Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 48. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanec Franc Kramar. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil Kolegij, sta sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo za danes najavila poslanca Danijel Krivec in Ferenc Horváth. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na obravnavo posebnega dela Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2021. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prožam listo za prijave k obravnavi posebnega dela Predloga sprememb proračuna. Ugotavljam, da ni prijavljenih. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14. novembra 2020. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1522 – Statistični urad Republike Slovenije ter na razpravo o vloženem amandmaju pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Statistična raziskovanja ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Kolega Trček, imate besedo.
Dobro jutro. Hvala lepa za besedo. V ponedeljek je predsednik Vlade rekel, mi se s Statistiko ne ukvarjamo. Sočasno se nam je prvič zgodilo, da je ob menjavi vlade bil zamenjan tudi prvi človek Statistike. Po tem, kar je prišlo ven zaradi tega, ker ni dal surovih podatkov nekemu gospodu, katerega gospa tukaj ni bila izvoljena na neko funkcijo, kar v osnovi tudi po zakonu ne sme dati – surovih podatkov o stanju o določenih gospodarskih družbah v Sloveniji. V teh časih, ko bi res treba imeti in dobro tako imenovano official statistics in zelo okrepljen in delujoči Umar in tudi okrepljen analitični oddelek na Banki Slovenije pa še kaj, je nekako noro, da se na teh postavkah proračuna znižuje sredstva. Zdaj ne vem, kako bomo delali pokoronsko okrevanje, kako bomo delali te že itak malo čudne PKP zakonodajne plačenke. Ne vem, bomo obpljunili prst, odprli okno pa ga dali ven pa bomo na osnovi tega potem modelirali zadeve. Tudi zaradi tega je tukaj skupni amandma koalicije KUL, ki seveda vrača pomembnemu organu, Statističnemu uradu Republike Slovenije, sredstva, ki jih potrebuje za svoje delovanje. To na kratko.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Urad Republike Slovenije za makroekonomske raziskave in razvoj ter na razpravo o vloženem amandmaju pri tem proračunskemu uporabniku. V razpravo dajem podprogram Priprava analiz in napovedi ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Franc Trček.
Ja, v bistvu ista zgodba, kot sem že prej omenil. S tem amandmajem zgolj Umarju vračamo odvzeta sredstva.
Hvala lepa. Še kdo ima? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunska uporabnika Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna ter na razpravo o vloženem amandmaju pri proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Notranji nadzor, preverjanje porabe proračuna ter revizija ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Kolega dr. Franc Trček.
Glejte, to je pa tudi podobna norost. V času, ko imamo tako globoko zadolžen proračun, bi mi zniževal sredstva organu, ki naj bi skrbel nad preglednostjo to zadevnega proračuna in z amandmajem spet vračamo odvzeta sredstva.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za obrambo ter na razpravo o vloženem amandmaju pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Oprema in infrastruktura ter amandma poslanskih skupin Levic, LMŠ in SD. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo ter na razpravo o vloženih amandmajih k štirim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB. Vidim, da ni želje po razpravi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Kreiranje delovnih mest ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB. Želi kdo razpravljati? Kolega dr. Franc Trček.
V 114. členu Ustave piše, da so ministri samostojni znotraj svojih resornih pristojnosti, mi pa v tem proračunu zložimo peneze na Ministrstvo za finance, namesto da bi ti penezi bili resorno po ministrstvih in zdaj bo nek financnadminister korenček in palica. S tem amandmajem, tudi s predhodnim, tudi s kakim, ki bo še sledil, zgolj sledimo utečeni praksi, da so te postavke na resornih ministrstvih, torej ne na Ministrstvu za finance, ampak na MGRT, kjer osebno menim, da bi bilo potrebno menjat ministra. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Pospeševanje tehnološkega razvoja gospodarstva ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Učinkovito trženje in promocija Slovenije ter amandma poslanskih skupin LMŠ in SAB. Vidim, da ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za infrastrukturo ter na razpravo o vloženih amandmajih k trem podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Učinkovita raba energije ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja ter dva amandmaja Poslanske skupine SD. Želi kdo razpravljati? Kolega Samo Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Včeraj smo slišali ministra za finance, pa tudi predsednika Vlade, da gre za izrazito investicijsko naravnan proračun države, da država še nikoli doslej ni imela več kot 2 milijardi evrov sredstev za različne investicije. Minister za finance, gospod Šircelj, je povedal, da bodo največ investirali na področju cestne in železniške infrastrukture in na področju cestne infrastrukture je še posebej izpostavil tretjo razvojno os. Toda v tej državi nimamo samo tretje razvojne osi in nimamo samo drugega tira. O tem se govori, kot da bi igrala lajna. So še druge železniške povezave in so še druge razvojne osi in ta amandma, ki smo ga vložili, ki je prvi na vrsti, se dotika četrte razvojne osi in na tistem delu, ki je v bistvu najbolj podhranjena – na območju oziroma na trasi med Želinom in Spodnjo Idrijo oziroma Idrijo. To je približno 20 km dolg odsek, za katerega država nima pripravljenih niti idejnih, kaj šele drugih načrtov, kako bi ta del četrte razvojne osi posodobila. Že nekaj časa poskušam, da bi prepričal Ministrstvo za infrastrukturo, da ta najbolj zanemarjeni del četrte razvojne osi končno spravi v načrt razvojnih programov in v razvojne načrte države oziroma Ministrstva za infrastrukturo, zato je bil vložen amandma v višini milijon evrov, da bi končno začeli z deli tudi na tem odseku. Kot rečeno, v tej državi ni samo drugi tir, ni samo tretja razvojna os, imamo tudi tretjo A razvojno os, če hočete, imamo četrto razvojno os, imamo veliko predelov Republike Slovenije, ki so odmaknjeni od avtocestnega pa tudi od železniškega omrežja in v tej smeri gre ta amandma, ki sem ga predlagal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Integriran sistem javnega potniškega prometa ter amandma poslanskih skupin SAB, LMŠ in Levica. Kolega Rajh, imate besedo.
V Poslanski skupini SAB smo skupaj z opozicijskimi partnerji vložili predlog, da se zagotovijo finančna sredstva za izvajanje brezplačnega mestnega prevoza za upokojence, starejše od 65 let, vojne veterane in invalide v mestih, kjer se to že izvaja kot javna služba. Imamo zelo odlične izkušnje s področja medkrajevnega potniškega prometa in to izkušnjo želimo prenesti tudi v vsa slovenska mesta in kraje, kjer se ta oblika prevoza že izvaja, zato prosim, da vsi ta predlog podprete. Izjavljamo pa in dajemo zavezo, da v kolikor ta amandma ne bo dobil zadostne podpore na glasovanju, se bomo o tem še dalje pogovarjali in borili. Takoj, ko bo možnost, bomo to tudi sprejeli, tako da bo brezplačni mestni prevoz za upokojence, starejše od 65 let, vojne veterane in invalide dostopen vsem tem uporabnikom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo ter na razpravo o vloženih amandmajih pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest ter štiri amandmaje Poslanke skupine LMŠ in en amandma Poslanske skupine SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za okolje in prostor ter na razpravo o vloženih amandmajih k štirim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Prilagajanje podnebnim spremembam ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Kolega dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. V bistvu ista zgodba. Ministrstvo za finance ni ministrstvo, kjer bi sedel gremij strokovnjakov za prilagajanje podnebnim spremembam. Premikamo to postavko na ministrstvo, ki naj bi se ukvarjalo z varovanjem okolja in prostora, čeprav trenutni minister je bolj infrastrukturni minister kot pa podnebnospremembni. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Upravljanje z vodami ter dva amandmaja Poslanske skupine SD. Kolega Baković.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Včeraj smo lahko slišali precej z desne strani, kako so amandmaji, ki jih je vložila opozicija – nesrečna opozicija – nepotrebni, populistični in pravzaprav samo z namenom, da si nabijamo neke politične točke. Moram povedati, da sem sam vložil nekaj amandmajev, ki ne da so populistični, ampak so nujno potrebni in pravzaprav se ne razlikujejo kaj dosti od tistih, ki ste jih kolegi z desne v prejšnjih letih, ko ste bili v opoziciji, vlagali tudi sami in sedaj, ko ste v sedlu, bom temu rekel, pa amandmajev, ki ste jih takrat vlagali, niste uresničili v proračunih 2021 in 2022, zato so nujno potrebni. In spoštovani, neverjetno je, da v Sloveniji še obstajajo koščki, kjer niso hiše priključene na vodno infrastrukturo, zlasti na Kočevskem, kjer so kmetije nekatere osamljene, ki predstavljajo dobršen del kmetijskega gospodarstva, ki niso priključene na vodovodna omrežja. Zato predlagamo, da se v okviru glavnega programa Trajnostna raba voda in upravljanje z vodami poveča podprogram za 840 tisoč evrov, in sicer za izgradnjo vodnih zajetij za osamljene kmetije na območju Kočevske. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot ter amandma Poslanske skupine SD. Kolega Baković.
Nadaljujem s tistim, kar sem prej pri prejšnjem amandmaju izpostavil, s tem da tukaj gre pa za Rudniško jezero v Kočevju, ki predstavlja tako velik okoljski in tudi turistični potencial na Kočevskem. Okoli njega je speljana tudi pot, ki jo uporabljajo mnogi občani. Jezero ponuja številne rekreacijske možnosti od čolnarjenja do plavanja, potapljanja in v kolikor se želi ohraniti okoljski in turistični pomen tega jezera, je potrebno za to zagotoviti tudi sredstva. Zato predlagam, da se v okviru programa Trajnostna raba voda in upravljanje z vodami poveča podprogram Upravljanje z vodami za 300 tisoč evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Ravnanje z odpadni vodami ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB in amandma Poslanske skupine SD. Želi kdo razpravljati? Kolega Samo Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Razpravljal bom o drugem amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SD in se nanaša na sanacijo pol tisočletnega rudarjenja v mestu Idrija. Zaradi dolgoletnega rudarjenja je potrebno zavarovati območje neposredno nad samim rudnikom in obvarovati mesto Idrija pred posledicami posedanja in drugimi posledicami, ki se kažejo v rudarski škodi, v škodi v infrastrukturi in na drugih infrastrukturnih ter javnih in privatnih stanovanjskih objektih na degradiranem okolju ter tudi na zdravstvenem stanju nekdanjih rudarjev in prebivalcev mesta, ki so nastali na vplivnih območjih rudnika na širšem območju mesta Idrija. V zadnjem letu dni od novembra 2019 do novembra 2020 sem postavil tri poslanska vprašanja na to temo trem različnim ministrstvom, kajti gre za izrazito medresorsko problematiko. Najprej sem postavil na to temo poslansko vprašanje ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravku Počivalšku novembra 2019, ki se je razglasil za nepristojnega oziroma njegovo ministrstvo, ki ga vodi, za nepristojnega za to področje. Namreč, leta 2017 je država likvidirala podjetje Rudnik živega srebra Idrija in s tem, ko tega podjetja ni več, čeprav vsa rudniška infrastruktura pod mestom obstaja, je dejal minister Počivalšek, ni več naslova za izplačilo rudarske škode. Tako je ministrstvo dalo roke stran od tega problema, čeprav moram povedati, da ministrstvo sofinancira monitoring in opazovanje premikov na območju mesta Idrija. Za to skrbi Center za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija, ki ima v lasti to in upravljanje te infrastrukture. Potem sem junija letošnjega leta na to isto temo spraševal ministra za okolje in prostor, ki je ravno tako dejal, da to ni področje, s katerim se to ministrstvo ukvarja, da pa bi morali poiskati neke skupne rešitve v okviru celotne vlade. Zadnje vprašanje, ki sem ga postavil, pa je bilo pred par dnevi, se pravi v ponedeljek, ministru Zvonku Černaču, pristojnemu za razvoj in kohezijsko politiko, in sicer spraševal sem ga o temu, ali je možno, da bi iz Sklada za pravični prehod, ki je namenjen predvsem sanaciji premogovnih regij, v ta evropski sklad vključili tudi degradirano območje Rudnika živega srebra Idrija in mesta Idrija. Dobil sem tako, dokaj splošen odgovor. Namreč, poleg premogovnih območij v Sloveniji, se pravi, Savinjsko-šaleška regija in Zasavje, ki so upravičeni do teh sredstev iz Sklada za pravični prehod, si Slovenija prizadeva, da bi v ta fond vključila še nekatera druga območja, in sicer goriško oziroma severnoprimorsko, gorenjsko in koroško regijo, z nekaterimi opustelimi industrijskimi območji. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo je naročilo posebno študijo, ki pa je zopet prezrlo, da bi preučili tudi, ali območje nekdanjega idrijskega rudnika in posledice poltisočletnega rudarjenja spadajo v to, da bi se sanacija financirala iz Sklada za pravični prehod. Se pravi, ministrstva si podajajo ta problem kot vroč kostanj z roke v roko, zato sem predlagal amandma, da bi za leto 2021 za sanacijo rudarske škode in degradiranega okolja v Idriji namenili 550 tisoč evrov. Namreč, od leta 2017 država ne plačuje več rudarske škode, čeprav je na infrastrukturnih in drugih objektih škoda nastajala in nastaja tudi sedaj, saj se območje glede na monitoring in opazovanja še vedno premika. Upam, da bo ta amandma sprejet. Upanje seveda umre zadnje. Vsekakor, ne glede na to, ali bo do sredstev vključena v ta proračun, pa naj se Vlada Republike Slovenije končno loti reševanja tudi tega problema, kajti v enem obdobju celo ni prispevala sredstev niti za vzdrževanje nezalitega dela rudnika, kar bi lahko imelo katastrofalno posledico za mesto, ki šteje več kot 6 tisoč prebivalcev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Židan, ste želeli besedo? Ne. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Agencija Republike Slovenije za varstvo okolja ter na razpravo o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Kakovost zraka ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Kolega Franc Trček.
Navadil smo se, da logika ni močnejša stran te vlade. Včeraj smo poslušal, kako bo treba vse zeleno, digitalno in tako naprej, sočasno pa se znižujejo sredstva na dveh podprogramih Agencije Republike Slovenije za varstvo okolja: pri Kakovosti zraka in pri naslednjem podprogramu – da se ne bom dvakrat oglašal – Ravnanje z odpadki. Kako bomo zdaj? Na eni strani se bomo šli zeleno, na drugi strani pa bomo bolj pomanjkljivo spremljali kakovost zraka ali pa se ne bomo ukvarjali z resnim področjem, o katerem je na nekem konkretnem primeru zelo lepo govoril kolega Bevk. Zato je pač koalicija KUL vložila ta dva amandmaja, da se ta sredstva za Arso na teh dveh postavkah ohranita.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem še podprogram Ravnanje z odpadki ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi še kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ter na razpravo o vloženih amandmajih k šestim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Mag. Dejan Židan.
Hvala predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospa državna sekretarka, ostali prisotni, lep pozdrav! V Sloveniji imamo po septembrskih podatkih 12 tisoč 500 nezaposlenih invalidov, od tega približno 10 tisoč dolgotrajno nezaposlenih. Da tem ljudem pomagamo, imamo tudi poseben zakon, preko katerega gre v zaposlitveno rehabilitacijo letno okrog 2 tisoč invalidov. Ugotovilo pa se je, da ima ta zakon napako. Dovolite, da vam jo opišem. Ko je invalid na zaposlitveni rehabilitaciji, kjer dela, je sedanji sistem takšen, da če dela več kot 100 ur, dobi kot nek prejemek 40 odstotkov minimalne plače ali če to preračunamo v evre, nekaj čez 400 evrov. Sedaj poslušajte, kje pa je poanta. Marsikateri invalid niti ne more delati 100 ur zato, ker lahko dela samo štiri ure na dan. Torej v bistvu dela znotraj zaposlitvene rehabilitacije, ustvarja neko dodano vrednost in ne dobi prejemka. Ob tem pa je naš predlog, da gremo na podoben sistem, kakor je pri socialni aktivaciji. To je sistem, da invalid, ki dela do 128 ur, torej od 60 do 128, torej tudi tisti, ki lahko delajo samo štiri ure na dan, dobi enak prejemek kakor pri socialni aktivaciji. To mislim, da je 69 odstotkov minimalne plače, mislim, da je to trenutno približno 507 evrov. Če pa dela več kot 128 ur na mesec in takšne primere tudi imamo, pa dobi 83 odstotkov. To je nekaj čez 600 evrov. S tem dejansko invalide, ki jim je najtežje v naši državi, izenačimo z ljudmi, ki so v socialni aktivaciji. Zakaj nismo tega problema že prej odprli? Zato, ker predvidevam, da je tem ljudem bilo nerodno povedati, v kako težki situaciji so, hkrati pa tudi pričakujejo, upajo, da dobijo delo naprej tam, kjer se zaposlitveno rehabilitirajo, in tega niso sprožili. Jaz sem na ta problem naletel šele junija letos v poslanski pisarni, kjer me je gospa, ki je delala v zaposlitveni rehabilitaciji, prišla do mene in povedala, poglejte, zame je tako prepozno. Jaz upam, da tam, kjer me sedaj rehabilitirajo, da me vzamejo tudi v redno delovno razmerje, ampak zaradi drugih sem prišla do vas. Zato je ta zakon bil vložen prejšnji teden. Ker pa smo opozicija, nam je bil zakon vrnjen. Namreč, bilo je rečeno, ker ni v proračunu iz leta 2021 tega denarja notri, vi ne morete zapisati, da z zakonom, ki je vreden 5 milijonov evrov, pomagate invalidom. Ta zakon, ko bo v obravnavi – verjamem, da bo dobil široko soglasje –, lahko v letu 2021 naredimo uporabnega samo v primeru, spoštovane poslanke in poslanci, če danes izglasujemo poseben amandma, ki na to postavko da 5 milijonov evrov. S tem pomagamo invalidom. Še enkrat poudarjam, invalidi, ki lahko delajo preko zaposlitvene rehabilitacije samo štiri ure na dan, v tem trenutku nimajo prejemka, ker je meja 100 ur na mesec. Torej, pomagajmo invalidom, prosim za vaše glasove. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Štipendije ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Prehrana študentov, dijakov in učencev ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Podporne dejavnosti na področju dela, družine ter socialnih zadev ter amandma poslanske skupine SD. Kolega Predrag Baković.
Hvala lepa za besedo. Občina Ribnica bo pristopila k rušenju obstoječega objekta Ideal center, kjer je stavba že več let zaprta in pravzaprav prepuščena propadanju, hkrati tudi kaže izrazit slab videz. Na tem mestu se načrtuje postavitev večgeneracijskega centra, ki bi predstavljal pridobitev za celotno občino, saj bi predstavljal tako center ali pa prostor za kulturo, šport, druženje, namestitev in bi predstavljal osrednji prostor srečevanja v lokalnem okolju za vse generacije. Zato predlagamo, da se poveča podprogram Podporne dejavnosti za 1 milijon evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Programi socialnega varstva ter amandma poslanskih SAB, LMŠ, SD in Levica. Kolega mag. Rajh.
Hvala lepa. Govorimo o programu Starejši za starejše. Gre za humanitarni program, ki spodbuja prostovoljstvo in pomoč med starejšimi ljudmi. Torej pomaga se izključno ljudem upokojencem, starejšim od 69 let, ki sami na primer ne morejo v trgovino ali pa si tudi doma sami ne morejo postoriti. V bistvu gre za spodbujanje prostovoljstva med starejšimi ljudmi in ukrep 600 tisoč evrov bistveno bistveno izboljšuje njihova življenja, hkrati pa pomeni tudi prihranek za državni proračun. S prostovoljstvom, z ocenjenim prispevkom države 600 tisoč evrov bistveno bistveno presegamo in pokrijemo bistveno večje stroške, ki bi nastali, če bi te pomoči izvajali profesionalno. Zato prosimo, da podprete ta predlog Starejši za starejše, ki predvsem pomaga starejšim in spodbuja prostovoljstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Dolgotrajna oskrba ter amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD in amandma Poslanke skupine SD. Kolegica Bojana Muršič.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi! Virus epidemije covid je zelo posegel v domove za starejše, kar pomeni, da je potrebno na tem področju narediti hitrejše in ustreznejše korake. Kadrovska in finančna podhranjenost je izjemno velika, kar 85 odstotkov je virus prišel in na koncu koncev je potrebno zaščititi to najtežjo in najranljivejšo populacijo, ki se pač nahaja v teh domovih zaradi svoje bolezni, starostne oslabelosti, poškodb, invalidnosti in je odvisna od tuje pomoči. Zato je toliko bolj pomembno, da to skupino ljudi gledamo z drugimi očmi, s pomembnejšimi očmi, in zagotovimo dovolj sredstev, da se začnejo domovi za starejše tudi graditi. Ob tem ne gre pozabiti, da kar 12 tisoč upokojencev še vedno obupno čaka na svojo vrsto oziroma na sprejem v dom. Vlada je v prejšnjih obdobjih naredila korake naprej pri tem, da je posodabljala obstoječe domove, jih dogrevajala in tudi Dom Danice Vogrinec je bil deležen tega – posodobila se je kuhinja, posodobila se je pralnica – in domovi želijo graditi oziroma vzpostavljati nove dislocirane enote. Med temi je tudi Dom Danice Vogrinec, ki želi izgraditi dislocirano enoto v Rušah, ki je edina upravna enota, ki nima doma za starejše, vendar se nekako kar pozablja na to upravno enoto. Glede na to, da so se v preteklih letih vlagala sredstva v posodobitev kuhinje in tudi pralnice, je pravilno, da se domovi gradijo na tem območju oziroma širijo obstoječe kapacitete. Žalosti me dejstvo, da je Vlada Republike Slovenije v proračunu za leto 2021 namenila zgolj 23 milijonov evrov, kar pomeni, da bi lahko s temi sredstvi zagotovili izgradnjo dveh do treh domov, kar še vsekakor ni dovolj oziroma ne sledijo koalicijski pogodbi, ki govori o petih novih – pozdravljam –, govorim o javnih domovih, ne govorim o koncesijskih domovih, kljub temu da je razpisana koncesija in počasi bomo slišali njihove rezultate, kajti v koncesijskih domovih in javnih domovih je cena bistveno drugačna. Zato je toliko bolj pomembno, da država gradi javne domove, da se gradijo domovi, v katerih bo možnost postaviti tako rdeče cone in sive cone, kajti v obstoječih, ki so sedaj, je to izjemno težko. Država je nekako pozabila na te, kljub temu da je izbruh prvega vala pokazal vso bedo v teh domovih, drugi val jih je še bistveno bolj zavzel. Direktorji zavodov oziroma domov se soočajo z izjemno stisko. Vsako jutro, ko stopijo – mislim, da sploh več ne spijo, kajti ne vedo, kako bodo organizirali delo; imajo okužbe tako med zaposlenimi in najslabše, kar se je zgodilo, da se okužbe širijo med starejšimi. Zato je toliko bolj pomembno, da se v tem proračunu zagotovijo namenska sredstva. Novih, dodatnih 50 milijonov evrov planiramo na tej proračunski postavki, kajti le s tem bi lahko zagotovili izgradnjo novih treh domov. Vsekakor pa niso samo domovi največji problem, problem je tudi kader, kajti, če bomo imeli zidove in kapacitete, moramo zagotoviti tudi kadrovsko usposobljenost ljudi. Zato je toliko bolj pomembno, da imamo zagotovljenih dovolj sredstev, kajti pičlih 23 milijonov za dolgotrajno oskrbo je bistveno premalo. Na letni ravni se ocenjuje, da bi se potrebovalo 300 milijonov evrov, v proračunu jih je Vlada Republike Slovenije zagovorila zgolj 23 milijonov. V koliko letih bi to dosegli, 300 milijonov? Ne bom sploh govorila. Zato prosim koalicijske partnerice, da podprejo naš amandma, da se zagotovi iz proračunske postavke dodatnih 50 milijonov, da se začnejo domovi za starejše graditi v letu 2021 in šele bog ve katerega leta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Predrag Baković.
Hvala lepa. Torej, če nadaljujem v kontekstu kolegice Bojane in ob upoštevanju dejstva, da čakalne vrste so velike, da domovi so polni in če vzamemo v ozir dejstvo, da na jugovzhodnem delu Slovenije od Ljubljane pa do meje s Hrvaško pravzaprav ni praznih ali pa ustreznih kapacitet za starejše, ni varovanih stanovanj, lahko ugotovimo, da najhitreje lahko pridemo do ustreznih rešitev tako, da kapacitete, ki jih imamo verjetno v vseh občinah, nekako usposobimo in naredimo za varovanja stanovanja. Ena od takih je tudi v Kočevju, kjer bi na lokaciji današnje Name poskušali urediti oziroma bi uredili 49 oskrbovanih varovanih stanovanj, kar bi to pomenilo za te kraje, za to regijo pravzaprav veliko pridobitev. Zato predlagam, da se v okviru podprograma Dolgotrajna oskrba poveča ta postavka za 5 milijonov evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za zdravje ter na razpravo o vloženih amandmajih trm podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem naprej podprogram Investicijska vlaganja na primarni ravni ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB. Kolega Franc Trček.
Hvala za besedo. Verjetno se spomnite tiste slike iz letošnjega poletja: sonce, europalete pred neko napol podrto stavbo in čakajoči ljudje na testiranje. Priznam, da mi je takrat na kratkem dopustu pregoreval mobilnik. Gre za Zdravstveno postajo Tezno. Dejstvo je, kar sem v tej hiši v 6 in pol letih verjetno že stokrat povedal, da je Mestna občina Maribor občina, ki je za čez 20 milijonov prikrajšana med obveznimi nalogami in dejansko prilivom v proračun in dejansko ta postavka 10 milijonov premika sredstva iz neke velepostavke covida na dejansko postavko Investicijska vlaganja na primarni ravni, da se s tem pomaga dokončati dve zdravstveni postaji v Mariboru. Včeraj so esdeesovci, pa trenutno celo nobenega ni prisotnega tukaj, tudi esemcejevca ne, oziroma obadva ta poslanca iz Maribora nekako trdila, kako so ti penezi garantirani. Ni res! Dejansko je v tistem Černačevem predlogu zgolj omenjeno, pa še to ne garantira, na infekcijski oddelek UKC Maribor, ampak to je že naslednja točka in tukaj imajo možnost, da se dejansko izkažejo, ali so zreli poslanci ali ne. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni ter dva amandmaja poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB, amandma Poslanske skupine SNS, amandma Poslanske skupine Levica ter dva amandmaja poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Dr. Franc Trček.
Ja, hvala. Prva dva amandmaja na tej postavki se nanašata na sekundarno in terciarno raven, pa da ne bom tako lokalpatriotski, bom začel z drugim, kjer se s tiste postavke covid prenaša na postavko Investicije na sekundarni in terciarni ravni 25 milijonov. Gre dejansko za amandma, da se končno začne graditi nova gastroenterološka klinika. Če je kdo obiskal tisto, sicer lepo, zaščiteno Fabianijevo stavbo, je videl, kot sem že večkrat rekel, da je to stavba prej za muzej razvoja medicine v Sloveniji, vključno z partizanskim delom – o Franji bo verjetno kolega Bevk kaj pri drugem amandmaju povedal. Dejstvo je, da štiri generacije gastroenterologov in ostalih strokovnjakinj in strokovnjakov, ki delujejo na tej kliniki, delajo v nemogočih razmerah, da v bistvu gre za okrog 70 procentov za rakave bolnike, ki terapije sprejemajo na hodnikih, in je dejansko nujno, da se gre v to gradnjo nemudoma, ne pa, da se išče neke premestitve, pa jih bojo malo v Šiško selili pa sem in tja. Drugi amandma se pa nanaša na investicije v UKC Maribor. Še ko je kolega Židan bil predsednik Državnega zbora, jaz predsedujoči Odbora za zdravstvo, smo načeli neko to temo, tudi to sem že prevečkrat ponavljal, če se je nekdo pred nami ali mogoče še celo kak poslanec iz tistih časov odločil, da imamo Univerzitetni klinični center v Mariboru, da imamo Medicinsko fakulteto, ki jo tudi potrebujemo, potrebujemo tudi resna investicijska vlaganja v UKC Maribor. Tu gre spet za premik 20 milijonov iz tiste covid nadpostavke na investicije v terciarno raven. Cel niz je zadev, ki jih je treba nujno ali sanirati ali graditi v Mariboru, od kuhinje, protipožarne varnosti pa do dejansko novega pljučnega oddelka v mestu. Toliko na kratko, hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. UKC Maribor pokriva tretjino Slovenije, UKC Ljubljana dve tretjini na terciarni ravni. Od leta 2009 do 2018 so investicijska sredstva iz državnega proračuna bila nekje sorazmerno in primerno – čeprav za vse premalo – razdeljena; potem pa, ne vem kdo, kaj in zakaj, je zalomil leto 2019–2020 in Mariborski UKC skorajda izbrisal. Obnavljajo neko dvigalo in tako naprej, ampak v primerjavi z ostalimi, pa v primerjavi s potrebami, je to skorajda nič. Že ko smo imeli razpravo o rebalansu za 2020, smo opozarjali poslanci Socialne demokracije in še nekateri drugi, da se dela zelo velika krivica. Takrat je bil odgovor, okej, za 2020 ne moremo nič opraviti, ampak pred nami je 2021 in 2022 – in Maribor ste ponovno izpustili. Tretjino Slovenije, jaz živim v Prekmurju, če sem jaz, če je moja družina bolna, je tercialna ustanova za nas Maribor, ne Ljubljana – in ponovno ste tretjino Slovenije odrezali. S tem, spoštovani poslanke in poslanci, imate možnost, da to krivico popravite. Žal mi je, da med nami ni gospoda Dejana Kaloha, vodi mariborske poslance, je prvi, ki bi moral govoriti moje besede in ga sedaj ni v dvorani. Upam, da bo, ko bo treba glasovati, drugače glasoval. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem še podprogram Delovanje nujne medicinske pomoči in zdravstva v izrednih razmerah ter amandma Poslanske skupine SD. Kolega Predrag Baković.
Hvala lepa. Projekt prvih posredovalcev, ki se je zgodil v naši državi, moram reči, da je odličen projekt, da je rešil kar nekaj življenj, da je potrebno s tem projektom nadaljevati, in seveda, če želimo nadaljevati s takim projektom, to pomeni, da je potrebno ljudi usposabljati. In če želimo ljudi usposabljati, moramo za to imeti neke ustrezne pogoje v izobraževalnih centrih za usposabljanje prvih posredovalcev. Zato predlagam s tem amandmajem, kjer bi pač namenili 2 milijona evrov, da se takšen izobraževalni center nekako ustanovi, zgradi in pripravi v občini Kočevje. Zakaj ravno tam? Zato, ker smo nekako pionirji na področju teh prvih posredovalcev, imamo tudi zelo usposobljen kader za te ljudi, ki to usposabljajo. Smo tudi izjemno uspešni pri reanimacijah bolnikov, tako da pravzaprav na nek način bi to bilo zelo dobra rešitev tako za jugovzhodno regijo kot seveda tudi širše, za celo državo. Zato predlagam, da ta amandma podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za javno upravo ter na razpravo o vloženem amandmaju pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Razvoj širokopasovnih omrežij ter amandma poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB. Ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ter na razpravo o vloženih amandmajih k devetim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Raziskovalni programi in projekti ter amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD in amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Podpora raziskovalni infrastrukturi ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Podporne aktivnosti na področju izobraževanja športa ter amandma poslanskih skupin SD. Želi kdo razpravljati? Kolega Marko Koprivc.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci! Amandma govori o zagotavljanju sredstev za izgradnjo NUK 2 v Ljubljani. Kot veste, ima zgodba že zelo zelo dogo brado, namreč že leta 1994 je bil sprejet prvi sistemski zakon, ki dejansko omogoča izgradnjo te nove zgradba za Narodno in univerzitetno knjižnico, ki je nujno potrebna. To knjižnico nujno potrebuje tako Ljubljana kot celotna Slovenija. Zelo velik korak je bil narejen v času prejšnje vlade, ko je minister Jernej Pikalo, minister za izobraževanje, dejansko omogočil pogoje za začetek gradnje te knjižnice. Tudi nova vlada je konec koncev pokazala, da je ta projekt pomemben in nujen, ga celo uvrstila med neke ključne projekte za izhod iz krize. Trenutno je na E-demokraciji tudi objavljen sistemski zakon, ki zagotavlja izgradnjo tega objekta, kljub temu pa v proračunih ni zagotovljenih sredstev za ta projekt. Glavnina sredstev se bo pač namenila v letih 2023, 2024, kljub temu da bi 3 milijone in pol morali po planu zagotoviti tudi v proračunu leta 2021. Zato s tem amandmajem predlagamo, da se na tej postavki zagotovijo ta sredstva. Kot rečeno, gre za enega izmed zelo zelo pomembnih projektov na področju znanosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Povečevanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo ter amandma Poslanske skupine SNS, amandma poslanskih skupin Levica in SD, amandma Poslanske skupine SD in amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD. Želi kdo razpravljati? Kolegica Bojana Muršič.
Hvala lepa. Otroci so naše največje bogastvo. Amandma, ki ga predlagamo, je to, da se zagotovijo dodatna sredstva za sofinanciranje investicij v šole in vrtce, katerih lastnica je sicer občina. Na področju predšolske vzgoje bodo z letom 2023 začeli veljati novi pogoji minimalne igralne površine, kajti Pravilnik o normativnih in minimalnih tehničnih pogojih določa, da je potrebno za otroka zagotoviti najmanj 4 kvadratne metre površine in ne manj kot 3 kvadrate. Veliko občin ima danes s tem težave. Kako zagotoviti dodatna sredstva, je zelo velik vprašaj pri posamezni občini. Torej je toliko bolj pomembno, da občine oziroma država pristopi in pomaga občinam, objavi razpis, kajti že ne vem koliko let nobenega razpisa na področju predšolske vzgoje za sofinanciranje investicij ni bilo. Dodatnih 10 milijonov sredstev bi zagotovili za izvajanje predšolske vzgoje za zagotavljanje novih kapacitet, seveda absolutno z razpisom, na katerega bi se pač prijavile občine glede na obstoječo velikost posameznih prostorov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Predrag Baković.
Torej teh 10 milijonov, o katerih je govorila kolegica, je pravzaprav glede na situacijo, kakšno imamo v naši državi glede vrtcev, pravzaprav premalo, in zato na nek način ugotavljamo, da tudi na Kočevskem, kjer imamo vrtec z več dislociranimi enotami, se nam dogaja to, da so objekti stari, da pravzaprav več ne dobivajo ustrezna dovoljenja za te dejavnosti in obstaja celo nevarnost, da bo inšpekcija kakšen objekt zaprla. Zaradi tega so v tej občini v izjemno veliki stiski, tudi stroški so zaradi distribucije hrane in zaradi oddaljenih lokacij – tudi v samem središču mesta – večji, zaradi česar seveda je občina pristopila na nek način k izdelavi projekta izgradnja novega vrtca. To naj bi bil 16-oddelčni vrtec, kjer bi se potem zagotovili ustrezni pogoji in seveda tudi zmanjšali stroške obratovanja. Zaradi tega predlagam, da se poveča podprogram Povečanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo za 4 milijone evrov. Mislim pa, da celotna investicija, ki se nanaša na ta vrtec, znaša nekje okoli 6 milijonov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov ter amandma Poslanske skupine SAB, amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD, amandma poslanskih skupin SAB, LMŠ in SD in Levica in amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD. Želi kdo razpravljati? Mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. Vem, da bi mogoče pod tretjem amandmajem bilo bolje, da razpravlja moj kolega iz Maribora gospod Andrej Rajh, ampak mu je časa zmanjkalo. Ampak to je skupni amandma in zato bom jaz. Osnovna šola mora biti brezplačna. Pod prejšnjo vlado – ministrstvo je konkretno vodil gospod Jernej Pikalo – smo pričeli z aktivnostmi, da bi bili tudi učbeniki brezplačni. Pa smo kar začeli. Sicer vlada ni zdržala do konca, kar je škoda, ampak zamislite si: brezplačna šola – naši otroci se bodo verjetno relativno hitro vrnili v šole – in potem brezplačna šola ne omogoči na brezplačen način vstop otroku, ki nima maske. To je napaka v sistemu, zato je povsem razumljivo, da v bistvu šolam omogočimo, da imajo denar za maske, da otroci, če jih bodo potrebovali, dobijo denar, kar se njih tiče, brezplačno. To ta amandma omogoča in jaz mislim, da to tudi je v skladu z našo splošno miselnostjo, da šole morajo biti za otroke, predvsem pa, seveda, potem za njihove starše brezplačne. Ta amandma je korak v pravo smer. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Rajh.
Brezplačne maske za učence v osnovnih in srednjih šolah so ključni pogoj, da se lahko učenci udeležujejo pouka in izobraževanja. Spomnimo se, gre za zadevo, ki je obvezna, obvezno je izobraževanje, obvezno je tudi nošenje mask, če jih država predpiše, in prav je, če država nekaj predpiše, da potem to tudi zagotovi. V tem kontekstu smo predlagali tudi, da se zagotovijo sredstva za brezplačne tablice za vse osnovnošolce in vse srednješolce. Če se izvaja pouk za to skupino otrok in mladostnikov na daljavo, potem mora država poskrbeti, da bodo ti otroci, ti mladostniki te računalnike, te tablice lahko imeli in da bodo imeli tudi na voljo brezplačen internet. Torej gre za predlog, ki krepi javno šolstvo, ki krepi solidarnost in ki krepi pravico do izobrazbe, zato prosim, da ta predlog podpremo.
Hvala lepa. Kolega Željko Cigler ste želeli besedo? [[Ne.]] Kolega Jožef Horvat.
Najlepša hvala, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, drage kolegice in kolegi! Delim skrb s Socialnimi demokrati, ko gre za investicije v vrtčevsko in osnovnošolsko infrastrukturo. Ne bomo ponavljali, kar smo že velikokrat rekli. Kdaj je bil zadnji razpis? Dolga leta nazaj in hvala bogu imamo sedaj v naslednjih letih napovedanih v osnovnih šolah približno 14 tisoč 250 novih osnovnošolcev to je približno 700, 750 novih oddelkov in tako dalje. Na to temo smo kot opozicijska stranka imeli celo v preteklosti izjemno dobro razpravo na našo pobudo na pristojnem odboru, podpiral nas je takrat tudi takratni minister gospod Pikalo. Meni v zadovoljstvo je informacija, ker smo sami pisno zaprosili na Ministrstvo za šolstvo, kakšna bo vrednost naslednjega razpisa za sofinanciranje vrtčevske in osnovnošolske infrastrukture. Odgovor je na dlani. V letih 2021 in 2022 je rezerviranih dobrih 21 milijonov. Gospe in gospodje, zelo pomembna informacija, na sobotnem Odboru za finance pa je državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, mislim, da je dr. Gašparič, povedal, da je na razpolago in da bo naslednji razpis štiriletni in da bo v višini 40 milijonov. Zame osebno in za nas, za našo poslansko skupino je to odgovor, je to podatek, ki daje nek optimizem, da dejansko izboljšamo vrtčevsko in osnovnošolsko infrastrukturo. Vesel sem, da smo tukaj nekako na isti strani v skrbi za naše otroke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujemo razpravo. V razpravo dajem podprogram Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov ter amandma Poslanske skupine SAB in amandma poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Dejavnost višjega šolstva ter amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD. Ugotavljam, da ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Dejavnosti visokega šolstva ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem še podprogram Športna infrastruktura ter amandma Poslanske skupine SNS, amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB ter dva amandmaja Poslanske skupine SD. Kolega Predrag Baković imate besedo.
Hvala lepa. Veliko športne infrastrukture je v takem stanju, da je potrebno temeljite obnove, občine seveda same ne zmorejo velikokrat pokriti teh stroškov, zaradi tega je potrebno biti pozoren tudi na to. Če pogledamo zopet jugovzhodno regijo in ugotovimo, da od Ljubljane pa do Bele krajine ni enega športnega bazena, razen enega v Ribnici, ki pa je potreben temeljite obnove, kajti poseda se, je to nujno storiti. Zaradi tega je to nujno zaradi, bom rekel, plavalnega opismenjevanja in zato predlagam, da se v Podprogramu športna infrastruktura poveča znesek za 500 tisoč evrov. V drugem amandmaju, ki sem ga tudi predlagal pa pravzaprav predlagam tudi, da se pristopi k pomoči za izgradnjo športnega parka v Ribnici, ki bo obsegal tako zunanje športne površine, kar se je pokazalo za nujno potrebno, ker te športne površine bodo pomembne in namenjene tako šoloobveznim otrokom, bližnjim športnim klubom in vsem ostalim posameznikom, ki se bodo na nek način želeli rekreirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za kulturo ter na razpravo o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivske in knjižnična dejavnost ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in dva amandmaja Poslanske skupine SD. Mag. Dejan Židan.
Hvala. Razpravljal bom o prvem. Tisti, ki berete tudi časopis Večer, ste verjetno videli, pa tudi kje drugje, poziv mariborskega župana, da država ponovno pušča Maribor na cedilu. Ena osrednjih investicij, ki jih Maribor že nekaj let načrtuje, je obnova mestna knjižnica, sedaj se to imenuje Center Rotovž, ki bo postalo kulturno središče Maribora. Povsem nesprejemljivo je, da država tukaj ne gre drugemu največjemu slovenskemu mestu, univerzitetnemu mestu, mestu, ki ima klinični center, vsaj tukaj nasproti. Zato smo skupaj v opoziciji vložili ta amandma in vse pozivamo, da ga podprete. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Samo Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Socialni demokrati smo vložili amandma, in sicer za gradnjo sprejemno-informacijskega centra za Partizansko bolnico Franjo. Bi rad še nekaj povedal, da je pri tem amandmaju za leto 2021 prišlo do ene tiskarske napake tako, da je potrebno eno ničlo prečrtati. Vrednost tega amandmaja je v bistvu 40 tisoč evrov, medtem ko je vrednost amandmaja za proračun 2022 pa 400 tisoč evrov. Sedaj pa še kratka obrazložitev. Jeseni leta 2007 so Slovenijo prizadele katastrofalne poplave z veliko materialno škodo in žal tudi človeškimi življenji. Takrat je bila prizadeta in skoraj v celoti uničena tudi Partizanska bolnica Franja – govorim o letu 2007 –, takrat je bila vlada Janeza Janše in je zagotovila sredstva za začetek sanacije Partizanske bolnice Franja. To je bila ena najbolj širokopoteznih spomeniško varstvenih akcij v samostojni Sloveniji. Uspešno je bila zaključena leta 2010, kajti to sanacijo je nadaljevala potem tudi vlada Boruta Pahorja, in junija 2010 smo Partizansko bolnico Franjo ponovno odprli. Naj povem, da letos v času epidemije koronavirusa, ker je to spomenik na prostem, je bil v poletnih mesecih pa tudi v začetku jeseni izjemno dobro obiskan. Bistveno več obiskovalcev je bilo kot v prejšnjih letih. Že takrat ob tej veliki katastrofi se je nameravalo zgraditi sprejemno-informacijski center, vendar žal ni bilo dovolj sredstev v proračunu, da bi takrat ta projekt tudi dokončali. Zato je sanacija Partizanske bolnice Franje, ki ima znak evropske dediščine, ki je na poskusnem seznamu svetovne dediščine pri Unescu, ki je nenazadnje tudi spomenik državnega pomena, zato je bila takrat ta sanacija z moje strokovnega vidika bila nekako napol. Manjkal je ta ključni del, se pravi sprejemno-informacijski center. Zato Poslanska skupina Socialnih demokratov vlaga amandma v proračun 2021, da bi v prihodnjem letu zagotovili vso potrebno dokumentacijo za začetek gradnje tega informacijskega centra v letu 2022. Naj povem, da je letos občina Cerkno odkupila objekt, ki bi lahko služil temu namenu na samem vhodu v to sotesko, tako da je sedaj ta objekt v lasti Občine Cerkno, so pa že leta 2007 in 2008 naročili idejni načrt za ta objekt, zato se ne bi mogel strinjati z obrazložitvijo Vlade Republike Slovenije, zakaj temu amandmaju nasprotuje. In sicer tako pravi Vlada, »gradnjo sprejemno-informacijskega centra Partizanske bolnice Franja je potrebno finančno realno ovrednotiti, pri čemer poudarjamo, da morajo že k pripravi idejnega projekta predhodno dati smernice in pogoje pristojne spomeniškovarstvene in naravovarstvene službe ter pristojna muzejska služba«, in pravijo v nadaljevanju, » projekt v tem trenutku nima izdelane predvidene dokumentacije za zagon investicije. Iz tega razloga amandmaja ne moremo podpreti«. To seveda ne drži, kajti že takrat so bila podana izhodišča stroke, kako se lotiti tega problema oziroma te gradnje, in s tem amandmajem bi zagotovili sredstva za izdelavo vseh potrebnih projektov in pridobitev gradbenega dovoljenja in z gradnjo bi lahko začeli v letu 2022, za kar smo pa tudi predlagali amandma. Ker pa sem isti amandma vložil tudi za leto 2020 kot rebalans proračuna, ki pa je bil prav tako zavrnjen, je Vlada v obrazložitvi zapisala, da temu amandmaju nasprotujejo, kajti v okviru proračuna na Ministrstvu za kulturo je dovolj sredstev, da bi lahko ta projekt realizirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Predrag Baković.
Hvala lepa. Spoštovani! Verjamem, da v tem zboru ni nikogar, tudi ko je poln, ni nikogar, ki ne bi vedel, kaj je Šeškov dom, kje je in kaj se je v njem dogajalo. Najprej se je imenoval Sokolski dom, pa kljub temu bom ponovil, da je med 1. in 3. oktobrom leta 1943 tam potekalo zasedanje Zbora odposlancev slovenskega naroda, ki je bilo pravzaprav prvo neposredno izvoljeno predstavništvo okupiranega naroda v Evropi med 2. svetovno vojno. Dvorana je nekako izvirni prostor slovenskega parlamentarizma, poslopje samo pa, značilna funkcionalistična stavba. Je v izredno slabem stanju. Z odlokom, ki je bil objavljen v letu 2001, je bil Šeškov dom razglašen za spomenik državnega pomena in je zato pomemben spomenik slovenske državnosti in sodi v narodovo kulturno dediščino. Zato je prav, da se temu tudi država posveti, kajti do sedaj je večino vložka v ta objekt namenjala občina, zato je prav, da se podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost poveča za milijon, dober milijon evrov, kajti potreben je temeljite obnove, rekonstrukcije, adaptacije, če želite, tako dvorane, kurilnice in odrskega dela z vso potrebno scensko tehnologijo. Tako prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala. Oboje, kar sta govorila kolega pred mano, Šeškov dom je spomenik naše državnosti, ki ga je potrebno primerno urediti, bolnišnica Franja je pa tudi spomenik in boja in razvoja medicine in civilizacije navsezadnje. Malo bom zlorabil to. Ven sem stekel– pa Dejanu Židanu se zahvaljujem, ker je razlagal mariborski amandma –, ven sem stekel, ker mi je začel pregorevati mobi, ker me kličejo starši, da si je nekdo naumil, da bi moral otroci imeti po novem dve kameri, ko od doma pišejo pisne izdelke. Veste, če v tej vladi in koaliciji imate stranko, katere bivša ministrica je prepisala magisterij, če v tej vladi in koaliciji imate vodilno stranko, ki meni se zdi, da je gospod celo župan, ki je kolokvij namesto njega pisal nekdo drug, to ne pomeni, da so vsi naši otroci takšni. Ob tem se pa pozablja, da se številni otroci sramujejo imeti prižgano še tisto edino kamero zaradi tega, da se ne vidi, v kaki revščini živijo. S tem se bi moral ukvarjati, ne pa s takimi abotnostmi, ki jih očitno nekateri, ne morem drugega reči, kot kreteni, se spomnijo in težijo. Lahko mi date opomin, ampak moral sem to povedati. Hvala.
Ne, samo apeliram na vas, da se držimo teme. Smo pri proračunu, pri proračunskem uporabniku Ministrstva za kulturo, vloženi amandmaji, tako da, predlagam, da se držimo te teme. Kolega Bevk, ste še želel besedo? [[Ne.]] V razpravo dajem podprogram Umetnostni programi ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Kolega Samo Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gre za prerazporeditev sredstev znotraj Ministrstva za kulturo. Se pravi, da bodo nekateri programi Ministrstva za kulturo prikrajšani, in sicer za 3 milijone evrov, ki bi jih namenili za ustanovitev nove institucije, nove ustanove, to je Muzej slovenske osamosvojitve. Da me ne boste narobe razumeli, jaz nisem proti temu, da bi se ukvarjali s to tematiko, ali pa celo, da bi lahko Poslansko skupino Socialnih demokratov ali nas proglasili, da smo bili proti osamosvojitvi Slovenije. Konec koncev sem sam tudi veteran vojne za Slovenijo. Ima pa ta amandma neko veliko pomanjkljivost. Vlada se bori proti birokratizaciji, bori se za debirokratizacijo, mi pa zdaj ustanavljamo novo institucijo, nov muzej, ki bo moral imeti direktorja, tajnico, računovodkinjo, vse to, hišnika in tako dalje in tako dalje. Se pravi, novo institucijo. Mi pa imamo v Sloveniji več deset nacionalnih, pokrajinskih, občinskih, lokalnih in specializiranih muzejev. Če bi bilo mogoče, bi jaz ta amandma prekvalificiral. In sicer, namesto da bi se glasil Ustanovitev Muzeja slovenske osamosvojitve v višini 3 milijonov evrov, bi zapisal Postavitev razstave o slovenski osamosvojitvi, ne ustanovitev neke ustanove, nekega novega, 70., 80. muzeja v Sloveniji, pač pa nek širokopotezni razstavni projekt, ki bi pokazal vse razsežnosti slovenske osamosvojitve in nastanka slovenske države. Tukaj bi združil že obstoječe muzejske institucije, ki imajo izvrstne kadre, in sicer matični muzej za to področje, to je Muzej novejše zgodovine, Park vojaške zgodovine v Pivki in pa, česar mogoče sploh ne veste, Vojaški muzej Slovenske vojske, ki domuje v mariborski Kadetnici. To so tri institucije, ki so že postavljene, ki se ukvarjajo z novejšo slovensko zgodovino in bi lahko postavile širokopotezno monumentalno razstavo o slovenski osamosvojitvi, ne pa, da mi ustanavljamo neko novo institucijo, ki rabi čas, ki rabi denar, ki rabi kadre – vse to mi že imamo. Prekvalificirajmo to v postavitev razstave in ne nove birokratske institucije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček. Prosim, držite se teme.
Zelo na kratko. Se absolutno strinjam s tem, kar je kolega Bevk povedal, navsezadnje je med drugem tudi strokovnjak za to. Nek mlajši igralec je rekel, da se moramo mi tudi osamosvojiti od osamosvojiteljev, osamosvojitev prepustiti muzealcem. Če pa kdo si želi spomenik sam sebi postavljati, naj pa zbere denar in ustanovi privatni muzej. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunske [[…]] Kolega Rajh, ste še želeli? Prosim, da pravočasno dvignete roke.
Tudi jaz se navezujem na kolega Bevka in se z njim zelo strinjam. V Mariboru imamo namreč Kadetnico, veliko stavbo, ki bi verjetno bila tudi primerna za kakšno poglobljeno razstavo o področju slovenske osamosvojitve. Bi pa želel poudariti, da ko imamo v Mariboru realne probleme z mariborsko knjižnico, ne moremo namenjati, ne moremo in ne smemo namenjati sredstva za muzej, za katerega ne vemo, kje se nahaja, za katerega se ne ve, kakšne prostore ima, ki ima neznano gradivo na neznanem kraju, na neznanem času – če dovolite, da parafraziram. Gre za en politični projekt, ki tepta potrebe prebivalcev naše države.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic.
Hvala lepa. Jaz pa moram reči, da se mi zdi, da je amandma na mestu. Slovenija rabi muzej za osamosvojitev, ker dejansko tudi v knjigah imamo zelo malo učne snovi, v šolah je zelo malo o osamosvojitvi in se mi zdi, da je prav, da ko imajo kulturne dneve, ko šole s podeželja pridejo v Ljubljano, da si lahko tudi to v sklopu programa ogledajo še poleg Državnega zbora. Vesela sem, da je Državni zbor dal svoja vrata na razpolago, da si lahko učenci, otroci pridejo in ogledajo, in se mi zdi, da je prav, da bi tudi imeli Muzej slovenske osamosvojitve. To zelo podpiram. Glede na vse razprave, moram samo to reči. Mi imamo Varuha človekovih pravic. Imamo. In imamo tudi varuha za enake možnosti. Imamo. Se pravi, imamo več različnih institucij. Vsaka pokriva svoje in mislim, da so s tem namenom tudi zagotovljena sredstva za to, da vendarle priznamo in smo ponosni, da bi imeli tudi Muzej slovenske osamosvojitve. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Kolega Černigoj, imate besedo.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Z veseljem bom podprl ta amandma, ker mislim, da tako stvar po 30 letih v Sloveniji potrebujemo. Mladi rabijo vedeti, kaj se je zgodilo, in mislim, da v tridesetih letih, v letošnjem letu, ko bomo praznovali, da se moramo zavedati svoje zgodovine. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Marko Koprivc.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Predvsem mislim, da je skrajni čas, da se začne ta vlada ukvarjati z drugimi stvarmi, ne ves čas gledati trideset let nazaj, pa osamosvojitev gor, pa osamosvojitev dol. Kot je bilo že rečeno, pa mi muzej, ki se ukvarja s tem obdobjem oziroma hrani zadeve iz tega obdobja, že imamo. To je Muzej novejše zgodovine. Tako da je absolutno nepotrebno ustanavljati nove muzeje, nove javne zavode in tako naprej. Je pa res, da si vsaka avtokratska oblast želi postaviti svoj spomenik in očitno Janez Janša vidi v tem muzeju točno to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Slovenska akademija znanosti in umetnosti ter na razpravo o vloženem amandmaju pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Podporna dejavnost Slovenske akademije znanosti in umetnosti ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB. Vidim, da ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Glasovanje o amandmajih in posebnem delu predloga sprememb [[…]] Kolega Trček, zaključil sem razpravo. Sem gledal, nihče ni dvignil roke in prosim, da se ne zafrkavate. Sedaj vam bom zadnjič dal besedo in apeliram na vse, da ko pozovem za razpravo, da dvignete roke, ne, da jih dvignete potem, ko zaključim razpravo. Kolega Trček, imate besedo.
