Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 4. seje Državnega zbora. Obveščena sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: gospa Jelka Godec, gospa Vesna Vervega do 14. ure, gospa Anja Bah Žibert, gospa Iva Dimic do 13. ure, mag. Matej Tonin, mag. Anže Logar, dr. Matej Tašner Vatovec, gospod Marjan Dolinšek do 12. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O UKREPIH NA PODROČJU PRIPRAVNIŠTVA, PRVA OBRAVNAVA. Predlog zakona je v obravnavo zboru skupina 21 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 21 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja, gospodu Žanu Mahniču. [[oglašanje iz dvorane]] Izvolite, gospod Möderndorfer.
Spoštovana podpredsednica, če pogledate na ekran, nas je 29; tule nas je malo več. Vsaj zaradi zapisnika je treba ugotoviti prisotnost. Nas je dovolj?
Nismo pred glasovanjem, tako lahko nadaljujemo z delom. Predlagam, da besedo dobi gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani državni sekretar gospod Levanič! V Slovenski demokratski stranki menimo, da je vsako delo častno, da Vsako delo šteje in da volonterska pripravništva, kakršna smo poznali do sedaj, niso sprejemljiva; zato predlagamo njihovo ukinitev. S tem sledimo programu Slovenske demokratske stranke, ki ga je imela za predčasne volitve v Državni zbor leta 2014. Konec koncev, s tem sledimo tudi koalicijski pogodbi, ki jo je podpisala vladajoča koalicija, kjer so napisali, da volonterska pripravništva niso sprejemljiva. Kot verjetno veste, smo že v decembru obravnavali enega od naših predlogov. Žal je vlada Mira Cerarja in tudi ministrica takrat zavrnila ta naš konkretni predlog, ki je odprl usklajevanje; verjetno samo zaradi tega, ker je bil predlagan z naše strani. Potem smo pogledali magnetogram, imeli ste konstruktivne predloge in zaradi tega smo se odločili, da upoštevamo vaše pripombe glede tega, kaj bi bilo dobro spremeniti. In zaradi tega smo ta zakon – naknadno popravljen na podlagi tega, kar ste povedali – ponovno vložili. Razlog za sprejetje zakona je odprava volonterskega pripravništva v krovnem Zakonu o delovnih razmerjih, ki se lahko področno določi s posebnim zakonom. Dosedanja ureditev je bila neprimerna. Vse več mladih in mladinskih organizacij je opozarjalo, da na področju pripravništva prihaja do veliko zlorab in da volonterski pripravniki opravljajo delo namesto nekoga drugega. Namen našega predloga zakona je tudi razbremeniti delodajalce, ki se odločajo za zaposlovanje pripravnikov. S tem predlogom zakon določa sprejetje politike izvajanja pripravništva s strani Vlade Republike Slovenije za obdobje 5 let, z namenom zagotoviti transparentne stabilne srednjeročne ukrepe na področju izvajanja pripravništva v Republiki Sloveniji. Nanaša se na vse oblike pripravništva, namen pa je tudi, da se zagotovi stabilna politika na področju zaposlovanja pripravnikov, ki ne bo odvisna od dnevnopolitičnih vzgibov in parcialnih rešitev. Po sprejetju politike izvajanja pripravništva, ki mora biti po objavi zakona sprejeta v roku 30 dni, se bo začela uporabljati rešitev, ki pomeni odpravo volonterskega pripravništva oziroma razveljavitev pravne podlage, ki omogoča volontersko pripravništvo na sistemski ravni – torej v Zakonu o delovnih razmerjih in v področnih zakonih. Kar se tiče financ, po zagotovilih državnega sekretarja gospoda Levaniča na seji Odbora za finance in monetarno politiko 11. decembra in na seji Državnega zbora 18. decembra so v letu 2015 že zagotovljena sredstva v višini 24 milijonov evrov, s katerimi se lahko zagotovi plačilo za pripravniška dela. Kot dodatna spodbuda se predlaga, da bo delodajalec, če se bo odločil, da zaposli pripravnika in bo to osebo ohranil v delovnem razmerju po opravljenem pripravništvu, potem še 24 mesecev oproščen plačila prispevkov. Smo pa v ta zakon vnesli tudi varovalko. V primeru, če politika izvajanja ne bo sprejeta pravočasno, se ta varovalka nanaša na čisto vse pogodbe o volonterskih pripravnikih, in sicer da je vsak volonterski pripravnik upravičen do denarnega nadomestila najmanj v višini neto minimalne plače. Cilji zakona so zagotoviti delovna razmerja za vse pripravnike za čas pripravništva, spodbuditi in razbremeniti delodajalce pri zaposlovanju pripravnikov, omogočiti lažji oziroma takojšen prehod v delovno razmerje in pridobivanje delovnih izkušenj za tiste, ki pridobijo poklicno kvalifikacijo, in zagotoviti zakonsko podlago in obveznosti Vlade Republike Slovenije za sprejetje politike izvajanja pripravništva z merljivimi cilji, merili in kriteriji za dolgoročno ureditev sofinanciranja ali financiranja pripravništva. Načelo je, da Vsako delo šteje. Zakonodajalec ne more opredeliti dela s posebnimi zakoni, ki so obvezna za pridobitev poklicne kvalifikacije in niso plačana. Zasleduje se načelo socialne države, in sicer tako, da se zagotovi plačilo za opravljanje dela in razbremenitev delodajalcev pri zaposlovanju pripravnikov, kot sem že prej dejal. Jaz upam, da gre ta predlog, ki smo ga predlagali, bolj v smeri tistih vaših predlogov, ki ste jih podali na seji Državnega zbora v decembru. Menim, da je res skrajni čas, da se lotimo reševanja te problematike. V primeru, da bomo danes opravili neko konstruktivno razpravo, glede na mnenje vlade in glede na stališče koalicije verjamem, da bomo danes imeli neko plodno razpravo; in seveda upam, da bo tudi pri glasovanju tako. Verjetno imate tudi kakšne svoje predloge, za to bo čas v drugem branju. Menim pa, da bomo z današnjim dnem, če bomo ta predlog podprli, naredili velik korak naprej, da končno preidemo od besed k dejanjem in v Sloveniji nekaj naredimo tudi za mlade. Hvala.
Hvala. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade. Dejan Levanič, državni sekretar Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Naj uvodoma rečem samo to, da Vlada predlogu zakona, ki ga je v parlamentarno proceduro vložila Slovenska demokratska stranka v prvem branju, ne bo nasprotovala. Da ne bo ponovno spet očitkov, da Vlada ne posluša tistega, kar želi opozicija predlagati, bomo v nadaljevanju razložili, kaj vse je treba še dodatno urediti, da bomo na koncu res prišli do tistega namena, ki si ga vsi želimo – torej omogočiti tistim, ki opravljajo kakršnokoli pripravništvo, da je to pripravništvo dejansko tudi plačano. Iz predloga zakona se tudi vidi, da so pripravljavci predloga zakona dobro proučili mnenja Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ter stališča Vlade, ki je tudi že v prejšnjih poskusih želela urediti volontersko pripravništvo. Prav tako pa so v pripravo tega zakona vključili tudi vse sklepe in navodila, ki jih je Vlada sprejela na svoji seji v decembru 2014, kar nas še posebej veseli. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je bilo tudi glavni pobudnik ureditve volonterskega pripravništva s prej omenjenimi sklepi, prav tako smo pripravili analizo volonterskih pripravništev po posameznih resorjih. Na podlagi sklepov, ki smo jih sprejeli na Vladi, smo zagotovili, da se volonterskih pripravnikov v državni upravi ne sme več zaposlovati. Po sprejetju teh sklepov smo pozvali ministrstva, da pripravijo tudi spremembe področne zakonodaje, po tem smo dobili na mizo predlog Slovenske demokratske stranke. Takoj, ko smo bili seznanjeni tudi s tem predlogom zakona, smo sklicali sestanek z vsemi pristojnimi ministrstvi, na podlagi katerega je potem nastalo tudi mnenje Vlade, ki je bilo včeraj sprejeto. Vlada je torej že s sklepi, ki jih je sprejela, podprla predlog za odpravo volonterskega pripravništva v obliki prenehanja veljavnosti določb področnih predpisov, ki omogočajo takšno volontersko pripravništvo, z izjemo veljavnosti določb Zakona o pravniškem državnem izpitu, ki ima tudi specifično ureditev na tem področju. Treba pa je poudariti, da je Ministrstvo za pravosodje že pripravilo spremembo tega zakona in je trenutno ta zakon v medresorskem usklajevanju. Vlada prav tako podpira ukrep oprostitve plačila prispevkov delodajalcev za socialno varnost v primeru zaposlitve pripravnika za čas trajanja pripravništva in nadaljnje omogočanje uveljavljanja te spodbude tudi v primeru zaposlitve pripravnika po opravljenem pripravništvu za nedoločen čas. Menimo, da bomo na tej točki morali imeti debato, kaj bomo naredili glede obdobja upravičenosti do te spodbude zaposlovanja, da ne bomo tega ukrepa, ki zdaj obstaja, torej zaposlovanje za nedoločen čas s spodbujanjem zaposlovanja pripravnikov, v bistvu prenesli to spodbudo na zaposlovanje za določen čas namesto za nedoločen čas. Ampak to je stvar druge obravnave, do takrat pa bomo že uskladili stališča. Hkrati tudi menimo, da bi bilo treba določiti omejitev ciljne skupine pripravnikov za uveljavitev te spodbude. Tega zakon, ki ga predlaga SDS, prav tako ne vključuje. Glede na podatke na ministrstvu vemo, da imajo največ težav z zaposlitvijo mladi s terciarno izobrazbo; zato bi bilo smiselno spodbudo za zaposlovanje pripravnikov v obliki oprostitve plačila prispevkov omogočiti izključno pri zaposlovanju te skupine iskalcev zaposlitve. Je pa ključno, glede na to, da smo dobili več očitkov, da nimamo ukrepov za starostno skupino nad 30 let, da potem te spodbude starostno ne omejujemo; da omogočimo tudi tem dodatne spodbude za zaposlovanje. Nek dober namen je prikazan v tem zakonu, treba ga bo popraviti ali pa dodatno stimulirati v nekaterih točkah, da potem ne naredimo še večje škode; ampak da res celostno uredimo trenutno situacijo. Zelo težko bomo uresničili to, kar predlagatelj predlaga glede politike izvajanja pripravništva, ker se trg dela zelo hitro spreminja. Ne bi bilo prav, da za pet let zabetoniramo politiko pripravništva in potem na neki točki, ko se nam kaj zgodi na trgu dela, pridemo do še večjih težav. Tukaj predlagam, da naredimo en pogovor. Veliko smo naredili na sistemskih in podpornih ukrepih za zaposlovanje mladih. Naj vam povem, da je danes jasen podatek, da ni bilo boljšega zaposlovanja brezposelnih oseb v zadnjih dvajsetih letih, kot je bilo v letu 2014, tako da naši ukrepi dejansko prijemljejo. Danes Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje objavi razpis za zaposlitev 850 pripravnikov – plačanih pripravnikov. Zato tudi poziv delodajalcem, da se prijavijo na ta ukrep in da mladim omogočijo prvo zaposlitev. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani državni sekretar, lepo pozdravljeni vsi skupaj! Po dokaj kratkem času že drugič govorimo o tematiki pripravništva, kar je zelo dobro, saj kaže na to, da obstaja resnična volja, da se ta tematika uredi. Razveseljivo je tudi mnenje Vlade, ki predlagane rešitve vsebinsko podpira. Področje pripravništev je izjemno pomembno, saj predstavlja pomembno vmesno obdobje med pridobljeno izobrazbo in rednim delovnim razmerjem. Še posebej v določenih poklicih omogoča lažji prehod v delovno razmerje. S predlogom zakona za mlade predlagamo dve ključni zadevi. Prva je ta, da odpravljamo volonterska pripravništva, saj se za vse pripravnike za čas pripravništva zagotavlja delovno razmerje. Druga je pa ta, da se omogoča spodbuda delodajalcem za zaposlovanje pripravnikov v obliki oprostitve plačila prispevkov za socialno varstvo. Ukinitev volonterskega pripravništva je izjemno pomembna, saj volontersko pripravništvo razumemo predvsem kot izkoriščanje. Izkoriščanje težke situacije mladih, ki zaradi težav pri pridobivanju prvih delovnih izkušenj pristanejo tudi na brezplačno delo; pa četudi v praksi to pomeni, da delajo enako kot njihovi plačani sodelavci. Razlika je torej zgolj v tem, da za svoje delo niso plačani. Ker pa je žal tako, da je volontersko pripravništvo v določenih poklicih danes edino pripravništvo in s tem edini način, da se pridobijo zahtevane delovne izkušnje, mladim kaj več kot pristanek na to niti ne preostane. Pogosto je namreč tako, da na primer brez 10 mesecev delovnih izkušenj ne more opraviti strokovnega izpita. Brez opravljenega strokovnega izpita pa ne izpolnjuje razpisnih pogojev, kar pomeni, da sploh nimajo možnosti se prijaviti na prosto delovno mesto. Če bomo naredili več na zaposljivosti mladih, bodo le-ti tudi manj odhajali v tujino; s tem pa naredimo ogromno, saj je največja izguba za državo prav odhod mladih v tujino. Celotno šolanje za enega univerzitetno izobraženega državo stane več kot 200 tisoč evrov. Država torej v mladega vloži ogromno, preko vrtcev, osnovne šole, srednje šole in pogosto tudi fakultete, nato pa ti mladi odidejo v tujino. Odhajajo pa ravno v letih, ko bi morali vstopiti na trg dela in začeti preko davkov in potrošnje vračati tudi v proračun države. Pri spodbujanju pripravništva pa je tudi ključno, da se delodajalce k zaposlovanju pripravnikov spodbudi. Spodbuda delodajalcem v predlaganem zakonu je oprostitev plačila prispevkov za čas trajanja pripravništva. Da ne bi prišlo do zlorab in odpuščanja oziroma nepodaljšanja delovnega razmerja, se v nadaljevanju predlaga tudi podaljšanje te spodbude v obliki oprostitve plačila prispevkov za zaposlitev mladega za nedoločen čas. V predlogu zakona, ki je pred nami, gre del torej v smeri prenehanja izkoriščanja mladih z volonterskim pripravništvom, daje mladim možnost do prvih delovnih izkušenj kot pripravniki z možnostjo nadaljevanja v redno delovno razmerje za nedoločen čas; in spodbujajo delodajalce najprej k zaposlovanju pripravnikov in v nadaljevanju k podaljšanju delovnega razmerja v obliki za nedoločen čas. V Slovenski demokratski stranki bomo predlagani zakon podprli, saj verjamemo, da bomo z njim omogočili svetlejšo prihodnost marsikateremu mlademu. Hvala.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Uroš Prikl.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Dovolite mi, da vam predstavim stališče Poslanske skupine Desus do Predloga zakona o ukrepih na področju pripravništva. Da ne bo dramaturških vložkov takoj na začetku; podprli bomo ta predlog zakona v tem branju in seveda skozi drugo branje ter ves nadaljnji postopek s konstruktivnim pristopom maksimalno sodelovali k temu, da se še tiste stvari – ki so nekoliko odprte oziroma nedorečene oziroma potrebne nekih popravkov, dodatkov – tudi popravi, da bo zakon dejansko dosegel svoj namen. Kaj je definicija oziroma kaj bi naj bila definicija pripravništva? Pripravništvo je načrtovano in organizirano usposabljanje mladih strokovnih kadrov za samostojno delo po končanem šolanju oziroma izobraževanju. Osnovni namen je, da pripravnik opravi program usposabljanja, s katerim svoje, prepričan sem, bogato teoretično znanje poveže s praktičnim, pridobi stik z delovnim področjem in vpogled v dogajanje v praksi ter tako poglobi znanje in veščine za opravljanje svojega strokovnega dela. Po uspešno končanem pripravništvu je bodoči delavec pripravljen za samostojno delo v svojem poklicu. Seveda bi se lahko ob tej priložnosti povprašal, pa se seveda ne bom, zakaj to ni omogočeno na celotni poti izobraževanja; pa da ne bom začel z osnovno šolo, od srednje šole pa skozi fakulteto. Zakaj se mora potem tukaj na novo začeti uvajati s prakso? Morda v razmislek tudi bodočim spremembam v izobraževalnih postopkih. V Poslanski skupini Desus smo resnično zaskrbljeni nad tem, kar se že lep čas dogaja s pripravništvi, predvsem z volonterskimi pripravniki. Tukaj je situacija nevzdržna, to moramo priznati, saj so določeni poklici avtomatično zaradi zakonodaje podvrženi opravljanju obveznega pripravništva, ki je hkrati predpogoj za opravljanje strokovnega izpita, ki pa je zopet v nadaljevanju vstopnica za opravljanje dela oziroma zasedbo delovnega mesta. Seveda govorim tukaj predvsem, ne pa izključno, o problematiki v zdravstvu, izobraževanju, pravosodje je bilo že izpostavljeno, ne nazadnje tudi področje socialnega varstva in tudi na splošno v javnem sektorju. V 90 % so ta pripravništva, ki jih je v bistvu procesirala sama država, neplačana. Posledično so pripravniki brez delovne dobe in tudi brez vseh pravic iz naslova delovnega razmerja, ki pa so sicer "pokriti", v navednicah, pri plačanem pripravništvu. V sedanjih razmerah, ko je ponudba delovne sile in prostih delovnih mest v obratnem sorazmerju, zagotovo volontersko pripravništvo ustvarja možnosti za izkoriščanje mlade izobražene delovne sile. Mladi so namreč dobesedno prisiljeni zastonj prijeti za kakršnokoli delo, samo da si naberejo nekaj izkušenj in prakse za v prihodnje. To pa seveda ni sprejemljivo. Ne glede na to, da v času pripravništva oseba ne more veliko prispevati k večji storilnosti delovnega procesa, saj je primarna funkcija pripravništva usposabljanje za samostojno opravljanje poklica, v naši Poslanski skupini Desus menimo, da je kljub temu nekaj dela pa vendarle opravljenega in da mora biti za to opravljeno delo pripravnik primerno in pošteno plačan. Na decembrski seji Državnega zbora smo obravnavali Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o delovnih razmerjih, katerega osnovna intenca je bila podobna, kot je v danes obravnavanem Predlogu zakona o ukrepih na področju pripravništva. Šlo je, prav tako gre tudi danes, za ukinitev volonterskega pripravništva, sprejem politike izvajanja pripravništva na vladni ravni ter spodbujanje sklepanja pripravništev skozi oprostitve plačila prispevkov delodajalcem. V primerjavi s prejšnjim predlogom zakona je aktualni predlog samostojen zakon, sistemsko posega v posamezne zakone, ki urejajo volontersko pripravništvo, in je tudi nekoliko širši v smislu, da širi spodbude delodajalcem tudi na sklepanje pogodb s pripravniki po pretečenem pripravništvu za nedoločen čas, za prvi dve leti zaposlitve, morda je to nekoliko predolgo obdobje, ter ureja denarna nadomestila za volonterske pripravnike, za primer nepravočasnega sprejema politike izvajanja pripravništva. Že na decembrski seji smo se vsi, opozicija in koalicija, strinjali, da je treba anomalije na področju pripravništva odpraviti in sistemsko pristopiti k ureditvi tega področja. Prej vam je državni sekretar iz ministrstva povedal, da je nekaj na tem področju že bilo narejenega; in to nas seveda lahko veseli. Vlada sama je pristopila k realiziranju koalicijske pogodbe, v kateri smo koalicijski partnerji neplačane prakse in pripravništva označili kot nedopustne. Sklepi Vlade z dne 11. 12. so jasni in konkretno usmerjeni v odpravo volonterskega pripravništva. V Poslanski skupini Desus smo se sicer z namenom in ciljem predloga zakona strinjali, vendar smo kljub temu zavrnili prejšnji predlog poslanskih kolegov. Ocenili smo namreč, da samo s posegom v Zakon o delovnih razmerjih ne bomo rešili celotnega problema. Hkrati pa so bile predvidene aktivnosti vlade za nas sprejemljive in zadovoljive s tega vidika, ker naj bi se odvijale sistematično in vsebinsko, po posameznih resorjih, prej sem jih naštel, s skupnim ciljem sprememb področnih zakonov, ki urejajo volontersko pripravništvo. Kot že rečeno, je današnji predlog širši in bolj sistematičen, sigurno še potreben dopolnitev, korekcij, zato ga podpiramo. Prav tako smo v Poslanski skupini Desus ocenili, da so predlagane spodbude za zaposlovanje pripravnikov in nadalje zaposlovanje za nedoločen čas po končanem pripravništvu dobrodošli; predvsem ali pa tudi za delodajalce. Delodajalec je tisti, ki bo v času pripravništva osebo – pripravnika pripravil ali izpopolnil njegova teoretična znanja s prakso in mu omogočil nadaljnjo samostojno delo ali pa celo nadaljnjo samostojno poklicno pot, za kar bo imel korist pripravnik, delodajalec pa tudi država. Za nas, kot brezpogojno socialno naravnano stranko, je še kako pomembno, da se uresniči načelo, da Vsako delo šteje. To, kar sem že predhodno povedal, da se za vsako delo dobi primerno in pošteno plačilo in da iz tega naslova sledi socialna, zdravstvena, če hočete, v končni fazi tudi pokojninska varnost. Prav tako smo prepričani, da je treba nujno zagotoviti ob koncu formalnega šolanja takojšen prehod v delovno razmerje, saj bodo mladi le tako dobili sploh priložnost pokazati to, kaj so se tekom šolanja tudi naučili. Poslanska skupina Desus bo predlog zakona v tej fazi, kot že rečeno, podprla. V naslednjih fazah zakonodajnega postopka bo zagotovo prišlo še do kakšnih modifikacij besedila zakona, pri čemer pa bomo poslanke in poslanci Desusa konstruktivno sodelovali. Vse z namenom, da bo dosežen poglavitni cilj – končna ureditev razmer na področju pripravništva, posledično pa tudi na celotnem ali pa na večjem delu trga dela, da bo vsako delo štelo, da bo vsako delo pošteno in primerno plačano. Hvala lepa.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Marija Bačič.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovana državna sekretarja, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni v tem zasneženem jutru! Danes obravnavamo predlog opozicijske Slovenske demokratske stranke v zvezi z ukrepi na področju pripravništva. Predlog zakona v Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo in izrekamo načelno podporo. Predlog predvideva ukinitev volonterskega pripravništva, kar v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo; a menimo, da je treba pustiti vrata priprta tam, kjer se mu zaradi specifike področja ni mogoče izogniti. Pozdravljamo predloge rešitev, ki ustvarjajo temelje za sklenitev rednega delovnega razmerja po končanem pripravništvu. Te so oblikovane po vzoru rešitev, ki jih je sprejelo Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, za reševanje problematike zaposlovanja mladih in že dajejo odlične rezultate v praksi. Rešitve, ki jih predvideva predlog zakona, gredo v smeri sistemske ureditve področja, ki je bilo v zadnjem času vse prevečkrat zlorabljeno. Pripravništvo je namreč opredeljeno kot institut, ki omogoča prehod iz sistema izobraževanja na trg dela. Mladi delavci dobijo možnost za izvajanje svojega znanja v praksi, pridobijo pa tudi dodatna znanja, ki bodo pomembno vplivala na njihovo nadaljnjo poklicno pot. A žal se v praksi ta pomemben institut degradira na nivo, ki mladim namesto doprinosa dodatnih znanj odreka dostojanstvo. Številne možne zlorabe in brezmejna kreativnost nekaterih delodajalcev na tem področju postavljajo volonterske pripravnike ob bok prekarnim delavcem, ekonomsko odvisnim delavcem in prisilnim espejem. Volonterska pripravništva lahko v več pogledih primerjamo z agencijskim delom, delom na črno in drugimi negotovimi oblikami dela. Vsem je skupni imenovalec izkoriščanje. Takšno ali drugačno, večje ali manjše, a še vedno zgolj in samo izkoriščanje; poceni ali, še bolje, zastonj delovna sila. Skupna je tudi popolna in delna odsotnost potrebe socialne varnosti in delavskih pravic. Na tem mestu moramo biti korektni in pohvaliti vse napore ministrstva, ki gredo v smer odkrivanja anomalij in iskanja rešitev, ki bodo zaščitile delavce in njihove pravice. Socialni demokrati bomo tako še naprej podpirali ministrico o nameri postopne izenačitve obdavčitve različnih oblik dela, s čimer bi zmanjšali razloge, zaradi katerih prihaja do zlorab delovne zakonodaje, ki določene skupine ljudi na trgu dela postavlja v položaj prekernih delavcev brez potrebne stopnje socialne varnosti. Še naprej bomo podpirali uveljavitev načela Vsako delo šteje in poenotenje vseh oblik dela z vidika vključenosti v sisteme socialnih zavarovanj. Ministrstvo je veliko delo opravilo tudi na področju zmanjševanja brezposelnosti. Aktivna politika zaposlovanja in javna dela, Jamstvo za mlade, oprostitev plačila prispevkov, spodbude za zaposlovanje itn. – vsi ti našteti ukrepi dajejo pozitivne rezultate. Čas je, da uredimo to problematiko volonterskih pripravništev. Zaskrbljujoče je, da se večina volonterskih pripravništev opravlja v javnem sektorju. Izobraženi mladi postajajo ranljiva skupina, do katere pa odgovorni v tem trenutku kažemo mačehovski odnos. Take anomalije na trgu dela vzpostavljajo novo obliko družbene ureditve – sužnjelastništvo. Vzpostavlja se eksistenčna odvisnost delavcev do dobre volje gospodarja, ki brezsramno izkorišča nastale gospodarske okoliščine in osebne stiske. Ustvarjamo revne zaposlene in krepimo kulturo revščine. Pod pretvezo fleksibilnosti in dviga konkurenčnosti teptamo sanje naših otrok, ki so prisiljeni živeti in preživeti iz rok v usta; brez upanja v svetlo prihodnost. Jemljemo jim dostojanstvo in jih učimo kreativnega preživetja po sistemu "znajdi se". Mladim dajemo občutek, da so nepoštene prakse zaželene, poštene pa nesprejemljive. Najbolj oškodovani so tisti mladi, ki so v slabšem ekonomskem položaju in si prostovoljstva zaradi boja za golo preživetje enostavno ne morejo privoščiti. Če nam že uspe v sistemu javnega šolstva dobro izobraziti otroke in izvabiti iz njih ustvarjalnost, ambicioznost ter jim pomagati zastaviti cilje za prihodnost, s katerimi bodo dokončno presegli začarani krog revščine, se vse razblini kot milni mehurček v trenutku, ko morajo zato, da dobijo redno zaposlitev, opraviti obvezno pripravništvo. Neplačano seveda. Tisti trenutek luč svetle prihodnosti ugasne. Takrat udari realnost, otežen prihod in pozen vstop na trg dela, prisila sprejeti negotova, nestalna, neustrezna dela, neenake možnosti zaposlovanja, ekonomsko odvisnost, življenje pri starših, zamik pri ustvarjanju družine in osamosvajanju. Volonterski pripravniki večinoma opravljajo polno delo v obsegu 8 ur, ki bi ga sicer opravila redno zaposlena oseba. Zato zahteva "enako plačilo za enako delo", predvsem pa "pošteno plačilo za pošteno delo" ne sme izzveneti kot le populistična puhlica. Delo, ki prispeva dodano vrednost in ima za delodajalca pač svojo vrednost, ima svojo ceno. Reče se mu plačilo. V tem trenutku mladim sporočamo: Vaše delo ni vredno plačila. Zato je skrajni čas, da se tudi v skladu s koalicijsko pogodbo, v katero smo koalicijski partnerji, ki imamo v tem državnem zboru danes potrebno večino, jasno zapisali, navajam: "Neplačane prakse in pripravništva na področju, kjer zakonodaja predvideva obvezno pripravništvo in prakse, niso dopustni. Lotimo se iskanja rešitev in uredimo tudi to področje." Že v tem trenutku v širšem družbenem prostoru obstaja načelno soglasje, da se pripravništva tam, kjer niso potrebna, ukinejo. In roko na srce, mnogokrat res niso potrebna. Zaradi vsega navedenega pozdravljamo predlog, ki tokrat prihaja iz opozicijskih vrst. Mogoče predvidene rešitve v tem trenutku niso optimalne, a verjamemo, da bomo v razpravi na matičnem delovnem telesu, za katero si želimo, da bo konstruktivna in v duhu sodelovanja, našli in sprejeli najboljše rešitve, ki bodo to področje uredile enkrat za vselej. Vrnimo mladim upanje v prihodnost, omogočimo naši družbi in našim mladim delavcem, da ponovno zaupajo v državo, socialno in pravno, takšno, ki ščiti njih in njihove pravice. V Poslanski skupini Socialnih demokratov prižigamo predlogu zeleno luč. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, zanjo Violeta Tomić.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Zagotavljanje dostojnega dela svojim prebivalcem je oziroma bi moralo biti ena od temeljnih dolžnosti države. Trenutno je uradno registriranih brez dela 119 tisoč 458 delavcev. Meseca novembra je bilo med brezposelnimi 26,1% starih med 15 in 29 let, po podatkih Statističnega urada pa je povprečna stopnja delovne aktivnosti med mladimi v letu 2013 znašala 43,5 %, torej si lahko vsak sam ustvari mnenje o uspešnosti Republike Slovenije pri zagotavljanju zaposlenosti, sploh kar se tiče mladih. Predlog, ki je pred nami lahko ocenimo samo v kontekstu drugih ukrepov za spodbujanje zaposlovanja. Te ukrepe pa lahko razdelimo v tri skupine: gospodarska politika, aktivna politika zaposlovanja, subvencije ali oprostitve za delodajalce. Stališče Združene levice je, da je najpomembnejša gospodarska politika. Pri tem ugotavljamo, da tako vlada kot predlagatelj na tem področju ne ponuja nobenih rešitev. Še več. S svojimi politikami povečujeta brezposelnost. Oba se zavzemata za zmanjševanje števila zaposlenih v javnem sektorju, vlada je v ZUJF-u obnovila določbo, ki od proračunskih uporabnikov zahteva zmanjšanje števila zaposlenih za 1 %. Oba, vlada in predlagatelj se zavzemata za sprejetje fiskalnega pravila, ki bo imelo nedvomno negativne posledice za raven zaposlenosti v državi. Zaradi hitrega in radikalnega zmanjševanja državnih izdatkov bo nedvomno manj zaposlitev v javnem sektorju, kot če se poraba ne bi zmanjševala na tak grob administrativen način. Ker se bo s tem zmanjšalo tudi agregatno povpraševanje, bo delovnih mest manj tudi v zasebnem sektorju. To je samo en zgrešen element v gospodarski politiki države poleg privatizacij in neodgovornega upravljanja državnih podjetij in bank, ki ga vlada dopušča. Na podlagi tega ugotavljamo, da v politiki vlade manjka poglavitni element politike polne zaposlenosti. Ker gospodarska politika deluje na srednji rok in ker ne pomaga ranljivim skupinam na trgu delovne sile, jo mora spremljati aktivna politika zaposlovanja v pravem pomenu besede. Tukaj gre za zagotavljanje dostojnega dela v okviru javnih del, torej s tem, ko neprofitne in javne ustanove zaposlijo brezposelne osebe za opravljanje dela v splošno družbeno korist. Dodaten ukrep je možnost prekvalificiranja, dodatnega usposabljanja, pomoči na delovnem mestu za tiste, ki izpadejo iz trga delovne sile. Na žalost so tudi na tem področju trendi in usmeritve neustrezni. Lansko leto so se med drugim zmanjšala tudi sredstva za javna dela, hkrati pa že nekaj časa ne financira formalnih prekvalifikacij, prav tako ne vodi več uradnih evidenc deficitarnih poklicev. Od ukrepov aktivne politike zaposlovanja so ostale samo še delavnice, v katerih vedno isti zunanji izvajalci s proračunskimi sredstvi učijo brezposelne, da je brezposelnost posledica njihovih individualnih lastnosti. Skratka, namesto oprijemljivih kvalifikacij moraliziranje in psihologiziranje. Ni presenetljivo, da so zadnja leta paradni konj politike zaposlovanja subvencioniranje delodajalcev. Gre za ukrep, ki je od vseh teh oblik boja proti brezposelnosti najslabši. S tem ukrepom se namreč povečuje delež dodane vrednosti, ki pripada kapitalu velikemu in malemu. Z oprostitvami in subvencijami se spodbuja poslovanje podjetij in organizacij, ki ne dosegajo minimalnih socialnih norm. Če neko podjetje oprostimo plačila socialnih prispevkov, je to točno tako, kot če bi isto podjetje oprostili upoštevanja okoljskih norm. V obeh primerih ima podjetje manj stroškov, družba pa neposredno škodo zaradi izpada prispevkov socialne blagajne ali zaradi škode za okolje in zdravje ljudi. Subvencioniranje ali dopuščanje neupoštevanja socialnih norm, opravljanje gospodarske ali druge dejavnosti brez pokrivanja družbeno priznanih stroškov delovne sile je neprimerno. Če s tega stališča ocenimo predlog zakona, pridemo do naslednjih sklepov. Zagotavljanje sredstev za plačano pripravništvo je naloga javnih zavodov, pa tudi zasebnih izvajalcev na vseh tistih področjih, kjer je pripravništvo obvezno. Zagotavljanje sredstev za plačilo pripravništva v gospodarskih družbah, kjer ne gre za obvezno pripravništvo, je naloga gospodarskih družb, razen če gre za razvojno ogrožene regije. Zato ne podpiramo oprostitve plačila prispevkov delodajalcev v ustanovah ali podjetjih, ki zaposlujejo pripravnike, katerih pripravništvo je obvezno. Te organizacije ali podjetja morajo ta sredstva zagotoviti v okviru svojega rednega financiranja. Če na primer neko javno fakulteto ali zdravstveni dom oprostimo plačila prispevkov za socialni varnost, s tem ničesar ne prihranimo, ker natanko ta znesek nato zmanjka v zdravstveni ali pokojninski blagajni. Če pa oprostimo plačila zasebno ustanovo ali gospodarsko družbo, hkrati oškodujemo socialne blagajne in povečujemo dohodek zasebnega lastnika. Predlog ne preprečuje možnosti veriženja pripravnikov, s čimer seveda aludiram na veriženje deoojev, ki bi ga nekoliko oteževala sprememba poslovnega registra, ki je bila pred dvema tednoma na žalost blokirana. Pogoj za oprostitev je, da delodajalec redno izplačuje plače in da zadnje tri mesece ni odpuščal iz poslovnih razlogov. To seveda ne preprečuje, da ne bi podjetje s sklepanjem kratkotrajnih pogodb s pripravniki neupravičeno zniževalo obratovalnih stroškov na račun vseh prebivalcev. S tem ne bi samo oškodovalo socialnih blagajn, ampak bi tudi omogočili nelojalno konkurenco. Predlog predvideva, da bo delodajalec, ki s pripravnikom sklene zaposlitev za nedoločene čas, oproščen plačila prispevkov delodajalca. Torej podobno kot zdaj velja za zaposlovanje oseb mlajših od 30 let. Predlagatelj upravičenost svojega predloga utemeljuje prav s to analogijo. Na žalost, smo res padli tako nizko, da moramo subvencionirati tisto, kar je po zakonu norma, namreč zaposlovanje za nedoločen čas. Zato smo podprli Zakon o interventnih ukrepih na trgu dela, vendar gre tukaj za delavce v različnih položajih. V Združeni levici smo pripravljeni podpreti dve rešitvi, ki sta vsebovani v tem zakonu, in sicer denarno nadomestilo za pripravnike pod pogojem, da se bo to nadomestilo štelo v osnovo za plačilo dohodnine, v nasprotnem primeru bi bili postavljeni v slabši položaj tisti delavci, ki dohodnino plačujejo bodisi iz plače ali pa iz drugega pogodbenega razmerja, in politiko izvajanja pripravništva, ki bi jo sprejela vlada. Ker gre za prvo obravnavo zakona in ga bo v nadaljevanju možno popravljati z amandmaji, bomo zakon v tej fazi podprli. Podprli ga bomo, ker je treba začeti reševati akuten problem brezposelnosti. Ta zakon je lahko del odgovora. A zagotavljanje blaginje prebivalstva in polne zaposlenosti oziroma bolje rečeno dostojnega dela za vse je možna le s temeljitimi spremembami družbenoekonomskega sistema. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani predstavnik Vlade. Spoštovane kolegice in kolegi! Na mizi imamo zakon, ki bi naj rešil akutno problematiko pripravništva v naši državi. Mi smo hvaležni opozicijskim kolegom, da so vložili napore in ta zakon tudi pripravili. Mi tudi vemo, da je v koalicijski pogodbi zapisano, da neplačano pripravništvo ni dopustno. Ampak tukaj bi pričakovali, da bi v nadaljevanju pisalo, da bomo ta akutni problem rešili do 31. 12. 2014. Tega pa ni. Kolegice in kolegi, če imamo ministrstvo za delo, če imamo ministrstvo za družino, potem se naj to ministrstvo ukvarja s tem, kako bodo ljudje dobili delo, kako bo našim družinam čim boljše, ne za razgradnjo družin, ne pa da se ukvarja morda s čim drugim. Tukaj je moja kritika. Na nek način gotovo ima tukaj vlada tudi izpraševanje vesti, zakaj je morala opozicijska stranka priti pred državni zbor s tem predlogom zakona, da bi rešili akutno vprašanje pripravništva. Ni še zelo dolgo od obravnave Predloga spremembe Zakona o delovnih razmerjih, ki je bil na nek način predhodnica tega zakona. Že takrat smo krščanski demokrati predlagane rešitve podpirali in jih tudi danes podpremo v tem predlogu zakona. Ocenjujemo, da je dobra osnova za nadaljnje parlamentarno proceduro. Predlog zakona vlado zavezuje, da pripravi in sprejme politiko izvajanja pripravništva za obdobje petih let. Ob tem zakon vladi predpisuje minimalne vsebine, ki jih mora ta politika tudi vsebovati. Po sprejetju politike izvajanja pripravništva, ki mora biti sprejeta v roku 15 dni, se bo začela uporabljati rešitev, ki pomeni odpravo volonterskega pripravništva oziroma razveljavitev pravne podlage, ki omogoča volontersko pripravništvo na sistemski ravni, tukaj mislim na Zakon o delovnih razmerjih, in po področnih zakonih. Ponovno naj povem, da številni mladi in njihove organizaciji opozarjajo, da se v nekaterih poklicnih področjih, na primer socialno delo, šolstvo, zdravstvo, pravo oziroma sodišča rednega, s tem mislim plačanega pripravništva dejansko ne da dobiti. Na teh področjih so mnogi mladi resnično prisiljeni v opravljanje volonterskega pripravništva. Poimenovanje je v resnici pravzaprav popolnoma neprimerno, saj se mladi zanj ne odločajo prostovoljno, volontersko, ampak so vanj prisiljeni, gre torej za prisilno pripravništvo. To vem, ker pravzaprav mojo poslansko pisarno polnijo mnogi mladi, ki me prosijo, naj jim zrihtam kakšno delovno mesto pripravništva, ampak kot veste, tega ne morem, niti ne smem. Krščanski demokrati podpiramo tudi uvedbo smiselno enakega ukrepa kot z dopolnitvijo Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva, in sicer se določi oprostitev plačila prispevkov s strani delodajalca, ki zaposli pripravnika, obenem se odpravi starostna meja 30 let, kar je edino prav, in ne diskriminira starostne skupine nad 30 let, ki je doslej potegnila kratko pri veliki večini vladnih ukrepov in spodbud. Prav tako je dobra rešitev, da se zagotovi 24-mesečna oprostitev prispevkov, če delodajalec po uspešno opravljenem pripravništvu zaposli osebo za nedoločen čas. Za krščanske demokrate je pozitiven ukrep, da osebi za upravičenost do ukrepa ni treba 3 mesece čakati na zavodu za zaposlovanje. Krščanski demokrati menimo, da bi bilo dobro v zakon vgraditi tudi varovalko ali spodbudo, da se ne bi zgodilo, da zaradi pomanjkanja namenskega denarja za plačilo pripravnikov institucije v javnem sektorju ne razpišejo pripravniških mest. Ob zelo nepredvidljivih in hitro spreminjajočih se razmerah je to po naši oceni realna možnost, ki pa bi povsem izničila duh in namen tega zakona. Poslanci Nove Slovenije – krščanskih demokratov bomo predlagani zakon o ukrepih na področju pripravništva podprli, saj ocenjujemo, da je primeren za nadaljnjo obravnavo.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo, zanjo mag. Mirjam Bon Klanjšček.
