Dette er et forslag fra fire representanter fra Arbeiderpartiet som ønsker endringer i sluttbehandlingsavgiften for avfall som brukes til energigjenvinning. Sluttbehandlingsavgiften er en avgift som betales når man leverer inn avfall. Den er bygd opp slik at man har en grunnavgift på 80 kr, og så har man 240 kr på toppen av dette – alt etter forbrenningsgrad. Den ble innført 1. januar 1999 som et resultat av arbeidet til Grønn skattekommisjon og har som hensikt at man ved sluttbehandling av avfall skal stimulere til avfallsminimering og til ombruk. Komiteens flertall ser at dagens avgiftssystem kan ha svakheter, men understreker at målet med avgiftssystemet er å stimulere til avfallsminimering, reduksjon i miljøskadelige utslipp, ombruk og materialgjenvinning, og man ønsker ingen endringer i avgiften nå, selv om man ser at denne avgiften kan ha svakheter. Departementet har da også annonsert at man er i gang med et arbeid, og saken skal legges fram for Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet for 2003. Dette er komiteens flertall enig i, og understreker at avgiftens formål står fast, men hvis den kan gjøres enda mer treffsikker, er komiteens flertall enig i dette. Komiteens flertall består av SV, Senterpartiet og regjeringspartiene. Jeg antar at komiteens mindretall, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, vil begrunne sitt standpunkt. Man har likevel valgt å ikke fremme avvikende forslag i innstillingen, så samtlige står bak at dette vedlegges protokollen. Dette vil være en sak som Stortinget vil komme tilbake til i det ordinære budsjettet.
Innstillingen viser at det er bred enighet om den rolle sluttbehandlingsavgiften skal ha i avfallspolitikken. Det er også enighet om at den kan gjøres mer treffsikker enn den er i dag. Uenigheten koker egentlig ned til når det skal tas stilling til de endringene det er behov for. Flertallet vil altså, som forrige taler pekte på, avvente Regjeringens videre utredning og forslag i statsbudsjettet til høsten. Flertallet sier i innstillingen at de ikke støtter «en omlegging av avgiften nå». La meg for ordens skyld understreke at Dokument nr. 8:68 heller ikke går ut på å foreta en endring nå, men å be Regjeringen legge opp til en sluttbehandlingsavgift uten grunnavgift og at tilleggsavgiften trappes ned i forbindelse med budsjettforslaget til høsten. Selv om dette ikke er en sak som truer verken budsjettbalansen eller, tror jeg, finansministerens nattesøvn, er det greit å påpeke det i lys av den debatt vi har hatt de siste dager om vedtak som Stortinget fatter, og som det kanskje ikke er like stor begeistring for i Regjeringen. Fra Arbeiderpartiets side mener vi at det ville vært nyttig med en avklaring med hensyn til hvilke endringer som kommer allerede nå. Det er flere energigjenvinningsanlegg som er under planlegging, og hvor en avklaring av de økonomiske forholdene ville vært nyttig. Men vi aksepterer at det ikke er flertall for det, og vil altså støtte forslaget som ligger i innstillingen. Jeg vil også understreke at hensikten med en omlegging i tråd med forslaget selvsagt ikke er å undergrave verken avfallsminimering, materialgjenvinning eller ombruk. Vi må ikke overse at det ikke bare er de økonomiske incentivene som styrer avfallsstrømmene. Energigjenvinningsanleggene drives på grunnlag av konsesjon, hvor konsesjonsbestemmelsene også fastsetter hva det er man kan putte inn i ovnene. Vi må også ha med oss at energigjenvinning av avfall er sidestilt med materialgjenvinning, og at energigjenvinning mange steder er svært gunstig miljømessig, der energien utnyttes i fjernvarmeanlegg og erstatter olje. Det reduserer utslipp både av klimagasser og av mer lokalt belastende utslipp. Jeg vil også peke på det komiteen står samlet om, i tillegg til det andre man stort sett er enige om, nemlig at man i systemet rundt avfallshåndteringen – incentivsystemet – bør legge inn virkemidler som kan bidra til at man ved eksisterende deponier gjennomfører tiltak som reduserer metangassutslippene og samtidig utvinner energi. Jeg regner med at Regjeringen i arbeidet med denne saken også tar med seg og vurderer det forslag vi behandler i dag, selv om flertallet ikke er beredt til å stille seg bak det i dag. Det er mange utenfor denne sal som ønsker en slik endring, bl.a. i prosessindustrien. De ser nemlig at avgiftsfritaket for industriens egne avfallsforbrenningsanlegg kan være i fare i forhold til konkurransereglene i EØS-avtalen, og at et system som gir fritak for kommunale anlegg med tilstrekkelig energiutnyttingsgrad, vil kunne være en god løsning for også å slippe den trusselen. Jeg regner med at Regjeringen også vurderer disse sidene av denne saken når den skal konkludere, og kommer tilbake til Stortinget i forbindelse med behandlingen av budsjettet for neste år.