Hvala za besedo. Še zdaleč, da bi se človek zafrkaval iz SAZU. Mogoče bi rekel, glede na neko zadnje pismo iz te častitljive združbe slovenskega uma, bi verjetno ta postavka rezanja bila še višja in večja. Znotraj SAZU obstaja tudi Znanstvenoraziskovalni center s številnimi resnimi instituti. Neka Akademija znanosti in umetnosti, če hoče resno delovati, seveda tudi potrebuje peneze za neke podporne dejavnosti. To črtanje na proračunu 2021 kaže nekaj, kar gledamo že osem mesecev. Ta vlada in ta koalicija očitno ne prenese kritičnega mišljenja, očitno ji ni za razvoj znanosti in umetnosti in hoče na nek način kulpizirati tudi SAZU. Zaradi tega smo seveda v koaliciji KUL spisali ta amandma, ki ohranja sredstva za podporne dejavnosti Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Srčno upam, da nikoli več ne bom doživel ne vlade, ne koalicije, ne proračunov, ki bodo rezali in drezali v take zadeve, sočasno si pa postavljali neke muzejske spomenike in ne vem kaj še. Dajte tri milijone rajši v SAZU, pa naj oni kritično prevrednotijo, kam je zapeljala naša osamosvojitev v 30 letih. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. [[Ne.]] Glasovanje o amandmajih in o posebnem delu predloga sprememb proračuna bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v sredo, 18. 11. 2020, v okviru glasovanj. Prehajamo na obravnavo Načrta razvojnih programov. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Glasovanje o Načrtu razvojnih programov bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanje, torej danes. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Prehajamo na razpravo o Dopolnjenem predlogu proračuna. Razpravljali bomo o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna in vloženih amandmajih. Kot posamezni del se šteje Splošni del, Posebni del in Načrt razvojnih programov. Prehajamo na obravnavo splošnega dela Dopolnjenega predloga proračuna. Želi kdo razpravljati? Kolega Siter.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! V tem uvodnem delu bi predal nekaj splošnih stališč Poslanske skupine Levica in se potem dotaknil tudi nekaterih amandmajev, ki smo jih kot popravek tistih najbolj perečih točkah tega proračuna tudi pripravili. Tudi že včeraj tekom splošne razprave o proračunu za leto 2021 smo bili priča ali pa smo slišali velikokrat, v glavnem s strani Vlade in s strani poslancev koalicije, da govorimo o najboljšem proračunu, da govorimo o proračunu, ki ima najboljša izhodišča, ki je najbolj socialno, najbolj razvojno, najbolj pravično naravnan in nekaj resnice bi lahko iz tukaj potegnili. Dejstvo je, da jeto največji proračun, da je rekorden proračun. Težko potrdim trditev, da je najboljši, je pa zagotovo v absolutnih številkah največji in na nekaterih postavkah se tudi – torej v absolutnih številkah – sredstva za določene resorje za določene programe resnično večajo. Ampak, prva stvar, na katero moram opozoriti, je naslednje. To, da je ta proračun tako za 2021 kot za 2022 večji v absolutnih številkah, ni zasluga trenutne vlade, ampak je to posledica števila nekih drugih faktorjev od delovanja prejšnjih vlad pa do BDP, siceršnjih politik in tako naprej. To izhodišče, da si vlada pripisuje zasluge za ustvarjanje največjega proračuna, je za lase privlečeno. Je pa največji proračun, najdebelejši, najširši proračun, predvsem tudi največja odgovornost za to, da se ta sredstva odgovorno razdeli in da da se rekordni proračun prevede v rekordno dobrobit za prebivalke in prebivalce Republike Slovenije – izpit na katerem je, pa rok na srce – to je lahka naloga za nas, kritike proračuna ugotoviti –, vlada pogrnila na celi črti. O tem priča predvsem vsebinska razdelitev teh sredstev in način, ne samo procentualno ali pa v številkah, kako se sredstva v proračunskih dokumentih razdeljujejo, ampak način, na katerega se sredstva razdeljujejo, in pozornost, ki jo Vlada v proračunskih dokumentih posveča določenih področjem. Recimo, vlada Janeza Janše načrtuje ogromno povečanje sredstev za vojsko za oboroževanje. Letos bo, torej še za leto 2020, za oboroževanje porabila 516 milijonov evrov. V letu 2021 636 milijonov. Torej 120 milijonov več kot v letošnjem letu. Potem pa naslednje leto oziroma leto 2022 pa se bo proračun za oboroževanje dodatno povečal na 688 milijonov evrov. Torej, še dodatnih 52. V dveh letih se bo od tega do leta 2022 tako proračun za vojsko povečal za eno celo tretjino. Te iste statistike niso deležna ključna socialna, zdravstvena in izobraževalna področja. In kar je najbolj boleče, sedaj se vračam na svoje izhodišča o načinu določanja, kako se bodo sredstva razdelila, je tole. Na eni strani ima Ministrstvo za obrambo točno in zelo detajlno izdelano strategijo, kaj se bo porabilo, koliko se bo porabilo za točno kaj. Če malce parafraziram, vejo z vsako kroglo, za vsak devetmilimetrski metek, ki ga bodo kupili, točno, kdaj ga bodo kupili, kje ga bodo kupili in koliko bo stal. Za naslednjih šest let natančno vedo, katere oklepnike, katero orožje bodo kupili in za to porabili, ne pretiravam, stotine milijonov našega denarja. Recimo, v proračunu je samo za naslednjih pet let zagotovljenih 54 milijonov evrov samo za strelivo. Tukaj govorim o devetmililimeterskih metkih, pa še o marsičem drugem. In 220 milijonov evrov za oklepnike 8x8. Ampak na drugi strani pa poglejmo, kako vlada Janeza Janše funkcionira, ko je treba opredeliti strategijo porabe javnih sredstev za, recimo, na Ministrstvu za zdravje ali pa na Ministrstvu za delo. Na teh dveh naslovih pa Vlada niti ne ve, prvič, koliko bi bilo nujno treba porabiti, kaj šele kako, na kakšen način ali pa v skladu z neko točno in jasno razdelano strategijo. Ne vedo, recimo, na Ministrstvu za zdravstvo, koliko denarja bo v tem obdobju na voljo za investicije v zdravstveno infrastrukturo, koliko za gradnjo domov starejših in tako naprej. V Poslanski skupini Levica smo pred časom vložili eno poslansko vprašanje, kjer smo Vlado spraševali, koliko sredstev bo v obdobju od 2021 do 2026, torej v tem obdobju, ko ima Vlada jasno razdelano strategijo porabe tistih 780 milijonov za oboroževanje, koliko bo v tem času Vlada namenila za domove za starejše, koliko kadra bo tam potrebnega. Na Ministrstvu za delo so nam odgovorili, da v bistvu ne vedo. Na eni strani vedo za vsak metek, koliko bo stale, kje ga bodo kupili, vedo za vsak oklepnik, za vse jasno izdelane strategije, za domove za starejše pa niti ne vedo, kako bi k tej stvari pristopili. Edini ukrep, na katerega se, po domače rečeno, šlepajo, je pa ta, da bodo pač to strategijo prepustili trgu, podeljevanju koncesij in tako naprej. Skratka, zopet se je odkrižalo odgovornosti, da rešijo krizo tam, kjer je najbolj žareča, pri najbolj ranljivih, ki so v tem primeru v domovih za starejše. Vlada, recimo, na proračunski postavki Ministrstva za delo za dolgotrajno oskrbo, sedaj se bom nanašal na enega od naših amandmajev, ki odgovori ali pa vsaj malce ublaži to krizo manka pozornosti in sredstev iz naslova Vlade. Vlada je na proračunski postavki Ministrstva za delo za dolgotrajno oskrbo, za katero po oceni, mimogrede, ravno te vlade potrebujemo na letni ravni 300 milijonov, za leto 2021 namenila 23 milijonov. Torej, vlada sama pravi, da za dolgotrajno oskrbo potrebujemo 300 milijonov, ampak dobi pa 23. V istem letu, se pravi v letu 2021, ko za oklepnike oziroma za oboroževanje vojski podari 636 milijonov. Se pravi, 636 milijonov za oboroževanje in 23 milijonov za dolgotrajno oskrbo. Prioritete! Potem za leto 2022, pobrskam, torej za oboroževanje 688, torej še več kot v letu 2021, za dolgotrajno oskrbo pa še manj kot v letu 2021. Se pravi, ta vaga zopet v napačno smer – 22 milijonov. Zato z enim skromnim amandmajem, recimo, v Levici poskušamo to neravnovesje popraviti in z naslova oboroževanja prenesti v naslov dolgotrajne oskrbe, vsaj 50 milijonov evrov. 50 milijonov evrov, ki – roko na srce – ne bo popravilo celotnega problema dolgotrajne oskrbe, ne bo zgradilo vseh potrebnih domov za starejše, ne bo zaposlilo vsega potrebnega kadra v domovih za starejše, bo pa morebiti ona prva, tista prva brzina, v katero je treba stopiti, da se problem dolgotrajne oskrbe, problem kadrovskega manka, infrastrukturnega manka na področju domov za starejše, pa le odpravi. Nujno je treba povedati, da domovi za starejše v Sloveniji, o njih na dolgo in široko govorimo že zelo dolgo v Državnem zboru, vsaj v tem mandatu. Situacija tam se ne izboljšuje. Zdaj smo res v kriznih časih in se problem vidi najbolj pereče, ampak že v normalnih pogojih bi mi potrebovali nekih 60 novih domov za starejše, da bi v njih nastanil vseh 12 tisoč ljudi, ki na mestu tam čaka, plus, po podatku Skupnosti socialnih zavodov, bi v domovih za starejše rabili zaposliti še enkrat toliko ljudi, kolikor jih je tam že zdaj, tudi do 50-odstotni manko je v strokovnem kadru, kadru med negovalci in medicinskim osebjem v domovih za starejše – tam manjka. To je ena, po mojem osebnem mnenju, najbolj pereča stvar, najbolj pereč problem, ki ga Vlada vztrajno ignorira v času, ko bi morali največ pozornosti nameniti ravno ranljivejšim skupinam, Vlada gleda stran in flirta z orožarskimi proizvajalci orožja, bog ve kje – slišimo nekaj na Madžarskem, pa nekaj v Ameriki in tako naprej. V času, ko bi morali vse resurse, politične, kadrovske in finančne, usmeriti v zaščito najranljivejših, pa imamo še vedno 40 tisoč otrok, ki živijo pod pragom revščine, ki ne vejo, kako se zgristi skozi to šolanje na domu, ker nimajo svojih računalnikov pa kamer in jih mečemo v neko situacijo, ki je ne zmorejo. Imamo domove za starejše, tam sta dve skupini ljudi, ki ne vedo, kako bodo sploh preživel to krizo; eno so starostniki, drugo so zaposleni. Imamo danes oziroma v zadnjih 24 urah rekordno število okuženih, 30 odstotkov vseh testiranih, imamo rekordno število smrtnih žrtev s covid-19 – 45 ljudi, medtem pa v Kabinetu predsednika Vlade, sekretar tarna o nekih povojnih pobojih, Žan Mahnič se ukvarja s svojimi rasističnimi tviti, Janez Janša tarna Evropski uniji o globoki državi, proračun pa daje jackpot dobitek oboroževanju. Toliko o prioritetah te vlade. V Poslanski skupini Levica z našimi amandmaji, kot rečeno, popravljamo tiste najbolj pereče probleme oziroma naslavljamo najbolj odprte rane in upamo in računamo, da bo vsaj tokrat toliko modrosti na strani večine poslancev, da jih podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Pa se bom kar navezal na svojega tovariša Primoža. Vem, da na drugi strani dostikrat uporabljate zadnje čase ta ZKP, se pravi zdravo kmečko pamet. Tu je en veliki problem, ker vem, da gospod Janez Janša je po duši obramboslovec in tudi po stroki, in vem, da ga zanimajo precej te vojaške strategije. Glede na to, kaj se nam dogaja trenutno v državi, moram priznati, da je njegova strategija ne samo napačna, ampak škodljiva. Bom dal tak vojaški primer. Primer je, recimo, da imam napad z letali, potem se ne bom branili z neko pehoto, ampak se bomo branili z nekimi raketnimi sistemi, protiletalskimi sistemi in tukaj je ravno dejansko problem. Srčika vseh težav, ki jih doživljamo – ja, tako ja. Enostavno ljudje, žal, in sem že prejšnjič povedal, da upam, da bo tega koronavirusa čim prej konec, da se rešimo te tegobe 2020. Ljudje žal umirajo v bolnišnicah, v DSO in sedaj kupovati orožje za 780 milijonov enostavno, ne samo da je zgrešeno v tem primeru. To tudi vzamejo, kot da ni po zdravi kmečki pameti, ker zdrava kmečka pamet pomeni sledeče: kmet gre na polje in ugotovi, da mu nekaj ne raste, neko zadevo pognoji, ali jo okoplje, ali kakorkoli, ne pa, da pripelje havbico ali neke raketne enote ali pa kalašnikovke, da bo, ne vem, jabolka boljše obrodila. Zelo karikirano, ampak zelo plastično povedano. V tem primeru, ko rešujemo to najbolj grozno koronakrizo oziroma tudi največjo krizo v resnici po 2. svetovni vojni, enostavno ni čas za orožje, za nakup orožja, ampak je čas, kot je že tudi prej tovariš Primož razložil, da se vloži več v zdravstvo, da se vloži več v DSO, da se vloži več v socialne transferje in te stvari. Čaka nas največja gospodarska, ekonomska in socialna kriza, ki jo bomo doživeli. To, kar tudi rad oziroma moram ponavljati, pa ne bi hotel, največji poraženci oziroma bom rekel največ škode bodo doživeli mladi – otroci, mladostniki – in najstarejši oziroma ostareli. Tudi sem rekel, da se naša srednja generacija mora marsičemu odpovedati v tem primeru in se bomo odpovedali samo za dobro otrok, mladostnikov in za dobro teh ostarelih oziroma starejših oseb. Ampak, ko pa gledajo potem tudi ljudje in ko gledamo tudi mi, poslanci, da se vlaga napačno oziroma da se tudi napačno usmerja po raznoraznih postavkah, potem ne moremo in ne smemo biti tiho, saj smo mi tukaj predstavniki ljudstva. Tisti, ki imajo redne in resne kontakte z ljudstvom tudi dobro in pozorno poslušamo, kaj nam pravijo oziroma kaj tudi od nas zahtevajo. Od nas trenutno ne zahtevajo, da kupimo orožje za 780 milijonov, ampak zahtevajo, da rešujemo življenja takoj sedaj, da rešujemo gospodarstvo, da rešujemo socialo, da rešujemo zdravstvo. Orožje trenutno, vam povem – prihajam iz konca, ko bo sigurno nekdo rekel z desne strani, da so tam sigurno bolj za orožje – ne niso! V vzhodni Sloveniji so ljudje zelo obupani, ker se res dela socialna bomba. Enostavno so zgroženi, da se v tem času za takšne, bom rekel, dobesedno nepotrebne zadeve zapravlja denar, namesto da bi se vlagalo, kot že rečeno, v zdravstvo in DSO ter ostale zadeve. Kar se tiče proračuna. Sedaj, ko vzamem tudi proračun, vedno se govori, da je razvojen, da je najbolj socialen, da se največ da. Ja, mogoče sedaj izgleda, kot da se da v tem primeru za 2022, ampak potem bo pa zmeraj manj oziroma se zadeve odtegujejo od znanosti, od zdravstva, vsepovsod se potem zmanjšujejo te postavke. Bom rekel dober slepilni manevra zaenkrat, ampak za v bodoče oziroma za prihodnost pa zelo slabo kaže. Žal se spet moramo vsi obrniti na gospoda predsednika Vlade, gospoda Janeza Janšo, ki s temi – pa pustimo njegove tvite –, ampak tudi pisma, ki že odhajajo v Evropo. Na tak način si mi v bistvu zapiramo vrata za vrati. Ne vem, kdo nam jih bo potem odprl oziroma kako jih bomo sploh uspeli odpreti. Ali si vi sploh predstavljate, kaj se nam lahko zgodi? Da res Evropa konkretno udari po mizi – in mislim, da v tem primeru bo – in da ne bomo mogli koristiti tistega denarja, za katerega se je že govorilo, da ga imamo oziroma da ga bomo lahko koristili. Kaj bo takrat Vlada naredila, bi ta odgovor želel. Kaj boste takrat naredili oziroma vladna koalicija? Ljudje bodo ostali ne samo brez služb, brez osnovnih prihodkov, brez pokojnin, brez socialnega varstva, brez zdravstvenega varstva. Pa to bo kaos! Že zdaj je kaos, ampak potem bo pa to res, ne vem, kako bi temu dejal – apokalipsa. Apokalipsa nova. Ne vem, zakaj enostavno, ko se pogovarjamo o tej vladni koaliciji, pa vem; poglejte, čas je res takšen, kot je, nepredvidljiv, težko je, vsi razumemo, da je težko, ampak najbolj težko je [[…]] Recimo, ukvarjamo se s stvarmi, ki sploh ne spadajo v te rešitve oziroma reševanje teh problemov, ki jih doživljamo. Enostavno proračun ni v redu. Proračun za 2022, pa tudi za 2021, v resnici je proti ljudem in ni za ljudi. Kakorkoli nam boste zdaj spet začeli prepričevati pa razlagati sem pa tja, bom rekel, vrag je v majhnih podrobnostih in tukaj je tudi isto pri teh dveh proračunih. Ko človek malo bolj temeljito analizira, ugotovi, da se bo nekje jemalo pa nekaj premeščalo in na koncu bo v resnici 2022 dosti manj na določenih postavkah, kjer bi moralo biti več oziroma bi že zdaj moralo biti več. Ko gre za tistega skrbnika proračuna oziroma tudi v tem primeru Vlade oziroma ministra za finance, poglejte, ko ljudje opazujejo vas, recimo, v kaj zdaj vse se vlaga, pa tudi ko opazujejo te protikoronske pakete, ki se sprejemajo, kaj vse se da med te protikoronske ukrepe. Ko opazujejo represijo, ki se dogajajo na ulicah, ko opazujejo primer – imam zdaj tak zelo idealen primer oziroma zelo direkten primer javnega prometa. Zdaj, ko ki bi javni promet moral biti odprt oziroma te linije odprte, da lahko zdravstveni delavci, da lahko socialni delavci, da lahko delavka v tovarnah, delavke po trgovinah pridejo čim prej na delovno mesto od točke A do točke B – kaj vi naredite? Zaprete javni promet, česar ni nikjer trenutno v Evropi. Celo na Češkem, pazite, na Češkem, s katero se lahko v nekih številkah žal primerjamo, javni promet funkcionira. Pa ne zahtevam, da javni promet funkcionira v celoti, ampak da imajo vseeno možnost, da pridejo od točke A do točke B na zaposlitev in da se lahko potem odpeljejo nazaj domov. To je bistvo tistega, kar je najbolj pomembno. Da se pa delavke v bolnišnicah ali pa v zdravstvenih domovih morajo drenjati v avtu skupaj pa v nekih kombijih, pa še bolj ogrožajo same sebe, sodelavke, sodelavce, pa tudi svoje družine. En primer. Zadeva tudi, kar se tiče DSO-jev oziroma tudi oskrbe ostarelih oziroma starejših oseb. En del DSO-jev, ki so res žal fokus in žariščna točka problema, dejansko ni pravih rešitev. Prej je tudi že Primož razlagal, spet se nam povečujejo procenti obolelih, žal umrlih. Za temi številkami so grozne strašne usode družin, dedkov, babic, bratov, sester, kakorkoli. Mislim, da se bo ta vlada morala tudi malo samoreflektirati v tej situaciji. Ni problem, če človek sprejme nek ukaz, ali predlog, ali pravilnik, ali zakon, pa se ugotovi, da ne deluje oziroma da ne deluje v pravi smeri. Mislim, da pokaže nekdo potem veličino, da prizna, da je neka stvar zašla narobe, ampak v vašem primeru, žal vladna koalicija, enostavno, za dosti stvari sploh niste nič naredili oziroma niste nič sprejeli, zato se nam je pa zgodil ta drugi val in se nam dogaja na tak način, kot se nam dogaja. Pa nočem zdaj biti pameten pa metati kamenja po drugih, ker nimam pravice. Imam pa pravico in tudi dolžnost, da v imenu ljudi, ki jih predstavljam, povem, kaj si mislijo. Imam pravico! Zato se tudi tukaj, to zahtevo, da vam povem. Jaz nikoli nisem tak tip človeka, da vam bi razlagal samo jaz, jaz, jaz. Jaz vam povem, kaj ljudje govorijo, ker tudi jaz njih predstavljam in me tudi pocukajo za rokav pa tudi mene okarajo konkretno na terenu in sem tudi zadovoljen, da me. Ker tudi vsega ne more imeti človek prav in to je prav srčika problema te vladne koalicije. Navzven delujete, kot da imate vse prav pa vse pod kontrolo, v resnici je pa en velik kaos. To gre potem samo naprej, samo širi se, kot nek cunami potuje in se potem ti valovi naredijo, kot se naredijo. Kar se tiče šolanja na daljavo, rekel bi kar konferenčnega šolanja, ker to ni šola na daljavo, to je konferenčno oglašanje in te stvari. Dejstvo je, da če hočemo imeti konkretno tudi mi boljšo prihodnost, moramo sedaj, ta trenutek poskrbeti pa pogledati za boljšo in lepšo prihodnost naših otrok. Ne vem, koliko ste seznanjeni z zadevami, ki vam jih povedo oziroma ki vam jih tudi napišejo, pošljejo, kakorkoli, ne vem. Dejansko otroci so prestrašeni v večini. Pa mislim, da ni problem samo v tem, da so prestrašeni, ampak tudi ne vidijo pravega [[…]]Kako bi se temu reklo – luči na koncu tunela. Ker dejansko vseeno, otroci morajo iti v šolo, morajo se družiti, kakorkoli. Z vsemi ukrepi, razumljivo. Se pravi, morajo nositi maske, morajo si razkuževati roke – jasno, logično! Ampak ta šola na daljavo je najbolj zgrešena stvar, ki se je lahko zgodila, po mojem, v tem primeru. Pač, glede sprejetja ukrepov. Ne vem, nimam svojih otrok, da ne bo kdo kaj mislil, da spet govorim nekaj na pamet. Ja, vem, da jih imate. Upam, da so zdravi in da so super, pa želim, da ste vsi zdravi. Ampak vseeno mi pa ljudje povedo iz prve roke [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Bom počasi zaključil glede teh naših amandmajev [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Spoštujem, ker vem, biti starš je po mojem najbolj pomembno in najbolj odgovorno delo, ki ga ima človek v življenju, in moram priznati, da si tudi jaz želim, da bi bil starš, sicer ne kaže trenutno, da bi lahko bil, ampak upam, da mogoče pa kdaj. Ampak, kot že rečeno, več bi bilo treba pogledati na naše otroke, na našo prihodnost, ker dejansko ti otroci bodo v bistvu enkrat skrbeli za nas, sedaj pa smo mi odgovorni, da mi poskrbimo za njih. Tako pač deluje ta medgeneracijski dialog oziroma tudi sodelovanje. S tem je generacija za nazaj ali za naprej odgovorna za naslednjo generacijo. In kar je zanimivo in moram priznati tudi, glede na to, kakšne pogovore sem imel, res neverjetno, otroci zelo odraslo razmišljajo, včasih celo bolj odraslo kot mi. Dejansko se človek zamisli in se vpraša, uf, kje smo ga pa kiksnili in to konkretno. Otroci se zelo dobro zavedajo vseh teh težav, ki se dogajajo okoli njih, ker dejansko tudi otroci, kolikor vem pa koliko poznam stvari, zelo dobro tudi zaznajo trenutek časa oziroma imajo čustveno inteligenco dostikrat dosti bolje razvito kot mi odrasli in nas dostikrat ravno opozorijo na to, da smo mi tisti srčika problema oziroma da se moramo mi zamisliti, samoreflektirati, se pogovoriti in jih tudi več poslušati. In otroci si želijo iti nazaj v šolo. Res si želijo. Razumljivo. Kot rečeno, tudi glede oskrbe. Poznam ogromno gospe, ki so starejše, pa niso v DSO. V bistvu so to gospe, ki živijo same v stanovanjih, pa se jim pač pomaga po najboljših močeh, seveda pa tudi po najboljših, ne samo po najboljših močeh, ampak tudi po ukrepih, ki so predpisani. Se pravi, stroga fizična razdalja, da zadeve tečejo tako, kot morajo teči glede zdravstvenih predpisov. Bom kar sedaj lepo pozdravil Julčko, pa Reziko, naj bosta fino. In tudi ti ljudje dejansko se počutijo izgubljene. Ja, tako pač je. Tudi so mi povedale marsikaj. Dejansko si želijo dostikrat, da se samo nekdo pogovori z njimi, ker so tudi utrujeni od vsega tega, prestrašeni. Želijo si iti v trgovino, mi jim pomagamo, kolikor jim lahko, gremo za njih v trgovino, če se le da. Ampak tudi glede na to, da so to samostojne gospe starejše, si tudi želijo iti same v take stvari. Ampak ko smo že spet pri javnem prometu, saj dejansko ne morejo iti. Če nimajo trgovine blizu, dejansko jim ostane samo opcija – in to je sreča, to pač je naša sreča, slovenska sreča, da smo zelo solidaren narod in znamo in tudi pogledamo stalno na sosede, na bližnje. To pa kapo dol, to pa mislim, da smo Slovenci, bi si upal trditi, med prvimi tremi na svetu, ker sem že marsikaj sveta videl, in Slovenci smo solidaren narod. V bistvu ravno ta solidarnost v resnici rešuje to vladno koalicijo – če razumete? Ne rešuje vladna koalicija tega državljank in državljanov trenutno. Če ne bi bilo te solidarnosti, ojoj, kaj bi bilo? Ojoj, samo lahko rečem. Kot že rečeno, ne bom vam govoril stvari na pamet, govorim vam direktno z ulice, z vasi, iz hiše, iz bloka, kjerkoli pač, iz trgovine, saj ni pomembno, ker nisem tak tip človeka, da bi nekaj na pamet govoril, ker tudi ne želim na pamet govoriti. Ker če stvari dobro ne poznam, se pustim posvetovati, pustim tudi, da mi ljudje svetujejo, me tudi okarajo in me opozorijo, da nekaj nimam prav. Da ne boste mislili, tudi velikokrat v življenju sem že priznal svoje napake in zato tudi nosim odgovornost. In da se tudi morate vi zavedati, da ni problem v napakah, problem je, če se stvari sploh ne naredijo oziroma popravijo. Ampak je tudi veličina človeka, da stopi pred kamere ali pred ljudi, saj ni pomembno, in se opravičili, glejte, zadeva je taka, pač smo zavozili, ni bilo prav, probali bomo boljše. To bi ljudje radi slišali, ne pa, da samo, »danes je to [[…]]« – številke so res grozne in moram priznati, da vsako jutro se vsi bojimo pogledati na telefon, kakšne številke bodo, resno, panično. Želimo si, da bi bile čim prej manjše, da bi bilo čim prej tega konec, da bi ti ukrepi čim bolj hitro prejeli. Ampak očitno ukrepi tudi niso v redu, zato pa so potem takšne številke. To se potem vse navezuje na proračun, tudi za 2022, pa tudi za 2021 je to vse posledično. Žal fokus proračuna 2021, 2022 je pač koronakriza pač covid-19. S tem se bo treba sprijazniti, s tem se bomo še ubadati kar nekaj let za tem. In upam, bom čisto iskreno povedal, upamo, da se boste tudi ustavili, ker se mi zdi, da včasih imam občutek, kot da ste brzi vlak in da drvite z neko nadzvočno hitrostjo v narobe smer. Bom rekel, zdaj je zadnji trenutek, da se stvari obrnejo, da se tudi zadeve, bom rekel kar po domače, zabremzajo, se zadeva spet na novo razmisli, se naredi res pametne strategije, ki bodo imele res pozitivno posledico za vse: za zdravstvo, za gospodarstvo, za socialo. In to je to. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic.
Hvala lepa. Spoštovani! Lahko rečem, da tako proračun za leto 2021 kot proračun za leto 2022, katerega imamo sedaj v obravnavi, je pripravljen v smer načrtovanja porabe sredstev tudi iz programa REACT-EU. To so sredstva, ki so namenjena za krepitev odpornosti zdravstvenih sistemov, ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade, podporo najrevnejšim v družbi, podporo malim, srednjim in velikim podjetjem, postavitev temeljev za prihodnje digitalne in zelene [[…]]ter trajnostni socialno-ekonomski razvoj. Se pravi, program sledi in proračun sledi temu programu. Lahko govorimo, kako se mogoče na posameznih postavkah znižuje, pa vendarle jaz imam pregled realizacije, tako kot verjetno vsi vi, v letu 2020 in proračun 2021 in proračun za leto 2022. Nisem zasledila, da bi se sredstva zniževala, ampak se mi zdi, da po posamezni postavki zelo odgovorno in zelo smotrno se sredstva dvigujejo. Seveda je vedno več vprašanj, kako bomo peljali politiko zdravstva, politiko mladih, politiko starejših, politiko upokojencev naprej tudi v letu 2022, ampak glede na številke in glede na proračuna lahko rečem, da je proračun zastavljen tako, da se te politike v največji meri bodo krepile. Če samo pogledam Ministrstvo za zdravje, največji delež sredstev se bo namenil za zdravstveno varstvo, in sicer 217 milijonov evrov, kar je 29 milijonov več od ocenjene realizacije v letu 2020. Za sekundarno in terciarno zdravstveno varstvo bo namenjenih 60 milijonov evrov, pri čemer bo celoten znesek namenjen tudi investicijam in vlaganjem na sekundarni in terciarni ravni. To bo za 31 milijonov več od realizacije v 2020. Tudi za financiranje epidemije covid se v letu 2022 namenja 69 milijonov evrov. Seveda lahko govorimo, kaj je vse narobe, ampak verjamem in tudi za tem stojim, da se bodo zadeve v Sloveniji začele tudi na tem področju umirjati. Pomembno pa je omeniti, da se bo za starejše zgradilo 5 novih domov; da se je že v preteklosti namenilo 35 milijonov za DSO, se pravi za domove za starejše občane, da lahko s tem nagrajujejo svoje zaposlene, ki v današnjem času izgorevajo, in na tem mestu se zahvaljujem vsem zaposlenim v domovih za starejše občane, ki so odgovorni in skrbijo za svoje stanovalce. Mogoče, verjamem, v marsikaterem primeru zelo težko, ampak zadeve rešujejo in so na voljo tem ljudem, da pomagajo. Mladi. Tudi za mlade, tudi za izobraževanje, so predvidena sredstva. Tudi za razvoj in tehnologijo več sredstev v vsakem letu, kar se mi zdi, da je to zelo pomembno tudi z vidika, če pomislimo na pretekle dni, ko smo imeli na Odboru za izobraževanje naše slovenske znanstvenike, ki sodelujejo v programu Sledilnik. Lahko rečem, da se obeta proračun tudi na področju ekologije, kar tudi vse nas zanima. Tudi okolje je ena izmed prioritet – zdravo, čisto okolje. Tudi na tem področju, lahko rečem, za svoje področje, ki ga sama pokrivam, to je področje kmetijstva, se namenjajo višja sredstva. Namenjenega je 45,8 milijonov za gozdarstvo, kar je 1,5 milijona več, kot v predlogu proračuna za 2021. Se pravi, tudi za okolje, za našo zeleno, čisto naravo se tudi povišujejo sredstva. Lahko bi naštevala tudi jaz, moji kolegi, kaj vse se da, pa kaj vse bi lahko še naredili, pa tudi, kako se sredstva prerazporejajo, ampak to so vedno ene in iste razprave ob proračunu. Pa vendarle, še enkrat poudarjam, ta proračun je naravnan, da bo pomagal krepiti odpornost zdravstvenih sistemov, da bo ustvarjal nova delovna mesta, zlasti za mlade, in seveda tudi podporo najrevnejšim v naši družbi, malim, srednjim podjetjem in še enkrat poudarjam, tudi za zeleno komponento in za našo naravo. Sama bom podprla proračun. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o Splošnem delu Dopolnjenega predloga proračuna bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj. Prehajamo na obravnavo posebnega dela Dopolnjenega predloga proračuna. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. novembra 2020. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo ter razpravo o vloženih amandmajih, k trem podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. [[oglašanje iz dvorane]] Postopkovno, kolega Möderndorfer.
Predsednik, razložite mi eno stvar. Mi smo še vsi pripravljeni na razpravo, vi ste pa prešli kar na razpravo o amandmajih. To zdajle je bilo pa ekspresno in čudovito izpeljano, razen če smo mi kaj spregledal v poslovniku ali pa v parlamentarni praksi? Kaj se to dogaja, nam boste razložil z vidika procesa? [[oglašanje iz dvorane]] Ne, sploh se ne ukvarjam z vsebino, Marko, odnehaj, ker nima to nobene veze [[…]]
O katerem delu govorite, kolega? [[…]]
O splošnem delu govorim.
O splošnem delu, sem zaključil razpravo, ker se ni nihče prijavil k razpravi [[…]]
Ne, seveda da ne, mi smo se še vsi javljal, lepo vas prosim [[nerazumljivo]]
Nihče se ni, nihče se ni [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Oprostite, pogledal sem, nihče se ni in prosim vas [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne zavajajte [[…]]Nihče se ni prijavil. Vsak je imel možnost dvignit roke [[…]]
Daj no, saj [[…]]Predsednik, vidim, da vam ratuje. Uspešno! No, krasno, fino! Si bomo zapomnili, to je zdaj spet en svojevrsten unikum. Lepo vas prosim, enkrat v letu oziroma na štiri leta, pardon, na dve leti, imamo dvoletni proračun in na tej točki vi enostavno takole hočete zaključiti razpravo!
Ne, kolega Möderndorfer, ste skrajno nekorektni, tam ste se pogovarjali z [[…]] [[govorita oba hkrati]] pogovarjala, ste morda zamudili del seje, ampak če bi poslušali, lahko boste pogledali posnetek, sem vprašal, če želi kdo razpravljati in nihče se ni javil. Nihče. In to pritrjujejo kolegi iz opoziciji in koalicije. Kolega Jani Prednik.
Predsednik, hvala za besedo. Kolega Jani, tukaj pa moram vzeti v bran predsednika Državnega zbora. Korektno je vprašal, če želi kdo razpravljati, pa smo bili vsi tiho. Tako da, to ima predsednik Državnega zbora prav.
Hvala lepa. Predlagam, da gremo naprej. V razpravo dajem podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom ter amandma poslanske skupine SD in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Kreiranje delovnih mest ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Učinkovito trženje in promocija Slovenije ter amandma poslanskih skupin LMŠ in SAB. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za infrastrukturo ter razpravo o vloženih amandmajih pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja ter tri amandmaje Poslanske skupine SD. Kolega Predrag Bakovič, imate besedo.
Hvala lepa, Spoštovani! Cestne povezave v nekaterih občinah so v zelo slabem stanju. Moram reči, da tudi v naši občini Kočevje so nujno potrebna nova vlaganja, ki bodo namenjena izgradnji novih cest in posodobitvi tudi starih. Imamo en primer, kjer je cesta, ki je drugega reda, državna cesta, kjer je potekal vod vodovoda in, moram reči, prav smešno je bilo, da se je potem preplastila samo ena polovica ceste. Zato sem predlagal tukaj amandma, da se nekako preplasti še druga polovica, in sicer na odseku Štalcerji–Kočevska Reka in predlagam, da se poveča podprogram za 250 tisoč evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razpravljati je želel še gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Poslanska skupina SD je na moj predlog vložila amandma, kjer se povečujejo sredstva za nove investicije oziroma modernizacijo državne cestne infrastrukture, in sicer na območju četrte razvojne osi na relaciji Želin–Spodnja Idrija. Na območju četrte razvojne osi se je izvajalo kar nekaj projektov v zadnjih letih, največ na relaciji Želin–Most na Soči, in to predvsem v preteklih letih z evropskimi sredstvi, kajti državni proračun je bil v zadnjem desetletju kar prikrajšan za investicije na območju državne cesten infrastrukture. Se pravi, tukaj se je gradilo predvsem po zaslugi evropskih sredstev. Potem smo zadovoljni, da se je končala gradnja galerije v soteski Zale med Idrijo in Godovičem, čeprav so sprva na Direkciji za infrastrukturo hoteli enostavno zminirati pobočje nad to edino cestno povezavo, ki Idrijo povezuje z glavnim mestom in avtocestnim križem, pa smo jih vendarle na podlagi stroke in geoloških raziskav opozorili, da tukaj je gradnja galerije nujna. V letošnjem letu, ne vem zdaj, nekaj tednov se še nisem peljal po dolini med Trebijo in Sovodnjami pa ne vem, ali se je že začela gradnja ceste na tem območju – tako je bilo sicer obljubljeno. Se pravi, nekaj investicij je. Nekatere investicije oziroma nekateri odseki na četrti razvojni osi pa so popolnoma prezrti. Končno po dolgih letih, da ne rečem desetletjih, sta se občina Cerkno in Gorenja vas odločili in poenotili za povezavo Cerknega z Gorenjo vasjo, kajti prej je vsaka občina zagovarjala svojo varianto, sedaj sta se občini poenotili in prav bi bilo, da se tukaj stvar premakne z mrtve točke. Trasa med Cerknem in Gorenjo vasjo se v prostor umešča že od leta 2006 oziroma 2007, se pravi že več kot 13 let, in tukaj se nič ne zgodi, zato plediram, da se tukaj končno Ministrstvo za infrastrukturo odloči in skupaj z Direkcijo naredi korak naprej. Najbolj v tem trenutku slabi del ceste na četrti razvojni osi pa je osek med Želinom in Spodnjo Idrijo in moj amandma v višini 2 milijona 250 tisoč evrov bi seveda zagnal gradnjo v letu 2022, če bi seveda prej Vlada oziroma Državni zbor sprejel amandma k letu 2021. Kajti bom prebral obrazložitev, zakaj Vlada Republike Slovenije temu amandmaju za leto 2022 za sanacijo oziroma za rekonstrukcijo ceste med Želinom in Spodnjo Idrijo nasprotuje. Takole pravijo: »Za izvedbo rekonstrukcije ceste med Želinom in Spodnjo Idrijo je potrebno najprej izdelati investicijsko dokumentacijo in projekt uvrstiti v proračun ter pred gradnjo pridobiti potrebna zemljišča.« S tem se seveda strinjam, ampak že od začetka tega mandata različni ministri – no sedaj smo imeli dva – govorijo, da je potrebno narediti investicijsko dokumentacijo. Zakaj pa odlagajo izdelavo investicijske dokumentacije? To lahko naredijo in pripravijo na Direkciji Republike Slovenije iz obstoječih sredstev, saj imajo poseben fond za izdelavo investicijskih dokumentacij za različne projekte. In tako bomo lahko poslušali še do konca mandata. Ob tej razpravi za ta amandma pozivam Vlado RS oziroma pristojno ministrstvo in potem Direkcijo, ki to izvaja, da čim prej izdelajo investicijsko dokumentacijo in projekt uvrstijo v načrt razvojnih programov; se pravi projekt rekonstrukcije oziroma posodobitve ceste med Želinom in Spodnjo Idrijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo ter razpravo o vloženih amandmajih pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest ter amandma Poslanske skupine LMŠ in amandma poslanskih skupin SAB, LMŠ in SD. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550 Ministrstvo za okolje in prostor ter razpravo o vloženih amandmajih k štirim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem naprej podprogram Prilagajanje podnebnim spremembam ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. Gospod Trček želi razpravljati. Izvolite.
Hvala. Podobno kot v 2021 gre za dejstvo, da Ministrstvo za finance ni nek organ, ki pokriva podnebne spremembe in prilagajanje, ampak je to resorno ministrstvo in, tako kot je, brez tega amandmaja v bistvu kršimo 114. člen Ustave o avtonomiji in ustroju dela Vlade in seveda mi to postavko premikamo zgolj na tisto ministrstvo, ki se ukvarja z okoljem in prostorom. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Če ne zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Upravljanje z vodami ter dva amandmaja Poslanske skupine SD. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot ter amandma Poslanske skupine SD. Gospod Baković. Izvolite.
Hvala lepa. Verjetno ste vsi seznanjeni s tem, da je ohranitev pragozda Krokar, ki se nahaja na južnem delu Kočevske nekako novica, ki je izjemno pomembna, da se je uvrstil ta pragozd na Unescov seznam naravne dediščine. Seveda to ne pomeni samo to, da smo se postavili na zemljevid Unescovih seznamov, pač pa pomeni to, da je potrebno s tem tudi ustrezno upravljati, zaščititi, varovati, kajti dogaja se to, da zlasti v zadnjem letu prihaja do obremenitev tega pragozda na način, da si ljudje to ogledujejo. Zato je prav, da se ta dediščina, ki je izjemno pomembna, kajti gre za bukov sestoj gozda, ki se je po ledeni dobi ravno s teh območij ponovno razširil na ostale dele Evrope, in je to izjemnega pomena za celo državo. Zaradi tega je potrebno na vhodnih točkah za ohranitev tega pragozda urediti vso potrebno infrastrukturo in zaščititi ta pragozd na način. Predlagam, da se podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot poveča za znesek 3,5 milijona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem še podprogram Ravnanje z odpadki ter amandma Poslanske skupine SD. Gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Tako kot pri proračunu za leto 2021 je Poslanska skupina SD na moj predlog vložila amandma za sanacijo rudarske škode in degradiranega okolja zaradi poltisočletnega rudarjenja v Idriji, ki je pustilo nepopravljive posledice na okolje. Prej sem malo bolj na široko že to problematiko obrazložil. Naj povem, da se že od Cerarjeve vlade naprej, se pravi, zdaj je to tretja vlada, mačehovsko obnašajo do te problematike. Leta 2017 je država likvidirala podjetje Rudnik živega srebra v zapiranju in si s tem po pilatovsko umila roke, kajti minister Počivalšek, katerega resor je pokrival to področje, je na moje poslansko vprašanje dejal, da s tem, ko je bilo to podjetje likvidirano, da nimamo več naslova za izplačilo rudarske škode. Mi res nimamo več podjetja Rudnik živega srebra Idrija v zapiranju, d. o. o., imamo pa še vedno rudnik, ki je pod mestom. Del rudnika je zalit. Nezaliti del je potrebno vzdrževati, potrebno je črpati vodo izven rudniškega območja oziroma samega rudnika in vzdrževati. Namreč, pod mestom Idrija je zalitih ali nezalitih kar 700 kilometrov rovov. To pa ni majhna infrastruktura. Nad temi 700 kilometri rovov je mesto Idrija z več kot 6 tisoč prebivalcev. In sedaj reči, da ni več naslova, ko ni več podjetja, če pa imamo še vedno vse to breme pod samim mestom. Tako plediram tukaj ob razpravi pri tem amandmaju, da se končno Vlada Republike Slovenije odloči in da začne oziroma nadaljuje sanacijo tudi tega degradiranega območja, saj Zakon o varstvu okolja govori o sanaciji degradiranih območij v Sloveniji. Nimamo samo Soške doline, nimamo samo Celjske kotline, nimamo samo degradiranih območij na Koroškem, območje nekdanje jeseniške železarne tudi sodi med njih, premogovna območja. Treba je vsa ta degradirana okolja ustrezno sanirati, da bodo skupaj z lokalnimi skupnostmi lahko normalno živeli in se razvijali naprej. Zato predlagam, da Državni zbor sprejme amandma za sanacijo rudarske škode in degradiranega okolja v mestu Idrija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2555, Direkcija Republike Slovenije za vode ter razpravo o vloženem amandmaju pri proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Upravljanje z vodami ter amandma Poslanske skupine LMŠ. Ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ter razpravo o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Podporne dejavnosti na področju dela, družine ter socialnih zadev ter amandma Poslanske skupine SD. Ker ni želje po razpravi jo zaključujem. V razpravo dajem še podprogram Dolgotrajna oskrba ter amandma Poslanske skupine Levica in amandma Poslanske skupine SD. Želi kdo besedo? Gospod Siter, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Pozdravljeni še enkrat! O tem amandmaju sem delno spregovoril že v svoji splošni razpravi. Gre pa za enostavno rešitev prekalibriranja prioritet, ki jih ta proračun ponuja. V času, ko imamo rekordno število obolelih oziroma okuženih, rekordno število umrlih, številke so najbolj rdeče v domovih za starejše, se najbolj kaže beda ignoriranja vseh politik tega področja do sedaj. Imamo pa na drugi strani rekorden proračun in tudi rekordno odgovornost, da se ta stvar uredi. V domovih za starejše oziroma za mesto v domovih za starejše na današnji dan čaka 12 tisoč 300 in nekaj ljudi. V domovih za starejše manjka 50 odstotkov, po podatkih Skupnosti socialnih zavodov, 50 odstotkov negovalnega kadra. Negovalni kader, ki tam dela, je izmučen, za svoje težko delo podplačan in, kot rečeno, premalo jih je. Izziv, ki ga prinaša ta proračun je naslednji. Vlada ne samo, da z njim ne namenja dovolj sredstev torej v dolgotrajno oskrbo in izgradnjo domov, v bistvu namenja tudi premalo energije, razmisleka in dela v oblikovanje strategije, kako sploh problem pomanjkanja postelj in kadra urediti oziroma odpraviti. Do sedaj se je ta problem reševal s podeljevanjem koncesij, s predajanjem problema trgu, ampak se je tudi ta način izkazal za neučinkovitega. Nazadnje je na to opozorila tudi revizija Računskega sodišča. Medtem ko Vlada na eni strani ve točno, kako, zakaj in kako uporabiti sredstva za dodatno oboroževanje, na drug strani nima strategije, kako poskrbeti za dolgotrajno oskrbo, kako, na kakšen način in koliko zadostno investirati v gradnjo domov za starejše. Številke so pomembne, vsako od teh let, ki ju danes obravnavamo s proračunskimi dokumenti, torej 2021 in 2022, za oboroževanje porabi tam približno 600 milijonov, na področju dolgotrajne oskrbe pa zgolj dobrih 20, eno leto 23 in leto zatem 22 milijonov, kar seveda ni ti slučajno ni dovolj. Vlada sama ocenjuje, da bi za to področje nujno potrebovali 300-milijonsko injekcijo, v štartu. Torej 12 tisoč postelj manjka, polovica kadra manjka, sredstev pa, namesto da bi Vlada sledila svoji ugotovitvi, torej 300-milijonski ugotovitvi potrebe v dolgotrajni oskrbi, za to področje v letu 2022, ki ga ravnokar obravnavamo, nameni 22 milijonov. Kar ni dovolj, ni dovolj za gradnjo, ni dovolj za krepitev obstoječih kadrovskih potreb. Zato s tem amandmajem predlagamo obliž, kot rečeno, na to odprto rano. Vem, da 50 milijonov ne bo v celoti rešilo tega problema, bo pa dober start. Torej, dodatnih 50 milijonov za izgradnjo domov za starejše, za finančno krepitev obstoječih domov za starejše in kadrovskih okrepitev domov, mislim, da je tisti higienski minimum odgovornosti slovenske politike, ki – še enkrat – ob ugotovitvi, da to področje rabi 300 milijonov in da tako ali tako razpolaga z rekordnim proračunom, mislim, da to ne bi smela bit težava. Zato s tem amandmajem pravimo: manj za orožje, več za dolgotrajno oskrbo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2711 – Ministrstvo za zdravje ter razpravo o vloženih amandmajih k trem podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Investicijska vlaganja na primarni ravni ter amandma Poslanske skupine Levica in amandma poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB. Gospod Trček, izvolite.
Ja, hvala za besedo. Ne bom mašila uporabljal, za razliko od nekaterih. Še vedno gre za problematiko reševanja mreže primarne ravni na naši strani Trojan, ki je v nezavidljivem stanju, in to je na kratko v bistvu vsebina amandmaja, ki ga predlaga KUL koalicija. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Da.]] Gospod Rajh, izvolite.
Hvala lepa. Tudi jaz se pridružujem kolegu dr. Trčku. Gre za amandma, ki mariborskemu zdravstvenemu domu namenja potrebna sredstva. Maribor je, kot veste, drugo največje slovensko mesto, a po primernosti financiranja primernosti porabe šele na 208. mestu med 212. občinami. Na 208. mestu od 212. občin, po besedah župana, gospoda Arsenoviča. To je seveda znak za skrb, za alarm in prav zaradi tega, zaradi te podhranjenosti, smo mariborski opozicijski poslanci vložili amandma, ki nekako to krivico ali pa nepravilnost v sistemu odpravlja. Mi se zavedamo, da so primarne zdravstvene ustanove, kot so zdravstveni domovi, v pristojnosti občin, pa vendar, ko se drugo največje slovensko mesto znajde šele na 208. mestu po primernosti financiranja, potem je prav, da poslanci interveniramo in predlagamo v bistvu eno korekturo. Zato prosim, da prisluhnete temu predlogu in ga podprete.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Da.]] Gospa Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav kolegice, kolegi. Včeraj sem kar nekaj časa namenila Mariboru, o tem bomo še govorili pred glasovanjem, zato bi še enkrat pozvala kolege iz koalicije, da razmislijo, ali v Mariboru potrebujemo zdravstveni dom da ali ne v največji zdravstveni krizi v tem trenutku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB, amandma poslanskih skupin Levica in LMŠ in amandma Poslanske skupine SD. Vidim več prijav. Najprej dr. Trček, potem Primož Siter. Izvolite.
Hvala za besedo. Saj podobno kot UKC Ljubljana tudi UKC Maribor po nekih 40, 30 letih od nastanka potrebuje času primerno infrastrukturo. Ker sem že nanizal vsaj 50-krat v tem državnem zboru, za kaj vse gre, se ne bom ponavljal. Gre pač za amandma tudi v letu 2022, ki zagotavlja 20 milijonov za tozadevne infrastrukturne prenove in nadgradnje Univerzitetnega kliničnega centra v Mariboru. Drugi amandma znotraj te postavke pa je seveda drugi del zagotavljanja finančnih sredstev za novo gastro kliniko UKC v Ljubljani. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Siter, izvolite.
Hvala lepa. Podobna zgodba kot z domovi za starejše. Sedaj lahko postavim samo eno vprašanje, če se komu slučajno zdi, da v teh časih rabimo kakšno infekcijsko kliniko, ali pa bolje delujočo, ali pa sploh delujočo infekcijsko kliniko. Trenutni proračunski dokumenti ne zagotavljajo, če kdaj, potem sedaj krvavo potrebnih sredstev za novo investicijsko v zdravstvu. Proračun Ministrstva za zdravje se sicer najprej za leto 2021 povečuje s 336 milijonov evrov na 520, to je res, ampak če od te vsote odštejemo tistih 200 milijonov, ki jih bo že v naslednjem letu moralo ministrstvo porabiti za primanjkljaj iz naslova Zavoda za zdravstveno zavarovanje, bo naslednje leto v proračunu za zdravje v bistvu ostalo 320 milijonov, kar pa je 16 milijonov manj kot letos. Tako neko zmagoslavje o rekordnem proračunu na tej postavki, mislim, da je odveč. Potem pa še, ko odštejemo – sredi epidemije smo – približno 77 milijonov evrov, ki jih bodo morali odšteti za izvajanje interventnih ukrepov, je pa številka še slabša in bo na ministrstvu ostalo 243 milijonov evrov, kar je pa glede na potrebe, na realno stanje globoko prenizka številka. Ampak to ni najslabša novica, še slabša je leto 2022 bo ponudilo še bolj podhranjen proračun financiranje interventnih ukrepov, v vrednosti bo odneslo 69 milijonov ostalo bo 225 samo, kar je seveda premalo in je manj kot tretjina – pazite to številko – vsote proračunskih sredstev, ki jih zopet Vlada nameni oboroževanju. Okej, se pravi, pogovarjamo se o sorazmerno enostavnem vprašanju: ali sekundarna terciarna raven investicij na sekundarno in terciarno raven v zdravstvu ali dodatno oboroževanje. Problem je tudi čisto vsebinske narave, ne samo finančne, niti v načrtih ni za dorečenih investicijskih vlaganj, zgolj sredstva za dokončanje obstoječih investicij. Tako v proračunih za 2021 in 2022 ni zagotovljenih niti sredstev za izgradnjo nujno potrebni infekcijskih klinik. Če kdaj potem sedaj, klinika torej v Ljubljani in v Mariboru. Sedaj pa številke o tem, koliko pa se podarja investicijam v zdravstvu, so pa tako povedne in boleče skoraj kot tiste v dolgotrajni oskrbi. Pred nekaj minutami sem govoril o slabih 20 milijonih, o preskromnih 20 milijonih vlaganj v dolgotrajno oskrbo, v zdravstvu so številke podobne. Za vse investicije v zdravstvu so številke podobne. Za vse investicije v zdravstvu je v proračunu zgolj 60 milijonov evrov za leto 2021, samo milijon več za leto 2022. Torej, ko govorimo o investicijah v oboroževanje, naj spomnim, govorimo o približno 600 milijonih vsako leto. Torej, 600 milijonov za orožje, 60 milijonov za investicije v zdravstvu. Kar je letno več kot pol manj kot v obdobju od leta 2021–2027, torej se vse načrtuje za oboroževanje v skupnem seštevku 130 milijonov. S tem amandmajem, ki ga imate poslanke in poslanci na mizi, v Levici predlagamo, da se 50 milijonov evrov iz naslova, ki je namenjen oboroževanju oziroma nakupu oklepnikov 8 X 8 in drugega nepotrebnega železja, karkoli pač v tej skupini že je, preusmeri v nujno potrebno postavko Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni. To bo mogoče potem v seštevku ali pa v kombinaciji z evropskimi sredstvi iz mehanizma Za okrevanje in odpornost potem proračunsko financirati, kot rečeno, nujno potrebne investicije v infekcijske klinike v Ljubljani in v Mariboru. Kot rečeno na začetku, tukaj se v bistvu na tem konkretnem vprašanju spotikamo ob dilemo, ali vlaganje v zdravstveno infrastrukturo v času največje zdravstvene krize, ki smo ji bili kadarkoli priča, ali v dodatno oboroževanje. Odločitev, poslanke in poslanci, je na vaših plečih, odgovornost pa tudi.
Hvala lepa. K besedi se je prijavila še Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala. Saj Primož je pravzaprav v bistvu povedal to, kar sem želela povedati tudi sama. Ali bomo dali na eni strani za orožje ali bomo dali za infrastrukturo, ki bo reševala življenja v najhujši zdravstveni krizi po drugi svetovni vojni? Imam pa danes še eno dilemo. Ali se bomo prepirali s celo Evropo ali pa bomo končno začeli reševati stvari doma, kjer ljudje umirajo? Za Listo Marjana Šarca ni vprašanje, kaj je prioriteta. Si pa želim, da bi to tudi koalicija spoznala, da so prioritete drugje kot trenutno počno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo? Gospod Trček, izvolite.
Hvala. Se bom še enkrat oglasil, česar nisem prej ubesedil. Infrastruktura v zdravstvu seveda ni samo oprema in zidovi, so tudi ljudje. Na mariborski infekcijski kliniki, gospa Lidija, imam verjetno prav v glavi, je 11 pretežno infektologinj, tudi kakšen infektolog, na ljubljanski pa jih je okrog 70. Veste, mi moramo tudi kadrovsko uravnotežiti te zadeve, pa ne bom rekel, da jim cvetijo rožice v Ljubljani, daleč od tega, ampak izhajajoč iz ustave ne glede – kot pravimo v Beli krajini – čigav si, ne glede, kje je tvoj domači ali začasni naslov, naj bi po ustavi imel enako dostopnost tudi do slovenskega javnega zdravstva. Tisti, ki gravitiramo terciralno proti UKC Mariboru, smo v bistvu prepogosto drugorazredni ali tretjerazredni državljani. Tudi zaradi tega bomo Socialni demokrati podprli ta amandma Levice. Hvala.
Hvala lepa. Besedo je želel še minister. Izvolite.
Glede na to, da se je odvila razprava oziroma se odvija razprava o zdravstvenem varstvu, tako kot včeraj zvečer, nekaj številk. Zaradi tega, ker mislim, da so nekatere številke pač izvzete izmed mnogih številk in ne dajo celotne slike, koliko ta proračun namenja za zdravstvo in za zdravstveno varstvo. Jaz gledam programski proračun. Programski proračun pomeni, koliko denarja se porabi za zdravstveno varstvo, ne glede na to, pri katerem ministrstvu so določene številke bile pisane, ampak gre za to, da tudi nekatera druga ministrstva, na primer Ministrstvo za delo, krije določene storitve zdravstvenega varstva ali storitve, ki so povezane z zdravstvenim varstvom. Če pogledamo samo tisto, kar se izplača iz proračuna za zdravstveno varstvo, brez tega, kar dobi zdravstvena zavarovalnica denarja, ki ga dobi s posebnim prispevkom okoli 3 milijarde 600. Se pravi, za zdravstveno varstvo, za zdravje dajemo preko zavarovalnice z obveznimi prispevki preko 3 milijarde 600. V proračunih za leto 2021 bomo dali za zdravstveno varstvo 453, skoraj 454 milijonov. Če primerjam, v proračunih za leto 2016 je bila ta številka 84 milijonov, v proračunu 2017 256 milijonov, v proračunu 2018 152 milijonov, v proračunu 2019 186 milijonov, v rebalansu proračuna 198 milijonov. In v predlogu proračuna za leto 2021 454 milijonov. To je za celotno zdravstveno varstvo. Lahko dajem tudi podatke, na primer, kjer se največ poveča, je urejanje sistema in podporna dejavnost na področju zdravstvenega varstva. Tukaj je bilo, recimo, realizacija leta 2019 25 milijonov, predlog proračuna za leto 2021 – 255 milijonov. Ta denar je seveda posledica tega, da smo v epidemiji. Tudi tega. Seveda, popolnoma jasno je, da to povemo in da to povem. Po drugi strani pa je tudi odločitev, da se vedno več denarja za zdravstvo tudi iz proračuna. Če pogledamo podatke, mednarodne podatke, koliko Slovenija da v odstotki BDP za zdravstvo, če pogledamo to z vidika primerjave z drugimi državami, potem je ta odstotek nekoliko manjši kot na primer v nekaterih drugih primerljivih državah, na primer Avstrija in podobno. Vendar taki podatki, ki so bili prej povedani ali pa izvzeti iz celotnega področja zdravstva, ne dajo celotne slike. Tako bi v zvezi s tem omenil to. To dejstvo, ki je tudi večkrat tukaj povedano, pa zaradi tega, ker se pač to večkrat pove, se jaz s tem nikakor ne morem strinjati, se pa to ponavlja stalno. Skratka, da se toliko, potem je treba pa kriti še 200 milijonov tako imenovane potencialne izgube Zavoda za zdravstveno zavarovanje oziroma če sem bolj natančen, razlike med prihodki in odhodki Zavoda za zdravstveno zavarovanje, in zaradi tega je toliko manj. Prvič, nekaj je bilančna izguba, drugi je tisto, ker je tukaj dejansko denarni tok. Tako to ni čisto primerljivo. Že tako s finančnega zornega kota se to kar ne odšteva pa sešteva, tako kot je tudi tukaj prikazano bilo. To je eno. In drugo, ta zguba je pač neka napovedana zguba, ki naj bi bila, naj bi se zgodila, ob tem da proračun danes krije vse odhodke za covid – ne Zdravstvena zavarovalnica, proračun. Seveda je treba tovrstno izgubo najprej seveda pregledati, ali je res takšna, kot je, in kaj vse tukaj dejansko je v tej izgubi. In kar nekaj potencialne izgube odštevati od realnih številk je, bom rekel, tako, lahko tudi nekoliko tendenciozno. Ampak dopuščam to možnost, tukaj pa pojasnjujem, da bi seveda brez teh številk bila slika nepopolna ali enostranska ali tendenciozna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko je želel dr. Trček. Izvolite.
