sam ih. Ima i 20 amandmana koje je Vlada Republike Srbije podnela na ovaj zakon, što potvrđuje ovo o čemu su i moji prethodnici govorili. Upravo zbog toga, ja sam i predložio da u članu 16. amandman koji bi trebalo da glasi "Zarada iz člana 13. i 14. ovog zakona oporezuje se po stopi od 12% na osnovicu koju čini isplaćena, to jest ostvarena zarada". Zašto? U osnovnom rešenju je stopa od 14%. Vi ste rekli da je ona i bila i da se u tome ništa ne menja. To je tačno, i ja se s vama slažem. Ali, ako tome dodamo ono što sam u obrazloženju napisao, a stoji u članovima 13. i 14. zakona, kojima je definisano koja se primanja smatraju zaradom po osnovu radnog odnosa i ugovora o privremenim i povremenim poslovima, u koju spada naknada za rad i druga primanja po ovom osnovu i po zakonu. U članu 14. stav 1. ovog zakona utvrđeno je da se zaradom, u smislu člana 13, smatraju i primanja po drugim osnovama, a stavom 2. ovog člana, šta predstavlja osnovicu poreza na zaradu. Neću da pominjem sve ovo što su prethodnici govorili pre mene, o regresu, toplom obroku, prevozu i drugim stvarima koje su napisane. Sve ću to da svedem na to da ste zadržali stopu koja je i bila, ali ste bitno proširili osnovicu oporezivanja, što verovatno niste ... Ja se nadam da je gospodin Đelić svestan. Nije moguće da predlaže, a da nije svestan. To ja nisam rekao. Ja sam rekao da je gospodin Đelić to objasnio i da je svestan toga. Dakle, nije slučajno, nego sa namerom. To dovodi u kontekst moje priče za koga je atraktivno, za koga je realno i tako dalje. Dakle, nije. Šta će da dovede, kao posledica, ako se ne usvoji amandman, a siguran sam da neće, to će bitno da poveća poreske obaveze građanima, privatnim preduzetnicima i privredi, dovesti ih u teži materijalni položaj koji će za posledicu imati to da neće moći da izvrše poreske obaveze, a to će kao posledicu imati to da se neće napuniti budžet, koji je uostalom i nerealan, i tako dalje. Treće, svi će doći u situaciju i pod udar kaznenih odredbi koje su napisane u 20 članova, koje su nerealne, rigorozne i, izvinite na terminu, kao da su pisani za državne neprijatelje, a ne za naše građane i za privredu, što takođe smatram da je necelishodno, nerealno i tako dalje. (Predsedavajući: Vreme). Izvinjavam se za 15 sekundi prekoračenja. Nisam govorio u načelnoj raspravi. Zato sam i predložio da se izvrši izmena i da se prihvati moj amandman da se umesto 14% uvede stopa od 12%, jer bi onda ona potvrdila sve ono što ste govorili. Ako to ne usvojite, nek vam je na pomoći onaj čije ćemo vaskrsenje slaviti u nedelju.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne) Stavljam amandman na glasanje. Za 52, protiv 115, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, ukupno je prisutno 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Želi)
Ja se slažem sa ministrom finansija da stopa poreza na zarade od 14% nije visoka. Ako se naprave uporedne analize sa drugim evropskim zemljama ili zemljama u okruženju, ona nije visoka. Međutim, ministar nije uzeo u obzir da je ovaj takozvani reformski poreski paket strahovito, kroz druge zakone, opteretio privredu i zaposlene, i da je proširivanjem, što je moj prethodnik pričao, osnovica za oporezivanje zarada sa regresom, toplim obrokom, terenskim dodatkom i ostalim čudima, stavio firme u položaj da neće moći da isplate neto zarade. Jedan ministar iz Vlade Republike Srbije, ministar za rad, je skoro izjavio - država će naplatiti porez na zarade, apsolutno nas ne interesuje da li će ta firma moći da funkcioniše i da li će ti radnici uopšte primiti plate. Ja vam tvrdim da mnoge firme neće moći posle isplate poreza na plate, da isplate zaradu svojim radnicima ili će ih bitno umanjiti. Znači, oni će morati da izmire državi ono što je propisano, 14% sa ovom uvećanom osnovicom, ali će zato smanjiti neto primanja tih radnika ili će ih potpuno ukinuti. Gde to vodi, treba da budete svesni, ako glasate protiv ovog amandmana. Od čega će živeti ovaj narod? Trenutno ga zabavljamo hapšenjem Slobodana Miloševića, raznim nekim pričama o nekoj pomoći, saradnji sa Evropom i tako dalje. Međutim, gospodo iz Vlade, gospodo iz DOS-a, teško da će to dugo držati vodu. Kao što reče gospodin Toma Nikolić, juni ili juli mesec, videćemo. Još u jednom se slažem sa gospodinom Đelićem - tačno je da je u Srbiji tempirana bomba. Njenu eksploziju izazvaće prazan stomak, gospodo iz Vlade i gospodo iz DOS-a. Iz tih razloga predlažem da se stopa na zarade smanji za 4% i da iznosi 10%.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne). Stavljam na glasanje amandman koji je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Za 51, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, ukupno je prisutno 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite.
Pošto je stopa poreza na dohodak građana u funkciji prikupljanja 25 milijardi i 400 miliona dinara, koji treba da se sliju u budžet Vlade, ideja ovog amandmana je da na bazi metodologije bruto dohotka koji čini veću osnovicu, može da se smanji stopa poreza. Stopa poreza je zadržana na 14%, zadržana je stopa koja je važila za sasvim drugi metod, odnosno za drugačiju metodologiju obračuna. Pošto je i samo Ministarstvo, odnosno Vlada u predlogu rekla, da u bruto dohodak ulaze stavke kao što je topli obrok, regres ili terenski dodatak, ne vidim razloga zbog čega Vlada, zašto nije smanjila stopu poreza, pa na taj način bi pokazala da je voljna sa novom metodologijom bruto dohotka da ubere 25 milijardi. Naravno. Vlada je zadržala iz prethodnih rešenja sve ono što je sada u ovom trenutku garancija da će se što pre ubrati ovoliki prihod od poreza, a to sve obrazlaže činjenicom da treba što pre da se uključimo u evropske tokove, u evropsku zajednicu, međutim, očito ni jednog trenutka nisu imali u vidu da mi još po standardu, još po uslovima, po ekonomiji, nismo ni blizu te evropske zajednice, a smanjenjem stope poreza ne bi ništa bitno narušavali, kada je u pitanju apsolutni iznos koji treba Vlada da ubere.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi, po ovom amandmanu želi reč? Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 55, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11, a ukupno je prisutno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predloženi amandman. Na član 18. ... (Tomislav Nikolić, sa mesta: Alo, alo, ja se javljam po amandmanu.) Već se glasalo, ja sam pitala. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Moj amandman nema veze sa njegovim.) I vaš je bio zajedno, pitala sam da li predlagači amandmana, a vi ste u nekom ranijem... Dobro, ali već se glasalo. Završeno je, ja sam pitala, zašto niste pratili? Možete da proverite u stenografskim beleškama da sam pitala, prozvala sam vas, da li predlagači, da li neko od ovlašćenih učesnika želi reč? Molim vas, završili smo, glasali smo po tom amandmanu. Izvolite.
Molim vas da u skladu sa Poslovnikom vodite sednicu Skupštine. Nas dvojica nismo potpisali isti amandman. On nije bio prvo potpisan ni na zajedničkom amandmanu. Gospodin Mirčić je obrazlagao svoj amandman. Ja sam čekao da me pitate da li želim da obrazlažem svoj amandman? Vi ste nas pozvali da glasamo o amandmanu koji je obrazlagao gospodin Mirčić. Kako možemo o dva amandmana da izađemo i da obojica obrazlažemo, kada se o svakom podnetom amandmanu glasa posebno. To što je slučajno tekst istovetan, ne znači da su isti amandmani, pa vas zato molim da razmislite, da kažete da sam podneo amandman na član zakona i da mi date reč da ga obrazložim.
Ovako, Milorad Mirčić i Tomislav Nikolić, narodni poslanici, podneli su istovetan amandman. Kada je istovetan tekst do poslednjeg detalja, jasno je da se radi jednostavno, o istom amandmanu. Ne možete, iako je slučajno potpuno isti tekst. Imali smo već tako 15-tak slučajeva do sada, molim vas da se saslušamo, pa da odlučimo o ovome. Jasno, ukoliko je istovetan tekst da se radi o istovetnom amandmanu. Ja ne vidim ni političko, ni logičko, ni lingvističko tumačenje da može da bude drugačije. Tako je ovde i istaknuto. Dakle, i jedan i drugi podnosilac imaju pravo da u skladu sa Poslovnikom po pet minuta ... (Tomislav Nikolić, sa mesta: to vi pišete sada Poslovnik?) Ne, to piše u Poslovniku. (Tomislav Nikolić, sa mesta: šta piše?) Ovo, što vam govorim. Imaju pravo da obrazlože. Potpuno je prirodno i logično da svaki podnosilac amandmana, bez obzira što je istovetan tekst, ima pravo da obrazloži posebno, svako za sebe, jer su možda različiti razlozi, ali kada se glasa, glasa se jedanput, jer se radi o amandmanu u istovetnom tekstu. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Meni nije data reč da obrazložim amandman.) Ja sam bio u tom momentu van sale, koliko sam čuo predsedavajuću, ona je pitala da li se podnosioci amandmana javljaju za reč. Molim vas, ako ne postoji neka preka potreba, pošto je završeno glasanje, ja ne vidim načina kako bi mogli da vratimo sada raspravu unazad. Da mi nastavimo sa amandmanom na član 18. ili da stavimo, s obzirom da je završeno glasanje ... (Tomislav Nikolić, sa mesta: Glasali smo o amandmanu Milorada Mirčića.) Ne, ne, o zajedničkom amandmanu. To je istovetan, pitanje je samo da li ste iskoristili pravo, a imali ste pravo, da ga obrazložite. Molim vas da nastavimo sa radom. Ovo sada ne možemo ispraviti, ali vas molim da se javljate za reč kada budete pozvani. Izvolite, po Poslovniku.
Vi gospodine predsedniče vrlo lako i jednostavno možete ovaj problem da rešite, tako što ćete konstatovati da se glasalo o amandmanu narodnog poslanika Milorada Mirčića, a tek sad dolazi na red amandman narodnog poslanika Tomislava Nikolića. Jer, u članu 142. stav 4. stoji da Narodna skupština posebno odlučuje o svakom amandmanu koji predlagač zakona, nadležni odbor ili Vlada nisu prihvatili. Znači, o svakom amandmanu bez obzira da li ima amandmana u istovetnom tekstu. Tako se odlučuje i na odborima.
Naravno da se odlučuje i to smo sve ovo vreme i činili o svakom amandmanu. Ali, ponavljam, kada imate jedan amandman koji je podnelo više predlagača, to je istovetan amandman .... dajem objašnjenje. Možete zahtevati da se o tome izjasnimo, ali to je .... onda da nastavimo sa članom 18. Izvolite.
Dame i gospodo, ponovo se krši Poslovnik Narodne skupštine, jer u članu 134. lepo se kaže - "podnosilac amandmana, odnosno ako amandman predlaže više narodnih poslanika, ovlašćeni predstavnik tih narodnih poslanika", znači može izaći na raspravu. Ovde se radi o amandmanu koji su potpisali više poslanika. A, u ovom slučaju radi se o dva amandmana koja imaju istovetan tekst, ali su potpisala dva različita poslanika i samim tim se tretiraju kao dva različita amandmana, iako su u istovetnom tekstu.
Odgovor ste mi sami dali i nema potrebe da ga ja dajem. Molim vas da pređemo na .... amandman Tomislava Nikolića. Glasanjem je utvrđeno da Narodna skupština nije prihvatila amandman narodnih poslanika Tomislava Nikolića i Milorada Mirčića. Molim vas da i u daljem toku ove sednice na isti način kako smo radili do sada, a imali smo već više ovakvih slučajeva, da se uzme u obzir da se radi tako kako smo radili do sada u skladu sa članom 134. Poslovnika, kada se radi o amandmanima koji su predloženi u istovetnom tekstu od strane više narodnih poslanika. Nikome se dakle, ne uskraćuje pravo da amandman obrazloži ali se po prirodi stvari i po prirodi odredbi člana 134. odlučuje jedanput, jer se radi o amandmanu u istovetnom tekstu. Na član 18. stav 2.amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Odbor za finansije i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za finansije i Zakonodavni odbor konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Na član 18. tačka 1. amandman je podneo narodni poslanik Momir Radoičić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, kolege poslanici, uložio sam amandman na član 18. tačka 1. da se ne limitira prevoz za radnike u iznosu od 800 dinara. Obrazlažem time da su privredni subjekti locirani u gradskim sredinama i da bi ta osnova dovela do poremećaja, tako da bi jedni bili privilegovani dok bi drugi došli u situaciju da taj deo troškova moraju sami snositi. Drugo, podneo sam amandman i na član 18. tačka 5. da se iznos koji je limitiran na 10.000 solidarne pomoći za slučaj bolesti, zdravstvene rehabilitacije ili invalidnosti zaposlenog ili člana njegove porodice, ne limitira, jer je to prilika privrednih subjekata da pomognu našim radnicima koji se nađu u takvoj situaciji, da taj iznos bude veći, da im pomogne oko dalje rehabilitacije.
Da li još neko želi reč? (Niko.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 46, protiv 105, uzdržanih nema, nije glasalo 28, ukupno je prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. stav 1.amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? Izvolite.
Odbijanje ovog amandmana je gospodo očit dokaz, u nizu dokaza, koliko Vlada uvažava realnost koja se dešava. Svi znamo da je javni prevoz poskupeo 15%. (Glasovi - gde.) Tamo gde vi držite vlast gospodine i ne dobacujte. Naučite se jednom redu. Nemojte da dobacujete. Izađite za ovu govornicu. Nemojte izigravati mutavce, baš vi koji nudite tu ekonomsku politiku u Beogradu, vi mi trebate kao stručnjak, takav vam je Čović bio.... Nije ni čudo što ste sa tri meseca prohodali....
Molim vas da se vratimo na rad.
Kako izgledate i koliko ste pametni....
Gospodine Mirčiću i gospodine Bogdanoviću molim vas da prekinete privatne razgovore i da se vratite amandmanima.
Prvo, on mene vređa. Naime, o čemu se radi. Vlada je limitirala troškove prevoza do 800 dinara. Predlog srpskih radikala je da se taj limit pomeri do 1.000 dinara, 200 dinara je razlika. Nije neka velika razlika, ali na osnovu kojih argumenata Vlada to odbija. Ne, zato što je došao predlog iz SRS.... Samo vi dobacujte. Samo vi dobacujte, ali čuvajte se onih kojima je ovaj trošak i te kako značajan. Uzimate i topli obrok, sad neće moći ni da se voze je li. Neće moći da stižu na posao. Poskupeo javni prevoz 15%, a u gradskom saobraćajnom divljaju cene. Pa, mogli bi.... [[Komentar iz sale se ne čuje.]] Mogli bi od Panića bicikle da kupuju. Sada će on to uvoziti. Pa i ovaj je diplomirani farmaceut, kod Batića, on je prodavao bicikle. Drugo, solidarna pomoć je limitirana od strane Vlade do 10.000 dinara. Kada to prevedemo u neke realne vrednosti, koje su vama prihvatljive, ili tačnije rečeno, jednom delu DOS-a, u nemačke marke, to je 300 maraka. Zar su to realno neka sredstva, sa kojima može značajna pomoć da se napravi onima koji su u takvoj situaciji, kojima je pomoć potrebna. Zašto se Vlada toliko čvrsto drži nekih svojih odredbi, ne poveća, odnosno ne limitira, nismo mi rekli decidirano - ta i ta cifra, ili taj i taj iznos, nego smo povećali do 25.000 dinara. Možda će biti radnih organizacija, kolektiva, koji će taj iznos u skladu sa svojimmogućnostima isplaćivati i u manjim sumama, možda će biti onih koji će imati mogućnosti da isplaćuju i veću sumu, ali zašto ove koji su u mogućnosti, ne da isplaćuju, nego da onima kojima je potrebna pomoć, da to bude veća, viša pomoć, zašto njima uskraćivati tu mogućnost? Ništa se ne gubi, ali to su ti tvrdoglavi, kako vi kažete, principijelni razlozi - sve što dolazi od srpskih radikala, sve odbacujete, sve negirate, ali videćete gospodo, ovo što vi navodite kao realne troškove i što ministar reče da je u prodavnicama u kojima on kupuje, sve jeftino, videćete šta će vam narod reći za tu jeftinoću.
Da li još neko želi reč? (Ne želi). Stavljam amandman na glasanje. Za 50 narodnih poslanika, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 22, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Rade Simić, ovaj moj poštovani kolega iz Vrnjačke Banje, obećao je da će da glasa za ovaj amandman. Da li je to manir cele Demokratske stranke da laže, međutim, Čedo, moram da vas upozorim, video sam da je malopre seo na mesto kancelara Đinđića ovde, to je opasan znak. Poznajući dobro Radeta, povedite računa o tome. U članu 18. definišu se neki iznosi troškova, koji se poreski ne opterećuju. Predložio sam ovim amandmanom dve stvari - prvo, da se u tački 2. koja nosi naziv - naknada za ishranu za službeno putovanje u zemlji, iznos neoporezivog dela sa 600 dinara poveća na 1.000 dinara. Vašom poreskom reformom značajno ste povećali cene svih prehrambenih proizvoda i cene usluga u restoranima. Šteta što tu nije gospodin Đelić, da održimo jedan kratak kurs o javnim finansijama. Svaki pametan ministar finansija poreskim merama, zakonskim merama, pospešuje potrošnju proizvoda, koji u sebi nose visok iznos poreza na promet, visok iznos akciza i tako dalje. Šta država gubi u budžetu, ako na primer poslovan čovek potroši 1.000 dinara za službeni put, znači, za ishranu za službeno putovanje, znači, država ubere porez na promet koji ste povećali, država ubere akcize, pošto ste čak i sokove opteretili akcizama, znači, budžet ništa ne gubi. Vi ste ovim samo limitirali, umesto da pospešujemo potrošnju, samim tim i proizvodnju, mi ovakvim limitima smanjujemo potrošnju, i to bi trebao ministar finansija da zna. Isto tako, predložio sam da se ograničenje u tački 4. briše. Tu ste predvideli da troškovi prevoza za ceo mesec, za službena putovanja, budu najviše 1.500 dinara. Sve iznad toga oporezujete. Taj ko je ovo predložio očigledno nema ni jednog radnog dana u privredi. Zamislite na primer trgovačkog putnika, ili bilo kog poslovnog čoveka, čiji je posao vezan za korišćenje automobila, znači, za veliko korišćenje automobila, da sa ovim cenama benzina, koje sada imamo, potroši 1.500 dinara mesečno. To je prosto nemoguće. Ako potroši više, znači, to smo konstatovali, odmah na scenu stupa "Atila, bič božji", ministar Đelić, i višak se oporezuje.Zato trgovački putnici i poslovni ljudi - predlažem im da svi krenu na kondicione pripreme, i to već od večeras. Bogami će morati mnogo da se pešači u obavljanju njihovih poslova, ako ne misle da ova Vlada ne skine bar tri kaiša sa leđa. Zdrav razum kaže, poštovani narodni poslanici, da ova ograničenja treba apsolutno brisati. Ovo brisati, a ono prethodno povećati bar na 1.000 dinara.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja se) Stavljam amandman na glasanje. Za 47, protiv 111, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14, ukupno je prisutno 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. stav 1. tač. 3, 4. i 5. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč?Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, član 69. stav 3. Ustava Republike Srbije kaže da se obaveza plaćanja poreza i drugih dažbina utvrđuje prema ekonomskoj snazi poreskog obveznika. Bilo bi dobro da su ministar i njegov vrli zamenik malo probali nešto i na belim miševima. Da ne služimo mi ovde kao zamorčići za novu reformsku poresku politiku, koja hoće da svuče golog? Dame i gospodo narodni poslanici, lepo ovo izgleda na papiru, ovo nema od koga da se naplati. Došli smo u situaciju da branimo i ono što nikada ne bi trebalo braniti, ono što nije trebalo da pada na pamet jednoj pametnoj državi, pa ne mogu da zamislim uopšte da ste se deli danima da razmišljate - šta to još ima da se naplati, a ne shvatate da osnovne poreske obaveze, poreski obveznici neće moći da plate. Vi ste sada uzeli stare zakone, koji su važili do sada, i samo ste se bavili time - šta od tih oslobađanja iz starih zakona treba izbrisati, i šta, eventualno, od tih oslobađanja može da ostane u novim zakonima. Ovo nije nova poreska politika. Ovo nije reformska politika. Ovo su stari poreski zakoni, malo "našminkani", ponekad i loše "našminkani" ne mora da znači da je žena koja se našminka uvek lepa i da je uvek lepo našminkana. Toko i ovaj član na koji sam dao amandmane. Član izmišlja da nije više oslobođen poreza dohodak građana za službena putovanja, nego je samo oslobođena ishrana na službenom putu. Ishrana je oslobođena do 600 dinara. Ja sam predložio da dnevnica za službeno putovanje do iznosa od 300 dinara bude oslobođena poreza na dohodak građana. Da li će čoveknegde da ruča u kafani ili neće, da li će da uštedi, da li će jesti kod kuće, pa kad se vrati kući, ponovo da ruča, to zakonodavca više ne interesuje. Tehnički, u tački 4. niste napisali 30% od cene jednog litra super benzina. Niste napisali kako se plaća. Trebalo je napisati da se plaća po jednom pređenom kilometru. Čak ni to niste prepisali iz prethodnog zakona. I to može da bude osnov za velike dileme. Vlada neće moći uredbom to da reguliše, ili nekim svojim tumačenjima zakona. Moraćemo ponovo da imamo izmene i dopune zakona. Šta još reći kada danima govorimo o novim poreskm obavezama koje se zavode onima koji ni dosadašnje poreske obaveze nisu mogli da plate? Da počnemo od sada pa na svaki sledeći amandman da vas upozoravamo da nas čeka, što bi rekao Ivo Andrić, "vrelo leto i sazreće trpko voće". Ja očekujem da jesen bude burna u Republici Srbijii zbog ovih vaših poreskih reformi. Već se građani ježe. Kažu da prvi paket poreskih zakona prolazi ove nedelje. Pitaju da li su nam dostavili neke nove predloge zakona. Ja kažem da nisu. Građani počinju da nagađuju šta ćete to još smisliti da naplatite građanima Srbije u vidu obaveza i poreza. Pretvorili ste se u obaveze, porez i pretvorili ste se u otvorenu hajku na sve one koji su u ovoj državi nešto radili pre vas. Doveli ste ovu državu u situaciju da svako među vama ko je sad na visokom položaju brine šta će biti s njim kad se vlast promeni. Po vašem mišljenju, ko je obavljao odgovornije državne funkcije, odgovorniji je kad se promeni vlast. Za vas ne postoji ni državna tajna ako je to način da se bilo ko iz prethodne vlasti diskredituje. Mnogo ste loše počeli. Počeli ste onako kako ni mi koji smo izgubili vlastnismo od vas to radili. Bilo bi najbolje da opozicija uopšte ne reaguje na poreske zakone. Ne možemo da pomognemo da smanjujete obaveze, a ovakvim zahvatanjima upropastićete građana. Bilo bi dobro da budemo bez duše, kao što ste vi, pa da sačekamo da se to loše odrazi na građane Srbije, da se pojavimo kao ljudi koji su to drukčije radili. Ali, ovo je od nas poštenije i politički ispravnije. Upozoravamo vas na vreme. Podneli smo mnogo amandmana. Više nas ne optužujete da vršimo opstrukciju. Jasno je i vama da su ovi amandmani dobri. Jasno je to bilo i Vladi čim je sama napisala više od 20 amandmana. Ja završavam svoj govor, gospodine predsedniče. Možda se više neću javljati po amandmanima, a u stvari hoću.