Hvala lepa. Spoštovani! Poslanci SDS so z namenom, da bi odpravili volontersko pripravništvo, v zakonodajni postopek vložili že tretji predlog zakona. Na zadnji redni seji decembra lani je namreč Državni zbor zavrnil novelo Zakona o delovnih razmerjih, ki je ravno tako določal odpravo volonterskega pripravništva. Tokrat so se odprave le-tega lotili s posebnim zakonom, in sicer z zakonom o ukrepih na področju pripravništva. Le-ta zaradi spodbujanja zaposlovanja pripravnikov v najkrajšem možnem času po opravljenem izobraževanju določa spodbudo za zaposlovanje, zagotavlja sprejetje srednjeročnih strategij na področju pripravništva in politiko izvajanja pripravništva za obdobje 5 let ter določa denarno nadomestilo za volonterske pripravnike za čas do uveljavitve odprave volonterskega pripravništva. V zakonu pa so dodali tudi varovalko, da bi bil vsak volonterski pripravnik upravičen do denarnega nadomestila najmanj v višini minimalne plače, če Vlada ne bi v roku sprejela politike na področju pripravništva za obdobje 5 let. V Zavezništvu se z nameni in cilji zakona glede ukinitve volonterskega pripravništva strinjamo in bomo predlog zakona podprli, tako kot smo podprli že omenjeno novelo Zakona o delovnih razmerjih decembra lani. Že takrat smo Vlado opozorili, da se vse bolj uveljavlja praksa, da predvsem državne ustanove mladim pri iskanju prve zaposlitve ponujajo možnost pripravništva, pri čemer morajo pripravniki svoje delo opravljati povečini le kot volonterji. Če smo v preteklosti še lahko trdili, da so neplačana pripravništva predvsem izjema, so danes postala skoraj pravilo. Zato smo tudi ocenili, da ukrep, s katerim je Vlada decembra lani izdala priporočilo širšemu javnemu sektorju, naj pogodbe za takšna pripravništva ne sklepajo več, ne bo imel večjih učinkov, in sicer zaradi razloga, da je šlo le za priporočilo in da so bila ministrstva pozvana, da premislijo, ali so neplačana pripravništva res potrebna, in glede na to spremenijo svojo zakonodajo. Ker se Vlada ni odločila za radikalen ukrep in volonterska pripravništva povsem prepovedala, je bilo več kot jasno, da ministrstva v postavljenem roku ne bodo pripravila analiz s svojega področja in ukrepov za ukinitev volonterskega pripravništva. Ta se, kljub priporočilom Vlade o odpravi pogodb o volonterskem pripravništvu za ministrstva, vladne službe in subjekte javnega sektorja še vedno pojavljajo. V Zavezništvu se zavedamo, da predlagani zakon nomotehnično ni najboljši in da so potrebni popravki. Ne glede na to bomo predlog zakona v prvi obravnavi podprli, saj menimo, da je skrajni čas za ureditev tega področja in zagotovitev plačila vsem pripravnikom. Od Vlade pa pričakujemo, da ga bo, če je z decembrskimi priporočili resno mislila, podprla. Menimo namreč, da se ne sme preveč ozirati na mnenja posameznih ministrstev, saj ta niso sledila sklepom Vlade za pripravo sistemskih ukrepov, za katere je bil rok 15. januar 2015. Poleg tega bi radi ponovno, kot že v decembrski razpravi opozorili na spremembe delovnopravne zakonodaje pred 10 leti, ko se je obvezno pripravništvo ukinilo. Takrat so se vsi socialni partnerji, vključno z Vlado, strinjali, da je treba obvezno pripravništvo čim bolj omejiti. Potem pa se je izkazalo, da država kot delodajalka pri tem ni bila najbolj dosledna. Zato si mora država oziroma Vlada ponovno postaviti vprašanje – ali so pripravništva kot taka še res nujno potrebna, da morajo biti na vseh teh različnih področjih opredeljena kot obvezna? In odgovor je – ne oziroma res zgolj v skrajnih primerih. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina SMC, zanjo gospa Irena Grošelj Košnik.
Spoštovani predsednik, spoštovana predstavnika Vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva – ta problematika zaposlovanja mladih je v zadnjih letih pridobila na pomenu v procesih javnega odločanja. Ob tem je treba izpostaviti, da se je ravno sistem volonterskih pripravništev pogosto pojavljal v medijih kot institut izkoriščanja mladih za poceni ali celo zastonj delovno silo. Pripravništva ne smejo biti predmet zlorab, mladim pa je treba olajšati vstop na trg dela in omogočiti dostojno plačilo za delo. Predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva je sicer nekoliko pomanjkljiv, vendar dopušča možnosti dopolnjevanja in izboljšav, zato ga bomo v Poslanski skupini SMC podprli. V koalicijskem sporazumu smo se zavezali k vzpostavitvi sistema plačanih pripravništev, zato cilje predloga zakona podpiramo. Imamo pa pomisleke, da bi z enim zakonom posegli v več zakonov hkrati. Menimo, da bi morala za odpravo volonterskega pripravništva vsa pristojna ministrstva pripraviti rešitve, ki jih narekuje stroka, in v skladu s tem tudi spremeniti področno zakonodajo. Kljub temu pozdravljamo ostale spodbude, ki jih zakon predvideva. To so oprostitev plačila prispevkov delodajalca, ki zaposli pripravnika, ter spodbuda za neposreden prehod pripravnika v zaposlitev pri istem delodajalcu. Že decembra na seji Državnega zbora smo se vsi strinjali, da volonterska pripravništva niso dopustna in da je stroka tista, ki mora postaviti okvire, znotraj katerih se bo pripravništvo na nekem področju izvajalo. Če pri tem izpostavimo samo primer pravosodja in specifike pravniškega državnega izpita, ugotovimo, da bomo to področje znotraj obravnavanega predloga zakona težko uredili, saj pravniški državni izpit zagotavlja ustrezno strokovno usposobljenost za opravljanje funkcije oziroma poklica sodnika, državnega tožilca, odvetnika ali notarja, pri tem pa se pripravniki večinoma usposabljajo pri drugem delodajalcu, bodisi kot volonterski pripravniki bodisi kot zaposleni v rednem delovnem razmerju. Torej v tem primeru ne gre za opravljanje pripravništva z namenom, da se pripravnik usposobi za samostojno opravljanje dela v delovnem razmerju, temveč za usposabljanje za opravljanje pravosodnih funkcij in poklicev. Kljub temu menimo, da je časa dovolj, da se tudi za specifična področja najde ustrezna rešitev. Opozoriti moramo tudi na ločnico med Zakonom o delovnih razmerjih in drugimi področnimi zakoni. Predlagatelj v obravnavanem predlogu zakona ponovno omenja možnost prenehanja veljave 124. člena Zakona o delovnih razmerjih in kot smo med razpravo o predlogu novele Zakona o delovnih razmerjih bili mnenja, da se v ZDR ne sme posegati, smo enakega mnenja tudi tokrat. Ponovno moramo tukaj izpostaviti, da v prvem odstavku omenjeni 124. člen ZDR določa samo pravice minimalnega varstva, ne pa tudi dopustnost oziroma obveznost volonterskega pripravništva, zato menimo, da ta člen kot varovalka mora ostati nespremenjen. Pri predlogu zakona moramo izpostaviti še eno zelo pozitivno spodbudo, to so spodbude za zaposlovanje pripravnikov in neposrednih prehodov v zaposlitev pri istem delodajalcu, in niso vezane na starost. Zakon o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva je namreč namenjen spodbujanju zaposlovanja mlajših od 30 let in se je izkazal kot uspešen. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, pa te spodbude namenja tudi tistim, ki so starejši od 30 let, kot pogoj pa postavlja status pripravnika in ne več starost. V povezavi s tem je treba tudi izpostaviti, da imamo nekoliko zadržkov do predvidenega sprejema petletne politike za izvajanje pripravništva, saj se razmere na trgu dela zelo hitro spreminjajo, ukrepi aktivne politike zaposlovanja pa se tem razmeram prilagajajo na letni ravni. Pri iskanju ustreznih rešitev pa ne smemo posegati v zakonodajo na tak način, da bi nekaterim mladim onemogočili opravljanje pripravništva in s tem tudi opravljanje poklica, za katerega so se izšolali. Kljub temu menimo, da je predlog zakona sprejemljiv in ga skupaj lahko izboljšamo oziroma dopolnimo. Hvala.
Končali smo torej s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in kot prvemu dajem besedo predlagatelju gospodu Žanu Mahniču.
Hvala za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi! Očitno se le nisem zmotil na začetku, ko sem dejal, da bomo imeli danes konstruktivno razpravo in pa da bomo končno naredili nekaj za mlade. Sam bom glede na pomembno tematiko, mislim da drugič, od kar sem pol leta poslanec, tudi na strani večine pri glasovanju, kar je seveda dober občutek. Kot sem že prej dejal, sledili smo programu, ki ga ima Slovenska demokratska stranka za volitve. Sledili smo vašim predlogom, sledili smo tudi predlogu, ki ga je imel takrat državni sekretar oziroma Vlada. Verjamem, da boste nekatere zadeve potem še sami popravili v drugem branju, pa vendarle kakšnih hudih odklonov ne pričakujemo. Jaz sem si tukaj pogledal publikacijo glede zaposlovanja Mladinskega sveta Slovenije, ki so sprejeli neke predloge za odločevalce v Sloveniji glede področja trga dela, kaj bi bilo treba urediti. In tukaj so zapisali: "Odločevalce pozivamo, da področje pripravništva pravno uredijo tako, da se bo pripravništvo lahko opravljalo samo enkrat, da ne bo nadomeščalo redne zaposlitve, vsak pripravnik pa bo imel ustreznega mentorja, ki bo spremljal ter usmeril njegovo delo in zagotavljal njegov napredek. Namen pripravništva je namreč usposobiti posameznika za samostojno opravljanje dela na določenem delovnem mestu in pridobivanje delovnih izkušenj ter kompetenc, ki bodo pripomogle k lažjemu prehodu posameznika iz sistema izobraževanja na trg dela. Za področje pripravništev mora država določiti oziroma oblikovati okvir za kakovost pripravništev, ki bo vseboval naslednje elemente: sklenitev sporazuma o pripravništvu, opredelitev strokovnih in učnih ciljev ter mentorstva usmerjanja, ustrezno priznavanje pripravništva, razumno trajanje, ustrezno socialno zaščito in plačilo pripravnika, preglednost, informacijo o pravicah in obveznostih. Odločevalce pozivamo, da uvedejo nacionalno shemo plačanih pripravništev ter spremljajo ustrezno pravno ureditev za področje volonterskega pripravništva, ki bo vsakemu posamezniku zagotavljal enake možnosti, pravično plačilo za delo, ustrezno socialno varnost ter pravične pogoje dela. Volonterska pripravništva ne smejo biti dovoljena. Formalne izobraževalne inštitucije pozivamo k uvajanju obvezne strokovne prakse v izobraževalne programe, ki ne predvidevajo opravljanja pripravništva ob zaključku izobraževanja". Tako bi lahko premostili vrzel med teoretičnim in praktičnim znanjem ter študentom omogočili pridobivanje kompetenc, zaradi katerih bodo bolj konkurenčni na trgu dela in ki jim bodo olajšale prehod na trg dela. Prav tako se je Mladinski svet potem tudi odzval, ko smo objavili oziroma ko so dobili vpogled v ta naš predlog, in sicer so zapisali: "Na Mladinskem svetu Slovenije podpiramo vse aktivnosti, ki bodo privedle do odprave instituta volonterskega pripravništva. Od odločevalcev pričakujemo, da bodo v nadaljnjih korakih sooblikovali rešitev, ki ne bo samo odpravila volonterskih pripravništev, ampak bo zagotovila dostojno plačilo in socialno varnost za pripravnike ter vzpostavila okvir za kakovostno opravljanje pripravništva. Slednji naj sledi naslednjim načelom oziroma usmeritvam: pripravništvo nikoli ne sme voditi v nadomeščanje rednih zaposlitev, pripravništvo omogoča pridobivanje prepoznanih delovnih izkušenj, s katerimi mladi razvijajo veščine in izboljšujejo lastne strokovne sposobnosti, pripravništvo se izvaja pod mentorstvom kompetentnih nadzornikov in pripravniki morajo imeti dostop do zanesljivega vrednotenja in pritožbenih kanalov za spremljanje napredka in kakovosti izkušenj, ki jih pridobijo tekom pripravništva. Predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva v tem predlogu sicer ne odgovarja na vse izzive z vseh področjih, še posebej nas skrbi morebitno pomanjkanje sredstev za plačilo pripravnikov iz proračuna Republike Slovenije, zato je še toliko bolj pomembno, da predstavniki Vlade in predlagateljev zakona skupaj s predstavniki mladih in drugih zainteresiranih javnosti čim prej sedemo za skupno mizo in oblikujemo rešitve, ki bodo dolgoročno vzdržne in v dobro bodočih pripravnikov. Ocenjujemo, da je predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva dobra osnova, ki jo je moč v dialogu še nadgraditi." To se pravi, Mladinski svet to zadevo podpira in jaz verjamem, da bodo tudi povabljeni kot sogovorniki v drugem branju, da se opravi še neka bolj širša in poglobljen razprava s področja te tematike. Rečeno je bilo, da bi bilo bolje na nek način, če ne bi z nekim omnibus zakonom tega urejali, da posegamo v več zakonov, ampak da bi vsa pristojna ministrstva potem pripravila svoje predloge oziroma svoje rešitve. Ravno to smo mi zapisali v 6. člen. V roku 15 dni po začetku uporabe posameznih členov tega zakona pristojni državni organi uskladijo podzakonske akte, ki se nanašajo na posamezne člene s tem zakonom. Jaz upam, da tega ne bodo delali tisti, ki trenutno opravljajo brezplačno pripravništvo, ampak da bodo po tem, ko bodo že dobili denar oziroma plačilo za opravljeno delo. Rečeno je bilo tudi, da je 5 let predolga doba, da sprejemamo politiko, ker se trg dela hitro spreminja. S tem se ne morem strinjati. Mi sprejemamo strategije, resolucije trenutno do leta 2020. Tudi zunanja politika se hitro spreminja. Mi tudi recimo sprejemamo, kaj jaz vem, finančno perspektivo Evropske unije, ki je bila sprejeta lansko leto, je tudi za večletno obdobje, pa se bo tudi finančna situacija spremenila. Mi moramo imeti neko vizijo, mi moramo imeti nek vpogled za naprej. Konec koncev, banalni primer imamo ravno v proračunu Republike Slovenije, imamo načrt razvojnih programov za to, da imamo vsaj nek cilj oziroma da vidimo neke projekte, ki jih je treba izvesti, kljub temu da so nekateri zelo vesoljski, ko pogledaš tiste postavke in ko pogledaš realno stanje v proračunu. Če bi sprejemali samo za eno leto, dve leti, kakor boste pač predlagali, jaz mislim, da vizija je le tista zadeva oziroma neko področje, ko ga urejamo s tem, ko predlagamo predlog, kako dolgoročno vidimo zadeve na tem področju, da pa pet let je le ena takšna doba, ki bi vsaj minimalno morala biti, da vsaj približno vemo, v kakšno smer gremo in kam bomo potem vse stvari v zvezi s tem zapeljali. Kot sem že dejal, delamo to tudi na področju obrambe, zunanje politike in seveda na ostalih področjih. Verjamem, da ima vsako ministrstvo svojo vizijo. Ne nazadnje jih sprejemamo tudi tukaj in ni samo trg dela tisti, ki se lahko radikalno hitro spreminja, tudi drugje se in zaradi tega jaz mislim, da je pametno, da se tukaj pusti za 5 let. Jaz se z državnim sekretarjem strinjam, tukaj je pač številka 30 let, hud problem pa so tisti, ki so brezposelni in ki so stari več kot 30 let. Jaz mislim, da se tukaj načeloma lahko strinjamo, da nismo izgubljena generacija tisti nekje med 20 in 30, ampak tisti 30 do 35, 30 do 40, ki so trenutno brezposelni. Tu pa lahko govorimo o izgubljeni generaciji. Jamstvo za mlade, kot ste že dejali, glavni problem sicer je, to pripravništvo je drugo področje, da lahko ti tukaj takoj, ko končaš fakulteto, da lahko potem takoj greš opravljat pripravništva, ni ti treba biti tri mesece prijavljen na zavodu. Seveda je dalo tudi Jamstvo za mlade nekatere rešitve, ampak prihaja do tega, da potem, kaj jaz vem, ekonomisti delajo na kakšnem storitvenem področju oziroma delajo v tovarnah, se pravi, da se ne opravlja tisto delo, za kar se je posameznik v okviru izobraževanja usposabljal. In to je velika anomalija, ki bi jo bilo treba tudi v prihodnosti predebatirati in pa v določeni meri, kolikor bi se pač dalo, odpraviti. Pripravništvo pa je zato, ki ga bodo opravljali, bodo prihajali s tega področja, to se pravi, da bodo opravljali delo na tistem področju, za katerega so se izobraževali. Jaz sem trdno prepričan, da ta naš predlog, ko bo zaživel v praksi, bo tudi pripomogel, da bo marsikateri od mladih ravno na račun tega, ko bo po izobraževanju opravljal delo na mestu pripravnika, ko bo delodajalec pač oproščen plačila prispevkov za tisti čas, kot je že bilo rečeno, denar je po besedah sekretarja zagotovljen, tako da tukaj neke bojazni niso potrebne. O znesku se še da debatirati, pa vendar sem prepričan, da bo marsikateri delodajalec, ki bo dobili takega mladega, ki bo prišel iz šole teoretično podkovan, in bo potem še eno leto pri njem opravljal pripravništvo, se bo zverziral, bo spoznal to delo tudi v praksi, da bo marsikateri mlad na ta račun potem tudi naprej dobil zaposlitev. In da še dodatno stimuliramo, gremo v tem zakonu še v tej smeri, da v primeru, da se bo odločil za to, da zaposli za nedoločen čas, da je potem še dve leti oproščen plačila prispevkov. Jaz se z gospo Tomić v določeni meri strinjam, ko je rekla, da je žalostno na nek način, da je treba neke minimalne standarde oziroma tiste norme,, kar se pričakuje, oprostiti, ampak žal je situacija takšna, kot je. Država s tem direktno, lahko rečem, investira oziroma daje neke investicije na trg dela in tudi če tukaj damo nek vložek, jaz mislim, da če bodo le mladi zaradi tega dobili zaposlitve, je vredno. Seveda pa je logika po eni strani tudi zgrešena. Dejali ste 850 plačanih pripravnikov, če sem prav slišal, je seveda tudi eden od pokazateljev, da zadeve gredo v pravi smeri. Dve leti plačilo prispevkov je predolgo obdobje, mislim, da je bilo rečeno. Glejte, če bo, kot sem že dejal, če bo kdorkoli zaradi tega – pa tudi če je dve leti, če je kakšno leto več, kakšno leto manj – dobil poklic oziroma potem službo na ta način zaradi tega predloga, jaz mislim, da dve leti pa tudi ni predolga doba. Ko bo ta zakon sprejet, pa jaz mislim, da bi morali iti mi še naprej. Naš zakon je bil sicer zavrnjen, ste proti dualnemu šolskemu sistemu. Menim, da bi bila to tudi ena od prioritet, ki bi jo morala vlada definitivno v praksi potem uveljaviti. Ta naš predlog je bil sicer zavrnjen, nekaj časa bomo počakali. Potem pa bomo naredili tako, kot smo za to. Pogledali bomo v magnetogram, kje so bile vaše pripombe, pa bomo naredili zakon na podlagi vaših predlogov, pripomb za izboljšave. Tako kot smo naredili tukaj. In očitno nam je v tem primeru uspelo. Toliko zaenkrat.
Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Uroš Prikl, Desus. Pripravi naj se mag. Jana Jenko, Desus.
Hvala lepa, predsednik za besedo. Kolegice in kolegi! Jaz sem zelo vesel iz več razlogov, da danes nekako trasiramo pogreb volonterskemu pripravništvu, pa ne mogoče toliko, da smo ponovno, drugič skupaj, opozicija in koalicija, pa niti morda ne toliko osebno, ker sem tudi jaz nekoč, ko sem še delal na ministrstvu, se posluževal volonterskega pripravništva. Pa mi ni v veliko veselje ali ponos to povedati, ampak enostavno sem bil primoran, ker so bili vsi ostali ukrepi za dodatne zaposlitve blokirani. Pa se zdaj ne bomo spraševali, katera vlada je to bila, pa bi se lahko. Bolj me veseli to, da bodo ljudje, ki se uvajajo – prej sem uvodoma povedal pri predstavitvi stališča Poslanske skupine Desus, kaj to je pripravništvo, in sem vesel, da bodo ljudje, ki se bodo uvajali v posel, za svoje delo, ki ga opravljajo, dobili korektno plačilo, imeli socialno, pokojninsko in podobno varnost zagotovljeno. Ob tem me pa malo skrbi pri nekaterih poklicih. Po končanem izobraževanju, srednja šola, fakulteta, ki 6 let traja, pa pripravništvo pa specializacija – zdaj govorim o zdravstvu, pa bi lahko tudi o socialnem varstvu in izobraževanju – zakaj, hudiča, je treba potem še toliko nekega dodatnega strokovnega, aplikativnega, praktičnega usposabljanja? Ali res v šoli učijo samo teorijo? Ja, najbrž je nekaj na tem. Najbrž bi moralo biti več prakse tudi v šoli, pa ne bi bil tako dolgotrajen proces, pa bi se morda tudi katera anomalija, kot smo malo prej ugotavljali, odpravila. Pa bi bil, na primer po kratkem minimalnem uvajanju, če je to sploh potrebno, takoj konkurenčen na trgu dela. Ne pa, da delaš [[…]]Izračunajte si, koliko let je potrebnih za enega zdravnika, da pride na tisto delovno temperaturo, da lahko začne operirati in da življenja pacientov niso ogrožena. To velja tudi za druga področja. V tem trenutku ne morem reči, da je to idealno oziroma lahko rečem, da ni idealen predlog. Nekatere zadeve me navdajajo z optimizmom. To, da so delodajalci oproščeni plačila prispevkov v času izvajanja pripravništva, tudi v nadaljevanju, lahko sta tudi dve leti, v končni fazi, da so oproščeni. Predvsem pa sem vesel, da bo vsak dobil za korektno delo tudi dostojno plačilo. Vi ste tu govorili o neki politiki, o nekih strategijah, petletnih. Ne vem, ali je to potrebno za takšno daljše časovno obdobje, ker, kot rečeno, resnično se razmere na trgu dela zelo spreminjajo, morda ni treba tako dolgo. Bistveno se mi pa zdi to, da nadaljujemo na tej poti in da dejansko ne bo več nobenega diskurza med zaključkom izobraževanja in v pravem pomenu besede vstopa na trg dela, torej v zaposlitev posameznika, ki izobraževanje zaključi. Imam seveda tudi nekaj pomislekov. Pa bom s tem tudi zaključil, ker bo priložnost za razpravo še v času do druge obravnave. Imam pomisleke na to, kar je bilo predstavljeno s strani ministrstva, da bi se morda fokusirali na terciarno raven izobrazbe, vse ostale pa pustili. Podatki res kažejo, da se je v zadnjih nekaj letih drastično povečala brezposelnost mladih s tem nivojem izobrazbe, ampak je ostala konstantno zelo visoka na nivoju srednje izobrazbe, nekoliko je padla poklicna izobrazba, nivo osnovnošolske izobrazbe pa je prav tako višji kot terciarni in na relativno visokem nivoju. Tako bi tu veljalo razmisliti, ne fokusirati se samo na eno področje, na en nivo izobrazbene strukture mladih. Pri finančni oceni, ki ste jo predlagatelji nekoliko plaho navedli in na koncu obrazložili, da je zelo težko oceniti. Seveda je težko oceniti, ampak za proračun, za pokojninsko in zdravstveno blagajno negativni finančni učinki so morda res na prvi pogled, pa niso tako visoki, da bi se zaradi tega sistem sesul. Na vsak način pa pomenijo vstop množici ljudi na trg dela, ne nazadnje povečujejo tudi njihovo potrošnjo, plačevanje davkov in tako dalje. Tako da negativnih učinkov tu iz makroekonomskih vzgibov ne bi smelo biti in pod nobenim pogojem ne sme to postati kakršnakoli negativna finančna ocena posledic, kamen spotike, da ne bi skozi drugo obravnavo dopolnjenega in korigiranega zakona tudi sprejeli. Hvala lepa.
Besedo ima mag. Jana Jenko DeSUS. Pripravi naj se mag. Bojana Muršič, SD.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj prav lep pozdrav. Danes bi lahko potegnili vzporednico z razpravo izpred dveh dni, ko smo govorili o vajeništvu. V vseh primerih gre za pomanjkanje prakse mladih, izobraženih, izšolane se mladine. Leta 2013 smo sprejeli Zakon o delovnih razmerjih. Takrat smo tudi obravnavali problem volonterskega pripravništva, vendar smo nekako morali spoštovati sklenjeni sporazum med socialnimi partnerji in smo pri tem samo uspeli vnesti, da pripravnik dobi plačano samo malico in prevoz na delo, da vsaj nima še dodatnih stroškov s pripravništvom, če že mora zastonj delati. Jaz menim, da mora biti vsako delo plačano, razen tisto delo, za katero se nekdo prostovoljno odloči, da bo nekaj prispeval k družbi. Tukaj pa ne gre za prostovoljno delo. Tukaj dela, da bo pridobil prakso, delovne izkušnje, ki jih delodajalec zahteva od njega. Me zelo veseli, da je ta predlog zakona prišel v obravnavo. Vlada je pred dobrim mesecem dni naročila pristojnim ministrstvom, da pripravijo analizo, ali je pripravništvo sploh potrebno. Na nekaterih področjih menim, da niti ne bi bilo potrebno, ampak bi se lahko to oblikovalo kot neka zaposlitev za določen čas. Ministrstvo tega ni pripravilo, zato je res dobrodošla ta spodbuda s strani opozicije, stranke SDS, da se spet posvetimo temu vprašanju. Strinjam se z mnenjem Vlade, da je treba iti ,naproti delodajalcem in pa mladini, in sicer v obliki plačevanja prispevkov za socialno varnost. Tako bodo delodajalci zelo razbremenjeni, ker teh prispevkov, kot vemo, je precej. Bi pa vseeno mogoče apelirala na ministrstva, da vsak res na svojem področju pregleda, ali nujno potrebuje pripravnika ali pa je mogoča zaposlitev. Res je v tem trenutku to zelo težko predvsem v javnem sektorju, kjer se izvaja večina volonterskih pripravništev, ker so zaposlitve pač zamrznjene. Ampak mislim, da se bo to sčasoma nekako odmrznilo in da bodo lahko zaposlovali. S tem bi pripravniki dobili vse pravice, kot jih ima zaposleni delavec. Jaz bom v prvi fazi postopka zakon podprla, ker res nikamor ne pelje, da nekdo dela zastonj samo zato, da se bo čez čas lahko mogoče zaposlil. Hvala.
Besedo ima mag. Bojana Muršič, SD. Pripravi naj se gospod Tomaž Lisec, SDS.
Hvala lepa, predsednik. Kolegice in kolegi! Danes imamo na mizi zakon o ukrepih na področju pripravništva. Res, med številnimi mladimi je danes v zadnjem času pereč problem zaposlovanje mladih. Po zaključku šolanja se pričnejo boriti za zaposlitev na neizprosnem trgu dela, delovnih izkušenj nimajo. Vse več mladih ob nastopu brezposelnosti svoje stanje dojema tragično, kar kmalu privede do hudih psiholoških pretresov in posledic, ki bodo breme za nas in za naše zanamce. Mladi se počutijo ekonomsko neodvisni šele takrat, ko imajo svoj zaslužek. Vse več mladih izkoristi možnost študija, da ohranjajo svoj status študenta, da lahko ohranjajo svoje neodvisnosti in poskrbijo sami za sebe. Ali je to prav? Odgovor je povsem na dlani. Mladim moramo omogočiti možnosti, da po zaključku šolanja dobijo možnost zaposlitve in pridobivanje novih delovnih izkušenj. Delodajalci zahtevajo zrelost mladih, zanesljivost in odgovornost. To so pogoji, ki jih lahko mladi dokažejo v času pripravništva. Mladi imajo kompetence, kot so dobro poznavanje jezikov, dovzetnost za nove tehnologije, pripravljenost na nove izzive, spremembe, ambicioznost in tudi prilaganje. Zato moramo poskrbeti s finančnimi mehanizmi države, da spodbudimo delodajalce, da ponudijo možnost, da mladi izkažejo svoja znanja in da delodajalci mlade za opravljeno delo tudi ustrezno nagradijo. Mladi se danes vse bolj odločajo za volonterska pripravništva. Seveda, to jim omogoči, da pridobijo delovne izkušnje in tudi z opravljenim volonterskim pripravništvom pristopijo k opravljanju strokovnih izpitov, ki so danes vse bolj pogoj za zaposlitev. Po drugi strani pa se postavlja vprašanja, ali je to moralno in pravično, da mladi postanejo zastonj delovna sila. Mladi, ki delajo zastonj, so danes breme tudi staršev, saj so še vedno ekonomsko in finančno odvisni od njih. Še večja težava pa nastane takrat, ko njihovi starši niso zmožni več prevzemati tega bremena. Zato je opravljanje volonterskega pripravništva nedopustno. Zato moramo opraviti čim prej te spremembe, ki jih imamo danes na mizi. Opravljanje volonterskega pripravništva se pojavlja predvsem v pravosodju, javni upravi, zdravstvu in šolstvu, kjer novega zaposlovanja enostavno ni oziroma je minimalen v primerjavi s ponudbo mladih. Mladi so nosilci našega novega znanja in ravno ta skupina je najbolj ranljiva danes na trgu dela. Zato predlagam, da vzpostavimo ponovno rek, ki pravi Na mladih svet svoji in Vsako delo šteje ter jim omogočimo, da bodo dobili priložnost na trgu dela, da pokažejo svoja znanja in da za pošteno delo prejmejo tudi pošteno plačilo. Le tako bomo omogočili, da bodo naši mladi videli v Sloveniji tudi prihodnost. Hvala lepa.
Besedo ima predlagatelj gospod Žan Mahnič.
Hvala predsednik. S tem, kar je gospa nazadnje povedala, bi bilo težko, da se ne bi bolj strinjal. Ravno zaradi tega, da Vsako delo šteje, pa tudi sledimo ciljem, s tem ko smo to zadevo predlagali. Menim, da je tudi gospod Prikl dal nekaj odličnih iztočnic za naprej. Predvsem v smislu, zakaj je potem še toliko strokovnih usposabljanj, pripravništev in tako naprej, zakaj tega ne naredimo že v času šolanja. Prepričan sem, če bi mi imeli recimo dualni šolski sistem, bi potrebovali bistveno manj pripravništev. Z Odborom za izobraževanje smo prejšnji teden šli na ogled Univerze v Novi Gorici. Moram reči, da mi je bil ta obisk zelo všeč in da sem bil prav fasciniran nad tem, kar sem videl, kljub temu da jo nekateri označujejo za tako imenovano privatno univerzo. Njihova univerza sloni na dveh temeljnih. Eno je raziskovalna dejavnost, drugo je pa potem izobraževanje oziroma prenos znanja. In 70 % poudarka je na raziskovanju, 30% pa na izobraževalni dejavnosti, na Univerzi v Ljubljani je ravno obrnjeno, in večina profesorjev je zaposlenih tam na raziskovalni dejavnosti. Imajo laboratorije, imajo raziskovalne centre, delajo tudi za podjetja, tako domača kot tudi tuja, in tam konkretno pridobivajo znanje, ki je potrebno za prakso. Poleg tega pa to znanje tudi prodajajo. Se pravi, ta univerza znanje, ki ga da, temelji predvsem na praktičnem usposabljanju, temelji na tem, da nekaj konkretnega naredijo, da imajo konkretne projekte in da potem to znanje tudi prodajo na trg in se iz tega financirajo. Mislim, da bi potrebovali več zgledov. To je recimo univerza, ki državo stane samo 1,8 milijona evrov letno. In kar je pa najbolj pomembno, in jaz sem prepričan, da je ta številka tudi predvsem zaradi tega, ker imajo tak način izobraževanja, kar 90 % študentov Univerze v Novi Gorici v roku 12 mesecev od diplome dobi zaposlitev. Dejal je tudi, da sicer ni idealen predlog. Mi smo dolgo časa čakali, da bi predlagali kakšnega boljšega, čeprav je šele pol leta mimo, je bil čas tudi v prejšnjem mandatu. Vemo, da sta bili dve vladi, sodelovali so v obeh, pa bi lahko predlagali. Noben predlog ne more biti za nekoga idealen, za drugega neidealen, ampak zaradi tega je pa dobro, da imamo razpravo o tem. Tako gospa Jenko kot tudi gospa Tomić sta omenili plačilo prispevkov, razbremenitev delodajalcev, da je po eni strani žalostno, da je to potrebno, da se zaposluje. Meni se pa zdi nekaj drugega žalostnega v tej državi. Da so delodajalci tako obremenjeni, da verjetno vsi največkrat izpostavijo plačo direktorja Krke gospoda Colariča. Govorijo, da ima, ne vem, okoli 62 tisoč evrov plače. To je bruto. Ampak koliko pa dobi neto? Približno 25 tisoč evrov. In to je strošek za delodajalca. To je strošek, ki ga imajo gospodarstveniki s tem, da se jih obremenjuje na ta način. Če bi mi te prispevke nižali, jaz verjamem, da bi s tem ljudem zagotovili, da bi imeli boljšo plačo – ne da se samo na ta način, da se dviguje minimalna plača, ker s tem zopet poleg vseh ostalih obremenitev damo še eno obremenitev za delodajalca. Če ti zadevo nižaš, ostane več denarja za investicije, ostane več denarja, ki lahko gre tudi za plače. Ko je pa bilo govora, na kakšen način bi ustvarili neko polno zaposlenost – polne zaposlenosti v sistemu, kakršnega imamo, ne moremo vzpostaviti. Polno zaposlenost ustvarjajo neki drugi sistemi, za katere pa približno vemo, kako se potem tudi končajo.
Besedo ima gospod Tomaž Lisec, SDS. Pripravi naj se gospa Irena Grošelj Košnik, SMC.
Hvala, predsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar tudi vam lep pozdrav! Pred nami je zelo podoben zakon, kot je bil že na prejšnji seji, razen dejstva, da smo glede na razpravo predvsem poslancev koalicije, ki so rekli, da je tisti zakon, ko smo hoteli zadevo glede pripravništva urejati v zakonu o delovnih razmerjih, nesistemski, pripravili malo drugačen zakon. Meni osebno je žal, da tekom istega dne ne obravnavamo tega zakona, ki je pred nami, ki govori o pripravništvu, in pa zakona, o katerem smo govorili dva dni nazaj, to pa je urejanje vajeništva v slovenskem izobraževalnem sistemu. Morda bi takrat celo ministrica za izobraževanje, ki zaenkrat še nasprotuje zadevi glede vajeništva, morda poslušala tudi mnenje ministrice za delo oziroma državnega sekretarja in videla, da gre za nek komplementaren odnos oziroma za nadaljevanje pripravništva, vajeništvo, saj mladi točno vedo, za kaj gre. Upam, da morda danes do glasovanja tudi poslanci koalicije spremenite mnenje glede tistega zakona, in mu, prav tako kot temu, daste zeleno luč za obravnavo v nadaljnjih postopkih. Na mladih svet stoji. Končno spet zakon, pa ne zato, ker je naš, da ne bo pomote, ki to tudi udejanja. Tudi danes sem videl v enem izmed medijev, kako je vlada že pohitela, ko je dala razpis za 850 plačanih pripravništev. Torej da se, ne glede na to, ali je vlada ali opozicija. Če imamo pametne zakonske predloge, lahko tudi naredimo pametno sprejetje teh zakonov in posledično pametno izvajanje teh zakonov. Posebej mi je všeč, ko govorimo, "na mladih svet stoji", da tudi mladi sodelujejo pri teh zakonih. Tudi jaz sem prebral mnenje Mladinskega sveta z naslovom Podpiramo prizadevanja za ureditev področja volonterskih pripravništev, in se mi zdita zelo pomembna zadnja dva odstavka. Dovolite, da jih na kratko preberem: "Na Mladinskem svetu v nobenem primeru ne bomo pristali na prestižni boj in pripisovanje zaslug za reševanje problema." Torej bo verjetno danes soglasna podpora najboljša realizacija tega zapisanega. Predvsem pa zadnji stavek, ko ocenjujejo, da predlog zakona o ukrepih dobra osnova, ki jo je moč v dialogu še nadgraditi. Tukaj imamo mnenje vlade, ki je v nekaterih primerih očitno že pripravila neke svoje amandmaje. Verjetno bo tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora pripravila še kakšen redakcijski amandma in verjetno bodo tudi mladi pripravili še kakšen konkreten oziroma vsebinski amandma. Mislim, da tekom obravnave na matičnem delovnem telesu potem spet v Državnem zboru ne bomo imeli, kako je že rečeno, pripipisovanje zaslug za reševanja problema, ampak da bomo skušali soglasno rešiti te probleme. Nekje pa je seveda treba začeti, začelo se je, ko smo dali mladim leta 2013 z Zakonom o delovnih razmerjih vsaj plačano malico in pa plačan prevoz. Sedaj bo verjetno to velika spodbuda mladim, predvsem pa delodajalcem. Pa dovolite, glede na to, da eno uro in pol govorimo že o tem zakonu, pa smo morda malo premalo sploh povedali, za kaj gre. Občutek imam, ko bodo mladi slišali, da gre za politiko izvajanja pripravništva, da gre za oprostitev plačila prispevkov delodajalca za zaposlitev pripravnika in kakšno je denarno nadomestilo za volonterske pripravnike, ko bodo mladi celo komaj prebrali te določbe, bodo videli, za kaj se gre. Sam osebno sem, moram reči, malo negativno presenečen nad mnenjem vlade, ko pravi, da je proti pripravi politike izvajanja pripravništva za obdobje petih let. Jaz sem že kar nekaj časa v Državnem zboru, pa smo toliko strategij sprejeli, pa verjetno so se že prej sprejemale, ne samo za petletno obdobje, tudi za desetletno obdobje smo sprejemali, resolucije, strategije, pravila in ne vem kaj. Tako da jaz mislim, da bi bilo treba,, glede na to, da ministrstvo že dela na tem področju, da bi vlada pripravila to politiko izvajanja pripravništva. Jaz upam, da bo vlada, predvsem pa pristojno ministrstvo do druge obravnave razmislilo, ali je resnično treba biti proti tej politiki izvajanja pripravništva ali pa vsaj na nekaj straneh napisati in imeti kot neka svoja lastna priporočila tako sebi kot vsem, ki se jih ta problematika dotika, da lahko nekaj skupaj naredimo. Osebno mislim, da je zelo potreben predvsem ta 4. člen, torej oprostitev plačila prispevkov delodajalca, ker mislim, če delodajalci ne bodo pripravljeni ugrizniti v to jabolko s temi spodbudami, torej da so oproščeni plačila prispevkov, potem nismo naredili nič. Tudi to, da je oprostitev plačila prispevkov omejena na višino prispevkov, ki se plača, zadnja povprečna plača v Republiki Sloveniji je nek korektiv, da ne bomo spet na koncu v praksi dobili neke probleme namesto rešitve. Predvsem pa se mi zdijo tudi te prehodne in končne določbe, o katerih smo predvsem govorili na prejšnji seji glede iste problematike, ko zapišemo, da v roku 15 dni po začetku uporabe posameznih členov pristojni državni organi uskladijo podzakonske akte. In kot je že rekel predlagatelj, kolega Žan, resnično upam, da teh podzakonskih aktov ne bodo delali razni pripravniki v teh državnih organih, da bodo delali tisto, kar bi morali delati, nekateri višji po stažu. Skratka, upam tudi, da iz končnega besedila zakona ne bo šla določba, ki pravi, da vlada sprejme politiko izvajanja pripravništev v roku 30 dni. Lahko si damo tudi daljši čas, nobenega problema, 60, 90 dni, ampak osebno mislim, da bi bila ta politika izvajanja pripravništva dobra spodbuda, predvsem pa to, da resno mislimo, ne pa da samo resno govorimo o tem. Da ne bom predolg. Imamo zakon, imamo mnenje Vlade. Če bo šel zakon v nadaljnjo obravnavo, bomo imeli tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, verjetno bomo imeli še bolj konkretno mnenje mladih, ki se jih ta problematika dotika, in verjamem, da bomo na februarski ali pa najkasneje na marčevski seji sprejeli zakon, da bomo lahko tudi v Državnem zboru rekli, da ne govorimo samo o mladih, da ne govorimo o tem, kako na mladih svet stoji, ampak to tudi udejanjamo preko sprejemanja pametne zakonodaje. Hvala.
Besedo ima gospa Irena Grošelj Košnik, SMC. Pripravi naj se gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Hvala za besedo. Med mladimi diplomanti brezposelnost stalno narašča. Po eni strani narašča število produciranih diplomantov, po drugi strani pa jih trg toliko ne more absorbirati. Zato imamo letno v Sloveniji približno 9 tisoč presežnih diplomantov. Pri tem se letni presežki kopičijo in veliko mladih se zato odloči za nadaljevanje študija. Med mladimi je tudi največ posebnosti v načinu zaposlitve, skrajšan delovni čas, delovni čas za kratko obdobje, prekarno delo in tudi volontersko pripravništvo. To vse skupaj pomeni zelo negotovo življenje in pomeni tudi slabe osamosvojitvene možnosti od matične družine. Število mladih od 15 do 29 let se v Sloveniji zelo zmanjšuje od leta 2000. Leta 2010 je bilo v Sloveniji okoli 9,5 % mladih manj kot leta 2000. Tako za Slovenijo kot tudi za Evropo to pomeni, da se vse bolj soočamo z dejstvom, da imamo med zaposlenimi vedno manjši delež mladih, na drugi strani pa vedno večji delež starih in neaktivnih. Periferna in manj razvita območja se tako soočajo z begom možganov, kar zanje pomeni dvojno izgubo – odselijo se mladi in izobraženi. Velika odsotnost mladih med zaposlenimi pomeni dodatno siromašenje regije pa tudi države. V zadnjem času tudi vse več mladih išče priložnosti v tujini, s čimer pa izgubljamo poseben razvojni in kadrovski potencial, saj je le-ta zainteresirana še posebej za sposobne diplomante. Zaradi omejitev zaposlovanja v javnem sektorju se delež mladih tudi tu hitro niža, javni sektor pa nima več dotoka sveže krvi. Mladi diplomanti smeri, ki se zaposluje v javnem sektorju, nimajo možnosti pridobiti delovnih izkušenj v svoji stroki. Tako je bila zanje edina rešitev, da so pristali na brezplačna pripravništva, ki jih je v okviru vseh ministrstev že preko 800. Tu poleg usposabljanja opravljajo tudi določen del rednega dela in za to jim pripada plačilo. V koalicijski pogodbi se za to zavzemamo in temu problemu dajemo posebno pozornost. Zavzemamo se tudi za načelo Vsako delo šteje. Zato menim, da je dobro, da gre ta zakon v nadaljnjo obravnavo, seveda za zaposlovanje mladih. Pri tem bi poudarila še to, da bo pomembno, da bomo pri reševanju tega problema zmožni tudi počrpati evropska kohezijska sredstva. Hvala.