Hvala. Saj, če je kdo pozorno poslušal ministra, saj je bil iskren. Daleč od tega, da bi jaz bil tendenciozen. Je neka rezervacija glede na predvideno izgubo, sočasno pa pozabljamo, da imamo neko dodatno dopolnilno v bistvu pa obvezno zavarovanje, ki ga plačujemo, in neke peneze, ki pač ostajajo zavarovalnicam, verjetno tudi za dobičke, ker pač določene dejavnosti se zaradi koronske zaklenjenosti ne izvajajo. Čisto na tem, koliko se daje v javno zdravstvo, če gremo preračunavati per capita, smo tam nekje primerljivi s Portugalci pa s Čehi, pa še tukaj bi zaradi različne organizacije čisto težko neke direktne primerjave vlekli. Sam minister je povedal, seveda, če gremo gledati delež BDP, da zaostajamo. Dejstvo je, kakorkoli obračamo, katere vlade so bile ali niso bile, da se je v zadnjih dvajsetih letih pozabilo, da tudi razvoj zdravstva gre naprej, da smo se postarali, da infrastruktura 30, 40 let po izgradnji ne bo ista. Mislim, ali veste, saj ne vem, če imaš eno vikendico, jo moraš čez 30, 40 let renovirati, kaj šele sekundarno in terciarno zdravstvo. Dejansko, če vse to gledamo, ni nekih blaznih razlogov za veselje ali neko pumpanje, mi smo dali, pa to velja tudi za kakšno predhodno vlado, tudi za LMŠ. Tudi kot sem včeraj rekel, dajo ljudje tudi nam plače, skozi cel niz dajatev, davkov, gor in dol, mi zgolj bolj ali manj umno to prerazporejamo. Namesto te kvadrature kroga ali pa skrivanja dokumentov, kot je rekla kolegica iz SMC, bi se rajše resno pogovarjal o tistem evropskem delu, kjer bi bolj resno ubesedili in tam, upam, dobili 40, 50 milijonov, ki jih nujno potrebujemo za digitalizacijo, resno informatizacijo slovenskega javnega zdravstva – tukaj pa smo primerljivi z deželo avstrijsko Štajersko, ki je neka taka sredstva potrebovala za neko resno informatizacijo. Hvala.
Hvala lepa. Še replika gospod Siter. Izvolite.
Hvala lepa. Minister, mi se vsi strinjamo, pa saj to niti ni stvar političnega stališča, ampak merljivo dejstvo, da imamo pred sabo rekorden in visoke proračune. Razumemo pa tudi, da z rekordnim proračunom, kot sem že pojasnil, prihaja tudi rekordna odgovornost in pri rekordnem, pri velikem proračunu se razume, da proporcionalno vsi njegovi deležniki dobijo več. To ste v svojem izvajanju poudarili. Ampak na kakšen način pa glede na čas in okoliščine Vlada postopa v razdeljevanju teh sredstev znotraj rekordnega proračuna, je pa seveda stvar odgovornosti Vlade. V času največje zdravstvene krize, v času gospodarske krize, je razporeditev, ki jo vidimo v teh proračunskih dokumentih, vredna kritike. Najprej niste vlada, vi sami, zaslužni za to, da je ta proračun rekorden. Zaslužno je gospodarstvo, zaslužni so delavci, prevečkrat izkoriščeni in podplačani, ustvarjajo dodano vrednost, ustvarjajo dobiček, na koncu pa od tega sami nimajo ničesar. Ampak to je ena stvar. Druga stvar, pa neodgovorno ravnate v tem, kako ta sredstva glede na to, da bi lahko delovali za dobro ljudi, razdeljujete in številke so popolnoma merljive in dokazljive. Samo zdaj, ko smo govorili o investicijah v dolgotrajno oskrbo in v sekundarno in terciarno zdravstvo, so številke pomembne. DSO v letu, domovi za starejše, investicije v letu 2021 – 23 milijonov, zdravstvo 60, oboroževanje pa 636. V letu 2022 – 22 milijonov v domove, infrastrukturo v domovih za starejše, 61 v sekundarno in terciarno zdravstvo, 668 pa v oboroževanje. Na tej točki se začne odgovornost Vlade, minister. Ali boste delali z denarjem, ki smo ga prislužili vsi mi, kot svinja z mehom oziroma za dobrobit nekih ameriških ali madžarskih proizvajalcev ali pa se bo vrnil v dobrobit ljudi. Stvar je zelo enostavna in ta matematika je simpel kot pasulj bi rekli. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Lidija Divjak Mirnik, na koga imate repliko? Na ministra. Ja, izvolite.
Hvala lepa. Dilemo imamo oziroma imate očitno eno, pa ste se v koaliciji že odločili, dali boste pač rajši za orožje, in sicer nekim tujim državam, tistim proizvajalcem orožja, s katerimi se boste očitno to dogovorili, namesto da bi dali za Zdravstveni doma na Teznem v Mariboru, namesto da bi dali za UKC v Mariboru in še in še stvari, da o domovih za ostarele niti ne govorim. In to imamo danes pravzaprav na mizi. Vse ostale visokoleteče besede, spoštovani gospod minister, so pač blef in to je to, kar počnete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem to razpravo. V razpravo dajem še podprogram Delovanje nujne medicinske pomoči in zdravstva v izrednih razmerah ter amandma Poslanske skupine SD. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ter razpravo o vloženih amandmajih k sedmim podprogramom pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem najprej podprogram Raziskovalni programi in projekti ter amandma Poslanske skupine Levica in amandma poslanskih skupin SD in SAB. Želi kdo besedo? Dr. Trček, izvolite.
Kvaliteta našega pokoronskega življenja bo odvisna od kvalitete naše pameti. Seveda je tukaj pomembna znanstvenraziskovalna dejavnost. Ali bomo država lon poslov ali bomo država višje dodane vrednosti, kot se to reče nekoliko neoliberalno. Z amandmajem, ki smo ga skupaj vložili v Poslanski skupini Socialnih demokratov in v Poslanski skupini Stranke Alenke Bratušek, razporejamo sredstva za znanstvenoraziskovalno dejavnost tam, kamor pašejo – v ministrstvo, ki se ukvarja z znanostjo. Ministrstvo za finance seveda, ki potrebuje zvrhano mero pameti, ima že itak dovolj svojih nalog in drugačnih nalog. Ne moremo se iti državo na nek način pašaluka, kot si bi to mogoče želel sedanji predsednik in ta vlada in koalicijska; tam bomo imeli dve veliki milijardni postavki, potem bomo pa mi malo na način korenčka in palice talali. To je, če vsebinsko beremo, malo grem še sam sebi na jetra – 114. člen Ustave Republike Slovenije Delovanje in ustroj vlade – tudi protiustavno. Zaradi tega spet ponavljamo ta amandma. Ni problem vlad radikalne desnice zgolj v tem, da so agresivni, primitivni, da so arogantni, večji problem je v tem, da so protiustavni. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Podpora raziskovalni infrastrukturi ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. Želi kdo razpravljati? Dr. Trček, izvolite.
Sorodna zgodba. Tukaj zgolj hočemo ohraniti tako imenovani integralni del sredstev za znanost v proračunu. Ta vlada in ta koalicija ima očitno tako zelo rada slovensko pamet, da bi jim še to iz integrale ven pobrala. Toliko o njih. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Znanost je tista, ki prinaša, in ljudje, ki so izobraženi, so tisti, ki so očitno za to vlado moteči, zato se v integralu tukaj denar jemlje, kar je s stališča Liste Marjana Šarca popolnoma nesprejemljivo.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Povečevanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo ter amandma Poslanske skupine Levica in Poslanske skupine SD. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov ter amandma Poslanske skupine Levica. Gospod Siter, izvolite.
Hvala lepa. Slovenske osnove šole pokajo po šivih. Skupnost občin Slovenije opozarja, da bo število otrok v osnovnih šolah v naslednjih letih hitro narastlo, da obstaja vse večja potreba po zagotovitvi dodatnih kapacitet. V javnih osnovnih šolah nekako ocenjujejo, tudi Statistični urad, da bo do leta 2023 v slovenskih osnovnih šolah potrebno zagotoviti dodatnih 14 oziroma 14 tisoč 251 mest. Najbolj so na udaru mestne občine, ampak tudi drugje ni situacija veliko slabša. Potem je pa tukaj epidemija. V zadnjih dneh sem klepetal z nekaterimi predstavniki, pedagogi, učiteljicami, srednješolskimi profesorji in zgodba je vsepovsod ista. V danih okoliščinah zaradi pomanjkanja infrastrukture, zaradi ukrepa šolanja na domu in tako naprej, se srečujejo s katastrofalno stisko. Predvsem s časom, predvsem v nezmožnosti doseganja zastavljenih učnih ciljev, ki ga v teh danih okoliščinah, torej šolanja na domu, ne morejo zagotoviti, pa to so samo pedagogi in učitelji. Potem so tukaj še vodstva šol, ki da rečem, odkrivajo toplo vodo o tem, kako bi zagotovili normalne delovne pogoje tem delavcem v izobraževanju. Potem so tukaj še starši, ki imajo svojo zgodbo otrok, dva, tri, trije računalniki, šest kamer pa še služba in gospodinjska opravila in tako naprej. In potem so tukaj še otroci oziroma osnovnošolski otroci, tudi srednješolski otroci, ki morajo v vsem tem živeti nek normalen izobraževalni proces, pa se seveda ne da. Ampak zaradi izbruha epidemije so se tako rekoč potrebe po investicijah v osnovnih šolah povečale, in to na celi črti, na vseh ravneh. Ne zopet – bom ponovil svojega predhodnika – ne samo stene, ne samo dodatni prizidek v osnovni šoli tam in tam, ampak na celotni ravni opreme. Tudi število učiteljev in drugega strokovnega osebja, ki zagotavlja pedagoško vsebinsko, tudi administrativno delo in pa seveda tudi infrastrukturna okrepitev, torej dodatni prostori, mize, tehnična oprema za izvedbo pouka ali v živo ali pa na daljavo. Zato predlagamo s tem amandmajem, spoštovane kolegice in kolegi, da se za pravočasno zagotovitev – poudarek na pravočasno zagotovitev – zadostnih kapacitet v javnih osnovnih šolah povečajo sredstva za investicije v osnovnem šolstvu in s tem omogoči tudi ponovna izvedba razpisa za sofinanciranje investicij v javne osnovne šole, da bo vsaj šolski sistem lahko v teh težkih časih normalno zadihal. Saj v končni fazi smo vsi starši, vsi vemo s čim se zdaj v tem trenutku soočamo in si bržkone želimo enega gladkega izhoda iz te krize. Dodatna sredstva za financiranje investicij v osnovnih šolah je en korak v tej smeri. 15 milijonov predlagamo, da se proračunski dokumenti namenijo v to smer, torej za financiranje investicij v osnovne šole, in sicer iz postavke Infrastruktura in opremljenost Slovenske vojske, v okviru katere se financirajo predvsem nakupi oklepnikov 8x8 in drugega orožja. Torej zopet, spet smo pri prioritetah, ki jih slovenska politika ubira. Tokrat se odločamo med investicijo v oklepnike ali pa v investicijo v lastne otroke. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je prijavila še Lidija Divjak Mirnik in nato še gospod Horvat, pa naprej potem. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo. Zdaj, Primož, midva sva usklajena, kot da bi se zmenila, kaj bova govorila, to mi je všeč, upam, da si zdrav in fajn, da si tukaj. Spet imamo dilemo, kajne, ali bomo naše otroke končno dali nazaj v šole, ker šolanje na daljavo pač ni enako šolanju v šoli, da o vseh stiskah, ki jih doživljajo otroci in starši tukaj, niti ne začenjam govoriti, ali pa to, kar se je odločila ta vlada, to pa je, da bomo rajši kupili orožje od nam prijateljskih držav. Pa ne bom tukaj z Madžarsko začela [[…]] Upam, da se tudi vi, gospod finančni minister, zavedate, da šole, ko se bodo otroci vrnili, se bodo morale prilagoditi tej situaciji, da bo treba zagotavljati vsaj to, meter in pol razdalje. Tega marsikatera šola, pač, ne more zagotavljati. O tem, da je tudi rodnost bila malo višja, tudi ne rabim govoriti, pa tisto se že vse od vrtec dalje nam bo pokazalo kot problem. Zato bi bila res vesela, če bi koalicija končno ugotovila, da je boljše, pravičneje in za naše otroke primernejše, če damo denar v njih, ne pa v orožje. Zato v Listi Marjana Šarca seveda pozdravljamo in bomo tudi podprli ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima sedaj gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Sem vesel, da smo končno skupaj, da končno vsi skupaj delimo skrb za vrtčevsko in osnovnošolsko infrastrukturo. Podobno sem razpravljal že pri proračunskih dokumentih za leto 2021. Ne bom govoril in ponavljal naših akcij in naših dejanj, ki smo jih imeli kot opozicijska stranka. Nismo menjali plošče, zdaj, ko smo prišli v vlado in smo del vlade, in tukaj želimo odgovorno izvajati tudi tovrstno politiko. Seveda, šola je zelo pomembna, naši mladi so najpomembnejši. Tudi ne bom kritičen, kaj kdo v preteklosti, recimo v zadnjih desetih letih, ni naredil, ker to ne pripelje nikamor, če obujamo spomine, sploh pa ne pri proračunskih razpravah. Torej, kar zadeva investicije v osnovnošolsko in vrtčevsko infrastrukturo, tu se je treba najprej objektivno zavedati, da gre v tem primeru za občinske investicije. Vsi vemo, kdo je ustanovitelj vrtca in osnovne šole. Tukaj pristojno ministrstvo lahko nastopa – in prav je, da nastopa – kot soinvestitor, in zagotovili smo, v koaliciji namreč, za naslednja štiri leta, to se pravi 2021, 2022, 2023 in 2024, skupaj 40 milijonov sredstev, ki jih bomo namenjali za investicije v tovrstno infrastrukturo; namreč, v vrtce in osnovne šole. Zdaj morajo biti občine zelo pozorne na razpis, ko bo objavljen, ki bo omogočal sofinanciranje, še bolj pa na to, da bodo pravočasno pridobile, občine namreč, potrebno dokumentacijo. Pričakujem, da bodo sredstva razdeljena tudi na podlagi merljivega kriterija razvitosti občine, na podlagi demografije in tako naprej in tako naprej. Če bi bili ali pa poslušali sejo Odbora za finance v soboto, tam je namreč dr. Gašparič, državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, ravno to povedal, kar sem povedal zdaj. Skratka, štiriletni razpis, 40 milijonov evrov. Za to so sredstva zagotovljena v proračunskih dokumentih, to se bo realiziralo, kar pomeni, da amandmaji, ki so predlagani, niso potrebni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boštjan Koražija, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Zadeva je, pač, kot ste že vsi pač prej razpravljali, dejansko je dejstvo, če bomo pametno in tudi veliko vlagali v osnovne šole in tudi v izobraževalni sistem, bomo tudi imeli res lepšo prihodnost, ker kot že prej rečeno, ta generacija bo tudi skrbela za nas. Mislim, da si vsi želimo imeti strokovne oziroma strokovnjake na področju: ali je to zdravstvo, ali je to strojništvo, ali je to matematika, fizika, saj ni pomembno – na vseh področjih. Prav je, da se povečujejo ta sredstva oziroma da se pač bodo povečevala, in mislim, da ta koronakriza je pravzaprav pokazala, kaj je bistvo vsega, to pa je to, družina, otroci, pa to, da enostavno znamo poskrbeti drug za drugega oziroma da smo solidarni. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Dr. Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Nekaj guglam, pa mi ne vrže ven, nimam trenutno v glavi, koliko je število osnovnih šol v Sloveniji in vrtcev. 40 milijonov razdelimo s 4 je 10 milijonov na leto. Dobro jutro!
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Dejavnost visokega šolstva ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. Želi kdo besedo? Dr. Trček, izvolite.
Če sem malo ciničen, ta razprava danes glede šolstva, ki je v bistvu največji sistem v slovenski državi, če gledamo od vrtcev do postdocov je to kaka šestina vseh nas. Če dodamo starše, skrbnike, stare starše, koga, ki inštruira, in še koga, pa verjetno pridemo do četrtine, tretjine vseh nas. Ta vlada tukaj jemlje na integrali na dejavnosti visokega šolstva, pa tudi pri naslednji točki sem oglasil. Ne vem, kaj je zdaj sporočilo tega proračuna, nekaj malega bomo dali za osnovne šole, potem boste šli otroci v muzej pogledat, da je Ivan največji in da je to to. Mislim, tako bi lahko tudi bral to nekdo, ki posluša. Ne vem, če bomo na takšen način oziroma če bo moj vnuk tam pri 30-ih letih leta 2050 sposoben odplačevati zadolžitve teh proračunov in če bodo državne obveznice Republike Slovenije čez 15, 20 let s takimi politikami imele ugodneje obrestne mere. Bojim se, da ne. Konkretno pri tem amandmaju vsaj ohranjamo integralna sredstva za visoko šolstvo v proračunu. Glede na, če se komu še da to gledati, poslušati od državljank in državljanov, glede na vse te milijarde, govorimo o dva milijona 560 tisoč evrov iz integrale za visoko šolstvo, ki jo je hotela ta vlada in ki jo hoče ta koalicija odrezati.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem podprogram Univerzitetne knjižnice ter amandma poslanskih skupin SD in SAB. Želi kdo besedo? Dr. Trček. Izvolite.
Hvala za besedo. Glejte, tako jaz sam kot mi v socialni demokraciji smo diplome, magisterije, doktorate, tudi kako knjigo napisali sami. Če sem oseben, na mojem študiju mi je bil najtežji kolokvij iz nemščine, ker nisem ravno talent za jezike, ne maram se tega piflati, pa sem ga šel delat sam. Če parafraziram Bertola Brechta tudi knjiga – knjiga je orožje. Če hočeš resno študirati, potrebuješ univerzitetne knjižnice, tudi v kakem tretjem, četrtem življenjskem obdobju. Gledam tam kolega Vojka, ki je lepo knjigo napisal kritiko neoliberalizma, mogoče bo še kako napisal, saj je tak razmišljujoč možakar, jaz mu včasih rečem Sokrat, verjetno bo tudi potreboval univerzitetno knjižnico. Ne dvomim, da naš kolega Bevk ne bo še kaj napisal, pa tudi, če sem odkrit, NSi-jevi pubeci tudi kako knjigo napišejo pa sami dokončajo svoje študije – da ne bo Joško kimal, da vas tlačim nekam, kamor ne spadate. Veste, mene je dobesedno sram kot človeka z doktoratom, za katerega sem tudi dobil nagrado za najboljši doktorat v tistem letu na FDV, da moram tukaj zagovarjati amandma in prosjačiti, da se ohrani 7 milijonov integrale sredstev za naši univerzitetni knjižnici. Ob milijardnih kvotah proračuna! Pa kje to jaz živim? Ali živim v neki družbi, kjer hočemo biti butci? Ali je to sporočilo tega proračuna, ej modeli, ki namesto drugih pišete diplome, magisterije, doktorate, dobrodošli – ali pa tudi knjige kakšnim politikom –, dobrodošli, ima biznisa za vas. To je to sporočilo. Navsezadnje ta resor vodi v bistvu moja kolegica iz FDV, politologinja, jebela, slika, če kdo, bi ona morala reči, ali bom odstopila ali bo pa to ostalo v integrali. In dokler ne bo takih politikov, taki ljudje ne spadajo na neko špelungo privatno, zadnjo zakotno univerzo, kaj šele, da taki ljudje pridejo iz državnih univerz, pa režejo v integralo teh univerz. Jaz bi se najrajši ubil sedaj. Hvala.
Dr. Trček, upamo, da do tega ne bo prišlo. Nadaljujemo razpravo. Javila se je še gospa Lidija Divjak Mirnik.
Hvala lepa, podpredsednica. V bistvu Franjo, jaz te razumem. Razumem, da te to jezi, zato ker to zdravorazumskemu normalnemu pač ne gre skozi, skozi vrednostni sistem. Tudi meni ne gre skozi, da iz integrale univerzitetni knjižnici mariborski jemljemo. Kaj je kdo od vas iz koalicije, ki danes tega ne bo podprl, že sploh bil v mariborski univerzitetni knjižnici? Upam, da ste bili. Če pa niste, pa pojdite tja, pa še Maistrovo sobo si spodaj poglejte. Veste, to ni samo norčevanje iz ljudi. To je tudi norčevanje iz tistih, ki želijo biti izobraženi, ki se želijo učiti in to je nenazadnje norčevanje iz vseh študentov Univerze v Mariboru. Ker sporočilo te vlade pač je, mi ne rabimo knjig, mi ne rabimo pametnih študentov. Mi rabimo tiste, ki kimajo, pa mi rabimo tiste, ki so tiho in verjamejo velikemu vodju. Zato vam bomo pa sedaj postavili muzej, da se boste lahko velikemu vodju tudi še tam poklonili. Ej, dragi moji, vi ste izgubili kompas! Popolnoma! To je nesprejemljivo. Za Listo Marjana Šarca je to nesprejemljivo. Konec. Ne more se jemati denarja tam, kjer bomo prosperirali. Saj vi se res šalite?! Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem še podprogram Športna infrastruktura ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in dva amandmaja Poslanske skupine SD. Želi kdo besedo? Dr. Trček, izvolite.
Vidim, Lidija še prihaja k sebi. Verjetno bo potem tudi hotela besedo. Ta amandma gre v bistvu za prenovo dvorane Tabor v Mariboru. Sedaj sem se spomnil, jaz moram danes vmes še eno predavanje imeti za študente za arhitekturo v Mariboru. Pa kaj naj jim rečem, deca ne boste imeli denarja za študirati resno pri nas. Dajte se preko neta učiti nemščino, pa spokajte čez – ali kaj? To je sporočilo tega proračuna.
Hvala lepa. Gospa Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Že včeraj sem govorila o tem, da v Mariboru kot drugem največjem mestu v tej državi ne premoremo ene športne dvorane, ki bi zadostila evropskim normativom za tekme na najvišjem nivoju. In to pravzaprav počnemo s tem amandmajem. Vsi se zelo radi pohvalimo z našimi športniki. Če je le varianta, se tudi slikamo z njimi. Skratka, športniki so tisti, ki delajo promocijo Slovenije, kar se verjetno vsi strinjamo. Žal pač športniki morajo imeti tudi dovolj dobro infrastrukturo, da lahko dosegajo te vrhunske rezultate, ki jih tudi dosegajo. Zato bi bilo prav in pošteno, da v Mariboru takšno športno dvorano imamo. Pika.
Hvala lepa. Še kdo? Mag. Rajh, izvolite.
Tako, govorimo o športni dvorani Tabor, ki je stara 40 let in potrebuje nove sanitarije, nov toplotni ovoj. To je dvorana, ki ima en regijski pomen, v kateri se lahko odvijajo zaenkrat še mednarodne tekme. Ampak to je dvorana tudi, ki počasi tem standardom ne bo ustrezala. Če želimo krepiti geostrateški položaj našega mesta in če želimo narediti eno protiutež avstrijskemu Gradcu, potem moramo zgraditi v mestu infrastrukturo, ki jo bodo tudi ostali okoliški prebivalci prepoznali kot svojo in kot središče svojih življenjskih interesov. To še enkrat poudarjam; če želimo utrditi položaj Maribora napram avstrijskega Gradca, nalašč govorim avstrijskega Gradca ne Ljubljane, ker avstrijski Gradec predstavlja nevarnost, ne Ljubljana, potem moramo v mestu ob Dravi zagotoviti infrastrukturo in mednjo spada tudi športna infrastruktura, da se lahko vse generacije, od najmlajših do najstarejših, ustrezno izobražujejo in izpopolnjujejo. Zato pozivam vse, da ta amandma podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Trček. Ponovno, izvolite.
Da zdaj, da ne bo izpadlo, da smo taki lokalpatrioti Štajerci, kar smo, seveda smo, ampak športno infrastrukturo je potrebno razvijati po celem teritoriju Republike Slovenije in poslanci smo poslanci vsega ljudstva, zato seveda smo v Poslanski skupini SD, ker to Jože Tanko pač ni naredil, vložili amandmaja tudi za bazen v Ribnici in za športno dvorani v Ribnici, ker Pokolpje, moje ljubo drago Pokolpje, pa v kočevskem koncu, ribniškem sem bolj malo, pa bi se lahko od Ribničanov naučili, kaj je ribniški tolar, ker se bomo morali, da bomo vračali te kredite, tudi potrebujemo zdrave ljudi, tudi kakšno skupnost, ki jo tako radi tukaj peorativno obravnavamo, s katerimi imajo konkretne težave, da mlade vključimo – govorim o romski skupnosti, v šport, v zdrave oblike preživljanja življenja in tudi, da se neki stereotipi med nami na ta način odpravljajo. Tudi zaradi tega seveda bom podprl ta oba amandmaja, ki jih je pripravil naš kolega Predrag, ki me je delegiral, da to razložim. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Pogačnik. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Se moram javiti, no. Sem se javil že včeraj in se bom tudi danes javil. Poglejte, kolegica Mirnik, glasni ste bila včeraj, glasni ste danes. To je tudi prav, imate to za vso pravico, z veseljem vas pač poslušamo, vendar treba je eno dejstvo povedati. V času konjunkture vlada Marjana Šarca in pa predvsem Lista Marjana Šarca v času konjunktur ni podprla povprečnin občin. Povprečnine občine je dvignila ta vlada v protikoronskem paketu 2. In iz tega naslova je mesto Maribor dobil 3,3 milijone. Več denarja kot v času vaše vlade. Mi smo to podprli z zavedanjem, ker se zavedamo, da Vlada narekuje naloge občinam, ki jih niso sposobne financirati. Mi se tega zavedamo. Ta vaša vlada se kljub gospodarski rasti tega ni in ste na predlog stranki SDS dvakrat zavrnili povišanje povprečnin. Mi bomo povprečnine povišali tudi v letu 2021 in pa leta 2022. Iz tega naslova bodo vse občine dobile več denarja in prepričan sem, da občine morajo znati razpolagati s temi sredstvi. Vse te amandmaje, spoštovana kolegica Mirnik, ki ste vlagali, Maribor je bil tudi leta 2019, ko se je obravnaval proračun za leto 2021, ki ga je pripravljala vaša vlada. Zakaj takrat tega niste dali noter? Ali ste pozabili takrat na Maribor, ko ste bili v vladi? Mi nismo niti na eno občino pozabili, niti ne na Maribor. In ker se danes tukajle pogovarjamo že pol ure o Mariboru, bomo povedali, da je Maribor iz naslova povišanja povprečnin dobil za 3,3 milijarde evrov več sredstev kot v času vlade Marjana Šarca. [[oglašanje iz ozadja]] In milijone. 3,3 milijone. Tudi zdaj, z dvigom povprečnin bodo vse slovenske občine dobile več sredstev. Proračun za leto 2021 ste pa pripravljale vaše vlade in ste sedeli v tem parlamentu.
Hvala lepa. Imamo dve repliki. Najprej gospa Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Ja saj sem pričakovala, da bo gospod Pogačnik nekaj povedal. Ja zakaj govorimo o Mariboru? Zato, ker je Maribor drugo največje mesto, ki je podfinancirano, to veste, to je prvič. Mene veseli, da mariborski poslanci, vsaj opozicijski, skupaj držimo, ker oni koalicijski, ki prihajajo iz Maribora, pač ne držijo z nami, bog pomagaj. Zakaj, se boste vi z njim pogovorili. Kar se pa tiče tega, kako ste vi povprečnine dvignili pa kako jih mi nismo, ko smo imeli vlado. Tudi vlada Marjana Šarca je povprečnine dvignila, prvič v zgodovini jih je sploh naredila po tisti znameniti formuli, ki kar se mene tiče, je napačna oziroma jo je treba vsaj za mestne občine spremeniti. Ampak veste, kaj je razlika med vašo in našo vlado? Razlika je v tem, da je nas zavezovalo fiskalno pravilo, vas pa ne. Razlika med našo in vašo vlado je v tem, da smo mi pustili plus na računu, ko ste vi vlado dobili. Vi ste pa naredili takšen puf, da ga bodo moji in vaši vnuki pa še njihovi vnuki plačevali. To je razlika med vašo in našo vlado. Kar se pa tiče tega, da kao takrat nismo tega naredili. Seveda, ker dokumentacija ni bila pripravljena, vi pa veste, da v proračun lahko uvrstiš projekt takrat, ko je dokumentacija narejena. Tu je moja kritika županu Maribora danes in to vedno znova ponovim. Tudi pri mariborski knjižnici, kjer bo morala Mestna občina Maribor svoj del posla pač oddelati. Prosim lepo, da ne zavajate. Hvala.
Hvala lepa. Še replika dr. Trček. Izvolite.
Hvala. To poslušam pa bi lahko vlekel ven kakšnega vidnega bivšega člana SDS iz Maribora, ki tudi kakšnih projektov ni pripravil, pa ne bom, naj uživa človek s svojima mladima lepima dvojčkoma. Proračune sprejema Državni zbor. Vlade pripravijo predlog, ena vlada podeduje kaj od druge vlade, pride druga situacija – katerakoli vlada bi sedaj bila –, jaz po navadi rečem Miha Kordiš, pa tokrat ne bom. Ne vem, kaj bom rekel. Koražija, če bi bil predsednik Vlade, bi se sedaj zadolževal, ampak dokler se bomo tukaj prepucavali moji, vaši, gore, dole [[…]] Včeraj sem poslušal skoraj na nek ta način: kaj klinac se opozicija nekaj greste, mi smo pripeljali – Vlada – proračun, mi ga bomo požegnili. Državni zbor je odgovoren za proračun, Državni zbor je primarni skrbnik proračuna! Vlada, katerakoli, odgovarja Državnemu zboru, 110. člen. Navsezadnje Državni zbor omogoči Vlado, brez Državnega zbora je ni. Vsi vi, ki lapate tako: malo naši, vaši, gore, dole; pa vi niste – osebno moje mnenje – za poslance, ker ne jemljete resno ustavni red Republike Slovenije. Vsi mi skupaj smo skrbniki proračuna; od tistega, ki je dobil 300 glasov pa še nekaj v Trbovljah, do Janeza, ki je pač v neki največji volilni [[nerazumljivo]]. Pika. Dajmo se že nehati neodgovorno. Navsezadnje to, če gledajo kakšni otroci, se tudi učijo, kaj je parlamentarizem, in vi jih učite krivo religijo. Ta kritika leti tudi na kakšne predstavnike bivše vlade tukaj v parlamentu. Hvala.
Hvala. K razpravi se je še enkrat prijavil mag. Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, še enkrat hvala za dano besedo. Različno je, verjetno, delati v okolju, ko je gospodarska rast ali pa, ko je pač virus covid-19 in ko se zapira od gospodarstva, šol, bolnišnice so natrpane. Rekel bi da s to primerjavo, ki jo je sedaj izrekla kolegica Divjak, se pač ne morem strinjati. Ima pa seveda kolegica Divjak pravico na svoje mnenje, vendar sem prepričan, da z dvigom povprečnin se na nek način približujemo tistemu, kar lokalna skupnost potrebuje.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 Ministrstvo za kulturo ter razpravo o vloženih amandmajih pri tem proračunskem uporabniku. V razpravo dajem podprogram Varstva kulturne dediščine arhivska in knjižna dejavnost ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB, amandma Poslanske skupine SAB in amandma Poslanske skupine SD. Vidim več razpravljavcev. Prvi dobi besedo gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Ob teh amandmajih bi imel vprašanje za gospoda ministra za finance, gospoda Širclja, pa bi ga prosil, če mi lahko na vprašanje, ki ga bom zastavil, tudi odgovori. Gre za dva amandmaja oziroma za dva objekta in tri amandmaje. To je gradnja mariborske knjižnice in pa gradnja sprejemno-informacijskega centra za Partizansko bolnico Franjo. Oba objekta oziroma obe investiciji sta, in bosta najbrž, sofinancirani tudi iz lokalne skupnosti tako Občine Maribor kot Občine Cerkno. Ker pa gre za pomembna objekta, je seveda pričakovati tudi sofinanciranje države. Rad bi gospoda ministra vprašal, če je v okviru proračunov za leto 2021 in predvsem za leto 2022, v okviru proračuna, ali so tam zagotovljena sredstva za izvajanje Zakona o zagotavljanju nekaterih nujnih programov Republike Slovenije v kulturi. Namreč, Državni zbor je konec lanskega leta ta zakon sprejel in od leta 2021 do leta 2027, naj bi za 7 programskih sklopov se za področje kulture namenilo 122 milijonov in 600 tisoč evrov. Za leto 2021 je potrebno za izvajanje tega zakona zagotoviti 9,3 milijona evrov. Spominjam se, da je državna sekretarka dr. Ignacija Fridl Jarc na Odboru za kulturo Državnega zbora povedala, da so v proračunu za leto 2021 sredstva za izvajanje Zakona o kulturnem evru zagotovljena, za leto 2022 pa ne vem. Zato sprašujem gospoda ministra, ali je v letu 2022 zagotovljenih na podlagi tega zakona 12 milijonov 950 tisoč evrov? Kajti, za sanacijo najbolj ogroženih in najpomembnejših kulturnih spomenikov in za ureditev osnovnih prostorskih prostorov za javne zavode iz kulture, kamor sodita oba objekta, ki sta predmet amandmaja. Tako bi rad ob razpravi o teh amandmajih slišal, kako je z zagotavljanjem Zakona o kulturnem evru. Žal me je minister poslušal in lepo odšel skozi vrata. Mislim, da si poslanci zaslužimo, da nam ministri, ki so plačani za to, da delajo, da so v Državnem zboru, na vprašanja tudi odgovorijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod poslanec, zdaj bom toliko korektna, pa povedala, da je minister poslušal ves čas vaše vprašanje in je nakazal zdajle meni, kot predsedujoči, da pride čez minutko nazaj, potem ko se razprava konča, imamo še dva prijavljena razpravljavca, vam bo tudi odgovoril. Gospod Samo Bevk, proceduralno, izvolite.
Ja, če je to res, da minister pride nazaj, da je mogoče šel samo na neko nujno potrebo, se potem opravičujem.
Ja, hvala lepa. Gospod Trček ima sedaj besedo, pripravi se gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala. Neka zadnja službena pot, kolikor toliko normalna, v lanskem letu, je bil veliki Cosac na Finskem. Med samim predsedovanjem jim je padla vlada zaradi afere – kajne, tako, vis-ŕ-vis Janševi vladi. Na Finskem bi vlada zaradi afere maske padla in zdaj imamo tam bolj neko žensko prevlado na ključnih funkcijah, kar si jaz zelo želim tudi pri nas. Bil sem edini predstavnik Državnega zbora. Takrat je Šarčeva vlada, v navezi s temi tremi milijoni za mano sedanje Vlade, sprejemala rebalans proračuna in takrat sem obiskal nekaj, kar so si Finci podarili za stoletnico samostojnosti. Novo dnevno sobo, njihovo krasno lepo novo knjižnico in mi je skoraj malo žal, da nisem tam ostal, verjetno bi kako leto življenja več doživel. Ta amandma, ki se tu nanaša – dobro, naš župan, ker so mu malo tako piarovci rekli rad govori o Centru Rotovž, ampak dejansko gre za nekaj takega, kot so si podarili Finci. In namesto tega muzeja samostojnosti si bi mi ob takih proračunih, ob takih zadolževanjih lahko podarili to knjižnico v Mariboru in po – ne vem koliko časa to že pacamo, desetletja – tudi NUK 2. To bi bilo zame neko simbolno dejanje. Navsezadnje delno mitologizirano izhajamo iz tega, da smo narod knjige. Lahko grem do Trubarja, lahko grem do Jurčiča, ki je rekel, »če ne moremo na polu političnega delovati, delujemo vsaj na polu kulturnega«, kot me je naučil zdaj žal že nekaj časa pokojni Aleš Debeljak. Zelo ga pogrešam. Verjetno bi ob takem proračunu zelo in upravičeno in v dosti lepši slovenščini kot jaz bentil. Seveda ob teh zgodbah, ki smo jih ponavljali okrog občin, tu že sedmo leto osamljeno tulim, da nujno potrebujemo reformo lokalne samouprave. Včasih se mi zdi, da številnim to ne odgovarja tako na nacionalni ravni tudi kot kakemu županu mogoče ne, da je nek izgovor. Teh penez ne bo nikoli dovolj. Seveda, ko govorimo o nekem Centru Rotovž, ne gre samo za nek lokalpatriotizem, tudi ne vem, Primož Siter lahko obišče taščo v Mariboru, mu kaj dobrega skuha pa gredo skupaj v knjižnico. To, Lidija malo leti tudi na tebe, ne ga preveč pecati, ker njegova je tudi Štajerka. Tudi iz Ljubljane lahko pridete k nam, zakaj pa ne. Lahko bi v tej knjižnici imeli tudi kake krasne 3D tiskalnike pa bi tam kaj ustvarjali kot na Finskem. Čisto mimogrede, okrog tistega prvega vala korone se je zelo govorilo, kako imamo razvit super dober prototip slovenskega predihovalnika, potem je pa naenkrat kar to vse utihnilo. Verjetno, da ne bi komu ogrožali kake kšefte – bo treba še kako poslansko vprašanje glede tega povedati. Tudi kolega Samo Bevk, izkušeni poslanec z 20 let kilometrine v Državnem zboru, je zelo lepo povedal. Neko resorno ministrstvo nekaj napove, so neke uzanci in je to potem nekako s figo v žepu. Če kaj, ta agresivna vlada izraža odpor do znanja, znanosti in kulture. Razen do tiste kulture, za katero bo ona rekla, da je tista edina pravilna, domačijska, ki verjetno skozi njihovo optiko izvira iz nekega naravnega prava, kar sicer ni res, a veste. Modrijani so isto artificial kot Laibachovci. Naj mi eni in drugi oprostijo. Navsezadnje tudi sam šef Modrijanov pove, kaj so od rokerjev pobrali in tako naprej. Pa jaz tudi Tonija Verderberja poslušam, da ne bo [[…]]Tudi Toni Verderber pove, kako bi on begunsko vprašanje reševal. Malo nerodno je, po eni strani se po prsih trkati. Naša kolegica tudi piše tako lepo – pa tu resno mislim, se ne zafrkavam – domoljubno poezijo, po drugi strani pa s figo v žepu se vesti do kulture. Tu so trije krasni amandmaji v proračunu za naslednje leto, kjer lahko dokažemo, kar vedno znova ne dokazujemo v Državnem zboru, da smo navsezadnje tudi politiki, ne glede na katere spole, sklone in števila in identitetno smo osebno tudi kulturna bitja navsezadnje. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa. V opoziciji kot rečeno smo se povezali, tisti mariborski, in danes še bomo kar nekaj govorili o teh mariborskih projektih, vsaj tam pri glasovanjih. In prav je tako, da poslanci, ki prihajamo iz iste regije, skupaj držimo, če prihajamo iz iste regije, držimo skupaj. Če prihajamo iz istega mesta, pa sploh. Žalostno pač je, da nekateri niso z nami, če tako rečem v navednicah. Kar se tiče sredstev za izgradnjo Centra Rotovž, inovativnega centra, usmerjenega promociji knjige, izobraževanja, kulture in digitalizacije, to je pač nekaj, kar v Mariboru res mečkamo že kar nekaj let. Res pa je, da bivši župan, je mislim, da menjal nekaj pet lokacij, kje bi to imeli, sedaj ta novi, ki je prišel, ki je mimogrede SMC župan, da se razumemo, se je odločil za eno lokacijo, kar je okey, pripravil dokumentacijo in ker je dokumentacija sedaj pripravljena, izpolnjuje pogoje za to, da se ta projekt uvrsti v proračun. Da mi ne bi spet kolega Pogačnik rekel, zakaj tega niste naredili v času Marjana Šarca. Zato nismo tega naredili, mu odgovarjam že vnaprej. Zakaj smo pravzaprav Slovenci preživeli? Zaradi svoje kulture in zaradi svojega jezika. Kje pa so lahko nekoč brali ta jezik? Ja, knjiga. Ja kje pa jih imamo? V knjižnicah. Prepričana sem, da to vsi zelo dobro razumete, tudi v koaliciji. Zato bi si želela, da bi videli tudi to – kar sem že večkrat ponovila in bom tudi danes še nekajkrat –, da je mariborska občina kot mestna občina podfinancirana, da ji država naloži več obveznih nalog, kot ji da denarja. In ker seveda mestna občina te obvezne naloge mora narediti, vzame denar na investicijah in zato na investicijah zmanjka. Ni velike filozofije zadaj. Res ne. To vsak razume. Upam, da tudi vi v koaliciji to razumete ali pa vsaj, da boste želeli razumeti. Zato pač potrebujemo sofinanciranje tega projekta. In ja, gospod Bevk je zelo dobro vprašal, koliko denarja iz kulturnega evra, ki smo ga – mimogrede pa sprejeli v času vlade Marjana Šarca – je namenjenega za dva projekta. Eden je mariborska knjižnica oziroma Center Rotovž, drugi pa je Bolnica Franja oziroma tisti sprejemni center. Kdor je tam že bil, sama sem bila letos, res tisto žalostno izgleda. Tam je ena koliba in to je to in nič ni. In to ni tako veliki denar. Sploh ne, glede na to, kakšne milijardne pufe delamo oziroma delate. Zato bi si želela, da bi poleg tistega muzeja, ki ga boste postavili – nimam nič proti muzeju, da se razumemo –, da še vidite, da moramo še kaj drugega podelati. Ker častiti lik in delo velikega vodje, to obdobje, upam, da smo prerasli. Da gremo sedaj v neke druge čase, čeprav po vseh pismih, ki letijo, nisem ravno ziher, da ste vi prerasli to obdobje častiti lik in delo velikega vodje. Ne bi želela misliti, da ima ta vlada odpor do znanja, znanosti in kulture. Res ne, ker sem prepričana in vem, da med vami se marsikdo tudi ljubiteljsko ukvarja s kulturo in prav je, da to počnemo vsi; ampak prav je tudi, da Maribor dobi to ljubo knjižnico. Tudi to je prav, ker si Maribor to zasluži in ker tudi Mariborčani plačujemo v to skupno proračunsko malho, ki ima sedaj tako velik minus. Zato je to pošteno in tudi pravično. Tako so me nekoč pri verouku učili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Seveda potrebujemo Center Rotovž, potrebujemo knjižnico v Mariboru, povsem normalno. Tudi ne zamerim, da nam sedaj očitate, da smo izgubili kompas, da zatiramo kulturo. Iščem neke skupne imenovalce in spet se bom referenciral na razpravo dr. Franca Trčka, ki ga trenutno ne vidim v dvorani – in ni pomembno –, najbrž je iz preventivnih zdravstvenih razlogov v pisarni, ampak to je njegova svoboda. Omenjal je NUK 2. Ne vem, če veste, mi z NUK 2 mislimo resno. Ali je pravi čas ali ni pravi čas, tukaj ni dileme: je pravi čas, je skrajni čas. Preveč dolgo že to zadevo pacamo oziroma so pacale neke prejšnje vlade, ki so bile zelo kulturne, ampak z NUK 2 ni bilo nič. Naj vam povem, da je Zakon o NUK 2 v medresorskem usklajevanju. In bo šel skozi, kar se tiče koalicije. Verjamem, da bo 90 glasov za ta zakon – 82-milijonska investicija, tako groba ocena. Da smo zdaj zaradi tega izgubili kompas, to vi lahko govorite, to je vaša svoboda, svoboda govora in tako dalje. Mene se prav to nič ne dotakne. Ali smo zaradi tega mi zdaj tisti, ki zatiramo kulturo, vi to lahko govorite, mene se to popolnoma nič ne dotakne. Mi bomo delali tisto, kar ocenjujemo, da je prav, kar je prav za našo slovensko kulturo, zato tudi drastično povečujemo sredstva za Ministrstvo za kulturo tako za leto 2021 in 2022, kar je zdaj tema te točke dnevnega reda. Naredimo pa nekaj skupaj za Center Rotovž; je to zdaj občinska investicija in bo država sofinancirala. Jaz tudi pravim, da pri takšnih zadevah denar ne sme biti problema, upam pa, da občina ima pripravljeno celotno dokumentacijo, gradbeno in tako naprej, ker šele potem ima projekt po mojem razumevanju tudi pogoje za državno sofinanciranje. Seveda kultura, seveda slovenski jezik. Meni kot Prekmurcu ni treba tega dopovedovati. Vemo tudi, kdo je bil, gospe in gospodje, kdo je zaslužen za to, da mi Prekmurci danes slovensko govorimo. Vemo, vemo. Proti temu znate predvsem na skrajni levici brutalno grdo govoriti. Vemo, kdo je ohranjal slovenstvo in slovenski jezik, prekmurski jezik, levo od Mure, med Muro in Rabo. Ampak danes to ni tema, ampak prosim ne tako na pamet. Lahko nam govorite še enkrat, da smo izgubili kompas, lahko nam govorite, da zaničujemo kulturo. Kulturniki so v PKP več dobili zakonsko določen prvič v življenju, prvič v karieri temeljni mesečni osebni dohodek, ampak to zdaj tudi ni tema. Ampak z NUK 2 pa gremo naprej, na polno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo je želel še minister, gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. En odgovor sem dolžan. Drugo lahko samo povem, da v letu 2021 je načrtovana poraba v kulturi 268 milijonov, kar je za 48 milijonov več kot v letu 2020, ko je bil rebalans, in za 66 milijonov več ,kot je bila realizacija v letu 2019, kar pomeni, da se bistveno zvišujejo ta sredstva za različne namene. V okviru tega celotnega proračuna za kulturo je vključenih tudi 23,5 milijona sredstev za investicije v kulturi na podlagi Zakona o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe v kulturi, ki se bodo začeli v letu 2022. Ni pa določeno, katere investicije v kulturi se bodo iz tega denarja gradile. Skratka, na nek način rezerviran je denar, gospod Bevk, oziroma denar bo na razpolago, ni pa še določeno za katere. Hvala.