Da li se još ko javlja za reč? (Niko) Stavljam amandman poslanika Tomislava Nikolića na glasanje. Za 47, protiv 107, uzdržan jedan, nije glasalo 15, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Obaveštavam vas da će se sednica Odbora za omladinu i sport održati u toku pauze današnjeg zasedanja, u sali na trećem spratu. Nastavljamo sednicu u 15 časova i 35 minuta. [[Posle pauze]] Molim vas da utvrdimo kvorum. Konstatujem da ipak nemamo kvorum i molim sve poslanike koji rade i koji su na odborima, da privedu kraju, da prekinu sa radom i da dođu na sednicu. Dajem pauzu od 15 minuta.
Poštovano Predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pošto mi predsednik Parlamenta nije dao repliku prošli put, rekao je da ja ne znam o čemu sam pisao, pa moraju da mi šapuću, sada ću da vam pokažem. Predao sam amandmane 5.04.2001. godine u 8,20 časova ujutru. Vlada je predala 6.04.2001. godine u 23,10 časova. E, pa, sada ko ovde laže? Za gospodina Cvetanovića ste rekli da se ne odnosi na njega, jer je on to predao pre Vlade, ili otprilike 12 sati posle mene. To nije bitno. Ja sam tražio da se u članu 18. tačka 4. koja se odnosi na korišćenje sopstvenog automobila, iznos od 1.500 dinara, zameni iznosom od 10.000 dinara, a evo zbog čega. U skoro 90% slučajeva, privatni automobil u službene svrhe koriste javna preduzeća, organi i organizacije koje traži budžetska sredstva. I od nas ovde 250 koliko nas ima, bar stotinu dolazi sopstvenim automobilom na sednicu Skupštine i naplaćuje tako dnevnice. Znači, da će ova Skupština na ime poreza platiti 20%, za svaki dinar preko 1.500 dinara koji ovi poslanici ovde potroše. To je u redu da plate 20% od tih sredstava više, ali nije u redu što će tih 20% da uzme od građana Srbije. Ako već plaćate, onda tih 20% nemojte uzimati od građana. Uzmite od dnevnica, vašim poslanicima koji ne sede u poslaničkim klupama, jer nikada više od 100 vaših poslanika ovde ne sedi. Vidite to i po glasanju, od 100 do 115, ali zato redovno i regularno naplaćuju dnevnicu. U tački 5. sam tražio da se iznos od 10.000 dinara zameni iznosom od 30.000 dinara. To je iznos kojim treba pomoći lečenje obolelog člana porodice ili bilo kog obolelog čoveka, jer i uvođenjem participacije u zdravstvu, ljudima je uskraćen jedan deo prava na lečenje. Nije gospodine, vi možda ne znate ništa o tome, ali ja ću da vam kažem, da je oko 100 dece iz ove Republike Srbije operisano mojim parama. Sada vi uvodite porez na svaku donaciju, a na svaki dati novac za lečenje dece, koji prelazi 10.000 dinara. Ja hoću da dam deci uvek kada imam, ali neću da dam Vladi. Neću da dam budžetu. Neću da dam da se kupe finišeri, jer se sada očekuju građevinski radovi. Samo se vi smejte. Oporezivanje donacija u ovoj sferi, naročito kod lečenja dece je sramno. Nateraćete ljude da više ne daju nijednog dinara, a svakoga dana su pune vaše novine apela za pomoć deci koja treba da odu na operaciju u inostranstvo. Ja sam ovo podigao na 1.000 DM, iznos koji se daje za lečenje, samo da bi vam bilo lakše. Vi kažete, pošto je ranije bilo 6.000, sada je 10.000 dovoljno.
Vreme.
Dovoljno je za avionsku kartu do Podgorice, jer će vam i to uskoro biti inostranstvo.
Da li se još neko javlja za reč? Reč ima narodni poslanik gospodin Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, opet se radi o jednom nepravilnom tumačenju zakonskog predloga. Zamolio bih poslanike Srpske radikalne stranke da se pažljivije pripremaju, bar u situacijama u kojima uvažavamo amandmane, jer ono o čemu ste vi govorili, zapravo ne stoji. Niko ne vrši takvu vrstu oporezivanja, niti nekome tako nešto pada na pamet. Pažljivo pročitajte Predlog zakona o porezu na dohodak član 9. i videćete da niste u pravu. Ili me demantujte.
Ako se više niko ne javlja, izvolite.
U članu 9. gospodine Jovanoviću, koji ste vi sada citirali, stoji da pomoć u slučaju smrti zaposlenog i člana njegove porodice, penzionisanog radnika do 20.000 dinara, ne daj bože, ja nisam govorio ni o kakvoj smrti. Ja sam govorio o lečenju. To je u članu 18. gospodine Jovanoviću, a ne u članu 9.
Nije replika, poslanička grupa je.... U čemu je problem?
Pravo kao šefa poslaničke grupe mi je dopustilo da reagujem na ovakav način, dakle izuzimanje od dohotka za oporezivanje član 9. tačka 11. - organizovane, socijalne i humanitarne pomoći.
Ako se niko više ne javlja za reč, stavljam amandman na glasanje. Za 53, protiv 130, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 5, ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana, želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, kao što sam rekao, ova vlada stvarno mora pasti. Podneo sam amandman na član 18., tačke 4. i 5. Biću slobodan da pročitam, kako bih mogao da objasnim o čemu se radi. "Ne plaća se porez na zarade na primanja zaposlenog po osnovu, u tački 4, naknade prevoza na službenom putovanju, prema priloženim računima prevoznika u javnom saobraćaju, a kada je, saglasno zakonu i drugim propisima, odobreno korišćenje sopstvenog automobila - do iznosa 30% cene jednog litra super benzina a najviše do 1.500 dinara". U amandmanu predlažem da se taj iznos poveća sa 1.500 na 12.000 dinara. Razlog za povećanje leži u neprimereno malom iznosu koji Vlada neće oporezovati. Iznos do 1.500 dinara za službena putovanja, priznaćete i vi sami, suviše je mali a da ne bude oporezovan. Veoma mali broj radnih organizacija koristi sopstveni prevoz. Veliki broj službenih putovanja od strane službenih lica odvija se vozilima u privatnoj režiji. Svaki iznos koji se potroši preko 1.500 dinara biće oporezovan. To dovoljno govori koliko je ova vlada ekspertska, da nije razmišljala o tom problemu. S obzirom na inflatorne troškove kretanja, koje ste predvideli budžetom, koji je četiri puta veći nego prošlogodišnji, očito je da je ovaj iznos od 1.500 dinara smešno mali. U tački 5. člana 18. gde se govori o neplaćanju poreza na zarade kaže se sledeće "solidarne pomoći za slučaj bolesti, zdravstvene rehabilitacije ili invalidnosti zaposlenog ili člana njegove porodice - iznos 10.000 dinara". Amandmanom predlažem dupliranje tog iznosa, predlažem da bude 20.000 dinara. Čuli ste gospodina Vučurovića i gospodina Veljkovića i svako dalje apsolviranje na tu temu vama, koji taj problem uopšte ne razumete, bilo bi izlišno. Ali, javnosti radi, hteo sam da spomenem da ovoliko mali iznos koji se predviđa očito nije realan. Uostalom, to dovoljno govori koliko je ova vlada stvarno ekspertska, koliko je prionula na rešavanje ovog problema i koliko je kvalitetno donela ceo ovaj paket zakona koji ovih dana razmatramo, pa čak i ovaj zakon o porezu na dohodak. Predlažem da se usvoji amandman i da se povećaju ti iznosi.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 56, protiv je glasalo 131, uzdržan jedan, nije glasalo 5, ukupno je prisutno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Da.)
Amandman ima dva dela radi se o tome da se u članu 18. posle tačke 5. dodaje tačka 6. koja glasi "otpremnine pri odlasku u penziju do iznosa prosečne zarade u Republici Srbiji". Privreda, preduzetnici i ostali poreski obveznici su već previše opterećeni porezima i drugim davanjima. Zbog toga ovim amandmanom predlažem da se ne plaća porez na zarade, na primanja zaposlenog do iznosa prosečne zarade u Republici Srbiji po osnovu otpremnine pri odlasku u penziju. Posle rednog broja 6. dodaje se redni broj 7. a tekst glasi "mesečna naknada za ishranu u toku rada za radnike sa beneficiranim radnim stažom". Radnici čiji se staž računa sa uvećanim trajanjem takozvani beneficirani radni staž, obavljaju najteže poslove, poslove koji iziskuju posebne psihofizičke napore, a tokom rada ubrzano smanjuju svoju radnu sposobnost. Ti poslovi su opasni po zdravlje i život. Obavljaju se pod najtežim vremenskim uslovima na terenu, noću i tako dalje. Ponuda radne snage minimalna je kod ove kategorije. Na tržištu rada ponude ove radne snage praktično nema. Pošto je sasvim očigledno da Vlada neće odustati od namere da oporezuje i mesečnu naknadu za ishranu u toku rada takozvani topli obrok, ovim amandmanom predlažem da se bar za ovu kategoriju zaposlenih ta naknada ne oporezuje. Ukoliko poslodavcu zbog oporezivanja ova naknada postane veliki teret, prestaće da je isplaćuje. Zbog smanjene zarade prestaće i interesovanje za obavljanje ovih poslova. Da vas podsetim, radi se o zanimanjima na primer: mašinovođa, pregladač kola, manevrista, otpravnika voza na železnici, policajac i tako dalje. Vlada može precizirati ovaj amandman tako što će poresko oslobađanje uživati mesečna naknada za ishranu u toku rada za navedenu kategoriju zaposlenih, do iznosa koji je utvrđen kao najniži opštim kolektivnim ugovorom. Mene čudi da ovaj amandman nije podržao bivši lider Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata, a sada ministar za rad i zapošljavanje ili njegov naslednik, sada narodni poslanik u Skupštini Srbije. Možda zaista u obilju amandmana nisu primetili ovaj amandman. Ovim ih upozoravam i očekujem da oni to podrže, jer u predizbornim aktivnostima zalagali ste se za prava radnika, za ukidanje taksi, doprinosa i svega ostalog. Ovo je prilika da bar ovoj kategoriji radnika pomognete, gospodine ministre, i da to ispravite. Vi ste sada na vlasti i to vam je lako. Nažalost, izgleda da mi srpski radikali nismo bili dovoljno uspešni da u predizbornim aktivnostima ukažemo kakva će vlast doći u Srbiju, ali evo prilike da građani Srbije čuju da li ste spremni da im i u ovom trenutku pomognete. O ovome je trebalo da razmišlja i ministar Batić. Ministre bolje je da razmišljate o zakonima nego da organizujete neke lažne kongrese, da prikupljate neke otpadnike iz Srpske radikalne stranke, kriminalce i sa njima organizujete neke lažne i vanredne kongrese.Vaš posao je zakon. Bakice, bakice, opet ste nestašni. Zaista se radi o ozbiljnim stvarima i mislim da je ovo prilika da pomognemo ljudima koji rade najteže poslove, tako što ćemo im osigurati zaradu kroz neplaćanje poreza i doprinosa za takozvani topli obrok.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana?
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, opet je u slučaju delimična interpretacija predloženog Zakona o porezu na dohodak. Naime, već čuveni član 9. tačka 18. je odgovor na amandman poslaniku Srpske radikalne stranke, pri čemu je Vlada, nakon obavljenih konsultacija sa sindikatima predložila amandman, tako da se u tački 18. na kraju briše ono što stoji i dodaje "odnosno opštim kolektivnim ugovorom".
Tražim repliku.
Nema ovde replika. Nije vas tumačio, izneo je svoje mišljenje. Gospodo, replika nije otvaranje rasprave o stavovima koje narodni poslanik iznese. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 49, protiv 131, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, ukupno je prisutno 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, moj amandman na član 18. sastoji se iz dva dela. Prvi deo na plaćanje poreza na naknadu za prevoz u javnom saobraćaju i drugi deo na plaćanje poreza za korišćenje automobila u sopstvene svrhe. Naime, Vlada je predložila da se ne plaća porez na primanja zaposlenog koji mu se isplaćuje po osnovu naknade troškova prevoza u javnom saobraćaju za dolazak i povratak sa posla, ali najviše u iznosu do 800 dinara. Uzimajući u obzir da veliki broj radnika putuje do radnog mesta sa udaljenosti gde karta za prevoz znatno prevazilazi iznos od 800 dinara, bilo bi zaista nepravično da pored nepogodnosti što su više udaljeni od radnog mesta i što puno više vremena provode u odlasku i povratku sa posla, budu i oporezovani. Dalje, prisutna je tu česta praksa da poslodavci zbog znatnih troškova prevoza ove radnike šalju na prinudni odmor i sada sa uvođenjem ovog oporezivanja mi ćemo ih dovesti u još težu situaciju. Radnici koji stanuju od radnog mesta do 10 kilometara da za njihove troškove prevozanema oporezivanja. Ne bi trebalo po ovom osnovu iko da bude oporezovan, a ako bi neko trebao da ima povlasticu trebalo bi da imaju radnici koji duže putuju, koji se više maltretiraju u odlasku na posao i u povratku sa posla. Dalje, imamo slučaj na brdsko-planinskom području gde su naselja jedna od drugih udaljena, gde su kuće jedna od druge na puškomet, jedva da se organizuje prevoz jer su nerentabilne linije, pa je onda i zbog toga skuplji prevoz. Za 15 kilometara mi sada imamo cenu od 30 dinara, odnosno da ode na posao i da se vrati je 60 dinara. To je već 1.320 dinara i sada sa predloženim povećanjem to će biti 1.700 dinara i zaista koji je to interes da se ovo oporezuje. Citiraću stav Vlade "odbija se predlog, što se ocenjuje da poreski ne treba stimulisati u većem iznosu od predloženog". To je znači od iznosa800 dinara. Koja je to logika? Dalje, imamo na tom brdsko-planinskom području da te autobuse koriste deca koja idu u školu. Sutra kada ovi radnici budu poslati na neplaćeno neće ići ni autobusi, pa ne mogu ni deca da idu u školu i drugim rečima, umesto da stimulišemo te ljude na tom području gde žive mi ćemo stimulisati da se sele, da se prazne sela, da ne može tamo da se živi. Mislim da je ovde zaista objašnjenje Vlade nelogično i bilo bi sasvim u redu da se promeni ovaj stav, jer to do sada nije važilo i ovo je teško održivo, ali za sada je tako bar u predlogu. Mislim da bi bilo umesno da se ovo promeni. U istom članu imao sam predlog u tački 4. da se izvrše promene. Naime, stoji "kada je, saglasno zakonu i drugim propisima, odobreno službeno putovanje sopstvenim automobilom Vlada predlaže da se neoporezuje ta naknada do iznosa od 30% cene jednog litra super benzina, a najviše do 1.500 dinara mesečno". Uzimajući sadašnju cenu benzina od 38 dinara to znači da se neoporezuje 11,4 dinara po litru, a za 1.500 dinara mesečno može da se pređe sopstvenim automobilom 131 kilometar. Ako želimo da koristimo iskustvo razvijenih zapadnih zemalja gde uglavnom zaposleni koriste sopstvene automobile za službena putovanja, bez nabavke službenih automobila, bez vozača, bez drugih troškova i tako dalje, zašto to mi ne sledimo? Napravimo pravu kalkulaciju koliko to košta benzin, koliko amortizacija kola po kilometru. Ne mora da bude 30%. Poslanici ovde koji koriste sopstveni automobil plaća se 15% i neka se napravi prava kalkulacija. Mogu da prihvatim da treba imati službeno vozilo na duge relacije, ali da napravi ovim potezom da samo možeda ode od Čačka do Užica, a ne može do Novog Sada da ode i da se vrati... Mislim da ekonomski to nije zaista stimulativno. Drugo, tu se ni poslovi ne obavljaju efikasno i onda će onaj referent da čeka službeni auto, pa ne može danas, pa ne može sutra da dođe na red. Nema tu zarade, zašto se oporezuje, to su stvarni troškovi. U Sjedinjenim Američkim Državama prosečno putovanje od radnog mesta do kuće je 23 kilometra. Mi smo kod nas predvideli da bude neoporezovano 10 kilometara. Mislim da bi ove amandmane trebalo prihvatiti, zaslužuju pažnju i ekonomske logike nema da se ovo ne prihvati.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 62, protiv 133, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, ukupno je prisutno 205 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. stav 1. tačka 4. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite gospodine Kesejiću.
Amandman na član 18, koji sam podneo, imao je višestruku nameru i pre svega želeo sam da ovim amandmanom pokušam da prizovem Vladu malo pameti i predlagače zakona o porezu na dohodak građana. Naime, ovaj na izgled za vas beznačajan član Zakonao porezu na dohodak građana je veoma važan, pre svega zbog toga što se radi i o maloj privredi. Naime, uglavnom privatni preduzetnici koriste sopstvena vozila u službene svrhe i to tako što imaju putne naloge i koriste ta svoja vozila da bi na točkovima obilazili korisnike poreza, dakle građane. Pre svega, to se odnosi na one privatne preduzetnike koji se bave servisiranjem. Na primer, servisi za kućne aparate koji su nam svima potrebni i koji su na žalost u veoma lošem stanju, tako da je potreba servisera gotovo neophodna, jer nemamo materijalne mogućnosti da kupimo nove kućne aparate. Sigurno da svaki građanin želida ima ispravan frižider, da ne mora hranu da hladi u kopanim bunarima sa đermom, verujem da će većinska koalicija DOS-a prihvatiti ovaj amandman, na zakon, koji će pomoći privatnim preduzetnicima da olakšaju dolazak do građana. Takođe, postoje specijalizovane organizacije koje se bave izradom programa za kompjutere. Takve specijalizovane organizacije se nalaze u većim gradovima, a potreba za servisiranjem se nalazi i u mnogim mestima gde se nalaze privredne organizacije, koje imaju potrebe za ovom vrstom usluge. Zbog toga smatram da je 1.500 dinara neoporezovanih sredstava mesečno za ovu vrstu posla nedovoljno, tim pre što 1.500 dinara nije dovoljno na primer ni da se put od Sombora do Novog Sada obavi samo jednom, a kamoli da ta sredstva budu dovoljna za mesečno obavljanje posla. Iz tih razloga predlažem da se u članu 18. stav 1. tačka 4. menja iumesto 1.500 dinara da stoji 2.000 dinara uz potvrde, odnosno putne naloge korisnika.
Da li se još neko javlja za reč povodom ovog amandmana? Stavljam amandman na glasanje. Za 56, protiv 128, uzdržanih jedan, nije glasalo 21 ukupno je prisutno 205 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Želi)
Poštovane dame i gospodo, pripremajući se za ovu sednicu proučavao sam i ovaj predlog zakona, ali i zakon koji je bio na snazi do sada. Primetio sam da su mnogi članovi prepisani iz tog zakona. Hoću da verujem da je amandman koji sam ja podneo izostavljen, s obzirom da je bio sadržan u prethodom zakonu. Taj amandman glasi da treba osloboditi poreza na dohodak građana dnevna naknada za povećane troškove boravka i rada na terenu, terenski dodatak do 150 dinara dnevno. Ovo sam predložio zbog toga, što je ovo bilo sadržano i u prethodnom zakonu. Smatram da obrazloženje Vlade, za odbijanje ovog amandmana, jednostavno ne stoji, jer terenski dodatak je jedno od primanja. Međutim, on se isplaćuje onim radnicima koji se nalaze na terenu, dakle, koji su odvojeni od svoje porodice, od svoje kuće, koji su obično smešteni u barakama, koji teško rade preko celog dana, obično fizičke poslove, jer se uglavnom radi o građevinskim i sličnim firmama, i najčešće nemaju organizovanu ishranu. U istom članu ovog zakona predviđeno je da se oslobode poreza na dohodak građana naknade za službena putovanja u zemlji do 600 dinara dnevno, i naknade za službena putovanja u inostranstvo, kao i naknade troškova smeštaja na službenom putovanju, ako se prilože računi hotela A i B kategorije. To je u redu i to stvarno treba da se oslobodi. Međutim, zar na službena putovanja putuju radnici? Zar su na terenu direktori i šefovi velikih preduzeća koji inače imaju mnogo veće plate od običnih radnika? Ne, dame i gospodo, na terenu su uglavnom obični radnici koji rade u veoma teškim uslovima. Ovaj terenski dodatak predstavlja samo jedno stimulativno primanje i ne bi trebalo da uđe u fond zarada, odnosno primanja, koji se oporezuje po ovom zakonu. Zato predlažem da se ovaj amandman prihvati, jer barake ni ukomslučaju nisuhotel kategorije A i B. Takođe, ti ljudi su duži vremenski period odvojeni od svojih porodica i naporno i teško rade po raznim meteorološkim uslovima. Nadam se da će narodni poslanici prihvatiti ovaj amandman i da će tim ljudima obezbediti da poboljšaju svoj materijalni položaj, s obzirom na teške uslove rada.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko) Stavljam amandman na glasanje. Za 60, protiv 124, uzdržanih jedan , nije glasalo 23, ukupno 208 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Živko Selaković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Želi)
Gde su moji amandmani na član 18 stav 1. tačke 3, 4. i 5?