Arbeiderpartiet har foreslått å fjerne grunnavgiften for forbrenningsanlegg. Dette forslaget vil føre til at det blir betydelig rimeligere å brenne avfall, og at mulighetene for avfallsreduksjon, ombruk og gjenvinning reduseres. Finansministeren uttaler i sitt brev til komiteen: «En eventuell fjerning av grunnavgiften ville gi en gjennomsnittlig avgift for forbrenningsanlegg som utgjør om lag 20 pst. av den opprinnelige avgiften på 320 kroner. … En avgift utformet slik som representantene foreslår, vil være svært mye lavere enn miljøkostnadene ved forbrenning av avfall tilsier og vil svekke avgiftens motiv til avfallsreduksjon og materialgjenvinning.» Venstre og flertallet i komiteen går derfor mot forslaget fra Arbeiderpartiet. Vi er enig i at dagens system har svakheter, men mener det er helt sentralt at avgiftssystemet nettopp stimulerer til avfallsminimering, reduksjon i miljøskadelige utslipp, gjenbruk og materialgjenvinning. Hvis avgiftene endres slik at det blir rimeligere å brenne avfall, vil det være betydelig vanskeligere å nå alle disse målene. Venstre mener gjenbruk fortsatt bør være det primære, mens forbrenning må være det sekundære alternativet. Ressursene må kunne brukes på nytt. Avfall har en større verdi som råstoff til ny produksjon enn som energikilde. Venstre er glad for at et klart flertall av partiene på Stortinget stiller seg bak dette. Det er illustrerende at det bare er Fremskrittspartiet som støtter Arbeiderpartiets forslag. Jeg tror at miljøet i dette land er veldig glad for at de to partiene ikke har flertall lenger. Regjeringen har varslet at det skal fremmes konkrete forslag til bedring i utformingen av sluttbehandlingsavgiften i statsbudsjettet for 2003, slik at avgiften kan gjøres mer treffsikker. Venstre mener vi bør vente med å gjøre endringer i avgiften til slike forslag foreligger.
Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 3.[[Votering, se side 2560]]
Komiteens flertall legger vekt på at merverdiavgiften er en generell avgift på forbruk, og at den derfor bør være mest mulig nøytral. Derfor vil innføringen av en lavere sats på ytterligere en gruppe varer kunne skape press for å innføre lavere sats også på andre områder. Fremskrittspartiet mener at dette er en uheldig bruk av lovens prinsipper som argument for ikke å bruke de differensieringsmuligheter som ligger i systemet. Det er ingen grunn til at Norge ikke skal kunne gjøre som de fleste andre europeiske land, som har en eller annen form for differensiering av merverdiavgiften på legemidler. Det virker noe underlig når departementet nylig har foreslått å unnta opplysningstjenester som gjelder personbefordring, et område hvor avgrensningsproblemene er atskillig større og begrunnelsen atskillig dårligere, og at et forslag om en utredning av effekten av redusert merverdiavgift skal være problematisk å støtte. Høy merverdiavgiftssats gjør at de som har lite å rutte med, betaler forholdsvis mye av det de har, i moms, og en differensiert sats vil virke sosialt omfordelende på et så viktig område som legemidler. Når et stortingsflertall kan gå inn for redusert avgift på matvarer, er det vanskelig å forstå at det samme ikke engang kan vurderes for legemidler. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Per Erik Monsen har tatt opp det forslag han refererte til. Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 4.[[Votering, se side 2560]]
Forslaget fra representantene Kenneth Svendsen og Per Erik Monsen om å likestille privat utleie av båtplasser og båtforeninger når det gjelder merverdiavgiftsplikt, er et godt og viktig forslag. Forslagsstillerne er her inne på et viktig poeng når det gjelder å unngå den urimeligheten det er at båtplassutleie i næring behandles forskjellig fra utleie fra båtplassforeninger. Ved behandlingen av Ot.prp. nr. 2 for 2000-2001 vedtok stortingsflertallet endringer i merverdiavgiftsloven som bl.a. innebar at utleie av private båtplasser skulle innlemmes i merverdiavgiftsområdet fra 1. juli 2001. Endringen førte til en kraftig konkurransevridning mellom båtforeninger på den ene siden og private utleiere av båtplasser på den andre siden. Det er derfor viktig at man får rettet opp også denne skjevheten som merverdiavgiftsreformen i 2001 forårsaket. Det kan for øvrig nevnes at et liknende forslag ble behandlet i fjor uten å få flertall i Stortinget. Det er derfor gledelig å konstatere at det nå er et flertall for å frita utleie av båtplasser for merverdiavgift. Et mindretall, bestående av Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, ønsker å avvise forslaget om å frita utleie av båtplasser for merverdiavgift, og jeg regner med at de redegjør for sitt forslag selv. Jeg tar med dette opp komiteens tilråding, som er som følger: «Stortinget ber Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2003 komme med forslag om å frita utleie av båtplasser for merverdiavgift.»