Hvala lepa. Besedo želi še gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa, gospod minister, za odgovor na moje vprašanje. Jaz sem zadovoljen, da se je Vlada odločila, da bo izvajala Zakon o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe Republike Slovenije v kulturi za obdobje 2021–2027, tako bo slovenska kultura bogatejša za 122 milijonov in 600 tisoč evrov. Naj povem, da decembra, ko smo imeli tretje branje tega zakona, je praktično ves Državni zbor z izjemo treh glasov, ki so bili proti, podprl ta zakon. Se pravi, da ima Zakon o kulturnem evru neki konsenz v slovenski politiki in kulturni javnosti in sem vesel, da bomo po sedmih sušnih letih, namreč zadnji Zakon o kulturnem evru je končal svojo veljavnost konec leta 2013. Vse od leta 1999 do 2013 je bila na podlagi več Zakonov o kulturnem evru slovenska kultura bogatejša za 95 milijonov evrov in sedaj verjamem, da bo tudi s tem izvajanjem novega Zakona o kulturnem evru, se pravi kulturna politika lahko in kulturna ustvarjalnost ter investicije na tem področju malo lažje zadihali. Še enkrat, hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o amandmajih in o Posebnem delu Dopolnjenega predloga proračuna bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. Prehajamo na obravnavo Načrta razvojnih programov. Želi kdo besedo za razpravo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o Načrtu razvojnih programov bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKOV O SPREMEMBAH ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVA ZA OBDOBJE OD 2020 DO 2022. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo predstavniku Vlade, ministru mag. Andreju Širclju. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Zaradi izjemnih okoliščin, ki so nastale, zaradi epidemije covid-19, je Državni zbor že sprejel dve spremembi tega odloka, in sicer v delu, ki se nanaša na leto 2020. Tokrat so pred vami spremembi, ki se nanašajo na leti 2021 in 2022. S tem pa je odlok tudi povezan s Predlogom sprememb proračuna za leto 2021 in Predlogom proračuna za leto 2022. V obeh letih namreč spremembe odloka omogočajo višjo raven izdatkov v luči trenutne situacije. S predlaganimi spremembami odloka bo ciljni saldo sektorja država 2021 z načrtovanega 1,1 odstotka bruto družbenega proizvoda presežka prerastel v 6,6 odstotka BDP primanjkljaja, ciljni saldo državnega proračuna pa z 1,2 odstotka bruto družbenega proizvoda na minus 5,7 odstotka BDP. Za leto 2022 odlok predvideva znižanje primanjkljaja sektorja država na minus 4,6 odstotka bruto družbenega proizvoda in državnega proračuna na 3,2 odstotka bruto družbenega proizvoda. Skladno s temi cilji se bodo povišale tudi zgornje meje izdatkov. Višja raven izdatkov je potrebna zaradi ukrepov za spopadanje s posledicami pandemije covid-19. Fiskalna pravila višjo porabo v takšnih situacijah omogočajo. Za leto 2021 je na evropski ravni omogočena odstopna klavzula od fiskalnih pravil zaradi izjemnih okoliščin. Tudi za leto 2022 se pričakuje, da se bo k večjemu zahtevalo začetek postopne odprave javnofinančnih primanjkljajev. To odražajo tudi cilji v predlagani spremembi odloka, se pravi, postopno zniževanje primanjkljaja od vrha v letošnjem letu. Tudi ostale države članice Evropske unije načrtujejo obsežne spodbude za spopadanje z epidemijo in njenimi posledicami. Jesenska napoved Evropske komisije v letu 2021 za države območja evra v povprečju napoveduje primanjkljaj v višini 6,4 odstotka bruto družbenega proizvoda v letu 2022 pa 4,7 odstotka bruto družbenega proizvoda, kar pomeni, da so ti primanjkljaji večji, kot veljajo oziroma kot so predlagani za Slovenijo. Trenutna situacija je negotova. Temu smo priča iz dneva v dan. Zaradi tega je fiskalno načrtovanje za leto 2022 še toliko bolj negotovo. Na negotovost opozarja tudi Fiskalni svet v svojem gradivu, kjer ugotavlja, da naj bi bil v letu 2021 izpolnjen vsaj eden od obeh zakonsko določenih pogojev za uveljavljanje izjemnih okoliščin, medtem ko tega za leto 2022 trenutno ni mogoče nedvoumno ugotoviti, saj takšne napovedi niso statične in je vse odvisno od prihodnjega poteka dogodkov. Trenutna pričakovana rast bruto družbenega proizvoda, uporabljena pri pripravi sprememb odloka, je za leto 2020 minus 6,7 odstotka, 5,1 odstotka za leto 2021 in 3,7 odstotka v letu 2022. Za leto 2021 naj bi se ob uporabljenih predpostavkah kazalniki izboljšali, gospodarska aktivnost iz leta 2019 pa naj bi bila dosežena v letu 2022. Seveda pa bo vse odvisno od razvoja epidemije oziroma od ustavitve epidemije pri nas in po svetu, zato se te predpostavke lahko hitro spremenijo. Spoštovani poslanci! V luči izjemne situacije, v kateri se nahajamo, je potrebno obsežno ukrepanje, hkrati pa je treba misliti na prihodnost in postaviti temelje za čim hitrejše okrevanje. Fiskalne spodbude bo potrebno ohranjati dovolj dolgo, da se okrevanja ne ogrozi, kar poudarjajo tudi neodvisne institucije, kot sta OECD in Evropska centralna banka. Vse to omogoča obravnava in sprejetje odloka in zato predlagam, da ga podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Robertu Polnarju. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 45. nujni seji 20. oktobra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za leta od 2020 do 2022. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je minister za finance podal vsebinske spremembe predloga odloka in vzroke, ki so predvsem posledica izjemnih okoliščin kot posledice epidemije covid-19. Povedal je, da bodo imeli vsi ukrepi vlade znaten vpliv na javne finance, vendar pa, da je na prvem mestu zdravje ljudi. V nadaljevanju je predstavil tudi pisni odziva Vlade na oceno Fiskalnega sveta in povedal, da bo Vlada upoštevala priporočila Fiskalnega sveta tako glede odhodkov kot nadzora nad njimi. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je podala opozorilo, ki je razvidno iz pisnega mnenja službe in se nanaša na ugotovitev Vlade glede nastanka izjemnih okoliščin. Predsednik Fiskalnega sveta je v nadaljevanju seje predstavil pisno oceno Fiskalnega sveta ter dejal, da so z Zakonom o fiskalnem pravilu določenih pogoji, ki omogočajo uveljavitev izjemnih okoliščin, torej da so ti pogoji izpolnjeni. To velja za letos in za prihodnje leto. Kar se tiče leta 2022 pa tega še ni mogoče nedvoumno ugotoviti, ker se razmere spreminjajo z zelo veliko hitrostjo in jih bo Fiskalni svet redno preverjal. V nadaljevanju je predstavil javnofinančne projekcije za naslednji dve leti. Povedal je, da je potrebno ukrepe usmeriti tja, kjer so obremenitve največje, ter ob tem omenil zdravstvo. V nadaljevanju je podal priporočila Vladi, ki so razvidna iz pisnega mnenja Fiskalnega sveta in se nanašajo predvsem na časovno zaporedje priprave ocene o obstoju izjemnih okoliščin in priprave proračunskih dokumentov in na pojasnilo glede razlike v spremembi izdatkov sektorja država in spremembe vsote odhodkov v predlogu odloka. Nadalje je opozoril na tveganja, povezana v z velikimi sredstvi za investiranje tako z vidika njihove učinkovite porabe, absorpcijske sposobnosti kot tudi z vidika njihovega nadzora. V nadaljevanju seje je direktorica Urada za makroekonomske analize in razvoj povedala, da je odlok upošteval jesensko napoved, in dejala, da bo padec gospodarske rasti malo manjši kot v poletni napovedi ter da bo okrevanje boljše, trenutno pa so razmere zelo negotove in se še stopnjujejo. Za leto 2022 je napovedala 5,1-odstotno gospodarsko rast, ki bo predvsem posledica izvoza, investicij ter zasebne potrošnje. Za leto 2022 bi naj bila gospodarska rast 3,7-odstotna. V razpravi je bil izpostavljen predvsem obstoj izjemnih okoliščin in negotovost, ki vpliva tudi na napovedi in na proračunske dokumente. Izražena je bila skrb glede načrtovanih investicij ter glede povečevanja zadolženosti države kot tudi razkorak med predlogom okvira in Predlogom proračuna glede višine odhodkov. V okviru razprave je minister za finance odgovoril na zastavljena vprašanja, poudaril pa je, da je Slovenija ena od redkih držav, kateri se je v tej obdobju dvignila bonitetna ocena, kar pomeni, da si lahko finančna sredstva izposoja pod bolj ugodnimi pogoji od standardnih. Na dodatna vprašanja sta odgovorila tudi predsednik Fiskalnega sveta in direktorica Urada za makroekonomske analize in razvoj. Odbor je v skladu s 128. členom poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga odloka in jih sprejel. Ker k Predlogu odloka na matičnem delovnem telesu ni bilo vloženih amandmajev, odbor Državnemu zboru predlaga, da Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo mag. Dušan Verbič. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SMC. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica Državnega zbora. Minister, poslanke in poslanci, prav lep pozdrav! Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja države je osrednji dokument, ki določa naš javnofinančni okvir za naslednja leta in je pripravljen na podlagi Zakona o fiskalnem pravilu. Sprememba 148. člena Ustave Republike Slovenije je namreč omogočila sprejetje Zakona o fiskalnem pravilu, ki vsebuje temeljno načelo upravljanja z javnimi financami na ravni celotnega sektorja države. Vloga Državnega zbora je pri tem jasno določena. V skladu z Zakonom o fiskalnem pravilu Državni zbor s posebnim aktom oziroma odlokom o okviru za pripravo proračunov sektorja država postavi ključne javnofinančne okvire, ki jih je treba zasledovati pri javnofinančnem načrtovanju, in sicer ciljni saldo sektorja države kot celote in posameznih blagajn javnega financiranja ter najvišji možni obseg izdatkov za sektor države in posamezne blagajne. Vlada je določila spremembe Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022, ki so potrebne zaradi priprave predloge sprememb proračuna za leto 2020–2021 in predloga proračuna za leto 2022, ter upoštevane jesenske makroekonomske napovedi Urada Republike Slovenije za makroekonomske analize in razvoj. Državni zbor je zaradi izjemnih okoliščin, ki so nastale zaradi epidemije covid-19, v tem letu že sprejel dve spremembi Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022, ki sta se nanašala na leto 2020, tokratne spremembe pa se nanašajo na leti 2021 in 2022. Sprememba odloka bo omogočila ustrezno raven izdatkov za spodbujanje okrevanja po padcu gospodarske rasti v letu 2020 ter za spopadanje s posledicami epidemije covid-19. Obravnavano obdobje, to je od leta 2020 do leta 2022, v odloku predvideva povečanje primanjkljaja sektorja države v primerjavi s predhodnim odlokom v višini pol odstotka BDP, povečanje zgornje meje izdatkov sektorja država, državnega proračuna in izdatkov občin ter povečanje ciljnih saldov sektor države in državnega proračuna. Stranka SMC je z vodenjem fiskalne politike v preteklosti dokazala, da smo zagovorniki vzdržne in odgovorne fiskalne politike. Odgovorno lahko trdimo, da smo kot stranka SMC na podlagi preteklega dela in v tej vladi, ki podpira vodenje fiskalne politike, kajti nam zagotavlja stabilnost in rast tudi v prihodnje. Zavedati pa se moramo, da so izjemne okoliščine, ki so nastale zaradi epidemije covid-19, omogočile odstopanje od fiskalnih pravil s ciljem stabilizirati javne finance, zagotoviti socialno varnost in preprečiti občutno povečanje brezposelnost v naši državi. Vlada se je na dogajanje odzivala pravočasno in odgovorno. Z odgovornim delom je preprečila izgubo delovnih mest ter tako zagotovila še nadaljnje prihodke v zdravstvo, šolstvo in socialno blagajno. Prepričani smo, da je v takšnih razmerah obsežno in večstopenjsko ukrepanje fiskalne politike ustrezno in tudi potrebno, vendar le to ne sme ogroziti srednjeročne vzdržnosti javnih financ. Pri tem je potrebno tudi vedeti, da je Slovenija ena od redkih držav, kateri se je v tem obdobju dvignila bonitetna ocena, kar pomeni, da si lahko izposodi sredstva pod bolj ugodnimi pogoji kot pa ostale države. V okviru navedenega je potrebno dodati še naslednje. Fiskalni svet je na podlagi zaprosila Vlade Republike Slovenije sprejel oceno glede uveljavljanja izjemnih okoliščin in oceno glede skladnosti javnofinančne politike s fiskalnimi pravili. Poleg tega pa odlok upošteva tudi jesensko napoved Urada Republike Slovenije za makroekonomske analize in razvoj, ki ugotavlja, da bo padec gospodarske rasti nekoliko manjši kot v poletni napovedi ter da bo okrevanje bolje. Na podlagi omenjenih navedb smo na stališču, da nam predmetni odlok zagotavlja stabilne in razvojno usmerjene finance, zato bomo predlog odloka v poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Primož Siter bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Pozdravljene, spoštovane kolegice in kolegi! Po načrtovanem 4,2 milijardnem primanjkljaju v rebalansu proračuna za leto 2020 vlada Janeza Janše v proračunih za naslednji dve leti zopet načrtuje ogromne primanjkljaje, 2,75 milijard evrov v letu 2021 in 1,6 milijarde evrov v letu 2022. Za pokritje teh primanjkljajev in zagotavljanje dodatne likvidnostne rezerve, se bo neto javni dolg Slovenije, ki ga bo treba v celoti vrniti v treh letih, povečal za dodatnih 10,2 milijarde evrov. Zaradi zdravstvene in gospodarske krize se bodo proračunski prihodki na račun izpada davkov v letih 2020 in 2021 zmanjšali za 2 milijardi. Zaradi epidemije sta se pod udarom znašli tudi javna zdravstvena in pokojninska blagajna. Zavoda za zdravstveno zavarovanje ima resne težave z likvidnostjo, izčrpava presežke iz preteklih let in sredstva rezervnega sklada, dnevno se je primoran zadolževati pri državni zakladnici. Po zadnji oceni zavoda letošnji izpad prispevkov in naraščajoči stroški v zdravstvu vodijo v tekoči primanjkljaj zdravstvene blagajne v višini 140 milijonov evrov, ki ga ne more pokriti iz lastnih virov. Poleg tega narašča tudi primanjkljaj javne pokojninske blagajne, ki ga bo treba pokriti iz proračuna. Po oceni Vlade bo leta 2021 znašal 1,38 milijarde evrov, leta 2022 pa 1,29 milijarde. Če hočemo ohraniti javni zdravstveni in pokojninski sistem in druge stebre socialne države, bo treba zagotoviti nove davčne prilive, ki ne bodo bremenili najšibkejših, temveč dohodke in premoženje bogatih ter dobičke korporacij. A vlada Janeza Janše stopa na drugačno pot; pot, ki bo na račun davčnih odpustkov bogatim in kapitalu dodatno izčrpala že tako podhranjen državni proračun in dolgoročno osiromašila javno, socialno in razvojno infrastrukturo. Namesto da bi poiskala nove, nujno potrebne davčne vire, o teh v proračunskih dokumentih ni ne duha ne sluha, je ustanovila Strateški svet za debirokratizacijo pod vodstvom Ivana Simiča, ki predlaga znižanje davkov na kapital, nižanje dohodnine za bogate ter nižanje socialnovarstvenih prispevkov za bogate z uvedbo socialne kapice. Minister za finance Andrej Šircelj je že napovedal uvedbo prvega ukrepa Simičeve skupine: ukinitev luksuznega davka pri motornih vozilih. To je le še eden od nesmiselnih ukrepov, ki priča o popolnoma zgrešenih prioritetah Janševe vlade. V času drugega vala epidemije, ki je vladi Janeza Janše popolnoma ušla izpod nadzora, urgentno potrebujemo izdatna proračunska sredstva za okrepitev zdravstvenih kapacitet za povečanje števila postelj, za izboljšanje tehnične opremljenosti bolnišnic, za rekrutacijo novih kadrov, za sistemsko okrepitev javne zdravstvene infrastrukture, mreže domov starejših občanov in drugih stebrov socialne države. A vse to je za vlado Janeza Janše postranskega pomena. Vlado skrbi predvsem usoda peščice lastnikov luksuznih vozil, zato predlagajo ukinitev luksuznega davka, ki bo na račun novih davčnih odpustkov bogatim dodatno osiromašila državni proračun. Poleg tega pa v času alarmantne proračunske krize načrtuje dodatne absurdno visoke izdatke za povsem nepotrebno orožje, ki ne bo služilo varnosti državljanov, temveč interesom tujih orožarskih korporacij. V Levici ne nasprotujem povečanju javnih izdatkov za reševanje zdravstvene in gospodarske krize, vendar vztrajamo, da je treba te izdatke nujno usmeriti v projekte, ki krepijo javno zdravstvo, socialno državo, ustvarjajo nova delovna mesta ter rešujejo materialno stisko najšibkejših. Nedopustno pa je, da se v času, ko za najbolj ogrožene primanjkuje več kot 9 tisoč 100 javnih najemnih stanovanj in ko 12 tisoč upokojencev obupano čaka v vrsti za sprejem v prenatrpane ter finančno in kadrovsko podhranjene domove starejših, javna sredstva stekajo na račune tujih korporacij iz vojaške industrije. V Levici bomo zato vladnemu Odloku o okviru za pripravo proračunov v sektorju države za obdobje od 2020 do 2022 nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod podpredsednik Državnega zbora, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Pred nami je Odlok o spremembah Odloka v okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. S predlagano spremembo odloka se omogoča večje izdatke sektorja država, državnega proračuna in občinskih proračunov v prihodnjih dveh letih, torej v letu 2021 in 2022. S tem se bo omogočilo ustrezno raven izdatkov za spodbuditev okrevanja po padcu gospodarske aktivnosti v letu 2020, torej letos, ter spopadanje z odpravo posledic epidemije covid-19 kot tudi preprečevanje in obvladovanje širjenja covida-19. Naše prioritete so zelo jasne; pomoč gospodarstvu in pomoč državljanom, prav vsem državljanom. Skladno s 6. členom Zakona o fiskalnem pravilu je Državni zbor Republike Slovenije že aprila 2019 sprejel Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. Odlok določa ciljni saldo in najvišji možni obseg izdatkov sektorja država za posamezno proračunsko leto v letih 2020, 2021 in 2022 ter ciljne salde in najvišje možne obsege izdatkov posamezne blagajne javnega financiranja v teh letih po denarnem toku. Zaradi izjemnih okoliščin, ki so nastale, zaradi epidemije covid-19, je Državni zbor 11. maja letos sprejel spremembo odloka, s katero so bili z namenom hitrega odzivanja na nastalo situacijo v letu 2020 omogočeni večji izdatki sektorja države kot celote, sektorja državnega proračuna, občinskih proračunov in pokojninske blagajne. Državni zbor je 23. septembra 2020 sprejel drugo spremembo odloka v delu, ki se nanaša na leto 2020, s katero se je še dodatno spremenilo ciljne salde in najvišje obsege izdatkov za sektor država in državni proračun. Spremenil pa se je tudi najvišji obseg izdatkov za zdravstveno blagajno. Sprememba je bila potrebna, saj je bilo zaradi negotovega makroekonomskega okolja v letošnjem letu močno oteženo določanje parametrov ocenjevanja javnofinančne politike. S temi spremembami so se zagotovila sredstva za izvajanje ukrepov, povezanih z obvladovanjem nalezljive bolezni covid-19 v letu 2020. Ob pripravi predloga spremembe državnega proračuna za leto 2021 in predloga državnega proračuna za leto 2022 Vlada Republike Slovenije predlaga ponovno spremembo veljavnega Odloka o okvirju za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022, tokrat v delu, ki se nanaša na letih 2021 in 2022. S predlagano spremembo odloka se omogoča večje izdatke sektorja države, državnega proračuna in občinskih proračunov v prihodnjih dveh letih. S tem se bo omogočilo ustrezno raven izdatkov za spodbuditev okrevanja po padcu gospodarske aktivnosti v letošnjem letu ter spopadanje z odpravo posledic epidemije covid-19, kot tudi preprečevanje in obvladovanje širjenja nalezljive bolezni covid-19. Fiskalna politika, gospe in gospodje, bo tudi v prihodnjih letih naravnana spodbujevalno in to nas v Novi Sloveniji veseli. Ukrepi, namenjeni spodbujanju gospodarske aktivnosti, bodo imeli znaten vpliv na javne finance, zato je tudi v letu 2021 na EU ravni omogočen začasen odstop od fiskalnih pravil. V letu 2022 pa tudi še ni mogoče načrtovati polnega spoštovanja fiskalnih pravil, saj bi prehitro omejevanje fiskalnih spodbud lahko negativno vplivalo na okrevanje. Na predlagani predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 se vežeta seveda tudi predlog sprememb državnega proračuna za leto 2021 in predlog državnega proračuna za leto 2022. Izražam podporo Nove Slovenije k omenjenemu odloku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Pozdravljeni vsi, gospod minister! Okvir za pripravo proračunov za naslednji dve leti, ki določa najvišji znesek izdatkov sektorja države, in sicer za leto 2021 22 milijard 160 milijonov na 24 milijard 900 milijonov, razlika je torej 2 milijardi 740 milijonov, in za leto 2022 pa od 23 milijard na 24 milijard 950 milijonov, razlika blizu 2 milijardi. Sektor države so tako občine in obe blagajni zraven, poglavitni proračun države same pa od 10 milijard 455 na 13 milijard 520, torej je razlika več kot 3 milijarde. Za leto 2022 pa od 10 milijard 750 na 12 milijard 650. Torej, razlika lepa – tudi blizu 2 milijarde. To je že tretji predlog okvira v tem letu, s katerim Vlada predlaga povečanje izdatkov države. Vsako povečanje izdatkov brez hkratnega povečanja prihodkov pa pomeni le dodatno zadolževanje. Zaradi takega načrtovanja izdatkov Vlade bo Slovenija beležila rekordni primanjkljaj državnega proračuna in tudi rekordni javni dolg. Projekcije za naslednji proračunski leti sicer nakazujejo znižanje tega primanjkljaja, a na projekcije, ki nam jih je ponudila Vlada, se ne gre zanašati, kakor meni tudi sama Vlada, saj so okoliščine negotove, ampak vseeno načrtujejo proračun optimistično. Zakaj se ne moremo na te projekcije zanašati? Prvič, zaradi nepredvidljivosti same epidemije poteka. Drugič, zato, ker je večina prihodkov, ki naj bi v prihodnje zmanjšala primanjkljaj, odvisna od prejema evropskih sredstev. Prejem teh sredstev za Slovenijo pa ni gotovo dejstvo, temveč odvisen od odobritve Evropske komisije, ki je prvi dokument zavrnila. Poleg tega pa je znotraj Evropske unije sprejet dogovor, ki delitev sredstev pogojuje s spoštovanjem načela vladavine prava. Temu nasprotujeta Poljska in Madžarska, po kateri se vladajoči v Sloveniji nemalokrat zgledujejo. Zato nas lahko politične poteze te vlade tudi prikrajšajo za ta pričakovana evropska sredstva. Tretjič. Primanjkljaj je mogoče znižati le ob omejevanju izdatkov in povečanju prihodkov, česar brez močne gospodarske aktivnosti ne bo možno realizirati. Povečanje teh načrtovanih izdatkov je posledica ukrepov za zajezitev epidemije covid -19, ki naj bi po mnenju Vlade v prvem letu ublažila padec gospodarske rasti za 15 odstotkov, vendar to še ne pomeni, da bodo podjetja, ki so bila deležna pomoči, dejansko preživela in dosegla enako stopnjo aktivnosti kot pred to epidemijo. Upoštevati je treba tudi dejstvo, da leta 2022 – upam, da ne bo več izjemnih okoliščin, da bo tako –ne bo izjemnih in takrat bo treba proračun v skladu s fiskalnim pravilom začeti usklajevati na srednji rok. V SAB tudi skušamo biti optimistični. Ker poraba države, je pametno, da se poveča ko je kriza, ko pade povpraševanje prebivalstva. In to poveča neko aktivnost gospodarsko in drži družbo v aktivnosti. Vendar opažamo, da sprejeti ukrepi kljub rekordni zadolžitvi našemu zdravstvenemu sistemu v drugem epidemiološkem valu niso prinesli pričakovane odpornosti v boju proti epidemiji. Podobno niso preprečili naraščajočo brezposelnost in ugasnitev marsikaterega podjetja. Enormna zadolžitev in ukrepi, ki naj bi Sloveniji zagotovili ponovno gospodarsko rast, in to brez rezov plač in pokojnine, je danes odgovornost te vlade. Od nje pričakujemo odločitve, ki bodo enako kot po zadolžitvi v času vlade Alenke Bratušek v letu 2013 Sloveniji zagotovila najmanj 7-letno kontinuirano gospodarsko rast. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospa poslanka, gospodje poslanci! V tržnem gospodarstvu je informacijska vloga makroekonomskih strategij, napovedi in politik ključna. Vlada, centralna banka in drugi institucionalni nosilci oblasti deležnikom sporočajo svoje cilje, temeljne parametre gospodarjenja in sistemski okvir delovanja. Dobra pravočasna in verodostojna informacija je ključ poslovnega prilaganja, nižjih transakcijskih stroškov in optimalnih gospodarskih rezultatov. Uspešno gospodarstvo potrebuje dvoje: konkurenco in prožnost na eni, socialno vzdržnost in vključeno na drugi strani. To je referenčni okvir. Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022, katerega spremembe za leti 2021 in 2022 so predmet današnje obravnave, je bil najprej sprejet 25. aprila 2019. Na podlagi najnovejše napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj se pričakuje padec gospodarske rasti v letošnjem letu za 6,7 odstotka bruto domačega proizvoda, nato pa rast – v letu 2021 za 5,1 odstotka in leta 2022 za 3,7 odstotka. Globina padca in velikost rasti bosta odvisni predvsem od trajanja epidemije ter okrevanja mednarodnega okolja. Napoved Umarja predvideva upad investicij v osnovna sredstva za 13 odstotkov letos in porast za 11 odstotkov prihodnje leto ter 8,5 odstotka leta 2022. Državna potrošnja naj bi v letu 2020 realno zrasla za 3 odstotke, kar bo prispevalo k omilitvi padca gospodarske rasti bolj kot, denimo, v prejšnji krizi, ko se je državna potrošnja leta 2009 realna povečala za 2,5 odstotka. V prihodnjih dveh letih bo državna potrošnja rasla po stopnjah 1 odstotek in 1,3 odstotka. Manjši padec bruto domačega proizvoda kot pri nekaterih drugih ekonomijah ni dokaz moči posamezne ekonomije. Kadar se zgodijo tako velike globalne krize, gibanje bruto domačega proizvoda ni odvisno od moči ekonomije, ampak predvsem od njene strukture in odvisnosti od svetovnega trga. Države, v katerih je poglavitna gospodarska panoga turizem, ali pa države, ki so velike izvoznice tako surovin kot industrijskih proizvodov, bodo zabeležile največji padec bruto domačega proizvoda. Predlagane spremembe odloka so potrebne zaradi izjemnih okoliščin, ki dvigujejo zgornjo mejo izdatkov sektorja država, državnega proračuna in izdatkov občin. Izdatki sektorja država se zvišujejo za 2 milijardi in 740 milijonov evrov na 24 milijard in 900 milijonov evrov v prihodnjem letu in za eno milijardo in 950 milijonov evrov na 24 milijard in 950 milijonov evrov v letu 2022. Dvig izdatkov sektorja država je predvsem posledica dviga izdatkov državnega proračuna, ki naraščajo za 3 milijarde in 65 milijonov evrov na 13 milijard in 520 milijonov evrov v letu 2021, za leto 2022 pa je predviden dvig najvišjega obsega izdatkov za milijardo in 945 milijonov evrov na 12 milijard in 650 milijonov evrov. Predviden je tudi dvig najvišjega obsega izdatkov za lokalne enote sektorja država, se pravi za občine, za 80 milijonov evrov na skupno 2 milijardi in 440 milijonov evrov v letu 2021. Kaj je ključna značilnost krize, s katero se spoprijemamo? Značilno je, da ne gre za notranji šok ne na strani ponudbe in ne na strani povpraševanja, marveč za zunanji šok predvsem na strani ponudbe in delno povpraševanja. Zatorej je potrebno ne samo vzdrževati likvidnost, ampak v največji možni meri ohraniti podjetja, zaposlenost in dohodke. Fiskalna oblast mora prevzeti obveznosti do zaposlenih, da jim izplačuje plače, če delodajalci tega ne morejo. Na ta način se ohranjajo podjetja. Podjetja in vse druge gospodarske subjekte je potrebno ohraniti ne le v finančnem, marveč tudi v pravnem in proizvodnem smislu, zato ker se drugače izgubljajo prednosti kolektivne izkušnje, ki so pomembne predvsem z vidika produktivnosti. Poslanci poslanske skupine Desus ugotavljamo, da aktualna slovenska oblast koordinirano in komplementarno izvaja preplet vseh pravkar naštetih ukrepov, zato bomo predlagane spremembe odloka soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, kolegice kolegi! Pred nami je sprememba predloga Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja države za obdobje od leta 2020 do leta 2022. Državni zbor je zaradi izjemnih okoliščin, ki so nastale zaradi epidemije covid-19, v tem letu že sprejel dve spremembi Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja države za obdobje od leta 2020 do 2022, ki sta se nanašali na leto 2020, tokratne spremembe pa se nanašajo na leti 2021 in leto 2022. Sprememba odloka bo omogočila ustrezno raven izdatkov za spodbuditev okrevanja po padcu gospodarske aktivnosti v letu 2020 ter spopadanja s posledicami epidemije covid-19. Predvideva se povečanje zgornje meje izdatkov sektorja države, državnega proračuna in občin ter povečanje ciljnih saldov sektorja države in državnega proračuna. V letu 2021 se je dovoljena zgornja meja izdatkov sektorja države povečuje na 24,9 milijarde evrov, državnega proračuna na 13,5 milijarde evrov ter občin na 2,4 milijarde evrov. V letu 2022 se dovoljena zgornja meja izdatkov sektorja država povečuje na nekaj več kot 24,9 milijarde evrov, državnega proračuna pa na nekaj več kot 12,6 milijarde evrov po denarnem toku. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog odloka podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jože Lenart. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoči, spoštovani minister! Namen odloka, ki smo ga sprejemali 11. maja 2020 je bila potreba oziroma bolj priložnost na hitro odzivanje na nastalo situacijo epidemije covid-19, seveda v letu 2020 s povečanjem izdatkov sektorja država kot celote, samega državnega proračuna, občinskih proračunov, pokojninske in tudi zdravstvene blagajne. Glede na spremembo razmer, ki jih prinaša drugi val epidemije, je to že tretja sprememba odloka za spremembo ciljev saldo za leto 2020, 2021, 2022. Iz proračunskih dokumentov je žal razvidno, da povečani izdatki v tem obdobju niso namenjeni samo neposredno spopadanju s posledicami epidemije covid-19 kot tudi preprečevanju in obvladovanju širjenja nalezljivih bolezni SARS-CoV-2. Iz proračunskih dokumentov je razvidno, da vsa ministrstva kljub bistvenemu upadu prihodkov vsi dobijo več, predvsem se poleg povečanja javne porabe povečujejo investicije, in to tudi tiste, ki v tem obdobju krize tako neposredno kot posredno ne prinašajo dviga produktivnosti in rasti v gospodarstvo. Vlada je že v letošnjem letu s predpostavko: Vsi dobijo več, nastavila števec porabe izredno visoko, previsoko. Pri tem se moramo zavedati, da višja poraba ne izhaja le iz izdatkov za covid-19, ampak gre za dvig porabe kot celote, ki presega realne možnosti in pelje Slovenijo v brezglavo povečevanje javnega dolga. Tako se poraja vprašanje, kdaj bo rast gospodarstva in s tem prihodki v državnem blagajne dohitela rast porabe. Torej, kdaj bomo v Sloveniji spet lahko govorili o uravnoteženem proračunu, kdaj bomo lahko govorili o realnem proračunu, ki bo z lastnimi davčnimi prihodki pokrival tekoče izdatke. Vlada v proračunskih dokumentih tega žal ni predstavila. Tako Evropska komisija kot Fiskalni svet Vlado opozarjata, naj natančneje opredeli izdatke oziroma njihovo načrtovanje, predvsem tiste, ki se uporabljajo posredno s sedaj sicer slabo in pomanjkljivo načrtovanimi projekti za seveda uspešno črpanje iz naslova mehanizmov za okrevanje in odpornost. Spoštovane kolegice in kolegi, če kdaj, potem je sedaj izredno pomembno, kako in zakaj bomo namenjali ta sredstva iz naslova instrumentov za okrevanje, ki morajo v končni fazi vplivati na rast gospodarstva, ohranitev delovnih mest in zniževanje brezposelnosti. Rast gospodarstva z BDP oziroma dodana vrednost je temelj za dolgoročno zagotavljanje vzdržnosti javnih financ. Tako moramo vsa možna sredstva iz evropskih mehanizmov usmerjati v to rast gospodarstva. Tako seveda ni nepričakovano, da Evropska komisija kot tudi Fiskalni svet od Vlade spet zahtevata veliki R, da svoje proračunske dokumente dopolni s pripravo načrta za dolgoročno vzdržnost in ravnoteženje javnih financ. Ker seveda vseh teh odgovorov in pojasnil od predstavnikov Vlade nismo dobili in ker proračunski dokumenti peljejo v brezglavo zadolževanje, v Listi Marjana Šarca spremembo odloka ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Jani Prednik. Izvolite.
Spoštovani minister, kolegice in kolegi, en lep dober dan! Od uvedbe fiskalnega pravila se proračuni vseh javnih blagajn oblikujejo tako, da se s pomočjo fiskalnih enačb določi maksimalna dovoljena poraba posameznih javnofinančnih blagajn. Ti zneski se določijo z odlokom, tako določeno skupno maksimalno višino porabe pa je potrebno upoštevati pri nadaljnjem proračunskem razrezu. Na ta način se s fiskalnim pravilom zagotavlja, da se iz javnih sredstev porabi le toliko, kot je srednjeročno vzdržno. Na ta način so bili sestavljeni tudi proračuni zadnjih petih let, odkar je bil sprejet Zakon o fiskalnem pravilu. Smisel tega pravila je v tem, da se najprej omeji maksimalna skupna poraba in nato razdeli razpoložljiva sredstva. V preteklih letih je bil postopek pogosto obraten. Šele po zadovoljitvi proračunskih apetitov, se je ugotavljala skupna uporaba. To je bil tudi eden od razlogov, ki nas je pred leti pripeljal na radar varuhov javnofinančne vzdržnosti. Kot to čivkajo že vrabci, zaradi virusne pandemije letos in prihodnje leto fiskalno pravilo ne velja. To pomeni, da v tem času ni potrebno upoštevati vseh teh omejitev, saj mora država v takih časih ravnati proticiklično in z javno porabo spodbujati zaustavljeno gospodarstvo ter blažiti socialne posledice epidemije. Vlada je tako pripravila proračunski okvir brez upoštevanja fiskalnih omejitev. Še več, enako je storila tudi za leto 2022, za katerega pa Fiskalni svet opozarja, da ni gotovo, da bodo posebne epidemijske okoliščine še vedno veljale in jih bo mogoče uporabiti kot izgovor za začasno odstopanje od fiskalnih pravil. V takih okoliščinah priprava fiskalnega okvirja ne igra enake vloge kot v časih, ko se moramo fiskalnega pravila strogo držati. V teh okoliščinah ta okvir dejansko ne igra svoje vloge, saj maksimalno dovoljeno uporabo ugotovi šele potem, ko so proračunske postavke že razdeljene. S tem pa se tudi razvodeni smisel predhodne določitve razpoložljivih sredstev. Sprejemanje takega odloka v takih okoliščinah ima zato zelo malo vsebinskega smisla. Ker ga časovno sprejemamo po tistem, ko smo že razporedili proračunski denar za obe prihodnji proračunski leti, ta odlok ne igra niti simbolne vloge. Gre le za formalno ugotovitev, koliko znaša načrtovana skupna višina porabe posameznih javnih blagajn. Zato v Poslanski skupini SD menimo, da je bila razprava o omejitvi maksimalne porabe izčrpana že v razpravi o predlogih proračunov za prihodnji dve leti. Pri njem je potrebno izpostaviti le to, da pristojni še niso prižgali zelene luči za neuravnotežen proračun tudi v letu 2022, zato obstaja velika nevarnost, da bo treba sprejeti proračunski okvir, pa tudi konkretne proračunske postavke v prihodnjih letih še močno spreminjati. Zato se bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov pri glasovanju vzdržali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Matično delovno delo k predlogu odloka ni sprejelo nobenega amandmaja. Odločanje o predlogu odloka bomo v skladu s časovnim potem seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2021 IN 2022 V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, dajem besedo predstavniku Vlade mag. Andreju Širclju, ministru za finance. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da pojasnim, da je uveljavitev predlaganega Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 nujni pogoj za uveljavitev proračuna za leti 2021 in 2022. Pri tem ni dvoma, da javnofinančni predpisi za obdobje, v katerih niso bili izpolnjeni pogoji za izjemne okoliščine, zahtevajo, da se pri pripravi proračunskih dokumentov upošteva javnofinančno načelo previdnosti, ki sili pripravljavce proračunov, da pri načrtovanju in ocenjevanju obsega prihodkov in izdatkov upoštevajo tveganja, ki bi lahko negativno vplivala na makroekonomsko stabilnost, prav tako pa tudi na dolgoročno vzdržnost javnega financiranja in obseg dolga sektorja država. V danih razmerah, ko epidemija virusa covid-19 predstavlja novo in nepredvidljivo situacijo, so dopustna odstopanja od teh pravil. Še več, dolžnost države je, da se tovrstnim razmeram nenehno prilagaja. Način prilagajanja pa se kaže tudi v tem, da se sprejemajo ukrepi, ki bodo zaradi posledic epidemije prebivalstvo in gospodarstvo čim manj obremenili. V skladu s povedanim predlagani zakon določa financiranje ukrepov, povezanih z epidemijo, na enak način, kot je bilo to izvajano v letu 2020; torej preko splošne proračunske rezervacije. Na ta način se zagotavlja popolna transparentnost pri porabi sredstev, saj se ta porabljajo izključno za ukrepe, povezane z epidemijo oziroma z omilitvijo posledic epidemije. Res pa je, da pri načrtovanju proračuna iz proračunskih dokumentov ni mogoče ugotoviti, za kateri ukrep, povezan z epidemijo, bodo sredstva porabljena, saj so pretežno vsa sredstva načrtovana na enem podprogramu. Ker pa se s predlaganim zakonom določajo stroga pravila glede namenskosti porabe teh sredstev, pa ni dvoma, da teh sredstev ni mogoče porabiti za nič drugega kot za tiste ukrepe, ki jih je sprejel Državni zbor Republike Slovenije z interventnimi zakoni. Predlagani zakon vsebuje vse vsebine in druge elemente, ki jih določa ali predvideva Zakon o javnih financah, ter vsebine, ki jih določajo področni zakoni. V skladu z navedenim se določa obseg zadolževanja in dovoljenih poroštev države ter obseg zadolžitve javnega sektorja na ravni države v posameznem letu. Zakon ureja tudi posebna pooblastila Vladi in ministrstvu, pristojnemu za finance, ter organu upravljanja in drugim neposrednim uporabnikom za izvrševanje proračuna države za leti 2021 in 2022. Predlagani zakon določa tudi obseg obveznosti, ki jih lahko uporabniki proračuna prevzemajo v tekočem letu in ki bodo zapadle v plačilo v prihodnjih letih, prav tako pa tudi porabo in vračila namenskih sredstev Evropske unije, predplačila, financiranje ustanov, posebnosti v zvezi z upravljanjem in prodajo finančnega premoženja, povprečnino občinam, pripravo finančnih načrtov za neposredne uporabnike proračuna, politiko zaposlovanja, določitev letnega dodatka za upokojence. Od veljavne ureditve v Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2020 in 2021 se predlagani zakon razlikuje. Prvič, glede uvrščanja projektov v načrt razvojnih programov države in spremembah teh projektov, kar je povezano predvsem z možnostjo zamenjave integralnih virov financiranja z evropskimi sredstvi. Za leto 2021 obseg sredstev v splošni proračunski rezervaciji za financiranje ukrepov zaradi epidemije covid, ni omejen. Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenje se iz proračuna države za izdatke, povezane z epidemijo, lahko zagotavljajo dodatna sredstva. Določa se letni dodatek za upokojence, ki se v primerjavi z letom 2020, zvišuje, predvideno pa je izplačilo tega dodatka v petih višinah. Določa se odstotek redne uskladitve pokojnin v višini 2,5 odstotka. V delu, ki se nanaša na projekte, pri katerih bodo integralni viri financiranja nadomeščeni z evropskimi, se zahteva, da se neporabljene pravice porabe integralnih sredstev prerazporedijo v proračunsko rezervo, ki je namenjena financiranju naravnih nesreč. Glede na dejstvo, da predlagani zakon omogoča izvrševanje proračuna države za naslednji dve leti, predlagam, spoštovane poslanke in poslanci, da zakon podprete.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 48. nujni seji 14. novembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o izvrševanju poračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so kvalificirani predlagatelji k predlogu zakona vložili 11 amandmajev in 4 predloge amandmajev za nove člene. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je minister za finance podal pojasnila rešitev, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov države za leti 2021 in 2022 ter financiranje ukrepov, povezanih z omilitvijo posledic epidemije. Pojasnil je, da so pri načrtovanju proračunskih dokumentov sicer vsa sredstva, povezana z epidemijo, načrtovana na enem podprogramu, s predlaganim zakonom pa se določajo stroga pravila glede namena porabe teh sredstev, ki jih ni mogoče porabiti za nič drugega kot za tiste ukrepe, ki jih je sprejel Državni zbor z interventnimi zakoni. V nadaljevanju je podrobno pojasnil vsebine predloge zakona, ki jih določa ali predvideva Zakon o javnih financah, ter vsebine, ki jih določajo področni zakoni. Predstavil je vse bistvene elemente, po katerih se predlog zakona razlikuje od trenutno veljavne ureditve. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da se z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin k 2., 71. in 73. členu odpravljajo pripombe iz pisnega mnenja. Opozorila pa je, da se z amandmaji za nov 81.a, b., c., in č. člen predlagajo dodatne spremembe drugih zakonov in izpostavila spornost določb, ki v zakonu, ki naj bi urejal zgolj izvrševanje proračuna, spreminjajo in dopolnjujejo druge zakone. Po krajši razpravi o vloženih amandmajih je odbor v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora odločal najprej o amandmajih poslanskih skupin koalicije k osmim členom in jih sprejel, o amandmajih poslanskih skupin SDS, NSi in Desus k 60. členu in za novi 81.b in 81.c člen in ju sprejel. Amandmajev poslanskih skupin opozicije Levice, SAB, Socialnih demokratov in LMŠ k 30., 50., 65. in 81. členu predloga sprememb odloka odbor ni sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji, dopolnjen predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Luka Mesec. Izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav. Zakon o izvrševanju proračunov Slovenije za leti 2021 in 2022 uvajajo varovalko za proračunsko kritje primanjkljaja javne zdravstvene blagajne. Zaradi izbruha epidemije, ki je Vladi ušla popolnoma izpod nadzora, na strani prihodkov lahko pričakujemo manj prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje. Hkrati pa se bodo zaradi ukrepov za obvladovanje epidemije izdatno povečali stroški zdravstvene dejavnosti. Zato v Levici neutrudno ponavljamo že več mesecev, da je za ohranitev javnega zdravstva uvedba varovalke absolutno nujna. Vladna rešitev je korak v pravo smer, a nezadostna, saj je uvedba varovalke le začasna in omejena. Vlada je varovalko uvedla le za leto 2021, poleg tega pa je zagotovila le proračunska sredstva za financiranje bolnišniških nadomestil in drugih stroškov, ki nastanejo izvajalcem zdravstvene dejavnosti zaradi obvladovanja epidemije. V prihodnje bo zato potrebna celovita in sistemska rešitev. Kakor zagotavljamo pokojninsko varovalko, bi morali zagotavljati tudi varovalko za zdravstveno blagajno iz proračuna, saj lahko le na ta način branimo in zagotavljamo vsem dostopne javne storitve v zdravstvu kot univerzalne in neodtujljive pravice, kar bi po naši ustavi morale biti. Država je v prihodnje dolžna s proračunskim sredstvi pokriti celoten primanjkljaj zdravstvene blagajne, tako kot vsako leto pokrije primanjkljaj pokojninske. V nasprotnem primeru se nam obetajo zaostrovanje stanja v javnem zdravstvu, najverjetnejše krčenje košarice pravic in privatizacija, ki jo forsira ta vlada. Druga naša kritika se nanaša na to, da Vlada ni naredila dovolj za zajezitev revščine in neenakosti med upokojenci. Letošnji dodatek za upokojence, ki bo zagotovljen v ZIPRS, ni dovolj. Po podatkih ZPIZ je leta 2019 na eni strani 246 tisoč oziroma kar 46 odstotkov vseh upokojencev prejemalo pokojnino, ki je nižja od 600 evrov, kar ne zadostuje niti za pokritje minimalnih življenjskih stroškov. Na drugi strani pa je 3 tisoč 300 oziroma slab odstotek upokojencev prejemal pokojnine, višje od 2 tisoč evrov. Po podatkih Sursa je leta 2019 pod pragom tveganja revščine živelo 69 tisoč oseb, starejših od 65 let, od tega kar 48 tisoč žensk. V Levici smo pripravili amandma, ki bi vsaj deloma omilil to stanje in začel spreminjati odnos med revnimi in bogatimi upokojenci. Vlada namreč za leto 2021 predlaga uskladitev pokojnin za 2,5 odstotka, kar pomeni, da bo na eni strani revnemu upokojencu s 300 evrov pokojnine, pokojnina zrasla le za 8 evrov, na drugi strani pa upokojencu, ki ima 2 tisoč 500 evrov pokojnine za 63 evrov ali za 8-krat več. V nasprotju z vladnim predlogom zato v Levici predlagamo, da se pokojnine zvišajo vsem enako, in sicer, da se vsakemu upokojencu dvigne pokojnina letos za 18 evrov. Ta amandma na žalost zaradi nasprotovanja koalicije na Odboru za finance ni bil sprejet. Ob tem pa je Vlada v ZIPRS vključila tudi nekaj popolnoma nedopustnih določb. Minimum transparentnosti porabe proračunskega denarja, recimo, zahteva, da lahko proračunski porabniki finančne obveznosti v tekočem letu prevzamejo le, če so zanje načrtovane pravice porabe v sprejetih proračunih, Vlada pa je, recimo, v ZIPRS vključila določbo, da ta kriterij za pogodbe za investicije v Slovenski vojski ne velja, s čimer si je zagotovila bianco menico za nabavo 780 milijonov orožja. Zato vladnega predloga zakona, ki na vrhuncu epidemije načrtuje absurdno visoke izdatke za orožje, ob tem pa se ne ozira na stanje upokojencev in nezadostno rešuje kritično situacijo v zdravstvu, v Levici ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister. Od veljavne ureditve v Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2020 in 2021 se predlagani zakon razlikuje v nekaj naslednjih točkah. Na kratko jih bom tudi opisal. Prvič, povečuje se povprečnina občinam. Povprečnina po predlogu zakona, ki ga obravnavamo za proračunsko leto 2021, znaša 628,20 evra. Naj spomnim, Šarčeva koalicija jo je za leto 2021 določila v višini 588,30 evrov. V letu 2020 jo je naša koalicija določila v višini 623,96 evra in to je že bilo realizirano. Povprečnina občinam za proračunsko leto 2022 bo prav tako znašala 628,20 evra, to je izhodiščna vrednost in pomembno je, da so te povprečnine za leto 2021 in 2022 bile usklajene tudi z reprezentativnimi združenji občin. Povprečnina za leto 2021 bo torej za 4,24 evra višja od tiste, ki smo jo določili za leto 2020 in tudi realizirali, ter za skoraj 40 evrov višja – 40 evrov višja – od tiste, ki jo je za leto 2021 določila Šarčeva koalicija. Gre za višino povprečnine, kot sta jo za leto 2021 predlagali Nova Slovenija in Slovenska demokratska stranka kot kompromisni predlog pri obravnavi Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2020 in 2021, ampak takrat žal nismo uspeli. Obljubo, ki je zapisana tudi v koalicijski pogodbi, smo torej izpolnili tako za leto 2020, za letošnje leto, kot tudi za leto 2021. Naslednja sprememba pomembna; določa se odstotek redne uskladitve pokojnin v višini 2,5 procenta. To se bo zgodilo v mesecu januarju 2021. Naj spomnim, v decembru se bo zgodila izredna uskladitev pokojnin za v višini 2 odstotkov, 2 odstotkov, kar bo skupaj vsem upokojencem prineslo približno 94 milijonov evrov. Naprej. Določa se letni dodatek za upokojence, ki se v primerjavi z letom 2020 zvišuje za 5 evrov. Naj spomnim, ker je veliko kritik bilo, da nismo pozorni do upokojencev, da bodo v letošnjem letu, če upoštevam še decembrsko izredno uskladitev pokojnin, upokojenci poleg rednih pokojnin dobili dobrih 471 milijonov evrov in tako je tudi prav. Naprej. Obseg sredstev je v splošni proračunski rezervaciji za financiranje ukrepov zaradi epidemije covid-19 za leto 2021 ni omejen. Naslednja sprememba – Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije se iz proračuna države v času izjemnih okoliščin zaradi epidemije lahko zagotavljajo dodatna sredstva. Sredstva se bodo Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije zagotovila v primeru, če bodo zdravstveni programi izvedeni. Upravičenost do sredstev pa bo ugotavljalo Ministrstvo za zdravje. Zaradi negotovih razmer se Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije dovoljuje tudi kratkoročna zadolžitev, ki traja do enega leta. Naj spomnim, Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije se v skladu z veljavnimi predpisi že lahko likvidnostno zadolžuje znotraj koledarskega leta. Naprej. Omogoča se, da se spremembe proračunskih virov na proračunskih postavkah za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v veljavnem načrtu razvojnih programov za prihodnja leta usklajujejo brez omejitev. S predlagano ureditvijo se želi pospešiti črpanje evropskih sredstev, ki jih je Slovenija pridobila za blažitev posledic epidemije. To pomeni, da se bo lahko vir financiranja pri projektih, za katere je bil prvotno predviden integralni vir financiranja, vir financiranja spremenil. Do spremembe pa bo lahko prišlo samo pri tistih projektih, ki bodo ustrezali pogojem za pridobitev evropskih sredstev. Napovedujem podporo Nove Slovenije Zakonu o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani kolegice in kolegi! Spremljajoči zakon proračuna za leti 2021 in 2022 prinaša nekaj pozitivnih rešitev. Zakon uvaja spremembe, ki bodo omogočile večjo fleksibilnost in učinkovitost na področju črpanja evropskih sredstev. Zavodu za zdravstveno zavarovanje se bodo iz proračuna zagotavljala dodatna sredstva za nepredvidljive izdatke, ki jih zdravstvu povzroča epidemija. Predlagane spremembe prinašajo višje zneske povprečnin, ki jih prejemajo občine, izplačilo letnega dodatka za upokojence v petih različnih višinah, uskladitev pokojnine in s tem njeno rast v višini 2,5 odstotka. V SAB smo upokojencem z dopolnilom, skupaj z nekaterimi opozicijskimi strankami, znova poskušali zagotoviti brezplačne zaščitne maske, a tudi tokrat ni bilo posluha pri koaliciji. Vlada si je v zakonu še za naslednji dve leti pridržala posebna pooblastila glede prerazporeditev sredstev, zadolževanja in rezerv. Vse v povezavi z epidemijo. Prvotno besedilo zakona je bilo dopolnjeno z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin in so predlagale kar nekaj posegov v druge zakone. S tem zakonom o izvrševanju proračuna se spreminja druge zakone, ki s proračunskim izvrševanjem nimajo veze. To ocenjujemo kot sporno, ker Ustava prepoveduje referendum o ZIPRS, zato noveliranje drugih zakonov v ZIPRS ustavno prepoved referenduma nedopustno širi in prekomerno preprečuje referendumsko voljo. V SAB ves čas ob sprejemanju proračunskih dokumentov, ki povzročajo rekordne zadolžitve, opozarjamo na nevarnost ponovitve ZUJF; in ravno to je namen 81.č člena. Ta želi dodatno znižati sredstva za študentsko organiziranje, kot jim jih je ta ista vlada namenila z ZUJF leta 2011. Sprašujemo se, ali gre za ideološko in politično kaznovanje študentskih organizacij in študentov. Tako drastično zmanjšanje sredstev ogroža neodvisno delovanje organizacije, ki je že od nekdaj kritična do vsakokratne vlade. V SAB smo z dopolnilom predlagali črtanje te škodljive določbe, ki študentskim organizacijam v letu 2020 namenja 2 milijona evrov manj sredstev in ob tem vse parlamentarne stranke pozivamo k ponovnemu razmisleku in podpori našega dopolnila. V Poslanski skupini SAB zakona ne bomo podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Proračun kot način financiranja projektov in skupnega javnega dobrega je odgovorna odločitev o tem, kaj se namerava storiti in za kaj se nekdo zavzema. Stabilen obseg in predvidljiva struktura porabe zahtevata pri obravnavi previdnost pri prevelikih posploševanjih in zadržanost pri pretiranih poenostavljanjih. Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije je glede na pravno naravo državnega proračuna nujni in neposredni pogoj za njegovo izvrševanje. Cilj zakona je uzakonitev rešitev, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov države in proračunov občin v letih 2021 in 2022. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da je lokalna samouprava izjemno pomemben državni podsistem. Financiranje razvojnih nalog občin in to tistih, ki se izkazujejo kot investicijski odhodki ali pa kot investicijski transferji občinskih proračunov, mora biti sestavni del urejenega sistema financiranja, torej tudi tistega dela, ki je sofinancira iz državnega proračuna. Temeljni smoter, ki ga je potrebno doseči, je upoštevanje načela skladnosti finančnih virov s pristojnostmi. Vsi razpoložljivi viri lokalnih oblasti naj bodo v sorazmerju s pristojnostmi in nalogami, ki jim jih določa zakonodaja. Bistvena dodana vrednost predlaganega zakona je zato določitev višje povprečnine za financiranje občinskih nalog. Financiranje lokalnih zadev je neločljivo povezano s pristojnostmi, z zakonom določenimi nalogami in pooblastili oziroma pravicami in obveznostmi občin. Aktualna vladna koalicija je v odnosu do predstavnikov reprezentativnih organizacij lokalne samouprave spremenila do sedaj uveljavljeno avtoritarno prakso. Povprečnina se tako ne določa več administrativno, marveč sodelovalno z dogovorom. Nova povprečnina bo višja za 4,24 evra glede na letošnje leto in bo znašala 628,20 evrov. Povprečnina se je v letošnjem letu dvignila, vezano na določeno v letu 2019 za leto 2020, skupno za dobrih 39 evrov. Realno gledano upoštevaje, da je bila zadnja veljavno izplačana povprečnina 573,50 evrov, pa za 54,70 evra. Predlog zakona kot običajno določa tudi višino letnega dodatka za upokojence, izplačan bo v mesecu juniju. Na novo so določeni tudi razponi razredov višine pokojnine v odvisnosti, od katere se letni dodatek določi, pri tem pa je pomembno, da nihče od upokojencev pri prejemu letnega dodatka ne bo v slabšem položaju glede na preteklo leto. Novi razredi so določeni na način, da se prilagodijo predvideni uskladitvi pokojnin, zaradi česar upravičenci ne bodo preskočili v višji razred, kar bi pomenilo nižji letni dodatek. V Poslanski skupini Desus smo zagovorniki take razporeditve izplačil, ker se je prvotni namen te oblike socialnega transferja spremenil iz dodatka za rekreacijo v popolni socialni korektiv, s katerim upokojenci zasilno kompenzirajo prenizke pokojnine. Več dobijo upokojenci z najnižjimi pokojninami, manj pa upokojenci z višjimi pokojninami, zato ker letni dodatek ne moremo opredeliti kot pravico na podlagi vplačanih prispevkov. Že v januarju prihodnje leta se po skorajšnji 2-odstotni decembrski uskladitvi obeta še pomembnejši dvig pokojnin. S tem predlogom zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije je določena 2,5-odstotna redna uskladitev. Višina je po oceni Poslanske skupine Desus sprejemljiva, saj je celo nekoliko višja od preračunane, glede na jesensko napoved gospodarskih gibanj Urada za makroekonomske analize in razvoj, ki je podlaga za izračun. Predloga o izvrševanju proračunov za prihodnji leti bomo poslanci Poslanske skupine Desus podprli. Kot politični realisti pa pričakujemo, da bosta oba proračuna doživela še rebalans in spremembe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi! Glede na pravno naravo državnega proračuna je uveljavitev zakona, ki ureja izvrševanje proračuna Republike Slovenije, nujen in neposreden pogoj za uveljavitev proračuna in s tem njegovo izvrševanje. Ključne rešitve, ki jih prinaša Zakon o izvrševanju proračuna, po mnenju Slovenske demokratske stranke so, da se v njem določa tudi povprečnina za občine, in sicer za obedve leti v višini 628,20 evrov, kar predstavlja 4,24 evra več kot znaša povprečnina za letošnje leto. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je financiranje lokalne skupnosti velikega pomena; pomen za razvoj lokalne skupnosti, ki predstavlja tudi višji standard za vse državljanke in državljane Republike Slovenije. Zakon predvideva tudi redna in izredna usklajevanja pokojnin. V predlogu je določen tudi letni dodatek za upokojence, ki se v primerjavi z letom 2020 zvišuje. Izplačan bo v petih višinah, in sicer: prejemniki pokojnin v znesku do 225 evrov bodo dobili letni dodatek v višini 445 evrov, prejemniki pokojnin v znesku od 525 do 630 evrov, bodo bodili letni dodatek v višini 305 evrov, prejemniki pokojnin v znesku od 630 evrov do 745 evrov, bodo dobili letni dodatek v višini 245 evrov, prejemniki pokojnin v znesku 745 evrov do 900 evrov, bodo dobili letni dodatek v višini 195 evrov, prejemniki pokojnin, višjih od 900 evrov, pa bodo dobili letni dodatek v višini 135 evrov. V Poslanski skupini SDS bomo Predlog zakona o izvrševanju proračuna za leti 2021 in leto 2022 podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ, bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Državna sekretarka, kolegice in kolegi! Zakon, ki je pred nami, določa največji obseg zadolževanja države za leto 2021 v višini 6,73 milijarde in za leto 2022 v višini 4,22 milijarde evrov. Če odštejemo stroške za odplačilo dolga, se bo Republika Slovenija v teh letih, vključno z letošnjim, pod vlado Janeza Janše zadolžila v višini 10,2 milijardi evrov oziroma 9,3 milijona evrov na dan. Poleg tega, da gre za izredno visok znesek, ki ga bodo odplačevale še naslednje generacije, nas moti to, da tekom obravnave nismo niti izvedeli, kam se bodo izposojena sredstva usmerila in kako se jih bo vračalo. Na to je opozarjal Fiskalni svet že pri letošnjem rebalansu proračuna in tako opozarja tudi sedaj, minister za finance pa ob tem še naprej deluje zelo brezbrižno. Potem je tukaj 30. člen, ki omogoča nakupe Slovenske vojske v breme proračunov prihodnjih letih, ki pa temelji na zakonu, ki sploh še ni bil sprejet. Gre za zakon, ki bo namenil 780 milijonov, med drugim tudi za nakup oklepnikov. Zaradi tega smo v LMŠ na Odboru za finance vložili amandma, ki bi to preprečil, saj je to v luči danih razmer neprimerno in neodgovorno dejanje. Če kaj, potem je zdravstvena kriza, v kateri se nahajamo, pokazatelj, da nakupe oklepnikov in drugih bojnih vozil v trenutnih razmerah zagotovo niso prioriteta. Če kaj, potem potrebujemo na primer novi infekcijski kliniki v Ljubljani in Mariboru, ne pa oklepnikov. Amandma ste vladne stranke zavrnile, očitno imate drugačne prioritete. Nikakor se tudi ne strinjamo s tem, da obseg državnih poroštev tokrat ne zagotavljajo poroštev reševanja stanovanjske problematike mladih. Januarja 2020 je bil v javni obravnavi predlog zakona, ki bi mladim družinam, prekarno zaposlenim olajšal dostop do lastne nepremičnine, a se vlada Janeza Janše ni odločila, da bi nadaljevala z začrtanim reševanjem te problematike. Tudi ta naš amandma ni bil sprejet na odboru, pomembneje se vam je zdelo najti sredstva za Muzej slovenske osamosvojitve. Tudi tukaj imate očitno drugačne prioritete. Ste pa, kot je v vaši navadi, tudi v ZIPRS vrinili nekaj zadev, ki sem ne sodijo. 81. člen na primer, ki podaljšuje rok za prenos kapitalskih naložb s SDH na Republiko Slovenijo. O tem, ali vam to paše zaradi demografskega sklada, ne bomo razglabljali, smo pa v LMŠ tako kot Zakonodajno-pravna služba z amandmajem opozorili, da je tovrstno noveliranje drugega zakona v nasprotju z načelom pravne varnosti, kar vnaša v pravni red nepreglednost, hkrati pa je to določba, ki ne sodi v zakon, ki ureja izvrševanje proračuna. Kot je zapisalo Ustavno sodišče v odločbi z dne 28. 9. 2015, mora ZIPRS vsebovati zgolj vsebino, ki je povezana z izvrševanjem proračuna, saj zoper ta zakon ni dopustno razpisati referenduma. Zato bi morali kot predlagatelji zakona tu upoštevati in v vsebino zakona ne bi smeli vnašati določb, ki niso pomembne za izvrševanje proračuna niti ne sodijo v ta zakon. Glede na vse našteto, glede na nerazumno visoko zadolževanje, nekaj 100 milijonov za oklepnike namesto za reševanje stanovanjske problematike mladih ter mešetarjenje z državnim premoženjem, bomo v Listi Marjana Šarca glasovali proti predlaganemu zakonu.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Jani Prednik. Izvolite.
Spoštovana državna sekretarka, kolegice kolegi, še enkrat en lep pozdrav! Vsak proračun spremlja tudi zakon o njegovem izvrševanju. V njem se opredeli vse posebnosti in postopki, ki so potrebni za izvrševanje proračuna, pa tudi morebitne posebnosti in izjeme, ki omogočajo normalno delovanje javnih sistemov. Praviloma sicer zelo tehnični zakon, pa vedno vsebuje tudi pomembna določila o zaposlovanju, financiranju občin ter pokojninskem in zdravstvenem sistemu, zato je razprava o njem pogosto poglobljena in precej zahtevna. Pri letošnjih kriznih proračunih, ki so posledica protikoronskih ukrepov, ni čudnega, če je tudi zakon o izvrševanju proračuna podoben siceršnjemu pristopu Vlade. Tako kot vsak protikoronski paket vedno vsebuje nekaj podtaknjenih vsebin, tudi zakon o izvrševanju proračuna ni izjema. Tokrat, denimo, poslanci vladne desne koalicije vanj poskušajo dodati člen, s katerim bi odvzeli sredstva Študentski organizaciji. Težko je razumeti, da bi koalicija, ki je po lastnih besedah tako zelo radodarna z davkoplačevalskim denarjem, ravno pri študentih znova dobila varčevalne težnje. Še posebej težko je to razumeti, potem ko Vlada ohranja radodarnost povsod drugod, nenadoma pa jo skrbi izpad prihodkov iz študentskega dela, ki ga je s svojimi ukrepi povzročila sama. Študentom je v dobršni meri onemogočila delo, jih v zameno nagradila s 150 evri dodatka in jih ob izbuhu epidemije skušala izseliti iz študentskih domov. Vsebine, kot je omenjeni podtaknjeni člen, so jasen dokaz maščevalnosti in usmerjene škodoželjnosti, ki se skrivajo pod gladino mnogih vladnih ukrepov. V Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da zakon, ki izvršuje rekordno nestabilen proračun, težko predstavlja stabilno vsebino, ki bi jo bilo mogoče podpreti ob vseh proračunskih pomislekih. Dodatne podtaknjene vsebine le še slabijo zaupanje, da ima Vlada iskren namen pomagati. Za mnoge skupine, samozaposlene, kulturnike, znanstvenike, prekarne delavce in zdaj še študente, se vedno jasneje kaže, da vladni ukrepi nimajo le namena pomagati, temveč kaznovati. Kaznovati za kritičnost, za neposlušnost ali pa preprosto zato, ker se oblasti zdiš primerna tarča za nabiranje političnih točk. Podtaknjenim vsebinam bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov nasprotovali. Prav tako pa izražamo podporo amandmajem opozicije, ki skušajo ta proračunski zakon vsaj nekoliko izboljšati.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Stranke Modernega centra bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Državna sekretarka, poslanke in poslanci, še enkrat prav lep pozdrav! Z zakonom o izvrševanju proračunu Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 se urejajo vsebine, ki so vezane na izvrševanje prihodnjih dveh proračunov. Določa se obseg zadolževanja in dovoljenih poroštev države ter obseg zadolžitve javnega sektorja na ravni države v posameznem letu. Zakon ureja tudi posebna pooblastila Vladi ter organu upravljanja in drugim neposrednim uporabnikom za izvrševanje proračuna države za leti 2021 in 2022. V tem okviru so pomembna predvsem pooblastila za zadolževanje Vlade v okviru finančnega stabilizatorja. Vlada je pripravila Predlog Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2021 in 2022, ki ga v Poslanski skupini SMC podpiramo predvsem zaradi sledečih elementov zakona. Projekti se bodo uvrščali v načrt razvojnih programov države, kar je pomembno predvsem z vidika možnosti zamenjave integralnih virov financiranja z evropskimi sredstvi. Za leto 2021 obseg sredstev v splošni proračunski rezervaciji za financiranje ukrepov zaradi epidemije covid-19 ni omejen. Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije se iz proračuna države v času izjemnih okoliščin zaradi epidemije lahko zagotavljajo dodatna sredstva. Ponovno se nekoliko zvišuje povprečnina za občine, in sicer na višino 628,20 evrov. Določa se letni dodatek za upokojence, ki se v primerjavi z letom 2020 zvišuje, predvideno pa je izplačilo tega dodatka v petih višinah. Poleg decembrske izredne uskladitve pokojnin pa lahko upokojenci že januarja prihodnje leto pričakujejo še redno uskladitev v višini 2,5 odstotka. Poleg predlaganih določb v Zakonu o izvrševanju proračunov za prihodnji dve leti pa smo v Poslanski skupini SMC pripravili še pomembno dopolnitev zakona, ki nadgrajuje sprejeto rešitev na seji matičnega delovnega telesa v delu, ki se nanaša na vojne veterane. S sprejetim dopolnilom na seji odbora se je znižala starostna meja za pridobitev pravic, ki vojnim veteranom pripadajo po Zakonu o vojnih veteranih, ter se jim vrnila pravica do klimatskega in zdraviliškega zdravljenja, ki jim je bila odvzeta z ZUJF v letu 2012. V SMC to rešitev podpiramo, a ocenjujemo, da je treba pravico vrniti oziroma zagotoviti vsem trem kategorijam upravičencev po vojnih zakonih; poleg vojnim veteranom tudi vojnim invalidom in žrtvam vojnega nasilja pod enakimi pogoji in v enakem obsegu, kot je to določala pravna ureditev pred uveljavitvijo ZUJF. Ne vidimo racionalnih razlogov, zakaj bi se to odrekalo tudi preostalima dvema kategorijama. Omembe vredno pa so še prav gotovo infrastrukturni projekti, ki so pomembni za razvoj naše države in posameznih občin, zlasti, ker Slovenija ni enakomerno razvita, brez razvite infrastrukture pa si ni mogoče predstavljati razvoja skupnosti Republike Slovenije. Zaradi vseh navedenih razlogov, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra Predlog zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leto 2021 in 2022 soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 73. člen ter amandma Poslanske skupine Levica. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Ugotavljam, da ja, prosim za prijavo. Besedo ima Aljaž Kovačič, izvolite.
Hvala, predsedujoči. Prvo, vprašanje za vas, ali je dovoljena splošna razprava ali se moramo pri posameznem členu [[…]]Ali je pri prvem dovoljeno širšo? [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Ja, ja, razprava. Kar izvolite.