To smo odradili. Imamo i broj glasova. To je bio deveti amandman pre ovoga.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 27, u stvari, da se tom članu doda novi stav, koji bi glasio - "Obvezniku koji sredstva ulaže u komasaciju i meliorizaciju zemljišta, priznaju se normirani troškovi koji ne mogu biti veći od 30% visine katastarskog prihoda". Da bi malo pojasnio zbog čega sam ovaj amandman predložio, kazaću sledeće: mi znamo da se svi zalažemo za komasaciju zemljišta. To je ukrupnjavanje zemljišnog poseda. Svima nama je poznato koliki su troškovi kada se radi o komasaciji. Stoga sam i predložio da stavim ovaj amandman da se poreski obveznici oslobode u visini od 30%. Zašto to kažem? Jerje to veoma značajno, to je bilo sadržano i u prošlom, do danas važećem zakonu, u odredbi člana 35. stav 2. tog zakona, isto je bilo obuhvaćeno ovo oslobođenje, odnosno priznavanje troškova, obzirom na težak položaj zemljoradnika. Još nešto želim da napomenem, mislim da nova vlast uvek želi da nešto novo učini, jer zato je i izabrana i želi sebe da pokaže. Ali ne znam, zbog čega se od ovih 600 amandmana, od toga se 50% odnosi manje - više na poljoprivredu. Zbog čega ne uvažimo mi nešto, makar nekoliko amandmana, koji se odnose na poljoprivredu? Evo, ja uzimam na sebe, ispred poslaničke grupe SSJ, mislim da to mišljenje deli i opozicija, da budemo mi odgovorni prema građanima, ako nešto ne bude valjalo u ovim amandmanima o poljoprivredi, koje mi predlažemo. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko) Stavljam amandman na glasanje. Za 63, protiv 127, uzdržanih dva, nije glasalo 15, ukupno je prisutno 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 119, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 32, ukupno je prisutno 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo Petar Jojić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, uložio sam amandman na član 28. Predloga zakona na dohodak građana, smatrajući kao neophodno potrebnim da se smanji poreska stopa sa 20 na 15%. Mišljenja sam da je stopa poreza na prihode od poljoprivrede i šumarstva velika od 20% i treba je smanjiti na 15%. S obzirom na velike teškoće sa kojima se poljoprivreda suočava poslednjih godina u ovom momentu poljoprivredi treba pomoći na svaki mogući način da izađe iz krize u kojoj se nalazi. Smanjenje od 5% poreza na prihode od poljoprivrede za naše poljoprivrednike bi i to mnogo značilo. Desetogodišnje sankcije ostavile su teške posledice na našu poljoprivredu, a sankcije su se naročito negativno odrazile na individualne poljoprivredne proizvođače, kao primarne proizvođače poljoprivrednih proizvoda u 87% ukupne poljoprivredne proizvodnje u našoj Republici. Zastarela mehanizacija, nedostatak rezervnih delova i skupog repromaterijala dovele su našeg seljaka u veoma težak položaj, pa našem agraru treba sada i država da pomogne i olakša veću proizvodnju. Seljacima treba omogućiti da lakše nabave veštačko đubrivo po nižim cenama, da nabave jeftinije seme i dizel gorivo, što je u ovom trenutku u vreme proletnje setve jedini spas za našeg seljaka. Po mom mišljenju potrebno je pored navedenog preduzeti u oblasti poljoprivrede još i sledeće: da se pokrene proces proizvodnje u poljoprivredi i stočarstvu, kako ne bi došli u situaciju da uvozimo hranu koju možemo da izvozimo i da ostvarimo devizni priliv. Kod otkupa poljoprivrednih proizvoda našem seljaku se proizvodi moraju isplatiti na njivi prilikom otkupa, a ne da seljak čeka isplatu šećerne repe, suncokreta i drugih poljoprivrednih proizvoda da ih država ili drugi kupac plati posle godinu i više dana ili više zakašnjenja. Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću vas zamoliti za vašu pažnju, gde je današnji list "Glas javnosti" objavio jednu neistinu.
To nema veze sa amandmanom na član 28. koji ste podneli.
Ima, ima samo ću vam reći da je rečeno, bili ste prisutni u sali gospodo poslanici, pa vas molim, vi ste svedoci ovde. Zašto tužilac ćuti, Petar Jojić poslanik predložio je formiranje anketnog odbora za Slobodana Miloševića. Rekoše, zašto se ne pokreće postupak protiv BK televizije. Ja to nisam spomenuo, bili ste ovde, vi ste svedoci.
Nemojte se udaljavati od rasprave, mi raspravljamo o vašem amandmanu.
Prema tome, nema nikakve veze ministar pravde, a ukoliko je on objavio... vi ipak neke stvari koliko ja znam u vestima iz sredstava informisanja... u okviru pravde... mislim da ovo nije slučajno. Ovo nije štamparska greška.
Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mediji se smatraju po političkoj teoriji četvrtom granom vlasti. Ne možete vi tako kada jedan narodni poslanik interveniše povodom nečega što se zbivalo u Skupštini i što je falsifikovano u medijima na taj način da reagujete. Vi ste tu granu vlasti potpuno prisvojili, potpuno monopolisali. Možete laži i klevete do mile volje da lansirate, sve što vam padne na pamet, bajke raznorazne. (Iz sale: tema.)
Gospodine Šešelj, molim vas da se usredsredite.
Usredsredio sam se.
Možete da zakupite u medijima ili ako je njima interesantno oni će da vas pozovu, pa ćete da date svoje mišljenje, a sada znači, samo rasprava o amandmanu koji je podneo vaš poslanik Petar Jojić.
Zašto ste tako nestrpljivi?
Nisam nestrpljiva, ali ne možemo da gubimo vreme.
Pa gubite vreme.
Kada nije u vezi sa temom dnevnog reda.
Zašto ne ukinete Skupštinu, onda nećete da gubite vreme.
Ako smo upropastili 10 godina, sada nam je svaki minut dragocen. [[Aplauz.]]
Kome je dragoceno vreme?
Molim vas za tišinu.
Vama je svaki minut dragocen, jer vam još mnogo minuta nije preostalo. [[Aplauz radikala.]]
Da se vratimo na temu dnevnog reda, dakle, amandman na član 28.
Ja sam sve vreme govorio na temu i nemojte da me prekidate, jer ja se u ove stvari mnogo bolje od vas razumem. [[Smeh.]] Čak da ja skrenem sa teme, garantujem da vi niste u stanju da to primetite. Član 28. u ovom zakonu ne bi mogao da ostane, jer je u koliziji sa jednim od prethodnih članova koji govori o zaradama. To je član 16. Tamo je predviđena stopa poreza od 14% na zarade.Ovde se na prihod od poljoprivrede i šumarstva predviđa 20%. Tu nema nikakve logike. Zašto bi stopa poreza na prihod od poljoprivrede i šumarstva bila za 6% viša od stope poreza na ostale zarade. To bi morao ministar da objasni, a ne tako olako da pređete preko brojki, jer vas brojke ne interesuju. Pogotovo ako znamo šta znači ostvariti prihod u šumarstvu. Treba najmanje 20 godina negovati šumu, za određene vrste, hrastovu šumu treba i 50 godina, da bi se ona mogla eksploatisati. O bukovoj sada ne govorim, da ne bih neke povredio ovde, neću o bukovoj šumi. Nemojte onda da insistirate. Takođe, kada je reč o prihodu od poljoprivrede, nije tako jednostavno i lako ostvariti prihod u poljoprivredi, a nije nimalo lakše nego ostvariti prihod u drugim granama privrede. Zato bi poljoprivredu što se tiče oporazivanja prihoda trebalo izjednačiti sa industrijom, sa takozvanom malom privredom, uslužnim delatnostima i slično. Neko je pomenuo Čovića, ali Čović nema veze sa ovim amandmanom i sa ovom tačkom. Biće sa nekim drugim amandmanom. Sami DOS-ovci me podsećaju na Čovića. Mislili su da sam zaboravio na Čovića, a nisam. Ništa se vi ne sekirajte za Čovića. [[Žagor u sali - prim. stenografa]] Bolje bi bilo da se malo uozbiljite, da mi, dok nije kasno,napravimo ispravku u Zakonu. Nikome ne možete objasniti zašto se prihod od poljoprivrede po stopi višoj6%oporezuje u odnosu na ostale zarade.
Hvala. Da li se još ko javlja za reč? (Niko) Stavljam na glasanje Amandman narodnog poslanika Petra Jojića. Molim da se izjasnite. Za 56 poslanika, protiv 116, uzdržanih 2, nije glasalo 26, ukupno je prisutno200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. Amandman je podnela narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili podneti amandman. Ima reč Gordana Pop-Lazić.
Poštovani narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, meni je zaista neprijatno da vas više podsećam na pravila srpskog jezika. Izgleda da morate da se vratite u neke niže razrede osnovne škole. Ali, nas zaista dovodite u nezgodnu poziciju da se smatramo suprugama nekih poslanika. Doduše, ja nisam supruga poslanika. Ja sam poslanik, pa me tako i oslovljavajte. Ja sam na član 28. ovog zakona uložila amandman smatrajući da stopu poreza na prihode od poljoprivrede treba odvojiti od stope poreza na šumarstvo, ali da u svakom slučaju i jedne i druge treba smanjiti, odnosno stopa poreza na prihode od poljoprivrede treba da bude 10%, a na prihode od šumarstva 15%. Zbog čega? Pre svega, zbog toga što se u poljoprivredi zahteva mnogo veće angažovanje, veće ulaganje kako u agrotehničke mere, tako i ulaganja u mehanizaciju, nego u šumarstvo. Zbog toga sam potražila neku prohodnost, da se različito oporezuju poljoprivreda i šumarstvo, pledirajući, pre svega, na to da je ova stopa od 20% za poljoprivredu prevelika ako imamo u vidu ovo što je predsednik Šešelj prethodno rekao - da je porez na zarade 14%. (Glasovi iz sale: Kakav predsednik? Čiji predsednik?) Pa, biće predsednik. Polako. S obzirom na velike teškoće sa kojima se poljoprivreda suočava poslednjih godina, mislim, gospodo, da ste vi zaboravili sankcije i da je poljoprivredna proizvodnja podnela najveći teret sankcija u poslednjih deset godina. Poljoprivredni proizvođači učestvuju u ukupnoj poljoprivredi čak sa 87%. Država nije našla nikakav modus da potpomogne poljoprivrednog proizvođača nego samo gleda da od njega izvuče što više. Na ovaj način, potpuno ćemo uništiti poljoprivredu i našeg seljaka. Kolika je ekonomska snaga naših poljoprivrednika, niko ne pita. Mene je začudilo ono što je Vlada rekla povodom mog amandmana. Nije ga prihvatila. Zašto? Rekla je: amandman se ne prihvata, jer nema osnova da se različitim stopama oporezuju prihodi od poljoprivrede i prihodi od šumarstva. Isto bi bilo kao kad bismo rekli da nema razloga da se posebnim stopama paoreza oporezuje poljoprivreda u odnosu na porez na dobit ili porez na zaradu. Razlog je nikakav. Kada su amandmani u pitanju, za njih jedino važe razlozi, to jest oni amandmani koje su juče podneli poslanici DOS-a (juče sam komentarisala te amandmane), šta sve treba da se smatra prihodom od samostalne delatnosti, a Vlada kaže: ove amandmane treba prihvatiti, ocenjuje ih kao opravdane, jer daju osnov za širi obuhvat prihoda koji se ostvaruje obavljanjem samostalne delatnosti porezom na prihod po tom osnovu. Znači, samo je važno da se što više uzme. Onda ima osnova. Kada se traži smanjenje, onda nema osnova da se prihvati amandman i da se uvrsti u Zakon. To je stav ove vlasti. Ne zaboravite, gospodo, zna se ko je vas doveo na vlast, zna se ko je 5. oktobra izlazio sa vama na ulice, to je pre svega inteligencija, a zna se i ko će vas skinuti sa vlasti. To je ova kuka i motika kojoj hoćete da skinete kožu s leđa.
Da li se još ko javlja za reč povodom ovog amandmana? (Niko) Stavljam na glasanje predloženi amandman. Za 56 poslanika, protiv 114, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26ukupno je prisutno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. u istovetnom tekstu amandmane su podneli narodni poslanici Borislav Pelević, Đorđe Mamula i Stevan Kesejić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor je ocenio da je ovaj amandman pravno moguć. Da li se ko od predlagača amandmana javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Borislav Pelević.
Poštovane dame i gospodo, moj amandman se odnosi na to da treba izjednačiti porez na dohodak građana za poljoprivredne proizvođače kao i za one koji rade u industriji i za one koji primaju zaradu na koju se odnosi procenat od 14%. Ne vidim razloga da Vlada predlaže da sa 20% poreza na dohodak građana budu oporezovani poljoprivredni proizvođači. Setite se samo da smo poslednjih 10 godina zaista živeli od poljoprivrede, bar velikim delom. Poljoprivredu smo muzli sve to vreme dok je nismo doveli do ovog stanja koje je veoma teško i veoma jadno. Odnos prema poljoprivredi pokazala je i prethodna vlast, ali je očigledno da zakonskim projektom taj odnos pokazuje i nova vlast na ne tako dobar način. Upravo zato sam predložio da se smanji poreska stopa i da iznosi 14% kao i za dohodak na porez građana koji se odnosi na zaradu. Odnos nove vlasti prema poljoprivredi i prema seljacima uopšte pokazuje i današnje neprisustvo ministra za poljoprivredu gospodina Dragana Veselinova. Zato je Stranka srpskog jedinstva tražila i traži smenu ministra za poljoprivredu kome je, sasvim sigurno, mnogo važnije uređenje Vojvodine i traženje sudske, izvršne i zakonodavne vlasti za Vojvodinu, tj. atributa državnosti, važnije nego da se stara o svom poslu. Ministar poljoprivrede je poljoprivrednim proizvođačima mnogo toga obećao i u kampanji i sada kada je ministar. Međutim, malo toga je ispunio. Seljaci se pitaju zašto je tako visoka cena mineralnog đubriva, zašto ga nema, zašto je visoka cena semena, zašto je visoka cena nafte, kad naftu i dizel dobijamo iz donacija, iz Italije, gratis, a prodajemo je seljacima po 24 dinara. Ministar je obećao da će poljoprivredni proizvođači imati 40 litara po jednom hektaru. Oni dobijaju na pumpama uglavnom po 20 litara. Zbog čega se ova vlada tako loše odnosi prema poljoprivredi i poljoprivrednim proizvođačima? To su sve razlozi i zato tražimo smenu minitra poljoprivrede gospodina Dragana Veselinova. Zahvaljujem na pažnji.
Za reč se javio i narodni poslanik Đorđe Mamula. Izvolite.
Dame i gospodo narodni izabranici, ovako predložen član 28. nema ustavni osnov jer se pravi razlika između građana koji rade u poljoprivredi i onih koji rade u industriji i državnom sektoru. Tako, ne vidim uopšte zašto se pravi razlika, nije dato nikakvo obrazloženje zakona. Znate, ono što se ne zasniva na činjenicama ne može da se osporava činjenicama. Sa druge strane, u poljoprivrednom sektoru preovlađuju staračka domaćinstva. Umesto da se ohrabruje bavljenje poljoprivredom mi ih ovde dovodimo u poziciju da plaćaju 20%. Zato vas pozivam da glasate za ovaj amandman.
Hvala. Izvolite, narodni poslanik Stevan Kesejić kao podnosilac amandmana.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 28. na istovetni član na koji ste čuli prethodne poslanike. Međutim, ja ću da iznesem neke nove elemente. Naime, Vlada Repulbike Srbije, DOS-ovski lideri u predizbornoj kampanji obećavali su seljacima i poljoprivredi mnogo bolju i bržu revitalizaciju i sela i poljoprivrede. Upravo na tim porukama građani, a pre svega radnici u poljoprivredi, opredelili su se za promenu vlasti očekujući da će im napokon eto sada nova DOS-ovska vlast omogućiti da žive od svojih prihoda sa poljoprivrede. Međutim, kako god se više DOS-ovska vlast učvršćivala, za ovih nekoliko meseci, pet ili šest meseci, seljaku se više i više stezala omča oko vrata. Posebno što smeta jeste što se seljak stavlja ne samo u neravnopravan položaj nego se, pored prevara i laži koje je preživeo i doživeo od DOS-ovske nove vlasti, sada pokušava i potkrasti. Želi se potkrasti na taj način što će biti u neravnopravnom položaju sa ostalim radnicima u drugim privrednim granama. Ovo posebno smeta zbog toga što u poljoprivredi postoje posebni uslovi rada koji su sezonskog karaktera, pa su i prihodi samim tim sezonskog karaktera. Takođe postoji veliki rizik u poljoprivrednoj proivodnji, u šumarstvu, što ni u kom slučaju nije adekvatna nagrada od Vlade Republike Srbije, predlažući još neravnopravniji položaj sa povećanjem stope poreza na prihode od poljoprivrede i šumarstva. Takođe, ovde je veoma važno da se kaže da seljak repromaterijal, đubrivo, gorivo, rezervne delove, uglavnom obezbeđuje sam. Jako malo od toga je učinila Vlada i pored silnih obećanja. Od onih četiri miliona dolara od Japana, ministar poljoprivrede nije ovde, da nam kaže da li je te pare neko pokrao, da li je neko izmanipulisao sa tim parama, pa su otišle u neke druge namene. Sve je ovde važno da znamo kada donosimo zakon, kada usvajamo porez na dohodak građana, posebno kada oporezujemo građane koji na svojoj grbači nose državu. Zbog toga seljaku sigurno neće biti svejedno ukoliko danas DOS-ovska većina usvoji zakon o porezu na dohodak građana, kako je to predložila Vlada, da bude u neravnopravnom položaju, da im se zakida 6% više od ostalih građana koji rade u ostalim privrednim granama i zbog toga smatram da, evo imate priliku da pokažete vašu brigu koju ste poručivali građanima, koji su radili u ovoj grani privrede, a isto tako imate priliku i da pokažete i ono drugo lice ukoliko ne prihvatite ovaj amandman.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite, gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, čini mi se da isuviše često ulazimo u polemiku koja sa jedne strane ima za cilj predstavljanje ove vlade Vladom koja ne vodi računa o poljoprivredi, a sa druge strane za cilj ima od strane predstavnika DOS-a predstavljanje Vlade koja po prvi put počinje da vodi sistemski računa o poljoprivredi. Već smo tokom poslednjeg zasedanja imali priliku da čujemo argumentaciju predstavnika bivše vlasti na postavljeno pitanje - zbog čega oni nisu skinuli porez na promet đubriva, ili na promet poljoprivredne mehanizacije, na promet semena i sadnog materijala ili zbog čega nisu skinuli porez na promet sa stočne hrane. Zbog čega seljacima nisu uspeli za šest meseci da ponude penziju? Što se tiče člana 28. morate napraviti razliku između poreza na prihod i poreza na platu to jest dohodak. Sve samostalne delatnosti su izjednačene i sa te strane u istom statusu su i poljoprivredni proizvođači. Nema nikakve diskriminacije. Uostalom, mi nismo menjali ovu stopu. Ona je jednaka stopi koju su propisale prethodne vlasti a ono što mi pokušavamo jeste da uvedemo red, kako ne bi bilo onih karakterističnih prelivanja i zlonamernih interpretacija zakona. Dakle, samo vas molim da se koristite činjenicama i da na ovakav način ne pokušavate da iskrivite ponovo onu vrstu agrarne politike koju ova vlada vodi. Što se tiče pitanja poverenja ministru poljoprivrede, ono se postavlja na način na koji su to učinili, recimo, poslanici SRS u pisanoj formi i sa zahtevom da se stavi ta tačka dnevnog reda na sednicu nekog od narednih zasedanja i mi ćemo sa zadovoljstvom razgovarati o efektima poljoprivredne politike gospodina Veselinova i same Vlade.
Izvolite, ima reč ministar Božidar Đelić.
Hteo bih samo da napomenem da ako pogledamo stope koje su ovde predložene, one su ujednačene. Znači, to je princip pravičnosti i neutralnosti poreske politike koja je ovde predložena, koji je doduše i bio u prethodnom zakonu, odnosno prethodnim verzijama ovog zakona. Kao što smo videli to je već u prvoj primeni ovog poreza na promet pravi put. Bilo bi veoma loše u ovom momentu, kada idemo u mnogo jednostavniji sistem, poreski sistem, a to od nas očekuje cela privreda, poljoprivreda, građani, sada unositi neke komplikacije i neke različite stope u ovome što je dan danas dobro primljeno. Mogu reći da smo imali dosta kontakata i sa predstavnicima poljoprivrede i sa poljoprivrednicima, i ovo nije jedan od njihovih glavnih problema danas. Jer, kada pogledate šta je osnovica za taj porez, to je katastarski prihod, koji već pet godina nije revalorizovan. Mi ga nismo revalorizovali ni ove godine. Kada pogledate koji su to iznosi, videćete da je to u stvari jedan marginalni teret na našu poljoprivredu, sigurno mnogo manji nego njegov udeo u ekonomskom životu, tako da to nije veliki problem danas i bilo bi veoma loše, čak bih rekao i pogubno, da sada idemo da gušimo ovaj naš poreski sistem, koji najzad stavljamo u red time što pokušavamo, rekao bih na neki demagoški način, da rešavamo problem koji, eto, danas nije najveći problem poljoprivrede. Ako pričamo o poljoprivredi, mogu vam reći o prvim reakcijama sa terena, naravno, nije dovoljno novca nigde, pa ni u poljoprivredi, ali agrarni budžet koji je ipak obezbedio 5,1 milijardi dinara, koji je realno veći nego što je bio prošle godine, i ako pogledamo šta se desilo u porezu na promet, u skladu sa šestom direktivom EU, vidimo da su tu, ne samo veštačko đubrivo i obezbeđenje biljaka, koje je pre bilo oporezovano sa 9%, a sada je oslobođeno, nego tu imamo isto tako i hranu za stoku. Danas imamo veoma dobru bazu, ne samo da poljoprivreda ponovo krene, nego da najzad i počnemo da obnavljamo naš stočni fond. Da zaključim, za poljoprivredu u ovom budžetu i ovom poreskom paketu je dosta urađeno, nedovoljno sigurno, kao u bilo kojem segmentu našeg društva, ali prve reakcije kojih ima su pozitivne. Što se tiče ovog poreza, mislim da ne bi bilo primereno u ovom momentu menjati nešto gde nema velikog problema. Nije bilo nikakvih negativnih reakcija, niti velikih zahteva traženja za to.