Besedo ima gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija. Pripravi naj se gospod Primož Hainz, Desus.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavnikov Vlade trenutno ni. Soglašam z nekaterimi kolegicami in kolegi, ki so v razpravah povedali vsem znano resnico Na mladih svet stoji. Soglašam. Ampak moramo si danes, kolegice in kolegi, postaviti tudi drugo vprašanje: Na čem danes stojijo naši mladi? To je ključno vprašanje. In to, kar danes razpravljamo, ta opozicijski zakon, to so prave teme za ta zbor. In takšnih si želim več. A ne samo tem, ne samo razprav, tudi ključne končne učinkovite rešitve, tudi za druge sloje prebivalstva. Tudi za stare, tiste, ki so nekoč imeli tako imenovano državno penzijo, danes pa nimajo nič. In se njihov glas ne sliši. Niti k nam v poslanske pisarne ne pridejo. Morda bi bili zadovoljni vsaj s 100 evri na mesec. Tudi to so vprašanja, ki jih bomo prej ali slej morali dati na mizo. Mislim, da bomo morali razpravljali na naših odborih tudi o tem, kako učinkovito apliciramo evropske rešitve za mlade. Tukaj imamo Jamstvo za mlade, imamo zavezništvo za vajeništvo ali smo res stoprocentno učinkovito implementirali vse te možnosti, ki jih daje Evropska zveza za naše mlade. Želim potegniti paralelo s kohezijskimi sredstvi. Kar povejmo, prav poslanci smo na odboru za zadeve EU zahtevali stalno spremljanje, kvartalno spremljanje črpanja kohezijskih sredstev. In kaj smo dosegli? Dosegli smo učinkovitejše črpanje evropskih sredstev. Res je, priznajmo, morda so k učinkovitejšemu črpanju evropskih sredstev prispevale tudi lanske lokalne volitve. Morda bi tudi morali upoštevati in zahtevati od vlade, da nam prav tako kvartalno poroča, kakšna je realizacija Jamstva za mlade, zavezništvo za vajeništvo tukaj pri nas v Sloveniji. To bi bil stalni, konstantni pritisk na vlado, da te zadeve, ki nam jih Evropa nudi, in Evropa smo mi, da to dejansko tudi izkoriščamo. Seveda tudi najprej, tudi druga tema, strategija 2020, digitalna agenda, o kateri veliko govorim, premalo skoraj nič je ne implementiramo. Gospod Barroso, nekdanji predsednik Evropske komisije, je risal ene grafe glede možnosti zaposlovanja IKT strokovnjakov po implementaciji digitalne agende in ko sem naredil ekstrapolacijo za Slovenijo, sem ugotovil, da do leta 2016 potrebujemo 3 tisoč IKT inženirjev, če bi digitalno agendo, tako kot je sprejeta, implementirali v Slovenji. Pa nisem edini, je kar nekaj ljudi, ki se s tem ukvarjajo. Res je, da je premalo, da je v koalicijski pogodbi zapisano, da koalicija nasprotuje volonterskemu neplačanemu pripravništvu – morajo biti rešitve. Tukaj sem jaz, še enkrat povem pa brez zamere, razočaran, da vlada ni prišla z rešitvijo, ki bi jo pravzaprav morala poslati v skladu s koalicijsko pogodbo v ta državni zbori, in da to sedaj pač počenja, hvala bogu, opozicija in, hvala bogu še enkrat, da smo tukaj vsi enotni. Samo en primer, jaz se spomnim enega sindikata mladih, ne bom imenoval, je lansko jesen na koalicijske poslanke skupine naslovil pismo, kaj z volonterskim pripravništvom. To je bilo takoj po nastopu vlade in odgovorila je samo poslanska skupina Stranke Mira Cerarja. Poslanska skupina DeSUS in Poslanska skupina Socialnih demokratov ji niti ni odgovorila. To ni dobro. Mi moramo biti v stalni navezi z mladimi, jih poslušati in tukaj sprejemati konkretne rešitve. Zanimivo temo je odprl tudi kolega Prikl, ko je rekel – kaj pa je z našim šolstvom, ali ne pridejo zaposljivi ljudje takoj na delovno mesto? To je problem. Moj sin je še pred letom in pol poslušal starejšega profesorja, ki je polagal na grafoskop prosojnice in kazal tiskarske stroje izpred 100 let.
Besedo ima gospa Irena Kotnik, SMC. Pripravi naj se gospa Janja Sluga, SMC.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona predvideva pregled in analizo stanja pripravniških del za obdobje petih let. Ker pa vemo, da se stanje na trgu dela hitro menjava, bi bilo potrebno ukrepe prilagajati trenutnemu stanju, kar pomeni prilaganje dinamike trga dela na letni ravni. Seveda tudi v povezavi z vsemi akterji, ki so pri tem udeleženi. Prav tako je treba pregledati, na katerih segmentih je pripravništvo nujno potrebno. V vsebini zakona pa vidim prednost predvsem v povezavi teorije in prakse, saj vemo, da delodajalci večkrat opozarjajo na premajhno usposobljenost mladih, ki stopajo prvič na trg dela oziroma imajo mladi težave pri zaposlovanju, saj v razpisnih pogojih delodajalci želijo kader, ki ima že izkušnje na določenem področju. Hvala.
Besedo ima gospa Janja Sluga, SMC. Pripravi naj se gospod Marijan Pojbič, SDS.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice, kolegi! Hvala lepa za besedo. Kot je bilo danes že večkrat izpostavljeno, je smer tega predloga stranke SDS dobra, zato jo tudi v poslanski skupini kot tudi v koaliciji podpiramo. Seveda ima nekaj pomanjkljivosti, ki jih nameravamo v prihodnjem postopku odpraviti in dopolniti, ampak načeloma, kot rečeno, problematika je v skladu s programom stranke SMC in tudi s koalicijsko pogodbo, v kateri smo se zavezali točno to, s čimer se ta predlog ukvarja, se pravi vzpostavitev sistema plačanih pripravništev. Seveda ima pripravništvo več pozitivnih in tudi več negativnih vidikov. Po eni strani je treba zasledovati načelo socialne države, torej zagotavljanja plačila za vsako delo, in pa tudi načelo Vsako delo šteje. Ker navsezadnje pripravniki vendarle v določeni meri opravijo tudi nekaj dela namesto zaposlenih. Druga stran, ki jo je pa tudi treba upoštevati, je to, da je v tem trenutku prepoved zaposlovanja v javnem sektorju, da se soočamo s pomanjkanjem finančnih sredstev, da pa so po drugi strani poklici, kjer je opravljanje pripravništva nujno. V tej luči je mogoče volontersko pripravništvo edini možen način v tem trenutku, da ga nekateri lahko opravijo. Se pa seveda strinjam, da je volontersko pripravništvo anomalija na trgu dela in jo je treba korigirati. So pa določena področja, kjer pa se pripravništvo nekoliko razlikuje od klasičnega pripravništva. Namen klasičnega pripravništva je usposobiti nekoga za samostojno delo na točno določenem delovnem mestu oziroma točno določenem poklicu. Je pa na primer pripravništvo na področju pravniškega državnega izpita nekoliko drugačno. Razlikuje se po namenu, razlikuje se po vsebini in po načinu opravljanja pa tudi v trajanju samega pripravništva. Pripravnik, ki se pripravlja na upravljanje pravniškega državnega izpita, je običajno zaposlen nekje drugje. Običajno se tudi ne zadržuje na sodišču po osem ur na dan, nima nekega stalnega delovnega mesta in nima nekih posebnih delovnih pogojev, pač pa opravlja to pripravništvo na način, na katerega se tako dogovori s sodnikom, ki je njegov mentor. V zvezi s temi pripravništvi je treba navesti tudi dejstvo, da se je od uveljavitve Zakona o delovnih razmerjih v letu 2013, ki je uvedlo obvezno povračilo stroškov v zvezi z opravljanjem, se pravi potnih stroškov in regresa za prehrano, se je število pripravništev na tem področju bistveno zmanjšalo. Če navedem konkretno številko, jih je bilo v letu 2013 – 254, v lanskem letu do vključno novembra meseca pa le 25. Zato menim, da je to področje treba izločiti iz tega skupnega urejanja in ga urediti pazljivo in posebej. Pozdravljamo oprostitev plačila prispevkov tako v času trajanja samega pripravništva kot tudi po njem, vendar pa menim, da je mogoče tukaj še nekaj manevrskega prostora v smislu trajanja oprostitve plačila teh prispevkov. Mogoče pa tudi v smislu, da ne bi bili oproščeni plačila samo tisti delodajalci, ki ponudijo pripravniku zaposlitev za nedoločen čas. Mogoče bi lahko razmislili tudi o tem, da je zaposlitev za določen čas lahko za nekaj časa oproščena prispevkov. Vsekakor pa je sam ukrep v luči aktivne politike zaposlovanja oziroma jo še celo nadgrajuje, ker ne izključuje skupine tistih, ki so starejši od 30 let in so v tem trenutku od vseh ukrepov, ki so že bili izvedeni, resnično bili izvzeti. Mogoče bo ukrep plačanega pripravništva tudi, kot je navedel že gospod Prikl, spodbudil en razmislek o tem, koliko je pripravništvo sploh smiselno oziroma na nekaterih področjih verjetno bolj, na drugih pa manj. Mogoče bi šel naš razmislek lahko tudi v tej smeri in bi resnično utemeljili nujnost pripravništva na nekaterih področjih, na drugih pa mogoče lahko na tej podlagi ugotovimo, da bi se mu dalo tudi izogniti. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Marjan Pojbič, SDS. Pripravi naj se gospa Marija Bačič, SD.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Uvodoma moram povedati seveda, da bom ta zakon, ki smo ga v parlamentarno proceduro vložili v Slovenski demokratski stranki, podprl. Še posebej moram reči, da sem vesel in me veseli, da ta zakon, ki smo ga vložili v Slovenski demokratski stranki, podpira vlada, podpirajo vse koalicijske poslanske skupine in mislim, da bo ta zakon doživel zeleno luč druge obravnave, kar pomeni, da lahko pričakujemo, da bodo te rešitve, ki so zapisane v tem predlogu zakona, tudi sprejete, morda še s kakšnimi spremembami, do zaključnega glasovanja. Pa vendarle bomo uspeli skupaj stopiti in rešiti to problematiko, ki je v tej državi na tem področju izjemno problematična in akutna. Danes je bilo že rečeno,, da imamo izjemno visoko brezposelnost, kar absolutno drži. Mi imamo skoraj 120 tisoč brezposelnih, potem imamo 14 tisoč ljudi, ki delajo izven naših meja, se pravi migranti, ki so zaposleni izven naših meja, potem imamo situacijo, da se je lansko leto iz Slovenije izselilo, in to predvsem mladih, tam nekje med 6 in 7 tisoč, da ne govorim o prikriti brezposelnosti. Torej imamo situacijo, ki je v tej državi izjemno problematična. In vsak korak, ki ga Državni zbor stori k temu, da to situacijo izboljšamo, je korak v pravo smer. Ko smo v Slovenski demokratski stranki predlagali ta predlog zakona, nas je podprl tudi Mladinski svet Slovenije. Oni so prepričani, da je predlog zakona pravi korak v pravo smer. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da ne velja tisto, kar vsak dan ali pa skoraj vsak dan v parlamentu poslušam, da vlagamo predloge zakonov za to, da si nabiramo politične točke in tako dalje in tako dalje. Prav ta predlog zakona dokazuje nasprotno – da predlagamo rešitve, ki so sprejemljive in ki so pomembne in so tokrat naletele tudi na plodna tla vseh tistih, ki sedimo tukaj v parlamentu. In to je pomembno vprašanje. Mislim, da mora biti v prihodnosti še veliko takih korakov, vendar pa hkrati opozarjam, da ne more in ni opozicija v tej državi tista, ki bo reševala ključno problematiko te države – mora sodelovati, pomagati – ampak za to imamo Vlado Republike Slovenije in za to imamo koalicijo. Žalostno je, to moram povedati, da v zadnjih, kot sem že včeraj ali predvčerajšnjem v razpravi povedal, da v glavnem razpravljamo o predlogih, ki jih vlaga Slovenska demokratska stranka, In to je tisto, kar se mi zdi izjemno problematično. Seveda pričakujem, da bo vlada počasi v resnici vzela stvari v svoje roke in začela to državo voditi v smeri, kot si je začrtala v koalicijski pogodbi, in v smeri, ki jo pričakujejo državljanke in državljani Republike Slovenije, ko so svoj glas na volitvah dali tej stranki oziroma strankam, ki so v koaliciji. Danes smo slišali tudi, da je mladih brezposelnih tam med 40 in 50 %. To je izjemno, izjemno problematičen in alarmanten podatek. Če z ustreznimi rešitvami, ki jih sprejema Državni zbor, poskušamo rešiti problem brezposelnosti teh struktur, potem delamo tisto, kar mislim, da je prav in pošteno. Jaz mislim, da bomo s tem zakonom marsikateremu mlademu človeku pomagali priti čim prej do zaposlitve. In to je pomembno. In to je pomembno pri teh odstotkih, ki jih imamo, ko govorimo o brezposelnosti mladih, se pravi med 40 in 50 %. Zato izkoriščam to priložnost in apeliram na vlado in koalicijo, da se resnično lotijo stvari na tak način, da bodo reševali to akutno problematiko. Danes je bilo veliko stavkov izrečenih v zvezi s problematiko zaposlovanja v javnem sektorju. Kaj pa realni sektor? Kaj pa je realni sektor – tisti, ki ustvarja pogoje za to, da lahko živi tudi javni sektor? O tem zelo malo govorimo. Če bi v tem delu veliko več, ne samo energije, tudi zakonskih rešitev predlagali, in s tem zagotavljali boljše pogoje za razvoj gospodarstva v naši državi, bi preko tega omogočili tudi nove zaposlitve, nova delovna mesta in tako dalje. Jaz mislim, da v tej državi moramo počasi razumeti in se lotiti tistega ključnega in najpomembnejšega vprašanja, ki ga imamo, ki nam povzroča posledično brezposelnost, brezposelnost mladih tam med 40 in 50 %, kar je izjemno velik problem, da začnemo spreminjati tudi zakonodajo in ustvarjati ustrezne pogoje za boljši razvoj gospodarstva, da začnemo resnično delati na tem, da se odpravi kreditni krč, da znižamo davke oziroma obremenitve gospodarstva, ki so bistveno previsoki. Smo zelo nekonkurenčni in prav zaradi tega je tudi takšno številno brezposelnih, še predvsem takšno število teh mladih brezposelnih, ki iščejo prvo zaposlitev. Jaz mislim, da so to temeljni problemi te države. O tem se moramo pogovoriti in storiti čisto vse, kar je v moči Državnega zbora, govorim, kar je v moči Državnega zbora, da na tem področju ustvarimo ustrezne pogoje, da bo lahko gospodarstvo zafunkcioniralo in da bodo podjetja lahko na novo zaposlovala in da se bodo lahko razvijala. Jaz mislim, da je zelo pomembno, da se tega vsi zavedamo. To ni problematika, ki bi bila vezana na opozicijo, koalicijo na kogarkoli. Jaz mislim, da je to problematika, ki je vezana na vse, ne samo tiste, ki sedimo tukaj v Državnem zboru, tudi druge strukture v tej državi so odgovorne za to, da je takšno stanje, kakršno je, ampak jaz mislim, da mi v Državnem zboru moramo storiti čisto vse, kar je v naši moči, da opravimo svoje delo v interesu teh brezposelnih in v interesu teh mladih, da čim prej dobijo zaposlitev. In ta zakon, ki smo ga tukaj predlagali, jaz mislim, da je tudi en korak, ki gre po tej poti. Zato bom ta predlog zakona, ki ga je Slovenska demokratska stranka vložila v parlamentarno proceduro, tudi podprl.
Hvala. Besedo ima gospa Marija Bačič, SD, pripravi naj se gospod Ljubo Žnidar.
Hvala za besedo. Socialni demokrati smo tudi v prejšnjih vladah zagovarjali stališče, da je treba ukiniti pripravništvo v javnem sektorju povsod tam, kjer to ni strokovno utemeljen del izobraževalnega sistema. In na tem stališču stojimo še danes. Menim pa, da bo potreben tudi širši družbeni in medresorski razmislek, kako naprej. Ustvarjamo presežke izobraženih na eni, ob hkratnem obstoju velike luknje na drugih področjih. Izobraževalni sistem je treba bolj povezati in prilagoditi potrebam gospodarstva. Nujna je izvedba dolgoročne analize trga dela, ki bo osvetlila razloge za krepitev problematike brezposelnosti izobraženih mladih. In potem tem rezultatom analize najti primerne rešitve. Tudi z vsesplošno prepovedjo zaposlovanja v javnem sektorju ne delamo nikomur usluge. Ne mladim, ne našim državljanom. Primer, žal žalosten, a vseeno zelo zgovoren, je dogajanje v Kliničnem centru. Gromozanski manko medicinskih sester se bo sigurno poznal tudi na javnem zdravju naših državljanov. Varčevanje že izstavlja račun našim ljudem, ki se kaže v vsesplošnem poslabšanju življenjskega standarda. Torej,ukinimo pripravništva tam, kjer niso potrebna. Dajmo ljudem pošteno plačilo za pošteno delo. Končajmo zlorabe. Povrnimo upanje in dostojanstvo. Namesto da dušimo, spodbujajmo kreativnost mladih. Dajmo jim možnost, da se osamosvojijo, da živijo lastne usode in uresničujejo svoja hrepenenja. Pustimo jim sanje. Tukaj bi rada odgovorila samo gospodu Pojbiču, ki je tako lepo povedal in se nikakor ne strinja, da smo sedaj podprli vaš predlog zakona. Vedno govorimo, "stopimo skupaj". In če je vaš predlog dober, ga podprimo, in če naš predlog dober, podprimo tudi to. In tokrat se je to zgodilo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar SDS, pripravi naj se gospod Simon Zajc.
Hvala lepa, predsedujoča. Če kar nadaljujem razpravo moje predhodnice, tudi jaz sem danes tu izjemno vesel, zato ker je vztrajnost Slovenske demokratske stranke danes res dobro poplačana. Kajti to je že tretji poskus, da se na področju zaposlovanja mladih z naše strani nekaj naredi. Pa pustimo sedaj naša, vaša stran, skratka jaz sem zadovoljen, da je sedaj tudi vlada in koalicijske stranke ste prisluhnile in da res poskusimo za prvo zaposlovanje mladih nekaj narediti. Jaz verjamem, da k temu predlogu je možno še v naslednjem branju dodati kakšne izboljšave, dopolnitve. Ampak v bistvu k osnovnemu načelu v tem zakonu – Vsako delo šteje zakonodajalec ne more opredeliti posebnih zakonov, kjer določeno delo ne bi bilo plačano, in da se v tem zakonu zasleduje načelo socialne države, da se zagotovi plačilo za vsako opravljeno delo. In na koncu, kar je bistveno, spodbuda, da se razbremeni delodajalca pri zaposlovanju samih pripravnikov. Zakon je operativen, zelo hitro ga je moč sprovesti v samo izvajanje, po drugi strani je pa to zelo dobra spodbuda tudi mladim, ki jim na ta način damo tisto samozavest, tisto voljo in tudi možnost ob iskanju svoje prve zaposlitve. To je naša bodočnost in seveda je treba mladim to omogočiti in spodbujati, jim dati podporo in pogoje, da svojo prvo zaposlitev najdejo v čim krajšem času.
Hvala. Besedo ima gospod Simon Zajc SMC, pripravi naj se mag. Tanja Cink.
Hvala za besedo. Spoštovani! Ko smo imeli na mizi predlog ukinitve volonterskega pripravništva v decembru, sem se strinjal z namenom, ne pa z načinom. Namen je vsekakor dober, vsako delo naj šteje. Poleg tega preprečuje tudi zlorabe volonterskega pripravništva, kakršnim smo bili priča do sedaj, ko so se volonterski pripravniki izkoriščali za brezplačno delo, kar ni bilo v redu. Sam tudi podpiram vse napore usmerjene v to, da se mladim, tudi tistim nad 30, tako kot sem jaz, omogoči čim hitrejša zaposlitev, čim hitrejši vstop na trg dela. Mislim, da za družbo, če ne izkorišča mladega potenciala in njihove energije, nastane velika škoda in po mojem mnenju tudi zelo težko popravljiva škoda, zato seveda podpiram te predloge v zakonu, ki se tičejo aktivne politike zaposlovanja. Tukaj se strinjam z vlado, da bo treba v prihodnje razmisliti, ali se res splača delodajalce opravičiti plačevanja prispevka za dve leti, ali ni morda dovolj eno leto, glede na to, da so plačevanja prispevkov opravičeni že v fazi pripravništva. Ampak to je stvar debate v prihodnje in mogoče bo treba še malo bolje pogledati številke in izračunati, kaj se zares bolj splača. Problemi tega zakona se lahko pokažejo, kot smo danes že slišali, zato ne bi preveč ponavljal, na področju prava oziroma pravosodja. Tam se že, kot smo slišali, zakon usklajuje medresorsko in bo v kratkem pripravljen, tako bo do drugega branja najbrž ta problem tudi odpravljen. Glede na to, da bom danes zakon podprl, ne bom več dolgovezil. Vse svoje zadržke in predloge bom pa izrazil pri drugem branju. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Tanja Cink, SMC. Pripravi naj se gospod Bojan Podkrajšek.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča. Lep pozdrav vsem skupaj tudi z moje strani! Zagotovo je brezposelnost mladih v Sloveniji velik problem. Slovenija je znotraj Evropske unije po številu mladih brezposelnih nad povprečjem, hkrati pa pri nas celo hitreje narašča oziroma najhitreje. Konec leta 2012 je presegla že 20 % v primerjavi, recimo, z Nemčijo, Norveško ali Švico, kjer gre za 7 ali 8-odstotno brezposelnost. To pa še zdaleč ne pomeni, da se lahko tolažimo s tem, da smo še vedno daleč od stopnje brezposelnosti mladih v Grčiji ali Španiji, kjer gre za odstotek čez 40. Analize kažejo, da so na trgu dela prav mladi v mnogih primerih v primerjavi z drugimi starostnimi skupinami v slabšem položaju, na kar vpliva več dejavnikov. Ne gre samo za slabe pogoje na trgu dela, imamo tudi izobraževalni sistem, ki je z razmerami na trgu dela neusklajen. Primanjkuje nam zlasti obrtniških poklicev, za katere med mladimi ni zanimanja, preveč je zanimanja za družboslovne poklice, premalo je novih delovnih mest in, žal, delodajalci prepogosto iščejo kader z izkušnjami. Podatki za leto 2014 sicer kažejo na izboljšanje položaja mladih na trgu dela, vendar ne smemo zanemariti dejstva, da se zaposlitvene možnosti še vedno slabšajo za iskalce prve zaposlitve s terciarno izobrazbo. Problematika brezposelnosti mladih pa ima še dosti širše razsežnosti in ne gre samo za to, da se posledice kažejo neposredno na kariernem področju. Mladi nimajo dovolj sredstev za življenje, ostajajo odvisni od pomoči staršev, ne morejo si najeti stanovanja, kaj šele si ga kupiti, ne morejo si ustvariti družine in tako naprej. Naslednja vse pogostejša posledica brezposelnosti mladih pri nas je njihovi izseljevanje. Po podatkih Statističnega urada se je v letu 2013 izselilo tisoč 570 mladih državljanov, kar je 10-krat več kot leto poprej. In to je zagotovo zaskrbljujoč podatek, še posebej zato, ker ostaja Slovenija relativno zaprta za priseljevanje tujih državljanov. Lahko rečemo, da Slovenija na ta način izgublja dejansko zelo pomemben socialni kapital. Vse večji problem postaja brezposelnost mladih diplomantov, še zlasti žensk diplomantk s področja zdravstva, izobraževanja, sociale, humanistike, kjer je že tako največje pomanjkanje delovnih mest, in ne presenečajo niti izsledki raziskav, ki kažejo tudi na slabše zaposlitvene možnosti žensk zaradi morebitnega materinstva. Tako gledano je problem brezposelnosti mladih pravzaprav splošen družbeni problem, ki bo v bodoče zahteval strateški pristop in usklajevanje vseh politik, ki jih tako ali drugače zadeva. Če se zdaj navežem na Predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, moram povedati, da se z namenom predloga strinjamo, predvsem pa je tokratni predlog sprejemljivejši od prejšnjega, ki je bil predlagan s strani iste opozicijske stranke, ker tokratni ne pozablja na področno zakonodajo. In verjemite, ne gre za politični prestiž, kar je bilo očitano koaliciji s strani predlagatelja. Problematika volonterskega pripravništva brez dvoma potrebuje ustrezno rešitev. Navsezadnje je bila tudi to zaveza koalicijskega sporazuma. Le najti je treba ustrezno rešitev, ki bo mladim v največjo korist. Za zaključek pa bi rada poudarila, da nov zakon ne sme pomeniti manj pripravništev, zato ker bi bilo na novo urejeno pripravništvo s finančnega vidika za delodajalce morda nezanimivo in bi tako mladim pravzaprav omejili še zadnjo možnost opravljanja pripravništva. Ne smemo namreč pozabiti, da so bilo volonterski pripravniki zanimivi ravno zaradi tega, ker so bili tako poceni delovna sila. In kar je še pomembnejše, veliko mladim je bil to edini izhod, da so se sploh usposobili za samostojno delo in pristopili k opravljanju strokovnega izpita. To so vprašanja, na katera moramo imeti pri sprejemanju tega zakona tudi jasne odgovore. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Bojan Podkrajšek, SDS. Pripravi naj se dr. Jasna Murgel.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Cenjene kolegice in kolegi, lep pozdrav tudi v mojem imenu! Tudi sam sem vesel, da po kar nekaj truda Slovenske demokratske stranke je zopet ta predlog zakona na naših mizah, in še posebej sem vesel, ko končno vsi skupaj v tej dvorani, vključno z vlado, spoznavamo, da je ta zakon, ki ga je Slovenska demokratska stranka že tretjič poskuša uveljaviti, še kako pomemben za Slovenijo, predvsem pa za naše mlade. Velikokrat je človeku težko, sedaj tudi kot poslancu, ko mlad človek, izobražen, pride k tebi in njegova edina težava, ki je, ki je največja, ki si jo sam težko predstavljam, je, da ne dobi zaposlitve. Seveda ko ta mlad potarna, kako težko so njega starši šolali, kako težko so zbirali sredstva in kako težko je tudi sam to težko lestvico prestopal s klina na klin. Ko je prišel na cilj, pa ne dobi zaposlitve. Mi se danes pogovarjamo o pripravništvu. Seveda preteklost, da ta mlad človek gre v podjetje in mora delati brez plačila. Osebno se mi zdi, da je ta zakon še kako pomemben. Ko mlad človek komaj čaka, da zasluži prvi evro, pa mora delati nekaj mesecev brez plačila, potem pa ostane še brez službe, se mi zdi zelo nekorektno, pa zelo zelo, se mi zdi, ponižujoče za mladega državljana, ki želimo, da ostane v Republiki Sloveniji, da bo delal za to Slovenijo. Seveda da bo delal tudi za pokojnine, ki jih eni že dobivajo, drugi jo bomo pa še dobivali. Mladi zelo težko stopajo na trg dela. Velikokrat je tukaj veliko preprek, in vstopajo na ta trg dela zelo pozno. Zato se mi zdi to še toliko bolj pomembno. Današnja razprava je tudi en dokaz, da če se znamo poslušati med seboj, če znamo vsi skupaj, skupaj z vlado, zaznati težave, ki jih imajo naše državljanke in državljani zunaj te dvorane, lahko pridemo do dobrega zakona. Zato bom sam z veseljem ta zakon podprl, pa tudi apeliram na vse v dvorani, da to podpremo danes ob glasovanju, pa da vsi skupaj pripravimo še več tako dobrih zakonov, ki bodo v prid Slovenk in Slovencev. Hvala.
Hvala. Besedo ima dr. Jasna Murgel, SMC. Pripravi naj se gospod Jože Tanko.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi! Možnost za dramatične vložke, kot je rekel kolega Prikl, odpade, ker smo že izrazili svojo pripravljenost, da bomo ta zakon podprli. Pa vendarle, ker na mene vedno padejo teme, ki zadevajo pravosodje, bom še enkrat malo bolj na široko poudarila potrebo po posebni ureditvi sodniškega pripravništva. To pripravništvo je urejeno z Zakonom o pravniškem državnem izpitu. Namen sodniškega pripravništva oziroma zakaj se to pripravništvo razlikuje od drugih obveznih, je zgolj v tem, da si kandidat pridobi obvezno znanje, obvezno pripravništvo, da lahko opravlja pravniški državni izpit, tako imenovani pravosodni izpit, v preteklosti smo mu tako rekli. Večina kandidatov je v preteklosti imela možnost in sedaj jo tudi ima, da izbere možnost, bodisi da se zaposli na sodišču, na višjem sodišču ali pa da opravlja to prakso, pripravništvo v okviru volonterskega pripravništva. V nekaj letih se je pokazalo, da se je število volonterskih pripravnikov na sodiščih zelo povečalo. Prej smo slišali, da se je potem do 2014 zaradi spremembe Zakona o delovnih razmerjih spremenilo, se je znižalo, ampak osnovni namen bodisi tega pripravništva, ko je nekdo zaposlen kot pripravnik na višjem sodišču ali pa če dela volontersko, in tam ni zaposlen, je samo v tem, da se pridobijo pogoji za opravljanje pravniškega državnega izpita. To velja za eno ali drugo obliko pripravništva. Namen tega pripravništva je usposabljanje za opravljanje pravosodnih funkcij in pravosodnih poklicev, torej ne samo sodniške, recimo tožilske ali pa odvetniške, in za druga dela, za katera se z zakonom zahteva kot pogoj pravniški državni izpit. To pomeni, da se sodniški pripravnik ne usposablja za samostojno opravljanje dela na konkretnem delovnem mestu, kar je sicer namen pripravništva po Zakonu o delovnih razmerjih-1, temveč gre pri sodniškem pripravništvu za usposabljanje kot pripravo za pristop na ta pravniški državni izpit. Kar zadeva volontersko pripravništvo, je še to toliko specifično, da ti pripravniki sploh večino časa, ker so bili zaposleni pri drugem delodajalcu, niso bili na sodišču, ampak so samo bili toliko na sodišču in so, kolikor je potrebno, da dobijo ustrezne izkušnje, da lahko opravijo prakso kot pripravo za pravniški državni izpit. To so utemeljitve tudi Ministrstva za pravosodje, s katerim se strinjam, da je treba to področje drugače urediti. Zato bom to rešitev tudi podprla v nadaljnji razpravi in tudi takrat, ko bo Ministrstvo za pravosodje dalo na mizo svoj predlog. Hvala.
Hvala. Besedo je želel predstavnik predlagatelja gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, podpredsednica. Veseli me po dveh urah razprave, da bomo danes zvečer po glasovanju očitno mladim poslali jasen signal, da smo za to, da se volonterska pripravništva ukinejo. Sem pa večkrat z vaše strani slišal, da je problem, in tudi mislim, da je vlada tukaj v svojem mnenju zapisala, da se pa ravno ne strinjajo s tem, da bi bili delodajalci, ki potem tega pripravnika zaposlijo za nedoločen čas, opravičeni plačila prispevkov 24 mesecev. Ampak to imamo trenutno v Jamstvu za mlade. Se pravi, da bi pričakoval, da boste potem zadevo spremenili tudi tam. Na eni strani vas na Jamstvu za mlade ne moti, da je 24 mesecev, pa je tam predpogoj, da je nekdo še prej tri mesece na zavodu. Tukaj pa očitno niste ravno za to, da je predolgo časovno obdobje. Kakor sem zasledil tudi iz mnenja vlade, se bojim, da boste zadevo skrajšali. Pri pripravništvu gre za pomemben ukrep oziroma predvsem podoben tudi tistemu, ki je Jamstvo za mlade. Določeni mladi bodo na ta račun potem dobili zaposlitev – ko delodajalca stimuliramo s tem, da ga konkretno v tem primeru oprostimo plačila prispevkov za dve leti, kot predlagamo v Slovenski demokratski stranki, menim, da bodo tudi mladi na ta račun dobili marsikakšno zaposlitev potem tudi za nedoločen čas in s tem seveda prispevamo k reševanju brezposelnosti. Slišal pa sem tudi ob takih razpravah, da se je smiselno vprašati, če je pripravništvo v Sloveniji potrebno. Jaz menim, da je v Sloveniji to pripravništvo potrebno predvsem zaradi izobraževalnega sistema, kakršnega imamo v Sloveniji. Kot so že prej kolegi iz Desusa ugotavljali, slovenski šolski sistem, kjer gre za poklicne, strokovne, kaj šele druge, recimo kakšne družboslovne fakultete, ne da dovolj praktičnega znanja. In ravno s tem bi dobili tudi praktično znanje. Dokler imamo tak šolski sistem, kot ga imamo, dokler ne razmišljamo o tem, da bi uvedli neko vajeništvo oziroma da bi uvedli dualni šolski sistem, kot smo v SDS predlagali v torek, do takrat bodo pač take zadeve, kot so pripravništvo, potrebne. Upam, glede na to, da bo verjetno veliko amandmajev, da ne bo ta predlog, ki smo ga sedaj predlagali, potem prišel ven v čisto nekakšni drugi luči, da ne boste skrajšali strategije, ki naj jo pripravi vlada, s petih let na manj, da ne boste skrajšali tega oprostila za plačilo prispevka s 24 mesecev na eno leto ali kolikor imate v mislih in tako naprej. Strinjamo se z nekaterimi tehničnimi spremembami, vendar upamo, da bodo vsaj te, ki so tu notri zapisane in ki so poglavitne, za katere v SDS menimo, da so poglavitne, ostale. Ker plačano pripravništvo podpiramo, ampak da bi šli v neko radikalno spremembo tega našega predloga, s tem se bomo pa težko strinjali.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko SDS, pripravi naj se gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Lahko rečem, da je Slovenska demokratska stranka v nekoliko lažji situaciji, kot so druge stranke, tudi koalicijske. Ne zaradi tega, ker smo opozicijska stranka, ampak predvsem zaradi tega, ker smo za čas pred volitvami pripravili dobro razdelan predvolilni program s predvidenimi ukrepi. Rešitve, ki jih imamo na tej seji Državnega zbora, so pač rešitve, ki izhajajo iz našega predvolilnega programa. Moram reči, da tudi ta paket mladinske zakonodaje je bil pri nas ocenjen, ovrednoten, razdelan in v bistvu smo sedaj v situaciji, ko ta predvolilni program izvajamo, ne glede na to, ali smo v koaliciji ali smo v opoziciji. Žal se vse prevečkrat dogaja, da moramo mi s temi svojimi rešitvami, ki jih predlagamo, iti v zakonodajni postopek večkrat. Nikoli ali skoraj nikoli se ne zgodi, da bi to našo rešitev Vlada ali koalicija podprli, ampak moramo to vajo ponoviti enkrat, dvakrat, včasih trikrat, da se potem le ta koalicijski mehanizem zavrti in da neko pozitivno podporo ali pa vsaj ne nasprotuje rešitvi ali rešitvam, ki jih predlagamo. Tudi to, kar imamo na tej seji v tem zakonu ali pa v tistem, ki smo ga obravnavali v torek, je pravzaprav povsem enako. In najbrž bo treba tudi tam, kar zadeva izvajanje oziroma rešitve glede vajeništva, najbrž še ponoviti. Bomo upoštevali tudi kakšno pripombo in bomo zadevo ponovili. To, kar zadeva urejanje področja sofinanciranja pripravništva, se mi zdi zelo dober ukrep, še posebej, ker so zagotovljeni viri. Zdi se mi ta ukrep precej boljši kot sofinanciranje javnih del, ker tu gre za namensko financiranje, za financiranje tistega, za kar se praviloma diplomanti ali pa tudi srednješolci izobražujejo, in ne gre kar za neko umetno ustvarjanje nekih potreb samo v javnem sektorju ali praviloma v javnem sektorju in pa tudi v podjetjih v javni lasti. Tu gre tudi za ukrep, ki omogoča gospodarskim družbam, da koristijo te bonitete, ki jih ta zakon prinaša, in ključna prednost tega zakona je to, da omogoča testiranje v gospodarskih družbah vseh tistih, ki pridejo iz izobraževalnega sistema, in država v tem delu tudi del teh stroškov sofinancira. Glede na to, da so mladi tisti, ki imajo ali ki so najbolj fleksibilni, tudi kar zadeva migracijski del, je to pač eden izmed ukrepov, s katerimi bi to mlado izobraženo mladino lahko bolj zadržali in jim zagotovili delo v domačem gospodarstvu, pa tudi v kakšnih drugih segmentih. Mislim, da si mladi ne želijo, da ne vem koliko let opravljajo neke približne službe v javnih delih, ampak želijo predvsem, da delajo na področju, za katerega so se usposobili. Recimo, težko je nekega strojnika zaposliti pri nekem javnem delu nege na domu. Je mnogo bolje, da vzpostavimo pogoje, zagotovimo vire in omogočimo tem izobraženim, recimo, tehnično izobraženim ljudem, da dobijo zaposlitve v tehničnih panogah. Prav tako mislim, da bi morali sprožiti tudi na kakšnih drugih področjih te mehanizme. Mislim, da ni nobenega problema, da se ukrepi, ki sedaj veljajo, dopolnijo s temi, ki jih mi predlagamo. Ni nobenih razlogov, da bi se kakšne druge stvari zaradi tega poslabševale, da bi se skrajševalo obdobje sofinanciranja ali karkoli drugega. Prav nobene potrebe ni za to. Če država preko davkov, zadolževanja ali s prodajo državnega premoženja zbira denar za financiranje proračuna in tistih nalog, ki naj bi jih proračun imel, je po moje ena ključnih stvari, da se prav na področje zaposlovanja mladih ciljno usmerijo proračunska sredstva. Včasih se pri teh razpravah pojavi tudi očitek, da opozicijske stranke – predvsem bo tu najbrž na udaru SDS – predlagamo zakone, katerih uveljavitev je relativno pozna. Treba je vedeti, da so procesne omejitve take, da opozicija, zato ker ne upravlja s proračunom, po ureditvi ne more predlagati nekih rešitev s finančnimi posledicami za obdobje, za katerega je proračun sprejet, ampak lahko šele za obdobje po sprejetju proračuna oziroma za obdobje, v katerem bodo nastali učinki in bo proračun sprejet. To možnost ima samo vlada, da predlaga hitre spremembe. Takih rešitev – to bi rad povedal –, ko bomo morali upoštevati to določilo, bo najbrž v letošnjem letu še kar nekaj. Vse te stvari se v zakonodajnem postopku da urediti z amandmaji, najbrž za take stvari volja je. Upam tudi na podobno konstruktivnost pozicije. Ne samo da se pričakuje konstruktivnost opozicijskih strank in SDS pri določenih predlogih Vlade, ampak predvsem pričakujemo, da bo tudi koalicija takrat, kadar mi predlagamo neke rešitve, ki so nujne, ki so potrebne in so boljše od koalicijskih, da te rešitve podpre. Zakon, ki ga predlagamo, je že tak. Mislim, da bi bilo treba, preden se glasuje, dobro razmisliti tudi glede odločitve pri zakonu o dualnem izobraževanju. Le-to je komplementarni del mladinske politike in izobraževanja. Mislim, da bi morala koalicija tudi pri tistem zakonu dobro razmisliti, katero tipko bo pritisnila. Vsekakor pa kaže oba zakona podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Suzana Lep Šimenko, SDS.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lepo pozdravljeni vsi prisotni poslanci! Še posebej bi pa pozdravila naše obiskovalce in če so podatki na spletni strani Državnega zbora pravilni, so to dijaki Srednje šole za oblikovanje in fotografijo. Prikimavajo, se pravi, da drži. Prišli so v pravem trenutku na sejo, ker je tema resnično aktualna tudi za njih. Veliko je bilo danes že slišanega in zelo vesela sem, da ima to področje tako veliko podporo vseh strank. Bi pa omenila nekaj. V Slovenski demokratski stranki smo na tej seji predlagali dva zakona, ki sta med seboj precej povezana. Prvi se je nanašal na dualni sistem poklicnega izobraževanja, drugi pa se nanaša na pripravništva. Prvi, žal, najverjetneje ne bo dobil podpore danes pri glasovanju, medtem ko si na srečo za drugega na temo pripravništva to lahko obetamo. Zakaj se mi zdi to pomembno? Zato, ker je bilo tudi skozi razpravo moč razbrati, da naš sistem izobraževanja zagotovo ni dober. V državi imamo številne deficitarne poklice in ogromno teh je v kovinskopredelovalni industriji na primer. S tem se mogoče v tistem mojem štajerskem koncu še toliko bolj soočamo – zakaj – zato, ker je v bližini Avstrija. Marsikdo, tudi če se že izšola za nek poklic, na delo raje odide v tujino. Vendar, če bomo imeli v prvi vrsti urejen sistem izobraževanja in v drugi vrsti omogočena pripravništva, verjamem, da bo marsikateri od mladih raje ostal v Sloveniji. Med njimi namreč ni slišati neke velike želje po tem, da odhajajo, ampak odhajajo, zato ker enostavno tukaj pri nas ali težko dobijo oziroma kakorkoli, bolje so plačani za svoje delo čez mejo. Omenila bom podjetje z mojega konca, natančneje iz Kidričevega, kjer je zaposlenih tisoč 130 ljudi. Gre za proizvodno podjetje, vsako leto jih dodatno zaposlijo okoli 40, se pa soočajo s težavo – pomanjkanje tehničnega kadra. Državni sekretar, verjamem, da zelo dobro pozna to podjetje in tudi problematiko, s katero se sooča. In kaj so naredili? Enostavno se podjetja morajo znajti sama, naredili so informativne dneve, kjer si učenci devetih razredov lahko v živo pogledajo, kako v bistvu danes poteka delo v enem izmed teh poklicev. V živo lahko pridejo v proizvodnjo in zaposleni jim naredijo prikaz tega dela. Zakaj je to pomembno? To je pomembno, zato da dobijo sploh predstavo o tem poklicu, zato da vidijo, da dejansko danes proizvodnja ni več umazana, da so številne proizvodnje zelo urejene in da je delo tam lahko tudi zelo prijetno. To je en izmed načinov, kako si lahko v bistvu delodajalec zagotovi dober kader in seveda bodoči zaposleni v praksi vidijo, kako delo pri njih poteka. Žal je pač tako, da je vse manjši interes po poklicnem izobraževanju, po neki tehnični smeri. Če bomo omogočili pripravništva, verjamem, da bo še več podjetij, ki si bodo na tak način iskala svoj kader. Zdi se mi prav, da vsem tem podjetjem tudi pomagamo. Zato se mi zdi ta predlog, ki ga imamo danes pred sabo, zelo dober. Prvič, odpravlja volonterska pripravništva, ki so sama po sebi katastrofa, saj dejansko gre za izkoriščanje mladih in je v tem času popolnoma nesprejemljivo, kot drugo pa daje spodbudo delodajalcem, podjetjem, da bodo mlade zaposlovala. In ne samo to! Tisto, kar se mi zdi res pomembno, je to, da po opravljenem pripravništvu spodbudo nadaljujemo, če delodajalec mladega zaposli za nedoločen čas. Zaposlitev za nedoločen čas za mlade je danes že skoraj kot dobitek na loteriji, na lotu. Resnično pomembno je, saj to je namreč obdobje, ko si bodo tudi začeli ustvarjati družino. Zaradi tega si želim, da tega časa, teh 24 mesecev, ne bi krajšali na neko krajše obdobje, saj se mi zdi ključno in resnično pomembno. Kot sem že poudarila, veseli me, da smo tako enotni pri podpori tega zakona, in verjamem, da bo danes pri glasovanju šel tudi v naslednje branje. Hvala že vnaprej.