Dobro, potem hvala za besedo, predsedujoči. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Celoten čas, v vseh PKP v Listi Marjana Šarca dejansko tudi pri proračunu opozarjamo, da se ponovno dela krivica mladim. Začel bom z ZUJF, se pravi, z Janševo vlado, ki ga je uvedla in je dejansko mladim vzela prihodnost, več generacijam, in tega ne bomo nikoli več mogli, se pravi tem skupinam, povrniti. Zakaj govorim o ZUJF, boste videli na koncu, kajti v tem zakonu o izvrševanju proračuna je tudi člen, ki je vezan na ZUJF, se pravi 8 let stara zadeva, ki je bila v času prejšnje Janševe vlade tudi podpisana. Ta vlada se rada pohvali, kaj je naredila vse za različne skupine v Sloveniji. Za mlade je naredila to, da jim je dala 150 evrov v enem izmed PKP, čeprav smo dejansko vsi opozarjali, kaj to pomeni, teh 150 evrov, da po različnih raziskavah potrebujejo mladi, ki študirajo, okrog 500 evrov, da lahko preživijo. Glede na to, da je minilo že več kot pol leta, vemo, če delimo to s 6, 150 evrov – kaj to pomeni to na mesečni ravni? Se pravi, ta vlada se rada pohvali, da je mladim dala 150 evrov. Kaj pa je na drugi strani ta vlada dejansko mladim vzela? Dejansko je pri njih veliko privarčevala. Čeprav Ustava govori o izobraževanju, jim je zaprla šole in jim ni omogočila kvalitetnega izobraževanja, se pravi pouk na daljavo, kakršen bi moral biti, da bi kvaliteta izobraževanja bila vsaj na podobni ravni, kot bi bila v učilnicah. Potem jih je dejansko pregnala iz študentskih domov, čeprav vemo, da imajo študentje pogodbeno razmerje v študentskih domovih in da gre za podobno zadevo, kot če imaš najemno pogodbo z lastnikom stanovanja. Se pravi, podobna zadeva, kot da bi država rekla, če imaš najemno pogodbo v nekem bloku, da se pač jutri moraš izseliti zaradi epidemiološke slike. Tudi pri proračunu smo videli, koliko je privarčevala s študentskimi boni. Se pravi, veliko študentov je preko subvencionirane prehrane in čeprav restavracije delujejo in lahko dostavljajo na dom, se moramo zavedati, da vse tiste restavracije, ki so imele možnost, da so lahko študentje pri njih jedli, nimajo možnosti dostave. Se pravi, zelo malo restavracij ima to možnost, mislim, da tukaj govorimo o milijonskih zneskih, koliko je država privarčevala samo na hrani pri mladih. Dejansko je nezaslišano, da mladi očitno ne smejo niti več jesti. Zadeva, o kateri bom sedaj govoril in ki je spet neko jajce v tem zakonu o izvrševanju proračuna, se pravi, prepovedali ste jim tudi delo. Se pravi, veliko stvari se je zaprlo, mladi so izgubili delo, študentskega dela dejansko ni. Zakaj sem na začetku govoril o ZUJF? Zato, ker je Janševa vlada v ZUJF leta 2012 študentsko delo zelo obdavčila. In v sporazumu s Študentsko organizacijo je podpisala tudi, na kakšen način se potem ta delež financira. Pri študentih bi opozoril še na eno zadevo. Mislim, da so tudi v letu 2015 mladi ponovno naproti državi in so začeli plačevati v pokojninsko blagajno. Mladi vsako leto vplačajo več kot 60 milijonov evrov v pokojninsko blagajno, ker so dejansko solidarni do starejših in jim tako prispevajo za njihove pokojnine. In zdaj kaj dejansko delate vi, spoštovana Vlada? Dejansko podobno kot z nevladniki, z vsemi, ki so kritični do vas, čeprav mladinske organizacije daleč od tega, da bi bile v tem času, v času vlade kritične do vas, čeprav niste dejansko mladim dali ničesar, jih hočete najprej finančno onemogočiti, v naslednji fazi pa dejansko uničiti, kajti potem ne bo nobene kritike. Zato, spoštovana predstavnica Vlade, me zanima le eno vprašanje. Kaj dela ta člen v Zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije? Kdo se je to spomnil?
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Pa se bom jaz tudi navezal na Aljaževo razpravo. Dejansko res, kaj ta člen dela v tem zakonu? Ker enostavno, ko vedno govorimo pač o naši prihodnosti, imamo stalno v mislih otroke oziroma naše mlade oziroma dijake, študente, osnovnošolce. In v teh primerih, ko gre za jemanje pri teh najbolj ranljivih skupinah, sploh v tem času koronakrize, mislim, da res take zadeve nimajo kaj iskati v določenih zakonih oziroma sploh v ZIPRS. Seveda, da se jemlje študentski organizaciji v tem času, je tudi nepojmljivo oziroma tudi ko bo ta koronakriza mimo, bo v bistvu tudi okrevanje zelo pomembno in za vse te organizacije bo zelo pomembno, da bo imela enako možnost financiranja, kot so ga imela vsaj prej, da bodo lahko spet stopile v nek nov svet, upam boljši, bolj solidaren in ko govorimo o solidarnosti, v bistvu je to kar beseda dneva v resnici. Mladi so že pokazali sploh v tem času koronakrize oziroma epidemije, da vedo, kaj je solidarno. Tudi že nosijo zelo veliko breme te koronakrize s tem, da se pač šolajo na daljavo oziroma opravljajo pouk na daljavo, in glede na to, da se moramo tudi mi zavedati, da že oni nosijo veliko breme – in tudi starejši, kot smo že prej omenili – je prav, da se vsi členi iz različnih zakonov, ali je to ta zakon, ali je to kakšen naslednji, ali PKP – kakorkoli, ko gre za našo prihodnost, mislim, da si ne smemo dovoliti kakršnokoli zmanjševanje stroškov na račun naših zanamcev oziroma otrok oziroma mladostnikov. Prihajam pa tudi iz okolja, kjer je tudi Aljaž prihaja in vemo, da je Štajerska trenutno, v bistvu je cela Slovenija v krizi, in se tudi že čuti ta socialni del krize. Ampak na Štajerskem mislim, da še za potenco višje oziroma še bolj močen odziv in ljudje na Štajerskem se tega ravno najbolj bojijo, da se bo spet pojavila ta socialna bomba, ki so jo že enkrat doživeli oziroma doživljali. In ko se gre karkoli za regijo, iz katere prihajam, čeprav smo v osnovi vsi tukaj predstavniki vseh državljank, ampak moram vseeno nekaj v zagovor povedati temu vzhodnemu delu Slovenije oziroma Štajerske. Prosim, bodimo še za ta del bolj pozorni kot na splošno, ker enostavno, tam so že pred koronakrizo bili veliki socialni problemi oziroma brezposelnost je bila kar visoka, še pa še nekih težav in upam, da bo pozornost in fokus ravno na reševanju teh težav, ne pa povzročanja novih težav. Glede na to, da se pač tudi Vlada rada pohvali s tem, da je toliko in toliko denarja več v neki skupni malhi, upam, da se bo tudi razdelilo enakomerno po vseh postavkah, ki potrebujejo nujno in da bomo zadostili temu socialnemu in solidarnemu, o katerem vsi danes toliko govorimo. Ja, žal to dejstvo, to več ni neka fatamorgana oziroma neka fiktivna stvar, ekonomska kriza in socialna kriza in tudi zdravstvena, ki jo zdaj trenutno najbolj čutimo, se je že začela. Potrebno jo bo zdaj konkretno začeti reševati. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo, prijava poteka. Prvi ima besedo Nik Prebil. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Spoštovana predstavnica Vlade, kolegice in kolegi poslanci! Pred nami je ZIPRS, Zakon o izvrševanju proračuna, v njem pa tako kot v drugih zakonih, recimo PKP, če želite to za primerjavo, polno nekih neškodljivcev in določb, ki tja seveda ne sodijo – škodljivcev pardon. Ta modus operandi Janeza Janše smo videli, ko je Janša na oblasti, se pač jemlje mladim; jemlje se tistim, za katere ta ista vlada ves čas poudarja, da so naša prihodnost, da so tisto, v kar je potrebno vlagati, a ves čas se iz te malhe samo jemlje. Preden skočim na temo, ki je bila že omenjena s strani enih kolegov, mi dovolite, da se dotaknem že ZIPRS. ZIPRS je en specifičen dokument in določa tako obseg zadolževanja kot dovoljenja poroštva države in pravzaprav obseg zadolžitve javnega sektorja v državi za neko določeno obdobje, torej posamezno leto. Ta zakon ni vsebinski in pač mora po ustavi in po zakonodaji, ki je sprejeta, vsebovati samo tiste določbe, ki to, kar sem prej omenil, tudi uveljavljajo. Tukaj se bom obesil na mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki vas je ob številnih členih jasno opozorila, da kršite te določbe. Naj preberem samo en stavek. »Takšno noveliranje je v nasprotju z načelom pravne varnosti, ker vnaša v pravni red nepreglednost, določba nikakor ne sodi v materijo izvrševanja proračuna.« In teh določb je, spoštovana koalicija, kar nekaj. Torej, v ZIPRS tlačite spet vse, zato ker vam drugače zadeve ne gredo čez, vse, kar tja ne sodi. Zdaj pa, da se navežem k študentom in mladim, torej neki generaciji, v katero sodim tudi sam. Stranka SAB je v proceduro vložila amandma, ki 81.č člen iz zakona črta. To je člen, ki mladim ponovno jemlje; jemlje denar, ki mladim in študentom omogoča, da sodelujejo, da delujejo, da se organizirajo in da prosperirajo. To jemlje vlada Janeza Janše, spoštovani. V LMŠ bomo amandma stranke SAB vsekakor podprli in to iz dveh razlogov. Prvi je tisti, ki sem ga že omenil, da v ZIPRS mečete stvari, ki tja ne sodijo, kar vas opozarjajo številni tudi iz zakonodajne in pravne veje oblasti. Zakaj? Zato, ker za ZIPRS vemo, da zoper ta zakon ni mogoče razpisati referenduma. In kot da vam to ni dovolj, da to počete že pri drugih zakonih, da omejujete še to ustavno pravico državljankam in državljanom, sedaj te stvari vnašate v ta zakon, da pač naj bi bili tiho – ampak ne bomo, spoštovani! Drugi razlog pa je ta, da gre pri tem členu za pravzaprav povsem enostransko potezo Vlade in več kot očitno ministra iz vrst NSi, tako da se tukaj, spoštovana državna sekretarka, pridružujem vprašanju kolega. Pojasnite, kdo se je to spomnil, in kdo je to privlekel v ta zakon. Mladim torej želite odvzeti sredstva, ki so namenjena bodisi organizaciji nekih družbeno koristnih projektov, krvodajalskih akcij – teh imajo študentje veliko –, s tem pomagajo državljankam in državljanom, od delovnih brigad, pomoči invalidom, da ne govorim o pomoči mladim družinam. Seveda tega ukrepa Vlada ni uskladila z mladimi študenti, daleč od tega. To ste se zmenili pod mizo. Na to kaže tudi poziv, ki vam ga je poslala Študentska organizacija Slovenije, kjer piše, da ste jih popolnoma spregledali. Spet! Kot da ni dovolj, da mladim vlada Janeza Janše že v PKP ni namenila pravzaprav nikakršne pozornosti, edini ukrep, in to je bil enkraten, je bilo 150 evrov za vse študente enakovredno. Mi smo vas takrat jasno opozarjali, kakšno napako počnete. Namreč, mnogi študentje in mladi si s 150 evri niso mogli pomagati kaj veliko. Mnogi delajo in si s tem plačujejo študij, si plačujejo življenje, si plačujejo stanovanja, študentski dom in jim pač 150 evrov s tega vidika ne pomaga kaj dosti. Ampak vi ste zaprli študentske domove, vi ste prepovedali delo študentom in potem pričakujete, da se vam bodo klanjali in rekli, odlično, še dva milijona nam vzemite iz te postavke. Ja, ne bo šlo. Na takšen način pač se ne dela in to obravnavamo pravzaprav na dan po mednarodnem dnevu študentov. Res ironično, kajne? In veste, ko je potrebno prispevati 60 milijonov v proračunsko blagajno, takrat so študentje in mladi dobri, ko pa je treba kaj narediti za njih, vas pa preprosto ne zanimajo. To je sramotna, nacionalna sramota! Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Vlade, mag. Kristina Šteblaj, državna sekretarka. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem! Na ta izvajanja se pa mora odzvati, ne glede na to, da Vlada v osnovnem predlogu zakona tega člena seveda ni prenesla v Državni zbor, je pa res, da smo tak amandma pregledal in se nam zdi smiseln. Najprej, ničesar ne jemljemo. Približno milijon sredstev, malo manj, malo več, se letno namenja Študentski organizaciji – ne študentom, Študentski organizaciji –, za tisto razliko, ki jo ne dobijo že sicer iz koncesnin od študentskega dela. Kar pomeni, študenti, ki delajo in določen del tega, kar oni zaslužijo, gre za študentske organizacije že tako ali tako. Z ZUJF je prišla noter določba, da se do višine 80 odstotkov zneska, ki so ga te študentske organizacije prejemale v letu 2011, da se za to razliko zagotavljajo še dodatna sredstva. Ta dodatna sredstva so se, to se pa je ugotovilo skozi ta leta, dokaj netransparentno razdeljevala. To, kar zdaj piše v tem členu, novem, ki je sicer res prišel noter z amandmajem, določa, da se omejuje na višino, kot bo to predvideno v letošnjem letu vplačil. To je spet ocena med nekoliko manj kot milijon sredstev, toliko bodo študentske organizacije dobile tudi v naslednjem letu. In dodatno se opredeljuje, da morajo pač študentske organizacije za ta sredstva podati poročilo. Vi veste, da vsi, ki dobivajo sredstva iz državnega proračuna, vključno tudi z nevladnimi organizacijami, podajajo določena poročila, kaj so s temi sredstvi naredili in tukaj zdaj primerljivo urejamo tudi za študentske organizacije. Na ta del se pač moram odzvati. Hvala.
Hvala lepa. Replika, Nik Prebil, izvolite.
Tudi sam se bom odzval na to vaše izvajanje. Spoštovana državna sekretarka, to je popolno sprenevedanje! Da vi govorite, ne, ne, ne jemlje se mladim in študentom, jemlje se Študentski organizaciji – pa, kdo pa sedi v Študentski organizaciji? Marsovci mogoče? Študentje in mladi, kajne. In vi zdaj govorite o razdeljevanju, glejte, država je pač dolžna to zadevo pokrivati skladno z zakonom. V vladi Marjana Šarca in ta Državni zbor je to potrdil, če se ne motim, z vso večino, ki jo Državni zbor premore, da se Študentsko organizacijo bolje nadzoruje, tudi Računsko sodišče se je vključilo v to in ta poročila so bila pač oddana. Ne zdaj, da vi, zato ker svojega dela ne opravite, rečete, dajmo jim tole vzeti, pa tole jim vzeti, pa to, pa dajmo jih kar v bistvu ukiniti, saj to je dobro za državo, kajne. Ne, to je zelo slabo za državo zaradi tega, ker sem vam že prej povedal, Študentska organizacija pa mladi pa študenti in tudi študentski sveti po fakultetah sodelujejo skupaj in pripravljajo enormno število dogodkov, ki pomagajo študentom, pa tudi drugi populaciji. Kot sem vam povedal, številne krvodajalske akcije in številni dogodki. Seveda je zraven nekaj zabave, saj to je logično, ampak to ne gre v celoti iz teh sredstev. In ne govorite to, ker to ni res in to je zavajanje. Hvala.
Repliko ima tudi Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka, sicer ne vem, kaj ste po poklicu, ampak vseeno, sedite na finančnem ministrstvu in če nekdo dobi na koncu manj denarja, pa vi rečete, da nikomur nič ne jemljemo. To je sicer res vaša matematika, tako kot trdite, mladim nismo nič vzeli, dali smo jim 150 evrov. Potem pa pozabite, da ste jim prepovedali delati, da ste jih vrgli ven iz študentskih domov pa da ste univerze, srednje šole, pa osnovne šole zaprli. Ampak se vsi izobražujejo, vsi imajo več, zato ker ste jim vi 150 evrov dali. A prej je en isti študent zaslužil 500 evrov, ampak ne, vi ste mu 500 evrov vzeli, pa dali 150 evrov več, tako da je zdaj na boljšem. Saj pravim, ne vem, kaj ste po izobrazbi, ampak, od človeka, ki sedi na politični funkciji, na Ministrstvu za finance, bi vsaj osnovnošolsko matematiko pričakoval, da pozna.
Hvala lepa. Postopkovno, gospod Lisec.
Spoštovani podpredsednik, dve zadevi. Najprej prosim, da vsem jasno še enkrat preberete Poslovnik Državnega zbora, ki govori o tem, kdaj in na kakšen način se uporablja replika. Zadnji dve izvajanji nista bili repliki, ampak sta imela mlada nadobudna kolega možnost v nadaljevanju z razpravama povedati, kaj ju moti. To, kar je bilo, ni bila replika. To, kar se pa tiče osebne žalitve, je pa pač nek modus operandi skrajne levice v izvedbi LMŠ. Oni pravijo, kako drugi žalijo, kako strašijo, ampak to počno sami. Spoštovani podpredsednik, prosim, da zaščitite interese oziroma integriteto gostov v Državnem zboru, v tem primeru gospe državne sekretarke, in opomnite mlada kolega, predvsem zadnjega izvajalca, da naj ne bo žaljiv do gostov v Državnem zboru. Kljub temu da v tem državnem zboru ni pomembno, kdo je po kakšni izobrazbi, ampak tako nonšalantno in žaljivo obnašanje je po mojem mnenju nesprejemljivo. Zato predlagam, da drugič javno se do tega opredelite. Hvala.
Hvala lepa. Ja, res je. To ni bilo kot replika in če boste želeli kakorkoli razpravljati, boste imeli možnost ob ponovni prijavi. [[oglašanje iz klopi]] Beseda ima gospod Miha Kordiš. [[oglašanje iz klopi]] Izvolite, postopkovno.
Hvala za besedo. Zdaj pa, spoštovani gospod podpredsednik, če to ni bil šolski primer replike, potem pa ne vem, kaj je replika. [[oglašanje iz klopi]] Ne vem, se pravi državna sekretarka je na moje izvajanje pač nekaj govorila, kar ni res, in sem zahteval repliko [[oglašanje iz dvorane]] .
Lepo prosim, jemljem vam besedo! Jemljem vam besedo. Preberite si 69. člen. Besedo ima gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zdravstvena oskrba za slehernika, ki mu zdravje opeša, je temeljna človekova pravica. Ne bi smela biti povezana z dohodkom ali kakršnimikoli drugačnimi okoliščinami, vsaj v državi, ki si reče socialna država, ne. Zakaj navsezadnje v slovenski družbi ljudje plačujejo davke? Zato, da bo vlada Janeza Janše iz teh njihovih davkov, trdo prigaranih in trdo plačanih, kupila za 780 milijonov evrov orožja, zagotovo ne. Zato, da se bodo lahko naslonili na infrastrukturo družbene solidarnosti, prvo med njimi ravno javno zdravstvo, pa gotovo in z veseljem. A tega veselja je vsak dan manj, kopni že zadnji dve desetletji. Zato, ker je slovensko javno zdravstvo neprestano na udaru takšnih in drugačnih lobijev in političnih interesov po privatizaciji. Slovensko javno zdravstvo je globoko podhranjeno. Iz javnih virov in iz proračuna zanj namenjamo neprimerljivo malo [[…]]
Gospod Kordiš, jaz se opravičujem. Poslance prosim, da ne govornika motijo pri njegovi razpravi. Izvolite.
Ja. Za naše javno zdravstvo, ki je precej robustno in se zelo dobro drži in nas rešuje, ščiti po najboljših močeh tudi pred epidemijo, dajemo neprimerno manj iz javnih sredstev tako po odstotkih kot v absolutnih zneskih kot države, s katerimi bi sicer radi hodili vštric. Žal to slednje ni več tako zelo samoumevno, kot je bilo morda še kakšno desetletje nazaj, glede na to, da se predsednik Vlade Janez Janša brati z mednarodno skrajno desnico in hlapčuje Viktorju Orbanu. Vsi ostali v slovenski javnosti pa tega ne želimo, pa vendarle. Skandinavske države so načeloma tiste, s katerimi se radi primerjamo, tudi Avstrija. Vse te države imajo višje odstotke investiranja iz javnih virov za zdravstvene sisteme in zdravstveno oskrbo, kot jih ima Slovenija. Skratka, podhranjenost slovenskega javnega zdravstvenega sistema tako v njegovem storitvenem delu kot v investicijah ni od včeraj, ni posledica aktualne vlade, ampak je krona dvajset let trajajočega procesa demontaže javnega zdravstvenega sistema. In smo prišli v situacijo, ko nimamo dovolj zdravnikov, zaradi tega, ker se ni s strani Zdravniške zbornice razpisovalo dovolj primernih specializacij. In imamo situacijo, kjer bolnišnicam pokajo stene, sesuvajo se stropi, okna ne tesnijo, kakšni hodniki so preozki, da bi v njih sploh lahko obračali postelje, kot je bil to primer Infekcijske klinike v Mariboru v prvem valu, in tako naprej. Splošna bolnišnica Celje, recimo, ima prostore tudi v 150 let stari stavbi. Živa katastrofa! Če javno zdravstvo obravnavamo kot pravico za slehernika, kot temeljno človekovo pravico, ki naj ga zagotavlja država, potem se ne more vsakokratna oblast izgovarjati, da ni denarja, da ni denarja za investicije, niti se ne more izgovarjati, da javna zdravstvena blagajna ni dovolj polna, da bi lahko financirala večji obseg zdravstvenih storitev, pregledov, posegov in tako naprej, ki bi lahko skrajšali čakalne dobe. Če jemljemo resno zdravstveno oskrbo za vse državljanke in državljane kot pravico, potem javni zdravstveni sistem ne sme biti talec kriz kapitalizma. Kaj šele, da se spreminja iz pravice v tržno blago. V porastu so samoplačniške storitve, ker so tako dolge čakalne dobe. Še posebej je to razvidno v sektorju zobozdravstva, ki je najbolj sprivatizirana ali pa skoncesionirana panoga pri nas, ki jih imamo. Presenečenje, presenečenje! Tam je tudi samoplačništva največ in ljudje si morajo za nujno potrebno zdravstveno oskrbo plačevati in doplačevati iz žepa, čeprav že dajejo svoj pošten delež davkov in prispevkov za to, da bi jim tako oskrbo priskrbela in sfinancirala država. Plačnik kadra, materiala, storitev je javna zdravstvena blagajna, Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Kolikor ima ta javna blagajna denarja, toliko ga lahko razporedi med posamezne javne zdravstvene zavode, recimo med bolnišnice, in v dogovoru z njimi, splošni dogovor se temu reče, splanira, koliko posegov se bo plačalo, koliko posegov se bo največ lahko izvedlo. Sedaj je pa problem. Če javna zdravstvena blagajna nima dovolj denarja, pa kljub zdravstvenim potrebam državljank in državljanov ne bodo vsi prišli na vrsto takrat, ko bi morali, pa takrat, ko bi lahko, četudi so recimo prostorske in kadrovske kapacitete na voljo. V tem se skriva tudi del razlogov za čakalne dobe in za slabšanje oskrbe slabega zdravja državljank in državljanov. Pravim, dela razloga. Tukaj imamo cel kup siceršnjih anomalij, ki bi jih morala država prednostno odpravljati, pa jih politična klasa žal ne želi, od zdravnikov dvoživk do ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, preplačil v nabavah medicinskega materiala in tako naprej. Te anomalije vse nosijo neko skupno ime in izhajajo iz istega konceptualnega problema, ki mu lahko rečemo legalizirana korupcija. Se pravi, vdor zasebnega interesa v javni interes, vdor kapitalizma v javni zdravstveni sistem, ki bi ga sicer morala voditi solidarnost, in dejstvo, da tam obstaja za potrebe državljank in državljanov in ne zato, da bo nekdo na potrebah ljudi prav grdo zaslužil. Tudi če vse te oblike legalizirane korupcije in interese zdravniško- zavarovalniškega lobija, ki jih poganjamo, porinemo malo v stran, še zmeraj ostane dejstvo, da Slovenija kot država za zdravstveno oskrbo ne nameni dovolj sredstev. Proračun ne financira javne zdravstvene blagajne po kakršnemkoli enakem sistemu, kot financira recimo pokojninsko blagajno. Zakaj tudi v največji krizi pokojnine načeloma še vedno so, se ne režejo, se z njimi ne balina in se z njimi ne žonglira? Zato ker ima pokojninska blagajna vgrajeno varovalko, da če ni dovolj vplačil iz prispevkov, poseže država, odpre proračunski mošnjiček in dopolni manjkajoča sredstva, da na odrejeni dan v mesecu vsi upokojenci prejmejo svoje pokojnine. V letu 2019 je proračun za penzije prispeval 965 milijonov evrov, za leto 2021 je za pokojninsko varstvo zagotovljenih 1,38 milijarde evrov. Kar v Levici predlagamo, kar zahtevamo, kar je tudi dolgotrajni predlog in pobuda Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, je, da javno zdravstveno blagajno opremimo z neko varovalko, s katero je že primerljivo opremljena pokojninska blagajna. Da se ne zgodi, da katerakoli oblast ali katerikoli birokratski aparat znotraj zdravstvenega sistema reče: »Joj, veste, mi pa nimamo dovolj denarja za to, da bi financirali vašo operacijo, mi pa nimamo dovolj denarja za to, da bi zapolnili vse te kapacitete, ki bi sicer lahko delale.« Ker pa ne bi bilo sredstev, potem ne bi delale in ljudje bi čakali v vrsti, njihova bolezenska stanja bi se slabšala in po možnosti bi kakšna hujša oblika bolezni celo prehitela, preden bi na vrsto sploh prišli. Kot sem dejal takoj uvodoma, če jemljemo zdravje kot pravico in ne kot tržno blago, potem je to nuja, potem je treba javno zdravstveno blagajno zaščititi pred vsakršno morebitno krizo kapitalizma. Če tega ne storimo, lahko v zadnjih nekaj mesecih v realnem času spremljamo, kaj se dogaja. Namnožijo se pobude, da je treba košarico pravic skrčiti, ker denarja ni dovolj za vse. Javna zdravstvena blagajna je bila najprej z rebalansom proračuna 2020, sedaj pa tudi s predlogom proračuna za leti 2021 in 2022 dobesedno talec vlade Janeza Janše, ki stiska mošnjiček in ji ne želi nameniti primerne količine sredstev. Tu so vmešani direktno lobistični interesi zdravniško-zavarovalniškega lobija in siceršnja ideološka agenda vlade Janeza Janše, ki pa je privatizacija javnega zdravstvenega sistema. In kako to lažje in bolje doseči, če javnemu zdravstvu ne namenimo dovolj sredstev, javno zdravstveno blagajno, ki je plačnik storitev, materiala, kadra in tako naprej, puščamo podhranjeno, da se čakalne vrste daljšajo in nato začnemo s propagandno operacijo prepričevanja ljudi: »Joj, glejte, kako javni zdravstveni sistem ne deluje, dajmo ga sprivatizirati.« To je neka zelo pritlehna agenda, ki jo spremljamo, odkar je vlada Janeza Janše nastopila in v to svrho zelo grobo zlorabila epidemijo koronavirusa. Javna zdravstvena blagajna prejema premalo sredstev, ne samo glede na dejstvo, da je bila že pred aktualnim dogajanjem in pred epidemijo podhranjena, tudi za delo znotraj epidemije še posebej prejema premalo sredstev in ji vlada ne namenja primerne pozornosti, ker tega noče storiti. Hkrati se pojavljajo v medijih ideje po tem, da je treba košarico pravic zavarovancev, več ali manj vseh državljank in državljanov, skrčiti. Se pravi ljudje še naprej plačujejo prispevke v blagajno, storitve, ki jih iz tega dobijo, so pa manjše, dobijo manj v osnovi za svoj denar. In kot tretje, namesto da bi dodatno kapitalizirala javno zdravstveno blagajno in jo zavarovala pred šoki krize kapitalizma, ki sledi epidemiji koronavirusa, namenja mimo zdravstvene blagajne in standardov financiranja storitev in vsega tega 50 milijonov evrov v čisto ločen poseben razpis za skrajševanje čakalnih dob, ki je namenjen ne javni zdravstveni blagajni, ampak zasebnikom neposredno, zasebnim izvajalcem zdravstvenih storitev. Pa vemo, da je javno zdravstvo tisto, ki nas varuje pred epidemijo, zasebno je pa tisto, ki je pokleknilo, odpovedalo, puf, na celi črti, razbilo se je kot milni mehurček. Ne, ne govorim o slovenski situaciji ali le o slovenski situaciji, govorim o svetovni situaciji. Kjerkoli, v katerikoli državi na svetu, povsod je bilo zasebno zdravstvo tisto, ki se je ob prvem pospešku epidemije takoj sesulo. In zdaj pri nas namesto da bi ga okrepili že zaradi prvega vala, kaj šele na višku drugega vala, se javni zdravstveni sistem pušča podhranjen, poskuša se ga še dodatno osiromašiti, poskuša se ga razbiti, hkrati pa se na debelo subvencionira zasebnike mimo standardov financiranja in mimo varovalk, ki zagotavljajo, da pacienti dobijo kakovostno storitev. Te iste varovalke pa varujejo navsezadnje tudi standarde zdravniške stroke same. Tukaj se pogovarjamo o tem, da imaš licenco, nimaš licence, licence pa podeljuje Zdravniška zbornica. Torej ne govorim o problemih, ki bi jih samo jaz videl, ki bi si jih jaz namislil, govorim o tem, da država namenja 50 milijonov evrov zasebnim izvajalcem mimo varovalk lastne zdravniške stroke, sočasno pa imamo zdravstveno blagajno, ki beleži minus na minus na minus zaradi epidemije koronavirusa. Zdaj se cel javni zdravstveni sistem v veliki meri, celo pretežni meri ukvarja z epidemijo covida-19, kar je navsezadnje prav, ni pa prav, da zadaj ostajajo posamezniki z drugimi obolenji in drugimi boleznimi, še posebej tistimi hujšimi, rakavi bolniki. In seveda to ne bo šlo na bolje. Ne bo šlo na bolje samo od sebe. Nek korak, kako lahko javni zdravstveni sistem v epidemiji in po njej zaščitimo pred privatizacijskimi apetiti oblasti in zdravniško-zavarovalniškega lobija, da sploh bo lahko kdaj boljše in bodo ljudje prišli do normalne oskrbe brezplačno, pa je, da javno zdravstveno blagajno zavarujemo s proračunskimi viri. Se pravi, če v Zavodu za zdravstveno zavarovanje manjka sredstev, vskoči država in luknjo pokrije. Pa ne mi reči, da se pogovarjamo o tem, kako bi nori levičarji, nori socialisti spet delali minus v proračun. Gre za to, da je zdravje pravica, in če ga obravnavamo kot temeljno človekovo pravico, mu je treba nameniti tudi primerno finančno pozornost. In to varovalko proračunskega financiranja javnega zdravja, da ni talec kriz kapitalizma, da ni talec tržnih nihanj ali vsakokratne vlade, smo v resnici v Levici predlagali že zdavnaj. Verjetno tukaj ni poslanca, ki se ne bi spomnil sage okrog ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, ki smo jo v Državni zbor prvič v zgodovini te države pripeljali ravno socialisti, ravno mi v Levici. Naš originalni predlog je vključeval tudi varovalko proračunskega financiranja za zdravstveno blagajno na enak način, kot jo ima pokojninska blagajna. Ne glede na epidemijo, ne glede na morebitno gospodarsko krizo, se pokojnine ne režejo, se ne znižujejo, ker je država dala pokojninski blagajni, ki pokojnine izplačuje, zagotovilo in varovalko, da denar za pokojnine vedno je na voljo. Enako je treba storiti tudi z javno zdravstveno blagajno. Vlada Janeza Janše se je odločila, da bo počela ravno nasprotno, da bo epidemijo porabila za to, da bo javno zdravstvo razstrelila, razšraufala, kolikor ga le lahko, da bo nahranila zasebnike. Mislim, da sem v tej svoji razpravi pokazal, kako je to zelo družbeno škodljivo, in zakaj je naš amandma k zakonu o izvrševanju proračuna treba podpreti in sprejeti, ker javno zdravstvo varuje pred tem, da bi ga epidemija oziroma politično rokovanje z epidemijo kot sistem spravilo na kolena. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart.
Hvala lepa, predsedujoči. Tudi sam se bom navezal na ta 73. člen, ki govori o zdravstveni blagajni. Zdravstvena blagajna je preobremenjena. To vemo vsi. V tem času, ko pa vidimo, da ob sprejemanju proračunov za leti 2021, 2022 beležimo velike primanjkljaje, ko ugotavljamo, da prihodki ne sledijo odhodkom, izdatkom, bi bilo še toliko bolj pomembno, da pridemo naproti in tudi drugače z drugimi ukrepi pomagamo, da bi to področje izboljšali. Predvsem želim opozoriti na čakalne vrste, ki jih toliko omenjamo. Tisočkrat smo jih omenjali, obravnavali, ampak tega področja nikakor nam ne uspe znižati, da bi ta obseg čakalnih vrst spravili do tega nivoja, da bi pacienti, to se pravi državljanke in državljani ne bili ogroženi, glede na pravočasno oziroma nepravočasno obravnavo. Ogromna sredstva dajemo za to, tudi interventna, 40 milijonov, 17 milijonov v teh obdobju, kar sem tudi jaz v Državnem zboru, vendar ni pravega učinka. Zdaj pa tako ali tako ne vemo, kako bo, ker z vseh koncev slišimo, da zaradi opuščanja obravnav in pa težje dostopnosti do zdravnika zadeve čakajo. Na drugi strani pa ne znamo poskrbeti, da bi v zdravstvu pristopili organizacijsko in odpravili že skoraj te nesprejemljive prakse, ki se nam dogajajo. Ne znamo racionalno izkoristiti sredstev, opreme in tudi kadrov, ki so nam na voljo. Samo dva primera bom izpostavil, ko bi lahko na hitro veliko rešili, pa tega ne znamo. Primer Kranja in ultrazvoka. Skoraj dve leti tam ni strokovnjaka, specialista, ki bi s tem ultrazvokom znal delati. V enem največjih mest v Sloveniji tega ni. Ko pa v začetku letošnjega leta končno vodstvo pridobi zdravnika iz Srbije, še danes, pa smo že v drugi polovici novembra, tega zdravnika oziroma zdravnice ne znamo spraviti v Slovenijo, da bi potem zasedal in začel uporabljati ta ultrazvok in s tem omogočil skrajševanje čakalnih vrst. Vsi pacienti s tega področja morajo zdaj odhajati drugam – v Ljubljano, na Jesenice, in tam povzročajo nove čakalne vrste, zastoje. Obravnave se seveda podvajajo. Marsikdo, kot je bil tudi izpostavljen primer, ko je skoraj ena pacientka umrla, ker ni bila pravočasno obravnavana. To je en tak primer. In takih primerov je veliko. Zakaj jih ministrstvo, vodstva ne spoznajo, zakaj tega ne znamo bolje izkoristiti? Drug primer pa je nasproten. Kjer pa kader je, pa ni opreme, in to opreme, ki jo nivo dveh milijonov. Gre za gamakamero, ki omogoča kar 36 različnih preiskav diagnosticiranj, ki se uporabljajo. Koroška ima neko staro kamero, ki praktično skoraj ni več uporabna, 31 let, gre za stari fičo. Ministrstvo in vlada ne vidi, da bi s takimi malimi posegi lahko ogromno napravili in ogromno pripomogli, da bi se te zadeve lahko reševale. Tega praktično človek ne razume. Na drugi strani pa ne vem kakšne milijone dajemo, uporabljamo, pa praktično brez učinka in zadeve zavozimo. Tu so pa takšni mali premiki. Kako bi lahko to rešili, da bi ministrstvo, minister in tudi ostali odgovorni lahko te zadeve takoj reševali? Gre za centralni informacijski sistem, ki je pri nas tudi kot neka jara kača. Pa ne samo v zdravstvu, tudi na drugih področjih, kmetijstvu in tako naprej. Predvsem zato to govorim, ker je Evropska unija iz teh svojih strukturnih skladov posebej izpostavila, da so sredstva za to, za IT tehnologijo, za zeleno. To se pravi, da bi morali izkoristiti te zadeve, ampak jaz se bojim, da na ministrstvih in ostali ne znajo k temu pristopiti in izkoristiti take dobre zadeve. Na koncu koncev, glejte, imamo že pravzaprav postavljeno hrbtenico informacijskega sistema, e-zdravje. Za to e-napotnico smo napravili celo revolucijo, evolucijo na tem področju, samo nadgraditi bi to morali. Imamo centralni register za paciente, kjer so vsi podatki. Treba je to nadgraditi. Primerljiva država Estonija je to znala v dveh letih postaviti. Mi bi morali iti po tej poti. Ne vem, ali namerno želimo, tudi zadnji zakon o pacientovih pravicah gre v to, da se parcialno rešuje in ti stroški so potem neverjetni. Na drugi strani pa poglejte, ne moreš verjeti, da leta 2020 leta ali pa če pogledamo to, kar se nam je dogajalo letos spomladi, da v nekaj mesecih Ministrstvo za zdravje in vlada ne moreta pridobiti podatkov, koliko ventilatorjev je v Sloveniji v teh 15 bolnišnicah. S tem je jasno povedano, da nam tu nekaj hudo hudo ne štima, da hudo nekaj gre narobe. In tukaj opozarjam, da je treba več napraviti organizacijsko, ne pa e samo neke milijone iskati, ki jih dobivamo iz davkov iz rasti gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovani! Osnovni cilj tega zakona, ki je pred nami, ker smo šli že skozi proračune, predloge, pa je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov države za leto 2021 in leto 2022. Gre za sektor države kot celote. Sem spadajo tudi občine, še to ureja, kar se tiče tudi pokojninske in zdravstvene blagajne, če se tako izrazim. Nanaša se vse blagajne javnega financiranja. Namen tega, ker prilivi in odlivi niso usklajeni, prihodki, izdatki niso usklajeni, ne potekajo, torej omogoča tudi neko začasno financiranje, najemanje kreditov, premostitvene, poroštev in tako naprej. Zakon je potreben, da se lahko proračuni ali vsi izdatki blagajne javnega financiranja zasledujejo in izvršujejo. Pri tem zakonu moram pozdraviti, da uvaja dosti fleksibilnosti. Tudi nek preboj je naredil ta zakon, da se lahko zdravstvena blagajna, če zmanjka denarja, financira tudi iz državnega proračuna. Prejšnja vlada se je razšla, Levica je tu odpovedala podporo, ko zdaj primerjamo prejšnjo situacijo pa zdajšnjo, sta to dve popolnoma različni in mislim, da tisti razpravljavci, ki so to primerjali, so dejansko bili nefer in nekorektni. V prejšnji vladi je bilo že nekaj let, predhodnici te vlade je bila borba za to, da se zniža javni dolg, da se znižajo izdatki za obresti. A veste, da smo plačevali več kot milijardo obresti letno v nekih letih? A veste, kaj je milijarda in kje bi jo lahko porabili? Milijarda je ogromno. Dobro, zdaj, ker smo v tašni situaciji, kar smo že večkrat povedali tudi v SAB, smo za zadolževanje, ker je treba reševati gospodarstvo in socialo, da to živi naprej in se ohrani pri življenju, da se bomo lahko v naslednjem obdobju iz tega izvlekli kvalitetno, da bomo imeli za izhod osnove. Ampak v tej transformacijski krivulji, o kateri govori ekonomija in je bilo danes veliko razprave, ali dati za topove ali maslo, jaz pravim, da smo nekaj pozabili. Ni samo za topove in maslo, ampak je tudi za investicije. Zato sem tudi pozdravil v svojem prejšnjem nagovoru, da mi je všeč, da smo šli v investicije, ker če ne more gospodarstvo in če prebivalstvo ne investira, je poklicana v takih časih država, ki se lahko cenejše zadolžuje. Res je, da je planirano nekje 700 milijonov za obresti, kar je zopet velik denar. Tako da je bilo prej smiselno zmanjševati in delati proračunski presežek, da smo zmanjševali javni dolg, zdaj ga dejansko povečujemo. Ampak moramo ga smotrno povečevati. Zdaj kar drvimo, zdaj vsi nekaj delimo, delimo, delimo, delimo – pa iz česa delimo? Iz denarja, ki ga nimamo, iz prihodkov, ki so vprašljivi, iz zadolževanja delimo. In smo se zagnali zdaj v to na tak način. Morate izpolniti predvolilne obljube, vladajoča stranka SDS je rekla, da namesto 110 evrov za cestnine bomo dali 55 evrov za cestnine. Ko so bili predlogi, da se zmanjša zaradi tega, ker ljudje pač ne morejo potovati, ker so te občinske zapore, se ni nič spremenilo. Obljubljali so 500 evrov božičnice in iz tega ni nič. To so obljube, ampak ne smemo obljubljati prazno, ker se moramo odgovorno do države obnašati. Če se zadolžujemo, dajmo se bolj produktivno zadolževati za zadeve, da bomo lahko izšli iz te krize. Obljube, kaj smo mi dali. Nič nismo dali, tega denarja sploh še ni. Zadolžili smo se, prekleto veliko smo se zadolžili in moramo paziti, da nas ne odvede to v pogubne vode in da bomo zopet plačeval milijardo 300, 10 % proračuna. Prej smo plačevali celo čez 10 % za obresti. Ne vem, komu je to v korist in zakaj bi to zagovarjal. Obtoževati prejšnjo vlado, da ni dala za te zadeve, ta pa je, in to iz kredita, iz denarja, ki ga ni, daje in stvari obljublja, mi smo pa prihranek naredili, ki je lahko zmanjševal javni dolg. Mislim, da moramo skrbeti, da bodo javne blagajne živele v dobro ljudi in v dobro gospodarstva in v dobro nas vseh. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljat? Še je interes. Prosim za prijavo. Najprej dobi besedo kolega Jurij Lep. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice, kolegi, državna sekretarka, lep pozdrav! ZIPRS, na kratko, na dolgo se pa reče Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije, ki je osnovni dokument, ki določa ali predpisuje, kako se bo sprejeti proračun za leti 2021 in 2022 realiziral oziroma izvajal. Vsi pričakujemo, da se bo proračun čim bolj tekoče in nemoteno izpolnjeval. Čeravno se ponavljamo, je dejstvo, da je leto 2020 res unikatno in zelo zapleteno leto. V takšnih zaostrenih pogojih je bilo treba pripraviti plan, kako najbolj racionalno in pravično razporediti zagotovljene vire sredstev. Kot vemo, smo mi dejansko samo zato tu, da razporejamo sredstva, ki smo jih pridobili, v upravljanje. Se pravi, poslanci smo tu, da bomo probali najbolj modro, po najbolj po strokovnih znanjih ta denar uporabiti. Tako da mi res nič ne dajemo, ampak denar, ki ga imamo pripravljen, poskušamo čim bolj racionalno potrošiti. V takšnih zaostrenih pogojih je bilo potrebno pripraviti plan, kako najbolj racionalno in pravično razdeliti zagotovljene vire sredstev. Proračuna zagotavljata krepitev gospodarstva in s tem dodatna delovna mesta. Odgovarjata na potrebe zdravstvenega sistema, zagotavljata povečano skrb za starejše, skrbita pa tudi za najšibkejše in blaginjo vseh državljanov. Med ZIPRS-om za leti 2020 in 2021 in sedaj predlaganimi, za leti 2021 in 2022, so nekatere zelo pomembne razlike. Naj jih naštejem. Daje se možnost, da se integralni viri sredstev zamenjajo z evropskimi sredstvi. Če se ta sredstva zamenjajo, se morajo ti viri prerazporediti v proračunsko rezervo, ki je namenjena za financiranje naravnih nesreč. Zavodu za zdravstveno varstvo se iz proračuna države lahko v izjemnih okoliščinah zaradi epidemije zagotovijo dodatna sredstva. Zapisano je tudi, da obseg sredstev za financiranje ukrepov za zajezitev epidemije COVID-19 ni urejen iz postavke splošna proračunska rezervacija. Ena od ključnih vrednosti predlaganega zakona je tudi višja povprečnina občinam, in sicer je za leti 2021 in 2022 628,20 evra. Me pa tudi zelo veseli, da je bil podpisan dogovor med Vlado Republike Slovenije, ki jo je zastopal minister Boštjan Koritnik, in predsedniki združenj občin Slovenije. Dogajalo se je namreč, da do podpisa sploh ni prišlo, tudi sam sem bil v pogajalski skupini, in ker nismo podpisali, so zato občine dobile celo manjšo povprečnino. Naj povem, da je povprečnina občinam v zadnjih desetih letih najprej padala in zatem ponovno rastla. Od leta 2012, ko je znašala približno 550 evrov, je nato padla na 536, zatem na najnižjo vrednost, in sicer 522 evrov v letu 2016, ponovno pa je pričela rastileta 2017, in sicer na 533, leta 2018 na 551, leta 2019 na 574 in sedaj na že povedanih 628,20 evra, kar pomeni velik skok, in sicer kar za 54 evrov. Za nas poslance Poslanske skupine Desus je seveda zelo pomembno dejstvo, da ZIPRS določa tudi višino letnega dodatka za upokojence, ki se bo izplačal v juniju prihodnjega leta, in sicer ravno tako v petih razredih, ki se torej ohranjajo. Pomembno pa je tudi vedeti, da nihče od upokojencev pri izplačilu letnega dodatka ne bo v slabšem položaju glede na preteklo leto. Pri tem bi rad posebej poudaril, da je sistem izplačevanja v več razredih bistveno bolj povezan s socialno pravičnostjo kot v dveh razredih. V tem letu, se pravi v decembru bo izplačana 2-odstotna izredna uskladitev pokojnin, v januarju prihodnjega leta pa bo z ZIPRS-om določena tudi 2,5-odstotna redna uskladitev pokojnin. Z doseženimi ukrepi in predlogi smo lahko poslanci Poslanske skupine Desus vsekakor zadovoljni. Kljub temu pa je pred nami še izredna uskladitev pokojnin za preostalih 3,6 %, ki izvirajo in ostajajo zaradi prejšnje gospodarske krize, ki je bila zajeta z Zujfom, in sicer leta 2012. Vesel sem pa tudi, da bomo podprli amandmajsko dopolnilo o vojnih veteranih. Zanje se ponovno vzpostavlja pravica do zdraviliškega zdravljenja, ki jim je bila ravno tako z Zujfom odvzeta leta 2012. Znižuje pa se tudi starostna meja za pridobitev zakonsko opredeljenih pravic vojnih veteranov. Zaradi vsega naštetega bom proračuna in ZIPRS za leti 2021 in 2022 podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Nik Prebil. Izvolite.
Hvala, spoštovani gospod podpredsednik. Rad bi se še odzval na nekaj stvari od prej. Prej, ko je predsedoval drug podpredsednik, sem večkrat dvignil roko za postopkovno, pa me ni opazil, ampak sem iz korektnosti do kolegov poslancev, ki so bili prijavljeni naprej, počakal, da se prijavim še enkrat. V 70. členu Poslovnika piše, da ima vsak razpravljavec pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca, če se ta nanaša na njegovo razpravo. Moj odziv državni sekretarki je bil ravno to in popolna replika. Če ta replika nekomu v tej dvorani ni všeč, je to pač njegov problem. Druga stvar, o žaljivih komentarjih in o nekem sprenevedanju. Jaz mislim, da ste nekateri tam s tiste strani zadnji, ki lahko v tem državnem zboru govorite o kakršnikoli žaljivosti, ker zelo velikokrat poudarjate, kaj vse smo drugi, od kod prihajamo, kaj in kako. Veseli me, da me imate za nadobudnega poslanca, nikakor in pa res nikakor pa ne prihajam iz skrajne levice. Lepo vas prosim, kdo temu verjame! Da se pa vrnem k ZIPRS. Kot rečeno, polno stvari, ki sem ne sodijo: neke kapitalske družbe, jemanje denarja mladim in študentom, poroštva države, kar seveda je point ZIPRS-a, da ne govorim o NRP-jih, kjer so notri projekti, ki niso uvrščeni in tako dalje in tako dalje. Celoten problem tega je, da vladi očitno nekje uhajajo stvari iz rok na več ravneh, ne samo na tej. Zato mečete v zakone tisto, kar tja ne sodi. Sem vam že povedal, obravnavali bomo že šesti PKP zakon in tam notri je malo morje stvari, ki tja ne sodijo. In tukaj spet isto. Tisto, kar bi pa moralo biti v proračunu, tega pa ni. Ampak okej. Nekaj je bilo prej govora o solidarnosti. Jaz se strinjam, moramo biti solidarni v teh časih, to so krizni časi. Ampak ob vseh teh milijardah – država se dodatno zadolžuje za 18 milijard evrov, vi pa me zdaj tukaj želite prepričati, da je 2 milijona, da se vzame študentom, relevantno za reševanje državne krize. Zdaj vas pa sprašujem še enkrat, državna sekretarka, vi ste prej meni razlagali, zakaj ste to vključili, jaz sem vas jasno vprašal, kdo se je to spomnil. Prosim, da mi poveste, ali ste vi vztrajali pri tem, da se ta člen pripelje v zakon, tega v prvotnem predlogu vlade ni bilo. Veste, mene ne zanima, kaj je v stotih predlogih vlade, mene zanima tisti predlog, ki pride v Državni zbor in v tistem predlogu je to bilo. Sprašujem vas, v čem je razlika med letom 2012 in pa letošnjim letom. Finančna slika je nekako podobno slaba, zadolžujemo se danes bistveno več, kot smo se takrat, ampak razen ene, so bile iste stranke takrat na vladi, iste koalicijske partnerice. Ampak takrat je bilo to smiselno vnesti v Zujf, zdaj bi pa to črtali. Pa že takrat se je jemalo, da ne govorim kakšne količine denarja, od povsod. Tako da govorite eno, delate drugo in mene to resnično skrbi. Kot rečeno, mladi, če kdo, so mladi prihodnost vsake države. Marsikdo od teh, ki danes še hodijo v šolo, bodo nekoč sedeli v tej dvorani, bodo nekoč sedeli tudi na finančnem ministrstvu, na drugih položajih, in tisti bodo nekoč krojili usodo nam, vam, ko bomo v pokoju. Zdi se mi resnično nepošteno, da se z mladimi ravna tako, kot se v tej naši državi ravna. Toliko z moje strani za danes. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec mag. Andrej Rajh.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Poglejte, vemo vsi, da je vsak proračun odraz prioritet vsakokratne vlade in tudi v tem razrezu proračuna nekako opažamo, da so izpostavljene politične prioritete vlade. Tukaj bi kar nadaljeval s kolegom Nikom Prebilom. V SAB smo prvi opazili in vložili amandma, da se 81.č člen črta. Govorimo o členu, ki študentski organizaciji jemlje sredstva. Še enkrat poudarjam, jemlje sredstva. Jemlje pa jih zato, ker se financira iz prihodkov iz dela študentov. Študentje letos niso mogli opravljati študentskega dela in posledično so zaradi tega tudi manjši prihodki. Govoriti, da se študentom ne jemlje, je potem v tem smislu popolno sprenevedanje. Ne gre pa spregledati niti dejstva, da so na študentskih volitvah zmagale opcije, ki niso blizu vladajoči stranki, in jaz razumem to tudi kot kaznovanje in nagajanje. Še enkrat, to razumem kot kaznovanje in nagajanje. V SAB vsekakor se bomo zavzemali in tudi glasovali skupaj s kolegi iz opozicije, da se ta 81.č člen črta. Kot sem že povedal, letošnji in tudi prihodnji proračun bo rekorden. Ko pogledamo, kakšne so prioritete, vidimo da v bistvu manjkajo pozicije in ene stvari, ki so jih v največji vladni stranki pred volitvami izpostavljali. Takšna zadeva je tudi božičnica vsako leto za 500 evrov. Te postavke v proračunu ni. Seveda je ni, ker je nerealna. Bi pa vseeno rad povedal, kaj smo v SAB lahko naredili, ker smo se zavedali realnih omejitev in finančnih razmer. Mi smo zagotovili, da se pokojnine redno in izredno usklajujejo. Dvignili smo odmerni odstotek s 57 na 62,5 %. Zagotovili smo brezplačni medkrajevni prevoz za upokojence, starejše od 65 let, vojne veterane in invalide. Želeli smo tudi, da se ta dobra praksa, ki jo je preizkusilo več kot 150 tisoč uporabnikov, prenese v slovenska mesta, kjer se izvaja javni potniški promet, pa s strani koalicije za to ni bilo posluha. Sedaj, ko je epidemija covid in je gibanje med občinami omejeno, smo podali predlog, da se v sorazmernem deležu podaljša veljavnost vinjet. Ko pogledamo ta plakat, da so vinjete domnevno predrage, mi tudi danes nismo videli predloga, da bi se cena vinjet znižala s 110 na 55 evrov, tako kot je bilo pred volitvami namenjeno in obljubljeno [[…]]
Gospod Rajh, govorimo o amandmaju k 73. členu, ki govori o zagotavljanju sredstev ZZZS in kratkoročno zadolževanje. Prosim, da se omejite na vsebino amandmaja.
Se bom. Malo širše razpravljam, kot so tudi razpravljali vsi predhodniki. Ampak to je treba vzeti v kontekst. DDV. Glede na to da ima država možnost praktično neomejenega zadolževanja, nismo videli, da bi se znižal DDV, tako kot je bilo obljubljeno. Proračun je večji, DDV se ni znižal. Pa je bilo to obljubljeno.
Kolega Rajh, prosim da se omejite na vsebino amandmaja.
Kar se pa tiče zdravstva, smo pa bili vedno zagovorniki močnega in vsem dostopnega javnega zdravstva. Zmeraj smo utrjevali in imeli stališča, da je potrebno reševati probleme v zdravstvu, da je potrebno v zdravstvu narediti red, urediti sezname čakalnih vrst, povečati sredstva za zdravstveno oskrbo in mi pravzaprav niti ni jasno, kako so kolegi, ki so danes v vladi, mislili, da bodo lahko zadeve v zdravstvu uredili z manj denarja. Slovenija nameni za zdravstvo 8 % BDP, povprečje Evropske unije je 10 % BDP, v Avstriji je 12 %. Če se je nekdo prej zavzemal, da bo nižal davke, da bo nižal obremenitev dela, brez da bi povečal prihodke in rešil probleme v zdravstvu, se je sprenevedal. Kar se je vseh teh amandmajev in ZIPRS-a tiče, vidim tudi osebno kar nekaj pomanjkljivosti, zato ZIPRS-a zagotovo ne bom podrl.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Franc Jurša.