Reč ima gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, tačno je da nije vršena revalorizacija katastarskih prihoda od poljoprivrede u proteklih pet godina, i to je bio jedan od načina da se bar delimično pomogne seljacima u prethodnom veoma teškom periodu. Ovo što je govorio gospodin Jovanović, jednostavno nije tačno, jer SRS se neprekidno zalagala za ukidanje i poreza i carina za veštačko đubrivo, i za ukidanje obaveznog penzijskog osiguranja za poljoprivrednike. Kad je donošen taj zakon, to je negde bilo 1991/1992. godine, Tomislav Panajotović je tada bio u skupštini, bio je i Lune Mihailović, mi smo glasali protiv. Tu je država ušla u jedno "slepo crevo" i udarila namet seljacima, a nije u stanju da udovolji obavezama koje iz toga proizilaze. Međutim, ovde je reč samo o porezu i poreskoj stopi. Kad se oporezuje prihod od poljoprivrede sa 20%, nema nikakvog objašnjenja - zašto je to za 6% više, u odnosu na dohodak građana. Ne znam zašto ste vi ovde uopšte ušli u terminološko razlikovanje dohotka i prihoda? Ono što može biti prihod od poljoprivrede, a što nije klasična zarada, ili dohodak, to može biti onda kada seljak svoju zemlju daje u rentu, ili svoju šumu, ili neka druga svoja sredstva za proizvodnju. Ali, vi znate da je i renta veoma niska i da seljaci, koji svoju zemlju, svoju šumu, ili drugo što spada u poljoprivredno gazdinstvo, to nekada može biti i jezero, može biti ribnjak, bilo šta drugo, od te rente jedva sastavlja kraj s krajem. To nije nešto na čemu čovek može enormno da se obogati. I ovo što je pomenuo gospodin Mamula, to mu je bilo dobro zapažanje, mada nismo stigli do tog člana zakona, član 38, kad je reč o porezima na samostalne delatnosti, gde je takođe predviđena stopa od 20%, nema nikakvog razloga da ne prihvatite stopu od 14%, jedinstvenu za sve. Ministar kaže da nije vršena revalorizacija, ali mi znamo njega i znamo ovu vladu, znamo da on odmah posle izglasavanja ovog zakona, može sve seljake da zaskoči revalorizacijom. Gde je garancija da neće doći? Garancija je u vašoj dobroj volji. Ne bi smelo ništa da se zasniva na dobroj volji. Ovde je gospodin Mamula pomenuo i pitanje neustavnosti jedne od odredaba. Neustavna bi bila i jedna i druga, i ona koja tretira samostalne delatnosti, i ona koja tretira poljoprivredu, jer ljudi koji se bave različitim zanimanjima, nisu u identičnom položaju pred državom, pred zakonima, ali je problem u tome što mi sada nemamo Ustavni sud. Kako sve ove zakone sada osporavati? Jedna važna institucija sistema ne funkcioniše, predsednik Republike ne obavlja svoju dužnost, ne predlaže sudije. Pa, ja predlažem da ova Narodna skupština saopšti javnosti da predsednik Republike nije u stanju da obavlja svoje dužnosti, pa da tu funkciju preuzme gospodin Maršićanin, u skladu sa Ustavom, i predloži nam na sledećoj sednici nove sudije Ustavnog suda. Predsednik Republike se može i privremeno i trajno proglasiti onemogućenim, ili nesposobnim. Ne ulazim u to, proglasite ga privremeno, proglasite ga trajno, ali ako on neće da predloži sudije Ustavnog suda, to mora neko drugi. Ako neće, znači ne može, nije on valjda da tera inat Narodnoj skupštini, narodu i državi. To se ne očekuje od predsednika. Vezano je za ovu temu, vi koji ništa ne znate, bolje da mi ne upadate u reč. Prema tome, da bi svi ovi zakoni bili regularni, mora postojati mogućnost njihovog osporavanja pred Ustavnim sudom. To bi pravnici trebalo da razumeju. Ako predsednik nije u stanju da predloži, privremeno ili trajno je sprečen, predsednik Parlamenta treba da preuzme tu funkciju, za određeno vreme, koje je Ustav propisao, i da sam predloži sudije Ustavnog suda ovom parlamentu.
Ima reč gospodin Dragan Maršićanin [[pravo na repliku]]
Pošto je više puta pominjano ovo pitanje nepostojanja Ustavnog suda, nepostojanje predloga od strane predsednika Republike, samo da vas obavestim, i da onda ovu govornicu više za to ne koristimo, da su konsultacije u toku, da je postupak pokrenut i da će se pred ovom skupštinom naći predlog za sastav Ustavnog suda Republike Srbije. Ima reč gospodin Pelević.
Poštovane dame i gospodo, uvaženi ministar Đelić je pokušao da obori moj amandman i amandman mojih kolega, koji je istovetan sa mojim amandmanom. Pokušao je da demantuje sve što smo tražili u amandmanu, a samo smo tražili da se poreska stopa, odnosno porez koji se odrezuje seljaku, poljoprivrednom proizvođaču, izjednači sa ostalim porezima, da i ta poreska stopa bude 14%, a ne 20%. Nije ministar gospodin Đelić uspeo za ovom govornicom da objasni - u kakvom je to privilegovanom položaju seljak, zemljoradnik, da bi njegova poreska stopa bila mnogo veća, od poreske stope onih koji žive od svoje zarade. Takođe je nazvao to demagogijom. Apsolutno nema demagogije. Ja razumem uvaženog gospodina ministra, koji ovde traži da se zakon ne menja i da se ne guši poreski sistem, kako je on to rekao. Naravno, on zastupa svoje gledište, ali sam sasvim siguran da za ovom govornicom nije uspeo da objasni - zbog čega je poreska stopa za poljoprivrednike 20%, a za ostale 14%? Zahvaljujem na pažnji.
Reč ima ministar Đelić.
Kada pogledamo opterećenje, ono se mora pogledati celishodno, sveobuhvatno. Nije dovoljno pogledati samo jednu stavku i jedan procenat. Kada pogledate procenat od 20%, i vidite koliko je opterećenje za seljake, onda vidite da je to za jedan dinar nekih 40 para. Znači, opterećenje za one prihode koje imaju seljaci su na sto zarađenih, četrdeset, dok, sa ovom stopom od 14% na zarade, kada dodate i druge stope doprinosa, dolazite do današnjih, prema ovom obračunu, koji je prema neto plati na nekih 100 do 102. Znači, seljaci su danas manje opterećeni, od onih koji imaju zarade u preduzećima.
Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam amandman Borislava Pelevića, Đorđa Mamule i Stevana Kesejića, na glasanje. Za 87, protiv 91, uzdržanih 5, nije glasao 21, ukupno su prisutna 204 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Doduše, pitanje je šta bi bilo da smo povadili ove kartice. Na član 28. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Božidar Vučurović i Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, smatrajući da je znatno teže ostvariti prihod u poljoprivredi, nego u drugim delatnostima, predložio sam da se stopa od 20% zameni stopom od 12%, iako ni onih 14% uopšte nije loše. To što je gospodin ministar sada objasnio, da je ukupno zahvatanje u poljoprivredi trenutno manje, ono jeste trenutno manje, ali to samo zavisi od dobre volje Vlade, hoće li sutra ili prekosutra povećati visinu, revalorizovati katastarski prihod i onda učiniti položaj poljoprivrednika mnogo nepovoljnijim. Ova opcija je dobila veliki broj glasova na selu između ostalog, što se zaklinjala u razvoj poljoprivrede, i zahvaljujući, baladama o razvoju poljoprivrede. Posle toga, od izbora ministra poljoprivrede pa do oporezivanja sela i seljaka, sve je totalna katastrofa. Gospodine predsedniče, pre nego što se glasa po ovom amandmanu, molio bih vas da naložite skupštinskim službama da pokupe kartice, kojih ima 21 za poslanike koji nisu u Skupštini, a registrovani su, jer to može uticati na ishod glasanja po ovom amandmanu. Hvala.
Molim službu da pregleda, tražio je narodni poslanik da se interveniše, nastavićemo.... Da pregleda da li su ostale kartice na mestima gde su narodni poslanici napustili salu. Dobro, na vaš predlog već se to smanjilo samo... Ja molim da to Služba Skupštine redovno radi, u toku zasedanja, da bismo imali čistu situaciju. Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Deset godina u ovoj zemlji imali smo sankcije. Dolaskom "Gaulajtera" na vlast i njegovih satrapa, sankcije počinju da se skidaju. Taman narod očekuje - biće bolje, evo dođe ovakav predlog zakona. Amandmanom predlažem skidanje sa 20% na 12%. Veoma je interesantno obrazloženje koje je Vlada dala, odbijajući i druge amandmane u vezi ovog člana. Porez na prihode od poljoprivrede i šumarstva, za poljoprivrednog proizvođača ne predstavlja veliko opterećenje. Samo još da su napisali, da ne predstavlja nikakvo opterećenje. Neko bi rekao da je to cinična rečenica, ali ja neću kazati da je cinična. Kazaću da je tu rečenicu složio ekspert, samo ekspert može prihode na poljoprivredu i šumarstva da oporezuje sa 20%, a prihod na dohodak sa 14%. I to, istu onu poljoprivredu koja je u uslovima sankcija naše zemlje podnela najveći teret, i koja je imala osnovnu svrhu a to je i uradila. Uradila je sve što je mogla na biološkom očuvanju našeg stanovništva. Vraćamo joj tako što oporezujemo i kažemo da to neće predstavljati veliko opterećenje. Ako je u tome učestvovao ministar Veselinov, uopšte me ne čudi, jer on je ministar za sve, samo ne za poljoprivredu. Za separaciju, u svakom slučaju, jeste. Da je ministar za poljoprivredu, učinio bi da se poljoprivredi pomogne i više, da se sada, kada, evo, silaze te sankcije, kada ste ušli u korenite ekonomske reforme i kada se radikalno menja fiskalna politika, pomognete i poljoprivredi da stane na zdrave noge i da krene napred. Pomogli biste sa tim umanjenjem da poljoprivrednici ulažu u semensku robu, u naftu, mada je za setvu već skoro kasno, sem za kukuruz, pomogli biste im u dodatnom novcu koji ne bi odvajali za ove poreze, već za nabavku veštačkog đubriva. Šta je tu je. Naš pariski đak, to ne razume, našu poljoprivredu. Ministar poljoprivrede ima druge obaveze. Samo da podsetim, da je ministar poljoprivrede na jednom skupu, obećao kredite. Onda se zagrcnuo, a neko ga je izgleda, možda i otreznio, pa je sada počeo da obećava uvoz mehanizacije u starosti do 6 godina. Ako znate, da naši poljoprivrednicikoriste traktore godišnje do 300 sati, a neke zemljoradničke zadruge do 700 sati, ako znate da je na Zapadu procenat iskorišćenja mehanizacije i on ide do 2.000 sati, ovakvom glupošću koju je izneo ministar Veselinov, dolazimo do toga da ćemo uvoziti staro gvožđe.
Molim vas da se usmerite na amandman koji ste predložili.
To je ta ekspertska vlada koja mora pasti.
Da li se još neko javlja za reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, po istom članu zakona mi već raspravljamo o većem broju amandmana. Amandmani se međusobno razlikuju po pitanju procenta smanjenja te početne brojke od 20%, a ministar kada odgovara, izbegava da se izjasni o suštini. On govori kako je porez na katastarski prihod do sada bio nizak. To je istina i to svi u ovoj zemlji znaju. Bio je nizak jer više godina nije vršena revalorizacija. Ovaj zakon nije nikakva garancija da već u ponedeljak nećete napraviti revalorizaciju. Te garancije nema. Vaša reč ne može biti garancija je vama jednom zakasni avion iz Pariza i otpade garancija. Drugo, nemojte mnogo da slušate savete Dejana Popovića jer je on do sada upropastio iSavez komunista i Socijalističku partiju svojim poreskim koncepcijama. Uložite ovde malo napora da shvatite suštinu. Drugo, gospodine ministre razmislite malo, ovog puta se u ovoj Skupštini desilo nešto vrlo pozitivno, umalo da ovaj amandman bude izglasan, četiri glasa su falila. Šta to znači - da i u DOS-u ima ozbiljnih ljudi, stručnih, kompetentnih, ne zna im se tačan broj jer se neki pribojavaju da se eksponiraju sa takvih pozicija, ali da bu se vrlo lako moglo desiti da vam ovaj zakon padne ako već ne može da prođe ovaj amandman. Jer, svako od ovih poslanika treba da razmišlja kako će da objasni svoj današnji glas u parlamentu. Gospodine ministre, vodite računa, ako budete previše tako kategorički insistirali na promašenim zakonskim projektima i ako se budete rukovodili savetima svog nesposobnog zamenika Dejana Popovića, nije daleko dan da vam na takvim zakonskim projektima cela Vlada padne.
Ponovo bih hteo da dam nekoliko činjenica, pošto nije prvi put da se pokušava uneti neki strah i neka nedoumica u našem narodu. Što se tiče katastarskog prihoda on se utvrđuje 31.12. prethodne godine i na tom nivou mi smo stali. Znači, niti ove godine niti sledeće godine nameravamo, imajući u vidu situaciju u poljoprivredi, da tu vršimo revalorizaciju. Znači, i da želimo, ne možemo promeniti katastarski prihod ove godine, a kada dođe do glasanja za budžet 2002. godine ponovo ćemo pogledati ceo poreski sistem i videćete da ni sledeće godine tu nećemo ništa menjati. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, danima slušamo uvrede, klevete, laži, optužbe koje se izriču na račun Vlade Republike Srbije, na račun pojedinih ministara i pošto je predlagač ovog zakona koji je na dnevnom redu gospodin Đelić, i na račun gospodina Đelića i neprestano se lamentira o sudbini građana ove zemlje, humanizmu, socijalnoj pravdi kao da živimo u nekoj zemlji čuda, izuzev SSJ, koja je opoziciona stranka a nije participirala u prethodnoj Vladi, a druge dve stranke koje su bile u prethodnoj Vladi su i dovele zemlju do ovog stanja i ove tuge i žalosti u kojoj se danas Srbija nalazi. Dame i gospodo narodni poslanici, svaka demokratska zemlja bila bi srećna i zadovoljna da se u njenoj vladi nađe takav ministar kao što je gospodin Đelić, takav ekspert svetskog glasa. [[Aplauz]] Dame i gospodo, gospodin Đelić je došao u Srbiju isključivo iz patriotskih razloga. Dakle, ostavio je posao koji je stotinama puta bolje plaćen da pokuša da ovde iscedi nešto iz ove "suve drenovine" u kojoj ste kao pirane opustošili Srbiju. Kada je bilo reči o dohotku, porezu na dohodak, prihodima, dame i gospodo, evo vam priče o dohotku u današnjem "Nedeljnom telegrafu". Gospođa Mira Marković je ostala dužna za izgradnju kuće u Požarevcu 2.200.000 maraka. Evo vam ugovora, potpisa, pečata, računa. To je priča o dohotku i o porezu na dohodak. Navodno, prethodna Vlada nije nabavljala kola u 1998, 1999. i 2000. godini, a ovde su računi o nabavci kola u 1998, 1999. i 2000. godini. Dame i gospodo to su isključivo automobili strane proizvodnje. Ni jedan jedini automobil nije domaće proizvodnje. To je 24 vozila. Prema tome, imaćemo i te kako interesantnih podataka da obznanimo javnosti. Dakle, nemojte vi da brinete o humanizmu i socijalnoj pravdi.Ona koja je neprestano sricala o humanizmu i socijalnoj pravdi nema ni jednog poslanika u ovoj skupštini, a mnoge stranke ubrzo će krenuti tim njenim putem. [[Aplauz]]
Gospodine predsedniče, poštovane kolege poslanici, članovi Vlade, reklamiram povredu Poslovnika, član 98. stav 1. koji kaže "govornik može samo da govori o pitanju koje je na dnevnom redu". Raduje svestranost pojedinih ministara, ali mislim da gospodina Đelića ne treba braniti. Gospodin Đelić je sam po sebi pokazao da je ekspert, da ume da govori i da se brani. Ministar koji je prethodno govorio, govorio je o svemu onome što nije trebao da govori, a o njegovoj sposobnosti i svestranosti razgovaraćemo pod zadnjom tačkom dnevnog reda. Hvala
Po stoti put prihvatam primedbu da ne opominjem govornike kada se ne drže dnevnog reda, ali povremeno i ne znam šta je na dnevnom redu, jer vi jedni druge izazivate, da se Skupština polako pretvara u predizborne seoske mitinge i tribine. I jedna i druga strana neka se drže dnevnog reda i moći ću da intervenišem. Ovako, svako interveniše u odnosu na suprotnu stranu. Replika, dr Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, već danima tražim od ministra Vladana Batića da saopšti ko je kupio ta 24 audija, ko je potpisao. Ja garantujem da to nikada nije bilo na Vladi Srbije i da nema moga potpisa a ako nema moga potpisa nije mogla biti regularna kupovina. Neka kaže ta imena, što se ustručava. Koga krije ministar Batić? Što ne kažete ko je to kupio, ko je to pisao. Možda je to još iz vremena Nebojše Čovića. Nemojte više o tome da govorite, a da imena ne pominjete. Drugo, ovde gosodin Batić može da maše novinama, a drugim poslanicima nedate gospodine predsedniče. Možda je ovo tačno što je Batić pokazivao iz novina, ja ne znam, ali u istom tombroju mene optužuju da sam ukrao 50 miliona maraka. Batić zna da to nije istina. Neka se tu zakune ako misli da je istina i jedna marka od toga. Prema tome, gospodo naravno da ima mnogo lopova u strukturi bivše vlasti, kao što ima mnogo lopova i u strukturi nove vlasti, ali ne zaboravite jednu stvar. Najviše lopova iz strukture prošle vlasti već je prebeglo u vaše redove. To je suština.
Ako ste završili sa replikama, za reč se javio gospodin Ivković.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo poslanici, znam da je na dnevnom redu porez na dohodak građana, a i oni koji su zaboravili da se na to podsete, ali samo da se uključim kratko u prethodnu diskusiju. Zaista je istina da je Vlada Republike Srbije donela 1998. godine odluku da se isključivo mogu kupovati domaća vozila i po tom principu su od "Zastave" Kragujevac uzimane "floride". Za mene je iznenađenje ovo što je sada rekao minsitar Batić, jer mi smo zaista uzimali samo "floride" i ništa više. Porez na dohodak građana je tema i uvažavajući... Ja znam da ste vi iz Demokratske stranke, ali pokažite malo demokratiju na delu. Mislim da od socijalista nikada ne dobijate ni jedan komentar, već vas uvažavamo dok ste za ovom govornicom. Porez na dohodak građana je tema i tema je u suštini da li da i seljaci plaćaju 14% kao svi ostali radni ljudi ili 20%. Pre nego što glasate o ovom amandmanu, pogotovo što je za samo nekoliko glasova odbijen prethodni amandman, koji je sličan ovom, ja bih vas zamolio da izračunate. Moralo bi po glavi domaćinstva da se plati za penziono osiguranje 4.662 dinara plus razlika za prošlu godinu od 800 dinara i to je skoro 5.500 dinara po glavi domaćinstva. Ako prosečno seosko domaćinstvo ima četiri člana to bo godišnje trebalo da se plati 22.000 dinara ukoliko bi stopa bila 20%, a ne 14%. Ako tome dodate i za zdravstveno osiguranje 2.000 dinara onda znači da treba domaćinstvo prosečno da plati porez 24.000 dinara, ukoliko bude ostala stopa 20%. Pri tome i dalje je na snazi zakon koji prinudno tera seosko domaćinstvo da plaća penziono i zdravstveno osiguranje. Predložili smo zakon i juče je krenuo u proceduru gde idemo na dobrovoljni princip, a predlažem ministru da ovaj amandman Vlada prihvati da se snize opterećenja i da za radnog čoveka i na selu i u fabrici, za sve radne ljude stopa opterećenja bude 14%.
Reč ima ministar Batić.
Samo istine radi moramo da kažemo da ovde nije nijedno domaće vozilo kupljeno. Radi se o 24 vozila strane proizvodnje: "audi A6", "audi A6", "audi A6", "audi A6", "audi A3", "audi A6", "fiat uno", "fiat marea", "fiat lančia", "škoda oktavija", "fiat uno", "fiat uno", "fiat uno", "škoda oktavija", "hjundai i sonata", "škoda oktavija", "hjundai i sonata", "škoda oktavija", "hjundai i sonata", "škoda felicija", "škoda kombi", "audi A6, 2, 4", "audi A6, 2, 4". Hoćete registarske brojeve kola? Što se imena tiče možemo i po imenima, 24. maj 2000. godine - dopis Izvršnog odbora Srpske radikalne stranke Vladi Srbije. Ja predviđam šta ćete vi da pitate gospodine Šešelj i zato ne kažem odmah sve. Zato je bolje da ništa ne pitate. Dakle, evo šta kaže Srpska radikalna stranka koja je brinula o socijalnoj pravdi, o humanizmu, o sudbini građana Srbije. Traži od Vlade Srbije na osnovu razgovora Živke Knežević, to je čuvena Cica Knežević, sekretar Vlade i Dragana Todorovića, šalje podatke o vozilima. Onda šalju Vladi Republike Srbije spisak četiri vozila Srpske radikalne stranke da Vlada Srbije, evo imamo, "jugo tempo" BG-446-536, "jugo-tempo", "jugo tempo", "jugo florida". Benzinska pumpa Jugopetrola, Jove Marinovića za šefa pumpe i onda upravnik autoservisa u Upravi za zajedničke poslove republičkih organa, Nemanjina 22-26 moli blagajnu Vlade Republike Srbije da za dole navedena vozila se izdaju benzinski bonovi po istom principu kao za ostala vozila. Onda stiže dopis kako da se toči to gorivo.