Hvala. Besedo ima gospod Dejan Levanič, državni sekretar Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala lepa za besedo. Kar nekaj stvari je bilo omenjenih tekom razprave, ampak ključna nit pa je bila dejansko rečena. Torej, če je iskren namen, da se v državi odpravijo volonterska pripravništva in da se zagotovijo sredstva za plačana pripravništva, potem verjamem, da bomo tekom razprave prišli tudi ustreznih rešitev, ki bodo to tudi omogočala. Ampak, vmes v tem času si moramo razčistiti nekaj pojmov, potem bo lažje v bistvu, kako pridemo do tega, zato ker imamo različne skupine na trgu dela, ki imajo različne potrebe in vsakemu se je treba prilagoditi, da najdemo takšne ustrezne ukrepe, ki bodo dejansko zagotavljali mlademu človeku zaposlitev na dolgi rok. Želimo si seveda zaposlitve za nedoločen čas. Zakaj je bilo večkrat izpostavljeno obdobje za plačilo oziroma oprostitev plačila prispevkov za delodajalce? Zdaj imamo ukrep v državi, kjer delodajalec, če zaposli mladega človeka za nedoločen čas, je upravičen do plačila prispevkov za drugi bruto. S tem smo želeli spodbuditi delodajalce, da bodo mlade zaposlovali za nedoločen čas, čeprav je to že nekoliko lažje ob sprejetju Zakona o delovnih razmerjih, predvsem ker je delodajalce strah problematike odpuščanja oziroma načina odpuščanja, kako nekomu dati pogodbo za nedoločen čas, če je potem za nedoločen čas vezan na njega. Ta del je lažji ta trenutek, ampak kljub temu, ker še vedno ostaja ena skrb pri delodajalcih, smo jih s tem ukrepom želeli spodbuditi, da zaposlujejo mlade za nedoločen čas – in ukrep je dokaj uspešen. Številka mladih, ki se je zaposlila za nedoločen čas, leti že čez 3 tisoč, kar je dobro, želimo si še več. Napovedali smo sicer nekoliko višjo številko, ampak glede na gospodarske razmere razumemo, da včasih ni mogoče uresničiti vseh teh zaposlitev, za katere si seveda prizadevamo. Zraven tega nam še vedno nagaja ali pa nam je nagajala v 2014 nekoliko gospodarska rast. Verjamemo, vidimo, da se gospodarska rast izboljšuje, in upamo, da bo to potegnilo za seboj tudi posledico večjega zaposlovanja. Ko smo predvideli ta ukrep, moramo zelo paziti zdaj, kaj bomo naredili z ukrepom oprostitve plačila prispevkov za pripravnike. Da ne bomo spodbudili delodajalcev, da namesto zaposlovanja za nedoločen čas, se primejo tega ukrepa, torej plačila pripravništva, ki je časovno omejeno, je za določen čas, in v tistem trenutku zelo hitro pride tisti ukrep, ki je namenjen za nedoločen čas pod velik vprašaj. Ni problematika v tem, da bi nasprotovali obdobju. Usesti se moremo, videti, kaj to pomeni, in nagraditi delodajalce, če bodo zaposlovali mlade za nedoločen čas. Naš predlog je tudi bil, da v vsaki finančni perspektivi se zaposli veliko ljudi, tudi mladih ljudi, na tehnični pomoči za pomoč pri črpanju evropskih sredstev. Predlagamo, da se ti ljudje zaposlujejo za nedoločen čas, ker je čas trajanja projekta 7 let in se ve, da gre za neko določeno obdobje, ampak pogodbe so pa lahko za nedoločen čas, zato ker to mladim omogoča samostojno življenje, osamosvojitev, jemanje kredita in tako naprej. Zato smo naredili vse v smeri, da z ukrepi, ki jih predlagamo, spodbujamo bolj to zaposlovanje za nedoločen čas. Slovenska demokratska stranka je res ta trenutek v nekoliko lažji situaciji, pa ne zato ker ima to napisano v programu, to je v vseh programih strank – odprava volonterskega pripravništva, ampak zato ker ne rabi predvideti finančnih posledic, ki jih takšen zakon tudi seveda prinaša. Zato je treba jasno definirati še enkrat na ministrstvih, kje so potrebna ta pripravništva, zakaj so potrebna, kdaj so potrebna, nujno potrebna, da nekdo lahko pristopi k strokovnemu izpitu, in vprašanje sploh, ali potrebujemo še vedno pripravništva na določenih segmentih. Mi imamo danes različno področje in je treba pogledati, zato smo na ministrstvu, ko smo spravili pobudo sploh v javnost, da se lotimo odprave volonterskega pripravništva, pozvali ministrstva, da pripravijo spremembe področne zakonodaje, da pogledajo, kje natančno potrebujejo pripravništva, zakaj jih potrebujejo, in zagotovijo določena sredstva, da bodo ta pripravništva dejansko tudi plačana. Če bomo jutri izbrisali pripravništva iz vseh področnih zakonov, kar nam je cilj, in prisili ministrstva, da ta pripravništva postanejo plačana pripravništva, potem bomo morali tudi zagotoviti finančna sredstva, da bomo ta pripravništva lahko financirali. Tukaj je, glede na stanje, to je pač tudi če bi vi sedeli zdaj na vladni strani, bi imeli enak izziv, bom temu rekel, najti finančna sredstva za takšne zaposlitve, ker veste, da pač situacija, takšna, kot je, ne omogoča vseh želja, ki bi jih želeli enostavno narediti. Zato smo mi ves napor vložili v črpanje evropskih sredstev. Mi smo ministrstvo, ki je počrpalo zelo blizu 100 % sredstev, ki so na voljo iz evropskih sredstev. Danes je Zavod za zaposlovanje Republike Slovenije za Slovenijo že objavil razpis za plačana pripravništva, 850 mladih pripravnikov, ki ne bodo imeli pogoja biti 3 ali 6 mesecev na zavodu za zaposlovanje. Samo ob vpisu na zavod – torej vpis v evidenco jim bo omogočal, da se vključijo v program plačanih pripravništev. Teh bo 850, ta trenutek 5 milijonov sredstev od tiste skupne mase, o kateri smo že govorili in ki se večkrat poudarja. Čakamo pa na novo finančno perspektivo. Z naše strani so programi pripravljeni. Potrebujemo sprejetje uredbe in nastavke v sistemu, da bomo lahko začeli sredstva tudi črpati. Ta del bomo na ministrstvu oddelali. Še enkrat zahvala ekipi na ministrstvu, ki to zna zelo dobro narediti in je tudi dokazala, da so ta trenutek ena redkih sredstev, ki so na voljo, pač, sredstva Evropske unije oziroma iz različnih skladov, na tem področju znamo to narediti in smo tudi naredili. Da vam povem, zakaj si želim, da pridemo do konstruktivnih rešitev in da skupaj poiščemo rešitve. Ni več pomembno koalicija : opozicija v smislu, kdo predlaga bolje. Če najdemo skozi razpravo najboljši predlog, ga dopolnimo in na koncu naredimo nekaj dobrega, se mi zdi, da bodo ljudje to nagradili, ne pa to, da se tukaj velikokrat opozarjamo, kdo ima boljše in kdo nima boljše rešitve. Ker obstajajo tudi trendi, ki so pokazali, da v letu 2014 imamo res ugodne rezultate, kar se tiče zaposlitev brezposelnih oseb. Pred seboj imam graf, ki jasno kaže, da smo v zadnjih 20 letih zaposlili v letu 2014 največ brezposelnih oseb – zaposlili, ne izbrisali iz evidence! To je najbolj pomembno. In številka leti čez 70 tisoč, kar je z vidika tega, kaj je bilo možnosti zaposlovanja v gospodarstvu, samo točka, kjer lahko rečemo, da ukrepi, ki smo jih sprejeli v okviru jamstev, v okviru druge aktivne politike zaposlovanja, da so ti ukrepi dejansko zelo pomembni za delodajalce in vse tiste, ki se teh ukrepov dejansko poslužujejo. Prej je bilo rečeno, da je oprostitev plačila prispevkov za pripravnike boljši ukrep kot javna dela. Teh dveh ukrepov ne gre primerjati. Zato sem še enkrat rekel, imamo različne ukrepe na trgu dela, ki so prirejeni različnim ciljnim skupinam z različnimi potrebami. O pripravništvu govorimo takrat, ko mlad človek iz izobraževalnega sistema stopi na trg dela – ga je treba pograbiti in ga v trenutku vključiti na trg dela. To je cilj jamstva za mlade. Javna dela prihajajo po lestvici aktivne politike zaposlovanja na zadnje mesto, zato ker so zadnji ukrep, kjer nekomu, ki je dolgotrajno brezposeln, omogočiš, da dela. Zato smo se na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti zelo borili, da povečamo sredstva za javna dela, da bodo v enakem obsegu, kot so bila javna dela v 2014, zato ker je bolje, da so ljudje zaposleni, kot pa da so na zavodu in prejemajo denarno nadomestilo, tudi če gre za javna dela, zato ker so to ljudje, ki imajo velike težave pri vstopu na trg, ki imajo velike težave pri prekvalifikaciji in, recimo, obdelavi nekega novega delovnega mesta in so na zavodu več kot eno leto. To pomeni, da so izven sistema, da imajo velike težave in jih s programi javnih del lahko na nek način ponovno vključimo v sistem in upamo, da bodo na dolgi rok lahko v tem sistemu tudi ostali. Teh ukrepov je več kot 36. Še bomo delali skupaj v dialogu z mladimi, s političnimi strankami, civilno družbo, da bomo našli še ukrepe, ki bodo dejansko pozitivno vplivali na zaposlovanje mladih na dolgi rok. To nam mora biti vsem v cilju. Vam povem še en primer, recimo, eden izmed programov Podjetno v svet podjetništva, kjer "zapremo mlade" in jih zaposlimo za šest mesecev, pridobijo možnost mentorja, ustvarijo svojo idejo, se osamosvojijo, zaposlijo, delajo na trgu, je prejel prvo nagrado med projekti aktivne politike zaposlovanja v Evropski komisiji, torej na podlagi črpanja teh sredstev. En del smo pokazali, da znamo na tem področju. Se pa strinjam, da še vedno je manever, da se predlaga boljše ukrepe, ki bodo prijemali dlje časa in ki bodo mladim omogočali zaposlitev na dolgi rok. Zato je bilo v našem stališču izpostavljeno samo to, da je treba pri kakršnihkoli ad hoc rešitvah – tega smo se že naučili –, videti, kaj dejansko pomeni, ko na neki točki izbrišemo vse, kaj bo to posledično prineslo na dolgi rok, da ne bomo slučajno naredili več škode kot koristi. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem še predstavniku predlagatelja, gospodu Žanu Mahniču.
Hvala, podpredsednica. Če lahko kot opozicijski poslanec rečem – kljub temu da danes tega nismo tako izražali, ko ste govorili o iskrenem namenu –:rahlo pozno je bilo. Vi ste sedaj že dve leti tam in da sedaj sprejemamo naš predlog, se vidi potem ta iskreni namen. Kar se tiče, kot ste rekli, da bo vlada, da moramo biti previdni, ker pač imamo različne poklice, vsak ima drugačno specifiko in ravno zaradi tega mi to predlagamo, da vlada sprejme petletno strategijo, v kateri bo vso to problematiko in vse svoje vizije, ki jih ima, potem tudi o tej zadevi opredelila. Ta številka 3 tisoč mladih za nedoločen čas – napovedovali ste več – ,menim pa, da je vseeno rezultat, pokazatelj tega, da neke stvari so se pa vendar premaknile; ker vsak mladi več, ki je zaposlen, šteje vsak mladi, ki je več zaposlen, prinese državi več, kot pa odnese. Imam pa eno težavo, recimo, z razmišljanjem, če prav razumem bojazen, da v primeru, da bi uzakonili ta naš predlog, da se uveljavi pripravništvo na ta način, da potem delodajalec, ki tega pripravnika po končanem obdobju pripravništva naprej zaposli za nedoločen čas, je oproščen plačila prispevkov potem za 24 mesecev, da začnejo delodajalci to izrabljati in da potem na ta račun trpi tisti ukrep Jamstva za mlade. Tukaj sem mnenja – in tudi, kolikor sem se pogovarjal z gospodarstveniki –, da ko bodo oni dobili enega mladega, ko ga bodo, lahko rečemo, finančno zelo ugodno izšolali predvsem praktično, ko bo eno leto pri njih in bo poznal tiste delovne navade, okolje in vse naprej, ni v interesu delodajalca, da potem takega mladega človeka odpusti. Seveda se tudi to dogaja, seveda tudi se da take zadeve izkoriščati, ampak kdor ravna kot dober gospodar, verjemite mi, da nekoga, ki ga bo potem tam 12 mesecev poučeval, mu bil mentor in mu pomagal, da dobi predvsem praktične izkušnje, da se tak delodajalec, če le kaj da nase in na to, kako sam posluje, potem takega mladega ne znebi. Seveda so dejstva, to drži, da je drugače, če opozicijska stranka predlaga, predvsem s stališča, kar se tiče finančnih sredstev, ampak ravno zaradi tega smo mi šli v to zadevo, ker ste takrat dejali, da so sredstva zagotovljena. Seveda bo treba te zadeve potem prilagajati. Upam, da ne bo šlo za terciarni sektor, čeprav pa tukaj v mnenju Vlade, ki smo ga dobili, smo videli, da je ravno v terciarnem sektorju res delež brezposelnih mladih od 15 do 29 let praktično največji. In sicer, decembra 2008 je ta znašala 11,9 %, danes pa znaša kar 20,2 %, medtem ko je raven izobrazbe, ko je srednja ostala približno na enakem, poklicna pa se je z 24,5 % znižala celo na 18,3 %. Seveda je treba izvajati ukrepe na vseh področjih. Še eno zadevo. Gospod sekretar, kar ste dejali, tudi mi se strinjamo in pozdravljamo to, da ste uspešni pri črpanju evropskih sredstev. Tukaj vam je samo za čestitati in pa apel, da še kakšne druge ministre oziroma druga ministrstva podučite, kako se to počne, da bodo vsaj tako uspešni kot ste vi.
Hvala. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ne vidim. S tem zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO AKTA O ODREDITVI PARLAMENTARNE PREISKAVE ZA UGOTAVLJANJE POLITIČNE ODGOVORNOSTI NOSILCEV JAVNIH FUNKCIJ PRI INVESTICIJI V BLOK 6 TERMOELEKTRARNE ŠOŠTANJ. Zahtevo za uvedbo parlamentarne raziskave na podlagi 93. člena Ustave Republike Slovenije Državnemu zboru predložila skupina 67 poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Matjažem Hanžkom. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo predstavniku predlagatelja gospodu Matjažu Hanžku.
Spoštovana predsedujoča, tovarišice in tovariši, kolegice in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Kot prvopodpisani pod zahtevo za odreditev parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj bi se najprej zahvalil vsem poslankam in poslancem, ki ste se tej zadevi pridružili. Ostale pa vabim, da pomagajo v tej preiskavi, saj je izrednega pomena za nadaljnji razvoj družbenih odnosov oziroma demokracije v naši državi. Gre namreč za razčlenitev dogajanj, ki jim pravimo ugrabitev države, in za vplivanje na preprečevanje tovrstnih dogajanj v prihodnje, z željo, da se prenehajo dejanja, ki se v tem času že dogajajo. Kot ste opazili, v zahtevi za preiskavo nismo zapisali nobenih imen. V njej smo zapisali samo dejstva, kronologijo dejanj v tej tragediji, brez oziranja na politično opcijo, ki je bila na oblasti, kronologijo tragedije, ki je pripeljala do finančne in ekološke katastrofe z imenom TEŠ 6. TEŠ 6 seveda ni osamljen primer, a je s svojo končno ceno kar 1,4 milijarde in dolgoročnimi negativnimi učinki, ki jih bo imel, najbolj kričeč simptom pojava, ki mu pravimo ugrabitev države. Ugrabitev države, ki se manifestira tudi na primeru ravnanj tako imenovane slabe banke, prisiljevanja s privatizacijo na področju zdravstva, gradnje infrastrukture in še česa. Pred nami je naloga, da od zahteve, ki ne vsebuje imen in priimkov, pridemo do imen in priimkov tistih, ki so politično odgovorni, da je do TEŠ 6 sploh prišlo. Imena vseh odgovornih, ne glede na politično barvo ali stranko! Pred nami je naloga postaviti meje tistim, ki so v skladu s sloganom pripravljavcev investicije TEŠ 6 trdili, da "za energične meje ne obstajajo." Ta slogan zgoščeno predstavlja ideologijo ugrabiteljev države, za njih namreč ni meja. Nov sklic parlamenta, v katerem sedijo stranke, ki s projektom TEŠ 6 v glavnem niso obremenjene, je odlična priložnost za to. Naj osvežim razloge, zaradi katerih zahtevamo preiskavo politične odgovornosti javnih funkcionarjev. Zaradi suma, da naj bi opustili dolžno ravnanje v zvezi z domnevno pomanjkljivo pravno podlago za pričetek investicije v blok 6 TEŠ, pri čemer naj bi tolerirali skoraj 2,5-krat povečano ceno in s sprejetjem državnega poroštva brez zagotovitve financiranja in rentabilnosti investicije oškodovali interese države. Zaradi suma sistematičnega ignoriranja pozivov nekaterih neodvisnih strokovnjakov, večine nevladnih organizacij in civilne družbe ter nekaterih politikov pri pravočasni zaustavitvi projekta in ponovnemu preverjanju izhodiščnih podatkov ter njihovih utemeljenih pomislekov glede tega, kar je bilo ob sprejemanju poroštva za kredite v Državnem zboru posebej poudarjeno, ter ob nasprotovanju projektu nekaterih ministrov v vladi. Zaradi suma, da naj bi zlorabili svoj politični vpliv in omogočili kršitve Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju in sektorju poštnih storitev oziroma Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Zaradi suma opustitve dolžnega ravnanja v zvezi z dajanjem navodil predstavnikom Vlade v nadzornih organih Holdinga Slovenskih elektrarn in TEŠ za doseganje transparentnega in stroškovno učinkovitega vodenja investicije, z dopuščanjem ponavljajočega se domnevnega prekoračevanja pooblastil poslovodnih organov HSE in TEŠ ter opuščanjem ugotavljanja in uveljavljanja odškodninske odgovornosti poslovodstev in nadzornikov. Zaradi domnevne opustitve dolžnih ravnanj v zvezi s preverjanjem verodostojnosti podatkov, ki so jih posredovala poslovodstva TEŠ in Holdinga Slovenskih elektrarn za pridobitev državnega poroštva za posojila Evropske investicije banke v višini 440 milijonov. Zaradi domnevne vnaprejšnje obveščenosti, da za državno poroštvo zagotovljena končna cena investicije v višini 1,3 milijarde evrov ni dosegljiva in da bo dejansko presegla znesek 1,42 milijarde, ter v zvezi s tem posledično zavestno zavajanje Vlade in Državnega zbora. Zaradi domnevno slabega nadzora nad informacijami in pridobivanjem podatkov o kakovosti, zalogah in odkupni ceni premoga, ki ga bodo uporabljali v TEŠ 6, saj odgovorni pred odločitvijo o investiciji niso preverjali zalog premoga. Elaborat o zalogah premoga je bil pridobljen šele leta 2010, prav tako niso uspeli zagotoviti predvidene cene premoga za celotno predvideno obratovalno dobo. Zaradi suma neopravljene celovite presoje vplivov na okolje, ki bi jih projekt, skladno z veljavno zakonodajo, moral vsebovati že ob začetku postopka, znotraj katerega bi moralo biti opravljeno tudi iskanje optimalne variante mogočih projektnih rešitev z upoštevanjem obremenjevanja okolja in prostora. Parlamentarna preiskovalna komisija namerava predvsem pojasniti in razjasniti vsa dejstva in okoliščine, kako je lahko pravna podlaga za investicijo podjetja v državni lasti Resolucija o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007 – 2023, ki ni bila objavljena v Uradnem listu in ki jo je Ustavno sodišče prepoznalo kot akt, ki ni niti predpis niti splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, zato Ustavno sodišče ni pristojno presojati. Pojasniti vsa dejstva in okoliščine nastajanja domnevnih pravnih podlag za izvedbo naložbe v blok TEŠ 6, vključno z razlogi za nastanek in podpis domnevno izrazito škodljive pogodbe in v enostransko korist tujega dobavitelja, pri čemer se pogodba ravna po švicarskem pravu in za pristojno sodišče določa sodišče v Švici. Pojasniti vsa dejstva in okoliščine ter oceniti dejansko stanje financiranja naložbe v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj, vključno z nezadovoljivim zavarovanjem izdanega državnega poroštva za 440 milijonov kreditov Evropske investicijske banke, kot je mnenje s pridržkom izdalo Računsko sodišče. Ugotoviti, zakaj so predstavniki Vlade oziroma Republike Slovenije kot lastnikov nadzornih organov HSE in TEŠ dopuščali domnevno nezakonite dejavnosti pri investiciji v blok TEŠ 6. Ugotovitvi, zakaj so predstavniki Vlade oziroma Republike Slovenije kot lastnika dopustili posojilne aktivnosti za financiranje omenjene naložbe brez končne enoznačne in verodostojne dokumentacije v obliki noveliranih investicijskih programov, pri čemer Vlada še vedno čaka na NIP 6, ki bi ga Holding Slovenskih elektrarn moral predložiti marca 2014, in ugotoviti, ali so bili k dodeljevanju soglasja teh posojil vpleteni posamezniki, nosilci javnih funkcij, oziroma ali so za soglasje k dodeljevanju posojil zlorabili svoj politični vpliv. Ugotoviti, zakaj Vlada opušča ugotavljanje in uveljavljanje odškodninske odgovornosti poslovodstev in nadzornikov podjetij v državnih lasti, konkretno HSE in TEŠ. Ugotoviti politično odgovornost za domnevno opustitev dolžnosti ter angažiranje Državnega pravobranilstva za zaščito materialnih interesov Republike Slovenije. Ugotoviti politično odgovornost posameznih nosilcev javnih funkcij zaradi suma, da so omogočili nespoštovanje Zakona o javnem naročanju v energetiki in dopustili veljavnost pogodb s tujimi in domačimi dobavitelji, s čimer so opustili dolžno ravnanje ugotavljanja ničnosti predmetnih pogodb. Ugotoviti, čigavi in kakšni interesi so pripeljali do tega, da so bile opuščene aktivnosti, ki jih je Vlada predvidela na podlagi javnega pisma Komisije za preprečevanje korupcije ob odstopu decembra 2013. Ugotoviti dejstva in okoliščine za pozno sprejetje potrebnih političnih odločitev, ki so vplivale na podražitev investicije. V zahtevi za odreditev preiskovalne komisije, ki bo ugotavljala politično odgovornost za finančno in ekološko katastrofo z imenom TEŠ 6, kot sem že omenil, ni nobenih lastnih imen, rezultat preiskovalne komisije pa mora biti ugotovljena politična odgovornost. Imena in priimki vseh odgovornih, da je do katastrofe TEŠ 6 sploh prišlo; imena in priimki vseh odgovornih, ne glede na politično barvo ali stranko. Verjamem, da je novi sklic parlamenta priložnost, da do tega dejansko pridemo, saj v njem sedimo povečini s tem poslom neobremenjeni poslanci. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ker se poslanke in poslanci Poslanske skupine Desus zavedamo razsežnosti problematike, ki je povezana s projektom izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, smo se odločili za sopodpis zahteve za odreditev parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj. V Poslanski skupini Desus namreč menimo, da je ugotavljanje politične odgovornosti edini resen način, da se netransparentno poslovanje pri izgradnji 6. bloka končno enkrat preseka in da se vse nepravilnosti raziščejo, odkrijejo in nato v sodelovanju s slovenskimi organi pregona tudi ustrezno preganjajo v skladu s slovensko kazensko zakonodajo. V naši poslanski skupini torej verjamemo v uspešnost preiskovalne komisije, katere cilj je razkritje nepravilnosti pri izgradnji 6. bloka TEŠ. Kot smo povedali že na prejšnji redni seji, ko smo obravnavali priporočila v zvezi s problematiko investicije izgradnje bloka TEŠ 6, v naši poslanski skupini menimo, da za netransparentnost tega projekta ne nosi krivdo samo ena vlada, projekt izgradnje 6. bloka se je namreč vlekel tako dolgo, da se je zamenjalo kar nekaj vlad in kar nekaj pristojnih ministrov. Žal smo vsi skupaj zaradi naše naivnosti in neaktivnosti nenamerno dopuščali, da se je projekt sprevrgel v netransparentnega in da mu je vrednost zrasla čez vse meje. Kajti, nobena vlada Republike Slovenije ni naredila prav ničesar za zaustavitev projekta ali pa bi vsaj sprožila ustrezne postopke, s katerimi bi raziskali, kaj se pravzaprav v resnici dogaja z izgradnjo 6. bloka, da mu je cena z začetnih 690 milijonov evrov zrasla na več kot 1,4 milijarde evrov. Kot smo že enkrat povedali, v Poslanski skupini Desus menimo, da moramo vsi skupaj priznati, da del krivde za nastalo situacijo nosi tudi nekaj zadnjih sestav Državnega zbora, in sicer če že ne zaradi drugega, pa zaradi svoje naivnosti. Poslanci so namreč vedno znova nasedali manipulacijam s strani HSE, češ kaj vse hudega čaka to državo in Šaleško dolino v primeru, da se projekt izgradnje 6. bloka ustavi. Tako smo poslušali in verjeli grožnjam o tem, da bomo izgubili suverenost pri oskrbi z električno energijo, če se projekt ne izpelje do konca. Ena od groženj je bila tudi ta, da bo Republika Slovenija plačevala več 100-milijonske odškodnine Alstomu, če se projekt zaustavi. Prav tako smo poslušali grožnje s socialno bombo, ki jo bomo sprožili, če se projekt ne nadaljuje, saj bo na stotine ljudi ostalo brez službe. Vendar, kot kaže, bodo zaradi nizke odkupne cene premoga socialno bombo sprožili očitno v sami TEŠ, saj velenjski premog kupuje po znatno nižji ceni, kot je bila načrtovana v samem projektu. Na vprašanja Poslanske skupine Desus o vzdržnosti in smiselnosti projekta so nam predstavniki HSE vedno odgovarjali na že omenjeni način; torej – pritiskanje na najbolj občutljivi točki, ki sta seveda socialna varnost zaposlenih v rudniku Velenje in TEŠ ter okoliških prebivalcev, kot tudi skrb za zagotavljanje samooskrbe Republike Slovenije z električno energijo. Ker pa so z izpeljavo preiskav in pridržanjem nekaterih odgovornih oseb končno reagirali tudi slovenski kriminalisti in tožilci, so se zadeve začele premikati v pravo smer. Začeli so se iskati ljudje, ki nosijo največ odgovornosti za to, da se zna projekt izgradnje 6. bloka izkazati kot ena največjih afer na področju slovenske energetike. Parlamentarna preiskava pa bo ob bok ugotovitvam kriminalistov, upajmo, pokazala na tiste nosilce javnih funkcij, ki nosijo največjo politično odgovornost pri tem, da je izgradnja 6. bloka TEŠ postala najbolj zloglasna investicija v slovensko energetiko. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Andreja Katič bo predstavila stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Investicija v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj je ena izmed največjih investicij v energetiko v Sloveniji. Že od vsega začetka so v projektu mnenja v Sloveniji deljena, prav tako kot so deljena mnenja o sončni in vetrni energiji, pa vendarle je dejstvo, da bomo za subvencije obnovljivim virom energije namenili dve milijardi evrov, pri čemer tovrstna proizvodnja pomeni le 5 % od celotne proizvodnje električne energije v Sloveniji. Električna energija se v Šoštanju proizvaja že od leta 1956. Že vrsto let se torej v Termoelektrarni Šoštanj proizvaja elektrika za eno tretjino vseh slovenskih potreb. Stroka je v veliki meri poenotena, da je TEŠ pomemben ne le zaradi količine proizvedene električne energije, temveč tudi ali pa zlasti zaradi sistemskih storitev predvsem sekundarne regulacije. V Sloveniji nudijo sekundarno regulacijsko rezervo predvsem termoelektrarne – Termoelektrarna Šoštanj – in določene hidroelektrarne, pri katerih je treba poudariti, da je zmožnost nudenja sekundarne regulacije slednjih v primeru neugodne hidrologije precej omejena. TEŠ je do sedaj za gradnjo bloka 6 pridobil vsa potrebna soglasja Vlade Republike Slovenije in resornih ministrstev. Vlada je projekt uvrstila v Resoluciji nacionalnega energetskega programa in v Resolucijo o nacionalnih in razvojnih projektih za obdobje 2007–2023, ki je bil sprejet v letu 2006 in noveliran v letu 2008, spomladi leta 2009 pa je bil uvrščen tudi v Zeleno knjigo za Nacionalni energetski program Slovenije. Prva ocena vrednosti je bila 691 milijonov evrov, a po izdelani investicijski dokumentaciji je bila v letu 2006 vrednost investicije milijarda 70 milijonov evrov. In to je bila verjetno prva realna ocena stroškov projekta, vse ostalo so bile bolj ali manj ocene čez palec. V NIP 2, ki je bil pripravljen takoj po podpisu pogodbe leta 2008, je investicijska vrednost po tekočih cenah znašala milijardo 424 milijonov evrov. NIP 3 je bil pripravljen v novembru 2009, kjer so na zahtevo HSE, tako je bilo povedano tukaj na eni izmed preteklih sej preteklih odborov, morali znižati investicijsko vrednost na milijardo 189 milijonov evrov in da je bila takrat vrednost podcenjena. Ponavljam, na zahtevo HSE! In tudi v NI P4 in 5 je bila vrednost umetno znižana na milijardo 302 milijona evrov. Verjetno so v NIP 6 povzetki vseh naštetih dokumentov, ki vključujejo tudi kazalce ekonomike investicije ter pojasnila o odstopanjih. Sedanji direktor TEŠ je v intervjuju za lokalni časopis Naš čas povedal, citiram objavo z dne 27. novembra 2014: "Ko sem prišel leta 2012 na HSE, smo dobili zaprosili od poslovodstva HSE, da preverimo, ali je kje drugje kakšen primerljiv objekt, ki je tudi v gradnji. Primerljiv objekt pomeni enake moči, uporabe primerljivega energenta, primerljive tehnologije in izkoristka. Iz podatkov bi lahko sklepali, da je bil projekt bloka 6 celo nekoliko cenejši od drugih." Konec citata. To je povedal direktor, ki uživa zaupanje sedanjega vodstva. Socialni demokrati si želimo, da bi izvedeli, kdo je kaj narobe naredil in naj za strojene nepravilnosti tudi odgovarja. Socialni demokrati si želimo, da se zadeve temeljito raziščejo. Kot smo že povedali, zato želimo tudi, da Vlada čim prej pripravi zakonski predlog, ki bo dal osnovo za izvedbo neodvisne preiskave izgradnje in revizije poslov pri izgradnji bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj. Res pa je, da naša podpora tem aktivnostim očitno nekoga moti. Kakor je tudi res, da nam ni in nam ne bo vseeno za usodo delovnih mest v Premogovniku Velenje in Termoelektrarni Šoštanj. Ne nazadnje je tudi res to, da ne pristajamo na pavšalne trditve in obtožbe, ki določajo krivca za nepravilnosti kar čez palec in brez občutka za kakršnokoli odgovornost v primeru, da se bodo obtožbe izkazale za neresnične in neutemeljene. Premogovnik Velenje je imel v drugi polovici 80. let preko 5 tisič 600 zaposlenih. V preteklih letih se je število zaposlenih zmanjševalo. Danes je v skupini PV zaposlenih okoli 2 tisoč 500 delavcev. Po načrtih TEŠ se glede na zaustavitev bloka 3 in 4 obstoječe obratovalno osebje prerazporedi na blok 6. Prav tako se za podporne funkcije uporabi obstoječe osebje, ki ta dela že izvaja. V NIP je predvideno, da bo po obratovanju bloka 6 poleg njega v obratovanju ostal le še blok 5. Tako da je letu 2015 predvidenih 429 zaposlenih, v 2017 – 395 in se postopoma, po naravni poti, z upokojitvami zmanjšuje. Brez bloka 6 pa bi bilo v letu 2016 zaposlenih 405, v letu 2017 – 351 in tako do leta 2027, ko ne bi bilo več nobenega zaposlenega. Vlada Republike Slovenije mi je na moje poslansko vprašanje, katera so največja prepoznana tveganja za unovčitev državnega poroštva odgovorila, da je prepoznavanje tveganj obdelano v NIP 6, ki je v pripravi. Največji tveganji sta tveganje neizpolnjevanja z bankami pogodbeno dogovorjenih finančnih količnikov in drugih zavez ter tveganje neizpolnjevanja z bankami pogodbeno dogovorjenih količnikov na nivoju HSE. In na verjetnost uresničitve teh tveganj najbolj vplivajo: tveganje, da ne bo dosežena cena premoga, ki je bila predvidena v investicijskem programu, tveganje, da ne bo dosežena cena električne energije, kot je bilo predvideno v investicijskem programu, tveganje povečanega števila izpadov bloka v fazi rednega obratovanja in posledično zmanjšanja število obratovalnih ur in tveganje, da investicija ne bo zaključena v predhodno pogodbeno dogovorjenih terminskih planih. Pa bi še enkrat omenila, da je bilo tu, v Državnem zboru povedano,da so na zahtevo HSE morali znižati investicijsko vrednost na milijardo 189 milijonov evrov in da so se zavedali, da je bila takrat vrednost podcenjena. Na tej točki bi moral nekdo odgovarjati. In kaj danes spremljamo, kaj se dogaja v Šaleški dolini? Nezadovoljni delavci v Premogovniku Velenje, ki so najmanj krivi za nastalo situacijo; zniževanje plač, grožnje z odpuščanjem, odprodaja premoženja. In kakšno je stanje v Termoelektrarni Šoštanj? Podaljšalo naj bi se obratovanje bloka 4, ki pa je že danes za okolje bolj obremenjujoče. Blok 5, ki pa je bil predviden za rezervo do leta 2027, pa naj bi kmalu prenehal z obratovanjem. Za blok 6 pa pravzaprav ne vemo, obratuje ali ne obratuje. Po Termoelektrarni Šoštanj pa se že sprehajajo predstavniki nemške družbe RWE, ki je pred dobrim letom stopila že v hrvaško energetiko. Res je potrebna parlamentarna preiskava, da se poleg vsega navedenega v zahtevi za odreditev parlamentarne preiskave ugotovi, ali so vsi posamezniki, ki so zastopali, in tudi tisti, ki še danes zastopajo pristojne organe, vlado, poslovodstva družb, nadzorne svete, skupščine, izvajali ali opustili dolžna ravnanja, ki bi jih kot dobri gospodarji ali nadzorniki morali izvajati v korist države. Zaradi navedenega smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov brez težav prispevali vse svoje podpise vseh nas, poslank in poslancev, v podporo ustanovitvi parlamentarne komisije in upamo, da bo parlamentarna komisija učinkovita in bo uresničila zastavljene cilje, Socialni demokrati pa bomo vsekakor tvorno sodelovali pri njenem delu.