Podpredsednik, hvala za besedo. Na nek način sodelujem že več kot 15 let pri pripravi proračunov na lokalni in državni ravni. Imam občutek, da je vedno eno in isto. Koalicija eno zadevo govori, opozicija pa itak negira in govori čisto nekaj svojega. Ampak ta zadeva v parlamentarni demokraciji verjetno tako mora tudi biti. Ko se je v marcu po sili razmer sestavila nova vlada, ker so odstopili bivši ministri in predsednik vlade, se nihče niti slučajno ni zavedal, kako težka situacija čaka novo vlado. Ni bilo predstave, kako široka bo ta epidemija novega virusa. Skrajno zahtevna situacija narekuje sprotno prilagajanje zdravstvenim, socialnim in ostalim družbenoekonomskim razmeram, in to nam sicer v veliki meri tudi uspeva. Potem ko je bruto družbeni proizvod od leta 2014 solidno rastel, je v letošnjem letu padel tako kot v najhujši krizi leta 2009. Kljub temu da se proračuni morajo sproti prilagajati zelo nepredvidljivim zahtevnim situacijam, sta oba proračuna – za leto 2021 in 2022 pripravljena zelo optimistično, sta tudi izrazito razvojno in investicijsko naravnana. Usmerjena sta v okrevanje in krepitev odpornosti gospodarstva, v veliki meri se odzivata na potrebe zdravstvenega sistema, ohranja se tudi visok nivo skrbi za blaginjo ljudi. Ustavil se bom pri eni od najbolj ranljivih skupin, ki jo je kakršnakoli kriza, mogoče ta, ki je v prvi vrsti zdravstvena, še bolj udarila po plečih. To so naši slovenski upokojenci. Prav je, da začnem z nekaj dejstvi. Kot poroča statistični pregled Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, so trenutno letošnji povprečni devetmesečni podatki o višini pokojnin naslednji. Pa bom kar nekaj teh podatkov povedal, nič ni narobe, da jih slišimo, da imamo potem tudi neke primerjave. Zagotovljena pokojnina v teh devetmesečnih podatkih je 555, 76 evra. Povprečna starostna je 687,83 evra. Povprečna starostna pokojnina brez sorazmernih delov pokojnin in delnih pokojnin je 785,84 evra in povprečna starostna pokojnina s 40 ali več leti pokojninske dobe brez sorazmernih delov pokojnin in delnih pokojnin pa 871,81. V Sloveniji je bilo konec septembra 625 tisoč 463 upokojencev. Od tega je bilo nekaj več kot 460 tisoč starostnih upokojencev. Naj spomnim, da je prejšnja kriza, ki je bila bistveno bolj blaga, upokojence prizadela pri usklajevanju kar za 8,4 %. To se poskuša sanirati z rednim usklajevanjem in do zdaj smo uspeli priti na dolg še 5,6 %. V decembru mesecu bi naj bila izredna uskladitev za 2 % odstotka, kar je izključno zasluga nas, ki smo vztrajali pri tem. Če se malo spomnijo v SAB, kakšen predlog so dali on. To, kar smo dali mi, je enkrat več, kot pa je bilo predlagano, 6,5 evra. S tem naj bi se potem zadeva znižala na 3,6 %. V naši poslanski skupini se bomo zavzemali, da se v naslednjem letu – če pa že ne v naslednjem, pa največ v dveh letih tudi ta zadeva dokončno uskladi in pridejo obveznosti na nulo. V letošnjem februarju bo poračun za januar in upokojencem, ki imajo povprečne pokojnine, se bo zadeva povišala za 3,2 %, povišala se je tudi pri izredni uskladitvi za 1,5 %. Takšne povišice so narekovali ugodni trendi rasti bruto družbenega proizvoda, rast plač in cen življenjskih potrebščin. Prva pomembna letošnja stvar, ki se je preko protikoronskih ukrepov zgodila najbolj ranljivim prejemnikom pokojnin, invalidskih nadomestil in starejši kmečki populaciji je bil solidarnostni dodatek. Solidarnostni dodatek je dobil tisti, ki je imel nižjo pokojnino od 500 evrov, 300 evrov, tisti, ki je imel pokojnino od 501–600 evrov, je dobil 230 evrov in tisti, ki je imel 601–700 evrov, je dobil 130 evrov. Zato se bomo zavzemali, da bodo tudi v sedmem protikoronskem ukrepu tiste skupine, ki so najbolj ranljive, dobile določen del sredstev, da bodo laže preživeli. V decembru se bodo, kot sem že omenil, pokojnine ponovno dvignile za 2 %. Takoj v januarju pa pričakujemo nov dvig pokojnin. V Predlogu zakona o izvrševanju proračuna, ki ga obravnavamo, je določena redna 2,5-odstotna uskladitev pokojnin in prejemnikov invalidskega varstva. Če se malo poigram s številkami, vam povem naslednje. Nekdo si misli, da to nič ne predstavlja, pa ni tako. Če bo zagotovljena pokojnina višja za 25, 28 evrov, bo na letni ravni to 303,36 evra. Če bo povprečna starostna pokojnina višja za 31,29 evra, bo na letni ravni to 375,48 evra. Če bo povprečna starostna pokojnina višja za 35,75 evra je to 429 evrov. Povprečna starostna pokojnina s 40 ali več let pokojninske dobe brez sorazmernih delov pokojnin in delnih pokojnin bo višja za 39,66 evra, kar predstavlja 475,92 evra. Nekdo bo rekel, to ni dosti. Ampak ne pozabiti, na te višine dviga se v naslednjem obdobju povečujejo vsakemu tudi pokojnine. Da pa ne bi delali krivice, smo v Poslanski skupini Desus zagovorniki, da dobijo upokojenci letni dodatek v petih razredih. Zakaj? Zaradi tega ker mislimo, da je to bolj socialno naravnano. Naslednje leto bo vsak dobil, nihče ne sme biti oškodovan, čeravno je to nizek znesek, bo vsak dobil 5 evrov dodatka. Da bi zadevo balansirali, se pravi, tisti, ki ima nižjo pokojnino, bo dobil nekaj več letnega dodatka. Tisti, ki pa ima višjo pokojnino, pa bo pri usklajevanju dobil višji znesek. Zavzemali se bomo, da bodo tudi v prihodnje upokojenci, ne glede na to, da so v krizi, dobili dodatke, da bodo lažje preživeli jesen svojega življenja. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno. Najprej kolegica Muršič. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Jaz sicer ne vem, prosim, da me razsvetlite. Kolega Rajha ste pri njegovi razpravi opomnili, da naj govori o 73. členu. In 73. člen govori o zagotavljanju sredstev Zavoda za zdravstveno zavarovanje in kratkoročno zadolževanje. Kolega Jurša, pa da ne bo napačno razumljeno, absolutno se strinjam, da ste to povedali, in to je super zadeva. Ampak vi mi povejte, ali lahko vsi ostali poslanci tudi govorimo na splošno pri tem členu, ali zgolj in samo gospod Jurša lahko govori na splošno pri tem členu. Kolega Rajh je lepo povedal, da smo bili pri splošni razpravi oziroma da na splošno in širše govorimo. Sedaj pa ne vem. Sedaj so pa nastala neka, bom rekla, dvojna merila. Tako da mi samo povejte, ali lahko razpravljam širše pri tem členu ali se moram zgolj omejiti na ta 73. člen amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ja, saj vam bom odgovoril takoj. Kolega Jurša je govoril o pokojninah oziroma o zagotavljanju sredstev za te zadeve. Medtem ko je kolega Rajh govoril o DDV, ki nima nobene zveze s tem in govoril je o študentih, 81. členu neposredno, kjer pa bo itak, če bomo prišli do tam danes, in bomo, poseben amandma k temu delu. Predlagam, da se omejite vsi na amandma, ki je vložen. Kolega Jurša je govoril v tem kontekstu, ne sicer v celoti, ampak večinoma je. Ni pa govoril o drugih vsebinah, ki so bile navedene. Kolega Bandelli, imate tudi postopkovni predlog. Izvolite.
Hvala, predsednik. Mi je kolegica Muršič prav vzela besede iz ust. Rad bi vas vprašal za navodila. Prejšnji podpredsednik, ki je vodil sejo, je dal možnost, da govorimo o vseh členih. Tako da sem ostal malo presenečen, ko ste potem vi rekli, da govorimo samo o 73. členu. Sedaj vas jaz sprašujem, glede na to da je moja razprava, ki je sedaj, namenjena 81. členu, če lahko govorim o tem členu, ali me boste ustavili kot kolega Rajha. Prosim, če mi odgovorite. Hvala.
No, poglejte, kolega, ki je pred menoj vodil sejo, Branko Simonovič, je povedal, da daje v razpravo 73. člen in amandma Poslanske skupine Levica. Predlagam, da vsi razpravljate o 73. členu. Naslednji člen, o katerem boste lahko razpravljali, je 81.c člen, ki so ga vložile koalicijske poslanske skupine in za njim pride na vrsto 81.č člen, ki ga je vložil SAB. Predlagam, da zaradi javnosti, da bodo razumeli, za kaj gre, se koncentrirajte na razpravo o amandmaju k tistemu členu, za katerega ste se pripravili. Mislim, da nima smisla, da govorite zdaj vse od A do Ž, če bomo vse dali v obravnavo, tako kot smo dali 73. člen. V redu, kolega Bandelli?
Ja, vi tolmačite po vaše, prejšnji podpredsednik je tolmačil po njegovo, držali se bomo tega, kar ste vi rekli. Vi ste zdaj tam na tistem mestu in pač kadar bo 81. člen [[…]]
Mislim, da je kolega Branko Simonovič tudi tako odredil v tem času, ko je vodil sej. Predlagam, kolega Bandelli, če nimate k temu amandmaju pripravljene razprave, da se odjavite in potem počakate, da pride vaš amandma na vrsto, tako da bo neposredna povezava med vloženim amandmajem in vsebino vaše razprave.
Drži.
Okej. Hvala za razumevanje. Nik Prebil, postopkovno. Izvolite.
Bom samo dopolnil, spoštovani podpredsednik, postopkovno vprašanje. Drži, to, kar je rekel kolega Simonovič, je enako temu, kar ste dejali vi. Vendar je potem kolega Kovačič podpredsednika Simonoviča jasno vprašal, kot je v skladu s parlamentarno prakso, če smemo pri 1. členu razpravljati splošno o vseh členih ali ne, in je rekel, da to dovoljuje, da se lahko razpravlja na splošno. Govorim samo zato, ker se uvaja neka čudna parlamentarna praksa. Jaz si res ne predstavljam, da bo ta državni zbor deloval vsakič malce drugače, glede na to kdo bo sedel na mestu predsedujočega. Jaz bi vsaj želel, da se potem s predsednikom, podpredsedniki dogovorite. Jaz nimam težav razpravljati samo o tistem členu, ki pač pride na vrsto. Samo da je to vedno enako in da se ne spreminja glede na to, kdo sedi na predsedujočem mestu. Hvala. Samo toliko.
Hvala lepa za opozorilo. Mala nerodnost tega je, da je prvi amandma vložen k 73. členu, ne k 1. členu. 1. člen vsakega zakona ju po navadi tisti, ki omogoča nekoliko širšo razpravo. Zdaj smo pa nekje pri koncu vsebine in so te določbe, ki so amandmirane, pač posebne določbe, niso v tistem smislu splošne. Zato predlagam, da se omejite pri svojih razpravah na amandma h konkretnim členom. Kolega Bandelli se je odjavil. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati? Želi. Še kdo poleg kolega Kordiša? Dajem besedo še Mihi Kordišu, potem pa bomo razpravo pri tem členu zaključili. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kolikor sem uspel izkusiti parlamentarno prakso v zadnjih šestih letih, se razpravlja nekoliko širše v celoti o zakonu, h kateremu so priloženi amandmaji, ne le pri numerično 1. členu, ampak pri prvem členu, ki je odprt. Se pravi pri točki, h kateri je vložen prvi amandma. V temu primeru Zakona o izvrševanju proračuna je to 73. člen. Taka je bila parlamentarna praksa v teh šestih letih, kar sem jaz tukaj. Se pa očitno piše na novo na enak način, kot se očitno pišejo na novo usmeritve slovenske zunanje politike k Madžarski in Poljski [[…]]
Kolega, imate razpravo k 73. členu ali imate kaj drugega?
Zdaj bom pa nadaljeval z razpravo [[…]]
Lepo prosim.
[[…]]k 73. členu in Zakonu o izvrševanju proračuna. V tej dvorani pri proračunu na sploh, in tudi zunaj dvorane, že včeraj v resnici in sedaj posebej tudi pri Zakonu o izvrševanju proračuna sem slišal zelo veliko o zadolževanju. Janševa vlada da se na veliko zadolžuje, da lahko pričakujemo za 18 milijard novih kreditov, nekaj že izvedenih, nekaj jih še kar prihaja, pa bi rad zadeve postavil v malo drugačen kontekst. Zadolževanje države samo po sebi ni problematično, če ti sredstva, ki jih z zadolževanjem pridobiš, pametno investiraš v razvoj družbene infrastrukture. In ta del, da vlada Janeza Janše predvideva zadolževanje, ni problematičen. Problematičen je, za kaj meče denar. Da je to zadolževanje zato, da se izplačajo provizije pri nabavah zaščitne opreme, da se nakupi za 780 milijonov orožja, hkrati pa infekcijski kliniki Ljubljana, Maribor nimata mesta v proračunu za leti 2021, 2022. To pa je problem. Enako kot je problem, da Zavod za zdravstveno zavarovanje, ki je plačnik materiala in storitev ter v osnovi določa gabarite, koliko ljudi bo prišlo na posege, kateri posegi bodo odprti v kakšnih bolnišnicah, nima zagotovljenega proračunskega financiranja. Tudi to proračunsko financiranje, če ga sprovedemo z izposojenim denarjem, torej s krediti, samo po sebi ni problematično, ker vodi v večjo blaginjo in vodi na način družbenega razvoja. Država tudi takrat, ko se zapufa, svojih kreditov ne vrača na enak način, kot jih vračajo gospodinjstva. Ker ti plačaš obresti in plačaš glavnico, država pa svoje kredite refinancira. Skozi gospodarsko rast, skozi razvoj se nek materialni output blaga, storitev, proizvodnje v družbi toliko poveča, da delež dolga v bruto domačem proizvodu upade. Torej zadolževanje samo po sebi ni problematično, problematično je, kako se ta sredstva uporabljajo. Še to naj dodam, da imamo trenutno razmeroma ugodne razmere, zato da se Slovenija zadolžuje. In ravno v ugodnih razmerah se je pametno zadolžiti, da se naredi finančna malha, pa ne samo na nekih bančnih računih, iz katerih se pokrivajo proračunski izdatki, ampak tudi z investicijami v neko temeljno družbeno infrastrukturo, lahko rečemo temu železnice ceste, pa tudi solidarnostno družbeno infrastrukturo, šole, razvoj, raziskovanje, univerze, bolnišnice, klinični centri in tako naprej.
Kolega Kordiš, sami ste rekli, da se boste opredelili oziroma boste razpravljali o amandmaju k 73. členu, ki ste ga vložili v Levici.
Dobesedno.
Prosim, da se vrnete k vsebini amandmaja.
Dotikam se vsebine celotnega zakona, dotikam se vsebine 73. člena in dotikam se vsebine amandmaja, ki smo ga predložili k 73. členu. Tako da, predsedujoči, prosim.
Amandma je predmet razprave, ne celoten zakon ta hip.
Mislim, da smo to tudi že prej razčistili. Tudi amandmaja se držim.
Predlagam, da se držite vsebine amandmaja, ki ste ga vložili.
Vsekakor se držim vsebine amandmaja in bi nadaljeval z držanjem vsebine amandmaja, če me ne bi neprestano prekinjali. Zdaj pa, predsedujoči, ali smem nadaljevati?
O vsebini amandmaja brez problema.
Nekaj mesecev nazaj so bili trendi na finančnih trgih celo tako ugodni, da ne samo da so bili krediti poceni, ampak so bile obrestne mere pod črto celo negativne. Se pravi veliki finančniki so bili pripravljeni plačati za to, da Republika Slovenija z dolgom uskladišči njihova sredstva in bi za to skladiščenje bili pripravljeni celo malo dodatno plačati.
Kolega Kordiš, govorimo in govorite o zadolževanju zdravstvene zavarovalnice in njenem kratkoročnem zadolževanju tudi naprej. Državne stvari ste rešili najbrž že prej. Upam, da ste to razpravo opravili na stališču poslanske skupine pa še kje na seji odbora.
V tej državi imamo štiri blagajne. Zavod za zdravstveno zavarovanje je javna blagajna, ki je plačnik storitev in materiala v javnem zdravstvu. Tako da, predsedujoči, prosim nehajte mi nagajati, kakor en [[nerazumljivo]]. Torej samo zadolževanje ni problem. Je pa problem, če recimo Zavod za zdravstveno zavarovanje, ki postavlja gabarite, kakšni posegi se bodo izvajati, nima dovolj sredstev. Nima toliko sredstev, da bi lahko že te kapacitete, ki jih slovenske bolnišnice imajo, pa niso polno izrabljene, bile lahko polno izrabljene, ker so za to potrebna sredstva za posege, za material, saj vsako gazo je treba plačati, vsaj povoj je treba plačati in vsako zdravniško uro je treba plačati. Zadnjih 20 let ima slovensko zdravstvo temeljni problem, da ni na prioritetni listi nobene vlade, razen na listi za odstrel in za privatizacijo. Posledica je ta, da so investicije v infrastrukturne pogoje delovanja slovenskega javnega zdravstvenega sistema, to je oprema, primerne sobe, prostorske kapacitete in tako naprej podhranjene. Da so obupno podhranjene, da so doterane do konca. Že prej sem omenil primer, pa je to zgolj vrh ledene gore, imamo splošno bolnišnico Celje, ki opravlja določen del svojih dejavnosti v 150 let stari stavbi. V marsikateri drugi bolnišnici ni nič kaj dosti bolje. Hrbtna stran tega istega kovanca je, da so podfinancirane tudi storitve. Se pravi ne samo infrastruktura, na kateri zdravstvo dela in ki servisira potrebe državljank in državljanov takrat, ko zbolijo, tudi dejavnosti, zdravljenje, ki se tu notri izvaja, ne prejema primernega obsega sredstev. 8 % BDP namenjamo za varovanje državljank in državljanov, povprečje Evropske unije je 10 % BDP, sosednje Avstrije 12 % BDP. Namerno govorim v odstotkih BDP, ker je to pač neka relativna številka, ki razmeroma dobro v pogojih kapitalističnih gospodarstev pokaže, kako visoko je določeno področje na prioriteti vlad. Da povečamo kakovost oskrbe pacientov, da lahko skrajšamo čakalne dobe, je po eni strani treba v proračunu treba nameniti dovolj financ za infrastrukturo, na kateri se sedaj izvajajo zdravstvene dejavnosti, po drugi strani pa okrepiti izvajanje teh zdravstvenih dejavnosti na način, da se priskrbi kader in se potem ta kader tudi primerno plača. Kot rečeno, plačnik teh dejavnosti je Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Ta pa plača dejavnosti, kolikor jih pač lahko plača, kolikor ima sredstev. To se sklepa in ureja na ravni splošnega dogovora, kot se rečemo temu dokumentu, ki ga sproti pripravljajo in podpisujejo znotraj zdravstvenega sistema pod okriljem Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Ampak ker je javna zdravstvena blagajna tako zelo napeta, v javnost padajo ideje, da je treba skrčiti košarico zdravstvenih pravic. Se pravi, ljudje naj še naprej vplačujejo prispevke za zdravstveno oskrbo, iz teh svojih vplačanih prispevkov pa za isti denar nato dobijo manj. Seveda je prva naloga države, ki sama sebi reče socialna država, da tu poseže, priskrbi sredstva in vsem državljankam in državljanom javno oskrbo zagotavlja kot pravico, brezpogojno pravico. Ne »imamo gospodarsko krizo kapitalizma, ojoj, sori, raka ti ne bomo operirali«. Nikakor. Zato v Levici predlagamo z našim amandmajem tako imenovano proračunsko varovalko, da v kolikor se javna zdravstvena blagajna znajde podhranjena, da nima dovolj denarja za izpolnjevanje svojih obveznosti, vskoči država s proračunom in jo dofinancira. To je dolgotrajna zahteva Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije in to smo predlagali že v kontekstu ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja eno leto nazaj, če se tega spomnite. Seveda bi bilo to edino primerno, in to bi bilo edino normalno. Niti ne bi bil to kakšen precedenčni primer povezave med posameznimi blagajnami v tej državi. Natančno isto ureditev že pozna pokojninska blagajna. Pokojninska blagajna, če ni dovolj prispevkov, in po navadi jih ni, da bi se pokrile vse pokojnine, tako kot so odmerjene in tako kot so določene, je država tista, ki odpre mošnjiček in zagotavlja, da pokojnine v vsakem primeru so. Pa tudi če gospodarska kriza odnese 10 % BDP, recimo. Meni je precej moteče, da se moramo na vrhu drugega vala epidemije, upam, no, da smo na vrhu in da bomo šli kmalu navzdol, naj tako rečem, pogovarjati o tem, da javna zdravstvena blagajna nima te proračunske varovalke, ki bi brezpogojno financirala in zagotavljala zdravstveno oskrbo. Nima je pa zato, ker manjka političnega interesa. Vlada Janeza Janše je namreč zastavila diametralno nasprotno politiko do javnega zdravstva. Ne glede na to, da nas prav javno zdravstvo čuva in rešuje pred epidemijo oziroma znotraj epidemije, se je vlada skrajne desnice odločila, da bo to epidemijo poskušala izrabiti za to, da javno zdravstvo demontira kjer in kolikor se le da. Edina varovalka, ki so jo vpisali v zakon, je ta, da država ekstra pokrije zgolj stroške javnega zdravstvenega sistema oziroma te zdravstvene blagajne, kot integralnega dela zdravstvenega sistema, ki nastanejo zaradi epidemije covida-19, ne pa vsega ostalega, kar izhaja in kar pripada ljudem iz njihovega obveznega zdravstvenega zavarovanja. In tu je kleč in tu je razlika. Mi pravimo, za potrebe ljudi, za vse posege, ki konec koncev izhajajo iz prispevkov in vplačil zavarovancev, je potrebno priskrbeti sredstva. Za to denar mora biti. Pika, konec. Če je to na račun oklepnikov, ki jih vlada kupuje na befel Nata, brez težav, ne bomo kupil oklepnikov, dali bomo denar za javno zdravstvo. Gospa sekretarka, sprašujem vas, zakaj ste to svojo varovalko proračunskemu financiranju zdravstvene blagajne omejili zgolj na stroške covida-19. Kar se mene tiče, je sicer politična intenca za vašim delovanjem, za delovanjem vlade Janeza Janše popolnoma jasna – demontirati, sesuti, izčrpati javno zdravstvo, zraven pa nahraniti zasebnike. Tako kot se to počne s tem ekstra razpisom kobajagi za skrajševanje čakalnih dob, teh 50 milijonov, ki gre mimo javne zdravstvene blagajne v žepe zdravniško-zavarovalniškega lobija. Ampak obči interes, da javno zdravstvo ohranimo in da ga branimo pred privatizacijo, je tako zelo močan, ta potreba in razvidnost, zakaj potrebujemo proračunsko financiranje javne zdravstvene blagajne, je tako zelo razvidna, da bi vseeno rad slišal od predstavnikov vlade, da mi odgovorijo – ne samo meni, saj smo na kamerah, naj odgovorijo tudi slovenski javnosti – zakaj ne proračunsko financiranje kot brezpogojni garant primernega obsega sredstev za izvajanje zdravstvenih storitev. Zakaj tega v zakon o izvrševanju proračuna ne bi vgradili, tako kot predlagamo v Levici? Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ne. Ker besede ne želi nihče več, zaključujem razpravo k 73. členu. V razpravo dajem 81.c člen ter amandma poslanskih skupin SMC, Desus, SDS in NSi. Želi kdo razpravljati? Ne vidim želje za razpravo, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 81.č člen in amandma Poslanske skupine SAB. Želi kdo besedo? [[Da.]] Želi še kdo? [[Ne.]] Besedo dajem Marku Bandelliju. Izvolite, kolega.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Jaz bom govoril praktično samo o 81.č členu in vsem, kar je bilo okrog tega člena slišati, kakšne so kritike in za kaj je šlo. Spoštovana državna sekretarka, prej ste vi že govorili o tem 81.č členu, ker je bilo predhodno to dovoljeno, ampak očitali ste študentskim organizacijam netransparentno delovanje. To so bile vaše besede. Zaradi tega jim hočete zmanjšati njihov budžet, če bi rekli. Povejte vi meni, spoštovana državna sekretarka, vi in vlada z nakupi, na primer mask in respiratorjev, kaj bolj netransparentnega, kakor je bilo to, ne vem, tako da kar se tiče transparentnosti, ste zadnji, ki bi lahko očitali študentom kaj takega. Zdaj vas bom vprašal nekaj, spoštovana državna sekretarka, glede na to da boste pobrali 2 milijona študentom – ali je res, da so vaši podmladki združeni pod imenom SAS? To je prva zadeva. In ti so izgubili vse volitve v študentskih organizacijah. Saj samo vprašam. In še nekaj, spoštovana državna sekretarka, dokler je bila Katja Šoba predsednica ŠOS, so bila sredstva visoka v študentskih organizacijah. Kam je šla potem gospa Katja Šoba? V podmladek SDS. Vprašam, če je res, ker ste vi na isti liniji. Tudi Drago Zadergal, ki je sedaj strokovni sodelavec SDS, je bil glavni organizator v študentskih organizacijah. In dokler je bil, in dokler niso izgubili volitev na vseh fakultetah, je bilo denarja še pa še. Sedaj v tem trenutku, če hočemo tako na kratko povedati, jih bi vi kaznovali. Dobesedno bi jih vi sedaj v tem trenutku kaznovali. Ker niso bili izvoljeni, ker niso več oni šefi v teh študentskih organizacijah, bi vi kaznovali celotno študentsko organizacijo, ker ni več vaših na vrhu. Se sprašujem, če ne gre tu za resnično neko ideološko in politično kaznovanje študentskih organizacij. Resnično. Ker ni pravično to, kar boste naredili s tem členom. To ni prav. V tem primeru, vas sprašujem spoštovana državna sekretarka, kar hočete narediti s tem členom, dobesedno ogrožate obstoj štirim študentskim organizacijam, 52 študentskim klubom in več kot deset zavodom v fundaciji. Upam, da se zavedate tega. Če bo to sprejeto, boste pobrali 2 milijona evrov sredstev. In zmanjšanje sredstev sigurno ogroža neodvisnost delovanja te organizacije. To tudi vi mislim da dobro dobro veste. Tako da resnično apeliram na vse parlamentarne stranke in pozivam k ponovnemu razmisleku o podpori tega našega dopolnila, ker gre dobesedno za študente, za naše študente, za vse študente. In ne začnite diverzificirati zadeve samo zaradi tega, ker niso več vaši na vodilnih pozicijah. Ne si dovoliti tega. Toliko z moje strani, podpredsednik.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati pri tem členu? Ne vidim želje za razpravo, zato razpravo zaključujem. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin SMC, Desus, SDS in NSi za novi 81.d, 81.e, 81.f, 81.g, 81.h in 81.i člen. Na e-klopi je objavljena tudi sprememba amandmaja z dne 18. 11. 2020. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali ob 16. uri in 30 minut. (Seja je bila prekinjena ob 16.uri in se je nadaljevala ob 16.30.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na glasovanje, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 4., 2., 3. in 5. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Poslanca, ki na seji sodelujeta preko aplikacije pa še posebej prosim, da preverita svojo povezavo. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 19. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2021. Prehajamo na odločanje o splošnem delu Predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 27. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Predloga sprememb proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14. 11. 2020. Prehajamo na proračunskega uporabnika Statistični urad Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k podprogramu Statistična raziskovanja. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Urad Republike Slovenije za makroekonomske raziskave in razvoj. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k podprogramu Priprava analiz in napovedi. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB k podprogramu Notranji nadzor, preverjanje porabe proračuna ter revizija. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za obrambo. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k podprogramu Oprema in infrastruktura. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine kolegica Nataša Sukič.
Hvala lepa, predsedujoči. Poglejte, tukaj se pa moram oglasiti. Pri tako astronomskem predlogu proračuna mi tukaj predlagamo pravzaprav drobiž 252 tisoč evrov, ki bi jih bilo treba do konca leta izplačati, ker gre za obljubljeno sofinanciranje za gasilsko-reševalni center v občini Postojna. To bi moralo biti izvršeno in tega zaenkrat ni. Ne vidim razloga, zakaj tega koalicija ne bi podprla. Ministrstvo za obrambo sicer noče nakazati preostanka obljubljenih sredstev z izgovorom, da za to ni pravnih podlag, kar je absurd. To se da urediti, če se le hoče. In ni prav, da se izsiljuje lokalno prebivalstvo, ki nasprotuje nadaljnjim vojaškim aktivnostim na Počku. Tukaj se verjetno malo lomijo kopja. Ampak spomnimo se, da je odbor na svoji 5. redni seji 16. maja 2019 s 13 glasovi za in nobenim proti sprejel sklep, da odbor za obrambo pozove ministrstvo k poravnavi obveznosti. In ta sklep je treba izvršiti. Sklep je v vlogi poslanca podprl tudi trenutni državni sekretar za nacionalno varnost v kabinetu predsednika Vlade Žan Mahnič, rekoč, citiram: »Moram reči, da bom podprl tretji sklep Levica, da se pozove Ministrstvo za obrambo, da poravna vse finančne obveznosti, ki so bile do občine Postojna in niso bile poravnane.« Konec navedka. Zdaj je sekretar Mahnič v poziciji, da lahko stoji za svojimi besedami oziroma vi in njegovi kolegi ste v poziciji, da stojite za temi besedami. Zato predlagamo, da se teh 252 tisoč evrov za sofinanciranje izgradnje gasilsko-reševalnega centra v Postojni zagotovi iz nedefinirane postavke za financiranje epidemije covid. Ministrstvu za finance je parkiranih ogromno nekih nedefiniranih sredstev. Vlada si je zagotovila že v rebalansu za leto 2020 kar 1,6 milijarde evrov sredstev, se pravi 11 % načrtovane proračunske porabe za financiranje epidemije covid. Iz te blazne nedefinirane mase denarja, da se ne more dobiti tega drobiža za tako pomembna stvar, kot je ta gasilski cente, ker navsezadnje ljudje ne umiramo samo zaradi covida ta trenutek, umira se tudi zaradi požarov in ostalih nesreč ali pa tudi drugih bolezni. Jaz apeliram, da to podprete, navsezadnje vaš trenutni državni sekretar za nacionalno varnost se je tega zavedal, ko je to podprl še nedolgo nazaj, zato prosim, da sledite temu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Robert Pavšič ima besedo v lastnem imenu.
Hvala lepa. Mogoče bom temu državnemu zboru olajšal glasovanje. Sam bom seveda potrdil ta amandma, ampak naj vam povem, da je občina Postojna uspela skleniti dogovor z Morsom, tako da bo, če bosta obe strani izpolnili svoje obveze, teh 252 tisoč evrov do konca leta Mors poravnal Občini Postojna. Če bi Državni zbor potrdil ta amandma, bi samo še dokazal, da zna pri pomembnih zadevah, tudi če gre za tako imenovani državni drobiž, stopiti skupaj in vsaj na simbolni ravni pokaže, da se strinja z lokalno skupnostjo v Postojni. Zdaj trenutno poteka dopisna seja občinskega sveta Občine Postojna. Do ponedeljka je potrebno predlog dogovora potrditi, ampak ne dvomim, da bodo postojnski občinski svetniki to zmogli, med njimi sem tudi sam, in da bo potem do konca leta se ta nesrečna zgodba okrog teh 252 tisoč evrov končno zaključila kljub nasprotovanju Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Najprej prehajamo na podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 27, proti 50. [[Za je glasovalo 27.]] [[Porti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Kreiranje delovnih mest. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Pospeševanje tehnološkega razvoja gospodarstva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ in SAB k temu podprogramu. Kolegica Lidija Divjak Mirnik ima besedo v lastnem v imenu.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Lep pozdrav, spoštovane kolegice, kolegi! Amandma, ki smo ga vložili v Listi Marjana Šarca in v SAB govori o žičnici na destinaciji Ribnica na Pohorju in Pesnikom. Zakaj? Zato ker je dokumentacija pripravljena, gradbeno dovoljenje čaka, rabijo denar. Ker smo se pa v Sloveniji odločili, da bi radi bili zelena butična turistična destinacija, je prav, da imamo s čim te turiste, ki bodo prišli na Pohorje, prepeljati na Pohorje. In to je eden izmed takšnih projektov. Jaz bom seveda glasovala za in vabim vse kolege tudi iz koalicije, da glasujejo za. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za infrastrukturo. Najprej prehajamo na podprogram Učinkovita raba energije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 50. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podpodprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 50. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Integriran sistem javnega potniškega prometa. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu. Mag. Andrej Rajh, v imenu poslanske skupine.
Skupaj s kolegi iz opozicije smo vložili amandma, ki bi upokojencem, starejšim od 65 let, vojnim veteranom in invalidom omogočil brezplačno vožnjo z javnim potniškim prometom v mestih, kjer se ta služba že izvaja kot javna služba. Naj poudarim, da imamo odlične izkušnje pri vpeljavi brezplačnega javnega potniškega prometa v medkrajevnem prevozu za upokojence, starejše od 65 let, vojne veterane in invalide, saj je to ugodnost izkoristilo že več kot 150 tisoč uporabnikov. Da je rešitev dobra in učinkovita, je dokaz število uporabnikov, ki so te storitve uporabljali v poletnih mesecih. To pozitivno izkušnjo želimo peljati tudi na lokalno raven. Če ta amandma ne bo dobil zadostne podpore, najavljamo, da se bomo tudi vnaprej za to borili in čimprej vpeljali. Ne bomo odnehali, ne bomo odnehali! Naj opozorim, da predlog, ki smo ga dali, ima predhodnico v zakonu, ki je bil zavrnjen, poudarjam, zavrnjen. Kot je razvidno, koalicija ni prepoznala tega projekta kot primernega, čeprav je učinke tega projekta izkoristilo in prepoznalo za zelo dobre več kot 150 tisoč novih uporabnikov. Zato pozivam vse, da ta predlog podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček, obrazložitev v imenu poslanske skupine?
V lastnem imenu. Seveda se strinjam s tem, bom podpiral in ne bomo odnehali. Želel bi si pa, da gremo malo tudi v estonski smeri, ko so premislili in je ves tozadevni, vsaj medkrajevni promet brezplačen.
Hvala lepa. Kolega Miha Kordiš, v lastnem imenu.
Hvala za besedo, predsedujoči. Javni potniški promet, ne glede na to, ali je v javni lasti, torej državni, občinski, kakorkoli, že sedaj v tej državi pretežno deluje na pogon državnih subvencij. To, kolikor posamezna podjetja zberejo iz kart, je razmeroma zanemarljiv znesek v primerjavi s tem, kaj vse da država. Ne smemo pozabiti, da se ne soočamo zgolj s krizo epidemije covida-19 in gospodarsko krizo v kapitalizmu, ki ji hitro sledi, ključen izziv prve polovice 21. stoletja je podnebna kriza oziroma kar podnebni zlom. Promet in izpusti, še posebej v cestnem prometu, k temu podnebnemu zlomu prispevajo veliko. S širitvijo in nadgradnjo uporabe javnega prometa bi naredili ne le velik korak naprej h kakovosti življenja velikega dela državljank in državljanov, da se recimo ne bi več zaustavljali in živcirali na zamaških na Celovški, ampak bi mnogo prispevali tudi k razbremenitvi okolja. In ne samo za posamezne družbene skupine, za vse prebivalke in prebivalce v tej državi bi moral javni prevoz biti zastonj. Ta amandma bom podprl.
Hvala lepa. Kolega Željko Cigler, v lastnem imenu.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, brezplačen lokalni prevoz, zlasti v večjih mestih, kjer se hudo onesnaževanje pojavlja in kjer so potrebe po prevozu zelo velike, mora v Sloveniji postati brezplačna osnovna komunalna infrastruktura v vseh občinah, kjer je to potrebno. Prvič, to je manjše onesnaževanje, gre za električne prevoze, gre za prevoze na plin. Ni potrebnega prostora za parkiranje, predvsem pa vsem občankam in občanom se zagotavlja brezplačen in enakopraven prevoz po mestih za tiste nujne stvari, ki jih morajo izvajati. Še posebej je pomembno to za ranljive skupine ljudi, kot so invalidi, starejši. Rad bi pa povedal, da se danes v Sloveniji lokalni prevozi po mestih že opravljajo, vendar so tukaj občanke in občani v neenakopravnem položaju. Če je v Velenju ta lokalc brezplačen, je v mojem Celju treba plačati zanj 100 evrov. V kakšni drugi občini pa morda še več. Zakaj ta neenakopravnost? Zaradi zdravstvenih, ekoloških in prostorskih ciljev je potrebno s tem praktično marginalnim zneskom, kot nam je povedal predstavnik Ministrstva za infrastrukturo, ko je se opredeljeval do našega predloga, to zadevo podpreti in glasoval bom za. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 87 poslancev, za 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50]] . Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo in na podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Najprej odločamo o amandmaju poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Jože Lenart, izvolite.
Hvala lepa. Občina Mislinja so vrata na Koroško. Dnevno skozi to naselje vozi 9 tisoč 600 tovornjakov in osebnih vozil. Gre za velik problem, kajti v naselju so na eni strani trgovine, bencinska črpalka, na drugi strani je zdravstvena ambulanta, so šole in zato je za varnost treba urediti tam krožišče. Ker gre za varnost vozišča, za varnost otrok, občanov in občank, je to nujno potrebno. Vsa dokumentacija je pripravljena, samo treba je zagotoviti sredstva. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 50. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod št. 2. Kolega Nik Prebil, izvolite.
Hvala lepa predsednik. Gre za amandma, ki sem ga vložil za namen tega, da se sredstva za ureditev državne ceste v naselju Šempeter uredijo že v letu 2021. Urejanje tega dela že poteka, ker pa si občine in prebivalci tam želijo, da se ta infrastruktura začne uporabljati čim prej, gre torej za prenos sredstev v leto 2021 in s tem tudi izvedbo projekta v naslednjem letu. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 51. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod št. 3. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 51. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod št. 4. Kolega Nik Prebil, v lastnem imenu.
Gre za amandma, ki namenja sredstva za ureditev križišča na cesti Šempeter–Latkova vas v Občini Prebold. Gre za odsek ceste, ki je izjemno problematičen in ga tudi Direkcija Republike Slovenije uvršča med ceste, kjer se zgodi največ prometnih nesreč. Krajani in občina si že vrsto let prizadevajo, da se ta zadeva v celoti uredi. Neke stvari so se premaknile, zdaj pa v izogib tovrstnim dogodkom in za potrebno celostno ureditev v tej občini želim, da se sredstva zagotovijo čim prej in se to izpelje v naslednjem proračunskem letu. S tem pa se bo zagotovila ustrezna sodobna varnost za državljanke in državljane. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 50. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod št. 5. Kolega Marko Bandelli, v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsedujoči. Gledate vedno na levo, pa smo tudi mi na desni tukaj. [[smeh v dvorani]] Jaz sem zelo razočaran zaradi odgovora vlade glede tega amandmaja. V občini Komen 30 let ni bila obnovljena nobena cesta, ne glavna, ne regionalna,nobena. In tukaj smo mi dali amandma, da bi lahko tukaj naredili nekaj dobrega. Turistična občina, ki je v fazi razvoja rasti in vsakodnevno je ogromno turistov in kolesarjev na tej poti in je res edini priklop z Gorjanskega, če niste še bili na Krasu, proti mejnemu prehodu z Italijo. Takoj na drugi strani mejnega prehoda je cesta kot avtocesta, a mi pridemo skoraj po makadamski poti do meje. Dobesedno skoraj po makadamski poti. In tu je edini priključek kraške občine Komen na najbližjo avtocesto. Ker je cesta tudi nevarna, smo mi prosili, da bi lahko direkcija na ta način to cesto sanirala, preplastila in razširila. Vlada kot taka nima tega posluha, upam, da vsaj vi poslanci razumete potrebe, ki so lahko na Krasu, da se razvijemo tudi turistično, kar je zelo nujno v tem trenutku. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za 29, proti 50. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstva za okolje in prostor. Najprej prehajamo na podprogram Prilaganje podnebnim spremembam. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Upravljanja z vodami. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Predrag Baković.
Hvala lepa, predsednik. Amandma se nanaša na izgradnjo vodnih zajetij osamljenih kmetij, ki na Kočevskem predstavljajo pravzaprav kar dobršen del kmetijskega gospodarstva, pa je žalostno slišati, da so v tem času še vedno brez vodovodnega omrežja. Zato bi ta vodna zajetja za te kmetije pomenila tudi razširitev dejavnosti in tudi bolj ugodno in bolj konkurenčno delovanje. Zato prosim za podporo spoštovane kolege poslance. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Kolega Predrag Baković v imenu poslanske.
Tukaj gre pa za Kočevsko jezero, ki predstavlja velik turistični potencial in tudi okoljski potencial za samo Kočevje in tudi širše. Gre za to, da bi se uredil dostop in sama udeležba in delovanje na tem področju, ki pravzaprav ponuja številne rekreacijske možnosti, od čolnarjenja, plavanja, potapljanja, drsanja pozimi. Zato prosim spoštovane kolege za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot. Odločamo o amandmaju poslanske skupine SD k temu podprogramu. Kolega Predrag Baković.
Po uvrstitvi Škocjanskih jam v Unescovo kulturno in naravno dediščino se je seveda po mnogih letih potem zgodila še en vpis v Unescovo naravno dediščino, in sicer pragozd Krokar. To je eden izmed, mislim da šestih pragozdov, ki so na Kočevskem, in zahteva določeno ureditev, da ga ohranimo za zanamce. Uredili bi se dostopi, kajti sedaj ko je na seznamu Unescove kulturne dediščine, postaja na nek način obremenjen, ker bi ga ljudje radi videli. Gre za, če ne veste, za to, da po ledeni dobi, ki se je zgodila, je prišlo ravno iz sestoja bukev s tega področja potem do razširitve bukovega gozda nazaj po celi Evropi. Zato prosim spoštovane kolege za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Ravnanje z odpadki. Najprej odločamo o amandmaju poslanske skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko ena. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Agencije Republike Slovenije za varstvo okolja. Prehajamo na podprogram Kakovost zraka. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Ravnanje z odpadki. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Najprej prehajamo na podprogram Podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Mag. Dejan Židan, v imenu poslanske skupine.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, tukaj prosim za podporo. Mi bomo glasovali seveda za. V tem trenutku imamo 12 tisoč 500 invalidov v Sloveniji, ki so na listi brezposelnih. Na leto jih gre v sistem zaposlitvene rehabilitacije, ki je koristen, približno 2 tisoč. Ima pa ta sistem eno napako. In ta napaka je, da če nekdo ne opravi do 100 delovnih ur na mesec, ne dobi nobenega prejemka. Šele nad 100 opravljenih ur dobi 40 % minimalne plače dodatnega prejemka. Sedaj pa, spoštovane gospe, spoštovani gospodje, zamislite si, da ima marsikdo od invalidov omejitev ne 4 delovne ure na dan. Enostavno ne more priti do prejemka, zaposlitvena rehabilitacija pa lahko traja tudi nekaj mesecev in on tam v resnici dela. Naš predlog je – to je v resnici tudi predlog opozicije, vložili smo prejšnji teden tudi zakon, seveda tam računamo na vaše glasove, ki pa, če ta amandma ne bo sprejet, ne bo mogel veljati v letu 2021 – da se uskladi s socialno aktivacijo. To v praksi pomeni, da če je invalid delovno na zaposlitveni rehabilitaciji 60 ur do 128, dobi podobno kot pri socialni aktivizaciji dodatnega prejemka, mislim da 69 %, kar v praksi pomeni nekje okoli 500 evrov. Če pa je invalid, tudi take invalide imamo, na zaposlitveni rehabilitaciji več kot 129 ur na mesec, pa dobi 83 % minimalne plače, kar je nekaj čez 600 evrov. Če sprejmemo danes ta amandma, to je 5 milijonov na pristojnem ministrstvu, nam s tem omogočate, da bo zakon, o katerem bomo verjetno govorili in glasovali januarja ali februarja naslednje leto, tukaj verjamem, da ga bomo vsi podprli, lahko začel delovati po objavi v Uradnem listu plus 15 dni. Če pa ga ne sprejmemo, bomo imeli zelo velike tehnične težave. To je res prošnja. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Saj je kolega Židan vsebinsko pojasnil. Seveda bom to podprl. Veste, mi žal živimo v družbi, kjer je kar nekaj oblik tako imenovanih prikritih pa skoraj sužnjelastniških odnosov. Če tega amandmaja ne bomo podprli, bomo dejansko omogočili, ja, ni to prehuda beseda, neke vrste suženjstvo, ki se dopušča. Jaz tudi kot krščanski demokrat kaj takega ne morem podpreti, zato bom podprl ta amandma. [[smeh v dvorani]]
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 47. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Štipendije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Prehrana študentov, dijakov in učencev. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Podporne dejavnosti na področju dela, družine ter socialnih zadev. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Kolega Predrag Baković v imenu poslanske skupine.
Amandma se nanaša na izgradnjo večgeneracijskega centra, ki predstavlja v Ribnici pridobitev za celotno občino in bi zagotavljal tako prostor za kulturo, šport kot tudi za druženje, namestitev in še kaj. Zato, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, vas prosim za podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Programi socialnega varstva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levice k temu podprogramu. Mag. Andrej Rajh, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
V imenu poslanske skupine bom obrazložil predlog amandmaja. Gre za program Starejši za starejše, kjer starejši sodržavljani pomagajo starejšim sodržavljanov, starejšim od 69 let, ki živijo doma, določenih zadev pa sami na primer ne morejo opraviti. Na primer ker nimajo doma osebnega vozila ali pa ker ni na voljo brezplačnega javnega prevoza v mestih. Gre za humanitarni program, ko starejši pomagajo starejšim pri vsakodnevnih opravilih in predstavlja to eno obliko prostovoljstva, solidarnosti, ki je nenazadnje družbeno koristna in koristna za državo. Gre za neplačane ure, ki jih ti starejši prostovoljci opravijo, da pomagajo drugim starejšim sodržavljanom. Torej gre za osebe, ki so starejše od 69 let in določenih stvari same ne morejo več opravljati, ker morebiti niso več sposobne za vožnjo avtomobila, pa jih zato lahko nekdo zapelje do zdravnika ali pa v trgovino ali pa pomaga pri kakšnih osnovnih stvareh, ki jih drugače sami ne bi mogli opraviti. Zato vse še enkrat pozivam, da dobro premislite in podprete ta amandma, ki za program Starejši za starejše namenja 600 tisoč evrov.
Hvala lepa. Kolega Željko Cigler v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. V Levici absolutno sopodpiramo ta amandma. Tukaj gre za en osnovni princip solidarnosti, ki je v Republiki Sloveniji zelo močno prisoten, ko starejši pomaga starejšemu. Pomaga se ljudem, da niso sami, da imajo eno druženje, pomaga se urejati osnovne socialne, družbene, zdravstvene potrebe zlasti tistim, ki se ne morejo vključiti v domove za ostarele, ker so čakalne vrste zelo dolge. Tistim, ki jim ni omogočena dolgotrajna oskrba oziroma tistim, ki preprosto nimajo denarja ali pa ni v njihovi občini organizirana pomoč na domu. Tu pomaga starejši starejšemu. Gre za solidarnost, gre za odnos do človeka, gre za marginalna sredstva, ki so namenjena izključno in samo za zagotovitev infrastrukture, da bodo starejši občani starejšim lahko pomagali. Zato bomo mi v Levici to absolutno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dolgotrajna oskrba. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Boštjan Koražija, v imenu poslanske skupine.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Vlada Janeza Janše si je že v rebalansu proračuna za leto 2020 na postavki Ministrstva za finance zagotovila kar 1,6 milijarde evra, 11 % celotne načrtovane proračunske porabe za financiranje epidemije covid-19, pri čemer niti Državnemu zboru niti širši javnosti ni pojasnila, zakaj in kako točno bo ta sredstva porabila. S to prakso namerava nadaljevati tudi prihodnje leto. V predlogu državnega proračuna je za leto 2021 skupaj predvidenih okoli 800 milijonov evrov odhodkov za omejitev posledic covida-19, od tega je kar 500 milijonov evrov razporejenih na postavko Ministrstva za finance, pri čemer poraba teh sredstev ni nikjer niti konkretizirana niti obrazložena. Izbruh epidemije covid-19 zaradi kadrovske in finančne podhranjenosti domov starejših občanov ter odsotnosti sistemske ureditve pomoči osebam, ki so zaradi bolezni, starostne oslabelosti, poškodb, invalidnosti, pomanjkanja ali izgube intelektualnih sposobnosti dlje časa ali trajno odvisne od pomoči drugih oseb pri opravljanju osnovnih in podpornih dnevnih opravil, terja prekomerno število smrtnih žrtev najbolj ranljivega in socialno ogroženega dela populacije. Ob tem pa kar 12 tisoč upokojencev še vedno obupano čaka v vrsti za sprejem v prenatrpane DSO-je. S tem so se še bolj jasno kot kdajkoli prej pokazale potrebe po čim prejšnji zagotovitvi novih javnih sredstev za dolgotrajno oskrbo. Vlada je zakon o dolgotrajni oskrbi, ki ni usklajen niti med koalicijskimi strankami niti med ministrstvi, napisala s figo v žepu. Po eni strani razglaša, da je končno pripravila sistemsko rešitev, po drugi strani pa te rešitve nočejo financirati niti s prispevki, ker temu nasprotujejo delodajalci, niti s proračunskimi sredstvi, ker jih bo raje porabila za nakup orožja in podeljevanje koncesij zasebnikom. Vlada je na proračunski postavki Ministrstva za delo za dolgotrajno oskrbo, za katero po oceni prav te vlade na letni ravni potrebujemo 300 milijonov evrov, za leto 2021 namenila pičlih 23 milijonov evrov. V Levici zato z amandmajem predlagamo, da se 50 milijonov evrov iz nedefinirane postavke financiranje epidemije covid-19 nameni za kadrovsko in finančno okrepitev obstoječih ter izgradnjo novih DSO-jev. Kot krščanski socialist vas prosim, da podprete ta amandma. [[smeh v dvorani]]
Hvala lepa. Še kdo? Mag. Bojana Muršič, v lastnem imenu.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Vseh, ki smo tukaj, so polna ušesa, kako bomo naredili in uskladili dolgotrajno oskrbo. Vlada Republike Slovenije je v proračunu zagotovila zgolj 23 milijonov evrov za kadrovsko finančno podhranjenost domov za starejše. Prav tako Vlada Republike Slovenije govori o tem, da bo zgradila pet javnih domov. Le kako jih bo zgradila s 23 milijoni? Zato predlagamo in dajemo amandma v višini 50 milijonov na to proračunsko postavko, kajti za dolgotrajno oskrbo bi po vseh ocenah moralo biti zagotovljeno v proračunu najmanj 300 milijonov. Glede na to da smo v preteklih letih posodabljali domove za starejše, med drugim tudi Dom Danice Vogrinec v Mariboru, kjer se je vlagalo v prenovitev kuhinje, prav tako pralnice, se bi pričakovalo, da se bodo začele gradite tudi dislocirane enote, za katere ima Dom Danice Vogrinec tudi željo. Zato potrebujemo dodatna sredstva, lokacije so tako v Rušah kot drugje v Sloveniji, in predlagam, da se mariborski poslanci ozrete in se pogledate v ogledalo, kajti denar potrebujemo, potrebujemo dodatna sredstva. Torej podprite amandma za 50 milijonov za dolgotrajno oskrbo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh.
Tudi v SAB zelo podpiramo čimprejšnjo ureditev razmer na področju domov za starejše občane. Ta epidemija covid je pokazala celotno stisko, v kateri se ta sistem nahaja. Tudi glede kadrovskih normativov, glede finančne podplačanosti in nenazadnje potreb družbe. Bi pa želel v sklopu epidemije covid izpostaviti problem, ki se dogaja, da domovi za starejše občane v času epidemije covid ne sprejemajo novih varovancev, kljub temu da potrebe obstajajo, da se pojavljajo dnevno, ljudje si zlomijo kolk, pa nimajo ustrezne nege. Domovi se srečujejo s problemi, da ko jim tudi, bom rekel, varovanci po naravni poti nekako odidejo, ker je pač taka življenjska pot, ne smejo sprejeti novih varovancev, imajo pa obstoječe enake stroške. To je en začaran krog, ki ga bo treba rešiti. In ta sredstva ta problem, nekako naslavljajo. Izpostaviti bi želel tudi problem alternativne oskrbe takih ljudi in varovancev. Oskrba na domu v teh časih peša, se slabša in tudi vprašanje je, ali so ljudje, ki na novo prihajajo v ta sistem različne oskrbe na domu, te oskrbe v teh razmerah deležni. Zato bom ta amandma k proračunu za 50 milijonov evrov podprl, tako kot vsi moji kolegi.
Hvala lepa. Besedo ima Primož Siter.
Hvala za besedo. Jaz sem se na temo manka prostora in kadra v domovih za starejše malce poigral z matematiko. Na terenu predstavniki domov pravijo, da investicija za izgradnjo enega takega doma je približno 5 milijonov. Če na tej točki manjka 12 tisoč postelj, pa če v enega lahko postavimo recimo 200 ljudi, to pomeni, da rabimo 60 domov, kar bi državo stalo približno 300 milijonov. To za proračun, ki daje 108 milijonov več za oklepnike, ne bi smelo predstavljati takega problema. In v tem primeru bi imeli ta prostorski manko, s katerim se ukvarjamo zdaj že leta in leta, pospravljen in se z njim ne bi več ukvarjali. Imeli bi v domu 12 tisoč ljudi, ki danes čakajo na mesto v domu za starejše. Menim, da je številka 23 milijonov, kolikor jih ta proračunski dokument namenja za domsko infrastrukturo, smešna številka oziroma, naj se popravim, žalostna številka. 12 tisoč ljudi še vedno čaka na mesto v domu, v domu za starejše imamo še vedno 50 % premalo kadra, in to vse so problemi, ki terjajo samo nekaj politične volje, da se rešijo. 50 milijonov, kolikor predlaga ta amandma, te situacije ne bo rešilo, bo pa en hiter obliž na to odprto rano, in upam, da dobra iztočnica za to, da se ta stvar sistemsko tudi reši. Sam bom seveda ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Poslušam tole in sem se v bistvu spomnil, da Danica Vogrinec, začetnica, pionirka sodobne tozadevne oskrbe, žal ni doživela starosti. Če imam prav v spominu, je v prometni nesreči končala svoje življenje. Pri teh zgodbah gre še za nekaj drugega. Mi imamo ljudi, ki se s tem ukvarjajo desetletje, že generacije. Imamo znanje. Gre tudi za vprašanje, ali bo profite iz te oskrbe vlekla kakšna francoska ali kakšna druga globalna korporacija ali [[…]]Da ne nadaljujem. Rajši bi videl francoski pristop, ki ga je opisala Bojana, pa mogoče niti ne ve, ker tam gradijo manjše domove, manjše enote, praviloma 50, 60 oskrbovancev, paviljonskega tipa. In to ni smešno, ker se eni režite, tudi mi bomo v nekem, tretjem, četrtem življenjskem obdobju, mene bo sicer prej pobralo tu zaradi neumnosti. In tudi v tej luči verjetno ne boste glasovali proti samim sebi, kajne. Saj večina nas je starih 50 pa več. Še lepa kolegica Irgl ni stara več 23, čeprav izgleda. [[smeh v dvorani]] Drugo, režite se okrog krščanskih demokratov. Pozitivno sporočilo evangelija, tako kanoniziranih kot apokrifnih, je ljubezen do drugega in drugačnega. V obrazu drugega se spoznaš, pravi Levinas. Skratka, brez Pojbiča ni mene in obratno. In v tem smislu bi vsi morali biti krščanski demokrati, še Miha Kordiš je krščanski demokrat tozadevno. Toliko na kratko. Zgodovinsko gledano pa eden od elementov koalicije KUL v Italiji, sicer malo s pomočjo CIE, so bili krščanski demokrati. Takrat so se sicer bali, da bi komunisti zmagali. Če tega ne veste Toninovi, pa je tudi zelo žalostno. Podprl bom ta amandma.
Prosim, da se držimo obrazložitve glasu. Željko Cigler ima naslednji besedo.
Hvala. Glasoval bom za amandma, ki za 50 milijonov povečuje sredstva, namenjena za starejše, za dostojno starost v Sloveniji, to je za posodobitev in razširitev obstoječih domov za ostarele in za izgradnjo petih novih, kot pravi koalicija. V tem smislu jo bom podprl. Vsi smo vedno za dostojno starost, ko govorimo v tem državnem zboru o starejših občanih, o nas, ko pa je treba zagotoviti denar, pa te pozitive zmanjka. Ko nam je koalicija predstavljala, ko smo razpravljali o amandmajih, da nameravajo dva domova posodobiti in pet novih zgraditi, je to praktično skozi gradbeniški pogled nemogoče s 23 milijoni. Ker želimo v opoziciji koaliciji pomagati in stopamo tu na njihovo stran, predlagamo, da si zagotovijo denar za to, da bodo tisto, kar govorijo, lahko tudi izvedli. V korist starejših podprite ta amandma. V kolikor eno govorite, drugo pa boste delali, pa tega amandmaja ne boste podprl. Sam osebno ta amandma podpiram, ker se zavedam naše moralne odgovornosti do vseh starejših ljudi v Sloveniji, ki domove za starejše potrebujejo, tudi tisti del dolgotrajne oskrbe, ki jo ti domovi danes že zagotavljajo. Če ste za to, kar govorite, boste ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. 12 tisoč ljudi v tej državi čaka v vrsti za posteljo v domovih starejših občanov. To so ljudje, ki so celo življenje delali, družbi so prispevali s svojim delom in navsezadnje tudi s plačili davkov in prispevkov. In ti ljudje davkov in prispevkov niso plačevali zato, da bo vlada Janeza Janše ali pa navsezadnje katerakoli druga vlada s tem denarjem kupovala oklepnike. Prispevali so jih zato, da lahko država vzpostavi solidarne pogoje za celotno družbo. Tudi dolgotrajna oskrba je element družbene solidarnosti, izredno pereč in izredno pomemben, glede na to da 12 tisoč ljudi čaka v vrsti in trpi. Je tudi izredno zanemarjen. Vlada Janeza Janše neprestano obljublja in ponavlja, kako bo zgradila pet domov za starejše. Sočasno obljublja in ponavlja in sprejema poseben zakon, kako bo kupila 100 oklepnikov za Nato pakt in za orožje namenila 780 milijonov evrov. Gospe in gospodje, to so sprevržene prioritete. Ne le, da ne potrebujemo pet domov za starejše, ampak jih potrebujemo 50. Za teh 23 milijonov evrov, kolikor ste jih vi namenili za dolgotrajno oskrbo, niti teh pet domov ne moremo vzpostaviti. Lahko si pa predstavljam, zakaj je ta številka tako zelo nizka. Ne zanima vas dolgotrajna, solidarna, javno financirana domska oskrba starejših, zanima vas privatizacija tega področja, da bodo vaši lobistični prijatelji tudi na stiskah starejših in njihovih svojcev lahko dodatno zaslužili. V Levici socialisti pravimo, to je narobe, država mora poseči s svojimi sredstvi. V tem proračunu najdimo 50 milijonov evrov za primerno domsko oskrbo in podprimo to področje, skrajšajmo čakalne vrste in zaščitimo naše starejše.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić.