Molio bih vas da davanjem prava gospodinu Šešelju na repliku, time okončamo ovo što više liči na kancelariju javnog tužilaštva, nego na Narodnu skupštinu, da završimo ovo i da se vratimo raspravi o zakonima koji su pred nama. Izvolite gospodine Šešelj.
Vaša vlast je sve smešnija. Prvo Vladan Batić govori o 24 audija koje je navodno kupila Vlada Srbije, što nije istina i ja opet govorim da nije istina. On nikako da saopšti imena, da saopšti ko je kupio ta vozila, ko je odgovorni čovek koji je kupio vozila, a onda pošto neće to da kaže onda iznosi druge papire da je Srpska radikalna stranka tražila za četiri vozila da se toči gorivo. Pazite kakve su tu relacije, šta je bilo u pitanju. Ja vama govorim da vozila nikada nisu nabavljena, strana nova vozila od strane Vlade Srbije, ali smo nekada morali da koristimo i stranačka vozila za Vladine svrhe, jer Vlada nije imala dovoljno vozila. Smejte se. Ovde ima ljudi koji su bili ministri u prošlom sastavu. Branislav Ivković je bio ministar. Mesecima je Dragan Todorović dolazio u svom privatnom Trabantu u Vladu Srbije. Vi možete da se smejete do mile volje, ali nadam se da niste zaposlene u Vladi još otpustili. Tamo postoji osoblje koje je to gledalo. Svi su se smejali Draganu Todoroviću što se kao potpredsednik Vlade vozi privatnim "trabantom". Tražili su iz Vlade da se napravi jedan izuzetak i da se kupi jedan auto. Zahtev je došao na Odbor kome sam ja predsedavao i odbili smo. Nijedan "audi" nije kupljen, ali vi ste takvi ljudi. Vi smatrate, pošto imate monopol nad svim medijima, pošto imate apsolutnu vlast, da možete vladati lažima. Neprekidno pronosite laž i klevete, lansirate to u ogromnim količinama. Zatrpavate javnost golim lažima. Ministar Batić neka kaže ko je kupi 24 "audija" u Vladi Srbije. Razna strana kola, nije bitno koja su. Vlada nikada nije donela odluku da se kupi strano vozilo i nema ni jedne odluke sa mojim potpisom.
Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, ovde su učinjene najmanje tri povrede Poslovnika. Gospodo, molim vas ako možemo da se saslušamo, u interesu da radimo na ovoj skupštini. Vas slušaju i gledaju, slobodno se tako ponašajte. Predsedniče, napravili ste tri povrede Poslovnika. Prvo, tražio sam reč po Poslovniku, koja se daje odmah. Vi ste to primetili. Drugo, ne utvrđujete red kad se dobacuje sa strane i ne opominjete poslanike koji se nepristojno smeju na ono što se želi da učini da ova sednica ima onakav tok kakav zaslužuje Narodna skupština Republike Srbije. Nas su ovde birali građani ove zemlje da vodimo raspravu o temi koja je dnevni red ove skupštine. Juče, kad smo pokušali da izmenimo dnevni red zbog nedolaska ministra, vi ste sami rekli da ne može da se vrši izmena dnevnog reda na sednici Skupštine. Molim vas da upozorite predstavnike Vlade da izmene dnevnog reda i predlog dnevnog reda urade blagovremeno, a da ga ne vrše u toku sednice. Molim vas da vratimo ovu skupštinu na rad po dnevnom redu, koji je na ovoj sednici utvrđen pre neki dan, odnosno juče. Više ne znam koji je dan od ovoga šta se danas radi. Mi smo krenuli sa raspravom o ovom zakonu juče. U načelu smo ga usvojili danas, po amandmanima radimo danas. Danas je doneta odluka da produžimo rad za pola sata, zbog onih koji ne žele da dođu na vreme u ovu salu. Prema tome, radimo po kazni mi koji smo ovde i koji slušamo i učestvujemo. Molim vas da se vratimo dnevnom redu i da iskoristite svoja ovlašćenja, kao predsednik Skupštine, a ako vas interesuje, povređen je član 95, član 98. i još neki članovi ovog poslovnika. Hvala.
Povređen je ceo Poslovnik, ali ja sam predsednik ili predsedavajući, nisam vaspitač i ne mogu da budem vaspitač. Da li se još neko javlja za reč po ovom amandmanu, a kladim se da niko od vas i ne zna o kom je amandmanu reč, pa ću vam ponoviti da se radi o amandmanu narodnih poslanika Božidara Vučurovića i Božidara Vujića na član 28. zakona. Stavljam amandman na glasanje. Za62, protiv 124, uzdržanih dvoje, nije glasalo 13, ukupno 201 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Želi.)
Gospodo narodni poslanici, mislim da ministar nije u pravu zbog jedne stvari. Predložio sam da stopa poreza na poljoprivredu bude 10%. Međutim, suštinski je ono što se dobija ček, koliko treba da se plati porez. Stopa poreza na poljoprivredu nije velika, ali je sve ostalo veliko. U vodoprivredi, doprinos se povećao na 160%, ukupan porez za zemljoradnika dostiže od 95 do 115% povećanja. Šta to znači? Ako je neko od zemljoradnika imao porez 4.000 dinara, ove godine će platiti porez 8 - 9.000 dinara. Znači, zbirni porez je veliki. Zbog toga sam predložio da stopa poreza bude manja, da bi zbirni porez bio manji.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, opet bih apelovao na ministra finansija, da malo ozbiljnije razmotri ovo pitanje. Znam da je on bio veoma uviđajan kad je bilo reči o stočnoj hrani, pošto je kum Zorana Đinđića najveći srpski proizvođač stočne hrane i vlasnik firme "Krmivoprodukt" iz Surčina. Vidite, ministre, možda su to maniri kojima ste vi skloni i koje ste naučili u svojoj dugogodišnjoj praksi stručnjaka, dugoj praksi, da se onima od kojih imate koristi učini. Vidite još jednu stvar koja se desila nedavno. Do pred izbore, direktor radne jedinice u PKB u Surčinu bio je Miloš Bugarin. On je "Krmivu" - Surčin prodao zemlju pod vrlo nepovoljnim uslovima. PKB je tužio "Krmivoprodukt", a posle izbora generalni direktor PKB je postao taj isti Miloš Bugarin. To je vaša briga o poljoprivredi, o seljacima. Dalje, iz firme " Krmivoprodukt" za pomoćnika ministra za poljoprivredu je otišao izvesni Miša Pavlović, za sektor veterine. (Predsednik: Gospodine Šešelj, ne raspravljamo o kadrovskim pitanjima.) Došao je iz " Krmivoprodukta", tamo je održavao ergelu konja tog Dragoljuba Markovića, vlasnika " Krmivoprodukta". Dalje, sad Dragoljub Marković iz " Krmivoprodukta" ima mogućnosti, zahvaljujući Vladi Srbije, da dopinguje cene jaja, pa su kod njega redovi kao nekada pred Dafiment bankom. Šta je cilj? Da se unište svi proizvođači jaja, da on ostane kao monopolista. Vi znate kako se takvi pokušaji u Francuskoj sprečavaju. Ali, kod nas vlada ne ide u pravcu sprečavanja monopola. Vi uspostavljate i monopolske uredbe koje su protivustavne, a ne treba vam Ustavni sud da bi ih preispitivao. Dalje, "Karneksova" fabrika svinja u Surčinu, sa kojom je poslovalo ovo preduzeće, dobila je veoma lošu hranu za svinje. (Predsednik: Gospodine Šešelj, drugi put vas opominjem da se držite dnevnog reda.) Pričam o vašoj politici u poljoprivredi, sa aspekta Zakona o porezu na prihod, jer je ugrožena poljoprivreda vašim ponašanjem, a ovim jednim konkretnim primerom dokazujem da je vaša vlast sklona mafijaškim poslovima. Taj isti Dragoljub Marković podiže ogromnu kuću Zoranu Đinđiću u Banovcima. To je vaša poreska politika, to je vaša ekonomska politika, to je vaša finansijska politika. Takva ste vi vlast. Naravno, jasno mi je da u vaše uši ovo teško ulazi, ali ući će, polako. Na sve vaše laži, mi ćemo samo golim činjenicama, pa ćemo videti ko će izdržati.
Po Poslovniku, član 98, član 100. i član 104. Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije obavezuje sve učesnike u radu Skupštine, možda malo više obavezuje narodne poslanike, a možda najviše obavezuje one narodne poslanike koji u ovoj skupštini imaju desetogodišnji staž. Poslovnik kaže u članu 98: "Govornik može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu". Stav 3: - "Za vreme govora narodnih poslanika ili drugih učesnika u pretresu nije dozvoljeno dobacivanje". Član 100: - "O redu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine". Član 104: - "Ako predsednik Narodne skupštine redovnim merama ne može da održi red na sednici, odrediće pauzu u trajanju potrebnom da se uspostavi red".
Dakle, i u ovom slučaju prihvatam da je prekršen Poslovnik, ali ponovo vam skrećem pažnju da je u ovakvoj skupštini, uz ovakvo ponašanje poslanika, po mom uverenju nemoguće primenjivati Poslovnik, dosledno onako kako je slovom u njemu zapisano. Dobio sam primedbu maločas kada je govorio ministar Batić. Primedba je bila opravdana. Sada dobijam od vas primedbu kada je gospodin Šešelj govorio. Primedba je apsolutno opravdana, ali znate kako, bojim se da ova sednica ne bi imala nastavak. Pokušajmo polako na sednicama da dovodimo stvari u red, da se držimo dnevnog reda i da raspravljamo o zakonima. Inače, potpuno ste u pravu. Ne znam šta više na te primedbe da odgovorim. Za reč se javio gospodin Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, želeo bih samo da pojasnim neke nejasnoće koje prepoznajem na osnovu predloženih amandmana. Naime, katastarski prihod za zemljište prve klase iznosi 280 dinara po hektaru, porez na to je 20%, a to znači 56 dinara, doprinosi 17% ,od 50% u odnosu na prosečnu neto platu, a to praktično znači 340 dinara. Toliko kolika je razlika koja ide u prilog poljoprivredi. Što se tiče, naravno, i one teme koju ne mogu da zaobiđem, s obzirom na iznete grube neistine, gospodine Šešelj u državi u kojoj ste vi vladali čudo je bilo biti uspešan poslovan čovek. Osoba koju ste vi pomenuli je uspešni poslovni čovek, retko uspešan, a s obzirom da ste ga vezali za određene kriminalne radnje, predlažem da formiramo anketni odbor koji će utvrditi valjanost činjenica koje ste vi ovde izneli. Ako mislite da se toga plašimo, stojimo vam na raspolaganju unapred. S tim što predosećam kakvi će biti zaključci tog anketnog odbora, jer Zoranu Đinđiću nije Vlada Srbije kupila kuću ili stan kao potpredsedniku vaše stranke gospodinu Nikoliću, nego je sam svojim sredstvima tu kuću napravio, kao što je sam sebi svoj stan obezbedio. Oni nisu sredstvima ovog naroda rešavali svoja usko lična pitanja i probleme. Gospodine Šešelj, kao predsednik opštine Zemun, direktno ste odgovorni za reketiranje brojnih uspešnih preduzeća u toj opštini, pokušali ste da reketirate i pomenutu firmu. U tome niste uspeli i tu leži izvor animoziteta, upravo u takvom jednom saznanju. Ipak vam stojimo na raspolaganju, formirajmo anketni odbor, kao i u slučaju gospodina Miloševića, ispitajmo te činjenice, kao što ćemo ispitati i brojne druge činjenice. Između ostalog i činjenice o 180 kvadrata gospodina Nikolića, 180 kvadrata gospodina Vučića, o 24 automobila koje je vaša vlada kupila, a vi trenutno ne znate. Znate samo ono što vama ide u prilog. Odgovorni ste i zato što ništa ne znate. [[Aplauz.]]
Dame i gospodo, evo odlične prilike da se slože vlast i opozicija u Narodnoj skupštini, da formiramo anketni odbor na istom onom principu na kome smo formirali anketni odbor za Ibarsku magistralu. Pola DOS, pola opozicija u sastavu anketnog odbora. Tako smo formirali za Ibarsku magistralu, pa da tako formiramo i za ovaj slučaj. Otkuda Đinđiću pare, čime li ih je zaradio za ovih deset godina da kuću podigne. Vi ste priznali, svaka vam čast, da on podiže kuću i to velelepnu kuću u Banovcima. Što se tiče zemunske opštine, i tu anketni odbor. Da vidimo koga smo reketirali. Anketni odbor po istom principu. Treće, što se tiče tog Dragoljuba Markovića, do 1992. godine on je prodavao jaja na tezgi na pijaci. Onda je uz pomoć tadašnje vlasti, da li mu je pomogao Čović ili neko drugi 1992, 1993. godine, ne znam, on je dobio od Agrobanke ogromne kredite i inflacija je uništila te kredite, upropastila Agrobanku, a on je na tome sazdao svoje bogatstvo. Nadam se sada, pošto spremate ovaj zakon o oporezivanju onih koji su se uz ove povlastice enormno obogatili, da će Dragoljub Marković iz "Krmivoprodukta", kum vašeg predsednika stranke, biti među prvima koji će platiti takve poreze. Ne. Vi mislite samo neke da oporezujete, neke ne. To je suština ovog vašeg pristupa. "Krmivoprodukt" je ojadio Agrobanku. Agrobanka više nikada nije stala na noge. "Krmivoprodukt" sada drma Surčinom, upravlja, a koliko on ima nelegalnih objekata, zašto to ne ispitate. Mi smo prema svima bili tolerantni, a vi neke jadnike, sirotinju rušite, te najveće bogataše ostavljate. Kada rušite sirotinji, porušite i tim bogatašima. A da ne pominjemo ovde Ljubu Anđelkovića, čiju sam palatu jutros pokazivao pred Narodnom skupštinom. (Iz sale: a Toma?)
Za razliku od Zorana Đinđića, ni kao poslanik ni kao šef poslaničke grupe, ni kao potpredsednik Vlade Republike Srbije nikada nisam zarađivao dovoljno da napravim kuću. Mislim da su to bile tada najveće plate u Srbiji. Od tih plata moglo je da se živi. E sad, od Vlade Republike Srbije dobio sam stan od 178 kvadrata [[žagor]] Hoćete li da saslušate, pa onda da galamite ili ćete da galamite i da ne slušate? Stan se nalazi na Novom Beogradu. Mogao sam u to vreme da dobijem stan od 120 kvadrata u centru Beograda i da vredi tri puta više nego taj na Novom Beogradu. Vi biste onda rekli, u redu je. E sad, pošto stojim pred vama i pred kamerama, mislim da to uopšte nije nemoralno sa moje strane, mislim da to uopšte nije kažnjivo zakonom, a mislim da vi možete da donesete zakon kakav god hoćete, a ja ću prema tom zakonu da se ravnam. Stan? Nećete vi meni oduzeti ništa. Dođi ti na moja vrata da ga oduzmeš! (Obraća se nekom u sali.) Stan koji sam dobio - ti si hrabra tu, u sali,ali kad smo napolju, ti sve lepo oko mene [[smeh u sali]] - stan koji sam dobio od Vlade Republike Srbije nije plaćen. Stan je uzet kompenzacijom od firme "Energoprojekt" na ime doprinosa. To je dugovala ta firma. Nikada ne bi imala novca da plati te doprinose Vladi Republike Srbije. [[Žagor.]] Da li vi mislite da me postidite zato što imam stan? Grdno ste se prešli. Uopšte me nije sramota, nikome ništa nisam ukrao. Kad budemo istraživali ko šta ima, iza mene stoji stan koji sam dobio od Republike Srbije. Onda ćemo, gospodine Čedo, da krenemo među vas koji niste imali nikakvih prihoda, a imate ogromnu imovinu. Pa ću da vas pitam odakle vama ta imovina, pa ću da vas pitam koliko ste plaćali poreze svake godine na tu imovinu! Onda ćemo doći do čistih računa. Ja stojim pred vama. Stan nisam dobio krijući, niko mi nije dao novac da stan, tobože, ja kupim na tržištu, nego sam ga dobio rešenjem Vlade Republike Srbije. Ko god od vas, draga moja deco, a vi ovde najviše bukačite, napuni 30 godina staža u ovoj zemlji, ja mu od srca želim da dobije stan.
Ima reč narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ovo nije 1945. godina u kojoj su vaši koalicioni partneri otimali privatnu svojinu. Reč je samo o moralnim dimenzijama vaše Vlade i vas, srpskih radikala, čiji ste Vi, gospodine Nikoliću, član. Očigledno, hoćete da nam kažete da je manje nemoralno to što Vlada nije platila novcem vaš stan, već je "Energoprojekt" oslobođen dugovanja po pitanju doprinosa. Gospodine Nikoliću, penzioneri su platili vaših 180 kvadrata, i to ne bilo gde, gospodine Nikoliću, nego u elitnoj zgradi na Novom Beogradu. Možda bi bio stan u centru Beograda da je bilo toliko kvadrata. Nema mnogo stanova u centru Beograda od 180 kvadratnih metara. Verujte mi na reč. Ja sam rođen u ovom gradu. Živim u njemu 30 godina. Gospodine Nikoliću, to je bilo u vreme kada su mnogi beskućnici stigli na prag ove prestonice zahvaljujući politici koju ste vi vodili. Sami procenite, kad se vidite u ogledalu, koliko ima čojstva u tome što ste uradili i koliko uopšte imate prava da pred nas izlazite sa rečima koje, između ostalih, danas iznosite. [[Aplauz.]]
Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Znao sam da će doći dan kad će i oni koji ne zaslužuju da uđu u ovu salu prozivati one koji mnogo više vrede od njih. Uvek smem da se pogledam u ogledalo. Svim ljudima u Srbiji smem da pogledam u oči. Ja idem sam, gospodine Jovanoviću. Išao sam sam i kad sam bio u Vladi Srbije. I kad sam u opoziciji idem sam. Ponekad jedan član stranke ide sa mnom, za razliku od vas koji ste okruženi telohraniteljima. Ali, dete moje - možda grešim što kažem "dete moje", naljutiće mi se žena, jer mi ovako nikad ne bismo vaspitali svoje sinove [[aplauz]] , mi smo moje sinove mnogo bolje vaspitali - kad god sedneš u tuđ džip i kad god šmrkneš, seti se da si jednog čestitog čoveka optužio. Ne znaš za šta. Ne osećam se uopšte da sam kriv bilo za šta. Voleo bih . . . (Jedan poslanik: Zato što si nemoralan!) Nemoralan, možda, jesam. Pomislio samponekad nešto da uradim što nije baš u skladu sa moralom. Nemojte ovde, sa ove govornice, da me prozivate. Nikada neću da se branim toliko jako koliko bih mogao. Hoću neke adute da sačuvam za sud. Zbog toga vas molim : ućutite više o tome, predajte sav moj kriminal nadležnim organima, nemojte ni preko novina da me prozivate, neka me prozove sudija, neka me prozove policija, pa da vidim šta sam to kriv. Uopšte ne mogu da dozvolim, Čedomire Jovanoviću, da me ti sa ove govornice prozivaš. Ne vrediš toliko. Nađi nekog ko toliko vredi koliko ti, pa njega prozivaj. Ti ne zaslužuješ da staneš meni na senku. U ovoj Srbiji ja sam mnogo toga uradio. Ti bi trebalo tek ponešto da uradiš. [[Žagor.]]
Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Lazara Marjanskog. Gospodo poslanici, molim vas za malo reda i mira u sali. Nije ovo bokserski meč, ljudi božiji. Da li znate na šta ovo liči kad gledam odavde? Ozbiljno vam kažem. Stvarno je strašno. Dajte malo mira u sali. Za 55, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 20, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da amandman nije usvojen. Na član 28. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Miroljub Veljković, Tomislav Nikolić i Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagači amandmana žele reč?
Poštovani narodni poslanici, izbori su, izgleda, blizu. Čim je Čedica ovako pao u vatru, izbori su vrlo blizu. Poštovani narodni poslanici, raširena je praksa ovde, kod nas u Srbiji, da se političari sete sela i seljaka samo pred izbore. Normalno, gospodina Zaharija Trnavčevića ne računam. On danas nije ovde. On je kroz svoju već legendarnu emisiju iz Titovog doba "Znanje - imanje" dao nemerljiv doprinos razvoju sela i poljoprivredne proizvodnje. No, to je već istorija. Vratimo se sadašnjosti. U predizbornoj kampanji DOS-ovi eksperti su obećali seljacima, zajedno sa ovim Titovim ekspertom Zaharijem, sve i svašta, Obećali su da će obezbediti svetsku cenu za njihove proizvode, da će liberalizovati izvoz svih poljoprivrednih proizvoda, da će đubrivo i seme ... (glasovi iz sale: Tema! To nije tema.) Pa, šta je ovo, ako nije tema, aman, zaman. Obećali su da će đubrivo i seme dobiti, maltene, bez novca, da će prosto plivati u regresiranoj nafti, da će sela revitalizovati i otvoriti perspektivu mladima na seluitd. Jednom rečju, govorili su nam: glasajte za nas, pa ćete živeti kao nemački ili holandski farmeri. Rumunske i bugarske, doduše, nisu spominjali. Gospodin Pelević traži smenu ministra poljoprivrede. Mislim da bi trebalo dobro da razmislimo, jer jednog takvog eksperta ne bismo smeli tako brzo menjati. Setite se samo one fantastične ideje kako rešiti problem nedostatka mineralnog đubriva u ovoj zemlji! Tako što će seljaci moći sami da uvoze mineralno đubrivo. Evo, cela Šumadija, nagrdiše seljaci, evo, poslanik iz Kraljeva, moj kolega, nagrdiše koliko su uvezli đubriva! Takvog čoveka ova vlada ne bi smela da se brzo oslobodi. Hajde da kažemo da nije bilo vrmena da se sva predizborna obećanja ispune. Hajde da damo Vladi još malo vremena. Možda Veselinov dođe još na neku genijalnu ideju, gospodine Peleviću. Gospodine ministre, nije bitan finansijski iznos ovog poreza. Znači, apsolutno nije bitno ni to što Čeda, finansijski stručnjak par ekselans, nama ovde izlaže da je to 20 dinara, 50 dinara po katastarskom prihodu itd. To apsolutno nije bitno. To nije rešenje ove vlade. To je rešenje prethodnih vlada koje taj katastarski prihod nisu povećavale. Bitan je stav Vlade. Znači, bitna je jedna jasna poruka koju moramo dati selu i seljacima, da je ova vlada, da je ovaj parlament uz njih. Ako želimo stvarnu revitalizaciju sela, ako želimo biološki opstanak ovog naroda, znači mi mlade moramo zadržati na selu. Kako im poslati tu poruku? Poruku im treba poslati prihvatanjem ovog amandmana, koji je još radikalniji nego što su bili prethodni amandmani. Predlažem da se stopa poreza na prihod od poljoprivrede i šumarstva sa 20% smanji na 10%. Time ćete ispuniti deo svojih predizbornih obećanja i sasvim sigurno dobiti podršku seljaka. Mislim, gospodo poslanici DOS-a, da vi ovu šansu nećete prokockati.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković, kao podnosilac amandmana.