Hvala lepa. Gospa Violeta Tomić bo predstavila stališče Poslanske skupine Združene levice.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Izredno veliko število podpisov za uvedbo parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj ocenjujemo kot visoko stopnjo soglasja v Državnem zboru, da razčisti sume o odgovornosti predstavnikov političnega razreda, ki je v tej zgodbi pokazal svoje prakse pri upravljanju države in ravnanjem z javnim denarjem. Nevzdržno je namreč, da stalno poslušamo, kako je država slab gospodar in da je zato potrebno njeno premoženje prodati tako rekoč za vsako ceno, po možnosti tujcem, istočasno pa gledamo resničnostno kriminalno tragedijo, ki se nam dogaja pred očmi in ki ji kar ni videti konca. Že pred leti so se pojavili predlogi, da blok 6 ali pa kar celotno Termoelektrarno Šoštanj prodamo, ker je baje zelo obetavna naložba. Izkazalo se je, da ni zanimanja med tujimi investitorji. Danes je očitno, zakaj je temu tako. Sami bomo morali upravljati z zavoženo investicijo, o kateri tako rekoč vsak dan izvemo nova dejstva, ki povečujejo škodo in potrjujejo ocene o katastrofalni naravi in izpeljavi tega projekta. Zahteva za preiskavo izhaja iz sistemske logike. Njen temelj sta transformacija oziroma preobrazba države v skladu z interesi kapitala v času neoliberalizma in vzpon nedemokratičnega tehnokratskega političnega razreda, ki v spregi s kapitalom išče koristi le za lasten žep in za ohranjanje svoje politične oblasti. Namen te preiskave je, da tej sistemski logiki dodamo konkretna imena. Vsi ti procesi imajo svoje akterje, ki so prispevali v mozaik zavajanj, manipulacij, izigravanj zakonodaje ter kaznivih in koruptivnih dejanj, ki so pripeljali do izvedbe projekta TEŠ 6. In kateri so tisti ključni elementi politične odgovornosti funkcionarjev pri investiciji v blok 6 in so po našem mnenju ključni tudi za vse druge investicije iz javnih sredstev, v katere so posredno ali neposredno vpleteni politični funkcionarji? Funkcionarji morajo zagotoviti nesporno pravno podlago za investicije, tako za tiste iz javnih sredstev kot za tiste, ki jih izvajajo javna podjetja ali pa gospodarske družbe v državni lasti. Dolžnost funkcionarjev je, da temeljito preverijo podatke, ki jih predložijo pripravljavci investicije. Za ukrepe imajo funkcionarji na voljo pravna in finančna sredstva. Funkcionarji v izvršilnem delu oblasti morajo odgovarjati, kadar zakonodajni veji oblasti predlagajo v potrditev odločitve, ki slonijo na slabo preverjenih podatkih; in to ne samo v primeru bloka 6. Funkcionarji morajo znati prisluhniti strokovnim mnenjem in mnenjem civilne družbe ter morajo temeljito pretehtati sporočila in jih ne smejo zavračati kar povprek, kot da gre za vprašanja političnega prestiža, sicer se dogajajo investicijske katastrofe – pa ne samo v energetiki, tudi pri gradnji infrastrukture, pri investicijah v zdravstvu in še bi lahko naštevala. Po našem mnenju se izkazuje politična in morda še kakšna odgovornost funkcionarjev, ko se dogajajo načrtne manipulacije in kršitve pravnega reda, ampak kjer ni tožnika, ni sodnika. Temu bomo skušali narediti konec. In ponovno, ni samo investicija v 6. blok, kjer je zaznavati tovrstna dogajanja, v katerih lahko vidimo omenjeno sistemsko logiko neoliberalizma. Funkcionarji imajo možnost uveljavljanja odškodninske odgovornosti poslovodstev in nadzornikov javnih podjetij in podjetij v lasti države. Sprašujem se, kolikokrat doslej so ministri to možnost predlagali Vladi in pooblastili Državno pravobranilstvo za ukrepanje. Odgovornost za dopuščanje nenehnega povečevanja investicijske vrednosti, kar je posledica mnogoterih, tudi korupcijskih dejavnikov, brez slehernega dvoma tiči tudi pri funkcionarjih, vendar so se ji doslej spretno izogibali. Skrb za izvajanje okoljskih predpisov je ena izmed, tudi političnih, odgovornosti funkcionarjev. Dopuščanje bližnjic pri enem gospodarskem subjektu ima učinek domin. Omenim naj samo dogajanja v zvezi z Lafargom in sanacijo Celjske kotline zaradi ostalin stare cinkarne. Osrednja pozornost preiskave bo namenjena tudi ugotavljanju morebitnega zavajanja Vlade in Državnega zbora z neresničnimi podatki, z namenom, da se potrdi zakon o državnem poroštvu za 440-milijonsko posojilo. Danes vemo, da noben od ključnih pogojev za sprejetje zakona o poroštvu države ne drži več. Vse več je tudi namigov, da so nekateri funkcionarji vnaprej vedeli, da je rok trajanja ključnih pogojev samo do sprejetja poroštvenega zakona. Sprenevedanje funkcionarjev kliče po uveljavljanju politične odgovornosti in posledično tudi po sankcijah. Poudarimo naj, da sta se prejšnja in sedanja vlada zavezali, da bosta zagotovili pravne pogoje za celovito presojo investicije v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj. Za zdaj ne vemo še nič otipljivega, razen nekaj napovedi. Recimo, preprosta dopolnitev enega samega samcatega člena Zakona o Računskem sodišču, z nekaj besedami, ki jih naštejemo s prsti ene roke, bi odpravila mrtvoudnost Računskega sodišča pri preiskovanju hčerinskih podjetij gospodarskih družb v državni lasti. Tak vladni predlog dopolnitve Zakona o Računskem sodišču bi lahko bil sprejet po nujnem postopku, in če upoštevamo visoko stopnjo soglasja o tej preiskavi, tudi s podobno množično podporo. Te besede razumite kot poziv funkcionarjem v Vladi, da opravijo eno od dolžnostnih ravnanj, ki je neprestana skrb za izboljšanje zakonodaje v smeri učinkovitega in preglednega ravnanja z državnim premoženjem in javnimi sredstvi. Naj zaključim. Vlada po nam dostopnih podatkih še po skoraj letu in pol ni prejela Noveliranega investicijskega programa številka 6. To pomeni, da nimamo izhodišča, da bi lahko pregledno ugotavljali, kaj se v zadnjem letu dogaja s to investicijo. Tudi to, da funkcionarji ne morejo doseči izvajanja njihovih sklepov v poslovodnih podjetjih v državni lasti, samo po sebi kliče po ugotavljanju njihove odgovornosti. Predlagatelji preiskave bomo po najboljših močeh poskrbeli, da bo preiskovalna komisija učinkovito izpeljala svojo vlogo v zadevi blok 6 TEŠ in da bodo na podlagi dognanj te preiskave postavljena merila za ugotavljanje politične odgovornosti funkcionarjev do upravljanja javnih investicij in do ravnanja z državnim in javnim premoženjem sploh. Primer TEŠ 6 je simptom sistemskih sprememb na ravni politike in na ravni države. Ta je po neoliberalnem obratu postala priročno orodje v rokah kapitala, politični razred pa se je začel obnašati kot menedžer, ki v spregi s kapitalom z vsemi legalnimi in nelegalnimi sredstvi išče svoje denarne in politične koristi na račun delavnega ljudstva. Privatni interes je prevladal nad javnim interesom. TEŠ 6 je konkreten primer, ki mu moramo dati konkretna imena in priimke. Preiskovalna komisija mora ugotoviti politično odgovornost vseh odgovornih, da je do katastrofe z imenom TEŠ 6 sploh prišlo. Imena in priimki vseh predstavnikov političnega razreda, ne glede na politično barvo in stranko. Računamo na to, da so zadnje volitve v Državni zbor pripeljale nova imena z obljubami o drugačnem upravljanju države in da je prevladala večinska volja za prevlado javnega interesa ter razkrinkanje privatnih interesov, ki so postavili ta ogromni spomenik korupciji. Hvala.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov bo predstavil gospod Jernej Vrtovec. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Govorimo o eni največjih energetskih investicij v naši državi. Hkrati govorimo o vrtoglavih finančnih obveznosti države, ki poleg že tako velikega javnega finančnega primanjkljaja ogroža komaj še vzdržno stabilnost finančnega sistema. Vse od uvrstitve investicije TEŠ 6 v Resolucijo nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023 in investicijskega programa iz aprila leta 2006 ostajajo enake dileme in postavljajo se enaka vprašanja. Torej, za upravičeno investicijo. Zakaj se njena vrednost konstantno viša in kako to višanje vpliva na poslovanje HSE, samega TEŠ? Kako veliko je tveganje za unovčitev državnega poroštva za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov? In, kar je najpomembnejše: Zakaj je Vlada oziroma Republika Slovenija kljub številnim opozorilom in pomislekom dopuščala domnevno nezakonite postopke? Ta vprašanja so brez odgovora, tako kot smo že vajeni, ostaja pa tudi vprašanje odgovornosti, tako kazenske kot tudi politične. Kajti, glede na različne kriminalistične preiskave, kazenske postopke, ki so v teku, je eno dejstvo, da je TEŠ 6 spomenik korupciji in klientelizmu v Republiki Sloveniji. Pa poglejmo podrobneje. Nerazumljivo in nesprejemljivo je dejstvo, da se je ocenjena vrednost investicije od leta 2006, ko je znašala okoli 690 milijonov evrov, pa do danes povišala na milijardo 440 milijonov evrov. Kljub številnim pomislekom stroke in politike vlade Boruta Pahorja marca leta 2009 projekta izgradnje TEŠ 6 ni ustavila, vrednost je pa med tem narastla že na milijardo 340. Leta 2011 je ta vrednot že presegla milijardo 400 milijonov evrov. Res je sicer, da se je v vseh teh letih gospodarske situacije v Sloveniji zelo spremenila, gospodarska kriza je namreč narekovala padec porabe električne energije in cene pasovne električne energije so se od leta 2006 naprej bistveno zniževale. Nato se je vlada Alenke Bratušek na dopisni seji dne 15. 7. 2013 seznanila z informacijo o stanju na temu projektu in sprejela več sklepov, ki so bili povsem jasni Ugotovila je, da projekt ne zagotavlja izvedbe v časovnih in cenovnih okvirih, kot so bili dodeljeni ob odločanju o sami investiciji. In mimogrede, nerazumno je, da se je o takšnih zadevah, ki pomenijo lahko tudi zlom gospodarstva, vlada pogovarja oziroma odloča na dopisni seji. Sklepe, ki jih je Vlada sprejela in s katerimi je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor in Ministrstvo za finance Termoelektrarni Šoštanj, Holdingu Slovenskih elektrarn naložila konkretne zaveze, je podprl tudi Državni zbor. Ta je še 16. julija 2013 predlagal Vladi, da mu do konca novembra poroča o izvrševanju teh sklepov. In kaj se je od takrat zgodilo? Smo slučajno slišali poročila o sklepih? Zgodilo se ni popolnoma nič. Vlada niti enega samega sklepa ni realizirala. Pa poglejmo naprej. Ob današnjih tržnih cenah električne energije upravičeno lahko pričakujemo, da bo TEŠ 6 že letos ustvaril ogromno izgubo. Če bo cena premoga znašala več kot 2,95 evrov gigajoula, bo izguba več kot 50-milijonska. In kaj bomo storili mi, poslanci? Kaj bo storila Vlada? Zgolj vložitev kazenskih ovadb zoper nekaj fizičnih oseb, ki naj bi zlorabile svoj položaj, ne pomeni rešitve situacije in ne pomeni preprečitve nadaljnjih finančnih izgub, za katere že danes vemo, da se bodo zgodile. Krščanski demokrati smo v tem trenutku najbolj zaskrbljeni nad lahkotnostjo in sprenevedanjem ob dejstvu, da TEŠ 6 že danes zaradi slabega poslovanja ni sposoben sam poravnati obveznosti do dobaviteljev, saj je že lansko leto te dolgove prevzemal HSE. Država si je z Zakonom o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga je najela Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki, naložila torej težko breme; breme, ki vedno bolj pritiska k tlom. Breme, ki smo mu edino poslanci Nove Slovenije nasprotovali kot celotna poslanska skupina, kajti zavedali smo se, da TEŠ 6 ob vseh navedenih dejstvih ne bo več zmožen izpolnjevati svojih obveznosti iz naslova posojila in bo prišlo do unovčenja poroštva. In še nekaj! Na podlagi sprejetega poroštva je država s TEŠ 6 sklenila pogodbo o ureditvi razmerij, ki določa med drugim roke za dokončanje projekta, sklenitev pogodbe o dolgoročni dobavi premoga ter okvire glede donosnosti projekta na področju energetike. In da pri tem ne pozabimo najpomembnejšega elementa te pogodbe: skupna vrednost projekta mora biti manjša od skupne vrednosti projekta, ki je navedena v četrti novelaciji investicijskega programa, torej milijardo 302 milijonov evrov. Ta pogoj, kot kaže, zagotovo ne bo izpolnjen glede na vse znana dejstva. In kje smo danes? Še vedno nimamo izdelanega Načrta investicijskega progama 6, in to kljub temu da je TEŠ v svojem odgovoru Ministrstvu za infrastrukturo in prostor dne 13. 8. leta 2014 zatrdil, da bo končna verzija izdelana do konca oktobra leta 2014. Če se ne motim, je danes 30. januar 2015 in o NIP 6 ne duha ne sluha. Imamo pa namesto njega poslanci pred seboj zgolj izgubo samega TEŠ, ki grozi z unovčenjem poroštva. Na dan prihajajo tudi podatki, ki kažejo na popolnoma nestrokovno in pomanjkljivo načrtovanje omenjene investicije. Ta ponedeljek smo lahko v medijih tudi prebrali, da TEŠ 6 sploh ne more obratovati sam, ker na uro potrebuje kar 100 ton sveže pare. Ker TEŠ 6 sam tega ne more zagotavljati, bo treba razmisliti o novem kotlu za paro, kar predstavlja dodatnih in nenačrtovanih 5 do 7 milijonov evrov, ali pa o možnosti podaljšanja obratovanja TEŠ 5. Si sploh predstavljamo, kaj dejansko to pomeni? Po tolikih letih šele zdaj namreč ugotavljamo, ugotavljamo dejstva, ki bi jih morali predvideti ob načrtovanju gradnje TEŠ 6, ali ni blok 6 načrtovan kot dejansko nadomestni blok? Že dolgo je tudi jasno, da bi 5. blok, če bi še naprej obratoval, potreboval obsežne naložbe v čistilne sisteme, saj ne ustreza okoljevarstvenim zahtevam. Vsa ta dejstva kažejo na to torej, da TEŠ 6 predstavlja slovensko finančno katastrofo, ki z odgovornim gospodarjenjem in z dobrimi lastniki nima praktično nič skupnega. Na koncu naj zaključim glede samega iskanja krivcev. Organi pregona so res podali nekaj kazenskih ovadb zaradi suma zlorabe položaja in pravic ter uničenja oziroma ponareditve poslovnih listin, krščanski demokrati se pa ob tem sprašujemo – je to vse? Ob dejstvo, da sam generalni direktor HSE gospod Blaž Košorok dvomi o verodostojnosti NIP 4 in 5, ki sta stroške investicije prenizko cenila, in ob dejstvu, da so vse uprave TEŠ zavajale pristojne ministre glede prave vrednosti 6. bloka, nas je upravičeno strah, da se ne bo zgodilo nič. Iz tega razloga smo tudi v Poslanski skupini Nove Slovenije sopodpisali zahtevo za odreditev parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri tej investiciji, kajti res je neodgovorno do naših državljank in naših državljanov, da se ob tako očitnem, neodgovornem in negospodarnem ravnanju države nekateri še naprej sprenevedajo in iščejo krivce za nastalo situacijo povsod drugod, le na svoja lastna vrata ne zmorejo ali pa nočejo potrkati. Torej, lahko pri tej zgodbi govorimo tudi o politični odgovornosti nosilcev javnih funkcij, ne glede na barve so si pri projektu TEŠ 6 podali roke. Osebno menim, da vsekakor. Hvala.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek bo predstavil gospod Jani Möderndorfer. Izvolite.
Dober dan! Najmanj, kar lahko danes ugotovimo, je, da je ta komisija vsaj kakšno leto ali dve prepozno ustanovljena. Zato ker sem prepričan, da bi verjetno že takrat lahko ugotovili določena dejstva, katera pravzaprav bi vplivala tudi na to, da mogoče ne bi bil sprejet Zakon o poroštvu in še kakšne druge odločitve, ki se vlečejo v nadaljevanju. Zato je v resnici ne glede na to, da šele danes v resnici s tem dejanjem brez glasovanja v resnici ustanavljamo preiskovalno komisijo, ki bo odprla niz vprašanj, se je treba predvsem vprašati naslednje. Kakšni so cilji te komisije, kakšno bo končno poročilo in kakšna je politična volja, da ta komisija tudi konča delo? Če grem od zadaj na prvo vprašanje, je seveda več kot jasna ugotovitev, da zaenkrat zgleda, da politična volja je. Kajti od 90 poslancev, in če odštejem dva poslanca narodnostnih manjšin, ki nikoli v zgodovini nista sodelovala v preiskovalni komisiji, niti pri podpisih, niti pri ničemer, je od 88 poslancev v resnici podprlo 76 poslancev ustanovitev te komisije. To je seveda zagotovo sporočilo, ki se mu reče politična volja. Ali bo ta politična volja v nadaljevanju, pa je seveda drugo vprašanje. Kajti že iz nagovorov, žal, sam ugotavljam, da nekateri že jemljejo to komisijo kot prestiž, kdo je na kaj opozoril, kdo je kje sodeloval, kdo je na kaj opozoril; skratka, to ni dober obet za končno delo te komisije. Je pa pomembno seveda se vprašati naslednje stvari. Ko bo komisija povabila niz pričevalcev, ki bodo osvetlili dogodke iz preteklosti za naprej in za nazaj, lahko ugotovim samo eno: to poročilo na koncu mora biti javno! Kajti, če boste pogledali v preteklost preiskovalne komisije, tiste komisije, ki niso imele javnega poročila, so pa končale svoje delo, ni bilo efekta nobenega. Dam primer. Imeli smo komisijo – namreč v javnosti velja pravilo, da če ustanoviš komisijo, da potem nisi rešil ničesar. Pa vendar za preiskovalne komisije to ne velja. Marsikatera komisija – in zmotno je mišljenje, da temu ni tako – , je končala svoje delo. Naj omenim primer komisije brezplačnikov. Komisija je končala svoje delo, naredila končno poročilo in celo ugotovila vse: kdo je dajal denar, transakcije in kdo je prejemal. Ampak poročilo je še danes zaupno in ni javno zaradi preveč osebnih podatkov. So pa javni sklepi, ki pa ne povedo praktično nič. In zato je zelo pomembno, kakšno je poročilo te komisije na koncu svojega dela in o tem bo odločala komisija. Zato en namig, nasvet – odločajte se pravilno, če hočete res iskreno zadostiti javnosti in se ne samo hvaliti o tem, kdo je na kakšno stvar opozoril. Enako, če boste pogledali, so končali svoje delo tudi ekstremisti, komisija o ekstremistih. Izdala je delno poročilo in danes imamo zaradi teh ekstremistov tako ali drugače – eni celo pravijo da obstajajo levi in desni, za mene osebno ne, moram reči, da obstajajo samo ekstremisti – imamo probleme, da zdaj tisti, ki bi morali biti kaznovani oziroma ki bi jim morali slediti in v bistvu jih nadzorovati in celo ukrepati proti njim, so zdaj v resnici "nagrajeni" tisti, ki so o tem poročali. Potem so tukaj še tajkunski prevzemi. Komisija ki je opravila svoje delo tudi z delnim poročilom, ima danes svojevrstni epilog, kajti v bistvu, če ne drugega, je odprla politični poligon, da se v resnici ne smemo bati in biti prepričani v to, da če ima nekdo politično zaslombo, da se mu ne bo zgodilo nič. Nekateri danes sedijo ali pa so na poti tja, kamor spadajo. Zato pozdravljam predvsem to, da ko bo komisija opravila to delo, da je poročilo javno, kajti edino na ta načni bomo lahko zelo jasno dali tisto, kar pa je seveda tudi cilj te komisije. Cilj te komisije je, prvič, ugotoviti politično odgovornost, ker za vse ostalo, drugo odgovornost se ve, kdo ugotavlja v tej državi; in drugo, kar je za mene osebno tudi zelo pomembno, pa je, da se iz tega kaj tudi naučimo, česa več ne smemo dovoliti tam, kjer se sprejemajo politične odločitve. In če ne drugje, kje se sprejemajo politične odločitve? V Državnem zboru, v tem prostoru. Namreč, to, da smo v prejšnjem mandatu – z gotovostjo lahko rečem: so, kajti sam nisem sodeloval pri temu delovanju – podprli poroštvo za 440 milijonov, istočasno pa že naslednji dan podpisali po tem poroštvu aneks k pogodbi, ki je to vrednost še povečal za čez sto milijonov, je več kot jasno, da je nekdo tudi Državni zbor imel za norca. Zato se izgovarjati vedno in samo na delovna mesta za ceno, da gremo v izgubo in propad, seveda enostavno nima smisla. Na koncu naj povem še to, da tisto, kar pa danes že vemo brez te komisije, pa je jasno. Če bo končno vrednost projekta razkril v bistvu NIP 6, ki bo določil tudi ceno premoga glede na njegovo poreklo, pa je seveda zelo pomembno, da se zavedamo, da v resnici o ekonomski upravičenosti že danes lahko govorimo, da je popolnoma zgrešena. Srečno in uspešno delo komisiji.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja bo predstavil gospod dr. Bojan Dobovšek.
Hvala. Spoštovani vsi, ki spremljate to sejo. Glede na gradiva, ki smo jih dobili, in glede na dosedanjo razpravo, lahko ugotovimo, da gre za zelo kompleksno vprašanje, ki odraža vso tematiko in problematiko poznomoderne družbe, kjer prihaja do izkoriščanj multinacionalk na račun države, kjer prihaja do finančne kriminalitete in kjer imamo ekonomsko izkoriščanje na vseh nivojih. Ni pa to problem samo Slovenije, ampak se lahko obrnemo tudi na sosednje države. Če pogledamo na primer Italijo, zgodovina razvoja mafije v zadnjem času nam pokaže, da je mafija svoj denar, pridobljen s kriminalnimi dejavnostmi, investirala v infrastrukturne objekte, v energetiko in ostalo. Se pravi, še pred drugimi so ugotovili, kam se splača vlagati denar in kje se splača denar dobiti iz Evropske unije. Ugotovili so, da so to infrastrukturni projekti, kot so transport in energetika. Še več, v Italiji se je izoblikovala skupina, neformalna mreža ljudi, imenovana Propaganda due, v kateri so se združili politiki, bančniki, gospodarstveniki in druge interesne skupine, ki so obvladovali celotno Italijo in obvladovali tako sektor energije kot tudi druge podsektorje. Glede na to je Italija že pred časom pokrenila številne postopke, eno od teh Di Pietro kot tožilec v akciji Mani pulite, drugo pa so v parlamentu sprejeli parlamentarno preiskavo, katere cilj je bil dosežene s tem, da je bila ta neformalna skupina prepovedana, odkrita in sledile so številne obsodbe. Če pogledamo paralelno, kaj se dogaja v Sloveniji, smo mi sedaj tudi na podobni razpotnici in na nas je, da ugotovimo, kaj se je dogajalo in kam bomo šli naprej. Če pogledamo samo razjasnitev, vidimo, da prihaja do kazenske odgovornosti, da potekajo policijski postopki, preiskave, hišne preiskave in podobno. To je na nivoju kazenske odgovornosti. Na nivoju finančne odgovornosti vidimo, da potekajo postopki pred Računskim sodiščem. Slišali smo, da potrebujemo določene spremembe zakonodaje. Da so se finančne institucije zbudile, da iščemo finančne tokove, da bomo posegli tudi po finančnih tokovih v tujini, kar nas še čaka. Ključno pa je, da do sedaj na politični odgovornosti nismo naredili ničesar. In prav ustanovitev tovrstne komisije je korak v pravo smer. Kolega Jani je omenil, da so takšne komisije učinkovite. Upam, da tudi ta novoustanovljena komisija bo učinkovita in bo doprinesla nekaj novega v naši družbi. Če se obrnemo na to, kaj naj bi tovrstna komisija prinesla. Prinesla naj bi več dobrih stvari. Kot prvo, razkriti politično odgovornost in tiste osebe, ki so omogočile, da je do teh stvari sploh prihajalo. Kot drugo, dati podporo in spodbudo preiskovalnim institucijam, tako na kazenskem kot na finančnem področju. Spodbuditi ljudi, da bodo začeli o tem govoriti, piskati na piščalko, da bodo pripravljeni povedati, kaj je šlo narobe, nuditi dokaze, in usmerjati tovrstne preiskave, s tem da jim bomo seveda nudili ustrezno zaščito. To so tisti premiki, še več pa bi lahko naredili na področju preiskovalnega novinarstva, kajti prav preiskovalni novinarji so tisti, ki ugotavljajo in razkrivajo politično odgovornost in dajo indice tudi preiskovalnim organom. Če zaključim, da ne bom predolg, bi lahko rekel takole, da je politična odgovornost najprej in se gradi znotraj samih političnih strank. Se pravi, tisti funkcionarji, ki so bili vpleteni v ta ali pa tovrstne malverzacije, naj odgovarjajo najprej znotraj strank, se pravi, naj stranke same znotraj sebe razčistijo, ali so takšni funkcionarji še vredni zaupanja, pa naj gre to za lokalni nivo ali pa za državni nivo. Na drugem nivoju je treba dati priložnost tudi ljudem. Ljudje morajo ugotoviti, kakšni so politiki, kako se obnašajo, in od njih je odvisno, ali jih bodo kaznovali ali pa nagradili z novim mandatom. Se pravi, tudi od ljudi lahko pričakujemo, da dajo svoj delež k ugotavljanju te odgovornosti. Kar se pa tiče splošnega vtisa, pa sama razprava spodbudi k temu, da tovrstna ravnanja lažje odkrivamo, jih je vedno težje storiti in to bo tista preventivna vloga. Kaj nas čaka na tem področju? Mi smo se do sedaj pogovarjali samo o enem delu, se pravi investicije v TEŠ 6. Kaj nas še čaka? Čaka nas še to, kako bomo dobavljali premog in ostale zadeve za cel projekt TEŠ 6. Se pravi, o tem nismo dejali še nič, sami indici pa kažejo, da so ravno takšne malverzacije na tem naslednjem koraku. In potem še najmanj tretji korak – ekološki vidik celotne problematike. Škoda v Šaleški dolini je že bila storjena, pa tudi drugje. Ekološka in drugačna. Škodo bo treba tudi tem ljudem povrniti. Postvencija je tisto, ko je škoda že storjena in jo je treba povrniti. Še hujše pa je to, da sam projekt je zastavljen tako, da bo onesnaževal okolje. Če gledamo na trg, vidimo, da obstaja trg emisijskih kuponov, ki jih bomo morali kupovati zaradi onesnaževanja zraka in izpustov CO₂. Že do sedaj pa vemo, da ta trg obvladuje organiziran kriminal in da se na tem trgu povzročajo številne malverzacije, mi pa o tem še sploh ne razmišljamo. Toliko za pogled v prihodnost in za napotek delu tovrstne komisije. Poslanska skupina je seveda v celoti podprla delo te komisije. Hvala.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Danijel Krivec. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi! Državni zbor bo danes odredil parlamentarno preiskavo za ugotavljanje politične odgovornosti javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj. Za takšen korak je bilo zbrano zadostno število poslancev, poudariti je pa treba, da tudi tisti poslanci, ki niso podpisali pobude, tej preiskavi ne nasprotujejo. Dejstvo je, da so se vse stranke v predvolilnem obdobju zavzemale za korenito preiskavo izvajanja projekta TEŠ 6. Verjetno je marsikdo pričakoval odreditev parlamentarne preiskave celo prej, saj so bili vsi dosedanji sklepi in zahteve odborov Državnega zbora v zvezi s to problematiko kot tudi zahteve in sklepi Državnega zbora, ki so bili posredovani pristojnim ministrom in Vladi, brez odziva. Še več; tudi sklepi, ki si jih je naložila Vlada sama, se ne izvajajo. Vsaka informacija o tem, kako se je izvajala največja nasedla investicija v zgodovini Slovenije, investicija v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj, je pomembna in dobrodošla, zato ustanovitev komisije tudi mi podpiramo. Je pa postopek vložitve te pobude pokazal na ignoriranje Slovenske demokratske stranke pri pripravi parlamentarne preiskave v zvezi s TEŠ 6, kar kaže na to, kako bo ta postopek tekel na političnem in potem kasneje pri preiskovalno-sodnem postopku. Poslanska skupina SDS je bila praktično izloča iz sopodpisa za odreditev parlamentarne preiskave o TEŠ 6. Ko je bila s strani Združene levice s sopodpisniki vložena zahteva za preiskovalno komisijo v zvezi z investicijo TEŠ 6 brez naših podpisov, smo bili presenečeni nad tem ravnanjem, še posebej zato, ker se nam je zdela ustanovitev te preiskovalne komisije smiselna že od vsega začetka. Ko smo po napovedi v Poslanski skupini Združene levice pričakovali, da bomo to gradivo dobili, smo dolgo časa čakali na predlagani tekst. Ko smo ga dobili, smo pripravili pripombe. Dvakrat smo se sestali z gospodom Hanžkom, ki je bil koordinator priprave te zahteve, in obakrat smo mu predložili pisne predloge za dopolnitev in izboljšanje preiskovalne komisije. Gospod Hanžek je vse vzel na znanje, se tudi strinjal s pripombami, a ko smo dobili prvi in drugi čistopis, smo ugotovili, da nobena od pomembnih stvari, ki smo jih predlagali, ni vključena v zahtevo. V predlogih smo izpostavili, da ima zahteva za preiskovalno komisijo precej lukenj, najbrž ne slučajno, temveč namensko. Pripombe za izboljšanje gradiva preiskovalne komisije je bilo nazadnje posredovano tudi strokovnim sodelavcem Združene levice, s strani katerih pa je bilo sporočeno, da ne bodo nič spreminjali, niti dopolnjevali posameznih vsebin. V gradivu je zelo slabo obdelano obdobje pred letom 2004, pri čemer moramo vedeti, da so procesi odločanja za izgradnjo bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj stekli na lokalni in nacionalni ravni že pred letom 2003, s tem se je ukvarjala takratna Ropova vlada, prva vlada Janeza Janše pa je to nasledila. Nujno pa je tudi ponovno poudariti, da so se ključne spremembe in okoliščine na trgu energije bistveno spremenile v obdobju oziroma v letu 2009. Že takrat smo poslanci SDS sprožili več aktivnosti, ki so omogočile, da bi se ponovno preverilo smiselnost nadaljevanja investicije v TEŠ 6. Investicijo bi takrat lahko brez velikih stroškov zaustavili. Vse te pripombe in opozorila je vlada Boruta Pahorja gladko prezrla, gospodarski resor pa je bil takrat v rokah Golobičevih ministrov iz Zaresa. Največje podražitve so se zgodile, ko so resor vodili vodilni iz stranke Zares. V naših dopolnitvah odredbe za parlamentarno preiskavo smo predlagali, da bi se parlamentarna preiskava ukvarjala tudi s: prvič, opustitvami dolžnega ravnanja v času bistvenih sprememb padcev cen električne energije; drugič: ignoriranjem številnih pozivov neodvisnih strokovnjakov; tretjič: opustitvami zaradi prekoračevanja pooblastil poslovodstev HSE in TEŠ; četrtič: domnevno politično korupcijo pri vložitvi poroštvenega zakona; petič: nespoštovanjem poroštvenega zakona in šestič: zavajanjem glede zalog in cene premoga. Še nekatere stvari smo predlagali, a nobena od naših pobud ni bila vnesena v odredbo za parlamentarno preiskavo, potem pa je bila zahteva vložena, brez da bi nas kdo poklical ali vsaj obvestil. Na podlagi teh predhodnih korakov se ustvarja vtis, da je očiten namen te parlamentarne preiskave poudarjanje tistih obdobij, v katerih je delovala vlada Janeza Janše, in minimalizirati obdobja in poudarke, ki se nanašajo na vlado Boruta Pahorja ali vlado Alenke Bratušek. V tem primeru zahteve za odreditev preiskovalne komisije gre za podoben pristop kot pri Patrii. Tudi takrat je vlada Antona Ropa sklenila ugoden aranžma, firmo Sistemska tehnika prodala članu LDS Pavčku, potem razkrila ohlapno pismo o nameri in računala, da se bo vojaški posel odvijal v sferi LDS. Potem se je zgodila odločitev Janševe vlade za mednarodni razpis, ko Sistemska tehnika ni bila izbrana. Zato se je sprožila gonja proti nakupu 8-kolesnikov, ustanovljena je bila preiskovalna komisija, ki jo je vodil mag. Cvikl, potem pa se je sprožila še afera Patria s Finske, s katero se ukvarjamo že 6 let, pri čemer je obsojen tisti, ki pri poslu ni sodeloval, niso pa v kazenskih postopkih tisti, ki so posel začeli s prodajo firme, niti tisti, ki so bili politično in strokovno odgovorni za izpeljavo posla Patria. Upam, da se motim, vendar na žalost ta zadeva s preiskovalno komisijo TEŠ 6 poteka na zelo podoben način. Tisti, ki so posel zakuhali, so v ozadju priprave zahteve za preiskovalno komisijo, nas so vljudno prosili za pripombe, jih dobili, potem pa brez ključnih stvari zadevo vložili v postopek. Gre za že videno tudi v tem primeru in pri tem poslu so zraven vsi tisti, ki so najprej neposredno, zdaj pa vidimo, da tudi indirektno, podpirali ta proces proti Janezu Janši in Slovenski demokratski stranki. Da bo slika, kar zadeva afero TEŠ 6 popolna, bi rad omenil tudi zadevo, ki se je dogajala na sodnem področju. Sodni svet je na mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Celju predlagal dr. Anito Dolinšek, ki je bila odgovorna za pravni del projekta TEŠ. V tej verigi se je očitno pripravljal teren, da bi v primeru, da bi zadeva prišla na pristojno sodišče v Celju, tudi po tej plati zadevo pokrili. V Poslanski skupini SDS smo naslovili zahtevo za proučitev vseh okoliščin te kandidature za to sodniško mesto. Sodni svet je predlog posredoval na Mandatno-volilno komisijo, kjer pa je bil predlog soglasno zavrnjen. To kaže, da je mogoče še nekaj upanja in da zdrava pamet še obstaja. Vsekakor pa bomo v preiskovalni komisiji konstruktivno sodelovali. Žalosti pa me, da že postopek vložitve in ignoriranje poslancev Slovenske demokratske stranke v tem delu kaže na to, kako bo postopek tekel na političnem parketu v smeri diskvalifikacije, ne pa v želji, da pridemo do res relevantnih odgovorov in odgovornih za slabo voden projekt TEŠ 6. Žal. Upam, da se motim.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo dajem predstavniku predlagatelja gospodu Hanžku.
Glede na to, da bom na koncu govoril o celotni stvari, bi zdaj rad samo zavrnil podtikanja predstavnika SDS. Oprostite, s SDS smo se vse to skoraj do tiskovne konference pogovarjali. In to, kar SDS meni očita, je točno tisto, kar je SDS hotel vpeljati v preiskovalno komisijo. Samo zelo na hitro: očitajo, da je slabo obdelano obdobje pred 2003. Res je, ampak obdobje pred 2004 bo obdelala preiskovalna komisija. Mi smo skupaj spravili samo materiale, ki so približni, in to je 10 centimetrov, nekaj tisoč strani, napisali smo pa, to pa priznam, na predlog vas, da se preiskava začne že z letom 2003 in vsa leta, za katera se ugotovi, da so vplivala na preiskovalno komisijo ali nekaj podobnega piše. To se pravi, nismo zanemarili. Vsi predlogi, ki ste jih vi dali, so bili bolj ali manj notri, razen da ste vi v predlogih točno to hoteli – imena že v predlog napisati. Na primer, da bi morali izpostaviti eno izmed nevladnih organizacij, ki je zagovarjala izgradnjo TEŠ 6. Tudi jaz bi jo rad, zaradi tega, ker sem proti temu, kar je delala, pa tudi vse ostalo. Ampak, sem bil načelen: nobenega imena ne bomo dali. Tudi tistih ne bomo dali, proti katerim sem, pa bi jih navsezadnje lahko. Naj to preiskovalna komisija naredi. Samo pri tem smo prišli do konflikta in vaši predlogi so bili ravno tisto, kar vi zdaj očitate: poudariti tista leta, ko vaša stranka ni bila na oblasti, in izčrtati ostalo. Katera pa bo [[…]]Ali lahko, prosim, končam, potem pa vam bo predsedujoči dal besedo, jaz pa bi rad zdaj dokončal. Sicer sem pa tako ali tako končal, ker je nepotrebno kar naprej ponavljati manipulacije, ki si jih skrajna desnica privošči do svojih nasprotnikov.
Hvala lepa. Besedo ima gospa [[…]] Postopkovno? Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani podpredsednik! Spoštovani gospod Hanžek, včeraj sem že opozorila vašega kolega Luko Mesca, da naj nas ne naziva s skrajno desnico, ker je to laž. Prosila bi vas, da se opravičite, ker si ne dovolim, da mene osebno kdo naziva s takšnim imenom. In prosim, da predsedujoči zagotovite, da v nadaljevanju ne bomo več poslušali takšnih izjav, ker si tega ne dovolim. In tudi Slovenska demokratska stranka si tega ne dovoli! Če je kdo radikalen, potem naj počisti pred lastnim pragom, naj pa tega ne meče na drugo stran. Hvala.
Hvala lepa, gospa Irgl. Gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite. Pripravi naj se gospod Jožef Horvat. Izvolite, gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala. Spoštovani gospod predsedujoči, pričakovala sem, da boste reagirali. Da boste kolega poslanca opozorili in da ga boste pozvali k opravičilu. Že včeraj smo ves čas poslušali to s strani Združene levice. Zdaj vas prosim, da pač prosite gospoda Hanžka, da se opraviči. Verjetno tudi vam ni všeč, če bi govorila, da vi prihajate iz skrajne radikalne levice. Bom naslednjič tudi jaz začela tako svoj nastop. Prosim, da posežete vmes, ko govorimo o teh zadevah. Hvala.