Utvidelsen av merverdiavgiftsgrunnlaget til også å gjelde tjenester generelt har skapt en rekke problemer som bl.a. går på vanskelige avgrensninger og konkurransevridning innen en rekke bransjer. Dette har bl.a. rammet utleiere av private båtplasser som driver i konkurranse med båtforeninger. Når private næringsdrivende må beregne merverdiavgift på sine båtplasser, mens båtforeningene slipper, er det ikke til å undres over at private utleiere taper i konkurransen og mister kunder. Det er denne urimelige konkurransevridningen forslagsstillerne ønsker å fjerne. Det er derfor gledelig når finansministeren i sitt brev av 5. april 2002 skriver følgende: «Jeg er enig med forslagsstillerne i at det kan virke urimelig at båtplassutleie i næring behandles forskjellig fra utleie fra båtplassforeninger. Jeg ønsker derfor å vurdere å foreslå et unntak for slik virksomhet.» Komiteflertallet har tatt finansministeren på ordet og ber Regjeringen komme med et slikt forslag i budsjettet for 2003. Det vil løse problemet for denne bransjen. Men merverdiavgiftsreformen har ført til en rekke vanskelige avgrensninger mellom avgiftsplikt og avgiftsfritak, og det ville være både naturlig og fornuftig å se disse avgrensningsproblemene i sammenheng.
Dette blir åpenbart en årviss behandling av samme tema. Fra Arbeiderpartiets side mener vi at man skal beholde det regelverk som ligger der i dag, nemlig at båtforeninger som ikke driver kommersielt, skal være unntatt, mens ren kommersiell drift bør være pålagt merverdiavgift. Jeg viser da til den behandling som har vært tidligere. Ellers er det jo fristende å merke seg at det ikke er alle forslag og initiativ som kommer fra Stortinget, som Regjeringen er like skeptisk til, og det blir tydeligvis en ny behandling når man kommer tilbake. Jeg vil ta opp det forslaget som er inntatt i innstillingen fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, om at forslaget fra flertallet blir å avvise.
Til siste taler kan jeg bare bemerke at Regjeringen er veldig takknemlig for gode forslag fra Stortinget, særlig når vi har gjenkjennelighetens blikk på forslagenes form. Det er ikke det at de kommer fra Stortinget som er galt, men at eventuelle forslag tas opp utenom budsjettbehandling. Her henvises forslaget nettopp til det stedet det hører hjemme, nemlig i den årlige behandling av helheten i skatte- og avgiftssystemet. Jeg har bare lyst til å si at det er mange avgrensningsproblemer i forbindelse med det nye tjenestemomsforslaget. Det har vel et økende antall politikere i økende grad blitt klar over – noen av dem sitter også i Stortinget. Jeg tror imidlertid at man er nødt til å ta dette område for område, og på dette området synes det nok som om kriteriet «forening» for å kunne drive båtutleie, også kan være et kriterium som det er lett å misbruke. Det kan bli mange foreninger med større eller mindre grad av kommers hvis denne avgrensningen opprettholdes. Vi har siden brevet til finanskomiteen ble skrevet, arbeidet videre med dette. Det krever en lovendring. Lovendringen vil inneholde den nødvendige avgrensning, slik at det heller ikke kan misbrukes av enhver forretningsvirksomhet som – nær sagt – måtte ønske å skaffe seg en båtplass, og eventuelt leie den ut. Så det vil bli avgrensninger som sikrer at det er det reelle formålet som dekkes. Jeg tar sikte på å sende lovforslaget ut på høring i midten av juni.
Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 5.[[Votering, se side 2561]]
Vi går da til votering over sakene på dagens kart. Presidenten registrerer at vær- og føreforholdene har en velgjørende virkning på møtets varighet, og vil håpe at det fortsetter.
Komiteens innstilling bifaltes enstemmig.
Det foreligger ikke noe voteringstema i sak nr. 2.
Under debatten har Per Erik Monsen satt frem et forslag på vegne av Fremskrittspartiet. Forslaget lyder: «Stortinget ber Regjeringen utrede effektene av å innføre redusert merverdiavgift på legemidler.» Det vil bli votert alternativt mellom dette forslag og komiteens innstilling.
Under debatten har Svein Roald Hansen satt frem et forslag på vegne av Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Forslaget lyder: «Dokument nr. 8:87[[2001-2002]] Det vil bli votert alternativt mellom dette forslag og komiteens innstilling. Komiteen hadde innstillet: Stortinget ber Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2003 komme med forslag om å frita utleie av båtplasser for merverdiavgift.
Referatet er omdelt på representantenes plasser i salen, og presidenten refererer bare sakenes nummer og forslag til vedtak.
Referatet er ikke omdelt.
Presidenten beklager. Referatet er ved en feil ikke omdelt i salen. Da skal presidenten lese hvilke saker det dreier seg om, slik at man bes om å skjerpe årvåkenheten og følge godt med!