Dame i gospodo narodni poslanici, zamolio bih ministra Đelića da čuje, da posluša, kako živi jedno domaćinstvo, petočlana porodica, na selu, koja ima pet hektara zemlje. Mi smo tražili da se stopa poreza smanji sa 20% na 10%. Reći ću vam šta treba, gospodine ministre, ali bih želeo posle mog govora da vi odgovorite, da bi se posejalo žito na površini od jednog hektara. Šta su rashodi - oranje, tanjiranje, đubrivo, tri petnaestice, drljanje, seme, setva, ureja, zaštita od leme i korova, vrša, baliranje i prevoz. Gospodine ministre, izvinjavam se, da li me pratite. To ukupno koša 30.900 dinara, ako seljak ima pet hektara zemlje i traži da mu neko drugi izvrši uslugu, na današnji dan, odnosno 30.900 rashod puta pet hektara je 154.500dinara. A, prihod, ako je godina berićetna, je četiri kilograma po hektaru, puta devet dinara, to je 36.000 dinara, puta pet hektara, to je 180.000 dinara. Kada se 180.000 dinara, gospodine ministre, kao prihod oduzme, transparentno, kako vi to kažete, od rashoda - 154.500 dinara, dobijamo 25.500 dinara. Pri tom želim da vas podsetim da 154.500 dinara seljak ulaže i čeka devet meseci da bi povratio sve te svoje pare. Danas je natržištu novca u bankama kamata od 4 do 7%. Uzeo sam onu srednju vrednost od 5%. Kada se to izračuna, gospodine ministre, seljak je u velikom gubitku. A, koje su obaveze jednog poljoprivrednika koji danas živi na selu i ima petočlanu porodicu. Struja, po staroj ceni, 875 dinara. To je prosečna potrošnja struje za petočlanu porodicu. Telefon - stabilni 350 dinara. Grejanje 800 dinara. Ako ta porodica ima jedno dete koje ide u školu za kartu za prevoz mu treba najmanje 800 dinara. Mobilni telefon - 200 dinara. Potrošačka korpa je 12.000 dinara, gospodine ministre. Kada se sve to sabere, gospodine ministre, da li me pratite, to iznosi 15.225 dinara. Kada se pomnoži, gospodine ministre, sa 12 meseci, to iznosi 181.000 dinara. Od čega će, gospodine ministre, da živi jedan poljoprivredni proizvođač sa 5 hektara zemlje. A, pri tom, gospodine ministre, nisam primenio one stope poreza i akcize kojima ste vi opteretili seljaka i koje će ovih dana biti usvojene. Na lovačku pušku 1.000 dinara, gospodine ministre. To nije luksuz jer i tom seljaku treba jednom u nedelju dana da izađe u šumu i da malo zaboravi probleme koje mu je ova vlada nametnula. Porez na registraciju automobila, gospodine ministre, porez na stambeni prostor, gospodine ministre, i participacija, gospodine ministre, ukoliko se neko od članova porodice razboli. Jedino rešenje, gospodine ministre, da može da preživi u ovoj godini je da proda 60 ari zemlje gde je prosečna cena 100 maraka, pa će dobiti 6.000 maraka, puta 30, što je 180.000 dinara - ovo sam vam transparentno pokazao, stranu rashoda i stranu prihoda kod poljoprivrednog proizvođača i njegove petočlane porodice. Izvolite, gospodine ministre, pa mi objasnite po vašem planu i programu od čega će živeti poljoprivredni proizvođač na selu.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Kada sam pisao amandman na ovaj član najpre sam želeo da ovaj porez uskladim sa porezom na zarade zaposlenih. Da predložim da bude 14% i bilo je blizu da se to usvoji. Ali, onda mi je palo na pamet kakve su posledice koje će nova poreska, fiskalna i monetarna politika, i na nivou Jugoslavije i na nivou Srbije, doneti. Ono što, nažalost, mislim da će se ostvariti, a to je masovno otpuštanje radnika s posla. Većina naših radnika došla je sa sela. Istina, njihova deca, pa i unuci, već su rođeni u gradu. Ali, računam, možda bi trebalo da pokušamo da ih prihvatimo na selu. Ne na silu da ih vratimo na selo. Bez mehanizacije, bez dobre kuće, nikoga ne možete da oterate. Ali, ako im damo izvesne povoljnosti, ako im život na selu učinimo lakšim od života u gradu, a to može da se ostvari, to može da se učini, možda bismo taj socijalni naboj unekoliko smanjili, stišali. Možda ne bi došlo do bunta koji, ocenjujući situaciju sada i očekujući šta će se desiti za tri meseca, zaista očekujem. Dakle, seljak ne radi 7 sati dnevno. To je valjda svima jasno. Radi se nekad pre svanuća, obavezno pre izgreva sunca, a nekad do totalnog mraka. Pa, čak i kad se potpuno smrkne, uvek u štali ima posla za seljaka koji je celog dana bio na njivi. Znači, ne možete čak ni da upoređujete zarade iz normalnog radnog odnosa sa zaradama ili sa prihodom na selu. Mnogo je teže ostvariti prihod na selu. Tamo nema bolovanja. Tamo nema fabričke hale koja mora da se greje do 18 stepeni zimi, a koja se čak negde i klimatizuje leti, izloženi atmosferijalijama, suncu, vetru, kiši, i mislim ako čak i opravdano kažete da do sada država nije bila u stanju iz raznoraznih razloga da vodi računa o seljaku, mislim da je vreme da svi mi počnemo da vodimo računa o seljaku i da se tu ne delimo na vlast i opoziciju. Bilo bi jako dobro kada biste, kao što ste tako detaljno sagledali sve izvore finansiranja države, kada biste tako sagledali i seljački život gospodine ministre, i kada bi ste pokušali da ubedite članove Vlade, a vidim da u vas imaju ogromno poverenje, veruju vam da ste najveći svetski stručnjak, znači ne treba mnogo ni da ih ubeđujete, a poslanike DOS-a ne morate da ubeđujete. Evo, prvi put sam danas video jednu grupu poslanika DOS-a koja je o nečemu razmišljala u Predlogu zakona koji je podnela Vlada. Dakle, ako biste vi, ministre, pokušali da pomognete seljacima, možda biste ostali upamćeni kao ministar koji je doneo dobro Srbiji. A, ako sve svoje znanje i iskustvo stečeno radom sa raznim svetskim ekspertima iskoristite za to da pronađete šta još možete da nam izvadite iz džepova, ili sakriveno negde ispod slamarice, iz kuća, onda bolje da niste ni dolazili. Seljaci će raditi svoje njive. Neće oni to da zapuste. Neće da zaparlože. Njih je sramota i od roditelja i od potomaka, da njiva bude neobrađena. Ali, ostaje jedan gorak ukus u ustima, mislim da ste ih obmanuli - ne vi ministre, vi niste imali ni pojma da ćete doći u Srbiju, nego DOS kad se predstavljao na izborima, u predizbornoj kampanji. Obmanuli ste ih zato što je agrarnoj politici posvećen jedan segment programa DOS-a, i sav je govorio o olakšicama za seljake. Evo, možda im je olakšica i to što bar niste pooštravali uslove, kakvi su postojali do sada, ali vam tvrdim seoska domaćinstva su staračka, više ne mogu da se bore ni protiv korova, više ne mogu da se bore ni sa ostarelom mehanizacijom, više ne mogu da se bore ni sa smanjenim tržištem. Pitanje je sa stočnim bolestima, kako će uspeti u ovako siromašnoj državi da se bore. Predlažem vam, ne moramo mi da budemo seljačka zemlja, ali vam predlažemo da bar na seljaka obratite veću pažnju, nego što ste obratili na radnika.
Za reč se javio ministar, gospodin Đelić.
Ako su prethodni govornici hteli da kažu da je seljacima teško, oni su rekli ono što su znali. Nisu rekli samo zbog čega je toliko teško seljacima. Nisu rekli zašto je toliko godina njima bilo obećavano, razne cene, a svaki put je ta nada, i ono što je bilo obećano, iznevereno, svaki put. I, ako pogledate te računice svaki dan, možemo da vidimo sve preciznije - očigledno je da je selo bilo jedan od onih izvora iz kojih se isisavalo što više. I ovih 10 godina, nije ni čudo, onoliko koliko se iz njih izvuklo, da su uspeli da ostanu na tome gde su. Međutim, posle dve godine vidimo da su oni čak počeli da smanjuju i stočni fond, što je jedan od veoma alarmantnih znakova o tome gde je stiglo selo i na koje su niske grane oni pali. Očigledno je da je njima danas teško i sve ove računice možemo napraviti za seljake, sigurno je teška situacija, a možemo napraviti za sve građane, nažalost, ove naše zemlje. Sa time možemo u nedogled. Ako pogledamo, međutim, šta je urađeno ove godine, tvrdim i imamo činjenicu da to dokažemo, da je napravljen prvi korak, sigurno nedovoljan, u poboljšanju standarda i života naših seljaka. Da napomenem, prvo, prelaskom na jedinstvenu stopu poreza na promet i usklađivanje sa šestom direktivom EU, koja će nam omogućiti da veoma brzo pređemo, kao što su neki govornici pre nekoliko dana, ili beše već dve nedelje, govorili da ćemo veoma brzo uspeti da pređemo i na porez na dodatnu vrednost, koji je jedini pravični zakon i porez u ovom domenu, i to za 18 meseci, 24 meseca. I to će biti dobro za seljake, a sa ovim prelaskom i usklađivanjem sa EU, mi smo oslobodili od poreza na promet i veštačko đubrivo, i ono čime treba zaštiti bilje i stočnu hranu. Ne zbog pojedinca, apsolutno ne, nego zbog opravdanih tražnji tog ključnog segmenta našeg društva. I zbog toga što nam je to bio jedini način da obezbedimo u jednom teškom momentu da oni najzad počnu da obnavljaju taj stočni fond, i one prve reakcije koje imamo sa tog terena su veoma pozitivne. Seljaci su veoma dobro shvatili šta je ovo i veoma dobro su shvatili da je ovo prvi, nedovoljni svakako, ali prvi pozitivni korak prema obnovi sela i prema boljoj situaciji našeg seljaka. A, što se tiče Agrarnog budžeta, da napomenem, prethodni govornik je govorio o tome kakve su moguće posledice onih bolesti koje haraju Evropom, da li je to kod nas? Ako je jedna stavka u budžetu, koja nije bila dirnuta, to je onih 850 miliona dinara, koje smo obezbedili da veterinari obezbede sve ono što je potrebno da se ispita taj naš stočni fond, i da ne pričamo priče, nego da svi znamo, i za naše seljake, i za naše građane, na čemu smo. I tu, verujte, nije bilo ni jednog minuta diskusije. Taj novac je obezbeđen. Hteo bih da napomenem i to da imamo više od dve milijarde dinara za premije za mleko. Pitajte ljude koji to proizvode, veoma su zadovoljni, i videćete, snabdevanje i cena, ova koja je danas, će se održati, i možemo biti ponosni na to, a da ne govorim o onom novcu, sigurno nedovoljnom, ali najzad smo ponovo obezbedili nešto novca za vodoprivredu, i one brane, koje godinama nisu popravljane, one tri ćemo početi da popravljamo. Eto, to je ona prava stvar, to je ona prava priča, to su činjenice, to sve ukupno nije dovoljno za selo, ali uveren sam da su seljaci dobro shvatili da je ovo prvi, značajan korak prema nekoj boljoj situaciji za njih, i samim tim, i za našu privredu. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem se gospodinu ministru. Za reč se javlja poslanik Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo, proteklih godina i decenija ministri poljoprivrede su neprekidno varali seljake, pomalo su ih varali. Zašto pomalo - zato što im seljaci nisu mnogo verovali, pa ma koliko ministri poljoprivrede obećavali, nisu mnogo tome pridavali. Međutim, vama su mnogo više, nažalost, verovali, pa ih je vaš ministar poljoprivrede neuporedivo više prevario, jer i ono što ste vi obećavali seljacima, skoro ništa od toga nema, i oko goriva, i đubriva i drugog, a vi ste, za razliku od prethodnih ministara, dobijali besplatno i đubrivo, i gorivo, i mnoge druge stvari, koje su neophodne za poljoprivrednu proizvodnju. Ali nije to bitno, gospodine ministre. Vi ste im malopre, upravo po ovom članu zakona, pokušali da objasniteda su ovde iznosi toliko niski, zanemarljivi čak, da nema potrebe postavljati pitanje oko ove odredbe zakona. Pa, ako su tako niski i zanemarljivi iznosi, zašto onda ne ukinete uopšte ovaj porez na prihod od poljoprivrede? Ako je to tako malo, sada jeste malo, jer nije vršena revalorizacija, ali znamo mi i vas, vi ste obećavali jeftinu struju, pa ste je već četiri puta poskupeli, a najavljujete da će deset puta biti skuplja. Mnoge ste vi stvari obećavali, ali od vaših obećanja nema ništa. Zbog toga je ovo za seljake veoma loše, ovo je za seljake opasno. Onog trenutka kada nekome padne na pamet revalorizacija, a svako ima za revalorizaciju veoma jake argumente, onaj ko pokrene revalorizaciju, ne može naići na snažan otpor, jer ima jake argumente. Ovo je tačka gde treba sprečiti preterane iznose poreza na prihod od poljoprivrede, a vi uporno odbijate. Kažete - ništa vam to ne znači, isuviše je malo para, mali iznos, a nećete da prihvatite. Čime biste vi bili uskraćeni da prihvatite da bude za sve delatnosti 14% - ničim. Jednostavno, ničim. Sada, ali dolazi ono posle. E, toga - posle se bojimo. Dalje, juče ste rekli da je došlo do velikih poskupljenja jesenas, zato što smo mi ukinuli uredbe. Uredbe su instrument Vlade, one su ukinute deset-petnaest dana nakon 5. oktobra, kad je već stampedo cena nastupio u svim sferama trgovine, u svim. Što vi sada niste vratili te uredbe? Zašto ih niste vratili, ako su one dobar instrument? Ne, vi donosite kontra-uredbe. Mi smo imali antimonopolsku uredbu, da bismo sprečili monopole, borili smo se protiv monopolizma, a vi uvodite monopolsku uredbu. Vama treba monopol, da jedino vi kontrolišete uvoz nafte i naftnih derivata, i mafijaši koji su u sprezi sa vama, posle da jedino vi kontrolišete uvoz cigareta, viskija i drugih alkoholnih pića, a za ovo ostalo, neka sve propada, baš vas briga.
Da li se još neko javlja za reč po ovim amandmanima? Ima reč gospodin Pelević.
Poštovane dame i gospodo, gospodo ministre, gospodine Đeliću, ova tačka, ovaj amandman je jako važan, isto kao i prethodni na isti član 28. Zato je veoma važno da se još jednom presaberemo i da još jednom odlučimo da li smo dobro glasali prethodni put. Gospodine ministre, kao sportski radnik, čestitam vam, jer ste pobedili sa razlikom 91 naprema 87%, kod ovog amandmana. Za Vaš predlog je glasao 91 poslanik, za moj predlog 87 poslanika. Međutim, gospodine ministre, moram da Vam nešto kažem - niste odgovorili, prilikom vašeg poslednjeg izlaska za ovu govornicu, na argumente koje vam je jasno izneo gospodin Dragan Marković - Palma, poslanik Stranke srpskog jedinstva, da ne kažem transparentno, jer se služim obično srpskim jezikom, koji ima jako lepe reči, koje zamenjuju tu jako ružnu stranu reč, koja je u poslednje vreme veoma u modi, i treba objasniti da to znači - jasno, javno prikazano, ili pregledno, ili bilo kako drugačije, ali nikako transparentno. Dragan Marković - Palma, gospodine ministre, živi na selu. Živi u Končarevu, to je jedno lepo pomoravsko selo i on, verujte mi, veoma dobro poznaje problem svojih komšija i svojih seljaka, svojih seljana. Izuzetno vas cenim, gospodine ministre, i smatram da ste vi veoma dobar stručnjak. Čak sam i pohvalio praksu koju ste vi uveli, a to je praksa konsultacija pre donošenja nacrta zakona sa predstavnicima ostalih poslaničkih grupa, i pozicijom i opozicijom, u ovom parlamentu, i to je za svaku pohvalu, zaista. Izuzetno vas poštujem i cenim, ali smatram da u celom ovom projektu sistemskih zakona koje ste predložili postoji samo jedan nedostatak koji, čini mi se, vi lično imate, a to je da vi niste živeli 15 godina u Srbiji, naročito ne na selu i blizu sela. Prema tome, siguran sam da nedovoljno dobro poznajete te probleme, a sigurno da niste imali adekvatne savetnike koji bi mogli da vam ukažu na neke druge probleme koje seljaci danas imaju. Sve ono što je gospodin Marković izneo, to su činjenice, to je gola istina nažalost, iako su vaši zakonski projekti, usmereni na to da pomognu seljaku u budućnosti, onda to zaista treba pozdraviti. Međutim, samo smo tražili da poreska stopa bude smanjena za seljake, jer nije u redu da seljaci imaju najveću poresku stopu na svoju dobit. Zahvaljujem na pažnji. Molim vas da ovo uzmete kao veoma dobronameran savet.
Hvala, da li se još neko prijavljuje za reč, po ovim amandmanima? Ako ne, stavljam na glasanje amandmane koje su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici Miroljub Veljković, Tomislav Nikolić i Dragan Marković. Za 61, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 18, a ukupno je prisutno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predložene amandmane. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana se javlja za reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom na član 28. predlažem da se poreska stopa menja i glasi: stopa poreza na prihode od poljoprivrede treba da bude 10%. Smanjenjem poreza seljacima omogućiće se da oni uspešnije i kvalitetnije usmere prihod za hemijska i zaštitna sredstva, veštačka đubriva, seme, dizel i sve što je potrebno za kvalitetnu proizvodnju. Smanjenjem ovog poreza povećali bi izdvajanje za gore navedene stavke. Time bi povećali produktivnost po jedinici površine, ako znamo da smo nekada po jednom hektaru proizvodili veću količinu hrane u odnosu na prošlu godinu. Prošle godine smo bili poslednji u Evropi na lestvici unošenja veštačkih đubriva po jedinici površine. Ovim smanjenjem poreza projektuje se na duži period povoljan stav predlagača da se poboljša stanje u poljoprivredi, čime bi vratili nadu da na selu ostanu mladi, odnosno da i neke iz grada, da se neki iz grada vrate na selo. Ulaganjem u poljoprivredu, ulažemo u sve grane. Žao mi je što gospodin ministar Đelić ukupno komentariše da seljaci manje plaćaju od drugih radnika. Ministar je verovatno bio na selu samo putem Internetsajta. Težak je taj dinar koji seljak zarađuje. Znaju seljaci za čega se mi srpski radikali zalažemo. Hvala.
Hvala. Da li se po ovom amandmanu još neko javlja za reč? (Ne). Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Vitomira Plužarevića. Za 53, protiv 120, uzdržanih nema, nije glasalo 27, a ukupno je prisutno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se podnosilac amandmana javlja za reč? (Da.)
Očito da ne vredi više trošiti reči i ubeđivati ministra. Možda bi ministar lično i prihvatio, međutim većina koja je ovde u Skupštini ne prihvata predloge da dođe do smanjenja poreza na poljoprivredu i na šumarstvo, mada bi to bila konkretnija pomoć seljaku, nego ona koju je ponudio resorni ministar poljoprivrede. Dosetio se da, kao pomoć seljacima, omogući uvoz polovnih traktora. Zamislite, koja ironija. Omogućiti seljacima da uvoze polovne traktore, uz tvrdnju da je vozni park, odnosno starost poljoprivrednih mašina u Srbiji toliko velika i da je to razlog da se uvoze polovne mašine. Nije, jadan, udostojio se ni da sedne, da nauči da su radni sati merilo za starost mašina. Prosečna vrednost radnih sati u privatnom sektoru poljoprivrede je 300, a u društvenom 700. Ti, demokrata, da ćutiš, čekaj prvo da ovo obrazložim, a onda tebe imam na dnevnom redu, samo polako. U svetu je taj prosek 2.000 radnih sati godišnje. Sada gledajte, traktor koji je star u proseku, kako ministar reče, naravno, to je statistički podatak, 13 godina, kod nas puta 300 sati, ili uzmite društveni sektor od 700 sati, mnogo je mlađi od onog traktora koji je star 5 godina, a radio je u inostranstvu sa maksimalnim kapacitetom od 2.000 sati. Ima tu stručnjaka iz poljoprivrede. Drugo, sad da uzmemo ovog kolegu koji uporno dobacuje. Ja sam jedan od poslanika koji je prisustvovao toj skupštini kada je Demokratska stranka predložila veliki broj amandmana. Strpljivo sam slušao svoje kolege, tu su neki i prisutni. Bilo mi je krivo što je Vlada, koja se tada arogantno ponašala prema njima, odbijala svaki amandman. Onda sam, za razliku od vas kolega, koji uporno dobacujete, ipak ispunjavajući svoju poslaničku dužnost, pročitao te amandmane. Evo, kolege neka potvrde. Većina tih amandmana je sadržala sledeći tekst, predložen od Demokratske stranke: umesto zareza, staviti tačku. Jedan deo je sadržao sledeći tekst: brisati kompletan član, nema zakonsku osnovu. Ja samo govorim kakvi su bili amandmani, kakav je sadržaj većine tih amandmana.