Hvala lepa. Saj vem, da je nekaterim neprijetno, ko morajo poslušati, ko vas Levica poskuša prepričati, kako pomembno je vložiti več sredstev v dolgotrajno oskrbo. Da se ne ponavljamo, da 12 tisoč ljudi danes čaka na posteljo, nekateri imamo starše, ki ravno tako čakajo in tudi nenazadnje, razen če ste nekateri tako bogati, da si boste lahko oskrbo ne vem kje plačali, bomo tudi mi vsi kmalu v tej poziciji, da bomo čakali na posteljo v kakšnem od teh domov. Nikakor si ne bi želela, da bi bili ti domovi v tuji lasti, kjer bi morali doplačevati za vsako dejavnost, za vsako plenico, za vsako premikanje in hranjenje. Mi kot družba kažemo svojo zrelost točno glede na skrb za naše najranljivejše in za naše starostnike. Kot so že kolegi prej omenili, ti ljudje so delali celo življenje, prispevali so tej družbi, šolali so nas in pripravili sploh družbo do tega, da smo, kjer smo. In zdaj, ko so nemočni, jih puščamo v res nemogočih situacijah. Verjemite, nekateri so v bolnicah, nekateri so v negovalnih bolnicah, covida je ogromno, čakajo na posteljo, ne sprejemajo jih. To je prioriteta, ki jo moramo rešiti. Potem se lahko šele pogovarjamo o vsem drugem. Ves čas govorimo, da smo naglo starajoča se družba, ampak prav ničesar ne storimo, da bi se pa problema lotili tam, kjer bi ga res morali reševati. Absolutno bom podprla naš amandma in vas pozivam, da zavoljo svojih staršev, ki jih, upam, še imate, in zavoljo tudi svoje prihodnosti mislite na to, da je treba zgraditi naše domove za starejše in jih podkrepiti tudi s kadrom, ker so katastrofalno kadrovsko podhranjeni.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Spoštovani! Pri tako astronomskem proračunu, pri tako blazni, enormni bianco menici, ki je namenjena spopadu s krizo covid, in vemo, covid je zelo prizadel, ker je dobesedno vdrl v domove za starejše. Tam ne samo, da že sicer primanjkuje 12 tisoč postelj, ampak ta trenutek dejansko primanjkuje kapacitet. Tudi v luči krize covid boste ja z lahkoto verjetno izmed teh enormnih sredstev, parkiranih na Ministrstvu za finance, vendarle naredili to, kar vas poslušam zadnje čase, da ves čas govorite – da ste drugačna koalicija, ki bo končno poskrbela za starejše in vložila v izgradnjo domov za starejše. No, zdaj imate priložnost, da preidete od besed k dejanjem in da to dejansko naredite, najprej skozi tisto postavko, ki ste jo že namenili, in s pojačitvijo teh 50 milijonov, ki jih z lahkoto poberete iz vaših parkiranih sredstev na Ministrstvu za finance. To lahko mirno mirno naredite brez problema. Jaz vas pozivam, da naredite vse, da to omogočite. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Kolega Predrag Baković.
Hvala lepa. Kot vidimo, prejšnji amandma ni bil sprejet. Meni je žal. Gre pa za to, da če že niste bili naklonjeni prejšnjemu predlogu, predstavlja ta amandma dobro alternativo problematiki zasedenosti domov starejših občanov v tem, da se zgradijo varovana stanovanja. Gre za cenejšo, hitrejšo opcijo in tudi ljudje, ki bi tam živeli, bi bili bolj zadovoljni. Kako se je temu streglo v nekem drugem času, za katerega nekateri ne slišite radi, si lahko pogledate v Trbovljah. Tam imajo lepo urejena varovana stanovanja in tudi dom starejših občanov. Predlagam s tem amandmajem, da se uredijo varovana stanovanja, in sicer 49 na območju, kjer od Ljubljane do hrvaške meje nimamo varovanih stanovanj. Zato prosim spoštovane kolege in kolegice za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za zdravje. Najprej prehajamo na podprogram Investicijska vlaganja na primarni ravni. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB k temu podprogramu. Dr. Franc Trček v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Mi imamo nek lep, krasen sistem, ki nam ga številni zavidajo. Imenuje se – kaj mislite, kako? Sistem javnega zdravja. Spadamo med države, ki imajo enega od najbolj dostopnih sistemov. So seveda številni izzivi v njem, številne težave, ampak to ne spremeni tega dejstva. Naš javni zdravstveni sistem je bolj dostopen celotni populaciji recimo kot avstrijski, čeprav se ga po kakih drugih kriterijih ne da primerjati. Ustavna kategorija je tudi, da se nas ne sme razlikovati glede na to, od kod prihajamo. Ali kot Belokranjci rečemo, čigav si. Žal v praksi pa se to prepogostokrat dogaja. Na dolgo in široko to zgodbo tulimo že nekaj časa. Gre seveda za investicijska vlaganja na primarni ravni, ko občina zaradi tega, kar mi tu izglasujemo, nima dovolj penez, da bi si to sama zgradila. Ko občina Maribor zaradi tega, ker nočete iti v reformo lokalne samouprave, nima teh penez, da bi si to zgradila. Zato smo pripravili ta amandma, ki upam, da ga boste podprli. Če pa ne, si jaz ne znam predstavljati, da bi potem po Mariboru hodil ali kot poslanec koalicije ali opozicije. Če ne bi tega amandma podprl, bi hodil z vrečko na glavi ali glavo na vrečki, kakorkoli. Seveda bomo Socialni demokrati ta amandma podprli in upam pa si, da se glede tozadevnih zadev ne bi več tako posmehljivo smehljali, kdorkoli bo tvoril koalicijo ali vlado, pa upam, da nismo vsaj toliko razdeljeni, da pa pri gasilstvu pa pri tem, da si vsi želimo zdravja medsebojno, če smo pa že tule ploznili, potem pa res ne vem, kje smo.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo v imenu poslanske skupine? Mag. Rajh v imenu poslanske skupine.
V lastnem imenu. Poglejte, tudi [[…]]
Čakajte, čakajte, v imenu poslanske ali v lastnem?
V imenu poslanske skupine. Zato prosim vse kolege, da premislite in podprete ta amandma, ki bo večjemu delu prebivalcev Maribora, govorimo o četrti Tezno in še drugih, ki tja spadajo, govorimo o zdravstvenem domu, ki bo pokrival potrebe več kot 20 tisoč ljudi, pomagal do primerne zdravstvene oskrbe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lidija Divjak Mirnik v lastnem imenu.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Veste, da prihajam iz Maribora [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Prosim, malo tišine.
Pa to sploh ni smešno, za tiste, ki se vam to zdi smešno.
Spoštovani, prosim za malo miru in obrazložitev glasu.
Maribor je drugo največje mesto v Sloveniji, 113 tisoč prebivalcev ima. Samo ena mestna četrt ima več prebivalcev kot marsikatera občina ali pa več marsikaterih občin. 11 mestnih četrti imamo v Mariboru in 6 krajevnih skupnosti. Tiste, ki še niste bili v Mariboru, vas vabim, da si ga ogledate. Mestna občina Maribor je kot mestna občina podfinancirana. Približno za 30 milijonov evrov letno ji država naloži več nalog, kot ji da denarja. Rezultat je, da Mestna občina Maribor tiste investicije, ki bi jih morala sama izvesti, ne more izvesti, ker enostavno nima denarja, ker jih mora dati za obvezne naloge. Zdravstveni dom Tezno, mimogrede na Teznem je cirka 17 tisoč ljudi; čas v tem zdravstvenem domu se je ustavil v onem socializmu, da ne rečem komunizmu. Popolnoma neprimerni prostori, kamor se hodijo ljudje še zmeraj zdravit. Dokumentacija je pripravljena, zato je potrebna finančna injekcija. Jaz sem pričakovala, da bo ta finančna injekcija v proračunu zavedena, vendar je ni, zato vljudno prosim, da se ne posmehujete Mariboru in glasujete za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, jaz predlagam, da se držimo obrazložitve glasu. Vsak pove, za kaj bo glasoval, pri tem ne sprožamo polemik in ne apeliramo na druge. Kolega Rajić, imate besedo v lastnem imenu za obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Tudi jaz prihajam iz Maribora, ampak razlog, da se oglašam, je ta, da sodim v koalicijsko skupino in vsekakor želim spregovoriti nekaj, kar se mi zdi zelo pomembno. Res je, da zdravstveni domovi sodijo v primarno oskrbo in da je ustanoviteljica občina, ampak Ministrstvo za zdravje v okviru svojega programa Zdravstveno varstvo in podprograma Investicijska vlaganja na primarni ravni ima možnost, da sofinancira investicijske projekte takrat, ko mesto, ko občina tega ne zmore sama. Mesto Maribor je zagotovilo nekaj sredstev, za naslednje leto 850 tisoč evrov, za leto za tem milijon 800 tisoč evrov. Torej ni, da se ni potrudilo. Toliko je pač zmoglo, ampak nekaj več je potrebno, da bi se ta investicija začela. Moram povedati, da je ta zdravstveni dom v posmeh vsakemu zdravstvenemu standardu in da se ljudje, ki tam delajo, izjemno trudijo, da pacienti, ki hodijo k njim, ne bi občutili tega na tako drastičen način. Ampak sama oblika, sama struktura je absolutno neprimerna jugovzhodni Evropi v 21. stoletju. Zato pa sem za to, ker ni bilo dogovora, da se ta amandma podpre, da vsaj razmislimo, na kakšen način bo. Jaz sem se potrudil in sem z ministrom za finance govoril zadnjič včeraj po 10. uri in je povedal, da so rešitve, zato v sodelovanju ministrstev za finance, za zdravje in s podporo vlade se še nekaj da narediti. Zato je ta amandmajska bitka danes verjetno izgubljena, ampak tezenska vojna še traja in upam, da bo uspešno končana v korist vseh nas. Glasoval bom za.
Hvala lepa. Dejan Kaloh, v lastnem imenu.
Predsednik, hvala. Ne bi se rad ponavljal, ampak tudi jaz sem iz Maribora, v Mariboru imamo pa tudi Kalohovo ulico, tako da malo to podčrtam pri naših vrlih opozicijskih poslancih. Ampak vendarle uvodoma mi dovolite, bili ste dve leti skoraj koalicijski poslanci in nobene finančne injekcije ni bilo z vaše strani v ta zdravstveni dom v Mariboru. Nobene. Tako da dajte pogledati, kaj ste delali pri proračunih 2019, 2020. Pa vendarle bi rad pozitivno obrazložil ta glas. Glejte, našli bomo enostavno drugo pot financiranja. Iz sredstev evropske kohezijske politike se za konkretno lokacijo Zdravstvene postaje Tezno, če se opredeli kot vstopna covid točka, še vedno ta sredstva lahko najdejo. Tako da jaz se tukaj strinjam s kolegom Rajićem. Vojna, če tako rečemo v navednicah, za Zdravstveno postajo Tezno, ki je milo rečeno res v klavrnem stanju, tudi jaz imam za razliko od vas, spoštovani opozicijski poslanci iz Maribora, tam svojo osebno zdravnico, zato točno vem, kako zgleda postaja Tezno. Tako da sem vsekakor za to, da se ta problem v doglednem času reši. Moram pa povedati, da jaz mislim, da bo ta mandat trajal do leta 2022 in takrat bomo tudi poskrbeli za sredstva za Zdravstveno postajo Tezno. Bodite brez skrbi. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček v lastnem imenu.
Veste kaj, dokler se vi tu hihljate in delate budale iz ljudi, določeni ljudje v tej [[…]]
Spoštovani kolega Trček [[…]]
[[…]]Zdravstveni postaji Tezno delajo.
Prosim, vzdržite se takih komentarjev. [[nemir v dvorani]] Nihče se ni hihljal.
In dokler bomo mi čakali, tako kot predlagajo neki mariborski poslanci, ki razumem njihovo zadrego, [[…]]
Obrazložitev glasu.
[[…]]evropski trg zdravstvenih delavcev ne čaka in bomo te ljudi izgubili in bomo imeli eno podrtijo brez ljudi. Tudi tega bi se morali zavedati, zato bom ta amandma podprl.
Spoštovane kolegice, kolegi, prosim, da se držimo nekega nivoja razprave, nihče se ni hihljal in delal ne vem koga iz ne vem koga, tako da prosim, vzdržite se teh polemik, prosim, obrazložite svoj glas v lastnem imenu. Kolegica Nataša Sukič.
Seveda bom to podprla, živim ta trenutek v letu 2020, mi je čisto vseeno, kaj je delala prejšnja, predprejšnja vlada, kaj je bilo v kameni dobi ali kakorkoli. Mi smo danes leta 2020, problem je tukaj, zdaj je rešljiv, če bomo le zbrali politično voljo za to, zato jaz ne vidim razloga, da ne bi vsi skupaj lepo družno glasovali za. Sama bom glasovala za. Hvala.
Hvala lepa. Željko Cigler v lastnem imenu.
Hvala lepa. Kolegice, kolegi, predstavljamo državljanke in državljane Republike Slovenije vsi. Osnova, o kateri zdajle govorimo, je, da zagotovimo dostop do zdravnika. Družinski zdravnik je tisti, ki je obravnaval, preden je šel naprej v obravnave, vsakega obolelega za covid epidemijo. Družinski zdravniki so tisti, ki spuščajo naprej bolnike do primarija in sekundarija. Veliko ministrov in tudi Zdravniška zbornica Slovenije in nenazadnje tudi katedri za družinsko medicino z ljubljanske in mariborske medicinske fakultete so opozorili, da prostorov za primarno zdravstvo primanjkuje. Tudi to je eden od vzrokov, ki rezultira v nedostopnosti družinskega zdravnika, eden od vzrokov za to, da se ne more odpreti več referenčnih ambulant v zdravstvenih domovih po Sloveniji. Zaradi tega je treba investicijsko podpreti primarno zdravstvo. Tudi iz Zdravniške zbornice so nas opozarjali, da potrebujemo bistveno več ambulant osebnih zdravnikov, kar prav prostori in pa delo zagotavljajo. V prihodnje, če bodo imeli ugodne prostore za delo, se bodo mnogi mladi zdravniki odločali tudi za specializacijo družinskega zdravnika. Zaradi tega bom ta predlog podprl. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 46. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ; Levice in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Dr. Franc Trček v imenu poslanske.
Hvala za besedo. Mi imamo dve terciarni zdravstveni ustanovi, dva univerzitetna klinična centra, imamo dve medicinski fakulteti, od katerih je imela mariborska kar trnovo pot, žal tudi z metanjem polen pod noge z ljubljanske, da se je ustanovila. Resne medicinske fakultete v nekem mestu, ker je sedanji državni sekretar te vlade tiste kanalizacijske šahte dal, na katerih piše, univerzitetno mesto ne more biti brez resnega kliničnega centra. Ker tam nekje v četrtem letniku ali že v tretjem se začne tako imenovana klinika. Študenti morajo iti v kliniko, morajo imeti klinične oddelke in se morajo mojstriti v eni najbolj zahtevnih profesij in tudi enem najbolj dragih študijev. Dejstvo je, da je mariborski univerzitetni klinični center vedno prikrajšan, če ga primerjamo z ljubljanskim, pa tudi ta potrebuje visoka vlaganja v infrastrukturo, ker se je kakšnih 20 let pozabilo, da bo treba le-to obnavljati, nadgraditi, spremeniti, tudi kaj podreti, kaj novega zgraditi. Da se ne bodo spet ven vlekli kakšni poslanci, v tistem predlogu v Bruselj sta omenjeni na sekundariju zgolj obe infekcijski kliniki. Mi nujno potrebujemo v našem javnem zdravstvu na sekundarni in terciarni ravni vsako leto 100, 120 investicijskih milijonov v naslednjih šestih, sedmih letih. Približno toliko, kolikor je tisti Toninov paket, pa ne bom jaz s temi oklepniki tukaj telovadil, ker mi malo gre že na bruhanje od poslušanja tega. Zato smo pripravili ta amandma v opoziciji in ga bomo Socialno demokrati tudi podprli. Mi se moramo tudi zavedati, da brez podpiranja teh zadev in takšnih amandmajev dejansko mečemo po drugi strani denar in šolamo mlade zdravnike in zdravnice, pa v Mariboru hočemo še širiti program, dejansko za tuje trge. Primarno za nemško govoreči trg zdravstvenih delavcev. Ali si to želimo? Ali bomo neka taka kolonialna deželica, ki bo s temi penezi, ki jih nikoli ne bo dovolj, šolala zdravnike za druge? Zdi se mi, da je skrajni čas, da preklopimo na mišljenje. Mi smo odgovorni za državni proračun, poslanke in poslanci, vlada ga samo predlaga. Po 82. členu nismo vezani na navodila kateregakoli predsednika vlade, če ste mogoče pozabili, če niste brali ustave zadnjih nekaj let ali deset let.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan v lastnem imenu. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Dejan Židan, izvolite.
Hvala, predsednik. Tudi sam bom glasoval za ta amandma iz preprostega razloga. Živim v Prekmurju. Univerzitetni klinični center Maribor pokriva eno tretjino Slovenije, UKC Ljubljana dve tretjini. Razmerje je 1 : 2. Na nekaterih področjih je celo najbolj vrhunska ustanova v Sloveniji. Da ne bomo iskali vzrokov za nazaj. Če pogledamo od leta 2009 do leta 2018 so bile investicije v Sloveniji nekje sorazmerne. Kaj se je zalomilo leta 2019 in 2020, da je bil dan Maribor povsem na stranski tir, jaz raziskujem že leto in pol. Ne samo pod to vlado, tudi pod prejšnjo. Ni mi uspelo tega ugotoviti. Ugotavljam samo, da ni investicijskih sredstev za drugo največjo zdravstveno ustanovo v Sloveniji, od katere pa veliko pričakujemo. Mislim, da je potrebno, da glasujemo za tudi zato, ker mi je silno neprijetno, ko vidim vrhunske, visoke politike vladajoče opcije, kako sedaj hodijo tudi v UKV Maribor, hvalijo, božajo ljudi, kako ste pridni, kako pomagate tistim, ki ste bolni. Ampak to ne morete samo govoriti. S tem, ko pritisnete danes na gumb in omogočite investicijska sredstva tudi za Maribor, ne samo za ostale dele Slovenije, boste naredili konkretno nekaj pomembnega in ne samo v besedah. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Rajh v lastnem imenu.
Tudi jaz bom nadaljeval nekako zgodbo mojih predhodnikov, ampak v smislu, da je treba položaj Maribora utrditi. Smo mesto, ki je od avstrijske meje oddaljeno zgolj 15 kilometrov. Moramo utrditi geostrateški položaj našega mesta v najširšem pomenu te besede napram avstrijskemu Gradcu, ki je drugo najmočnejše mesto v Avstriji, ene najbogatejših držav članic Evropske unije. Zato je prav, da če želimo, da Maribor postane eno močno regionalno in tudi mednarodno središče, da se tudi investicije v klinični center izvajajo sorazmerno in primerno ter enakovredno po celotni državi. Res je, da so na voljo evropska sredstva, ampak potem naj evropska sredstva na enak način in v enakem deležu pridobivajo po vsej slovenskih bolnišnicah. To je v bistvu moj odgovor, zakaj je treba povečati financiranje investicij v mariborski bolnišnici iz državnega proračuna. Zato upam, spoštovani kolegice in kolegi, da boste ta predlog, ki smo ga skupaj v opoziciji sopodpisali in pripravili, tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 2. Dr. Franc Trček v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Naša gastroklinika na UKC Ljubljana je sočasno nacionalni biser in nacionalna sramota. To, da je nacionalni biser in sramota bi lahko potrdila tudi kolegica krščanska demokratka, vsaj po tistem dodatku ob meni, krščanskem demokratu in socialnemu demokratu, ker sva bila skupaj na jutranjem konziliju, kjer so štiri generacije zelo kvalitetnih zdravnic, zdravnikov in drugega kadra, ki delujejo v nacionalni sramoti, absolutno nemogočih pogojih. Tisti, ki delujete ali delujemo ali bomo delovali daljši čas v politiki, če bo šlo tako naprej, bomo verjetno na gastru končali. 70 % ljudi, ki konča na gastrokliniki, ima rakava obolenja, celo vrsto rakov, terapije sprejemajo na hodniku. Naša menza, ko gremo zjutraj na kavo v Državnem zboru, je Hilton proti gastrokliniki. Socialni demokrati bomo seveda podprli ta amandma, ki sem ga v imenu opozicije pripravil. Navsezadnje je bila to tudi neka obljuba, ki sva jo dala s kolegico Ivi, ko sva skupaj obiskala gastrokliniko. Jaz res ne razumem, ne razumem, če tega ne boste podprli. Ne razumem tega, na osebni ravni enostavno tega ne razumem. 90 nas je, vsi smo enako soodgovorni. Enega dokumenta nimate v Sloveniji, v katerem bo pisalo, da se poslanec opozicije razlikuje od poslanca koalicije. Imamo neko nacionalno sramoto v neki stavbi, ki je sicer arhitektonski biser, Fabianijeva, spomeniško zaščitena, z začetka dajsetih let preteklega stoletja. Zdi se mi, da smo dolžni državljankam in državljanom podariti novo, zgraditi novo gastrokliniko. Tista stavba pa naj se nameni zgodovini slovenske medicine pred osamosvojitvijo in po osamosvojitvi, da boste še tu potešeni. Kot sem že rekel, Socialni demokrati bomo ta amandma seveda podrli.
Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 47. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu pod št. 3. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 5. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod št. 4. Miha Kordiš, v imenu poslanske skupine.
Soočeni smo z najhujšo zdravstveno krizo v zadnjih sto letih. Kljub temu, pa v proračunskih dokumentih za leti 2021 in 2022, ki se sprejemata na višku drugega vala epidemija covida-19, zaman iščemo primerna investicijska sredstva, ki bi jih namenili za slovenski javni zdravstveni sistem. Postavka investicij za proračun 2021 je težka borih 18 milijonov evrov, ne glede na to, koliko se koalicijski poslanci trkajo po prsih, da je ta proračun investicijski. Kar se tiče zdravstva, zagotovo ne. Teh 18 milijonov evrov bo šlo zgolj za dokončanje nekaterih že začetih projektov, novih projektov pa tu notri v tem proračunu ni na vidiku. Čeravno je ravno javni zdravstveni sistem tisti, ki nas je pripeljal skozi drugi val in je zdaj na najhujšem udaru drugega vala epidemije. To je popolnoma sprevrženo še posebej v luči dejstva, da sočasno vlada Janeza Janše skozi Državni zbor rine specialni zakon, ki bi za nakupe orožja oklepnikov, ki jih sploh ne potrebujemo, zapravil 780 milijonov evrov. V proračunu ni niti posodobitve infekcijskih klinik v Ljubljani ali v Mariboru. Niti tega ni, pa so na mariborski – vsaj za prvi val vem – bolnike oskrbeli drugod, ker tam na oddelku niso mogli obrniti niti postelj. Že, že, pričakujemo evropska sredstva, hitijo pristavljati koalicijski poslanci. Ampak teh evropskih sredstev v resnici ne bo dovolj za vse. Jih bo veliko manj v primerjavi s tem, kaj nam predstavljajo vladni gospe in gospodje. Poleg tega pa se pogovarjamo v kontekstu teh sredstev o časovnici do leta 2026. Mi pa okrepitve javnega zdravstvenega sistema, dodatne investicije infekcijske klinike potrebujemo zdaj. Ne bom niti rekel danes, potrebovali smo jih že včeraj. A vlada Janeza Janše se je med prvim in drugim valom delala, kot da problem ne obstaja, in se dela, kot da ta problem ne bo obstajal niti nadalje. V Levici smo zato pripravili amandma, ki iz vojnih nabav, iz nabav orožja 25 milijonov evrov kanalizira v investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni zdravstvenega sistema. Če bi bil Janez Janša manj na Twitterju, pa več na psihiatriji, kamor spada, bi videl v kakšni slabi kondiciji je naša javna zdravstvena infrastruktura.
Spoštovani kolega Kordiš, prosim da se vzdržite takšnih opazk. [[oglašanje iz dvorane]] Tišina. Kolega Kordiš opomin. Jaz vas prosim, da se pač držimo enega reda. Red je tudi v tem, da se spoštljivo izražamo in da opravimo svojo funkcijo, kot ji pritiče. Želi še kdo obrazložitev glasu? Ne. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 34, proti 51. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko pet. Kolega Jože Lenart.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, če želimo pomagati zdravstvu in skrajševanju čakalnih vrst, potem moramo danes ta amandma podpreti. Zelo preprosto in življenjsko vam ga bom predstavil. Glejte, bolnišnica Slovenj Gradec ima 32 let staro gamakamero, ki naj bi omogočila do 36 preiskav. Žal ima ta kamera še samo 20-odstotno učinkovitost, in še to nezanesljivo diagnosticiranje. Specialisti sedaj napotujejo paciente v Maribor, v Celje, v Ljubljano, pač v bolnišnico, kjer paciente sploh lahko sprejmejo v svojo čakalno vrsto. Vemo, kaj pomeni pravočasna, hitra diagnoza, kaj pomenijo čakalne vrste, ki jo tako povzročamo Mariboru, Celju, Ljubljani, torej celotni Sloveniji – to potem ni samo problem Koroške, ampak je širši – kaj pomeni to večkratno postavljanje v čakalno vrsto, ker se potem obnavljajo ti pregledi. S to investicijo v višini 2 milijona 492 tisoč 777, že ta številka pove, da ima bolnišnica Slovenj Gradec že dalj časa to pripravljeno, bomo za to področje vsaj za 20 let omogočili, da ne bodo nastajale čakalne vrste. Torej kolegice in kolegi naredimo danes ta korak, da konkretno rešimo ta problem. Takšen aparat in take preglede danes izvajajo v Ljubljani, Mariboru, Celju, Izoli in v Novi Gorici. Slovenj Gradec je odmaknjena regija in ta bolnišnica je ponovno zadnja na vrsti, zato si res zasluži to investicijo s temi sredstvi, kjer bomo lahko naredili velike premike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 44. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko šest. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 51. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Delovanje nujne medicinske pomoči in zdravstva v izrednih razmerah. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Kolega Predrag Baković.
Projekt prvih posredovalcev se je v naši državi zelo dobro prijel in žanje dobre uspehe. Zato amandma naslavljam na to, da bi se namenjala določena sredstva za izgradnjo izobraževalnega centra za usposabljanje teh prvih posredovalcev, in sicer v Kočevju. Gre za to, da je kočevska občina največja občina po površini v Sloveniji, zato je nujno, da ima dobro pokrito mrežo prvih posredovalcev. In jo tudi ima. Njeni uspehi pri aktivaciji teh prvih posredovalcev so izjemni, zato vas prosim, spoštovane kolegice in kolegi, za podporo k temu amandmaju. Hvala lepa.
Dr. Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Odkrito priznam, ko sem pregledoval amandmaje, da sem moral Predraga vprašati, kaj že to je. Pa naj malo prevedem v ljudski jezik. Ko padeš skupaj od izčrpanosti ali te kap zadene ali kaj takega, da imaš ljudi, ki ti znajo pomagati in ti na ta način rešijo življenje. Za to v bistvu gre. V naši ljubi Sloveniji živimo zelo razpršeno, kot smo se danes s študenti pogovarjali, in potrebujemo zlasti v bolj prepogosto tudi drugače infrastrukturno periferiziranih območjih tozadevne prostovoljne vednosti, ki bodo varovale življenja vseh nas. Zato bom seveda ta amandma podprl.
Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za javno upravo. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB k podprogramu Razvoj širokopasovnih omrežij. Kolega Jože Lenart, v imenu poslanske skupine.
Še na tole zadevo želim opozoriti. Glejte, na Koroškem je pet občin, kjer obstajajo bele lise, kjer ni internetne povezave. Gre za 960 gospodinjstev in danes ti otroci v teh 960 gospodinjstvih ne morejo spremljati pouka na daljavo. Povedal sem vse. Prosim, če potrdite ta amandma.
Hvala lepa. Kolega Rajh, v imenu poslanske.
Tudi mi se temu predlogu pridružujemo. Kot veste, smo v Poslanski skupini SAB skupaj s kolegi iz opozicije k amandmaju za ta proračun podali predlog, da se vsem učencem in dijakom zagotovi brezplačni tablični računalnik in tudi dostop do interneta. Ta predlog za razvoj širokopasovnih internetnih omrežij na področju belih lis, torej območij, ki niso ustrezno pokrita z internetnim signalom, rešuje in naslavlja prav ta izziv. Če želimo, da bo izobraževanje v teh kriznih razmerah, ko se izvaja na daljavo, dostopno vsem, potem predlagam oziroma naprošam vse kolegice poslanke in poslance, da ta predlog, ki krepi idejo javnega in vsem dostopnega javnega šolstva, podprete.
Spoštovane kolegice in kolegi, preden nadaljujemo, bi vam prebral en dogovor, ki je bil sprejet na Kolegiju predsednika Državnega zbora glede obrazložitve glasu. To je dogovor, ki še vedno velja. Določa tako: Obrazložitev glasu ni polemika, naslavljanje, prepričevanje, pozivanje ter postavljanje vprašanj, kar je po namenu predmet razprave, temveč gre za predstavitev vsebinskih razlogov, zaradi katerih bo poslanska skupina ali poslanec glasoval za ali proti predlagani rešitvi. Tako da predlagam, da ne odpirate polemike in da ne prepričujete ostalih, ampak pojasnite vsebinske razloge, zakaj boste vi glasovali za ali proti. Jani Möderndorfer, postopkovno.
Spoštovani predsednik, jaz cenim to vašo razlago in to prebiranje Poslovnika, samo na vaši levi sedi podpredsednik, ki pravi, da za njega velja, ne dogovori, pa ne vem, kaj še vse, ampak da velja samo tisto, kar pač [[…]]
Kolega Möderndorfer [[…]]
[[…]]piše v Poslovniku. Tako da se boste morali zdaj zmeniti, kaj pravzaprav velja, kaj pa ne. [[…]]
Prosim vas lepo, zdaj jaz vodim sejo. Jaz sem vam pojasnil, kako jaz to berem in nisem si sam izmislil tega pravila, to je bilo dogovorjeno na Kolegiju. Dr. Franc Trček, v lastnem imenu.
Seveda bom ta amandma podprl, ker je informacijska dostopnost, če metaforično rečem, voda 21. stoletja. Določene države imajo to celo vpisane v ustavo, da zagotavljajo informacijsko dostopnost. Kolega Jože je prej zelo lepo razložil, kako je s tem na Koroškem, pa še kje drugje. Kako belo liso bi pa mogoče potrebovali, da bi šli politiki se tam spočiti od uporabe Twitterja in podobnih zadev. Zato tudi apeliram, da kako belo liso ohranimo, ampak ne belo liso, ki bo prikrajšala kogarkoli v tej državi, da se ne bi mogel ustrezno izobraževati. Podprl bom ta amandma.
Hvala lepa. Kolega Željko Cigler.
Hvala lepa. Osebno bom ta amandma podprl, ker nam je pred kratkim oddaja na RTV Tarča pokazala, da preko tisoč otrok v Sloveniji, karkoli si mislimo pa imamo svoja mnenja o izobraževanju na daljavo, preprosto do tega izobraževanja nima dostopa, ker tam, kjer živijo, ni internetnega omrežja. Ta amandma to pomaga. S tem amandmajem, ko ga podpremo, se zavedamo, kot smo rekli, da bomo delali po ustavi, govorim o 14. členu Ustave Republike Slovenije, ki govori, da smo enaki pred zakonom. Enako se mora vsem otrokom zagotoviti izobraževanje na daljavo, če se zdaj sistemsko izvaja na ta način, da jim je internetno omrežje dostopno. Ta amandma to zagotavlja. Če resno jemljemo ta ustavni člen, bomo ta amandma podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 86 poslancev, za je glasovalo 36, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Najprej prehajamo na podprogram Raziskovalni programi in projekti. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu pod številko 1. Kolegica Violeta Tomić, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsednik. Se bom držala argumentov, v Sloveniji smo na repu, ko gre za finansiranje raziskovanj. Zdaj v tem proračunu za leto 2021 se sicer povečuje za 21 milijonov evrov, toda treba je upoštevati, da je vlada z rebalansom proračuna za leto 2020 prav tej postavki odvzela 23 milijonov, kar pomeni, da de facto 2 milijona na tej postavki primanjkujeta. Žalostno je pa tudi, da dobršen del teh sredstev namesto v javno znanstveno dejavnost se pretaka, po našem mnenju neupravičeno, zopet v raziskovalne projekte za potrebe zasebnega kapitala. Govorili smo že o nekih nedefiniranih postavkah na Ministrstvu za finance, temu lahko tudi rečemo ta konspirativni del proračuna, kjer ima Ministrstvo za finance rezerviranih kar veliko sredstev, in med drugim je tudi nova postavka za znanstvenoraziskovalno dejavnost v višini 37 milijonov, ki pa tam nima kaj delati, kajti Ministrstvo za finance ni pristojno za znanstvenoraziskovalno dejavnost. Kar mi predlagamo, je, da ta sredstva gredo tja, kamor spadajo, in da se preusmerijo na postavko Raziskovalni programi in projekti na pristojnem Ministrstvu za izobraževanje, šolstvo in šport. Poleg tega tudi predlagamo, da se dodatnih 10 milijonov evrov za znanstvenoraziskovalno dejavnost zagotovi iz postavke Učinkovito trženje in promocija Slovenije na Ministrstvu za finance. Vsakič znova opozarjamo, da je na Ministrstvu za finance pod neko postavko COVID deponiranih toliko in toliko sredstev. Želimo, da najdejo postavke, kjer dejansko morajo biti in kamor jih je potrebno dati. Tako da vas ne bom pozivala, da amandma podprete, kajti verjamem, da ga koalicija ne bo. Jaz ga pa bom in Poslanska skupina Levice kakor tudi predlagatelji. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček v imenu poslanske skupine.
Glejte, jaz ne vem, če se zavedate, da je v bistvu ta proračun tudi protiustaven. V 114. členu Ustave zelo jasno piše, da so ministri in ministrstva samostojni znotraj svojih pristojnosti. Brez lastnih penez ne moreš biti samostojen. To, kar delate, da dajete tam nekam na lager na finance, je dejansko protiustavno. Jaz upam, da bo kdo iz visokega šolstva šel izpodbijat na Ustavno sodišče proračun. Nekdo je izpodbijal nek proračun, pa ne bom te lajne vlekel malo iz dolgčasa, zdaj imamo pa dejansko protiustavno stanje. Če se hočete že tako špilati, potem naj se spremeni. Potem ukinimo ministrstva pa bomo imeli neke direktorate pod finančnim ministrstvom. Ali pa spremenite ustavo. Tako kot je, je dejansko protiustavno. Ker bo – financminister nadminister drugim ministrom? Kje v ustavi to piše? Najdite mi člen v ustavi, najdite mi člen v zakonodaji o delovanju vlade. Dokler mi ga pa ne najdete, je to protiustavno. A se zavedate tega? Zato bom podprl ta amandma.
Miha Kordiš v lastnem imenu.
Minister za finance gospod Andrej Šircelj se je v proračunu usedel na debelo milijardo in 600 milijonov evrov sredstev. Meni nič, tebi nič, postavka Boj proti COVID-19, brez kakršnihkoli obrazložitev, več kot 10 % celotnega proračuna Republike Slovenije. Vemo, kako vlada Janeza Janše ravna z javnimi sredstvi že na očeh javnosti. Smo to videli pri patrijah, pred kratkim smo to videli pri nabavah zaščitne opreme, mask in ventilatorjev. Kako bo šele počela z 1,6 milijarde evrov težko postavko, ki je sploh ni definirala, tega si niti pomisliti ne upam. Se je pa na Ministrstvu za finance znašla tudi postavka za raziskovalne programe in projekte v višini 47 milijonov evrov. To je postavka, ki sodi na Ministrstvo za izobraževanje. Ko sem o tem povpraševal na pristojnem odboru v Državnem zboru, je bilo obrazloženo, da je teh 47 milijonov parkiranih na Ministrstvu za finance namesto na izobraževanju samo zato, ker gre za neke rezervacije, češ, to so sredstva, ki jih bomo mobilizirali, če bomo pridobili sofinanciranje iz tujine. Naš amandma blef vlade Janeza Janše kliče. Če smo resno zavezani znanosti in raziskovanju, potem ne bomo delali za 47 milijonov evrov rezervacij in te postavke umeščali v proračun kar tako malo, ampak bomo sredstva usmerili dejansko v znanost in raziskovanje – tja, kamor sodijo, pod Ministrstvo za izobraževanje. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Podpora raziskovalni infrastrukturi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Podporne aktivnosti na področju izobraževanja in športa. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Povečevanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 1. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levice in SD k temu podprogramu pod številko 2. Kolega Željko Cigler, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Predšolska vzgoja oziroma dostop do vrtca je v Sloveniji standard, ki smo ga vzpostavili, in to je dobro za našo državo. Naš cilj mora biti, da se zagotavlja enakopravnost otrok do dostopa v javnih vrtcih. Število otrok v naši državi ni zmanjšano, in to je v redu. Potrebe po vrtcih so po občinah velike in žal se pomanjkanje vrtcev kaže skozi to, da v mnogih občinah nastajajo seznami otrok, ki čakajo na vstop v vrtec. V Levici in v opoziciji opozarjamo, da bo Pravilnik o normativih in minimalnih tehničnih pogojih za prostor in obnovo vrtca 1. 9. 2023 zahteval igralno površino na otroka 4 oziroma 3 kvadratne metre. Ogromno vrtcev tega ne bo moglo zagotoviti. Če bo kateri vrtec imel vpisanih več otrok, kot pa bo imel razpoložljive igralne površine, bo ob obisku šolskega inšpektorata ravnateljica oziroma vrtec kaznovan. Zaradi tega moramo zagotoviti dodatna sredstva za sofinanciranje občin, da zgradijo dodatne potrebne vrtčevske prostore. Nekaj tega denarja je, vendar ta denar je odločno premalo, zato predlagamo, da se ta denar poveča za 10 milijonov evrov. To praktično pomeni malo več kot dve oklepni vozili. Ali zagotovimo dve oklepni vozili in še malo zraven ali pa zagotovimo denar za sofinanciranje vrtčevskega prostora po občinah. V letu 2011, ko je zadnjič država pomagala občinam pri s soinvesticijskimi sredstvi za izgradnjo vrtcev, je država zagotavljala 7,5 milijona. Predlagamo, da se ta sredstva povečajo in da pokažemo, da ta državni zbor misli resno oziroma vsi poslanke in poslanci, ko govorimo, da gre za otroke. Gre za enakopravnost vseh otrok v Sloveniji, dejavnih vrtcev in za enakopravnejši položaj žensk, ki iz tega izhaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Kolega Predrag Baković, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Tekom razprave o teh amandmajih smo bili s strani koalicije nekako opozorjeni ali potolaženi, da je za izgradnje osnovnih šol in vrtcev namenjenih nekje 40 milijonov evrov v štirih letih. Kolega Franc je že takrat čez palec izračunal, to pomeni 10 milijonov evrov na leto. Če izpostavim izgradnjo vrtca v Kočevju, ki bo 16-oddelčni in bo stal tam okrog 7 milijonov, to pomeni, da lahko v enem letu zgradiš vrtec in pol. Zato smo tudi predlagali in bom podprl amandma, ki se nanaša na izgradnjo tega vrtca v Kočevju, in sicer da se zagotovi 4 milijone evrov sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 50. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu pod številko 4. Kolega Luka Mesec, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Predstavil bom v bistvu naslednjih pet amandmajev, ki se tičejo organizacije izobraževanja v času koronavirusa. Sindikat vzgoje, izobraževanje, znanosti in kulture Slovenije, bolj znan pod kratico SVIZ, ki zastopa interese prek 38 tisoč zaposlenih v izobraževanju, znanosti in kulturi, je opozoril, da je za stabilno delovanje vrtcev in šol v času epidemije bistveno vzpostavit pogoje, da bodo ti lahko delovali. Predlagal so naslednje stvari oziroma naslednja sredstva, ki smo jih zapakirali v amandmaje. Prvič, za dodatne začasne zaposlitve administrativnega, tehničnega in strokovnega osebja se nameni 50 milijonov evrov; za nakup računalnikov, kamer, programske opreme in internetnih povezav za učence, dijake in študente 13 milijonov evrov; za nakup računalnikov, spletnih kamer, programske opreme in zagotovitev internetnih povezav ter druge prilagoditve v opremah vrtcev, šol, dijaških domov in fakultet 9 milijonov evrov; za nakup osebne varnostne opreme, kot so obrazne maske, razkužila, vezir in drugo, 12 milijonov evrov, ter za dodatno strokovno pomoč učencem in dijakom 6 milijonov evrov. To je naslednjih pet amandmajev. Kot rečeno, v Poslanski skupini Levica jih bomo kot sopredlagatelji seveda tudi podprli.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod št. 1. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD, k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 51. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu pod številko 3. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, mag. Andrej Rajh.
skupaj s kolegi iz opozicije smo vložili amandma, ki učencev v osnovnih šolah zagotavlja brezplačne maske. Naj spomnimo, da so zaradi epidemioloških razmer bile najprej zapovedane maske kot obvezni del šolske opreme v osnovnošolskem izobraževanju. Zdaj se zaradi slabšanja epidemioloških razmer pouk odvija od doma, na daljavo. Če želimo, da se bo pouk po izboljšanju razmer lahko čim dlje časa odvijal varno in zanesljivo, predlagamo, da se vsem dijakom, vsem učencem v osnovnih šolah – osnovnošolsko izobraževanje je obvezno – zagotovijo brezplačne maske. Zato prosim, da se predlog podpre.
Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu pod številko 4. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu pod številko dva. Mag. Rajh, v imenu poslanske.
Tako kot je nošnja mask, ki je zaščitna oprema, obvezna v osnovni šoli, je tudi v srednješolskem izobraževanju. Zato s partnerji iz opozicije predlagamo, da se vsem srednješolcem zagotovijo brezplačne zaščitne maske. Tako bodo lahko varno obiskovali pouk v srednji šoli. Gre za nadaljevanje osnovnošolskega izobraževanja in en korak, ki bo srednješolcem omogočil, da se bodo ustrezno kvalificirali in tako postali samostojni državljani. Zato prosimo, da ta predlog podprete.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost višjega šolstva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost visokega šolstva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Dr. Franc Trček, v lastnem imenu.
Glejte, še za časa tiste neke vlade [[nerazumljivo]]in tiste krize je bila Slovenija primerjalno gledano država, ki je najbolj hujšala v glavo. Zdaj v teh proračunih, ko o teh milijardah govorimo, kot da so frnikule, se reže na visokem šolstvu v integralo. Kaj ta proračun sporoča? Neizobraženi smo na robu prepada in se bomo vrgli butasti na glavo v prepad, če ne bomo sprejeli takšnih amandmajev. To ni smešno, to je, kot sem prej rekel, za ubit se. In to očitno podpira gospa redna profesorica, politologinja, resorna ministrica. To je pa še za obesit se zraven, potem ko se vmes še ubiješ. To ni smešno, to je res. In po drugi strani bomo v Bruselj pisali – pa mislite, da v Bruslju ne gledajo te naše bedastoče zdaj, pa na vsaki ambasadi je kdo, ki govori boljšo slovenščino od večine nas – tam bomo pa pisali, kako bomo razvijali digitalo, zeleno, gor, dol. Pa sram me je, da sem poslanec ta trenutek. Podprl bom ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za 37, proti 50. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Športna infrastruktura. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SNS k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 2. Kolegica Lidija Divjak Mirnik, v imenu poslanske skupine.
Samo dvakrat se bom še oglasila, kolega Pojbič, tako da zdaj pa še lahko slikate ali snemate ali kar ste prej počeli. V Mariboru imamo sedemnajst mestnih četrti in krajevnih skupnosti, marsikatera je večja kot marsikatera občina v Sloveniji, in skoraj vsaka občina ima svojo športno dvorano. No, v Mariboru pa nimamo takšne, ki bi bila primerna in bi zadostila nekim evropskim normativom za tekme na najvišjem nivoju. Zato predlog tega amandmaja, da se športna dvorana Tabor končno obnovi, da bo primerna za to, čemur je namenjena. Kot rečeno, če Mestna občina Maribor ne bi bila podfinancirana, bi lahko te investicije tudi sama izpeljala. Ker pa je podfinancirana, jih pa ne more sama izpeljati, in potrebuje pomoč države. Hvala lepa. glasovala bom za.
Mag. Andrej Rajh v imenu poslanske skupine.
Maribor je drugo največje mesto in še enkrat bom ponovil, da je samo 15 kilometrov oddaljen od Avstrije. Maribor potrebuje infrastrukturo, ki bo nekako uravnotežila moč sosednjega Gradca, govorimo o drugem najmočnejšem avstrijskem mestu, drugi najmočnejši in najbogatejši regiji v Avstriji, o eni najbogatejših držav v Evropski uniji. Ko govorimo o športni dvorani Tabor, moramo vedeti, da je to dvorana, ki jo uporablja širša regija. Pravilnik Eko sklada ni primerno prirejen za financiranje tako velikih objektov, ampak predvsem dvoran osnovnih šol, ne pa za tako velike dvorane, zato tudi trenutno ne zagotavlja sredstev v zadostni višini za financiranje teh ukrepov. Ena od možnosti je tudi sprememba pravilnika na Eko skladu, vendar do tega ni prišlo. Zato s tem amandmajem v bistvu odpravljamo eno, ne bom rekel nepravilnost, ampak eno zadevo, ki je v tem pravilniku spregledana. Na tak način omogočamo energetsko sanacijo in nadgradnjo te za Maribor in širše regije zelo pomembne športne dvorane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško, v lastnem imenu
Hvala, predsedujoči. Poglejte, kar je tako lepo res iz srca povedal kolega Rajh, da je Maribor drugo največje mesto, vam moram povedati, da me je prepričal, da bom dal glas, tako da bom glasoval za ta amandma. Hvala.
Okej. Kolega Franc Trček, v lastnem imenu.
Ko to poslušam, sem se spomnil, da je prva olimpijska medalja s prostorov, ki dandanes sliši na ime Republika Slovenija, prišla v sabljanju še za rajnke Avstro-Ogrske. V Mariboru imamo tudi zelo dober sabljaški klub in verjetno si ne želite, da podobno kot venezuelska reprezentanca v sabljanju gredo naši nekam, ne vem, z bicikli hrano razvažat. Verjetni si zaslužijo neko tako dvorano, pa mogoče mi kdaj pridemo do zlate medalje kot Venezuelci v sabljanju. Glasoval bom za. Maribor je seveda slovenska športna prestolnica, in to tudi bo, tudi brez te dvorane, ampak si jo vsekakor zasluži. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Kolega Predrag Baković, v imenu poslanske skupine.
Če pogledamo od Ljubljane do meje s Hrvaško na južnem delu Slovenije, pravzaprav imamo samo en bazen, in sicer se nahaja v Ribnici. Kar se tiče pouka športne vzgoje glede plavanja, se to počne samo na tej lokaciji. Poleti je seveda možno plavati tudi v Kočevskem jezeru, kot ste že slišali, Kolpa je pa, odkar je postavljena ograja, pravzaprav skorajda neuporabna. Amandma, ki ga bom tudi podprl, nanaša se na ureditev ali pa popravilo bazena, ki je v slabem stanju v Ribnici. Ta projekt terja nekje okrog pol milijona evrov in ga bom podprl, ker se mi zdi to izjemno pomembno za celo regijo, tako Ribniško-Kočevsko dolino kot tudi širše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 87 poslancev, za 38, proti 49. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 4. Glasujemo. Navzočih 87 poslancev, za je glasovalo 36, proti 51. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za kulturo. Najprej prehajamo na podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnično dejavnost. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Kolegica Lidija Divjak Mirnik, v imenu poslanske skupine.
Zadnjič danes iz mariborskih projektov. Tako opevana mariborska knjižnica oziroma Center Rotovž, inovativni center, usmerjen k promociji knjige, izobraževanja, kulture in digitalizacije. Ker mi je bilo v času razprave očitano, češ, zakaj v vladi Marjana Šarca niste naredili, bom odgovorila še enkrat tukaj. Zato ker si je bivši župan Fištravec vsak teden izmislil novo lokacijo, potem pa je prišel novi župan, SMC župan, ki se je odločil za lokacijo in pripravil dokumentacijo. Zato seveda ni bilo možno v vladi Marjana Šarca tega projekta izpeljati, zdaj pa ga je. Tukaj pričakujem, da bo država oddelala to, kar je nenazadnje obljubil tudi kulturni minister Simoniti. Glasovala bom za, da Maribor končno dobi to knjižnico, in tudi zato, da v Mariboru ostanejo izobraženi ljudje in da v Mariboru ostanejo mladi ljudje, da nam ne bodo takoj po končanem študiju pobegnili v Avstrijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Franc Trček, v imenu poslanske.
Ne bom ponavljal tega, kar je Lidija povedala. Zdaj ko poslušam te zgodbe, nekako pridem do ugotovitve, da to, kar je v Nemčiji Dresden, je v Sloveniji Maribor, kulturna prestolnica. Z Dresdnom sta si tudi podobna glede bombardiranja ob koncu druge svetovne vojne. In ne vidim razloga, da bi še naprej bombardirali Maribor na ta način, kot to počnejo preštevilne vlade. Navsezadnje tudi zaradi tega, ker bolj ko bo zbombardiran Maribor, bolj bo tudi Ljubljana ena vas. Ne vem, če se tega zavedate ali ne. Če še kdo to posluša, ne govorimo o nekih milijardah, govorimo o 3 milijonih 880 tisoč evrov, ki bi soomogočali s tistim delom iz občinskega proračuna, da za našim Rotovžem na krasnem trgu končno zraste knjižnica, ki mislim, da si jo kulturna prestolnica zasluži. Da se tam postavi razstava mariborskim petim znanim avtorjem, da se postavi kakšna razstava mestu, ki ima globoko zgodovino, mesto, ki je zelo daleč nazaj nehalo preganjati druge in drugačne, kar ne morem reči, da se v tem parlamentu dogaja, se ne. Mesto, ki te sprejme, ki je tako kulturno, ker državni zbor ni. Veste, biti Mariborčan je stanje duha. In vabim vas, da pridete v Maribor, še prej pa da podprete ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Nataša Sukič, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Ko gre za knjigo, bom absolutno glasovala za. Absolutno bom glasovala za, ker je to prva knjižnica, tista skromna, v katero sem hodila kot osnovnošolka. Vas koalicijske poslance in poslanke pa, ki ste toliko navdahnjeni zadnje čase za orožje in to, poglejte, Brecht je povedal »knjiga je orožje, vzemi jo v roke«. Jaz mislim, da bi to morali enoglasno podpreti. Gre za knjigo in gre za orožje, tako da podprimo.
Hvala lepa. Branislav Rajić v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Maribor ima to nesrečo, da je pač drugo mesto po velikosti in seveda kot neka sub-prestolnica, kot eno regionalno središče, ki ima skoraj vse funkcije kot glavno mesto – univerzo, umetniški center, mislim na teater, opero in vse ostalo, na gospodarski center – nima pa te možnosti kot glavno mesto, da skozi zakon o prestolnici dobi neka dodatna sredstva. Imamo paradoks, da veliko ljudi hodi v Maribor delat, se izobraževat in na druge načine ga uporabljat, ob tem da njihova glavarina gre v občine, v katerih so nastanjeni. In ta diskrepanca med tem, kaj Maribor ponuja, in kaj Maribor od države dobi, je ravno tu vidna na področju neizgrajene mariborske knjižnice, ki razpada že skoraj 30 let in je za časom dobrih pol stoletja v primerjavi s knjižnicami, kakršne imajo druga evropska mesta. Ta amandma, ko je bil zdaj predlagan, je pravzaprav bil zelo priročen, da se ga podpre, ker gre samo za 3 milijone 880 tisoč evrov sredstev. Tu gre za prvo fazo izgradnje, projekti so končno nared in pravzaprav gre ne samo za izgradnjo enega objekta, ki je knjižnična dejavnost, ampak za veliki kulturni center in, kar je še bolj pomembno oziroma enako pomembno, da je to revitalizacija enega velikega osrednjega urbanega dela srednjeveškega dela mesta, kar bi končno dobilo eno tako sodobno, seveda z reminiscencami na staro, na obdobje srednjega veka in naprej. Občina ima zdaj nekaj sredstev, 6 in pol milijonov za dve leti, potrebuje pa državno pomoč za to. Ker ni bilo sreče, da bo ta amandma našel razumevanje vseh, smo spet govorili z ministrom za finance in on meni, da ne gre vreči puške v koruzo, da bo možnost, da se sredstva dobijo tudi iz kohezijskih sredstev po kriterijih digitalizacije. Tako da ta način bomo skušali ubrati za naprej. Jaz pa ta amandma podpiram še bolj goreče kot ostale, ker enostavno bil je izvedljiv. Ampak pri nas je še vedno, žal ugotavljam, strankarska disciplina veliko bolj opredeljujoča do določenih odločitev, kot je dejanska korist.
Hvala lepa. Kolega Rajh, v imenu poslanske skupine. .
Vsak proračun je odraz prioritet vsakokratne vlade. Tu govorimo o tem, kako bo Vlada pomagala zadovoljiti osnovne potrebe 200 tisoč prebivalcev. Malo kasneje bomo v Državnem zboru obravnavali en amandma k proračunu, ki bo obravnaval gradnjo enega muzeja, ki bi ga lahko mirne volje umestili znotraj kakšnega že obstoječega, na primer tudi muzeja slovenske vojaške zgodovine, ki se nahaja v mariborski kadetnici. Torej gre za odločitev, gre za stvar prioritet. In prioriteta zame in še za marsikoga drugega v tej dvorani je izgradnja mariborske knjižnice pred interesi političnih strank. Jaz pozivam vse, da ta predlog podprete.
Hvala lepa. Kolega Dejan Židan, v lastnem imenu.
Hvala, predsednik. Jaz bom glasoval za ta amandma. Moram pa vam, spoštovane poslanke in poslanci, povedati, da sem se počutil izjemno neprijetno, ko ste se smejali ali posmehovali Franjotu, Andreju ali Lidiji, ko so spregovorili »mi smo Mariborčani«. Ja, kaj se pa greste? A veste, zakaj so ti ljudje v stiski? Ker je ta proračun na Maribor pozabil. Zakaj pa jaz govorim to čustveno? Jaz sem Prekmurec. Sem pa tudi Mariborčan. Mama in ata še vedno živita v Mariboru. Ko gledam ta proračun in vidim, da ni prostora za mestno knjižnico, pa se spominjam, ko sem jo še sam obiskoval in kaj kulturno pomeni za Maribor. Ko ni prostora v vaših srcih za UKC Maribor, razen tega da se slikate pred temi velikimi stavbami, ali pa za postajo Tezno, jaz ne dovolim, da se Mariboru smejite. Glasoval bo za. Hvala.
Franc Trček v lastnem imenu. [[nemir v dvorani]]
Ali lahko, ali prekinitev, da se malo stepemo ali kaj [[…]]
Dajmo še zdržati pol ure.
Dobro, okej. Hvala. Sedaj ko je to Dejan govoril, sem se spomnil, preden sem postal poslanec, sem zelo rad šel delat v tisto študijsko čitalnico te naše knjižnice. Tam sem bil po navadi v družbi kakšnih upokojencev in upokojenk, ki navsezadnje s skromnimi pokojninami, ker številni ste verjetno pozabili, kaj se je Mariboru dogajalo konec osemdesetih, začetek devetdesetih, ko je bilo ogromno ljudi na čakanju in že zaradi tega nimajo polne pokojnine, in hodijo dejansko v knjižnico, ker nimajo penez, da bi si kupili časopise. Jaz sem tam kaj študiral, oni so lepo križanke reševali, kar je tudi dobro za tretje življenjsko obdobje. Vsem vam gre tako za upokojenke in upokojence, ki zelo radi hodijo na volitve. Tudi zaradi tega se vam gre. Navsezadnje bi tudi rad, da to podprete iz več razlogov. Jaz ne dvomim, da ne bo Janez Janša napisal še kakšno knjigo, pa bi rad, da jo predstavlja v nekem takem lepem okolju. Pa to resno mislim, ne hecam se. Sam imam doma kar nekaj knjig, pa Dejan jih ima tudi. Jaz bi kakšne svoje knjige rad podaril mariborski knjižnici, pa vem, da bodo na smetah končale, ker jih enostavno nimajo kam dati. Jaz ne vem, če pri vseh teh milijardah ne premoremo toliko razuma, ker Maribor, žal, leži pod tisoč metri nadomorske višine, ni neka planinska koča, ki je zgorela. Premogli smo to v nekem preteklem rebalansu in se mi zdi, da nek minimum kulture lahko pokažemo in izglasujemo skupaj ta amandma. Jaz pa obljubim, da se bom potrudil z mariborskimi poslanci in poslankami, recimo, da kolegica Jeraj pride predstavljat svojo novo pesniško zbirko v nov center Rotovž.
Mag. Bojana Muršič, v lastnem imenu.