Hvala lepa. Seveda moram reči, da ta izraz skrajna levica ali skrajna desnica ni samo danes prvič uporabljen. Gospoda Hanžka seveda prosim, da drugič tega ne uporablja in za bodoče to upoštevajte. Hvala lepa. Torej gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite. Pripravi naj se gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane in spoštovani! Poslanke in poslanci Poslanske skupine Desus smo sopodpisniki te zahteve za odreditev parlamentarne preiskave izgradnje 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, in to s ciljem, da se ugotovi politična odgovornost nosilcev javnih funkcij pri tej investiciji. Izgradnja TEŠ 6 je največja investicija v energetiko v Republiki Sloveniji in je potekala vrsto let, zato je treba povedati, da za netransparentnost tega projekta nosijo odgovornost vse vlade, ki so dovoljevale, da se je ta netransparentnost dogajala in da je vrednost tega projekta narasla preko vseh meja. Nobena vlada doslej ni sprožila potrebnih postopkov za raziskavo dogodkov in dejanj, ki so pripeljala do tega, da je investicija narasla od 690 milijonov evrov na 1,3 milijarde evrov, in nobena vlada se ni odločila za ustavitev te izgradnje bloka Termoelektrarne Šoštanj. Dogajanja v TEŠ 6 preiskujejo tudi kriminalisti. Pričakujem, da bodo ugotovili nezakonitosti, ki so botrovale tako drastičnemu naraščanju vrednosti te investicije in da bodo tisti, ki so odgovorni za to in ki so storili kazniva dejanja, za ta dejanja tudi odgovarjali in prejeli seveda pravično kazen. Glede parlamentarne preiskave pa naslednje. Pričakujem, da bo parlamentarna preiskava ugotovila odgovornost poslovodstva Termoelektrarne Šoštanj, ugotovila odgovornost nadzornih svetov ter ugotovila politično odgovornost nosilcev javnih funkcij, ki so dopustili izvajanje tako netransparentne investicije. Zato, spoštovane in spoštovani, podpiram ustanovitev posebne preiskovalne komisije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat ima besedo. Pripravi naj se gospod Igor Zorčič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov je prispevala svoje podpise k zahtevi za odreditev parlamentarne preiskave v zvezi s TEŠ 6. Kolegice in kolegi, imamo najmanj dva mega, morda celo giga problema. Prvi je sum koruptivnih dejanj pri vodenju projekta TEŠ 6 in drugi, prav tako mega, morda giga, problem pa je vprašanje rentabilnosti obratovanja bloka TEŠ 6. Kolega Bojan Dobovšek je zelo plastično opisal, kako pravzaprav delujejo tisti, ki jim je kriminal blizu, v infrastrukturnih projektih – kot je, na primer, TEŠ 6 –, da pridobijo osebne koristi in koristi svojih pajdašev. Zelo plastično je opisal in samo želim si, da bi bil kolega Dobovšek tudi član te preiskovalne komisije, bil bi izjemna dodana vrednost. Ko danes analiziramo TEŠ 6, lahko pri zamisli in realizaciji tega energetskega objekta ugotavljamo napako za napako in, če bodo sumi preiskovalcev tudi sodno potrjeni, kriminal: torej, bomo ugotovili tudi kriminal. Brez pretiranega poglabljanja pa lahko ugotovimo, da je bila osnovna zamisel v nasprotju z mednarodnimi pogodbami, ki jih je Republika Slovenija podpisala. Morda bo moja razprava šla nekoliko nazaj, morda kdo ne bo s tem zadovoljen, bom pa šel vse tja do leta 2000 in boste videli, da z razlogom. Cena objekta se je zaradi nesposobnosti in verjetnega kriminala, ki sta posledica zapiranja v lokalne okvire, skoraj podvojila od mednarodno pričakovane, torej upravičene. Prav tako je postalo jasno, da bo cena energenta velenjskega lignita bistveno višja od pričakovane. Pri tem pa ostaja odprto vprašanje količin premoga, primernega za eksploatacijo v velenjskem rudniku. V stroške obratovanja niso všteti emisijski kuponi, ki bodo obratovanje že tako ali tako nerentabilnega objekta še podražili. Zaradi pravkar povedanega mislim, da je pomembno, da slovenska javnost dobi jasno sliko, kdo in kako so se sprejemale ključne odločitve o gradnji TEŠ 6, in to je tudi moj namen. Predvsem zato, ker nas vse v zvezi s tem objektom, katerega gradnja je bila ena največjih napak v Republiki Sloveniji, čakajo težke, zelo težke in neprijetne odločitve – nas in naše otroke. Na eni strani bo delovanje TEŠ 6 pomenilo znatne finančne izgube in pretirano onesnaževanje, na drugi strani pa bi zamrznitev tega projekta pomenila izgubo milijarde in pol evrov in znatno luknjo v naši energetski bilanci, ki je vsaj na hitro ne moremo zapolniti. Ne ena ne druga alternativa ni dobra. Gospe in gospodje, večkrat smo rekli poslanci Nove Slovenije, da TEŠ 6 ni pot v brezogljično družbo; to je pravzaprav govoril tudi prejšnji komisar iz Republike Slovenije dr. Janez Potočnik. In tudi zaradi tega, ker TEŠ 6 ni pot v brezogljično družbo, Nova Slovenija kot edina poslanska skupina ni podprla oziroma je glasovala proti poroštvenemu zakonu za 440 milijonov evrov za dokončanje gradnje TEŠ 6. Imeli smo veliko razlogov za to. Naj spomnim, da je leta 2000 Slovenija pravzaprav imela energetsko strategijo. Leta 2000! S problematiko slovenskih termoelektrarn se je v smislu odgovorne osebe takrat srečeval in ukvarjal in dobro reševal takratni minister gospod Andrej Umek, minister za okolje in prostor v vladi dr. Andreja Bajuka. Že pri pregledu prevzemne dokumentacije pravi gospod Umek, da je ugotovil, da Slovenija ne more izpolniti določil kjotskega sporazuma brez globokih posegov v njeno energetiko. Prepričan je bil, da take odločitve presegajo pač njegove kompetence, zato je o tem problemu takoj obvestil premiera dr. Bajuka. Na sestanku, ki je sledil še isti dan, so bila oblikovana tri stališča: vlada pod vodstvom dr. Andreja Bajuka bo dosledno spoštovala vse mednarodne sporazume in iz njih izhajajoče obveznosti; Slovenija kot bodoča članica Evropske unije se bo do kjotskega sporazuma obnašala, kot da je že članica in na osnovi teh stališč Ministrstvo za okolje in prostor pripravi energetsko strategijo. Zanimivo, zelo hitro so takrat tekle te odločitve! S temi osnovnimi stališči je Bajukova vlada seznanila tudi mednarodno javnost in pokjotskih konferencah v Budimpešti avgusta in v Haagu novembra leta 2000. Ta slovenska stališča so bila nadvse pozitivno sprejeta med takratnimi članicami Evropske unije, naletela pa so seveda na kritiko med nekaterimi takratnimi kandidatkami, ki svojo električno energijo pretežno pridobivajo iz premoga. Te so zahtevale poseben popust za kandidatke, s čimer se Slovenija ni strinjala. Delo na osnutku energetske strategije Slovenije so na Ministrstvu za okolje in prostor začeli z vso intenzivnostjo, saj so hoteli to strategijo zaključiti do jeseni leta 2000 – saj vemo, da so konec leta 2000 bile napovedane volitve v Državni zbor. Ob tem delu se je jasno pokazalo, da mora Slovenija, če želi slediti kjotskemu sporazumu, bistveno reducirati proizvodnjo električne energije iz premoga, zato je torej ta odločitev bila pravilna. K tej odločitvi je bistveno prispevalo tudi dejstvo, da postajajo slovenski premogi – zasavski in šaleški – globlje, ko gremo z izkopom, vse bolj umazani in to ne samo kemično, temveč tudi radioaktivno. Se pravi, gre za onesnaženost teh premogov s kemičnimi sestavinami in vedno globlje, ko gremo, so tudi vedno bolj radioaktivni. Tako bi morali danes, ko govorimo o zaloga premoga v velenjskem rudniku, ob podatku o količini navesti predpostavljeno dopustno onesnaženost. Nujnost za zmanjševanje izpustov toplogrednih plinov prav pri proizvodnji električne energije je bila še toliko večja – pazite zdaj! –,ker so bila pričakovanja, izkazalo se je, da upravičena, da se bo promet po vstopu Slovenije v Evropsko unijo bistveno povečal in da tam zmanjšanja izpustov ne moremo pričakovati. To lahko vsi podpišemo. Osnutek energetske strategije Slovenije, še vedno smo torej leta 2000, je vseboval naslednje osnovne koncepte, zelo poučne: termoelektrarne se po izteku njihove življenjske dobe zaprejo, hkrati z zapiranjem termoelektrarn se zapirajo tudi rudniki premoga, dopušča se edino kogeneracija ogrevanje elektrika na osnovi čistejših uvoženih premogov, energetski primanjkljaj se pokriva s hidroelektrarnami in gradnjo drugega bloka Nuklearne elektrarne Krško. Pri hidroelektrarnah se da prednost spodnje- in srednjesavski verigi, odločitev o gradnji elektrarn na Muri se zaenkrat odloži. Za pokrivanje potreb po vršni energiji je bila posebna pozornost posvečena črpalnim hidroelektrarn. O tem osnutku je Bajukova vlada intenzivno razpravljala, torej že razpravljala, in na ta osnutek energetske strategije Slovenije pravzaprav ni bilo ugovorov, tako kvaliteten je bil ta dokument. Prevladalo pa je mnenje, da tako daljnosežnih konceptov ne moremo spreminjati med volilno kampanjo, saj bomo to lahko napravili po volitvah. In potem? Politična konkurenca se je odločila, da mednarodnih pogodb ne bo spoštovala. Politična konkurenca se je odločila, da mednarodnih pogodb ne bo spoštovala! Že med volilno kampanjo in po zmagi LDS je postalo jasno, da se Slovenija konkretno kjotskega sporazuma ne misli držati. Med svojo volilno kampanjo jeseni 2000 je predsednik LDS, žal že pokojni, dr. Drnovšek izrazil svoje nasprotovanje pripravljenemu osnutku energetske strategije Republike Slovenije in volivcem v Izlakah jasno obljubil, da bo, če bo izvoljen, TET 2 delovala tudi po predvidenem roku zapiranja in se bo z odkopom premoga v Zasavju nadaljevalo. Po njegovi volilni zmagi in njegove LDS je dr. Drnovšek oblikoval novo slovensko vlado, nesporno je, da je dr. Drnovšek svojo obljubo držal. Novoimenovani minister za okolje in prostor gospod Kopač je prenovil TET 2 in vpeljal odžvepljevanje dimnih plinov. To naj bi podaljšalo tako delovanje TET 2 kot tudi izkop premogov v Zasavju. Odločitev za prenovo je bila izrazito slaba in brez strokovne osnove, namenjena samo in samo predvolilni kampanji in pridobivanju političnih glasov. Kljub znatno vloženim finančnim sredstvom je TET 2 nehala obratovati dobro leto pred rokom, ki je bil predviden v energetski strategiji Bajukov vlade. Nekorektne odločitve v Zasavju so spodbudile prav tako nekorektne odločitve Šaleški dolini. Dogajanje v Zasavju je torej spodbujalo apetit tudi v Šaleški dolini n vodilo do neformalne povezave, recimo ji kar šaleški lobi – ta pojem nam je zelo znan. Očitno ga je motilo dejstvo, da bi morali zaradi Drnovšek–Kopačeve prenove TET 2 oni pred Zasavci ustaviti termoelektrarno in prenehati kopati premog. Apetiti te povezave so bili še bistveno večji in so rasli iz leta v leto. Najprej načrtovana nadomestna gradnja 400 megavatnega bloka je prerasla v izgradnjo nove termoelektrarne TEŠ 6. Načrtovanje in kasneje gradnja sta potekali najprej na lokalnem nivoju, torej v zaprtem krogu, in sta bili preneseni na državni šele potem, ko je šaleški lobi menil, da gradnje ni več mogoče ustaviti. Načrtovanje in gradnja v zaprtem lokalnem miljeju, ki je imel edini cilj "mi gradimo, plačal pa bo nekdo drug" in "država lahko sklepa sporazume, nam pa se jih ni treba držati", sta imeli za posledico nestrokovno načrtovanje in nestrokovno vodenje projekta ter – če verjamemo organom pregona – korupcijo nepredstavljivih razsežnosti. V temu času je velikost objekta narasla s 400 na 600 megavatov in cena za šestomegavatni blok z upravičenih 850 na tisoč 450 milijonov evrov. Kako je do tega neupravičenega povečanja stroškov izgradnje prišlo, sedaj, kot vemo, preiskuje policija, nesporno pa je, da tako drag objekt nikoli ne bo mogel gospodarno poslovati. Se pravi, ta projekt je že obsojen na nerentabilnost poslovanja. Kolegice in kolegi, slovenska javnost mora dobiti objektivno in jasno informacijo in mi želimo, da jo bo dobila tudi preko parlamentarne preiskave. Zaradi navedenih napak nas čakajo zelo težke odločitve, ko lahko izbiramo samo med bolj ali manj slabo rešitvijo. Prepričan sem, da bi morala biti slovenska javnost o tem seznanjena, saj bo ona nosila stroške preteklih napak. Moralna dolžnost HSE in organov pregona je, da dogajanje okoli TET 2 in TEŠ 6 temeljito raziščejo in slovensko javnost objektivno in izčrpno informirajo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Igor Zorčič, pripravi naj se gospod Ivan Hršak. Izvolite, gospod Zorčič.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ustava predvideva preiskovalno komisijo, kot jo ustanavljamo danes, se pravi, Državni zbor lahko odredi preiskavo o zadevah javnega pomena. V ta namen imenuje komisijo, ki ima v zadevah poizvedovanja in preverjanja smiselno enaka pooblastila kakor pravosodni organi. Torej, ustava predvideva preiskavo v zadevah javnega pomena in zadeva TEŠ je zagotovo takšna. Pa danes smo veliko slišali o TEŠ, ampak TEŠ ni samo TEŠ, TEŠ je češnja na torti. Če se spomnimo malo nazaj, v zgodovini Slovenije smo imeli cel kup infrastrukturnih projektov, ki so od samega začetka investicije pa do konca enormno narastli. Spomnimo se avtocestnega križa. Najprej je stal, predvidevalo se je, da bo stal milijardo mark, na koncu je bil 6 milijard evrov. Spomnimo se številnih predorov. Mi smo, glede na to, da smo majhen narod, pravi mojstri tega, kako se nam v izvajanju takšnih pogodb dogajajo situacije, ko pridejo neke nepredvidene okoliščine in je treba ceno dvakrat, trikrat povečati. Torej, TEŠ 6 in akterji te afere so se te šole zagotovo naučili že prej, že pri avtocestah. Namen te preiskovalne komisije, ki jo bomo danes, upam da, v glavnem po večini podprli, je v tem, da to šolo izkoreninimo oziroma da ustanovimo novo šolo, kako naj se politika ne vmešava v te zadeve in kako naj vse skupaj obravnava v največji meri stroka. Posledice TEŠ pa tudi prejšnjih zadev, ki sem jih omenil, avtocestnih, bodo imele škodne posledice še dolgo v prihodnost. Ne samo finančne, lahko nam nekoč grozi unovčenje poroštva pri TEŠ 6, da ne govorimo o bančni luknji, kjer se je znašlo cel kup terjatev propadlih gradbenih podjetij, ki so gradila ta cestna omrežja in ostalo infrastrukturo, pa te terjatve nepoplačane niso morda povezane prav s temi projekti, ampak vendarle takšna sprega politike in gospodarstva pri velikih infrastrukturnih projektih bo zagotovo imela finančne posledice v prihodnosti. V SMC, pa tudi sam, nismo imeli nobenih premislekov pri podpori takšni komisiji. Raziskava primera TEŠ 6 je pravzaprav del koalicijskega sporazuma in prav je, da zadevo raziščemo tudi po politični plati. Seveda, največ upanja polagamo na pravosodne organe. Ti imajo tudi največ orodij v roki, prav tako pa so kazni, ki jih predvideva Kazenski zakonik, tiste, ki gredo tistim, ki so zadevo zakuhali na ta način, ki ni sprejemljiv za davkoplačevalce. Naj spomnim, da pri SMC podpora tej strokovni komisiji ni edina politična podpora raziskavi tega primera. Druga politična podpora je tudi ustanovitev medresorske komisije na vladi, ki bo pripravila zakonodajo za neodvisno raziskavo tega primer. Skratka, delamo na tem, da bo raziskana zadeva po politični plati, prav tako pa upam, da tudi z informacijami, ki se bodo v takšnih komisijah pokazale, da bomo s tem pripomogli tudi k delu ostalih preiskovalnih organov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Hršak, pripravi naj se dr. Franc Križanič. Izvolite, gospod Hršak.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Pa jo imamo, bi lahko rekli. Prvo preiskovalno komisijo namreč v tem mandatu. Da ne bo pomote oziroma da ne bom napačno razumljen: seveda jo podpiram, je več kot potrebna. Tega mnenja smo seveda tudi vsi v naši poslanski skupini, Poslanski skupini Desus, zato smo tudi sopodpisniki. Investicija v TEŠ 6 je tipičen primer, kako se takšne investicije ne smejo izvajati. Takšnega oziroma podobnega netransparentnega poslovanja, kot je ta primer, pravzaprav ne pomnim. Zato upam, srčno upam, da bo komisiji na koncu le uspelo ugotoviti krivce, ki naj bi za svoje nepravilnosti odgovarjali pred roko pravice. Sicer imam sam na žalost že eno izkušnjo, slabo, iz prejšnjega mandata. Bil sem član preiskovalne komisije za zlorabe v slovenskem bančnem sistemu in nam ni uspelo; upam, da bo tokrat drugače. Zgodba o TEŠ 6 ni od včeraj, traja že vse od leta 2006, ko je Vlada Republike Slovenije sprejela ključno odločitev. Uvrstila je investicijo TEŠ 6 v Resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023. Investicija je znašala v letu 2006 vsega 690 milijonov, ki je do letošnjega leta narasla na več kot 1,4 milijarde evrov, kar je seveda nesprejemljivo. Dober gospodar seveda podpiše pogodbo na ključ, kjer je znana in zapisana končna cena investicije in ki je med samo investicijo ni mogoče poljubno in sproti spreminjati, kakor se komu zahoče. Tega v tem primeru ni bilo, zato se je dogajalo stalno spreminjanje cene investicije, seveda navzgor do te nerazumne meje. Če pa je bila podpisana navedena pogodba namerno takšna, kot je bila, da so nekateri lahko lovili v kalnem, potem je z njihovega vidika to seveda razumljivo. No, in prav to je naloga naše preiskovalne komisije, da to ugotovi in pridobi neizpodbitne dokaze o vpletenih v nečedne posle, ki bodo pomagali ustreznim pristojnim organom, da bodo ti vpleteni to svojo poslovno pot končali v za to namensko primerih prostorih. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Križanič, pripravi naj se gospod Ljubo Žnidar. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, visoki zbor! Pomanjkanje električne energije je eden od največjih udarcev poleg finančne krize, ki jo lahko doživi sodobno gospodarstvo. Za obdobja industrializacije naprej imamo v bistvu dve obliki tovrstnega pomanjkanja. Tisti, ki smo starejši, se spomnimo, kako je bilo konec 60., v začetku 70. let, ko smo imeli večurne prekinitve dobave električne energije zaradi hitre in nekoordinirane rasti industrije, nastajanja novih tovarn, ki so trošile električno energijo, gradnja elektrarn temu ni sledila. V sodobnem svetu je najbolj slavna kriza pomanjkanja električne energije – ali električni mrk ali "black out", kot mu rečejo tisti, ki berete tudi mednarodno – kalifornijska kriza iz leta 2001. Je posledica tržne regulacije, se pravi uvajanja trga tudi na gospodarjenje z električno energijo, in dejstva, da na trgu ni dovolj intenc, ni dovolj namenov, da bi se vzpostavile dovolj velike kapacitete in slej kot prej pride do pomanjkanja električne energije. Zato se je vstavilo celo vrsto novih regulacijskih mehanizmov, vloge države in podobno, ki skrbijo, da do takih električnih mrkov ne pride. Ko pride do električnega mrka, se namreč ustavi vse; še več kot pri finančni krizi. To sta dve tipični neravnovesji sodobnega gospodarstva. Holding Slovenskih elektrarn je nastal kot odziv Slovenije na uvajanje trga v gospodarjenje z električno energijo v želji, da tudi mi kot konkurenčno sposobni proizvajalci vstopamo na ta trg. V obdobju do sedaj je v glavnem Holding investiral naprej v zmogljivosti, gradil je elektrarne na spodnji Savi, GEN energija vstopi tu kasneje, zgradil je prvo veliko črpalno elektrarno v Avčah in gradil oziroma zgradil je TEŠ 6, ki naj bi zamenjal TEŠ 1, 2 in 3 in deloval bistveno učinkoviteje od dosedanjih blokov 4 in 5. Poraba premoga v TEŠ 6 je tretjino manjša od porabe premoga za isto proizvedeno kilovatno uro električne energije v blokih 4 ali 5. Obratno pa lahko bloka 4 ali 5 ostaneta v rezervi, če zmanjka elektrike pri nas ali v okolici in na ta način zagotavljata varno oskrbo. Seveda se pa to rezervo tudi plača in prinaša dodatni dohodek. Rudnik premoga Velenje, morate vedeti, je eden najbolj produktivnih rudnikov na svetu. Po organizaciji ima posebno velenjsko odkopno metodo, je rezultat našega znanja, se ves čas dopolnjuje in tudi širi po svetu. Tam, kjer imajo dovolj velike plasti, uporabljajo to metodo in rudnik tudi uči oziroma eksperti učijo potem rudarje, montaniste okoli po svetu, kako se ta metoda uporablja. Seveda, s povečanim izkoristkom premoga je pa potem tudi rezultat bistveno večji. Ko je bila investicija v TEŠ 6 načrtovana, so bile cene opreme, ki so v glavnem vezane na ceno jekla in kovin, sorazmerno nizke, v obdobju hitre industrializacije Kitajske so se začele povečevati in od to je bil tisti val prvih podražitev. Se pravi, zanimivo pri tem je, da se s tonažo te opreme avtomatično povečuje tudi njena cena, cena znanja je tu sorazmerno manjša od cene materiala. Tako je bila prva podražitev posledica inflacije, pozneje so jo s pogajanji znižali. Sledili sta pa dve podražitvi, za katere pa jaz vzroka nisem uspel zaznati in zato me veseli in tudi podpiram preiskovalno komisijo, da se ugotovi, kako je prišlo do tiste podražitve nad 850 ali 900 milijonov evrov. Tudi pri tej ceni morate vedeti, dragi moji, je TEŠ 6 precej konkurenčnejši od elektrarn s plinsko-parno tehnologijo, da ne rečem od vetrnih elektrarn ali od sončnih elektrarn. Te so konkurenčne, zato ker dobivajo ogromne subvencije, tudi elektrarne na spodnji Savi dobivajo subvencije, če ne bi bile bistveno manj donosne. Ogromne subvencije! Te subvencije se vse financirajo iz tistega dela, ki ga plačajo potrošniki električne energije nad proizvodno ceno in so v Nemčiji dosegle enormne ravni. Podpirajo tam predvsem vetrno energijo in viške te vetrne energije potem plasirajo na trg na debelo, leipziško borzo, in tukaj so zato cene na debelo tako strahotno padle. Če bi TEŠ 6 prodajal elektriko samo na italijanski trg, ki ima sorazmerno omejene transportne poti, bi bil že donosen. Če ne bi bilo teh velikih, deset- in večmilijardnih – mislim, da je 19 milijard zadnji podatek, če se prav spomnim – subvencij na Nemškem za vetrno energijo, bi bil že zopet donosen. Ko se bodo te subvencije ustavile, bo že zopet donosen. Gre pa za seveda proizvodni kompleks, samo TEŠ 6 predstavlja eno tretjino proizvodnje električne energije, ki jo v Sloveniji rabimo. Se pravi, gre za pomembnega dobavitelja, pomemben del varnosti dobave slovenske električne energije. Kako se je trg odzval na te velike subvencije, ki jih po vseh državah izvajamo, kako se je trg odzval v Evropi? Seveda so postali ogroženi tradicionalni proizvajalci zaradi padca cen na debelo in trg se je odzval s posebnim "capacity remuneration" mehanizmom, kot mu rečejo, se pravi država je začela subvencionirati določene elektrarne, da sploh obstajajo. Na ta način je dolgo časa živela tudi trboveljska elektrarna, dokler je lahko uporabljala trboveljski premog. Danes pa to seveda tako na Nemškem, v Angliji in drugod na veliko že uporabljajo v strahu, da bi jim ključni proizvajalci propadli, ko se nehajo subvencije v obnovljive vire, pa potem proizvodnje ni. Upam, da bo nekaj podobnega uvedeno tudi pri nas. Če pa bi se slučajno zgodilo, da rečemo O. K., spustimo vse dol po vodi – zanimivo je, da tisti, ki najbolj trdijo, kako in drugače in tako –, spustimo vse po vodi, zadevo zaprimo. Potem bo seveda Slovenija postala zelo odvisna na področju uvoza električne energije in ni si težko predstavljati, kaj se bo zgodilo. Prenosnih zmogljivosti imamo dovolj, samo ceno nam bodo pa postavili približno na italijanski ravni. Mi ne bomo imeli avstrijske cene električne energije, imeli bomo italijansko, precej višjo ceno električne energije bomo plačevali kot sedaj in kot bi jo proizvajali, če bi proizvajal TEŠ 6. Mislim, da bo pač ta preiskovalna komisija lahko tudi ugotovila celo vrsto okoliščin, kdo, kje in kaj in kako je bil imenovan, je peljal ta projekt, če ga je peljal in kako ga je peljal in zakaj ga je peljal. Veliko informacij nimam, sem pa opazil najmanj to, da so bili ključni ljudje imenovani – ki so peljali to investicijo in ki so tudi imeli informacije, da smo si na jasnem – v obdobju od 2000 do 2004. Niso bili imenovani, niso bili deležni tistega kadrovskega cunamija, ki je bil sicer neracionalen, ampak tu ga pač ni bilo, zaradi različnih razlogov, jaz jih ne vem. Če bi končal, bi povedal samo še to: seveda imamo tudi pri nas velike te subvencije, več kot sto milijonov so dosegle – mislim, da so lani šle s 140 milijonov ali nekaj podobnega – v obnovljive vire električne energije. Razlika med mani in Nemci, s katerimi s tako radi primerjamo, mi jih imamo kot benchmark, kot primer, je pa ta, da v Nemčiji se je vsaj proizvodnja povečala, pri nas se pa proizvodnja električne energije vsaj do leta 2013, ko imam podatek, se pravi od leta 2010 do leta 2013, ko so se te subvencije enormno povečale, se pa sama proizvodnja ni povečala. Veste, zakaj ne? Tam veter je, tu pa sonca ni dovolj, plačujemo pa vendarle. Ampak preiskovalne komisije za to ne bomo ustanovili. Zakaj? S tem vprašanjem pa končujem to razpravo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar, pripravi naj se gospod Marjan Dolinšek.
Podpredsednik, hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz se bom posvetil bolj direktno današnji temi, ki je Akt o odreditvi parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj. Ker mnogi razpravljavci govorite o tehnologiji pa o drugih postopkih v svetu in tako naprej, o tem ni dileme, to je stroka, mi pa smo danes pri temi odgovornost vodenja največje investicije v Republiki Sloveniji. Seveda sam osebno dajem odločno in zelo močno podporo ustanovitvi te preiskovalne komisije, da se bo ukvarjala z raziskavo, preiskavo nepravilnosti pri celotnem vodenju te investicije. Rekel bi celo, da mi tu nekaj manjka v samem naslovu tega akta za ugotavljanje politične odgovornosti. Mislim, da tu krepko manjka poslovna odgovornost, ker po mojem vedenju, po moji oceni je veliko večja poslovna odgovornost tistih, ki so vodili to investicijo, se pravi samo poslovodstvo, kakor pa konkretno direktno same politike. Ampak rekel bi, da politika je pa dejansko zmes vsega skupaj. Rekel bi, da že v samem začetku je nekaj zelo jasnih kazalcev, kako netransparentno, kako namensko netransparentno se je vodila ta investicija poslovodstva, da ne rečem kar tistega imenovanega šaleškega lobija. Če dam samo za primer, da takratna družba DDC, sedanja družba DRI, največji inženir v državi, ki je vodila vse največje investicije v državi, razen TEŠ 6 popolnoma nič. Naj še to dodam, da je družba v 100-odstotni državni lasti, ki ves svoj dobiček, ki ga ustvari, vsako leto vrne nazaj v proračun, pri največji investiciji v Sloveniji ta družba ni sodelovala in ni bila poslovno vpeta niti z enim evrov. To je zame zelo jasen pokazatelj; in to firma v 100-odstotni državni lasti! To je jasen pokazatelj, kako je poslovodstvo vodilo to investicijo. Seveda, potem ko je bilo treba dobiti soglasje za poroštvo, tam se je pa potem krepko vpela politika, pa da ne rečem konkretno, tudi naš državni zbor. Ampak, poglejte, tudi od takrat naprej, ko je prišel poroštveni zakon s tako imenovano pogodbo o ureditvi razmerij v zvezi s projektom postavitve nadomestnega bloka 6, bi moralo v skladu s to pogodbo poslovodstvo poročati, predstaviti vso dokumentacijo, vsa odstopanja, navedena v pogodbi. Rok za to poročanje je bil do 30. junija 2013. To poslovodstvo zakonskega določila, ki smo ga sprejeli v Državnem zboru s poroštvenim zakonom, ni upoštevalo. Namesto da bi bilo izdelano to poročilo o poslovanju in stanju investicije, so prišli z nedodelanim novim investicijskim načrtom, tako imenovanim NIP 6, ki je predvideval novo podražitev, ne pa, da bi poročali o dejanskem stanju in realizaciji veljavne finančne sheme, tako imenovane NIP 5. In takoj, teden po tistem, se pravi, po 30. 6., je 8. 7. 2013 Slovenska demokratska stranka vložila zahtevo za izredno sejo s predlogi treh novih priporočil. Da se poslovodstvu naloži, da v skladu s poroštvenim zakonom izvaja zakonska poroštvena določila. Ampak ne. Poglejte, danes smo slišali s strani kolegov iz Desusa dvakrat, da so pa sedaj prispevali svoje podpise k temu aktu. Jaz sem zelo vesel. Zelo sem vesel, da ste po letu in pol spregledali, kajti takrat ste glasovali proti tem priporočilom, da v skladu s poroštveno pogodbo izpolnijo svoje zakonske obveze. Vesel sem, da se mnenja spreminjajo in da se vrnejo v tiste zakonske okvire, ki so določeni. Na koncu bi rekel samo še to, da pričakujem od te preiskovalne komisije, da bo uspešna, da ne bo imela takšne poti, kot jo je imela komisija za preiskavo nepravilnosti v bančnem sistemu, kajti danes kljub velikemu številu ovadb in velikemu številu ugotovljenih nepravilnosti v bančništvu niti en primer ni dobil končnega ali kakšnega sodnega epiloga. Ampak to je pa že stvar sodstva. Ja, stvar sodstva je sedaj v rokah že tudi v primeru Termoelektrarne Šoštanj. Ogromno vloženih kazenskih ovadb, da ne govorim o podatkih o premoženju, danes 3 milijone, jutri 2 milijona, pojutrišnjem milijon, čez nekaj časa nič sredstev in tako naprej. Temu smo vsi lahko sledili v medijih. Vendar, kje pa je sodstvo? Zato se bojim, da bo ta preiskovalna komisija šla po poti preiskovalne komisije o bančništvu. Verjamem in upam, da si to tudi želi vladna koalicija, da bodo v tej preiskovalni komisiji tiste ugotovljene nepravilnosti dobile svoj sodni epilog.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Dolinšek, pripravi naj se gospod Zvonko Lah.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice, kolegi! Danes obravnavamo Akt o odreditvi parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij v blok 6 TEŠ. Moram se strinjati s svojim predhodnikom, bilo bi dobro, da je tukaj zraven tudi poslovna odgovornost. Kdo je odgovoren, imena in priimki obstajajo, dovolj je bilo do danes zavajanj, izkrivljanj in laži. Na eni izmed sej Državnega zbora sem jasno predstavil, kaj se bo še dogodilo, kaj je nujno za normalno obratovanje TEŠ 6, to je izgradnja razkladalne postaje za uvoženi premog v vrednosti od 10 do 15 milijonov,ker zaloge Premogovnika Velenje ne zadoščajo. Pa tudi sama kurilna vrednost, vemo, kakšna je. Še do danes ni bilo jasnega odgovora, po kakšni ceni bi lahko bil uvožen premog, kje so ponudbe, zakaj ni odziva na naše trditve in postavljena vprašanja. Nadalje dejstvo, da je potreben zakup – Eles, dodatno 205-megavatna terciarna rezerva. Če upoštevamo povprečno letno vrednost zakupa, megavat na terciarno rezervo in pomnožimo s 40 let, toliko, kolikor naj bi obratoval TEŠ 6, bi to zneslo okoli 400 milijonov evrov. Gre namreč za dejstvo, da je prvotno bila načrtovana investicija v ne več kot 400-megavatni blok v Velenju in 200-megavatni blok, ki naj bi ga zgradili v Trbovljah. To do danes ni še nihče pojasnil. Danes se ne bi srečevali s problematiko TET, ki je v likvidaciji. V TEŠ pa se zgodba nadaljuje, projekt, vrednost TEŠ 6, vsak dan narašča in brada raste še kar naprej. Najprej moram povedati, da gre v tem primeru še za en povsem prikriti strošek projekta TEŠ 6. V investicijskem programu, katerega je v letu 2012 tedanja revizijska komisija uradno pregledala, o teh zadevi ni bilo ne sluha ne duha. Je pa več kot očitno, da se to že dalj časa ve. Zanimivo pa je, da so se začeli o tem pogovarjati v decembru leta 2014. Mesec dni nazaj. Za kaj spet gre? Voda v kotlu, ki kroži v tako imenovanem procesu in spreminja agregatno stanje iz pare v vodo ter pri tem oddaja delo, ki ga spreminjamo v električno energijo, mora pred pričetkom tega procesa biti predgreta. Točnih tehničnih podatkov za B 6 oziroma TEŠ 6 ne bom navajal, zato bom to ponazoril na primeru 125-megavatne premogovne enote v Trbovljah. Ker blok v TET stoji, zunaj pa je zima, so vse naprave in mediji v njih podhlajene na temperaturno okolico. Tudi kotlovska voda, ki jo imamo še vedno v rezervoarjih, je ohlajena na cirka 5 stopinj. Če bi danes želeli postrojenje zagnati, bi morali to vodo najprej predgreti na 80 stopinj. Celoten volumen vode, ki v procesu kroži, je 120 kubikov, za ta postopek se uporablja tako imenovani steam block oziroma paravodni kotel. Nahaja se v kotlovnici in je večnamenski. Med drugim se ga uporablja tudi za ogrevanje prostorov. Njegova poraba je 340 litrov ELKO na uro. Šele ko je ta voda ogreta, se lahko začne proces kroženja, se pravi napajanje črpalke in izvajanje vseh ostalih postopkov, da vodo uparimo in s paro poženemo turbino. Najprej to storimo z oljnimi gorilci, poraba 2400 litrov ELKO na uro, krat štirje gorilci in nato sledi vklop premogovnih mlinov oziroma gorilcev na premogov prah. V TET je poraba olja za zagon med 20 tisoč do 30 tisoč litrov in je odvisna predvsem od podhlajenosti naprav. Zdaj pa si lahko predstavljamo pošastno porabo v TEŠ. B 6 je približno 5-krat večji in upam si trditi, da je vseh medijev – vode, olje – vsaj 4-krat več kot v TET. Za zagon bloka je očitno potrebna enormna toplotna energija, to bi jo lahko dobili z uporabo podobnega steam blocka, ki pa očitno nima dovolj toplotne moči. Več kot očitno je, da želijo vodo predgreti s paro, ki jim je na voljo bodisi iz parnih odjemov na B 4 ali B 5. Sliši pa se, da se veleumni pogovarjajo, da bi za ta namen oživeli celo B 3. To je energijsko in stroškovno pošastno početje – ena izmed rešitev, ki je na voljo, je vgradnja močnejšega paravodnega kotla na ELKO, ali pa na biomaso. 100 ton pare na uro, ki jo neuradno za to potrebujejo, je veliko. To se rabi vsakič, ko se zažene oziroma se bo zagnal blok 6. Iz tega se da s konvencionalnim izkoristkom cirka 33 % dobiti več kot 30 megavatov električne moči. Sočasno naj povem, da s takšno toplotno močjo ogrevaš celotno Zasavje. Upam pa si še trditi, da 5 milijonov, to ni moja pogruntavščina, to je izračunala stroka, ne bo dovolj za katerokoli tehnično rešitev. Se pravi, pred nami je še novih 5 minjonov vložka v TEŠ 6. Skrajno neprimerno je, da se ne bom izrazil na kakšen nekulturen način, to, da nas danes vse nas, poslance, Vlado in naše državljane vlečejo za nekaj. Kdo se s kom igra, kdo je tu neumen? Jutri lahko čakamo še kakšno novo dejstvo. Do danes ni NIP 6. Katastrofalno! Ali bomo še vse to naprej gledali, kako pred našimi očmi še naprej peljejo svojo zgodbo za zasebne koristi in nekoristi naših državljanov, ki vse to plačajo. Recimo temu stop, zahtevajmo, da akterji za svoje početje odgovarjajo. Naj komisija svoje delo opravi in začne čim prej opravljati!Hvala.
Hvala lepa. Proceduralno, izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa, gospod namestnik oziroma podpredsednik Državnega zbora. Prosil bi vas, če bi gospoda Hanžka pozvali, da komentira te tehnološko-tehnične parametre, ki so bili zdaj v tej razpravi navedeni. Namreč, predlagatelj preiskovalne komisije se mora odzvati, najbrž, tudi na takšne izjave, ki so bile zdaj predložene. Eno je namen preiskovalne komisije, drugo pa je tisto, na čemer sloni, očitno, in razprave poslancev in pač takšne stvari ne morejo ostati brez odziva. Bi lepo prosil, če ga poprosite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Hanžek se lahko po svoji oceni oglasi kadarkoli kot predlagatelj.
Ja, ja bom; takrat ko bo [[…]]
Izvolite, gospod Hanžek [[…]]
[[…]]moj poslanski kolega, kadar bo predlagal kakšen zakon s področja zdravstva, mi razložil, kako operira srce. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah, izvolite. Pripravi naj se gospod dr. Dragan Matič.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Ne bom postregel s takšnimi tehnično-tehnološkimi podatki, kot je prej moj predhodnik, vendar tudi te stvari niso tako zanemarljive, ker jih tukaj verjetno premalo poznamo. Zato bi pa predlagal, da bo on v tej preiskovalni komisiji, pa bo lahko dosti doprinesel, če že predlagatelj ne more kaj bolj konkretnega. Namreč, da začnem tukaj sem v poslanskih klopeh od leta 2008. Spomnim se, da takoj v začetku mandata, ko se je pokazalo, da bo investicije v TEŠ 6 bistveno dražja, kot je bila prvotno predvidena, in ko se je pokazalo, da ne bo cena električne energije takšna, kot je bila na začetku, ko se je ta investicija načrtovala, šla gor na petinosemdeset evrov za megavatno uro – vemo, kakšna cena je sedaj – in da bo ta projekt nasedla investicija. V naši stranki smo predlagali, ko je bilo investirano na začetku samo 25 milijonov v ta projekt, da vlada premisli o nadaljevanju te investicije, ko se je kazalo, na kakšni poti je. Pa seveda, takoj so se postavili kolegi tam z druge strani, ki so takrat prihajali iz tistega konca, eni so bili prej župani, eni so zdaj župani, in seveda takoj opozarjali, kakšna katastrofa bo, koliko tisoč ljudi bo brez posla, kako bo treba premogovnik zapreti. Seveda naša opozorila niso bila uslišana in potem je šla pot naprej. Vsake toliko časa smo dobili informacijo, kako je ta investicija samo še dražja. Potem smo prišli do poroštva pa smo razpravljali na veliko okoli tega in zdaj smo tam, kjer smo. Sedaj je pa očitno treba to umazano raboto pokriti z neko preiskovalno komisijo, kjer se bodo točno določene stvari iskale in potem vse skupaj pometlo pod preprogo. Nisem prepričan, v temu času, ko sem v parlamentu, ker nekako pretirano uspešna ni bila še nobena preiskovalna komisija. In epilogov ni bilo nobenih pravih do sedaj. Verjetno se bodo našli neki krivci, ki se že iščejo, katere bomo zasačili s kakšnim milijončkom kje v kakšnem trezorju ali na kakšni banki, kje je pa skupno tistih 700 milijonov ali pa ne vem, vsaj pol milijarde po mojem, kam je pa to šlo, tisti veliki odlivi, pa nikoli ne bo znano. In stvar bo pozabljena in čez nekaj let bomo tukaj razpravljali, bodo tukaj razpravljali, kako dajmo ta TEŠ 6 zapreti, kako imamo ne vem kakšne ekološke iniciative in da tudi ekonomsko proizvodnja električne energije na ta način ni upravičena in bomo enostavno pozabili na to zadevo. V tistem času pa, če bo bog dal, bomo pa gradili drugo nuklearko, ki bo vse skupaj nadomestila, in mislim, da bo to šlo v to smer. Zato v naši stranki nismo pretirano prepričani, da bo dalo kakšen rezultat, verjetno pa bodo imeli mediji veliko za pisati okoli tega, da bodo prekrivali spet kakšne trenutne ali pa današnje rabote, ki se počenjajo v podobnem smislu ali pa na podoben način, kot so se takrat v tej investiciji. Slišali smo že za drugi tir, da bo zopet milijardo 400, kot eni pravijo, da naj bi bilo 700 milijonov, mogoče je že en takšen projekt spet na poti, kjer se bodo lahko nekateri mastili ne s posameznimi milijončki, ampak na desetine ali pa celo stotine milijonov. Zato ne polagam kakšnih velikih upov v to komisijo, pa ni važno, kako bo sestavljena. Čeprav tisti, ki ste prišli na novo, niste politično bili prej vezani na neke stranke ali pa neke lobiste zadaj, verjetno boste mislili, da se da kaj narediti, pa jaz dvomim, da bo tega kaj. Mogoče bi bilo bolj pametno, da se ukvarjamo s stvarmi, ki so pred nami, kako bomo naprej ustvarjali gospodarski blagor za ljudi, ki jih tukaj predstavljamo oziroma katerim služimo; to pa prepustili tisti stroki, ki je za to tudi plačana in po mojem tudi že dela, kolikor bo pač uspela odkriti, denarja pa, verjemite mi, da nazaj ne bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Tanko. Proceduralno.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lepo prosil bi vas, če bi gospoda Hanžka še enkrat poprosili, da nam razložite tehnično-tehnološke parametre glede odreditve zahteve za parlamentarno preiskovalno komisijo. Očitno so ti podatki in te spremembe za to, kar je namen te preiskovalne komisije, zelo pomembni. Mislim, da tisti, ki predlaga točko dnevnega reda, ki je prvopodpisani, mora vedeti o predlogu, ki je na mizi, nekaj več kot drugi in mora tudi biti sposoben to argumentirano odgovoriti ali pa zanikati, sicer bo to izpadlo tako, kot da so to odredbo, zahtevo za preiskovalno komisijo nekje napisali in je gospod Hanžek prišel to samo prebrat. Če se odreja preiskovalna komisija na tak način, bo to izpadlo radikalno brezvezno. Radikalno brezvezno. Zato predlagam, da si pač gospod predlagatelj vzame nekaj časa, se potrudi in te zadeve, ki so bile tu povedane, tudi komentira in argumentira, ali držijo ali ne držijo, so prave, niso prave, so pomembne, niso pomembne in tako naprej. Skratka, kar tako pustiti razpravo mimo, je res radikalno nepotrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Rekel sem že, da gospod Hanžek se lahko oglasi, kadarkoli hoče. Mi sicer danes ne govorimo toliko o tehnološkem, ampak govorimo predvsem o razlogih za pred parlamentarno preiskavo, ključnih razlogih. Izvolite, gospod Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kmalu bo pol leta, kar smo izvoljeni tukaj, in odkrito povedano, počasi imam dovolj, da je gospod Tanko, z vsem dolžnim spoštovanjem do njega, nek poslanec, ki ima več pravic kot drugi. Prosim, da se te seje vedejo malo bolj dostojno. Tudi vidim, da furnir tu odstopa po 15 letih in gospod Tanko vem, da ima neko to ozadje v izobrazbi, pa ga ne sprašujem, zakaj furnir tukaj odstopa. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Nekaj moramo preskočiti. Besedo ima gospod Matjaž Han. Pripravi naj se gospod Bojan Podkrajšek. Gospod Han, izvolite.
Hvala lepa. Saj, ker imam samo minuto [[…]]Zdaj poslušamo tu, bom rekel, eksperte energetske, poslušamo tudi že neke na pol čarovnice, ki vidijo, kaj se bo naredilo, jaz pa upam, da bodo pristojne institucije v tej državi, to pa so NPU, tožilstvo, pravosodje, odkrili tiste nepridiprave, ki naj bi ukradli ali pa si pridobili velika sredstva pri tej investiciji, ki sigurno ni bila verjetno transparentna. Moram pa vendarle dodati eno stvar. V javnosti se je pač prijelo, da je v tej investiciji sodelovala v teh rabotah, ki jih nekateri pravijo, socialna demokracija. Moram vam reči, da se veselim te politične preiskave, da se bo to na nek način razčistilo, ampak mi, Socialni demokrati smo izredno ponosni na to, da imamo v Velenju že 25 let oblast in da v Velenju imamo dobre župane, ki Velenje dobro razvijajo. In ne vidim nobenega župana v Sloveniji, ki se ne bi boril za investicijo v svojem kraju, seveda pod določenimi transparentnimi pogoji. Ker drugače bomo lahko odpirali, kakor je rekel eden, tudi ne vem, avtocestni križ, kjer se je vsak župan boril za kakšen del obvoznice, za kakšen most, pa zaradi tega jih nismo pribijali na križ, ker so se borili na nek način za dobro stvar. Tako pričakujem korektno in pošteno, korektno preiskovalno komisijo, ki bo podala rezultat [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bojan Podkrajšek, pripravi naj se dr. Franc Trček.
Hvala, spoštovani podpredsednik, za dano besedo. Kolegice in kolegi! Seveda danes popoldan ob sneženju zopet govorimo o Šaleški dolini, o TEŠ 6 in o preiskovalni komisiji. Od predlagatelja smo uvodoma slišali, da je to zelo dobra priložnost, da se te stvari raziščejo, ker je veliko v parlamentu novih poslank in poslancev. Seveda se s tem strinjam. Tudi sam sem na novo. Seveda, prav gotovo vsi tisti, ki smo novi, smo pred vstopom v ta parlament vedeli, kje je Šaleška dolina, vedeli smo, da se gradi TEŠ 6, in tudi spremljali smo preko medijev, da se daje poroštvo. Sam sem to v preteklosti z zanimanjem poslušal in se spomnim obeh županov Mestne občine Velenje, kako so se zavzemali za to poroštvo. Tako prejšnji župan, ki je to občino vodil več mandatov, pa zdajšnji župan, ki je bil, takrat ko se je poroštvo dajalo, tudi poslanec. Seveda sam absolutno verjamem, tako kot je vodja Poslanske skupine SD rekel, županom, ki vodijo te občine že več mandatov. Vsekakor jih verjamem in tudi takrat sem jim verjel, ko so se zavzemali za to poroštvo in ko jih je skrbelo za Šaleško dolino, predvsem pa zaposlene, ki so v tej instituciji zaposleni. Seveda sam ne bi želel danes govoriti o strokovnosti tega projekta, ker nisem temu vešč. Sam sem spremljal v preteklosti v 25-letni zgodovini Slovenije več preiskovalnih komisij. Pa se prav dobro ne spomnim tistega, ko so komisije ugotovile, da je veliko teh za zapahih ali da so celo finance vračali. Ampak to se ni zgodilo samo zaradi enega razloga. Če se vrnem 25 let nazaj v zgodovino; seveda Slovenija ima zakonodajno vejo oblasti, ta nam nekako gre. To smo tudi dokazali v prejšnji točki, ko smo se pogovarjali o pripravništvu. Imamo izvršilno vejo oblasti, tudi ta funkcionira, seveda z všečnimi in tudi manj všečnimi zakoni. Imamo pa sodno vejo oblasti – in tu je pa težava! Če bi to sodno vejo oblasti primerno uredili leta 1990, bi prav gotovo bilo veliko manj preiskovalnih komisij v Sloveniji in veliko manj nevšečnosti, kriminala, nepravilnosti, pa tudi veliko manj političnih natolcevanj z ene ali druge strani. Sam nisem prišel v parlament, zato da bi sklicno našli, kdo je odgovoren za TEŠ 6, ampak sam se bom prav gotovo zavzemal, da se krivci najdejo, se mi pa zdi bolj pomembno, da uredimo sodno vejo oblasti za našo prihodnost. Tu se mi zdi, da je ključen problem "tešev", ki ni samo eden v Sloveniji. V Sloveniji imamo več "tešev". Ko danes govorimo o Šaleški dolini, veliko tudi govorimo o tretji razvojni osi. Sam si iskreno želim, da bo ta dolina dobila čim prej to os, in iskreno želim, da bo ta os zgrajena, da ne bodo tisti, ki bodo za nami sedeli v parlamentu, zopet ustanavljali preiskovalno komisijo, kam je šel ta denar. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček [[…]] Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči! Lepo bi vas prosil, da gospoda Hanžka pozovete, da bi odgovoril na nekatera vprašanja in razprave, ki so bile tu izrečene. Namreč, mi danes razpravljamo o odreditvi parlamentarne preiskave TEŠ 6. Gospod Hanžek je odgovoril, da bi rad govoril o delovanju srca, najbrž tudi ožilja, vendar takrat, ko bodo teme o zdravstvu, bo najbrž govoril o TEŠ 6. Zdaj, ko je razprava o TEŠ 6, bi pa o zdravstvu in o problemih zdravstva. Tako vam predlagam, da ga pozovete, čeprav vem, da ima pravico, da se javi sam, ampak ker se ne javi, da ga pozovete, da nam na vse te dileme, ki se pojavljajo, odgovori. Sicer bo res v javnosti zelo slab občutek, da ta materija, o kateri danes govorimo, ni nastajala tam, kjer bi morala, ampak nekje drugje. In da je to, kar se dogaja pri tej preiskovalni komisiji, v bistvu samo posoja imena za neke namene in za to, da se neka stvar pripelje v parlamentarne klopi. Predlagatelj točke dnevnega reda ima posebno odgovornost, ima posebne pravice, ima posebne možnosti in najbrž ni dovolj, da pride prebrat uvod in da na koncu pove tri stavke zaključka, se pravi tistega, kar so mu nekje pripravili ali pa naročili. Njegova naloga je, da razprave poslancev argumentira, jih potrdi ali pa zavrne. Lepo sem vas poprosil, da ga prosite, ker noče odgovoriti, ali razprave poslancev o teh tehnoloških parametrov držijo ali ne. To mislim, da je dolžnost predlagatelja, da na te stvari odgovarja, sicer bo situacija takšna kot pri večini točk dnevnega reda, pri katerih je predlagatelj Vlada, ko si najavi veliko časa, potem pa, tako kot je rekel včeraj gospod Gorenak, mrknejo. In danes vidim, da je mrknil tudi gospod Hanžek.
Hvala lepa. Gospod Hanžek, izvolite.