Da pričamo sada o vašim amandmanima.
Vi se niste udostojili, kolega, ni jedan jedini amandman, ni jedan materijal da pročitate, a uporno dobacujete. Ipak bi bilo poželjno da saslušate, nešto ćete i naučiti. Znam da je vama teško priznati kada mi srpski radikali govorimo sa ove govornice, teško vam to pada, teško vama pada i kada se narod buni. Narodu ste mnogo toga objašnjavali. Znam kakva vi rešenja predlažete. Narod ćete smiriti medijima ...
Opominjem vas da se držite teme dnevnog reda, molim vas.
Samo vi polako, ima vremena. Nas radikale ćete pokušati da izbacite iz ove skupštine. Pripremate vi perfidne metode. Zna se sve. Ministar Batić je zadužen za to. Evo, tačno ovi što su bili kod Vuka Draškovića. Evo, konkretan predlog nas, srpskih radikala, kako da se eventualno dopuni ovaj deficit koji bi nastao smanjenjem stope poreza. Juče je član G17 na konferenciji za štampu obavestio javnost da je ček koji je dobio Vojislav Koštunica od libijske vlade, na ime humanitarne pomoći, nestao bez traga. Nije realizovan, Narodna banka ne zna za njega, milion i sedamsto hiljada švajcarskih franaka. Evo, nađite taj ček, pronađite ga, realizujte ga i eventualno, ovaj deficit koji nije veliki i neće biti velik, ako smanjite stopu drastično i na 8%, neće biti velik deficit, da dopunite realizacijom tog čeka. Bitnije je da nađete taj ček, pošto G-17 optužuje i Veselinova da nije u pravu što je tvrdio da su Đinđić i Dinkić uvezli veštačko đubrivo nego da Veselinov švercuje sa veštačkim đubrivom. Da vidimo sada šta je sa čekom, jer više nas interesuje šta je sa 1.700.000 švajcarskih franaka.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 56, protiv 120, uzdržan jedan, nisu glasala 23, od ukupno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodona skupština nije prihvatila predloženi amandman. Na čl. 28. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Veroljub Arsić i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, na čl. 28. do sada je bilo mnogo amandmana. Svi smo mi, otprilike, nagađali kakve bi bile poreske stope na dohodak građana u vezi poljoprivrede. Smatram da je poreska stopa za prihode od poljoprivrede od 20% izuzetno visoka i neprimerena situaciji u kojoj se sada nalazi poljoprivreda. U Predlogu zakona vidi se da poreski obveznici imaju mogućnost da na dva načina formiraju poresku osnovicu po kojoj će da plaćaju porez. Jedan je na osnovu katastarskog prihoda, koji se određuje za svaku jedinicu katastra posebno i koji prema izjavi ministra nije bio revalorizovan u zadnjih pet godina i drugi je na osnovu stvarno ostvarenog prihoda, odnosno kada se odbiju svi troškovi. Meni tu nešto nije jasno. Ako dođe do određene revalorizacije i da poreski obveznik proceni da je za njega povoljnije da plaća na stvarno ostvareni prihod, kako će on taj prihod da dokaže odnosno kako će rashode da prikaže. To je danas vrlo teško sa ovakvim zakonskim propisima. Kada su u pitanju zemljoradničke zadruge koje posluju preko žiro računa, na osnovu fakture i ulaznih kalkulacija, stvarne prihode i rashode mogu u potpunosti da prikažu i kao takve da stvore osnovicu za oporezivanje. Međutim, problem nastaje kod individualnih poljoprivrednih proizvođača koji nemaju žiro račune, a po nekim statistikama 95% je individualnih poljoprivrednih proizvođača koji ne poseduju ni tekuće račune sa kojih bi bezgotovinski plaćali nabavku repromaterijala. Za one koji su neupućeni, moram da vam kažem da Republička uprava javnih prihoda ne priznaje ni jedan jedini dokument, ni jedan jedini gotovinski račun koji je veći od 500 dinara, koji je dnevno izdat jednom licu od jednog preduzeća. Ako bi individualni poljoprivredni proizvođač ili seljak hteo da prikaže svoj pravi trošak, morao bi svaki dan da ide do te prodavnice, da uzima po jedan račun za repromaterijal koji je preuzeo. Ovakav način oporezivanja me podseća na prinudni otkup koji se dešavao pedesetih godina u Srbiji. Znači ponovo možemo da doživljavamo sudbinu da nam poreski radnici upadaju u ambare, koševe da utvrđuju koliko smo stvarno imali prihoda, da oduzimaju višak, a onda da kažnjavaju. Bilo je poznato da je zbog prinudnog otkupa seljacima oduzimana zemlja. U jednom članu ovog zakona ponovo se raspolaže sa tim, sa pravom da, ako poreski obveznik nije zaračunao porez kako treba, nije ga platio kada treba, da mu se sredstvima prinude može oduzeti i zemlja. Iz svega toga, da bi se umanjila mogućnost zloupotrebe ovakvog poreskog zakona i da bi se umanjilo opterećenje poljoprivrede u celini, predložio sam da se stopa poreza sa 20 umanji na 7%. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, već par sati se diskutuje o čl. 28. što upravo ukazuje na važnost amandmana koji su podneti na čl. 28. U svakom slučaju, podneo sam amandman da se stopa poreza na prihode kod poljoprivrednog proizvođača smanji sa 20%, a pre svega da bi se omogućila sredstva koja bi stimulisala proizvođače da se upotrebe za nabavku novih mašina, repromaterijala, semene, zaštitnih sredstava i goriva, znajući da kod određenih stavki postoji deficit u robi. Pre svega se to odnosi na uvozne robe, a to je đubrivo i gorivo. Sredstva se oslanjaju na uvozne komponente, a one su skuplje po jedinici proizvoda, pa paritet proizvoda nije operativan sa uvoznim elementima koji su neophodni. Za početak ove prolećne setve nedostaje mnogo stvari, pre svega đubrivo, gorivo je bilo dosta skupo, nedostaju rezervni delovi za mehanizaciju, koja je dotrajala. Zato je zasejano mnogo manje površina od planiranih. Sami znate da je primena mineralnih đubriva u našoj zemlji Srbiji najmanja u Evropi, a bez primene veštačkih i mineralih đubriva nema profita u agraru. Mene uopšte ne iznenađuje to što ministar poljoprivrede Veselinov ne zna koliko radnih sati se eksploatiše traktor u privatnom sektoru, negde oko 300 sati, a za one traktore koje uvozi iz inostranstva prosek je oko 2.000 radnih sati. Više me iznenađuje da za to đubrivo koje je uvezeno iz Japana u februaru mesecu nije znao čak da uradi distribuciju. Ako ne omogućimo seljaku da ima bolje beneficije, sigurno nećemo ni mi da prosperiramo. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 53, pritiv 119, uzdržanih nema, nisu glasala 24 od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovajamandman.
Poštovane kolege poslanici, evo još jedna šansa da se pruži Skupštini da stopu poreza na prihod od poljoprivrede i šumarstva smanjimo, jer je jako velika. Nerazuman je predlog Vlade da stopa poreza bude veća od poreza na zaradu koja iznosi 14%. Pošto je poljoprivreda u jako teškoj situaciji, radi stimulisanja te poljoprivrede, radi obezbeđivanja sredstava za agrotehničke mere, za semensku robu, za mineralna đubriva, predlažem da se ova stopa poreza smanji kako bi se sve to obnovilo. Razlika u iznosu stope poreza seljacima bi dobro došla da se obezbedi stočna hrana. Tako bi se sačuvao stočni fond u našoj zemlji. Podsećam da je proteklih šest meseci stočni fond desetkovan zato što nesposobna Vlada nije bila sposobna da na vreme obezbedi kukuruz iz inostranstva. U prva tri meseca 2001. godine zaklano je 30% teladi više nego u prethodnom periodu 2000. godine, a u istom periodu zaklano je 40% prasadi više nego u prva tri meseca 2000. godine. Ovo su argumenti koje treba uvažiti. Ministar je na ove amandmane pokušavao više puta da nam kaže jednu običnu računicu koju nije imao potrebe da nam saopštava. Radi poboljšanja uslova života na selu nadam se da ćete prihvatiti ovaj moj predlog amandmana i glasati za njega.
Da li se još neko javlja za reč? Stavljam amandman na glasanje. Za 46, protiv 106, niko nije uzdržan, nije glasao 41, ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite, gospodine Živanoviću.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici, gospodin Dragan Palma je dosta slikovito izneo rashod i prihod u selu. Smanjenjem poreza na prihode od poljoprivrede i šumarstva povećao be se agrarni budžet i mogućnost finansiranja u agroteničke mere, semensku robu, nabavku nafte, nabavku rezervnih delova i obnavljanje mehanizacije. Tradicija i privredni resursi nas upućuju da damo primat ovoj grani privrede i da se stavi na prvo mesto privredne lestvice. U tom smislu treba dati dužnu pažnju narednoj rekonstrukciji poljoprivrede. O njenom značaju u uslovima blokade i racionalnog okruženja čini mi se da ne treba da vam govorim, jer je to jedna privredna grana koja nema nikakve povezanosti sa ovom godinom ili su bar toliko male da su za neku proizvodnju zanemarljive. Naš seljak je sa sve lošijom opremom koja je vremenski dotrajala i zastarela. Teško nabavlja energente, teško nabavlja ostale materijale za agrotehničke mere. Teško mu je da dođe do finansijskih sredstava, jer on unapred godinu dana ulaže ne bi li na kraju nešto od toga dobio. On nema mogućnosti da plaća porez na dobit kako to plaćaju društvene firme. Na kalkulacijama, koje sam mogao da vidim, kod njih verovatno neće imati dobit, jer suša koja je prošle godine pogodila Srbiju i koja ima karakter elementarne nepogode uticala je na prinose, što utiče i na prihod. Znači, seljak porez na dohodak od poljoprivrede mora da plati bez obzira na ostvareni prihod. Seljak hoće dogovor o ceni pre setve, seljak hoće garancije za cene repromaterijala. On hoće da se uredno snabdeva sa repromaterijalom. Traži konstantne prioritete, kao i sigurnost u plasmanu. Hoće da plaća porez, samo neće da bude u ovakvom stanju u kakvom se danas nalazi. Ova vlada se nije udostojila da pomene štetne posledice suše i da restriktivnim merama pomogne selo i seljaka. Na vlati ste od septembra meseca i verovatno imate podatke o godišnjem prihodu poljoprivrede.Gospodo, vama je seljak trebao u septembru za buldožer revoluciju, da ruši, jer ste ga zaveli velikim donacijama od vaših saveznika. Sada kada je shvatio da od toga nema ništa i da je gladan, iako ima zemlju, ćuti i mumla jer je uvideo da je prevaren. Predlažem da se stopa od poljoprivrede sa 20% smanji na 5% ili ukine. Time će se omogućiti podsticanje proizvodnje osnovnih poljoprivrednih proizvoda, premiranje proizvodnje, deficitarnih proizvoda i pre svega sirovog mleka, šećerne repe i duvana. Premiranje proizvodnje navedenih proizvoda treba da omogući povećanje proizvodnje čijim obimom proizvodnje bi se zadovoljile potrebe potrošnje u Republici. Poljoprivredna proizvodnja je prepolovljena, tako da seljak većih tržišnih viškova nije mogao ostvariti, a samim tim i veći prihod. Ostvarenjem većih prihoda seljak proširuje proizvodnju, a time i povećava proizvodnju i prihod, što je na dobrobit svih nas. Seljak ove godine nije sposoban za ovakav poduhvat. Prvo, zbog neostvarenja veće proizvodnje i većeg prihoda od prošle godine. Drugo, zbog povećanja cena repromaterijala koji učestvuje u poljoprivrednoj proizvodnji.Može se sa sigurnošću reći da je u zadnjih 30 godina ovogodišnja setva najskuplja. Ako ova stopa od 20% ne može da se smanji, mi srpski radikali tražimo da se ministar za poljoprivredu Veselinov smeni sa te funkcije jer je nesposoban. Dame i gospodo, ovde se diskutuje o najpoštenijoj delatnosti i o delatnosti sa devet kora, vi se ovde šegačite i ovo je velika bruka. Gospodinu Đeliću, vidim da ga nema ovde, možda sam u ovom domu najkompetentnija ličnost, jer sam prisutan u selu i u fabrici.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 45, protiv 96, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 47, ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite gospodine Marjanski.
Gospodo narodni poslanici, u članu 29. podneo sam amandman na više tačaka. Tačka broj 6. Zemljište koje čini zaštitnu okolinu, da bi se oporezovalo, treba u roku od pet godina da se privede nameni, ja sam stavio da bude 10 godina. Sigurno mora da prođe dve do četiri godine da bi to zemljište došlo do te namene. Da bi zemljoradnik radio mora sigurno da prođe dve tri godine da bi imao neku zaradu, da bi kasnije mogao da ulaže u proizvodnju. U tački 8, gde kaže - izbrisati 500 m2 i dodati sledeći tekst - u brdsko - planinskim predelima 500 m2, u ravničarskim delovima 850 m2. Ovde kaže - "Zemljišta pod zgradama za stanovanje, u svojini građana, i zemljišta koja služe za njihovu redovnu upotrebu, do 500 m2", a radi se o poreskom oslobađanju i olakšici. Naime, zašto u ravničarskim delovima do 850 m2? Zato što znamo da su naše bašte i seljačka domaćinstva sigurno preko 800 m2 koje pravi domaćin, pravi seljak ima. U tački 9. posle reči - "drugom osnovu" staviti tačku, a ostalo izbrisati, pa tekst da glasi: "Zemljišta poreskih obveznika, ako su on i njegovi članovi domaćinstva stari, muškarci 85 godina, a žene 80 godina, a imaju članove porodica i druga lica koji su po zakonu dužni da ih izdržavaju, a izdržavaoci stari, muškarci 60 godina a žene 55 godina, oslobađaju se poreske obaveze".Naime, u tački 9. govori se da će biti oslobođeni muškarci od 65 godina i žene od 60 godina. Postoje, barem u banatskim selima, porodice gde su otac i mati preko 80 godina, a deca imaju 60 - 65 godina. Znači, te ljude treba osloboditi tog poreza.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 45, protiv 107, uzdržan jedan, nisu glasala 24, ukupno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. stav 1. tačka 8. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Kesejić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Želi.)
Dame i gospodo narodni poslanici, podnoseći amandman na član 29, poveden sam bio činjenicom da u sklopu zgrada za stanovanje u seoskim sredinama, zemljišta koja se obradom ne mogu računati za neku ozbiljniju intenzivnu poljoprivrednu proizvodnju, a koriste poljoprivrednim proizvođačima, odnosno građanima koji poseduju takva zemljišta, uglavnom za okućnicu. Iz tog razloga sam smatrao da, s obzirom na činjenicu da takva građevinska zemljišta sa okućnicom uglavnom imaju oko 800 kvadrata, iz tog razloga sam i podneo amandman i u članu 29. predlažem da se menja taj član koji Vlada predlaže da bude 500 kvadrata. Smatram da bi na taj način dobar deo građana koji poseduju te okućnice mogao sebi da obezbede osnovne životne namirnice, kao što su povrće i voće. Na taj način bi mogli da rasterete budžet, odnosno da dopune budžet domaćinstva, a pre svega, iz razloga što dosta domaćinstava imaju nezaposlenih lica, pa ukoliko je, a obično se tako i dešava u selima pet - šest ukućana, a samo jedno radi, da bi im toomogućilo da lakše preživljavaju ova teška vremena koja su pred svim građanima Srbije. Zato predlažem da se prihvati amandman i da neoporezovani deo zemljišta, koji bi služio za njihovu redovnu upotrebu, bude do 800 m2, što smatram da ne bi bio nikakav udar na prihodnu stranu budžeta.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 46, protiv 107, uzdržan jedan, nije glasalo 27, ukupno 181 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. tačka 9. amandmane su podneli narodni poslanici Dragoljub Stamenković i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagači žele reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 29. redni broj 9. na kraju rečenice, umesto tačke i zareza, stavlja se zarez i dopisuje: "kao i poreskih obveznika mlađih od 65 godina (muškarci) i 60 godina (žene), ako su zbog bolesti ili invaliditeta trajno sprečeni za obavljanje poslova na zemljištu koje poseduju". U članu 29. ovog zakona porez na prihode od poljoprivrede i šumarstva, ne plaća se na katastarski prihod zemljišta poreskog obveznika, ako su on i članovi njegovog domaćinstva stariji od 65 godina (muškarci), odnosno 60 godina (žene), pod uslovom da obveznik, odnosno članovi njegovog domaćinstva, ne ostvaruju prihode po drugom osnovu i nemaju članove porodice ni druga lica koja su po zakonu ili po drugom osnovu dužna da ih izdržavaju. Ovim amandmanom tražim da ovu poresku olakšicu uživaju i lica mlađa od 65 godina, odnosno 60 godina, ukoliko su zbog bolesti ili invaliditeta trajno sprečeni da obavljaju poslove na zemljištu koje poseduju. U svakom slučaju, država treba da se brine za stare, bolesne, radno nesposobne, a za to se u svom programu zalažu, pre svega, srpski radikali. Nadam se da ćete ovaj amandman, za bolesne, invalide i ljude koji nisu u mogućnosti da obrađuju poljoprivredno zemljište, usvojiti. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 50, protiv 106, uzdržan jedan, nije glasalo 26, ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 50, protiv 105, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 24, ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Lazar Marjanski. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmane želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 44, protiv 106, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 30, ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. stav 1. amandman su podneli narodni poslanici Gorica Mojovići Milena Milošević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor su prihvatili ovaj amandman. Pošto su amandman narodnih poslanika prihvatili Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 32. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Mamula. Na sednici Zakonodavnog odbora narodni poslanik povukao je ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmane želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Za 49, protiv 109, uzdržana dva, nije glasalo 20, ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Imamo predlog da se posle člana 35. doda novi član 35a. Amandman je podneo narodni poslanik Borislav Pelević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmane želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 48, protiv 114, jedan uzdržan, nije glasalo 19, ukupno su prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Imamo predlog da se posle člana 36. doda novi član 36a. Narodni poslanik Borislav Pelević podneo je amandman kojim se ovo predlaže. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmane želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 50, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 18, ukupno je prisutno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom želeo sam da se smanji stopa sa 20 na 15%, uz obrazloženje da se na prihode od samostalne delatnosti ne plaća više nego što se plaća na prihode od zarada. Umanjenje ove stope stimulisalo bi otvaranje novih radnji i uključivanje mladih ljudi u privatno preduzetništvo. Na osnovu ovih vaših poreskih zakona, mnogi će ostati bez svojih radnih mesta i biće prinuđeni da otvore radnje. Ovo je jedna od stimulacija da se smanjenjem ove poreske stope uključe mnogi baš u ove delatnosti privatnog preduzetništva. Stoga molim da prihvatite ovaj amandman. Toliko. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 52, protiv 112, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 25, ukupno je prisutno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandmane, u istovetnom tekstu,podneli sunarodni poslanici Borislav Pelević i Đorđe Mamula. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, aZakonodavni odbor je ocenio da je amandman pravno moguć. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 63, protiv 100, uzdržanih 12,nije glasalo 14, ukupno je prisutno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Miroljub Veljković, Nataša Jovanović, Tomislav Nikolić i Milorad Mirčić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosioci amandmana žele reč? (Da.)
Poštovani narodni poslanici, samostalnom delatnošću u Srbiji se trenutno bavi veliki broj ljudi, prema nekim procenama, blizu 300.000. To je jedna ogromna armija ljudi, angažovana uglavnom u sektoru usluga. Težak desetogodišnji period iza nas uzrokovao je to da ogroman broj ljudi svoju egzistenciju potraži u bavljenju sitnim zanatima i u uslužnom sektoru. To je vrlo dobro. Sve razvijene zemlje sveta pospešuju takve delatnosti, i to kroz razne vidove poreskih olakšica, jeftinim kreditima i drugim merama makroekonomske politike. U razvijenom Japanu, podsetio bih vas, čak 40% ljudi radi u takvim delatnostima. To su takozvane porodične firme, koje pored članova poredice angažuju maksimalno jednog do dva radnika. Najavljena tranzicija srpske privrede i najavljena brza i brutalna privatizacija, sasvim sigurno će ostaviti veliki broj ljudi u društvenim i državnim firmama bez posla. To ne krije ova vlada. A sa tim što ona kaže da će te ljude zbirnuti preko socijalnih fondova, plašim se da to sa socijalnim fondovima ne bude kao sa onih 6 milijardi dolara obećane pomoći, po principu drži vodu dok majstori odu ili do izbora. Mmnogo bi pametnija državna politika bila da se kroz makroekonomsku politiku omogući ovim ljudima da na relativno lak način otvore privatnu radnju, i to, posebno napominjem, u sektoru usluga. Te mere mogu biti: drastično skidanje poreza za bavljenje takvom delatnošću, jeftini krediti sa dugim rokom otplate, stručna pomoć države itd. Sasvim je sigurno da bi taj sektor u budućnosti dao nemerljiv doprinos razvoju naše privrede i ekonomiji uopšte. Međutim, naša Vlada radi sasvim suprotno. Prvo, uvodi drakonski porez od 20% na usluge, znači poskupljuje proizvod tih ljudi i, drugo, ništa ne preduzima da se porez na prihod od samostalne delatnosti smanji. Tačno je da je taj porez i u prethodnom zakonskom rešenju iznosio 20%, a ja sam svojim amandmanom predložio da se ta stopa poreza na prihod od samostalne delatnosti smanji na 10%. Nadam se da ćete posle ovih argumenata koje sam izneo prihvatiti ovaj amandman.