Hvala lepa za besedo. Glasovala bom za amandma. Zakaj? Zaradi tega ker prihajam iz krajev, ki v bistvu zelo gravitirajo na Maribor. In maribosko knjižnico sem obiskovala in jo še obiskujem. Že ko vstopiš v te prostore, se ti zdi, da si vstopil v, ne vem, kateri čas. Vsa ta leta, odkar sem v Državnem zboru, se zavzemamo, da bi ta projekt zaživel, da bi ta projekt naredil en korak naprej. In končno so pripravljeni projekti z novim županom in prav je, da tudi mi temu prisluhnemo. Izjemno pomembno je, da imamo otroke izobražene, da ne stagnirajo, da imajo vso ustrezno literaturo na razpolago. Marsikateri izmed otrok si tega ne more privoščiti oziroma knjig si ne more kupiti, in Maribor in mariborska knjižnica daje izjemen doprinos k temu. V izpostavah mariborske knjižnice, ki so v teh krajih, nimajo toliko literarnega gradiva, kot ga ima mariborska knjižnica. Prav tako pa se bo s tem projektom ohranjala kulturna dediščina Maribora, in to je izjemno pomembno. Čas je, da začnemo razmišljati tudi o severovzhodnem delu Slovenije. V tem proračunu se na severovzhodni del Slovenije pozablja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 46. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Umetnostni programi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih 83 poslank in poslancev, za je glasovalo glasovalo 51, proti 22. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Slovenska akademija znanosti in umetnosti. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k podprogramu Podporna dejavnost Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Dr. Franc Trček, v lastnem imenu.
Hvala. Ob vseh milijardah rezati dobrih 150 tisoč SAZU za podporno dejavnost, je nacionalna sramota. Potem dajte ukiniti SAZU. Očitno vas moti, verjetno vsaj nek del. Boste ukinili SAZU? Sploh veste kaj je to? Se sploh zavedate bogastva, ki ga imamo tam? [[nemir v dvorani]]
Obrazložitev glasu.
Ja, to je obrazložitev glasu, ki je nekoliko preveč vljudna, glede na kakšni kafani zadnjih sedem let kuburim, če se izrazim v maternem jeziku, ne bom se prevajal. Zato smo v KUL koaliciji pripravil amandma, ki zagotavlja, da se teh 150 tisočakov pusti v SAZU, da določeni mladi ljudje na inštitutih Slovenske akademije znanosti in umetnosti razvijajo med drugim tudi lepši slovenski jezik, kot ga mi tukaj govorimo. Pa na tej točki se bom ustavil. Pa zdaj bi se res najrajši ubil. Hvala.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič, v lastnem imenu.
Hvala lepa. No, ob tej silni hvali SAZU, bom jaz samo povedal, da ima slovenski SAZU pri dveh milijonih prebivalcev bistveno več akademikov, kot jih ima cela Francija. Tako da ne mi govoriti o znanju, ki se zbira tam notri, kajti če pogledamo samo slovenski jezik, že v nazivu se kaže, da slovenskega jezika ne poznajo, kajti naziv je Inštitut slovenskega jezika Frana Ramovša. Ali ima Fran Ramovš svoj slovenski jezik? Pravilno bi bilo Inštitut [[…]]drugače, skratka, gospod, [[smeh v dvorani]] ta, kaj že ste, tukaj pred mano. [[nemir v dvorani]]
Obrazložitev glasu.
Kvečjemu Inštitut Frana Ramovša za slovenski jezik, gospod Trček.
Postopkovno, kolega Trček.
Prvo, jaz niti nisem omenil tega inštituta. Drugo, to ni obrazložitev glasu. Tretje, Zmago Jelinčič je star 72 let, najstarejši od nas je [[…]]
Kolega Trček, tudi to ni postopkovni predlog. [[nemir v dvorani]] Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 28. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 29. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih Predloga sprememb proračuna. Sprašujem predstavnico Vlade ali je Predlog sprememb proračuna glede prejemkov in izdatkov ter po delih usklajen.
Hvala za besedo. Glede na to da je bilo izglasovanih nekaj amandmajev, ni usklajen. Posebni del proračuna in vlada bi potrebovala približno pol ure, da pripravi uskladitveni amandma. Hvala.
Hvala lepa. Na podlagi mnenja Vlade ugotavljam, da Predlog sprememb proračuna ni usklajen. Vlada naj do 19.45 pripravi amandma za uskladitev Predloga sprememb proračuna. Do amandmaja Vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. Prekinjam to točko dnevnega reda. Članice in člane Odbora za finance obveščam, da se bo čez eno uro v velikem salonu začela seja odbora, to je ob 20. uri. Prekinjam 48. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 20.45. (Seja je bila prekinjena ob 18.57 in se je nadaljevala ob 20.45.)
Spoštovane kolegice, kolegi, gospe in gospodje. Nadaljujemo s prekinjeno sejo in 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2021. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o amandmaju Vlade za uskladitev Predloga sprememb proračuna za leto 2021. Želi besedo predstavnik Vlade? Ne. Želi besedo predstavnik Odbora za finance, ki je obravnaval uskladitveni amandma. Da. Kolega Polnar, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 50. nujni seji pred tri četrt ure kot matično delovno delo obravnaval uskladitveni amandma Vlade Republike Slovenije k Predlogu sprememb proračuna za leto 2021. Na podlagi sprejetih amandmajev k posebnemu delu predloga sprememb proračuna za leto 2021 je Vlada pripravila amandma za uskladitev predloga spremembe proračuna po posameznih delih. Odbor je uskladitveni amandma v besedilu, kot ga predlaga Vlada, podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2021 v celoti. Obrazložitev glasu v imenu poslanke skupine Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav. V Poslanski skupini Levica proračuna za leto 2021 ne bomo podprli, ker ga razumemo predvsem kot zamujeno priložnost. Zamujeno priložnost, ker smo, prvič, po praktično desetletju brez prisilnega jopiča fiskalnih pravil, nihče nam ne diha za ovratnik, nihče nam ne kroji porabe javnih sredstev, nihče nam ne bo gledal pod prste za milijon gor ali dol. Če spomnim, v prejšnji vladi Marjana Šarca so se vprašanja o kršitvah fiskalnih pravil že pojavljala pri tako banalnih vprašanj, kot je, če bomo za kakšno odstotno točko znižali DDV za revije in časopise. Letos je proračun imel 4 milijarde 200 milijonov minusa, pa zaradi tega nismo kršili nobenih pravil.Ttudi v naslednjih dveh letih je proračun sproščen. V naslednjih dveh letih je kljub temu da smo v krizi, priložnost, da bi naprej potisnili tiste investicije, ki so zadnje desetletje zaradi fiskalnih pravil in zaradi ostre politike varčevanja izostajale iz proračunov. V Levici in tudi v večjem delu opozicije že ves čas opozarjamo, katere so te stvari. Mi imamo, kot je prej eden od razpravljavcev rekel, še vedno državo, ki je najbolj shujšala v glavo med krizo. Se pravi, ki ima ene izmed najmanjših javnih izdatkov za znanost in raziskovanje. Mi imamo državo, v kateri je stanovanjska politika neobstoječa. Manjka nam deset tisoč javnih najemnih stanovanj, v proračunu bo pa tudi za naslednji dve leti vsako leto po 6 milijonov, kar pomeni, da se nič ne bo popravilo. Imamo državo, ki nima urejene dolgotrajne oskrbe. V proračunu to zopet ni naslovljeno. 23 milijonov je 15-krat manj, ko je to, kar Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve samo pravi, da bi potrebovali, če bi hoteli zadevo urediti. Mi imamo državo s hirajočim zdravstvom, ki poka po šivih, kot se je pokazalo med krizo COVID. Nič od tega v proračunu za leto 2021 ali v proračunu za leto 2022 ni naslovljeno in se ne bo rešilo. Problemi se enostavno odlašajo. Kljub temu da smo v situaciji, ko fiskalnih pravil ni, ko je denar na voljo in poceni, imamo vlado, ki je enostavno izbrala napačne prioritete. Za te zadeve denarja ni, imamo pa 500 milijonov evrov nerazporejenih sredstev na Ministrstvu za finance, ki ne vemo, kako se bodo porabljali. In v petek sprejemamo zakon o 780 milijonski nabavi orožja. Glasovali bomo proti.
Hvala lepa. Igor Peček v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, kolegice in kolegi! V Listi Marjana Šarca menimo, da bi Predlog sprememb proračuna za leto 2021 moral biti dokument, iz katerega bi bila jasno razvidna tudi razvojna strategija Republike Slovenije za prihodnja leta, za čas po zdravstveni krizi, ki nas je doletela. Očitki kdo, kdaj in kako na to ni bil pripravljen, v tem trenutku niso na mestu. Lahko bi rekli, da je Predlog sprememb proračuna za leto 2021 dobro pripravljen, predvsem všečen, saj vsi dobijo več. Ampak to je le prvi zunanji vtis. Poraba javnih sredstev je nestrukturirana, brez jasnega načrta, kako doseči usklajen razvoj naše države ter kako na srednji in dolgi rok stabilizirati javne finance. Načrtovani prihodki in odhodki v letu 2021 izkazujejo primanjkljaj v višini 2,75 milijarde evrov, potrebna bo nova zadolžitev v višini 6,7 milijarde evrov, skupaj se bomo v treh letih zadolžili za 18 milijard, od tega bo 10,2 milijard novih neto dolgov. Res je, da bo znotraj Evropske unije iz različnih skladov v naslednjih letih na voljo precej denarja, vendar pod določenimi pogoji, vsekakor pa ta denar ne bo zastonj. Zavedamo se, da brez zadolževanja ne bo šlo, vendar skrbi nas, da ne vemo, za kaj točno bomo ta denar trošili, še bolj nejasno pa je, kako bomo ta denar vračali. Trajanje epidemije je negotovo, virus se obnaša po svoje. In s to negotovostjo so povezani odhodki na eni strani, za katere se bojimo, da ne bodo sorazmerno sledili izpadu prihodkov na drugi strani, kar neposredno postavlja tudi vprašanje o realnosti zmanjševanja proračunskega primanjkljaja. Zaradi vsega navedenega predloga sprememb proračuna za leto 2021 ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Matjaž Han v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Res je, da živimo v nenormalnih časih, nenormalnih časih zaradi zdravstvene krize, ki je udarila v ta svet v takšnih razsežnostih, da si jih verjetno tudi danes ne zavedamo. Ta zdravstvena kriza je tako udarila, da je, bom rekel, na kolena vrgla cel svet, posledično seveda tudi našo državo, kar se tiče ekonomike in sociale. Mi danes sprejemamo proračun oziroma imamo na mizi proračun, ki je za moje pojme takšen, kakršnega, odkar imamo državo, še nismo imeli. Mislim, kar se tiče višine proračuna in tudi zadolžitve. Evropa je res omogočila vsem evropskim državam, da vsi ukrepi popustijo, maastrichtskega kriterija ta moment ni več, fiskalnega pravila ni več in države se lahko zadolžujejo. Naša država se je v zadnjem letu dni zadolžila za 17 milijard. To so cifre, ki jih bodo verjetno naslednje generacije še na nek način plačevale v takšnih zneskih, da bodo razmere zelo slabe. Zdaj pa nekaj političnega. Ko se zadolžujemo tako visoko, je za mene in za našo stranko zelo nejasno, kako je mogoče, da koalicija niti enega amandmaja pri 90 amandmajih ne sprejme. Niti ena ideja, ki jo imamo na tej strani, se vam ne zdi dobra, da bi jo lahko podprli. In mislite, da samo vi veste, kaj je treba v naslednjem letu ali pa dveh letih narediti in da ostala opozicija nima niti ene dobre, modre ideje. V takih časih se meni zdi to neodgovorno. In potem klicati, kako je treba sodelovati, se mi zdi neodgovorno. Če bi en amandma sprejeli, da bi s tem pokazali, da ste pripravljeni sodelovati, bi, verjemite mi, v Socialnih demokratih se vzdržali. Ker je težko biti proti proračunu, kjer se na vseh postavkah zvišujejo številke. Enega amandmaja niste sprejeli. Zato morate sprejeti tudi odgovornost za ta proračun, ki ste ga dali na te naše klopi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov proračuna ne bomo podprli.
Hvala lepa. Andrej Rajh, v imenu poslanske skupine.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice poslanke in poslanci, spoštovani minister! Res je, vsak proračun je odraz prioritet dela vsake vlade. Tudi v stranki SAB nismo bili a priori kritični do zadolževanja, saj je zadolževanje namenjeno za ljudi, da se nekako pomaga. Ker kdo drug bo pomagal ljudem, če ne država? Pa vendar smo mi v teh kriznih časih pričakovali, da bo ustanovljen en poseben proračunski nadzor nad delovanjem in potrošnjo tega ogromnega denarja. Republika Slovenija se v tem času ogromno zadolžuje, zato se postavljajo dejansko določena vprašanja, kakšni bodo učinki tega zadolževanja. V SAB nismo nikoli nagajali pri sprejemanju proračuna. Imeli smo celo svoje pripombe, vložili smo amandmaje, a noben amandma ni bil upoštevan. Bi pa želel v bistvu svoje stališče zaključiti z eno mislijo, ki naj bo predvsem opomin vsem: kmet, ki razproda svojo zemljo, postane dninar. Jaz upam, da zaradi tega zadolževanja, ki smo mu tu priča, ne bomo postali dninarji v svoji domovini. V SAB proračuna ne bomo podprli.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. No, ni res, da koalicija ni sprejela nobene pobude s strani opozicije. [[smeh v dvorani]] Ja, smejte se, gospoda žlahtna. Trije pametni predlogi, ki ste jih tudi vi iz opozicije podprli. To se pravi, ne govoriti, da je tako, kot vi mislite oziroma bi želeli, da je. Ni res. Moram reči, da Slovenska nacionalna stranka je podpisala sporazum o sodelovanju v dobrobit države Slovenije, tako kot smo v dobrobit države Slovenije podprli proračun gospodu Šarcu in sprejeli njegovo ministrico. Pa se je vlada navkljub vsemu sesula. In zdaj podpiramo to vlado, kajti želimo, da gre država naprej. Ne pa, da se država utaplja v enih bedastih medsebojnih spotikanjih, ki nikamor ne peljejo. Ne vem, zakaj se spotikamo namesto, da bi šli naprej in da bi naredili tisto, kar moramo narediti. Imamo problem s covidom, imamo problem s celo vrsto stvari. Ampak ne da bi reševali, vi boste metali polena pod noge. Zato Slovenska nacionalna stranka ne meče polen pod noge, ampak sodeluje. Pomaga in poskuša ugotoviti in narediti tisto, kar je najbolje za našo skupno državo. Zato bomo mi ta proračun podprli.
Hvala lepa. Franc Trček v lastnem imenu. Še kdo v imenu poslanske skupine? Marko Pogačnik ima prednost, ker ima besedo v imenu poslanske skupine.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, spoštovane kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo spremembo proračuna za leto 2021 podprli. Sprememba proračuna za leto 2021 predstavlja odziv na zaostrene razmere, ki zaznamujejo letošnje leto, hkrati pa je ta proračun usmerjen v okrevanje in pa krepitev gospodarstva. V dokumentu o spremembi proračuna za leto 2021 se krepijo predvsem investicije na področju prometne infrastrukture, zdravstva, socialnega varstva in okolja. Vsi ukrepi, vsi višji odhodki, ki so, so usmerjeni v ljudi, v delujoče gospodarstvo, v ohranitev delovnih mest in v stabilno zdravstvo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da so ukrepi, ki jih sprejema vlada uspešni, učinkoviti in da bomo na osnovi proračuna lahko v naslednjem letu delali drugače, boljše, učinkovitejše in da bomo imeli delujočo in uspešno gospodarstvo. Spoštovana opozicija, v mesecu maju vam je bil predlagan podpis sporazuma o sodelovanju. Tri stranke opozicije, Socialni demokrati, Levica in SAB ste ga odločno zavrnili. Ta ponudba je še vedno na mizi in prepričan sem, da s skupnimi močmi lahko to Slovenijo naredimo boljšo, učinkovitejšo in covid bomo lahko premagali edino skupaj.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Franc Trček, v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Če bi bila slovenska politika sposobna nekoliko globljega mišljenja, bi ugotovili, da nam je covid zgolj razkril, da slovenska politika zadnjih 20 let ni resno mislila o razvoju te družbe in države. Vsak teden, ko dobim tedenski mail korejskega inštituta za razvoj, ki je eden najboljših na svetu, južnokorejskega, da ne bo pomote, in ga berem, se vprašam, ja, žal živim v nekem drugem in drugačnem, vzporednem vesolju. Jaz ne morem podpreti proračuna, ki nas še naprej reže v glavo. Ne morem podpreti proračuna, ki jemlje celo na integrali znanstvenoraziskovalni dejavnosti. Ne morem podpreti proračuna, ki jemlje celo univerzitetnim knjižnicam. Ne morem podpreti proračuna, ki jemlje SAZU, pa se z Jelinčičem strinjam glede tistega poimenovanja, ampak Zmagec, če bi dobro gledal, jaz nisem glasoval za vaše amandmaje ne zaradi tega, ker so slabi, ampak ker na take vezane kupčije v bistvu ne pristajam in nikoli nisem in ne bom pristajal. SDS, dajte že nehati s to vašo šarado podpisovanja nekega sporazuma. Sporazum imamo podpisan. Imenuje se mala ustava – Poslovnik Državnega zbora. To je sporazum, v katerem je zelo jasno napisano, kako mi sodelujemo v tej bajti in tudi z vlado. Proračuna tudi ne morem podpreti, ker je protiustaven. Če sem poslušal neke mariborske poslance, češ, saj mi ne bomo imeli na postavkah, tam bo to imel Šircelj, potem bomo pa malo odločali, kako se bodo ti penezi talali. Jaz res srčno upam, da bo nekdo ta proračun dal na ustavca. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Nataša Sukič v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Seveda ne morem podpreti tega proračuna. Zakaj? V času, ko vemo, da bo covid kriza povzročila še večjo brezposelnost, nas čakajo rezi. Kje? Pri pomoči brezposelnim prihodnje leto, če imam prav v spominu, 13 milijonov, čez dve leti kar 25 milijonov. Ta proračun je izrazito nesocialen, je izrazito militarističen, kajti zagotavlja enormne količine denarja za orožje, ki je nepotrebno ta trenutek, je nerazvojen, ne vlaga v znanost, ampak jemlje znanosti, predvsem pa je izjemno netransparenten. Ministrstvo za finance ima parkirana ogromna sredstva, se pravi blazno bianco menico kar tako. Ne vemo, kaj bo s tem. Pojma nimamo, kaj bo s tem. In tega seveda ni mogoče podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Marko Bandelli, v lastnem imenu.
Hvala, predsednik. Proračun po mojem mnenju, kot sem že v več razpravah povedal, ni absolutno nič razvojno naravnan, ker je verjetno imaginarno, temelji pa samo in ekskluzivno na evropskih sredstvih. S tem, kar so nam vaši prijatelji Višegrajci naredili včeraj, je očitno, da se bomo za ta sredstva obrisali pod nosom. Tako bo proračun absolutno neuresničljiv, odgovornost pa bo samo vaša, ne naša. Naša ne. In moja predvsem tudi ne. Od vseh amandmajev, ki smo jih dali na mizo, nobenega niste podprli. In naj mi Jelinčič ne govori, da so bili trije amandmaji opozicije, ker to ni opozicija. To je vaša partnerska stranka. Saj vidimo na vseh glasovanjih. Tisoč in toliko glasovanj je bilo in vse vedno za. Saj je tudi prav, saj tako ste se odločili in ste potrdili njihove zadeve. To je tudi prav, jaz nič ne rečem zaradi tega. Ampak naši amandmaji, amandmaji od vse ostale opozicije, niti eden, niti najbolj skromen ni šel skozi. Ampak veste, da bo to šola za jutri, ker v naslednji fazi, po naslednjih volitvah sigurno ne bo in absolutno ne bo taka sestava, kakor je zdaj, se bomo pa tudi mi spomnili na take faze, na take igre, ki jih vi delate tukaj. Zaradi tega se jaz osebno distanciram od te odgovornosti in bom glasoval proti.
Hvala lepa. Lidija Divjak Mirnik, v lastnem imenu.
Hvala, predsednik za besedo. Zakaj ne morem podpreti tega proračuna 2021? Zato ker ta koalicija SDS, SMC, Desus in NSi daje rajši denar za orožje, kot bi ga dala za mariborsko knjižnico, daje rajši denar za orožje, kot bi ga dala za UKC Maribor, daje rajši denar za orožje, kot bi ga dala za športno dvorano v Mariboru, ki je nimamo, in tudi zato, ker daje rajši za orožje, kot bi ga dala za ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Tina Heferle.
Hvala lepa. Spoštovana koalicija, niste podprli amandmajev, ki dajejo sredstva študentom, niste podprli amandmaja, ki daje sredstva za prehrano dijakov, študentov in učencev, niste podprli amandmaja, ki bi dal sredstva za dolgotrajno oskrbo. In če ne drugega, so to razlogi, zaradi katerih ne bom podprla tega proračuna. Žalosti pa me, da pogojujete podporo amandmajem s podpisovanjem nekih sporazumov. To pa me žalosti, ker ne dajete v prvo vrsto vsebine, ki jih ti amandmaji predstavljajo. Tako da tega proračuna vsekakor ne morem podpreti.
Hvala lepa. Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Včeraj smo poslušali, ko smo na dolgo in široko govorili s strani koalicijskih poslancev, da eno so besede in drugo so dejanja. Ko vi govorite o sodelovanju, so besede. Vaša dejanja so se danes pokazala. Glasovali ste proti prav vsakemu predlogu in vsakemu amandmaju, ki ga je predlagala opozicija. Ta proračun ni niti investicijsko, niti socialno naravnan, da smo si na jasnem, kajti popolnoma ste zanemarili na račun vaših prioritet, kot je orožje in podobno, zdravstvo, šolstvo, dolgotrajno oskrbo in tako naprej. Kar je pa najhujše, pa da ti dokumenti, ki smo jih imeli in ki smo jih hoteli amandmirati in popraviti, ne odražajo samo vaših napačnih prioritet, ki nam bodo vzeli edinstveno možnost, da bi popravili krivice, ki so se dogajale pri prvi gospodarski krizi, ko so najbolj trpeli ravno ti podsistemi, kot so kultura, zdravstvo, šolstvo in starostniki, ampak odraža tudi popolnoma avtoritaren in konspirativen način vladanja esdeesove vlade, kajti to, da 11 % odstotkov celotnega proračuna postavite na neko postavko 500 milijonov evrov, s katerimi bo razpolagal minister za finance, je popolnoma nedopustno. Ta vlada si je očitno zagotovila pravico do porabe naših skupnih proračunskih sredstev, kot da gre za njihovo osebno lastnino. Brez odobritve parlamenta, brez kakršnihkoli omejitev si je zagotovila 2,2 milijardi evrov za lastno porabo, po lastni presoji, naš skupni denar, ob tem, da državljani in državljanke stradajo, in ob tem, da jih čaka, poleg zdravstvene krize zdaj še huda gospodarska kriza. Nedopustno in pri takem početju nikakor ne mislim sodelovat. Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič.
En naš amandma je bil za telovadnico za otroke, en drug amandma je bil za otroški vrtec in tretji amandma je bil za dograditev zdravstvenega doma. Jaz ne razumem, kako je lahko kolegica podpredsednica govorila, da se ni nič naredilo, da je vse slabo [[…]]
Obrazložitev glasu, kolega Jelinčič.
[[…]]in da ni nič dobrega. Mislim, da je prav, da smo izglasovali te amandmaje, in prav, da je koalicija te amandmaje podprla, seveda skupaj z kompletno opozicijo, zato bom tudi osebno glasoval za proračun.
Glasujemo. [[oglašanje iz dvorane]] Še obrazložitev glasu. Prijave potekajo. Prva ima besedo Bojana Muršič, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo. Tega proračuna ne bom podprla. Pri tako velikem zadolževanju, kot je napovedan v tem proračunu, in da se nekako pozablja na severovzhodni del Slovenije za vse te projekte, ki so nujno potrebni, kot je vzpostavitev dolgotrajne oskrbe, tudi vse ostale investicije, na področju zdravstva, v šolsko prehrano, ko se jemlje denar, takšnega proračuna absolutno ne morem podpreti. Prav tako moram izpostaviti, da ta proračun ni transparenten. Čeprav minister zagotavlja, da bo ta ta covid postavka, ki je v proračunu, transparentno predstavljena, jaz dvomim, da bo temu tako. Vsekakor pa moram reči, glede na to da ni bil podprt niti en amandma opozicije, je to izjemno zaskrbljujoče. Vsekakor si bomo sedanja demokratična opozicija to zapomnili in če in kdaj, ko se bo spremenila oblast, verjemite mi, da bomo tudi mi ravnali enako. Vse se vrača in vse se plača. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik ima naslednji besedo.
Spoštovani predsednik! Jaz osebno bom ta proračun, spremembo za leto 2021, podprl. Prepričan sem, da ta sprememba proračuna je naravnana socialno in razvojno. Še več, ta proračun za leto 2021 je sprejemala ta koalicija, ki je danes najbolj glasna. In za proračun za leto 2021 ste dejali, da je proračun socialno in razvojno naravnan. Sprememba proračuna, ki se pa sprejema danes, ima pa za približno več kot 400 milijonov evrov več prihodkov za socialo, za 240 milijonov več za zdravstvo, dvigujejo se povprečnine za občine. Zaradi tega smo tudi poskrbeli za severovzhodni del Slovenije, poskrbeli smo za celotno Slovenijo in ne morem sprejeti te kritike, ki jo izvaja sedaj opozicija. Pomembno sporočilo ministra za finance je tudi, da se v letu 2021 ne bodo zviševali davki, da se ne bodo uvajali novi davki in da se bodo nekateri davki celo znižali. Vsi ti ukrepi gredo v smer zajezitve virusa covid-19, za uspešno in delujočo gospodarstvo in za stabilen zdravstveni sistem.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Gospa Anja Bah Žibret, imam občutek, da je pred mano.
Se opravičujem.
Dajte ji besedo, bodimo kavalirji, gospod predsednik. Če ima dama besedo, jo ima.
Okej, se strinjam.
Je prišlo do napake. Se opravičujem. Anja Bah Žibert, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči. Seveda bom ta proračun oziroma spremembo proračuna podprla. Podprla jo bom zato, da kljub hudi težki krizi, ki jo imamo ne samo v Sloveniji, ampak v celotnem svetu, je proračun razvojno naravnan, socialen, skrbi tudi za starejše, za boljši pokojninski sistem in omogoča številne nove investicije. To, da nekateri govorite, da gre denar v Slovensko vojsko in ne drugam, je pa sramotno. Jaz razumem, da ste mnogi proti Slovenski vojski, ker je Slovenska vojska povezana z osamosvojitvijo Slovenije. Za nekatere osamosvojitev Slovenije ni bila nikoli intimna stvar in odločitev. Ampak za mene, za mene osebno je zelo pomembno, da imamo dobro in opremljeno Slovensko vojsko. In še nekaj. Ogromno je bilo nekih amandmajev lokalnega nivoja. Oprostite, bili ste v koaliciji, zakaj jih niste realizirali. Zakaj se moramo danes dve uri pogovarjati o Mariboru, čeprav ste vsi Mariborčani ves čas sedeli v tem državnem zboru pod vašo vlado? Tako da lepo vas prosim, ne govoriti neumnosti in priznajte, da nimate argumentov proti temu, da je ta proračun dober.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan ima besedo.
Jaz imam sedaj, gospod predsednik, težavo. Jaz sem mislil, da imam pravico samo obrazložiti svoj glas, ne pa za gospo poslanko, ki prosim, da me poslušate – a me lahko poslušate, prosim? – da nimam pravice voditi razprave z njo. Tako ste me do sedaj učili, tako tudi mene, ko sem bil na vašem mestu, so mene učili ljudje, ki tam sedijo. Pa je niste prekinili, mimogrede.
Kolega Dejan Židan, vam bom dal besedo.
Lahko do konca povem?
Boste dobili dve minuti. Glejte, apeliram na vse. Zdaj ste vsi, tako tisti iz opozicije kot iz koalicije, šli izven obrazložitve glasu, za katero sem vam prej prebral, kakšna naj bi bila v skladu z dogovorom. Tako da jaz tudi predlagam, da si ne podajate očitkov o tem, kdo je s kom sodeloval in kdo ne. Prosim, da se omejite na to, da vsebinsko obrazložite, zakaj boste ali pa ne boste podprli spremembe proračuna. Kolega Dejan Židan, imate besedo.
Minute, če sem prav razumel. Najlepša hvala, gospod predsednik. Obljubim, da ne bom nič komuniciral z drugo stranjo. Osnovna usmeritev tega proračuna, bi človek rekel, je dobra. Problem pa je vedno v detajlih, ki so pa slabi. Ker so nekateri detajli grozljivi, smo samo Socialni demokrati sami podali 15 predlogov za izboljšave, uradno se jim reče amandmaji, skupaj z opozicijskimi poslanci smo jih podpisali mislim da še 35, skupaj 50. Nekateri so res pomembni. Meni je bil strašno pomemben ta, ki bi invalidom omogočil, da bolj spoštljivo pridejo do zaposlitvene rehabilitacije, da ne delajo, če delajo manj ko 100 ur, zastonj. Meni je bilo to pomembno, jaz ne vem, kako da to ostalim ni pomembno. Pa ste bili proti, zato ker sem opozicijski poslanec, čeprav ste se mi zunaj trije ali štirje opravičili. Pa v resnici to ni prav. Pri Mariboru me je recimo, gospod predsednik, zmotil ta posmeh, ki ga je bilo slišati v dvorani. To je nesprejemljivo, to je dvorana Slovenije, to ni dvorana enega dela Slovenije, to je tudi dvorana Prekmurja, pa tudi Maribora, pa še koga drugega. In ste bili proti vsemu. Proti vsemu. Proti investicijam v en klinični center, drug klinični center in v druge zdravstvene ustanove, ki jih tako zelo potrebujemo. Vse ste zavrnili. A veste, zakaj potem moram glasovati proti? Zato ker je to sedaj samo vaša odgovornost. Vse naše dobre predloge ste zavrnili. Proračun, ki bo prinesel težave v naslednjih dveh letih, je samo vaša odgovornost. Če bi samo en pomemben amandma opozicije sprejeli, mi ne bi mogli biti proti, vsaj vzdržali bi se. Sedaj ste pa čisto vse zavrnili. S tem, ko smo mi proti, pokažemo, sprejeli ste svojo odgovornost, imate večino, imate legitimno večino, ampak osebno ste odgovorni. Jaz bom pa glasoval proti, zato ker ste nas v bistvu potisnili v stranski kot. Vseh 50 skupnih in posameznih amandmajev ste zavrnili. Tega se jaz ne spomnim v zgodovini. V zadnji Šarčevi vladi mislim da smo pet amandmajev sprejeli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 36. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da so spremembe proračuna Republike Slovenije za leto 2021 sprejete. Na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika Državnega zbora zboru predlagam, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance Roberta Polnarja, poslanca mag. Marka Pogačnika in poslanca Jožeta Lenarta, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo zbora na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2021. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti 7. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 34. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 11. 2020. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Najprej prehajamo na podprogram Podpora tehnološkim razvojnim projektom. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 51. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Kreiranje delovnih mest. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 49. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za infrastrukturo in na podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja. Odločamo o amandmaju poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Predrag Baković, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo. Saj ne bom dolg. Cesta, ki vodi proti Kvarnerju in je poleti precej obremenjena, iz smeri Ljubljane mimo Ribnice in potem naprej skozi Kočevsko Reko in nadalje, je obremenjena in v izredno slabem stanju, predvsem en odsek, ki bi ga bilo potrebno preplastiti, pa država ne najde za to sredstev. V NRP se datum sanacije oddaljuje. Zato je ta amandma tudi vložen in ga bom podprl. Gre pa zgolj za 250 tisoč evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 87 poslancev, za je glasovalo 30, proti 49. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih 86, za je glasovalo 27, proti 51. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih 87 poslancev, za je glasovalo 28, proti 51. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo in na podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podpoglavju pod številko 1. Kolega Nik Prebil v lastnem imenu.
Hvala lepa, predsednik. Gre za amandma, ki sem ga vložil k proračunu za leto 2022. Gre za sredstva, ki se namenjajo rekonstrukciji križišča avtoceste in državne ceste za izgradnjo zavijalnih pasov v Arji vasi. Tam je bila nedolgo nazaj zgrajena neka semaforizacija, ker prihaja ob prometnih konicah do zastojev iz smeri Velenja pa tudi obratno, nikoli pa niso bili zgrajeni do konca ti posebni zavijalni pasovi. Ocenjeno je, da bi bila projektna dokumentacija vključno z vsemi potrebnimi zemljišči lahko dokončana že v letu 2021, v celoti pa bi bil projekt zaključen in dan v promet leta 2022. Zato je tudi ta amandma predviden, da se prenesejo sredstva na primerno postavko, da se zadeva lahko zaključi. Seveda bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 86 poslancev, za je glasovalo 29, proti 49. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ in SD k temu podprogramu pod številko 2. Mag. Rajh v imenu poslanske skupine.
V Poslanski skupini SAB smo skupaj s partnerji iz opozicije vložili amandma, da se za gradnjo zahodne mariborske obvoznice, po kateri dnevno vozi več kot 23 tisoč vozil, to je število vozil, ki presega marsikateri odsek na slovenskih avtocestah, povečamo sredstva, zato da se lahko s tem projektom v letu 2022 pospešeno nadaljuje. Trenutno je za ta projekt v letu 2022 namenjenih zgolj 600 tisoč evrov. Mi v našem amandmaju predlagamo, da se ta sredstva povečajo na 7 milijonov, tako da se zagotovijo zadostna sredstva za nadaljevanje in pospešeno izvedbo del, saj dnevno skozi mestne ulice vozi več kot 23 tisoč vozil. To je ogromno število, ki obremenjuje Mariborčanke in Mariborčane v zdravstvenem smislu, v prometnovarnostnem smislu in nenazadnje tudi ekološkem smislu, zato predlagam, da vsi ta amandma podpremo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 82 poslancev, za 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za okolje in prostor. Najprej prehajamo na podprogram Prilagajanje podnebnim spremembam. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih 86 poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Upravljanje z vodami. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Baković v imenu poslanske.
Spoštovani! Gre za isti amandma, kot je bil v rebalansu za leto 2021, s tem da vas opozarjam, da imate popravni izpit. Za kaj gre? Vsi tisti, ki ste v prejšnjem rebalansu za leto 2021 glasovali proti, ste pravzaprav kršili ustavo oziroma ste glasovali v nasprotju z ustavo. Vsi veste, da je v 70.a členu opredeljena pravica do pitne vode. In če posamezni objekt in posamezne kmetije nimajo dostopa do pitne vode, enostavno pomeni, da jim je kršena ustavna pravica. Če boste tudi tokrat glasovali, pa verjamem, da se boste zavedali, da glasujete v nasprotju z ustavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Ravnanje z odpadki. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Direkcija Republike Slovenije za vode. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k podprogramu Upravljanja z vodami. Kolega Nik Prebil, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, predsednik. Še zadnjič. Gre za enega najpomembnejših amandmajev, ki sem ga vložil k temu proračunu. Gre za sredstva, ki se namenjajo za dokončanje državnega prostorskega načrta za zagotavljanje celotne poplavne varnosti Spodnje Savinjske doline, v katerega se vključujejo tudi ukrepi za zagotavljanje poplavne varnosti na porečju reke Ložnice. V načrtu razvojnih programov za leto 2022 je za izvajanje ukrepov za poplavno varnost v Spodnji Savinjski dolini predvidenih 800 tisoč evrov. Jaz preusmerjam s tem amandmajem sem še dodatnih pet milijonov, kar bi zagotovilo, da se zadeve dokončajo. Državni prostorski načrti je bil razgrnjen že davnega leta 2011 in od tedaj je občina Žalec v okviru svojih pristojnosti že uskladila vse ukrepe s predstavniki kmetovalcev. Tukaj gre, spoštovani, za varnost ljudi, za poplavno varnost celotne Spodnje Savinjske doline in jaz si resnično želim, da vsaj kakšen glas s strani vladajoče koalicije pride do tega amandmaja, še bolj pa bom vesel, če bo bil potrjen. Sam ga bom podprl. Hvala.
Hvala lepa Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Najprej prehajamo na podprogram Podporne dejavnosti na področju dela, družine ter socialnih zadev. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Dolgotrajna oskrba. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod številko ena. Kolega Siter obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Skozi ta dva dneva razprav o teh dveh proračunskih letih mislim da ni nobena skrivnost, da smo v Levici zelo glasni in odločni kritiki teh proračunskih dokumentov predvsem na naslovu, kjer so razglašeni, ker ne postavljajo pravih prioritet države in družbe na prava mesta. Na eni strani ima vlada ne samo za leti 2021 in 2022, ampak za bistveno daljše čase zelo jasno strategijo razvoja in porabe orožja in stroškov, ki s tem pridejo. Na drugi strani je pa v popolnem limbu nedorečenosti, ko govori o razvoju socialne države, o zagotavljanju sredstev za dolgotrajno oskrbo, kot enemu od najbolj bolečih elementov socialne države. V letu 2022 bo vlada samo za vojaščino namenila 688 milijonov, za razvoj oziroma za investicije v sekundarno zdravstvo 61, najmanj pa za investicije na področju dolgotrajne oskrbe, in sicer numerološko ugodno številko za leto 2022 22, samo 22 milijonov, kar je zaskrbljujoče, glede na to da ta vlada sama ugotavlja, da za preživetje tega stebra socialne države potrebujemo vsaj dvanajstkrat, trinajstkrat toliko. Ljudje še vedno čakajo v vrstah za dom za starejše, za svojo posteljo, za svoje mesto. Kadrovska podhranjenost je še vedno v rdečih številkah, vlada pa, vsaj tako so nam odgovorili na eno poslansko vprašanje, ki ga je zastavil tovariš Kordiš, niti ne ve, kako se bo to področje razvijalo in koliko sredstev bo to področje v naslednjih šestih letih potrebovalo. V šestih letih, ko je pa vladi popolnoma jasno, na kakšen način bo porabila 780 milijonov evrov za nabavo orožja. V letu 2022 razvoju dolgotrajne oskrbe, investicijam v domove za starejše namenja samo 22 milijonov. Zato s tem amandmajem v Poslanski skupini Levica zopet ne bomo rešili sveta, bomo pa naredili prvi korak v popravljanju te škode in dolgotrajni oskrbi namenili dodatnih 50 milijonov, kar bi moralo biti dovolj za zagon najbolj pomembnih investicij in za gradnjo novih domov za starejše. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 47. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za zdravje. Najprej prehajamo na podprogram Investicijska vlaganja na primarni ravni. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB k temu podprogramu pod številko 2. Franc Trček, v imenu Poslanske skupine SD.
Socialni demokrati smo tudi kot ostali del KUL koalicije za razvoj kvalitetnega dostopnega javnega zdravstva za vse nas. Ne bom se ponavljal, nismo v mlinu, smo v parlamentu. Cel niz amandmajev, ki sledi pod postavko Ministrstva za zdravje, se ukvarja z investicijskimi izzivi primarne, sekundarne in terciarne ravni in seveda jih bomo Socialni demokrati podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB, k temu podprogramu pod št. 1. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levice in LMŠ k temu podprogramu pod št. 2. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupin SD k temu podprogramu pod št. 3. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Delovanje nujne medicinske pomoči in zdravstva v izrednih razmerah. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Najprej prehajamo na podprogram Raziskovalni programi in projekti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod št. 1. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 51. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu pod št. 2. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 50. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Podpora raziskovalni infrastrukturi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 51. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Povečevanje vključenosti otrok v predšolsko vzgojo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod št. 1. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod št. 2. Glasujemo. Navzočih 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 50. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu. Kolega Željko Cigler, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, želel bi vas samo spomniti na to, kar že vi vsi veste, da 57. člen Ustave Republike Slovenije pravi: »Osnovnošolsko izobraževanje je obvezno. Sredstva za to izobraževanje bo zagotovila država.« Javna sredstva. Na Slovenskem osnovne šole nimajo dovolj prostora za izvajanje zakonsko predvidenega osnovnošolskega programa. Ni denarja za delo po skupinah, ni denarja za delo z učenci, ni prostora za delo z učenci s potrebami po učni pomoči, ni denarja za zagotovitev prostora za delo z učenci s posebnimi potrebami. Predmetnika, ki je predpisan zakonsko in ga država sprejema, Ministrstvo za izobraževanje to zadevo oblikuje, slovenske osnovne šole ne morejo izvajati, ker za to nimajo prostora. Že od leta 2011 država ne pomaga lokalnim skupnostim, da postavijo dodatne, nujno potrebne prostore za izvajanje osnovnošolskega programa. Ko je sedaj nastal ogromen zaostanek, in podatki Statističnega urada Republike Slovenije opozarjajo na to, da število otrok v Sloveniji raste, in s tem smo vsi zadovoljni, ampak zagotovimo jim tudi pogoje, ne samo da obiskujejo vrtce, ampak da se lahko osnovnošolsko izobražujejo. Za to pa je treba zagotoviti sredstva. Leta 2011 je država za ta namen, da smo pomagali lokalnim skupnostim, ker tam delujejo osnove šole, zagotovila 14 milijonov evrov. Sedaj je ogromen zaostanek in še več šolskih prostorov se rabi, covid epidemija pa nam je pokazala, kako huda prostorska stiska vlada v slovenskih osnovnih šolah, pa zagotavljamo po 10 milijonov evrov letno. Od kod naj občine dobijo razliko za dodatne prostore, ki jih rabijo za dograditev osnovnih šol? Ali bomo zmanjšali osnovnošolsko izobraževanje v Sloveniji? Zaradi tega predlagamo v Levici, in tudi kompletna opozicija stoji za tem amandmajem, da se namenska sredstva za sofinanciranje občin v Sloveniji za izgradnjo potrebnih osnovnošolskih prostorov, zato da se bo lahko otrokom zagotovilo izvajanje njihove ustavne pravice po osnovnošolskem izobraževanju, povečajo za 15 milijonov. 10 plus 15 je 25. Da pokažemo naš odgovoren odnos, da če sprejmemo en zakon, in če nam ustava narekuje, da zagotovimo otrokom pogoje, prostorske, za osnovno šolo, da za to zagotovimo tudi potrebna sredstva. Levica bo glasovala za ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost visokega šolstva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Univerzitetne knjižnice. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu. Franc Trček, v imenu poslanske skupine.
Lahko tudi v imenu poslanske skupine. Glejte, da v dveh zaporednih proračunih na postavki Univerzitetna knjižnica znižuješ integralo, to je skrajno neodgovorno in zavržno dejanje. To je dejanje nekoga, ki mi ne more nikoli več pogledati v obraz, ne meni ne Socialnim demokratom in trditi, kako sta ta dva proračuna razvojna, pa najboljša, pa ne vem kaj. Prosim vas lepo! Ne vem, kaj sporočate. A ne želite, da so naši otroci, vnuki, njihovi otroci, pametnejši od nas, bolj izobraženi, tudi boljši politiki navsezadnje? Pa govorim o sedmih milijonih. Tukaj bi morala biti postavka vsaj 70 milijonov. Ne mi prosim več nakladati, da so vaši proračuni razvojni, ko se zajedate v integralo univerzitetnih knjižnic. Bom kar citiral poslanko SDS, ki jo tukaj gledam: »Sramota, sramota, sramota!« Podprl bom ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 47. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Športna infrastruktura. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Ministrstvo za kulturo in na podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 47. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 2. Mag. Rajh, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
V Poslanski skupini SAB smo dali v zakonodajni proces amanmda, da se mariborski knjižnici namenijo državna sredstva in odvzamejo Muzeju osamosvojitve Slovenije. To ne pomeni, da smo mi proti muzeju. Menimo, da je lahko tudi znotraj kakšne kadetnice, muzeja vojaške zgodovine v Pivki, muzeja novejše zgodovine, vendar je potrebno pri investicijah v kulturo narediti prioritetni seznam, ki bo pregleden in jasen, tako kot na Ministrstvu za infrastrukturo, kjer obstaja šestletni drsni plan in so po znanih kriterijih razporejene prioritetne investicije. Za mene kot Mariborčana je pomembno, da v Mariboru dobimo kulturno infrastrukturo, ki jo potrebujemo, da dobimo tudi v sklopu muzeja vojaške zgodovine, ki se nahaja v mariborski kadetnici, oddelek za osamosvojitev Slovenije. Tudi s tem se strinjam, saj je to samo streljaj strank od pekrskih dogodkov, vendar pa je potrebno tudi pri investicijah v kulturno infrastrukturo postaviti jasne kriterije, na kakšen način se sredstva dodeljujejo. Zato prosim, da ta amandma podprete.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. [[nemir v dvorani]] Želi še kdo obrazložitev? Ne. Kaj je narobe? Ne dela? Želi kdo besedo v imenu poslanske skupine? Ne. Kolegica Mojca Škrinjar, v lastnem imenu.
Hvala lepa. Dopolnjeni predlog proračuna za leto 2022 bom podprla, ker tako kot dopolnjeni predlog proračuna za leto 2021 prinaša več sredstev za izobraževanje, zdravje, socialo, kulturo in prinaša tudi višje povprečnine za občine, s katerimi bodo kot dolžni ustanovitelji tudi gradili šole in vrtce. Posebej me veseli, da bo proračun omogočil razširjeno vpadnico v Šentvid v Ljubljano ter da se bodo naredili načrti za logistični center v Ljubljani. S tem bo prestolnica dobila dostojno postajo, hkrati pa bo razbremenjen promet v Ljubljani in Ljubljančani bomo lahko zato živeli bolj kakovostno in zdravo življenje v bolj čistem zraku. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 34. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za 51, proti 33. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna. Predstavnika vlade sprašujem, ali je predlog proračuna glede prejemkov in izdatkov ter po delih usklajen? Gospod minister, imate besedo.
Dopolnjeni predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2022 je usklajen.
Hvala lepa. Ker je predlog proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2022 v celoti Kolega Primož Siter, v imenu Poslanske skupine Levica.
Hvala lepa za besedo. Ta proračun je rekorden, kolosalen, astronomski in zgodovinski. To so pridevniki, ki smo jih v zadnjih dneh na dolgo in široko poslušali. Z njim pa prihaja rekordna, kolosalna, astronomska odgovornost na pleča vlade oziroma odgovornost ali pa priložnost, da se odloči ali bo ta proračun zapeljala oziroma prevedla v kolosalno, astronomsko, zgodovinsko dobrobit ljudi ali pa zgodovinsko dobrobit za lasten žep, za korupcijo in krajo. V preteklosti smo bili priča nekaterim orožarskim poslom, priložnostim za kraje in korupcije. Ta proračun je predvsem priložnost za nove orožarske posle, seštevam ena plus ena, spoštovani kolegi [[...]]
Malo tišine prosim!
[[…]]do te mere, da ga vlada brani tudi na račun najšibkejših. O tem so najbolj povedne številke. V letu 2022, kot smo danes že slišali, za domsko infrastrukturo namenja 22 milijonov, za infrastrukturo v terciarnem in sekundarnem zdravstvu namenja 61 milijonov, za oboroževanje pa 688 milijonov evrov. Ta proračun ni niti socialen, niti razvojen, niti izobraževalen. Ignorira knjižnice oziroma jim jemlje iz integralnega dela. S sprejetjem amandmajev, ki smo jim dali v opoziciji in v Poslanski skupini Levica na mizo, bi vsaj del tega vsebinskega manka popravili. Ta proračun bi vsaj malce obrnili v socialno, razvojno smer, v smer razvoja izobraževanja, varovanja zdravstvenega sistema. Ampak vlada in vladna koalicija se je očitno odločila za obratno smer in iz njega predvsem zgradila dobro podlago za posel. Kot takega ga niti jaz sam oziroma Poslanska skupina Levica ne moremo podpreti in ga v celoti zavračamo. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi, vidim, da ste že malo nemirni, jaz prosim, da zdržimo še malo. Glejte, več vas je takšnih, ki vidim, da cepetate. Malo tišine, pa bomo zadevo končali prej. Kolegica Andreja Zabret, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovana koalicija, predlog proračuna za leto 2022 je na prvi pogled všečen. Vsi bodo dobili več, vsi bodo dobili toliko, kot si želijo, kljub trenutnim zelo negotovim razmeram, za katere niti ne vemo, kako dolgo bodo še trajale. Gre torej zgolj za lep spisek želja, kaj vam bo dejansko uspelo izpeljati, pa bomo videli šele, ko bo proračun realiziran. To, da se trenutna vlada hvali komu in kaj vse bo dala, je pač neodgovorno, predvsem pa populistično. Vi namreč ne dajete ničesar, saj vse bomo to morali enkrat državljani Slovenije odplačati. Da ne veljajo fiskalna pravila, da je denar poceni, da ima Slovenija dobro bonitetno oceno, kar ponavlja finančni minister, ne sme biti razlog, da se prekomerno in na pamet zadolžujemo. Na to opozarja tudi Fiskalni svet, ki mu je treba zaupati. Tudi v letu 2022 govorimo o visokem primanjkljaju, znašal bo 1,6 milijarde evrov. V treh letih nas bo torej ta vlada dodatno zadolžila, če odštejemo poplačilo dolga, za dodatnih 10,2 milijardi. Zato znova opozarjamo, proračun ni in ne sme biti samopostrežna trgovina brez omejitev in razmišljanja o posledicah. Strinjamo se, da je reševanje trenutne krize z nizom nestandardnih ukrepov in intervencionizem države potreben, razmere so res težke, pomagati je treba ljudem in gospodarstvu. Treba je pospešiti državno potrošnjo, a to je treba početi odgovorno. Denar moramo potrošiti in investirati v projekte, ki nam bodo v bodoče prinašali multiplikativnost in omogočali gospodarsko rast, ne pa da izginja v negospodarnih, netransparentnih, celo s korupcijskimi tveganji prestreljenih nakupih zaščitne opreme ali v kakšnih nasedlih projektih. Zelo pomembno bo tudi, kako učinkovita bo poraba EU sredstev in kako bo vlada pripravila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Vemo, da je bila Evropska komisija z osnutkom načrta zelo nezadovoljna. Vseh teh pomislekov se ob pregledu proračuna nismo mogli otresti. Tudi v razpravah nismo dobili konkretnih odgovorov na vsa naša vprašanja. Ta vlada z javnimi financami ravna neodgovorno, negospodarno in netransparentno. Zato predloga sprememb v strani LMŠ za leto 2022 ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Franc Trček, v imenu poslanske.
Hvala za besedo. Glejte, ni niti nujno, da ste kdaj v življenju slišali, kdo je Norbert Elias, ki je pisal o procesu civiliziranja, ni niti nujno, da ste socialni demokrat ali demokratka ali levičar, ampak je nujno, da vsi poslanci in poslanke vemo, da splošno javno dostopno kvalitetno šolstvo na vseh ravneh, da javno dostopno kvalitetno zdravstvo na vseh treh ravneh, da raznolika javna dostopna kultura in umetnost, tudi taka, ki nastavlja ogledalo nam politikom in nas upravičeno smeši, ker ji gre tudi čez rob sprejemljivega mogoče komu, so civilizacijski temelji, so civilizacijski dosežki, je nekaj, kar loči civilizacije in civiliziranost od barbarstva. Ta vaš proračun, pri prejšnjem se lahko sklicujete, saj je kriv Šarčev Marjan, pa govorite toliko o koruzi, kot da je v Sloveniji več koruze kot v ameriški zvezni državi Idaho, pa je ni, ampak tale proračun ste pacali sami in tale proračun je v preštevilnih kriterijih barbarski in zato ga Socialni demokrati ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Oglasite se prosim, če pozovem. Še kdo v imenu poslanske skupine? Kolega Rajh, v imenu v poslanske skupine
Tudi v Poslanski skupini SAB predlaganega proračuna ne bomo podprli. Ni bil upoštevan niti en naš amandma. Imamo tudi pomisleke glede ocene gospodarske aktivnosti in realnosti prikazanih razmerij med prihodki in odhodki. Prihodnost je negotova. Zavedati se moramo, da smo v nekem okolju, ki je zelo nepredvidljivo, in to okolje je celotna Evropa. Žal tega proračuna ne moremo podpreti, tudi ne vidimo tega razvojnega preboja, še posebej v luči najavljenega blokiranja črpanja evropskih sredstev, na katerih ta proračun temelji. V Poslanski skupini SAB proračuna ne bomo podprli.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupin? Ne. Kolega Robert Pavšič v lastnem imenu.
Hvala. Danes smo slišali že marsikaj. Tako kot v zadnjih 14 dneh. S številkami, ki izhajajo iz vseh proračunskih dokumentov, se ne hvali samo vlada. Hvali se predvsem ena stranka, največja v tej vladi, to je SDS, v množični trženjski, marketinški akciji, kako SDS daje ljudem. Ampak to je obstranskega pomena. Če je cena sprejetja enega samega amandmaja od katerekoli opozicijske stranke podpis sporazuma z vami, potem sem jaz danes izredno vesel, da tega sporazuma nismo sklenili. Proračun se lahko ocenjuje šele, ko je izvršen na prihodkovni in na odhodkovni strani. Vam ena stran očitno ne dela težav, druga pa vam bo, in to ogromne težave naredila. Ta proračun je izrazito neuravnotežen, neprepričljiv, po moje tudi neuravnovešen. Je pa jasno in očitno nekaj. Popolnoma je nerealen. Še neuvrščena nacionalna stranka očitno ne verjame v ta proračun. Zakaj ne? Niti enega amandmaja ni dala notri. Terminski trg z glasovi je zgleda v letu 2022 tako oddaljen, da se ne splača špekulirati z njim. Jaz bom z lahkoto glasoval proti temu, ker ne prinaša tej državi prav nič dobrega.
Hvala lepa. Kolegica Mateja Udovč, v lastnem imenu.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana opozicija, upam, da ste se danes slišali.
Obrazložitev glasu.
Ja, upam, da ste se danes slišali, ko ste predlagali vse te amandmaje, in da se boste vsega tega spomnili, ko boste zopet na oblasti. Ob rekordnem proračunu še nedolgo nazaj smo skupaj, ko smo bili koalicija, vse podobne amandmaje, ki jih je predlagala takratna opozicija, gladko zavrnili. Nisem rekla vseh. Enako kot danes vi govorite, da nismo niti enega opozicijskega amandmaja sprejeli.
Malo tišine prosim.
Zato bom danes ta proračun podprla. Kolikor poslancev, toliko vrst razreza. In en razrez je treba potrditi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Marko Bandelli, v lastnem imenu.
Ko slišim take zadeve, take laži, saj te zgrozi. Ne moreš verjeti, da je to res. Saj ne moreš verjeti. V glavnem bom govoril o proračunu in o svojem glasu.
Dajte, dajte.
Glejte, ta proračun bi bil [[…]] [[nemir v dvorani]]
Kolega Pojbič, prosim, umirite se! Kolega Pojbič, če imate težavo, bomo prekinili sejo.
Bejži ven! Saj imaš vrata tam, lahko greš ven!
Kolegu Bandelliju, prosim, če daste nazaj dve minuti.
Se opravičujem, predsednik. Ta proračun bi bil lahko tudi izredno dober. Jaz sem prepričan, da bi bil lahko dober, ampak bi mral biti pripravljen v drugačnem času. Razumete? Mi ne vemo, kaj nas čaka. Tudi vi ne veste, kaj vas čaka, minister. Jaz vem, da ste odgovorni za te zadeve, ste se trudili glede tega, ampak vsi skupaj vemo, da to obdobje, ki je zdaj, je nedorečeno, je nestabilno, ne vemo, kaj bo. Ta proračun je velika uganka. Je nevaren za nas, jaz si mislim tako, in sploh ne vemo, kaj nas čaka drugo leto. Jaz proračuna ne morem podpreti in bom glasoval proti. Sem prepričan tudi v luči tega, kako se vaš predsednik vlade tako hlapčevsko obnaša okrog, tako da jaz mislim, upam vsaj, da ne boste toliko časa več na vladi, ker naredili ste takšno škodo, da se ne zavedate tega. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 35. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2022 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je druga obravnava Predloga zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev, z dne 18. 11. 2020, ki ste ga prejeli na e-klop. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 73. členu. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 50. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus, SDS in NSi k 81.c členu. Glasujemo. Navzočih 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 7. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 81.č členu. Mag. Rajh, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
V Poslanski skupini SAB smo vložili amandma, ki študentski organizaciji ponovno zagotavlja sredstva, ki so ji bila odvzeta. Ponavljam, vračamo sredstva, ki so ji bila odvzeta, odvzeta pa so ji bila zato, ker se financira od procenta deleža opravljenega dela študentov. Ker letos študenti niso mogli opravljati svojega dela v takem obsegu kot pretekla leta, jim je iz tega naslova upadel tudi prihodek. Študentski organizaciji danes s tem amandmajem to krivico popravljamo. Tako da prosim, da vsi, ki mislite dobro za študente, da to podprete.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 50. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus, SDS in NSi, za novi 81.d, 81.e, 81.f, 81.g, 81.h in 81.i člen. Glasujemo. Navzočih 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 81.c členu ter za novi 81.d, e, f, g, i. Sem vse naštel? Ali še kateri manjka? Mislim, da so vsi členi. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 32. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 48. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. (SEJA JE BILA PREKINJENA 18. NOVEMBRA 2020 OB 22.17.)