Hvala za pozive. Na koncu imam trideset minut, pa jih bom lepo izkoristil in bom povedal vse, kar vem pa kar mislim, da bi bilo treba povedati. Zdaj bi pa lahko samo to rekel, da politiki, ki vse vedo, naredijo največ škode. Uplinjevanju pare in tako bom jaz vedno prepuščal te stvari tistim strokovnjakom, ki se na to spoznajo. Jaz se zelo spoznam na marsikaj drugega in v tiste stvari se bom vtikal, na koncu tudi povedal vse, kar približno vem. Prepričan sem pa, da bo celotna preiskovalna komisija dobro delala tudi s pomočjo strokovnjakov, da si ne bomo sami izmišljevali nekih podatkov in to je to. Bom kasneje, hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček, izvolite, beseda je vaša. Pripravi naj se gospod Marijan Pojbič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ker imam ogromno časa, bom tokrat za spremembo nehiteč. Najprej bom kot v vsaki dobri operi naredil uverturo; seveda, kot je rekel kolega Mahnič, bi lahko gospodu Tanku podelili zdaj že častni doktorat za procesualnost, s tem se v veliki meri strinjam, ampak namesto teh medsebojnih žalitev, ki so lahko bolj ali manj intelektualne, bi bil zelo vesel, če bi izhajali iz tega furnirja, pa bi kolega Tanko potegnil neka svoja stara strokovna znanja pa bi se, recimo, pogovarjali o lesnopredelovalni energiji kot delu pametne specializacije v Sloveniji. Dobro, gremo proti TEŠ [[…]]Konec uverture, kratka je bila, v operi so po navadi daljše. Gremo proti TEŠ. Govoril bom samo približno to, o čemer sem informiran in kar vem, razen kuhanja čaja nisem velik strokovnjak za uparjalnike, priznam, vem pa, da se dostikrat zamašijo v nuklearnih elektrarnah. Ali zaradi tega, da kdo iz Westinghouse, ki je zdaj japonski, pride pa malo kaj popravlja pa pobere peneze ali ne, bi pa moral povprašati strokovnjake, ki nekako to obvladajo. Ko sem se nekako pripravljal za to debato in danes razmišljal gor in dol, tukaj se dostikrat govori "kao", joj Slovenija balkanizirana, korupcija, kleptokracija, nepotizem in tako naprej, kot bi v enem uvodniku nekega, kot to imenuje ta stran kroga, nizkonakladnika napisal uvodničar: s temi zadevami se seveda srečujejo vse družbe dandanes. Več o tem bi lahko nam kolega Bojan Dobovšek predaval, ki je tudi, če hočete, po Sicrisu velik strokovnjak za to. Delno nam je nakazal glede pri trgovanju s kvotami. O čem zdaj govorim? Nobena družba, še tako demokratična družba s tradicijo ni imuna proti temu, kar pa seveda ni izgovor, da se tega ne lotevamo. Ko sem danes zjutraj to premleval, sem se spomnil Evropske centralne banke. Ta teden smo se veliko pogovarjali o njej. Tam v Frankfurtu, v Nemčiji – ki jo zelo čislajo kolegi iz Nove Slovenije, ki so zdaj v celoti odsotni, "Ordnung muss sein" in tako naprej – so si začeli graditi novo bajtico, ki naj bi bila najprej vredna oziroma stala pol milijarde, zdaj so skoraj kot TEŠ prišli na milijardo in pol. Skratka, glejte, dobro se učimo verjetno tudi na Zahodu, če se tega tako dotaknem. Zgodbo o TEŠ 6 smo danes že večkrat slišali v raznih odtenkih, gor in dol; seveda, če bi jaz imel 25 let župana v Velenju, bi se tudi podobno vedel kot kolegi iz SD, ampak dejstvo je, da ste pač eni v tej bajti v takšnih ali drugačnih sestavah sedeli, drugi ne. Signifikantno je tudi, da nas je zelo veliko drugih, zato ker ima ljudstvo verjetno dovolj nekako prvih oziroma še več rabot prvih tega, kar ste delali, kar se je nekako počelo. Delno tudi zaradi tega, ker ste bili očitno poslanci nekako premalo kritični, premalo skeptični. Kolega, ki ga zelo cenim na celi vrsti področij, v odborih dobro dela, pa je rekel, da tam so nam pač na mizo dali poroštvo 400 milijonov in smo strokovnjakom verjeli. Jaz svojemu otroku ne verjamem, ko mi reče, da za šolo rabi 10 evrov. Za kaj jih rabiš, povej mi! Pa je predraga šola. Gremo nazaj nekako k TEŠ 6. Ne bom omenil vseh vlad, ki so bile tukaj zraven, ki bi lahko vsaj premislile projekt, če ga nekako že niso ustavile. Mi se moramo zavedati tudi o tako imenovanih energetskih lokacijah. TET je tudi energetska lokacija, ki jo bomo zdaj izgubili, ki je bila v "friendly fire" tega projekta TEŠ 6, verjetno je nekje bila desetletja tam. Moramo se tudi pogovarjati o zadevah, ki jim v teoriji organizacije rečemo skrita znanja, ki v nekem okolju nekako obstajajo. Koliko sem jaz seznanjen z zgodbo TEŠ 6, je v ozadju neka želja nekih gospodov, da bi malo trgovali pa švercali s premogom. Veste, na začetku 25 let te države imamo orožarsko afero, Američani bi rekli, to je mati vseh naših afer, pa nek gospod je govoril, kako jo bo razkril, pa je nikoli do konca ni in po 25 letih imamo vnukinjo, imamo TEŠ 6. Vmes imamo – bom meni zelo ljubega Frančka Drenovca citiral – kolaps elite. In zdaj smo, nekaj imam na "k" na koncu jezika, kjer pač žal nekako smo. Vmes imamo še – bom citiral Miha Mazzinija, njegovo prvo knjigo Drobtinice – "svašta": najprej imamo nek ustavni poskus natega varčevalcev neke banke, ki bo zdaj enkratni izredni dogodek, ki bo stal nas skoraj pol milijarde; potem imamo izbrisane, ki so sramota, neke te pravne države, okoli katere se je večina politike, vsa politika takrat strinjala – nehajmo se slepiti. Potem imam neke sramotne referendume tipa, kdo se lahko umetno oplojuje, kdo se ne; potem imam referendume, ko naj bi državljani odločali, ne vem, kako bo šla slovenske železnica naprej, čeprav si še tam sami niso bili jasni, kako; potem imamo zgodbe o arhivih, kjer je bil nek pingpong vlade versus opozicija in nas je to stalo, kar bom vedno znova ponavljal, skoraj toliko kot vsi arhivi v Sloveniji dobijo v enem proračunskem letu. Gremo nazaj k TEŠ 6. Seveda je bila neka zgodba, nekega lobija, kjer je bila skoraj udeležena vsa tedanja politika. Mogoče z delno izjemo Nove Slovenije, pa še ta ne, ker je imela nekega pomembnega gospoda v neki vladi – o mrtvih vse dobro, ne bi se sedaj k Drnovšku vračal, ne bi se sedaj h gospodu Bajuku nekako vračal nazaj. Pred kratkim sem si ogleda tisto oddajo, ki jo na Delu snemajo od srede do srede Alija Žerdina, pa kolega Markeša, ki ga neka opcija ne mara več in ga ocenjuje kot konvertita – malo me spominjata na tista dva nergača iz Muppet showa, ampak si je vredno ogledati. In kaj je Ali Žerdin, ki spremlja seveda teh 25 let kolapsa elit, tam rekel: Mi imamo seveda različne sektorje v tej državi, družbi in energetika je nek nadsektor. Energetika je nek nadsektor, ki – bom uporabil to besedo, mogoče bom dobil opomin – politiko v tej državi "drži za jajca". Državni sekretarji, ki so se ukvarjali z energetiko ali so jih energetski lobiji pritisnili ob steno, ali so bili pa del teh energetskih lobijev. Nek gospod, ki je kmetovalec, pa kako preživi z 18 tisoč na leto – zakaj je odletel iz politike in sedaj iz ozadja rovari in bo verjetno uničil SMC? Ne zaradi tega, ker so Gregorju Golobiču tam nekaj našli. Saj veste, če vas hočejo uničiti, vas bodo v 15 minutah uničili. Odletel je zaradi tega, ker je dreznil v energetske lobije v veliki meri takrat. Se spomnite? Imate toliko zgodovinskega spomina verjetno. In to je problem, to je problematika! Nisem strokovnjak za uparjevalnike, ampak ta TEŠ 6, se opravičujem, zgodba brez konca, ki si jo nobena politika ne upa ustaviti. Veste, kolegica Katičeva, ki, verjamem, da so jo dobro "zbrifali" energetiki tako imenovanega šaleškega lobija, pravi, ne vem, najprej je bilo ocenjeno na 700 milijonov, potem je šlo do milijarde in pol, potem so morali, ker je HES težil, spustiti na milijardo dvesto. Sem že dal na Facebook. Mislim, jaz tako krompirja ne grem kupovati. Da bom šel na tržnico pa mi bo rekel tisti:" Ej Franjo, sedaj ti dam za evro, ne dal ti bom za dva evra. O. K. dal ti bom za evro in pol." Prosim vas lepo! Upam, da bo ta raziskava ugotovila vsaj, kdo je tovrstne in takšne rabote nekako od tega projekta počel. Imam veliko glavo, nimam spomina zlate ribice, zelo dobro se tudi spomnim, kako so moč bloka 6 dvigovali. Zakaj so jo dvigovali? Nehajmo se blefirati, ker potem za tistega z nižjo močjo je bilo na svetu kar nekaj izdelovalcev, ki bi lahko konkurirali. Ko so jo dvignili, jih je bilo manj. Zakaj ima Alstom toliko težav po svetu in toliko tožb, ki se dogajajo nekako v zadnjem času? Kolega Križanič je pojasnil nekako del dviga vrednosti bloka termoelektrarne. Tudi če to nekako kupimo nam še vedno striže pol milijarde. Pa dajmo še poroštvo zraven. Začnimo se malo o teh penezih pogovarjati! Ugotavljam, da sem jaz le kot sociolog človek, ki največ razmišlja o ekonomiji, pa vedno slišim, kako sociologi nikoli nič ne delamo, gor, dol, Združena levica nima pojma o ekonomiji. Dragi moji, štiristo milijonov je proračun Ljubljane. Ko ga pred božičem Janković spusti na realna tla, pa se še časopisi ne oglasijo. V kateri normalni državi vam bo človek, ki pravi, da je menedžer, pred božičem 20 % rebalansiral proračun, pa ga noben ne bo z oblasti vrgel? Plus proračun Maribora, plus proračun Murske Sobote, plus proračun še par srednje velikih občin – Bovca mogoče, ker ravno kolega gledam. Pa da se ne dotaknem še tistega pol milijona. Gledam rebalans proračuna, kje se bo rezalo. Znanost in raziskovanje in potem bomo bluzili v družbi znanja, bla bla bla, ker je to popularno. Vsak politik, ki si še čevljev ne zna kupiti, ga naučijo – pač družba znanja. Od kje bomo delali družbo znanja? Ker balansiramo te dolgove gor in dol, eno in drugo, če ne bomo naredili nekega preboja – pa malo mi je že dolgčas govoriti o tej pametni specializaciji, če se ne zmenimo, kaj bomo sploh počeli [[…]]Teh 500 milijonov si postavite v 10 let po 50 milijonov za znanstvenoraziskovalno dejavnost. To so problemi. Enako, kot so problem, na kar kolega Lah vedno opozarja, ti vodovodi, ki jih pol Slovenije še nima. Vsa čast, ampak zaradi tega, ker bo to šlo v naslednjo perspektivo, se nečesa drugega ne bo naredilo. Zaradi te vnukinje slovenskih afer se marsikaj drugega ne bo počelo. Glede te preiskave. Moram reči, da sem osebno nekoliko skeptičen, ker se bojim, da ne bomo tako daleč prišli, do tega, kam so ti penezi šli. Verjetno je tudi to področje neke druge veje oblasti, ki se bo ukvarjala s tem. Zelo lep govor je imel kolega Dobovšek in se strinjam s tem, kar je povedal. Je pa nekako pomembno opozorilo, da se končno neha ta nek nadsistem energetike, ki si bo vedno znova nekaj izmišljal in izigraval. Navsezadnje tudi naša odgovornost, izhajajoča iz 82. člena Ustave, da gledamo malo onkraj teh lokalno-regionalnih zadev. Zaradi TEŠ 6 in zaradi energetske nepremišljenosti v Sloveniji bodo zdaj neka ministrstva imela ogromno dela z Zasavjem, zaradi TEŠ 6 se dogaja izčrpavanje Dravskih elektrarn. Zgodba s TEŠ 6, kakorkoli že tu obračamo, je nateg tudi velenjskih knapov. Jaz v Sloveniji – žal sem prestar – ne verjamem več v naključja. To, da so tam v rudniku Velenje malo zašuštrali z izkopnimi čeli, ob vsem znanju, ki ga imamo, malo težko kupim to idejo. Pa tudi če znanja ne bi imeli, veste, v Leobnu v Avstriji imamo zelo blizu vodilno svetovno ustanovo za tovrstne študije, pa bi jim dali še 2 milijona, pa bi nam povedali, kako in kaj. Ne vem, ali se bo raziskava s tem ukvarjala oziroma preiskava, ali bo povezovala ta niz. Ker v tem parlamentu opažam, da je ta logika perpleksnega mišljenja nekako preveč odsotna. Ko se pogovarjamo o energetiki – zelo me žalosti, da je gospod Tanko zapustil razpravno dvorano –, kot v številnih temah zelo radi zelo počez govorimo. Seveda kolega Hanžek ni energetik, ampak imamo tudi mi kakšne strokovce, ne samo v SDS in ne samo v SD, ki nam kaj povedo, ki nas kaj podučijo. Ko je že kolega Križanič govoril o tem, kako je cena jekla naraščala, imam informacije, da imajo Alstomove elektrarne v Nemčiji težave zaradi nekvalitetnega jekla. Ali se nam bo to zgodilo ali ne, mogoče imate v kakšni stranki boljše informacije, večje strokovnjake, ki se bodo s tem ukvarjali. Ali bomo na račun tega potem iz proračuna spet iskali neke rezervacije, konte premetavali in potem ne bo, na primer, za šolo v naravi, ker je to nadstandard? Ali za, na primer, sistematično ukvarjanje z nasiljem v šolah, ker šole pač nimajo tega in tovrstnega znanja. Skratka, mi še vedno imamo energetski lobi, ki nas obvladuje. Vse stranke smo dobile neko anonimko, če hočete, o jedrskem lobiju. Imamo niti ne 20, ducat gospodov, ki krožijo gor in dol. Verjamem, da bom danes spet na mail dobil kakšno grožnjo s smrtjo in kdo me bo v Mariboru ubil in kdaj. Ker tudi to počnejo, tudi tako poskušajo. Verjetno nisem tu edini v tem. Zdi se mi, da je skrajni čas, da tem fantom dejansko odrežemo seske od te prasice, ki se imenuje država Slovenija – tu mislim afirmativno na prašiče. Navsezadnje, tam pri Krškem imamo eno staro sorto slovenskih prašičev, z zelo dobro marmoracijo – evo, kolega Lisec zmiguje, verjetno je to že kdaj poskusil, jedel. Skratka, če grem malo resno nazaj, preiskovalna komisija mora biti opozorilo; preiskovalna komisija, vseeno upam, čeprav sem tukaj pesimist, da bo prišla do nekih rezultatov, preiskovalna komisija in njeno delo upam, da bo tudi priložnost za očiščenje in pomlajenje nekih strank, kot je Bojan govoril, čeprav jaz ne spadam med tiste, ne sedim tukaj, mogoče da bom čez deset let, če me vlak ne povozi, drugim solil pamet, kaj naj druge ali tretje stranke delajo. Interes vseh nas je, da se gre resno v to preiskovalno komisijo. Seveda, SDS s svojimi taktikami in strategijami legitimno, legalno počne, kar pač počne, kolikor sem jaz bil seznanjen, so hoteli v tem predlogu imeti – naj me Matjaž popravi, če nimam prav – neka imena in priimke ki jih mi nismo hoteli notri dajati. Kolikor vem, so nekako hoteli, da bi se zmanjšala vloga tiste Janševe vlade 2004–2008 glede tega [[…]]Mi seveda smo novi v parlamentu, marsikaj se še učimo, daleč od tega, da se lahko primerjam s kolegico Irglovo po vednosti, kaj šele po lepoti, kaj šele tudi s kolegom Hanom, s kolegom Tankom, ampak toliko "levi" pa spet nismo. In tukaj je potem zapelo okoli teh podpisov, potem to odkrito povejmo! Ampak če nam je to vsem v interesu, lahko gremo preko tega; kot se lahko jaz pa kolega v prvi vrsti na hodniku čisto normalno pogovarjava o celi vrsti zadev. Navsezadnje smo sodelavci, smo ljudje. Veste, jaz imam tudi v sebi toliko beštije, ko me boste enkrat spravili na obrate, vas bom vse tako žalil, da boste jokali, da ste kadarkoli bili izvoljeni v ta parlament. Ne me spravljati tako na obrate! Zdaj glumim, kolega se je že malo ustrašil, kolegica Cinkova je skrila obraz. Skratka, dobro, lotimo se te zadeve resno, jaz bi bil celo za to, da spremenimo poslovnik – zdaj bo ljudstvo norelo –, da ugasnemo televizorje in malo bolj resno delamo, malo manj se gremo teater. Orožarske afere verjetno nikoli ne bomo raziskali, ker nekaterim, ki so še živi, ni v interesu – o nekaterih vse dobro. Upam, da bomo vsaj tole nekako raziskali do neke takšne mere, upam, da bomo končno že nekako se začeli zavedati. Seveda, na nas pritiskajo, delujejo takšni in drugačni lobiji, da imamo tudi neko odgovornost, ne pa samo, evo, pol leta se samo nekaj tukaj pingpongamo. Najprej smo se ukvarjali z nekim gospodom, ki ga v glavnem v parlamentu ni [[…]]Ne vem, on ima višjo plačo kot jaz; klinec, jaz v parlamentu delam trikrat več kot on. Saj veste, o kom mislim. Dajmo tudi zakone nekako malo vlagati in sprejemati, ne zaradi tega, da bi si nagajali, ampak da bomo nekam premaknili vse skupaj, ker veste, drugače bom odstopil, mislim, da imam kaj bolj pametnega v življenju početi [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa, gospod dr. Trček. Samo moram vendar, glede na tisto vašo pripombo, vaša poslanska skupina ni bila proti temu, da začnemo pisati kodeks poslanski. To se pravi, bi prosil, če počasi – nimamo ga še –, ampak počasi naredimo uvod v ta kodeks. Drugo pa; seveda, šli ste z nekaterimi razpravami res, bom rekel, mimo točke dnevnega reda, čeprav vas je izjemno prijetno poslušati. Proceduralno ima gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Imam postopkovni predlog, v katerem želim opozoriti spoštovanega dr. Franca Trčka, ki se je v svoji razpravi obregnil in slovenski javnosti sporočil, da ni nobenega od poslancev Nove Slovenije tukaj v dvorani. Če bi gospod Franc Trček gledal na uro, verjamem, da kot dr. znanosti tudi digitalno uro pozna, potem bi videl, da je Nova Slovenija svoj čas koristno porabila. Še drugo bi videl; da je Nova Slovenija šesta po velikosti, a je najavila tretji najdaljši čas, to je 25 minut za to točko, ker je ta točka zelo pomembna. In če že moramo gospodu Trčku polagati račune, kje hodimo takrat, ko nas ni tukaj, ker po fizikalnem zakonu je v enem trenutku človek lahko samo na enem mestu, bil sem v pisarni Poslanske skupine Nove Slovenije skupaj s sodelavci, kjer smo finiširali in zdaj že vložili zahtevo za nujno sejo Odbora za finance v zvezi s problematiko davčnih blagajn. Upam, da se boste tudi tam, tako kot vedno, dobro in korektno angažirali. Tako da, dragi kolega Trček, ni korektno in pričakujem, da se boste opravičili, to je tudi moj proceduralni predlog in prošnja, da se opravičite Poslanski skupini Nove Slovenije in slovenski javnosti javno poveste, da ste pač naredili napako. Pričakujem vaš odgovor.
Hvala lepa. Dr. Trček, proceduralno.
Spoštovani kolega, iskreno in z velikim veseljem se vam seveda opravičujem. Fizikalno dejstvo je bilo, da takrat vas ni bilo notri, vmes nisem preverjal v UDIS. Ne dvomim, glede na vaše izkušnje, da bo predlog dober. Zakaj se smejite? Mislim, oni so res čisto na drugi strani kroga, po drugi strani pa spet najbliže. S kolegom Jožkom zelo dobro sodelujeva tudi na številnih področjih – spet me bodo moji strankarski kregali. Vedno me. Veste, nekaj je na nas, Frančiških. Jaz vas imam v osnovi vse rad, mislim, to je velika moja napaka. Tako je. Res pa je, pogosto tudi dobimo potem nekake dopise strankarskih vojščakov, zakaj tega ni notri, zakaj tistega drugega ni notri. Pač, spremljamo tudi te seje iz naših pisarn. Počnemo tudi kar marsikaj drugega, ampak glede na to, da ste stranka, ki v Državnem zboru najbolj izrazito, dajmo reči, zastopa kapital ali pa – kolegica Novakova me je zelo zdaj grdo pogledala. Zelo mi je všeč vaš suknjič današnji, moram priznati. Ampak dobro, šalo na stran – ali delodajalce in pa delojemalce, bi si nekako želel, da bi nekdo bil prisoten. V tej dvorani sem dostikrat prisoten, ko mi že pokurimo ves čas, dostikrat sem prisoten tudi na nekih temah, o katerih res kaj dosti pojma nimam [[…]]Veste, zakaj? Naša 6-letnica pravi tako: "Oči, nas, Trčke pa res vse zanima." Res je! Še enkrat se opravičujem, kolega Horvat. Lahko vas povabim na eno pijačo vmes za opravičilo. [[oglašanje iz dvorane]] Kaj?
Dobro je.Hvala lepa. Gospod Marijan Pojbič, izvolite. Pripravi naj se gospod Danilo Anton Ranc.
Hvala, spoštovani gospod podpredsednik Po tem teatru, ki je zdajle bil v parlamentu, pa se človek res težko zbere, moram reči. Ker ne moreš resno razpravljati po taki razpravi, ki sem jo predhodno poslušal od gospoda Trčka. Res moram povedati, no. Povedal pa ni čisto nič, to moram povedati na konca. To je pa tista največja žalost, ko razpravljavci v parlamentu, namesto da bi razpravljali o točki dnevnega reda, govorijo, kakšne sposobnosti imajo kot dirigenti in tako naprej. Ampak tisto ni tema oziroma točka tega dnevnega reda, ne? Gospod podpredsednik, vas bi tudi samo prosil, da v bodoče opomnite tiste razpravljavce, ko proceduralno govorijo, da resnično naj govorijo proceduralno. Ta razprava gospoda Trčka pa ni bila niti približno proceduralno vprašanje. Mislim, da imam prav. Vas prosim, da drugič opozorite razpravljavca. Torej, da se vrnem nazaj k temi, o kateri danes razpravljamo. Sam moram reči, da to parlamentarno preiskavo podpiram in hkrati sem tudi prepričan, da ne samo jaz kot poslanec Slovenske demokratske stranke ampak tudi celotna stranka, Slovenska demokratska stranka torej, to parlamentarno preiskavo podpira, ker je absolutno pomembno priti do dna tej mafijski, hudodelski – jaz ji tako pravim – združbi, ki na vseh možnih nivojih krade, na vse možne načine davkoplačevalski denar. Mislim, da ta TEŠ 6 poleg te velike bančne luknje, je eden od pokazateljev in opomin tistim, ki imamo možnost vplivati na to na tak ali drugačen način, da storimo čisto vse, da takšne zadeve preprečimo. Vendar mislim, je bilo danes veliko besed rečenih okoli tega, koliko je tukaj kriva politika. Strinjam se, da je vmešana in vpletena tudi politika, ampak ko govorim o sebi, moram zelo jasno povedati, da kot politik s tem nimam popolnoma nič, ne glede na to, da sem štiri mandate v Državnem zboru. Popolnoma nič! Niti najmanjšega vpliva na to, kar se je zgodilo, nisem imel. Niti najmanjšega vpliva. Ve se, kakšne so pristojnosti zakonodajne veje oblasti, in tisto, kar smo sprejemali v Državnem zboru, je bilo danes že stokrat povedano, da nismo strokovnjaki, so strokovnjaki pripravili, in na podlagi tistega so se v Državnem zboru sprejemale tudi odločitve. In nimamo čisto nič s tistim, kar se je dogajalo v ozadju s za tisto hudodelsko združbo, ki je potem preko tega projekta TEŠ 6 prala denar. Niti politika niti ta parlamentarna preiskava ne bo tista, ki bo lahko kvalitetno odgovorila na ta problem, za to imamo ustrezne organe v tej državi; tiste organe, ki bi pa morali od samega začetka, od 2003 naprej, spremljati to zadevo, kaj se je dogajalo. Nonstop so in mediji in politika – različne – so opozarjale na to problematiko. Opozarjale! Ne vem, kje so spali ti organi: pravosodni organi, policija in tako naprej. Kje so bili? Politiki smo velikokrat tudi v Državnem zboru na to temo govorili in opozarjali in oni bi morali to zadevo spremljati in preprečiti te svinjarije, ker imajo vse instrumente v rokah, medtem ko jih politika nima. Vsaj ne Državni zbor, vsaj ne Državni zbor. Zato se ne čutim niti krivega niti odgovornega za to, kar se je v tej svinjariji zgodilo. Tako kot se ne čutim in nisem kriv, kar se je dogajalo v bankah, ki so ustvarjale te bančne luknje, ker na to tukaj, s tega mesta nismo imeli nobenega vpliva. Prepričan sem, da ni noben poslanec, ki sedi tukaj, in poslanka v tem Državnem zboru, bila v TEŠ zraven in jemala denar. Nobena! In noben poslanec, sem prepričan. Zato ko sem prej poslušal – kako je bilo rečeno? – udeležena politika. "Mi nismo bili udeleženi, ker še nismo bili v Državnem zboru." Torej vsi ostali, ki smo bili v Državnem zboru, smo torej krivci za stanje, ki se je zgodilo v TEŠ. Ampak nismo! Krivi so popolnoma drugi, ki pa so na tak ali drugačen način povezani s politiko, ampak sem prepričan, da nismo mi, poslanci, tisti, ki imamo tukaj ključno besedo. In še enkrat: tega problema ne bi bilo, če bi imeli ustrezne organe, ki so za to plačani, strokovno usposobljeni in so vedeli, kaj se dogaja, pa niso reagirali. Morali bi reagirati in danes ne bi imeli milijardo 400 porabljenega denarja za TEŠ 6, ampak mogoče 700 ali pa 750 ali 800 milijonov, ki bi najverjetneje bila tista realna cena. In niso naredili čisto nič! Nič. Do danes nič! Še nobenega niso zaprli, še nobenemu niso pobrali premoženja in tako dalje. Kdaj bomo v tej državi prišli enkrat do te točke, da bomo te barabine, ne samo zaprli, jim tudi pobrali kompletno premoženje, ki so ga nakradli? Saj ga morajo na nek način dokazati! Jaz imam dokaz za vsak svoj cent, ki ga imam kot lastnik. In kje je? V Državnem zboru smo sprejeli zakonodajo, ki jim to omogoča brez problema. Ampak, kje smo? Ponovno pridemo v zgodbo sodne veja oblasti. Kaj počenjajo? In na koncu smo vedno in za vse krivi poslanci Državnega zbora. In to je tisto, kar mene strašansko začne motiti. Ki nimamo praktično nobenega vzvoda, da bi lahko, razen tisto, da sprejemamo spremembe zakonodaje in nove zakone, nimamo nobenega vpliva na to, da bi lahko te barabine zapeljali tja, kjer je njihovo mesto. Za to imamo tiste organe in oni bi to morali narediti. In TEŠ 6 ne bi trajal do tega trenutka, ne bi bilo uporabljenih toliko sredstev, kot je bilo, če bi ti organi svoje delo opravili. Zato, mislim, da je seveda ta parlamentarna preiskava še kako potrebna, absolutno jo podpiram, vendar mislim, da s to preiskavo parlamentarno ne bomo odkrili tiste lopove, ključne lopove, ki so za to odgovorni in krivi za to, da je šlo toliko denarja v žepe. Ne bomo. Tisti, ki pa bi to lahko naredili – in jaz upam, da bodo začeli delati na tem in da bodo te lopove polovili in da bodo ti denar vrnili nazaj v državni proračun, ne pa, da ga imajo po oazah in ne vem kje vse povsod, pa vemo, ve se za finančne tokove, pa nič se ne zgodi. To pa je problem. Ampak to ni problem tukaj v Državnem zboru in mene, ampak problem nekoga drugega, ki je za to odgovoren v državi.
Hvalalepa. Proceduralno, izvolite dr. Trček
Hvala za besedo. Izhajal bom iz pragmatizma v jeziku; Ost je eden vodilnih avtorjev. Kolega Pojbič, ki ga zelo z veseljem poslušam, je rekel, da nisem nič pametnega povedal pa nič o TEŠ 6 [[…]]Kolikor sem ga poslušal, on je še manj povedla o TEŠ 6, on je imel zdaj govora o lopovih, razen če nisem prav razumel. Res je, da zelo radi zlorabljamo proceduralna vprašanja, ampak na eni od predhodnih sej je vodja vaše poslanske skupine govoril sam več kot pet ur, imel je nekih devetindvajset proceduralnih in od tistih devetindvajset jih je vsaj petindvajset zlorabil. Skratka, v odnosu do gospoda Tanka sem jaz grozno slab učenec zlorabljanja proceduralnih. Nimam nič proti in zelo sam bi si želel, da bi predsedujoči malo bolj strogi bili glede tega. Vsekakor pa, jaz se počasi navzamem več, kot se družim s kolegom Jožetom, tudi malo manir, pričakujem, da se mi tudi kolega Pojbič opraviči, navsezadnje bova tudi skupaj delovala na Štajerskem, pa ne bi bil ravno srečen da se tako malo grdo gledava ob šanku. Skratka, pričakujem vaše opravičilo, hvala.
Hvala lepa. Moram reči, dr. Trček, da gospoda Tanka ni in se težko brani, tako da [[…]] Proceduralno, izvolite.
Torej, samo toliko: to, kar je kolega Trček zdaj govoril, spet ni bil proceduralni predlog. Seveda se gospodu Trčku opravičim, če je karkoli bilo iz mojih razprav razumljeno napačno oziroma da sem karkoli dejal, kar ne bi smel oziroma je bilo žaljivo za gospoda Trčka.
Hvala lepa, gospod Pojbič. Besedo ima gospod Danilo Anton Ranc, pripravi naj se gospod Jani Möderndorfer.
Hvala za besedo. Poslanci v Državnem zboru imamo veliko odgovornost do državljanov in državljankam, pričakujem, da se bomo kot zakonodajalec odzvali na klienteliziem in druge družbene anomalije. Včasih, ko poslušam ta prepir z leve in desne, mislim, da nekateri te odgovornosti ne čutijo. Pa da gremo na temo; v preteklosti sta se dve pomembni politični stranki medsebojno obtoževali glede odgovornosti za projekt TEŠ 6, v resnici pa sta obe sodelovali pri projektu o zasnovi izvedbe kakor tudi pri izdaji državnega poroštva, v ozadju pa se je vseskozi ob asistenci političnih botrov odvijal bitka lobijev, ki imajo interese v energetiki in s prodajo opreme, trgovanjem z električno energijo in z uvozom indonezijskega premoga. Ne zavzemam se za to, da Državni zbor presoja, ali potrebujemo TEŠ 6 ali ne. Zadnje razprave o energetskem konceptu Slovenije so pokazale, da je treba znižati uvozno energetsko odvisnost Slovenije;, projekt TEŠ bazira na domačem energetskem viru, ki bi sicer ostal neizkoriščen, slovensko energetiko pa bi potem reševali s kitajskimi solarnimi paneli, s kurjenjem lesa, ki bi ga lahko predelali v izdelke z visoko dodano vrednostjo [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Poslanska skupina je pokurila [[…]] Besedo ima gospod Danijel Krivec. Pripravi naj se potem predlagatelj.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Moram reči, da se tudi sam na nek način kar malo lahko zabavam ob teh razpravah, ki so sicer do neke mere tudi koristne, kajti v vsaki besedi, ki je izrečena, je tudi nekaj resnice in tudi neka mogoče rešitev v pravi smeri. Naj za uvod povem to, kar sem že v stališču poslanske povedal, da tudi mi podpiramo uvedbo te preiskovalne komisije, in kot sem rekel, pričakovali smo, da bi bila mogoče ustanovljena celo prej, kajti marsikatera stranka, ki je zdaj v koaliciji, se je veliko izpostavljala v predvolilnem času glede problematike Termoelektrarne Šoštanj in vodenja te investicije. Tako smo mi pričakovali, da bo ta preiskovalna komisija celo prej ustanovljena. Mena pa na nek način vse te razprave tudi do neke mere čudijo, kajti ves čas se na nek način poudarja ali poskuša prevaliti krivdo na parlament, na vlado, kot da bi parlament in vlada vodila posamezne projekte. Mislim, da je to preveč ali zelo poenostavljena zadeva in podobne stvari doživljamo tudi v poslanskih pisarnah, ko se ljudje za vsako stvar obrnejo na poslance in rečejo, spet ste sprejeli neko slabo rešitev, čeprav se spremeni uredba, pravilnik ali neka stvar, ki je čisto v operativni pristojnosti posameznih resorjev in ministrstev, ampak če pa pride to do nekega medijskega, kasneje potenciranja, pa vsi pozabijo, da to ni bilo v domeni sprejemanja v Državnem zboru, ampak so za vse krivi poslanci. Enako se poskuša tudi v tej zgodi. Res je, da so posamezni dokumenti pri gradnji Termoelektrarne Šoštanj bloka 6 bili potrjevani v Državnem zboru, tudi resolucije in drugi dokumenti, pomembno pa je, da smo mi tudi poroštvo potrdili in da v tem primeru pa ni neke velike želje, tudi poslancev, da bi vsaj tiste zaveze, ki jih poroštveni zakon nalaga, na nek način izvrševali, niti skozi to, da bi Državni zbor bolj aktivno zahteval od posameznih subjektov, da se spoštuje poroštveni zakon, niti Vlada tega ne izvaja tako, kot narekuje ta zakon. Preiskovalna komisija oziroma ta odredba o preiskovalni komisiji in gradivo, ki je predloženo, je do neke mere pomanjkljivo. Mislim, da je bil nek odziv predlagateljev glede na mojo uvodno predstavitev, da so upoštevali naše pripombe, ki smo jih dali, vendar še vedno trdim, da večino tistih konstruktivnih pripomb v gradivu niso upoštevali. Verjamem, da se bo dalo v času preiskave marsikatero stvar še dodatno osvetliti in tudi pojasniti in da bo mogoče v tisti fazi, ko bo komisija delovala, kaj več posluha s strani tistih,ki bodo to komisijo vodili. Verjamem pa tudi, da bo sodelovanje tudi z nami kot poslansko skupino, ker mislimo seveda aktivno sodelovati v tej preiskovalni komisiji, konstruktivno tudi kar se tega tiče. Lahko rečem, da smo se tudi v okviru odločanja o preiskovalni komisiji na poslanski skupini večkrat jasno izrekli o tem, da to preiskavo podpiramo. Sem pa tudi sam skeptičen, kaj bo ta preiskava na koncu prinesla, kajti v veliki meri je ta odgovornost glede kršitev, ki niso vezane na politiko, ampak predvsem na izvajanje projekta v posameznih družbah, ki so sicer v 100-odstotni državni lasti, ampak imajo svoja pravila igre in tudi investicije imajo svoj, bi rekel, organigram in tudi časovnico in skozi to verjetno obstaja tudi konkretna odgovornost. Upam, da bodo organi, ki imajo pristojnost, da to raziskujejo, tudi te stvari dokončno odkrili in potrdili. Tudi mi se zavzemamo v poslanski skupini, da tisti, ki so v tem postopku si na nek način pridobili neko premoženje na nezakonit način, da odgovarjajo, ne glede na to, komu pripadajo, ali politično ali tudi v smislu gospodarske odgovornosti. Prej je bilo v nekih razpravah govorjeno: politika je sodelovala pri tem projektu. Seveda je sodelovala, saj zakone in določene dokumente, jasno, sprejema politika, vendar jih sprejema za vse projekte, ki se v tej državi odvijajo. Toda tam, kjer se dobro odvijajo, pač nimamo problemov. Težko bomo direktno obremenili Državni zbor, politiko kot tako, da je kriva za to, da je TEŠ v taki situaciji, kot je zdaj. Mislim, da je bila politika tudi v preteklosti kar precej aktivna pri opozarjanju, da je treba glede projekta ponovno premisliti in pregledati vse robne pogoje v danem trenutku, ko je bilo to še smiselno. Ni bilo pa smiselno to takrat, ko je prišel na mizo poroštveni zakon. Enkrat sem vam že razložil, da bi bila v primeru, da poroštveni zakon ne bi bil sprejet, obveznost države še bistveno večja. Kajti družba, ki je v 100-odstotni lasti, bi ravno tako najela kredit, zato da bi investicijo zaključila. Jasno, da bi pa subsidiarno odgovarjala za ta kredit država, kajti tako HSE kot TEŠ sta v 100-odstotni državni lasti. Upam, da se bo skozi to preiskovalno komisijo marsikatero stvar, ki se zdaj tako vehementno zatrjuje in na nek način tudi posiljuje neko odgovornost tako poslancev kot nekaterih ministrov in predstavnikov vladnih ekip, razjasnilo in da bo ta komisija vseeno odgovorila na marsikatero vprašanje, ki se v tej zgodbi zastavlja. Sam lahko rečem, da podpiram to preiskovalno komisijo, in lahko tudi še enkrat povem, da sem potrdil poroštveni zakon.