Ima reč Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, tokom rasprave u pojedinostima o zakonu o porezu na dohodak građana najveća pažnja posvećena je smanjenju procenta za poljoprivredu, međutim, oporezivanje samostalnih delatnosti u visini od 20%, koje nam je ponudio predlagač, apsolutno je neprihvatljivo, jer i Predlogom zakona i kroz ovu tačku dnevnog reda vidi se da želite novim procentom otežati položaj samostalnoj delatnosti. Vi ste naveli u Predlogu zakona činjenicu šta su to samostalne delatnosti. Rekli ste da su to, u stvari, privredne, intelektualne i druge samostalne delatnosti, a onda je usledio jedan amandman od poslanika, da ne kažem - kaoneki ovde - poslanica iz DOS-ovske većine i onda ste još veću muku na vrat natovarili ovima koji su do sada, kroz ovakva zakonska rešenja, oporezivani. To se, pre svega, odnosi na one koji - kako kažete - koriste zemljišteu nepoljoprivredne svrhe, pa se kroz taj amandman navodi da su to oni koje eksploatišu pesak, šljunak, kamenje, proizvodnju kreča, cigle, crepa, ćumura, proizvodnju voćnih i drugih sadnica i semena, kao i inkubatorsku proizvodnju živine, nezavisno od toga da li su te samostalne delatnosti registrovane ili nisu. Šta se vidi iz ovoga? Vidi se da od svih ovih pažljivo pisanih amandmana poslanika Srpske radikalne stranke, o čemu se čitavog dana diskutovalo, Vlada nije našla za shodno, ni resorni ministar, da prihvati nijedan jedini amandman, da se širi poreska osnovica i od samostalnih delatnosti nabrajaju se svi onikoje sam pročitala. Jednostavno, vi ste baš ti koji želite, a to je ovde očigledno, da učinite samostalnoj delatnosti i onima koji se time bave još teži položaj. Ministar Đelić je u svojim jučerašnjim - u dva navrata - dosta šupljim i praznim govorima - govoreći o Predlogu zakona o porezu na dohodak građana, najviše potencirao strane investitore, buduću privatizaciju itd. Ministar je trebalo da zna da je naša zemlja - juče smo mnogo o tome govorili - u teškoj situaciji, mnoga preduzeća ne rade, a i vi sami ste pre 10 ili 15 dana istakli da će morati da dođe do velikog otpuštanja radnika. Postavlja se pitanje šta sa onima koji se upravo odluče za tu samostalnu delatnost, a imaće ovako visoku stopu oporezivanja. S druge strane, to je u direktnoj koliziji sa članom 13. ovog zakona, gde se jasno predviđa da je stopa poreza na zarade objedinjena na 14%. Vlada je prihvatila da će ubuduće i oni koji nešto proizvode da prehrane svoje porodice verovatno imati rigorozne kaznene odredbe. Ko su ti koji se bave proizvodnjom kokošaka, kako će da prežive zajedno sa svojim porodicama. Hteli su da kažu da njih razvoj male privrede uopšte ne zanima. Kako bi ih i zanimao kada su to samo puke i prazne priče vas iz DOS-a da ste zainteresovani za poboljšanje ekonomskih prilika u našoj zemlji i za buduću privatizaciju za koju, verujem, niste spremni da je počnete zato što zakonskog projekta još uvek nema i ne nazire se. Stari zakon o privatizaciji ste ukinuli. Sa druge strane, možemo da očekujemo pljačkaški metod, kao što je ovaj što je prisutan i koji je vama blizak, za koji smo danas iznosili konkretne podatke na ovoj sednici - da bude manir i budućeg procesa privatizacije. Vlada nije imala nikakvo obrazloženje osim toga da se amandman ne prihvata s obzirom na to da su stope svih prihoda ujednačene u procentualnom iznosu od 20%. Kao da ste nam rekli nešto novo. Upravo zato mi pišemo amandmane i kritikujemo ovaj zakonski projekat, da bismo tu stopu smanjili. S druge strane, nadležni odbor Skupštine uopšte nije našao za shodno da se pojedinačno, o svakom od ovih amandmana, pa i na ovaj član koji se odnosi na prihod od samostalnlih delatnosti, izjašnjava. Jednostavno, oni su aminovali ono što je Vlada rekla. Vlada je, isto tako, pokazala nebrigu za te ljude, a to su u tom smislu učinili i poslanici koji sede u tom skupštinskom odboru. Sve ovo dovoljno govori o tome da ćete vi sa ovakvom vašom lošom poreskom politikom i primenom tako rigorozne poreske politike nastaviti, pa će biti posledica na celokupnu našu privredu. Kako bi ministar koji, doduše, prati sve ovo, kao i cela vaša DOS-ovska većina, mogli da prihvate ove amandmane, kako bi ministar mogao nešto o tome da zna kad je na stalnoj relaciji od Beograda do Pariza. On je sam pre nekoliko dana jednim novinama izjavio da Beograd i ono što se dešava u Beogradu vidi samo iz ministarskog automobila, kada se preko dana i uveče vraća s posla. Zato ne može da zna ni kakva je naša muka, ni kakva je muka onih koji se bave samostalnom delatnošću. Vi ste, gospodine ministre, po uzoru na šefa poslaničke grupe DOS-a održali zapanjujući govor i sinoć i preksinoć, a očekujemo da ćete to, verovatno, učiniti i pred kraj našeg današnjeg radnog vremena. Rekli ste da se zalažete za Srbiju u pokretu, na relaciji između Beograda i Pariza, verovatno i opet po uzoru na vašeg predsednika, premijera Vlade Republike Srbije, gospodina Đinđića, koji Srbiju u pokretu vidi na trotinetu, što nam je prezentirao pre nekoliko dana.
Da li se još ko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 49, protiv 118, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 22, od ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije usvojila ovaj amandman. Na član 38. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Gordana Pop-Lazić i Goran Cvetanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Evo, već dva dana pokušavamo da popravimo ovaj predlog zakona, koliko je to moguće, u korist onih koji podležu oporezivanju po ovom zakonu. Vlada je gluva na sve to i imam utisak da bi politički bilo mnogo mudrije sa naše strane, mislim na SRS, da ćutimo i da pustimo DOS da radi onako kako je zamislio. Pre će se narodu smučiti. Pre će narod shvatiti o čemu se radi. Međutim, mi kao odgovorni ljudi i odgovorni poslanici pokušavamo da damo stvarno svoj konstruktivni doprinos, da se nešto popravi i da spasemo šta se spasiti može. Vlada, ni kada su u pitanju samostalne zanatlije, samostalni ugostitelji i trgovci, nema mnogo sluha za njih, kao ni za poljoprivrednike, odnosno zemoljoradnike, i ne shvata koliko je ljudi u ovom sektoru zaposleno i koliko će ljudi, zahvaljujući ovakvim poreskim opterećenjima, biti prinuđeno da te svoje radnje zatvori. Zaboravlja Vlada da oni, pored ovoga, imaju i druge namete - poreze na imovinu, pa doprinose, onako kako ih tretira novi Predlog zakona koji ćemo tek imati na ovoj sednici na razmatranju. Osnovica za prvi stepen stručne spreme je negde oko 3.038 dinara, na koju mora da se plati doprinos. I, umesto da Vlada razmišlja kako da olakša tim privrednicima, vlasnicima tih ugostiteljskih, trgovinskih, zanatskih radnji, da eventualno zaposle još veći broj ljudi, smanjivši im stopu poreza na dohodak, ona jednostavno pravi uravnilovku i svima po istom aršinu - 20%. Slušajući ovog našeg ministra za rad, gospodina Milovanovića, koji više lični na seoskog đilkoša, kako se ponaša ovde u Skupštini, dolazim do zaključka da .... (Predsednik: Gospođo Pop-Lazić, ne udvarajte se, pređite na amandman - žagor.) ... članovima SRS namiguje, došaptava, verovatno se on ovde udvara, ne znam da li kolegama ili mojoj koleginici i meni i morala sam da kažem da liči zaista na seoskog đilkoša. Seljaci znaju šta je seoski đilkoš. To je pogrdan naziv za jednog zgubidana, jelÄ tako. Međutim, htela sam nešto drugo da kažem, gospodine ministre. Vi verovatno očekujete da će svih ovih 300.000 ljudi sada obezbediti svoju egzistenciju iz tih vaših socijalnih fondova. Pa, koliki su ti socijalni fondovi? I, odakle će da se napune ti socijalni fondovi? Ne želimo mi da imamo ovde građane koji će biti na kazanu i koji će biti korisnici socijalnih davanja, nego ljude koji mogu svojim radom da obezbede egzistenciju svojim porodicama. Uložili su neki kapital u to. Hoće da rade. Sada će biti prinuđeni da to malo što imaju prodaju, da žive od tog nekog imetka jedno vreme, od toga što su ostvarili i posle toga da budu socijalni problem. To vi u budućnosti želite Srbiji i srpskom narodu. Jednostavno, da svi budemo socijalni slučaj. Hvala.
Da li se gospodin Cvetanović javlja za reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 38. stopa poreza predložena za prihod od samostalne delatnosti iznosi 20% i to je zaista previsoka stopa. U svakom slučaju treba ojačati mala preduzeća koja zapošljavaju veliki broj radnika. Oporezovanje ove kategorije poreskih obveznika ima tendenciju da zatvori zanatske radnje. Moji roditelji su se bavili 15 godina samostalnom delatnošću, posle toga su otišli u penziju. U tom zanatskom centru gde su radili, odgovorno tvrdim, od 50 zanatskih radnji 20 već ne radi. Zbog toga se plašim da će se polako na ulicama pojaviti mladi ljudi koji će tražiti svoja prava, iskazujući svoje nezadovoljstvo, a to bi bilo pogubno pre svega za DOS-ovu vlast, jer guše slobodu i pravo na posao. Zanatlije će preći na rad na crno. Nudiće robu od stana do stana da bi preživeli, a porez na taj način neće biti ubran. Zakon je jako destimulativan i ne daje mogućnost razvitka samostalnoj delatnosti. Samom radiku koji radi da bi zaradio ovim zakonom biće uvećan porez, pre svega na noćni i druge oblike rada, pa neće biti zainteresovan za rad na terenu, noću itd. Ekonomska snaga građana je vrlo niska, pa onaj koji se bavi samostalnom delatnošću mora da obezbedi egzistenciju svojoj porodici. S obzirom da su njihovi korisnici građani, oni nisu u mogućnosti da plate predložene namete, koje poreski obveznik mora da ugradi u cenu svojih usluga.
Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Stavljam amandman na glasanje. Za 52, protiv 126, uzdržanih nema, nije glasalo 17, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Mamula. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač amandmana želi reč? (U međuvremenu poslanik Mirčić traži reč povodom člana 38.) Ne, ne, na član 40. (Poslanik Mirčić s mesta traži reč.) Vaš amandman je prošao, kako da nije. Evo, sada ću vam reći - Miroljub Veljković, Nataša Jovanović, Tomislav Nikolić, i Milorad Mirčić. (Poslanik Mirčić ponovo s mesta traži reč.) Kako da nisam, Miroljub Veljković i Nataša Jovanović su govorili. To je taj amandman. Kako nisam pročitao? Pogledaćemo sutra u zapisniku. (Poslanik Mirčić, s mesta: Imam pravo da obrazložim svoj amandman.) Da li gospodin Mamula, povodom člana 40. stav 1. na koji je podneo amandman. želi reč? (Ne želi.) (Poslanik Mirčić, s mesta: Predsedniče, ne možete mi uskratiti mogućnost da obrazložim amandman.) Naravno da vam ne uskraćujem. Pitao sam - da li neko želi reč. (Poslanik Mirčić: Niste završili sa amandmanima na član 38.) Završeno je sa tim amandmanima na član 38. amandman u istovetnom tekstu je bio. Da ne vodimo ovako polemiku. Da li se neko javlja za reč povodom amandmana na član 40.? (Poslanik Mirčić s mesta traži reč po Poslovniku.) Izvolite po Poslovniku.
Valjda je jasno da ne treba da navodim član koji omogućava poslaniku da obrazlaže svoj amandman. To je elementarno pravo zagarantovano Poslovnikom i svim zakonskim i podzakonskim aktima. Ako kažem da niste spomenuli moje ime, onda sam siguran. A, vi na osnovu usmenih svedočenja - kako možete da se oslonite na usmena svedočenja.... (Komentar iz sale poslanika Šešelja - bez savesti i svedoka), bolje je i to nego - neuračunljivih. Kako možete da se koncentrišete kada ste se za vreme izlaganja Gordane Pop-Lazić, poslanika SRS, "poslanice", vi i sekretar smejali. Hajde, vas mogu i da razumem, predsedniče, što se smejete. Stvarno vam smešno izgleda, ali njega ne mogu da razumem. On se tako smejao ili je takav utisak odavao, kao da je nazad bilo brašno. Nemojte, predsedniče. Koncentrišite se na rad. Nema nikakvih problema. Možemo mi da budemo i, u krajnjem slučaju, mi smo i tolerantni. Sve je vama smešno, smešno vam je i kad vas kolona automobila ispred Skupštine pozdravlja, ne okrećete se, nisu vam prijatni ti pozdravi. Jeste li videli kako vas narod ceni? Prvo, uskratili ste mi pravo da obrazalažem amandman, koji sam predložio kao narodni poslanik. Vi ste prešli na član 40, a niste dozvolili da se povodom mog amandmana obrazloženjem pokuša uticati na ministra. Evo, recimo, pokušao bih da konačno ubedim ministra da se u EEZ ne ulazi sa poreskim stopama.
Gospodine Mirčiću, niste dobili reč u vezi amandmana.
Govorim vam o mogućnostima koje bi bile.
Gospodine Mirčiću, molim vas da završite.
Pa što bi me molili da završim, po Poslovniku imam tri minuta da obrazlažem. Ovo je obrazloženje. Možda bih u obrazloženju ponovo apelovao na vas, dajte, pronađite taj ček od milion i sedamsto švajcarskih franaka, pa velike su to, ljudi, pare.
Baš ste neobičan narodni poslanik. Vaš amandman je razmotren. Ovo je treći koji je sada na redu, posle onoga koji ste vi podneli, u istovetnom tekstu sa narodnim poslanikom Miroljubom Veljkovićem, Natašom Jovanović, Tomislavom Nikkolićem. (Poslanik Tomislav Nikolić traži reč.) I vi ste takođe pitani, pročitani, a to što vi razgovarate međusobno, što ne pratite tok sednice, kao uostalom i mnogi drugi, to nije krivica predsednika, to je vaša krivica. Uostalom teško, posle veoma iscrpnog i elokventnog izlaganja vaših kolega, da se tome obrazloženju moglo bilo šta dodati. O tome smo se izjasnili i jedino mogu da vas pitam - da li tražite da se o tome Skupština izjasni? (Poslanik Mirčić: Mogu samo dve reči da kažem.) Ne možete. Stavljam na glasanje amandman poslanika Đorđa Mamule na član 40. Za 79, protiv 103, uzdržanih 8, nije glasalo 8, od ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vujić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 58, protiv 129, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od ukupno 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. stav 2. tačka 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne želi.) Da li neko drugi želi reč? (Ne javlja se.) Stavljam amandman poslanika Dragana Markovića na glasanje. Za 57, protiv 130, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, od ukupno 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. stav 2. tačka 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Dragoljub Stamenković, Goran Cvetanović i Dragan Tomić. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za finansije prihvatio je ovaj amandman, a Zakonodavni odbor je zaključio da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Dragoljub Stamenković
Podneo sam amandman koji kaže - u članu 40. stavu 2. tačka 4. "iznos veći od milion dinara", menja se u "iznos veći od dva miliona dinara". Predlagač zakona je uslovio da se pravo na paušalno oporezivanje ne može priznati preduzetniku čiji je ukupan promet u godini koja prethodi godini za koju se utvrđuje porez, odnosno, čiji je planirani promet, kada počinje obavljanje delatnosti, veći od milion dinara. Već u ovom trenutku to je iznos od nekih 33 hiljade maraka. Do kraja godine, to će biti možda 25 ili 20 hiljada maraka. To je zaista veoma mala suma. Zato smo i tražili da se iznos poveća na više od dva miliona. Gospodine predsedniče, maločas je šef poslaničke grupe DOS-a, Čedomir Jovanović, pogrešno interpretirao moj amandman, vi niste dali da odgovorim, evo imam vremena petnaest sekundi da mu odgovorim na to.
Kakve su ovo okasnele replike, bez prava na repliku? O čemu se radi?
U članu 9. tačka 18. stoji - "do iznosa koji je kao najniži utvrđen zakonom kojim se uređuju radni odnosi", a ja sam predložio da to bude "do iznosa prosečne zarade u Republici Srbiji". To nije isto. Ali, gospodine Jovanoviću, ovo nije materija u koju se vi razumete, Vi se razumete u jednu materiju, čiji je promet zabranjen, a upotreba kažnjiva. (Čedomir Jovanović: U koju materiju?) Pa vi znate koja je to.
Ima reč narodni poslanik Dragan Tomić.
Poštovana gospodo narodni poslanici, pošto je sada već kraj današnje burne rasprave, verovatno su građani Srbije imali prilike da čuju svašta, možda na kraju treba malo da se saslušamo, ipak ovo o čemu pričamo tiče se poreskih obveznika i njihovih prava. Znaćemo sigurno da li smo pravilno razmišljali, kada smo učestvovali u ovoj raspravi, i da li smo nešto kvalitetno rekli, pre svega da li smo pomogli našim poreskim obveznicima da plate realan porez. Kada sam predlagao ovaj amandman koji ima istovetnu sadržinu sa amandmanom poslanika iz Srpske radikalne stranke, motivi su mi bili nešto drukčiji. Dugogodišnja praksa u poreskoj oblasti je počesto imala izlete do te mere da je dolazilo do zloupotreba i, da kažem, čvrstina jednog dela zakonodavstva u ovoj oblasti ima svoje opravdanje i kvalitetniji pristup. Počesto smo imali u ovoj oblasti izlete koji su dovodili do toga da jedan broj poreskih obveznika na ovaj način izbegne plaćanje dela poreza kod ukupnog prometa koji je ostvarivao u toku godine. Paušalno oporezivanje znači jedan fiksni iznos koji plaćate cele godine, bez obzira da li ste ostvarili veći ili manji promet. Molim vas da malo saslušate ovo o čemu pričam. Kada se radi o ovoj tački 4, restriktivnost predloga možda nije dobra za neke oblasti, koje su do sada tradicionalno godinama bile paušalno oporezovane. Tu pre svega mislim na auto-prevozničku oblast, na druge određene oblasti, oblast građevinarstva, gde je ukupan promet preko računa znatno veći, jer su zavisni troškovi obavljanja te delatnosti, pogotovu kod auto-prevoznika, izuzetno visoki. Da podsetim samo, ulje, gorivo, mazivo, rezervni delovi, gume itd. i to značajno utiče na ukupan promet, ali dohodak i ostatak dohotka po tom osnovu je dosta mali. Možda ovaj amandman nema onu svoju političku jezgrovitost, niti ima političku težinu, ali verujte mi, u praksi ima i te kako veliki značaj jer kategorija poreskih obveznika o kojoj ja večeras ovde pričam - a ne vidim da neko hoće to da sluša, slušaju ove kolege predlagači i ljudi koji su spremni da učestvuju u raspravi - upravo će pretrpeti značajnu štetu. Moram da podsetim da i ta kategorija obveznika, sama po sebi, nikada nije bila u prilici da vodi poslovne knjige do kraja. Nemojte me upozoravati na vreme, vrlo sam pažljiv kada je u pitanju vreme. Prema tome, i kada smo razgovarali na Odboru za finansije, gde je Vlada rekla da je ovaj amandman pravno moguć i da ima puno smisla, takođe Zakonodavni odbor je to potvrdio i mislim da ono o čemu sam sada govorio prelazi upravo u onu sferu koja zanima naše građane. Ove kategorije obveznika koje sam pomenuo ovde večeras - to je više politička kategorija - to su poreske kategorije i da kažem još nešto, nekoliko puta sam sa ove govornice pominjao termin - porez je prinuda. Kada izdate poresko rešenje, na kraju piše - možete se žaliti, ali žalba ne zadržava izvršenje. Kažem vam, ukoliko ne usvojimo ovaj amandman večeras, budite sigurni da će jedna vrlo važna kategorija obveznika koji ostvaruju prihod u toj oblasti biti oštećena, a godinama ostvaruju prihod i sve ove godine izdržala/i su razne probleme nabavke delova, starog voznog parka i sankcije. Mislim da ovaj amandman ima puno smisla i da ga treba usvojiti. Hvala.
Reč ima ministar finansija, gospodin Đelić. Da završimo amandman, nećemo ga valjda seći na pola.
Hteo bih samo da napomenem, i malo je šteta što radikali izlaze u ovom momentu, kada, eto, želim u ime Vlade da podržim njihov i amandman od strane SPS-a. Mislimo, mi smo gledali razne branše i simulirali efekte, ali diskusija u parlamentu, i to je jedna važna njegova uloga, i te kako u Odboru, argumenti koji su bili racionalni i koji su dokazali da ima nekih branši i da bi to moglo da dovede do velikih teškoća, ubedili su nas da promenimo mišljenje i da podržimo taj amandman. Moram reći da je situacija u zemlji takva da ne može biti mesta ni za kakvu sujetu, niti za kakva autorska prava. Svaka dobra ideja se mora podržati i mislim da je ovo dobra ideja. Verujte, nema sujete, ova vlada ne pretenduje da zna sve. Veoma pomno ćemo gledati i primenu svakog dana, svih ovih propisa i vagati svakog dana, apsolutno, nužnost stabilnosti u ovim propisima. Građani i privreda uvek traže od nas da imamo stabilne uslove privređivanja. Sa druge strane, ako nešto ne pokaže date rezultate, mi ćemo to menjati. Zbog toga i kažem da, i milo mi je u ovom momentu, tražim da se podrži ovaj amandman. Hvala.
Da ne bi bilo nedoumica, ipak moram da stavim na glasanje i da se izjasnimo u ovom smislu, zato što nemamo zvaničan stav Vlade, ali imamo Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Ako se više niko ne javlja za reč, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 156, ... molim vas, da li je neko zapisao rezultate, nije stigao, znači, zapisano je, hoćete mi reći? (Stenograf čita rezultate: "Za 156, protiv četiri, uzdržana četiri, nije glasalo 11, ukupno je prisutno 175 narodnih poslanika".) Dobro, konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Nastavljamo sutra sa početkom u 10,00 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, prema službenoj evidenciji, po poslednjem podatku evidentirano je 110 narodnih poslanika. Molim da utvrdimo kvorum. Konstatujem da nemamo kvorum. Dajem pauzu od 15 minuta.