Hvala. Besedo ima predstavnik predlagatelja gospod Matjaž Hanžek.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Najprej bi rad, da ne pozabim, pritrdil kolegu Krivcu, ki pravi, da je sploh govoriti o krivdi politikov na počez vsaj nespodobno. Se strinjam. Ravno zaradi tega pa moramo imeti preiskovalno komisijo, ki bo lahko kasneje poimensko povedala, če bo našla imena, zato da ne bomo govorili kar počez. Tu vam dam prav, če bom kdaj tako splošno govoril, me kar prekinite, pa mi povejte še drugič. Ampak, saj vemo, za kaj gre. Najprej bi se zahvalil vsem nastopajočim, vsem tistim, ki ste predlog podprli, tudi stranki SDS. Ne dvomim, da bodo sodelovali pri tej preiskovalni komisiji, saj, mimogrede, vemo, da so tudi v prejšnjem sklicu parlamenta kar veliko govorili tudi na Odboru za finance in tako naprej, in je v vaši stranki kar nekaj ljudi, ki dobro obvladajo to področje. Tako mislim, da bo v nadaljevanju to delo zelo učinkovito in z vseh strani. Nekateri so izpostavili tudi nekaj dvomov, zato upam, da bomo do konca komisije vse te dvome ali pa večino dvomov o koristnosti, učinkovitosti in ciljih skupaj odpravili in da bo končni rezultat koristen predvsem v smeri, da bomo enkrat jasno povedali in ugotovili, kako funkcionira to, o čemer smo danes govorili, o tatvinah in tako naprej, o tem, čemur se strokovno reče ugrabljena država, in da bomo preprečili vse nadaljnje, vsaj večino, jasno je, da se vsega ne bo dalo preprečiti. Mimogrede, ne bom se odzival na to, da imam nekoga zadaj. Če tako mislijo tisti, ki mi to očitajo, da imam svoje strokovne delavce zadaj, se strinjam. Res je, za vsako stvar, ki je ne razumem, vprašam druge. In veliko je stvari, ki jih ne razumem, saj tisti, ki pravi, da vse ve, v resnici dokazuje, da nima pojma o ničemer. Tudi ne bom odgovarjal na vprašanja tehnologije, ker tehnologija in tehnični parametri niso stvar preiskovalne komisije parlamentarne, je pa stvar parlamentarne komisije preiskovati, zakaj odgovorni tako od politikov kot od institucij nadzora v državi se niso prepričali, ali so tehnični elementi, ki so jih nekateri strokovnjaki podpisali, resnični. In to, o čemer se je danes govorilo, je prišlo v javnost pred kakšnim tednom in seveda ni moglo biti vključeno v predlog preiskovalne komisije, bomo pa seveda še marsikaj odkrili in dodali, saj to je tudi del te naloge preiskovalne komisije. Približno tako je, kot če bi od sodnikov zahteval, naj vse stvari razumejo, ampak ker priznajo, da se ne razumejo, zato pokličejo in najamejo strokovnjake za posamezna področja, da jih uredi. Če pa je v Državnem zboru kdo, ki tehnične stvari uplinjevanja pare pozna, je pa seveda dobrodošel, vsaj kakor se mene tiče, pa kakor bom jaz lahko na to vplival, v preiskovanje. Videl sem tudi, da se zelo veliko meša. Ni razjasnjeno, kaj poslanska parlamentarna komisija dela. Veča se tudi pristojnost različnih državnih institucij. Policija zaenkrat, vsaj kolikor vidimo, kar dobro deluje. Policija je ugotovila, da je, mislim da 284 milijonov evrov, prišli so samo še do milijarde, ki so jo pregledovali, nekam izginila. To pomeni, da so že ugotovili, kje je nekaj denarja. Tudi nekaj ljudi so priprli, tako da je ta kazenski del stvar policije in tožilstva. Mi smo tukaj, da ugotavljamo politično odgovornost. To, kar nam zakon predpisuje, ne moremo pa nečesa drugega. Verjetno bomo pa tudi kdaj naleteli na kakšne stvari, no, tisto bomo pač morali prepustiti institucijam, ki so za to odgovorne. Pa ne samo odgovorne, ampak tudi znajo s tem ravnati. Mimogrede bi pa tudi tukaj opozoril, čeprav tega mi ne moremo zahtevati, ampak vseeno. Če policija razčiščuje kriminalne zadeve in tožilstvo, če bomo mi razčiščevali politično odgovornost, bi počasi bilo tudi dobro, da strokovnjaki s posameznih področij tudi malo razmislijo o odgovornosti posameznih strokovnjakov, ki so podpirali neka dejanja, za katera, če so se zmotili, O. K., vedno se zmotiš, če pa tega niso delali v zmoti, ampak kako drugače, pa naj svoje povejo. Izhodiščni problem pri tem – samo oprostite, da si pišem, ker je bilo ogromno stvari. Problem pri tem je že, da lahko vidimo že na daleč, da je tukaj nekaj narobe: Alstom so v Združenih državah kaznovali s kaznijo 800 milijonov zaradi korupcije, je v preiskavah kar v nekaj držav zaradi podobnih korupcijskih afer, ki so tudi pri nas, in že samo to je dovolj za našo preiskovalno komisijo, predvsem ker takšen velik projekt, milijardo pa pol, si ne morejo kar izmisliti kar tako nekateri ljudje, pa milijardo pa pol, da potem vlada spreminja svoje razvojne načrte na način, kakor mu pač nekdo diktira, da jih mora spremljati, da se nekaj gradi brez ustreznih dokumentov. Danes smo slišali kar nekajkrat, da še vedno ni tistega slavnega NIP 6, ki bi že davno moral biti, da bi sploh vedeli, zakaj – ali kot je kolegica poslanka rekla, da šele ena cifra je bila prava, prej se je pa delalo čez palec. Oprostite, če se dela največji slovenski projekt čez palec, potem je to zelo zaskrbljujoče in je spet en argument več, da je ta preiskovalna komisija. In če to, kar je kolegica tudi rekla, da je bila tista cena točna in potem so rekli, da jo morajo znižati, pa so jo znižali, naslednji dan pa je prišla spet prava cena [[…]]Oprostite, ko sem delal doma za psička uto, nisem tako čez palec načrtoval stvari, kot so nekateri načrtovali za milijardo in pol velik projekt. Ali pa, da so moral znižati ceno in tako naprej. To so vse stvari, ki še dodatno dokazujejo, da je ta komisija absolutno nujna, ker takšne stvari mimo volje ali pa vsaj, bom rekel, nesposobnosti videti katerekoli oblasti, je čudno. Tudi eno izmed zagotovil je bilo, da TEŠ 6 ne bo vplival na ostale investicije v Sloveniji – čista izmišljotina! Smo že danes slišali, TET je z zelo veliko verjetnostjo tudi padel zaradi tega, pa tam nobenemu ni žal za nekaj sto delavnih mest in tako naprej. Vsa slovenska energetika je zapletena v TEŠ 6, ne samo slovenska energetika, ampak mislim, da tudi po vseh teh podatkih, ki jih vidimo – in upam, da se ne motim –, tudi rudniku Velenje se pišejo slabi časi prav zaradi TEŠ 6 ne pa, da bi se mu zaradi neizvedbe TEŠ 6 pisali slabi časi. Mislim, da ni treba ponavljati tega, kar smo zdaj kar dve uri in še več poslušali. V glavnem se jaz kot – upam, da bom eden izmed članov komisije – večina strinjam, ampak rad bi opozoril še na nekaj zavajanja. Recimo, Energija, časopis Holdinga Slovenske elektrarne, marec 2011, piše: "Z ekonomskega vidika je TEŠ 6 pomemben najmanj zato, ker bo nadomestil stara, neekonomična bloka 4 in 5, katerih tehnična življenjska doba se je praktično že iztekla. TEŠ 6 bo zagotovil dolgoročno konkurenčno proizvodnjo cenene električne energije" in tako naprej, takratni direktor HSE mag. Matjaž Janežič. Zdaj vidimo in sploh to, kar zdaj iz medijev preberemo, ne vemo, ali bo še blok 4 poleg tega delala, ali bo še celo blok 5 delal, ali bodo celo morali nek dodaten agregat, ki bo predgreval nafto. Lepo prosim, a do zdaj tega niso vedeli? Od leta 2004 naprej delajo in so nas vse skupaj vlekli za nos, da je investicija končana, ko pa začne termoelektrarna delovati, gospodje – kdorkoli so že – ugotovijo, da rabijo še nekaj, da bodo sploh lahko stvar delovala. Oprostite, če tega ne vedo, sploh ne razumem, kako so toliko časa lahko bili direktorji in potem dobivali takšne plače, da enemu izmed teh najdejo dva milijona v spalnici doma, pa celo ne ve, od kje jih je dobil, ko jaz za dvajset evrov vam vedno povem, od kod sem jih dobil. Oprostite, to je nekaj; samo to stvar mora preiskovati policija, mi moramo preiskovati, kako je sploh mogoče, da se v državi lahko dogaja, da toliko časa, kot je večina kolegov ali pa veliko kolegov reklo lopovstvo in tako naprej. Naslednje: blok TEŠ 6 je edini strateški energetski objekt v Sloveniji, ki ima energent za proizvodnjo električne energije zagotovljen do konca svoje življenjske dobe in ne bo odvisen od uvoza. Oprostite, pred nekaj meseci, zelo pred kratkim so v TEŠ zahtevali izgradnjo razkladalne rampe za uvožen premog in tako naprej. Ne vem, kdo koga vleče za nos. Laž na laž, na laž, na laž, ki ji lahko, pač, ne vem kdo verjame. Naprej. "TEŠ 6, vlečni konj slovenske energetike, gospodarstva in naroda" – Sekavčnik, izredni profesor fakultete in tako naprej. TEŠ 6 je res vlečni konj, ampak vleče nazaj. "Termoelektrarna Šoštanj, steber slovenske termoenergetike", prof. dr. Tuma. Ne bom zdaj več imen omenjal. In, recimo, propagandni blog HSE in TEŠ: "Blok 6 je torej nadomestni in ne dodatni proizvodni objekt." Zdaj spet slišimo, da bosta 4 in 5 delovala še naprej. Me vlečejo za nos? Dr. Matej Lahovnik, takrat minister za gospodarstvo: "Pogosto sem razočaran, ko spremljam, kako podcenjevalno gledajo na ta objekt v ostalih delih Slovenije …" – zdaj so vsi, ki niso iz Velenjske kotline, zavistni – "… Iz čistega lokalnega ali političnega prestiža ga skušajo prikazati kot nasedlo investicijo, ki je škodljiva za slovensko gospodarstvo …" In tako naprej. Vsi tisti, ki smo rekli ali pa so rekli, da je treba o teh stvareh malo razmišljati, so bili od gospodarskega ministra označeni za neki lokalnacionaliste ali kako bi temu že rekel. Še malo bomo osvežili. "Naložbo v TEŠ 6 ne ogroža" – zdaj sem spet tam – "drugih energetskih objektov države, je pa s stališča zagotavljanja potrebnih finančnih virov na nacionalni ravni smiselno čim prej začeti gradnje. Tako bo lahko novi blok v najkrajšem možnem času začel obratovati, kar bo omogočalo akumulacijo prihrankov znotraj skupine Holdinga Slovenskih elektrarn za naložbe v nove projekte." 50 milijonov izgube bo letno TEŠ 6 proizvajal. To se pravi, če ga ne bi bilo, bi imeli 50 milijonov več za druge objekte, zdaj pa bomo imeli 50 milijonov za kritje izgube, plus še tisto skoraj milijardo kreditov odplačevanja. Veste, kaj? Zadnjič sem na prste – tudi to jaz lahko na prste, priznam, ali pa čez palce – izračunal, da bi vsi prebivalci Šaleške doline, če bi to milijardo in pol razdelili, dobili vsaj 10 let tisoč evrov na mesec, pa da bi lahko v zrak gledali. Žal. Ali pa si odprli firme. Ampak res je to na prste, na palec, ampak to si jaz lahko privoščim. Ne bi si pa nikoli privoščil gradnje na palec za milijardo in pol. Še dve stvari. Naložba v blok TEŠ 6 je 1,1 milijarda evrov, brez stroškov financiranja pa celo 997 milijonov. To zagotavljata leta 2010 Holding Slovenskih elektrarn in TEŠ 6. In dovolj tega. Spoštovani poslanci, drage poslanke! Ne bi zapravljal več časa, mislim, da smo danes dovolj povedali. Mislim, da tudi mi ni več treba razlagati, ker vsak od nas, ki je povedal, je še dodal eno pikico. Vsi smo prepričani, da je ta preiskovalna komisija absolutno nujna. Prepričan sem, da smo tudi vsi prepričani v to, da bomo vsi, ki bomo tukaj sodelovali, naredili vse, da predvsem preprečimo nadaljnja podobna delovanja v Sloveniji, seveda pa prepustimo drugim institucijam, da opravijo svoje delo. In verjamemo, da bodo svoje delo opravile. Hvala lepa.
Hvala. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, ostalo nam je še dobri dve minuti, sprašujem, ali želi kdo na podlagi prvega odstavka 71. člena razpravljati. Izražena je zahteva. Prosim za prijavo. Ugotavljam, da dodatne razprave ne bo zaradi tega, ker se je k razpravi prijavilo več razpravljavcev, vsak pa bi moral imeti na razpolago minuto. Zato zaključujem razpravo. Na podlagi drugega odstavka 4. člena Poslovnika o parlamentarni preiskavi Državni zbor o odreditvi parlamentarne preiskave ne glasuje. Zato ugotavljam, da je Državni zbor odredil parlamentarno preiskavo za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij pri investiciji v blok 6 Termoelektrarne Šoštanj – v nadaljnjem besedilu blok TEŠ 6 – zaradi suma, da naj bi opustili dolžno ravnanje v zvezi z domnevno pomanjkljivo pravno podlago za pričetek investicije v blok TEŠ 6, pri čemer naj bi tolerirali in posredno omogočili skoraj dvainpolkrat povečano ceno in s sprejetjem državnega poroštva brez zagotovitve financiranja in rentabilnosti investicije oškodovali državni interes države; zaradi suma sistematičnega ignoriranja pozivov neodvisnih strokovnjakov, večine nevladnih organizacij in civilne družbe ter nekaterih politikov k pravočasni zaustavitvi projekta in ponovnemu preverjanju izhodiščnih podatkov in optimizacije investicije ter njihovih utemeljenih pomislekov glede tega, kar je bilo ob sprejemanju poroštva za kredite v Državnem zboru posebej poudarjeno in ob nasprotovanju projektu nekaterih ministrov v Vladi; zaradi suma, da naj bi zlorabili svoj politični vpliv in omogočili kršitve Direktive 204/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. 3. 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev oziroma Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev; zaradi suma opustitve dolžnega ravnanja v zvezi z dajanjem navodil predstavnikom Vlade v nadzornih organih Holdinga Slovenske elektrarne – v nadaljnjem besedilu HSE – in TEŠ za doseganje transparentnega in stroškovno učinkovitega vodenja investicije v blok TEŠ 6, z dopuščanjem ponavljajočega se domnevnega prekoračevanja pooblastil poslovodnih organov HSE in TEŠ ter z opuščanjem ugotavljanja in uveljavljanja odškodninske odgovornosti poslovodstev in nadzornikov; zaradi domnevne opustitve dolžnih ravnanj v zvezi s preverjanjem verodostojnih podatkov, ki so jih posredovala poslovodstva TEŠ in HSE za pridobitev državnega poroštva za posojilo Evropske investicijske banke – v nadaljnjem besedilu EIB – v višini 440 milijonov evrov za investicije v blok TEŠ 6, ki je bilo dano naknadno; zaradi domnevne vnaprejšnje obveščenosti, da za državno poroštvo zagotavljana končna cena investicije v višini 1,3 milijarde evrov ni dosegljiva in da bo dejansko presegla znesek 1,42 milijarde evrov, ter v zvezi s tem posledično zavestno zavajanje Vlade in Državnega zbora; zaradi domnevno slabega nadzora nad informacijami in pridobivanjem podatkov o kakovosti – kurilni vrednosti –, zalogah in odkupni ceni premoga, ki ga bodo uporabljali v TEŠ 6, saj odgovorni pred odločitvijo investicij niso preverili zalog premoga, elaborat o zalogah premoga je bil pridobljen šele leta 2010, prav tako niso uspeli zagotoviti predvidene cene premoga za celotno predvideno obratovalno dobo; zaradi suma neopravljene celovite presoje vplivov na okolje, ki bi jih projekt skladno z veljavno zakonodajo moral vsebovati že ob začetku postopka, znotraj katerega bi moralo biti opravljeno tudi iskanje optimalne variante mogočih projektih rešitev z upoštevanjem obremenjevanja okolja in prostora. Namen in obseg parlamentarne preiskave sta opredeljena v Zahtevi skupine poslank in poslancev za odreditev parlamentarne preiskave, v čistopisu navedene zahteve ter v Aktu o odreditvi parlamentarne preiskave, ki ste jih prejeli. Parlamentarna preiskava je s tem odrejena. Mandatno-volilno komisijo Državnega zbora v zvezi s tem prosim, da pripravi Predlog sklepa o sestavi in imenovanju preiskovalne komisije v skladu z vsebino odrejene parlamentarne preiskave in ga posreduje v odločitev Državnemu zboru najkasneje na prihodnji seji zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 4. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 16.55. Hvala.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o ukrepih na področju pripravništva. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o ukrepih na področju pripravništva je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ker v Slovenski demokratski stranki sledimo svojemu predvolilnemu programu, smo zaradi tega predlagali zakon, ki ukinja volonterska pripravništva. Menimo, da tako delo predstavlja novodobno suženjstvo in zato ni sprejemljivo. Kot veste, smo tudi na prejšnji seji obravnavali naš predlog. Ker ste imeli kar nekaj pripomb, smo potem glede na magnetogram te vaše pripombe upoštevali in napisali nov zakon, kateremu se, sodeč po tem, kar sem slišal danes na razpravi, očitno obeta podpora. Mislim, da bomo s tem danes poslali jasen signal vsem mladim, da bo kmalu s tem konec. V Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se v času pripravništva delodajalcem oprosti plačilo prispevkov, prav tako pa v tem zakonu stimuliramo delodajalce, da bi mlade zaposlili za nedoločen čas, saj v tem primeru potem dobijo oprostitev plačila prispevkov še za nadaljnji dve leti. Prav tako Vladi nalagamo, da 30 dni po sprejetju tega zakona pripravi strategijo na področju pripravništva za nadaljnjih pet let, in dajemo varovalko, če tega ne naredi, da se po tem obdobju pripravnike začne redno mesečno plačevati, in sicer v višini minimalne plače na mesec. Menimo, da je zakon dober. Kot ste dejali, bodo verjetno potrebni še nekateri popravki, upam pa, no, da ne boste šli v nek radikalen poseg, v neko radikalno spremembo tega, kar smo mi predlagali in kar je dobilo tudi seveda podporo Mladinskega sveta Slovenije, ki je krovna organizacija nekaterih mladinskih združenj.
Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Državni zbora sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o fiskalnem pravilu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o fiskalnem pravilu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob tem vas obveščam, da bo v skladu s tretjim odstavkom 148. člena Ustave Republike Slovenije sklep sprejet, če bosta zanjo glasovali vsaj dve tretjini vseh poslancev, to je 60 ali več. Obrazložitev glasu v imenu Poslanke skupine SMC dr. Simona Kustec Lipicer.
Hvala lepa, predsedujoči. Pozdravljeni kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SMC bomo seveda podprli Predlog zakona o fiskalnem pravilu za nadaljnjo obravnavo. Naj povemo, da iz dosedanjega procesa obravnave in razprave z veseljem ugotavljamo, da večina v tem parlamentu, neodvisno od ideoloških pozicij, z izjemo kolegov iz Združene levice, prispeva k iskanju, bi rekla, kompromisnih, najboljših možnih rešitev in širokega soglasja, da se ta zakon, ki je eden od pomembnih, temeljnih sistemskih zakonov te države, tudi sprejme. Ta zakon, pravzaprav sprejetje tega zakona razumemo kot temelj za prihodnjo vodenje stabilne in vzdržne fiskalne politike v tej državi in tudi za stabilizacijo, finančno in tudi širše družbeno v tej povezavi sedanjega stanja v državi. Hkrati se tudi zavedamo, da zgolj fiskalno pravilo ne bo dovolj, da bodo tudi druge zakonske rešitve in komplementarni ukrepi potrebni za to, da bomo v prihodnje preprečili finančna tveganja in škodljive posledice ter v tej zvezi tudi do zdaj pogostokrat nepremišljene politične odločitve in ravnanja na področju finančne politike v državi. Z namenom naše iskrene zaveze in tudi zaupanja za vse nadaljnje procese obravnave Predloga zakona o fiskalnem pravilu se zavedamo, da je potrebna najširša možna večina vseh nas. To je cilj, s katerim bomo dosegli razvoj, rast za skupno dobro države in ljudi. Iskreno verjamemo v to in ravno s tem namenom smo skupaj z našimi koalicijskimi partnerji danes tudi posredovali vsem poslanskim skupinam, ki so do zdaj konstruktivno sodelovale v tem procesu, izjavo koalicijskih poslanskih skupin o vsebinskih okvirih za sprejetje že nekako vsebine amandmajev, ki bodo v prihodnjih obravnavah, če bo seveda to prvo branje potrjeno, tudi osnova za pripravo usklajenega in čim bolj na soglasju utemeljenega Predloga zakona o fiskalnem pravilu. Torej, glasovi "za" Poslanske skupine SMC.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Janez Janša.
Hvala lepa. Po našem mnenju zakon, tako kot je predlagan in kot je bil obravnavan v prvem branju, ni tisto, kar zahteva ustava. V zakonu je v vsebinskem smislu zapisano zgolj to, kar v Sloveniji že velja, to so obveznosti iz Pakta stabilnosti in rasti in Fiskalnega kompakta. Vendar pa je v teh razgovorih in pogovorih in deloma tudi v razpravi, še posebej s strani ministra, bila izražena pripravljenost, da se to gradivo, da se to besedilo predloga zakona nadgradi do naslednjega branja, in to daje nek obet, da je možno priti do rešitve, ki bo izvedbeni zakon približala zahtevam ustave. To je razlog zaradi katerega bo Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke v temu branju predlog podprla, računajoč na to, da bodo obveze, ki so zapisane zdaj v teh zavezah treh koalicijskih poslanskih skupin in ki razširjajo osnovo za pripravo besedila v naslednjem branju, da bodo te zaveze spoštovane. Prav tako računamo na to, da bodo nekatera zagotovila, ki jih je dal minister za finance zjutraj na razgovoru, prav tako spoštovana in da bomo lahko potem, brez tega da z vrnitvijo tega besedila pridemo spet na sam začetek, prihranili čas in s tem tudi približali državo trenutku, ko ne bo več v neustavnem stanju. Danes smo namreč glede na določila, ki jih je zahteval ustavni člen z zlatim fiskalnim pravilom, v neustavnem stanju in temu zakonodajnemu telesu seveda ni v čast. Torej računamo na to, da bo koalicija držala to obljubo, ki jo je danes tudi podpisala in razširila osnovo za pripravo besedila za drugo branje, in da bo tudi Vlada oziroma minister držal besedo pri nekaterih zavezah, ki jih je dal zjutraj v razgovoru. Pod temi pogoji bomo glasovali za zakon v prvem branju.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Deus gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo. Moram samo na začetku povedati, da bo vseh deset poslank in poslancev naše poslanske skupine glasovalo za nadaljevanje postopka. Zavedamo se, da je čim hitrejše okrevanje Republike Slovenije zelo nujno. Pri Demokratični stranki upokojencev se zavedamo, da moramo za to sprejeti pravila, ki bodo omejila obseg javnofinančnih odhodkov, hkrati pa tudi obseg zadolževanja za tekočo javno potrošnjo. Implementacija fiskalnega pravila bo imela pozitivne učinke seveda na boniteto države in na obrestno mero, po kateri bo dobila država tudi posojila. Višina obrestne mere, po kateri se zadolžujemo, je izjemnega pomena. Seveda, če se zadolžujemo ugodnejše, nam več sredstev lahko ostane za zdravstvo, šolstvo in seveda tudi pokojnine, se pravi, več za socialno državo tudi. Bi pa ob tem ponovil, kar smo jaz in moji kolegi iz poslanske skupine v razpravi že izpostavili v sredo; samo besedilo zakona, skupaj z vsemi predlaganimi spremembami, ki bodo sledile, bo pod budnim očesom vseh nas. V primeru, da zasledimo, da bi se kako drugače lotili te razprave in da bi se dotaknili preveč in močno socialne države, potem seveda glasov v nadaljnji obravnavi s strani naše poslanske skupine ne bo. Mislim, da tisti, ki živijo na socialnem robu, da tistih tudi s tem fiskalnim pravilom ne smemo preveč obremenjevati, ker že zdaj dejansko zelo težko živijo.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena Levica Luka Mesec.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani zbor, hvala za besedo. V Združeni levici bomo glasovali proti sprejemu fiskalnega pravila, in sicer iz treh razlogov. Prvi razlog je, da že pet let v Evropi spremljamo posledice škodljive fiskalne konsolidacije tako na ekonomskem kot na socialnem področju. Ekonomsko imamo, recimo, v primerjavi z Združenimi državami Amerike, kjer se tega niso šli na ta način, 726 milijard potencialno izgubljenega BDP. Socialno vidimo, kaj politike fiskalne konsolidacije prinašajo, praktično razgrajujejo še tiste preostanke srednjega razreda, ki ga imamo, pet milijonov Evropejcev v temu trenutku živi pod pragom revščine, na jugu Evrope, kjer so stvari najbolj zaostrene, pa sploh ni več možno govoriti o kakršni koli socialni državi. Poleg tega, to je drugi razlog, fiskalna konsolidacija ne razrešuje niti osnovnega namena, ki naj bi mu služila, to je razdolževanje dolžniške krize. Namreč, od začetka fiskalne konsolidacije do leta 2014, se pravi med letoma 2010 in 2014, se skupni dolgovi evropskih držav niso zmanjšali, ampak so se povečali s prej 7 tisoč 900 milijard evrov na zdajšnjih 9 tisoč milijard evrov. Skratka, dolg se je povečal za več kot tisoč milijard evrov v teh štirih letih, ko države izvajajo fiskalno konsolidacijo. Razlog pa je seveda v tem, da zaradi fiskalne konsolidacije gospodarstvo še naprej vztraja v recesiji, zaradi česar se relativno povečuje dolg, hkrati pa države ne morejo iz rednih prihodkov zagotoviti financiranja vseh svojih dejavnosti in se morajo dodatno zadolževati. In pa tretja stvar, zaradi katere nasprotujemo temu fiskalnemu pravilu, je, da kljub večkratnim vprašanjem nismo dobili zadovoljivega odgovora, kaj bo fiskalno pravilo pomenilo v dobrih letih. Namreč, po simulaciji, ki jo je izdalo Ministrstvo za finance, bi mogli, recimo, v letih od 2001 do 2004, ko je bila, recimo, gospodarska rast v Sloveniji stabilna, socialne pravice na relativno dobri ravni, ampak je država imela med 2- in 3 % primanjkljaja vsako leto, bi morali, recimo v teh letih vsako leto prihraniti za 750 milijonov evrov, kar bi bilo vprašanje: prvič, če bi sploh lahko pod takimi ostrimi pogoji še imeli socialno državo, in drugič, ali lahko s tako fiskalno politiko sploh zagotavljamo gospodarsko rast. Skratka, fiskalnega pravila ne moremo podpreti, in sicer iz razlogov, ker ne verjamemo, da lahko socialna država pod njegovim pogoji obstane in mislimo, da se lahko [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]gospodarski rasti, če ga sprejmemo. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v imenu Zavezništva mag. Alenka Bratušek.
Tudi v Zavezništvu bomo v tej fazi zakon o fiskalnem pravilu podprli, v nadaljevanju pa bomo imeli tekom postopka, spoštovani minister, še kar nekaj vprašanj, predvsem, bom rekla, lahko bolj tehničnih, glede izvedbe, in upam, da bomo to razčistili. Naša temeljna zahteva je in ostaja postopna konsolidacija in nikakor na račun socialne države in še manj najšibkejših. Želim pa še enkrat poudariti, da fiskalno pravilo, čeprav smo malo prej lahko slišali drugače, ni noben bav bav in nič groznega ne bo prineslo ljudem. Pove preprosto to, da v slabih časih država lahko porabi več in na ta račun pomaga ljudem, v dobrih časih pa pač ne sme porabiti vsega, kar ustvari. Mislim, da se to sliši popolnoma logično in neodgovorno je prodajati ljudem, kako bodo enkrat vse naše dolgove odpisali in da kar nadaljujmo s prakso iz preteklosti. To je res neodgovorno. Prav tako je neodgovorno govoriti, da tega fiskalnega pravila v tem trenutku ne potrebujemo več, ker je situacija boljša, kot je bila pred dvema letoma. Res je, boljša je. Ni boljša sama od sebe, kar nekaj stvari in ukrepov je bilo za to treba narediti. In če želimo,da bo še boljša, stopimo skupaj in konstruktivno pomagajmo tej državi. Naša odgovornost in dolžnost je, da našim otrokom pustimo državo v dobrem, da ne bom rekla boljšem stanju, kot smo jo mi dobili. Seveda pa si ne smemo zatiskati oči, da določenih stvari ni treba spremeniti in popraviti. Namenoma ne uporabljam besede "reformirati", in to predvsem zaradi tisti, ki prihajajo za nami. Z dobrimi gospodarskimi temelji, urejenimi javnimi financami in odličnimi javnimi storitvami bomo največ naredili za naše ljudi. In to bo najboljša popotnica mladim. S temi tremi stvarmi bomo na najboljši način dokapitalizirali mlade, starejšim pa zagotovili varno starost. Prva sem, ki se podpišem pod peticijo, da je čas, da dokapitaliziramo ljudi. Ampak ne s praznimi obljubami in pravljicami, ampak s konkretnimi ukrepi in dejanji. Rezultat teh ukrepov pa mora biti boljša Slovenija.
Obrazložitev glasu v imenu Nove Slovenije - krščanskih demokratov gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister dr. Mramor, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije bo dane prispevala štiri glasove za sklep, ne za zakon – za sklep, da je predlagano besedilo primerna osnova, da lahko z upoštevanjem vsega tega, kar ve koalicija, in vsega tega, kar ve in želi opozicija, postane dober, kvaliteten zakon o fiskalnem pravilu. Nova Slovenija je konstruktivno sodelovala in tudi podprla spremembo 148. člena Ustave, a, gospe in gospodje, to je bil le prvi in majhen korak k dolgoročnemu cilju, to je, uravnotežen proračun, konsolidirane javne finance. Ampak nekaj bi želel tu povedati. Potreben pogoj za konsolidacijo javnih financ je konsolidirana koalicija. Mi danes še nismo slišali jasne artikulacije, da je koalicija resnično, iskreno in srčno pripravljena, da pelje do konca ta zakon in da dejansko posluša tudi zahteve nas, s strani opozicije. Mi smo šli na roko in gremo na roko toliko ministru oziroma Vladi, da razumemo, da potrebuje neko fleksibilnost v času recesije. Ampak ker smo konservativna stranka, pa tako gledamo torej, konservativno gledamo – tudi na javne finance, na proračun države. Zato želimo, da v dobrih časih, v času konjunkture, dejansko preprečimo prav z besedilom, za katerega želimo, da bo zapisano v tem zakonu o fiskalnem pravilu, da preprečimo skušnjave politike po prevelikem trošenju. Takrat, ko so dobra leta, takrat moramo misliti, da je vse ciklično – to je povedal Platon, vse je ciklično –, in za dobrimi leti pridejo slaba in za slabimi pridejo dobra. In takrat, ko so dobra leta, se moramo pripravljati na krizo. Zato želimo, kar jasno povem, da za konjunkturna leta, za leta gospodarske rasti, v zakon zapišemo preverjeno švicarsko formulo. To ne bo nobena destabilizacija, to ne bo prispevalo k nesocialni državi; nasprotno, uravnotežen proračun, konsolidirane javne finance, to je poroštvo, to je garancija za socialno državo, in to dolgoročno. Zakaj je že Cankarjeva mama pobrala v dobri sadni letini vse hruške? Ni jih dala otrokom, da kar vse pojejo, ampak jih je posušila in jih potem otrokom razdelila pozimi. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SD gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Zakon o fiskalnem pravilu, gospe in gospodje, ni zakon koalicije, ni zakon opozicije, ampak je zakon odgovornih političnih strank, ki gledajo v prihodnost. Meni je žal, da se nam ni priključila v tej prvi fazi Združena levica, govorim s strani Socialnih demokratov, ker bi bil ta socialdemokratski levi blok močnejši. Tako pa smo Socialni demokrati prepričani, da se bomo iskreno borili, da bo ta zakon o fiskalnem pravilu: prvič, sprejet, in drugič, da bo sprejet tako, da ne bo ogrozil socialne države. Najlažje bi se bilo danes usesti na stol, nas je samo šest, se nasloniti nazaj in reči, da mi tega ne podpiramo. Potem bi lahko tvegali Socialni demokrati, da se to fiskalno pravilo sprejme brez naših šestih glasov na takšen način, da bi potem pa resnično ogrozili socialno državo, ker smo vendar stranke, kot smo že ugotovili, različne in imamo različne poglede. Dokler pa smo Socialni demokrati jeziček na tehtnici tudi za kakšen glas pri tako pomembnem zakonu, pa ne bomo popustili. Imamo pa iskren namen, da v prid državljank in državljanov sprejmemo tak zakon, ki bo v prihodnosti generacijam v Sloveniji omogočal lepše življenje. Hvala lepa.
Ker sem videl, da je interes tudi za individualno obrazložitev glasu, prosim za prijavo. Obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Časa imam malo. Prvo: to, kar je kolegica Alenka Bratušek, ve moja 85-letna prababica in ji tega ni bilo treba prebrati v ustavi. Drugo, fiskalni zakon s švicarsko formulo vam ne bo funkcioniral. V slabih letih ne bo funkcioniral zato, ker bo parlament lahko gorel, v dobrih letih je pa Luka razlagal, zakaj ni dobro, da nekako funkcionira. Žalost me, da konzervativna stranka ni proti. Navsezadnje izhajajo iz krščanske demokracije in že o dolgovih se je govorilo in pisalo, pridigarji so govorili v 14. in 15., 12. stoletju. Glasoval bom tudi proti, pa bom navedel vsaj knjige, ki so prevedene v slovenščino, Dolg, Ustvarjanje zadolženega človeka, Dolgo 20. stoletje. Dve od njih sta res debeli, preberite si jih. Iz vse te debate nekako izpade seveda, da smo Združena levica neki grdi raček in tako naprej. Združena levica misli; upam, da tudi drugi mislite. Zaključil bom pa s tem, kolega iz izvršilne oblasti pravi, bomo vsi zategnili pasove. Gospa, ki ima 530 evrov plače, pa dela v tem parlamentu, me je vprašala: "Pa, kje bo meni Mramor še kaj vzel? In od kje?" Hvala za besedo.
Obrazložitev glasu gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi! Zakaj izvedbeni zakon o fiskalnem pravilu? Zaradi tega, da se bomo dejansko zavezali, tudi v Državnem zboru, da lahko toliko trošimo, kolikor ustvarimo In da danes nimamo fiskalnega pravila oziroma v izvedbenem zakonu, spoštovani gospod Trček in Združena levica, posledica tega je tudi to, da na letni ravni plačujemo milijardo 100 milijonov evrov obresti, namesto da bi ta denar lahko namenili v investicije, šolstvo, zdravstvo, da je to skoraj toliko, kot plačujemo iz proračuna za pokojnine in da smo zadolženi v višini 80 % bruto domačega proizvoda. To je skratka to, ker nimamo uravnoteženih naših javnih financ. Predlog, o katerem danes glasujemo, zagotovo ne bi bil deležen ne moje podpore ne podpore Poslanske skupine Nove Slovenije, kot je že kolega Horvat uvodoma dejal, ampak mu bomo dali priložnost in nekako pristali na dopis, dogovor tudi koalicijskih strank, da se formula uvrsti v člen tega izvedbenega zakona. To, kar smo tudi mi ves čas tudi govorili. Ampak kljub vsemu, to je za čas krize. Za čas, ko v našo kaščo prihaja polno žita, pa je prav, da je poskrbimo, da žito v tej kašči ostaja za hude čase. Zaradi tega bomo tudi v nadaljevanju v drugem branju mi sami predlagali, da se zavežemo tudi za uravnotežene javne finance, da ne bomo delili bombončkov, ko bomo imeli denar. Da se skratka zavežemo k temu varčevanju. Hvala.
Prosim, prosim, prosim! Nobenemu nisem dal besede, zdaj govorim jaz. Obrazložitev glasu mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice, minister! Zakon o fiskalnem pravilu bom podprl zaradi tega, ker menim, da v tem trenutku daje perspektivo; daje perspektivo ljudem, predvsem tukaj mislim na mlade, in daje perspektivo tudi celotni naciji, da se razvije v odgovorno družbo. V odgovorno družbo v smislu, da bo trošila toliko, kolikor ustvari, in da za seboj ne bo pustila dolgov prihodnjim rodovom. Danes je žal situacija drugačna in mislim, da je naša naloga in tudi naše poslanstvo, da prihodnjim rodovom damo boljšo prihodnost brez dolgov in menim, da ta zakon posredno seveda to zagotavlja. Zagotavlja to, da bo na eni strani omejil preveliko trošenje, omejil predvsem trošenje na podlagi kreditov, na podlagi posojil, ki na drugi strani zahtevajo plačilo obresti posojilodajalcem. Od Vlade in ministra za finance pričakujem, da bo naslednje branje zakona pripravil hitro, da ne bomo dolgo čakali, da se za tem zakonom ne bo skrival nek postopek, daljši postopek, in da bomo konstruktivno lahko sodelovali tudi pri opredelitvah določb v naslednjem zakonodajnem postopku in seveda v korist vseh nas, predvsem pa v korist prihodnjih rodov.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu Miha Kordiš.
Ja, najlepša hvala za beseda. Jaz seveda predlaganega zakona, izvedbenega zakona o fiskalnem pravilu ne bom podprl, ker gre kratko malo za političnoekonomski samomor. Rad bi pa tu izpostavil še eno poanto, ki se jo je treba tu zelo dobro zavedati. Govora je bilo o enotnosti politike, kako je ta združena v tem velikem projektu fiskalnega pravila. Gorje! Gorje narodu, ko se združi politika, ki nam je dala 120 tisoč brezposelnih, ki nam je naredila tajkune, ki je poskrbela za rastočo revščino, rastoče prekarne zaposlitve in padec kvalitete javnih storitev. Gorje narodu, ko se poenoti taka politika in zagovarja približno skupna stališča, to pomeni nekaj zelo zelo zelo slabega za veliko večino prebivalcev in prebivalk. Hvala.
Obrazložitev glasu gospod Matjaž Nemec.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Redkokdaj se zgodi, da smo v tako veliki večini in številu na nek način enotni v nameri, da najdemo pravo pot do skupnih ciljev. V slovenski politiki to ni navada, ampak se zavedamo situacije, v kateri smo se znašli, in ne glede na, bom rekel, osebne pomisleke ali pa strankarske pomisleke, je jasna intenca, da iščemo neke skupne rešitve. Skoraj jasna intenca, ker namreč lahko bi bili v veliki oziroma bi bili v celoti, žal pa smo le v veliki večini. Oglasil se bom kot levičar, kot zmerni levičar, kot socialni demokrat, da bom omenil neko svoje obžalovanje, ker namreč lahko bi se znašli v bistveno boljšem položaju, kar se tiče našega pogleda na problematiko. Zakaj tako govorim? Ker se nam, žal, naši bratje ne želijo pridružiti v borbi za socialno državo, kot jo mi vidimo oziroma kot naj bi jo skupaj videli. Namreč, politika kompromisov je v Državnem zboru prisotna. Vsi se odrekamo, bom rekel, svojim ideologijam, zato da najdemo za vse Slovence skupno pot, in če bi ena od političnih strank imela 60-odstotno večino oziroma tričetrtinsko, bi lahko spremenila ustavo, bi lahko spreminjala zakone, tudi tiste, ki so dvotretjinske. Žal to je nemogoče in zato so potrebni kompromisi. Želel bi še več socialne države, ampak sami tega ne bomo zmogli, zato je odgovornost tudi v naših bratih in sestrah, da ni več socialne komponente znotraj fiskalnega pravila. Mi se bomo borili za socialno državo, tudi če bomo v tem sami. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu Luka Mesec.
Hvala za besedo. Bom kratek. Prej nisem omenil še treh razlogov, zakaj bom glasoval proti. Prvič zato, ker država ni ne gospodinjstvo, ne kašča, ne kmetija in karkoli še slišimo s strani zagovornikov, ampak ne boste verjeli, je država. Ker, drugič, je čas, da tisti, ki [[…]]
Tišina, prosim.
[[…]]zagovarjajo, ki trdijo, da je čas, da nehamo več zapravljati, kot proizvedemo, začnejo razlikovati med proračunom in plačilno bilanco države; in ker bo fiskalno pravilo prihodnjim rodovom, za katere vas tako skrbi, odvzelo stanovanje, delovna mesta in socialno državo in ker jim tega ne privoščimo in ker smo odgovorna stranka, bomo poroti temu škodljivemu ukrepu že takoj nastopili ostro, mu pokazali rdečo luč, namesto da bi kot nekateri bolj odgovorni v tem parlamentu glasovali "za", v upanju, da se iz tega izcimi nekaj dobrega. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Najprej naj odgovorim gospodu Nemcu, jaz v temu parlamentu nimam nobenega brata in nobene sestre. Ravno zato pri tem politično-ekonomskem samomoru mi, iz Združene levice, ne bomo sodelovali. Pa ne zato, ker bi bili neodgovorni, ampak ker nas zanima, koliko stoletij bomo šparali, da bi lahko prihodnjim rodovom zagotovili prihodnost. Naj se sklicujem na ideologa kapitalizma, da ne boste rekli, da samo zagovarjamo socialistične teoretike. Ford je rekel, da njegov delavec mora zaslužiti nujno toliko, da lahko kupi avto, ki ga proizvaja, in da mora imeti dovolj denarja, da gre s tem avtom kamorkoli, s polnim tankom in da je ravno toliko dni prost. Se pravi, kapitalizem, niti kapital niti človek, ne funkcionira po vašem fiskalnem pravilu. Hvala.
Imamo še en krog obrazložitev glasu, zato prosim za prijavo. Obrazložitev glasu dr. Franc Križanič.
Hvala lepa. Spoštovani! Veliki angleški zgodovinar, Eric Hobsbawm je v svoji knjigi Kratko 20. stoletje, ne dolgo, opredelil nastanek socialne države po 2. svetovni vojni – prav iz koalicije protifašistične je nastala. Fiskalno pravilo je del funkcioniranja socialne države v sodobnem svetu; v obdobju recesije imamo primanjkljaj, v obdobju konjunkture moramo akumulirati, da ta primanjkljaj nadomestimo. Živimo v monetarni uniji, kjer nam niso pripravljeni kreditirati naših trajnih primanjkljajev in zato kot partnerji moramo tudi ustrezno gospodariti. Jaz ta zakon podpiram, je zastavljen izrazito keynesiansko in če bi ga podprli v širšem krogu, bi seveda ostal ta keynesianski, morda bo dobil bolj monetaristične poteze v kasnejšem obdobju.
Obrazložitev glasu gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, predsednik. Ja, jaz pa mislim, da je treba tudi pri tej zadevi razmišljati o ZKP, - zdravi kmečki pameti. Šparaš lahko takrat, ko je dobra letina, ko nabereš več plodov in da imaš potem rezervo za naslednja leta. Ampak, zdaj pa se hočem vrniti k bistvu, k temu, kar mi zagovarjamo in kar sem prej v imenu poslanske skupine rekel, da bomo budno spremljali celotno zadevo, da se znotraj tega ne bi našli hakeljci, ki bi na nek načni negativno vplivali na tisto populacijo, ki pa v tem trenutku in zdaj nima kaj šparati in tudi v prihodnje, ko bo neko normalno stanje, ne bomo več v krizi, ne more šparati, ker ima tako nizke prejemke, da enostavno ne more delati rezerv. Za te pa se bomo znotraj naše poslanske skupine še kako borili in seveda prepričan sem, da bomo našli tudi pozitiven interes z našimi koalicijskimi partnerji kakor tudi z opozicijskimi strankami. Nisem povedal, kako bom glasoval. Za.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospa Ljudmila Novak.
Tudi jaz bom glasovala za ta zakon, da gre v nadaljnjo obravnavo, namreč zato, ker ta smer je tudi tista, ki jo sama poskušam uresničevati v svojem življenju. Ves čas se zavedam, da dokler lahko delam, bom poskrbela zase in za svojo družino s svojim delom. Nikoli nisem pričakovala, da bodo moje dolgove ali pa moje zapitke plačevali drugi. Zato mislim, da je prav, da se tako ravnamo tudi pri državnih financah. Seveda pa se ves čas zavedam, da so v naši družbi ljudje, ki iz določenih razlogov ne morejo poskrbeti zase, in za tiste pa je prav, da država poskrbi in da tudi pokojnine niso najboljše v državi, hkrati pa se tudi zavedam, da tudi kasnejši rodovi bodo potrebovali socialno pomoč in bodo potrebovali pokojnine. Zato, da tudi v kasnejših letih bomo socialna država in imeli pokojnine, moramo zdaj nekaj narediti. Zato sem zadovoljna, da smo se v glavnem poenotili v tem duhu, da gremo v tej smeri uravnoteženja našega proračuna naprej in ne razumem tistih, ki pravijo, da bomo mi kar z lahkoto odpisali dolgove drugim, ker bodo še naprej trošili in zapravljali in niso pripravljeni vrniti tistega, kar so prekomerno potrošili. Zato bom glasovala "za".
Obrazložitev glasu gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Marsikdaj se pri nekaterih razpravah kolegov poslancev in poslank ne oglašam, ker menim, da je vsako oglašanje brezpredmetno, ampak ker smo nekje na neki točki te seje, kjer tečejo citati, kjer se govori o nekih vrednotah, o nekih izkušnjah, bi pač predlagal, da ko govorimo o knjigah, da si vsaj večina kolegov iz Združene levice ali pa tudi Socialnih demokratov prebere knjigo Pot v propad, Kaiserja, kjer že na začetku te knjige govori o znamenitem reku Franklina, kjer govori da pot do bogastva gre samo preko skromnosti in podjetnosti. In vsaj tisti, ki zagovarjamo neko konservativno liberalno gospodarsko politiko, še enkrat poudarjam, konservativno, tisti se tega zavedamo. Mislim, da tudi majica vašega kolega danes, kjer ponosno razkazuje, Che Guevara, govori ravno o tem. Ljudje, ki so bili ali smo bili na Kubi, si lahko pogledajo, kaj pomeni pot v prepad. 40 let nenehnih reform, da nekaj, kar je, lahko rečemo, ne gre na sistem, ki nikoli se ni dokazal, kaže danes to: porušeno eno izmed zelo lepih mest, v milijonskem mestu, kjer lahko na prste ene roke preštejemo lastnike interneta in zdravnike, ki imajo manj kot 20 evrov plače. To je ta zgodba, pot v prepad. Tam, kjer ni varčevalne politike, ker pri 20 dolarjih mesečno pač ni varčevanja, in jaz verjamem, da vi nekako tako razumete varčevanje. Je pa tu zanimiva zadeva, da je Slovenija res specifika: tu Nemec razlaga, da so z Združeno levico bratje. To je pač [[…]]Jaz pač Nemce drugače razumem. To pa naj bo mogoče malo humorja, ironičnosti v tej situaciji, pa upam, da si boste kolegi tudi to knjigo nekako prebrali. Najlepša hvala.
Kako boste pa glasovali?
Mislim, da moj odgovor že vnaprej poznate, da bom podprl.
Ja, vem, ampak, morate to povedati.
Mislim, da sem zagovornik fiskalnega pravila od vsega začetka in da bom to podprl. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Ali je še [[…]] Postopkovno, dr. Franc Trček.
Tisto knjigo sem tudi prebral, kolega je navajal napačno knjigo, govorim o knjigi Dolgo 20. stoletje Giovannija Arrighija s podnaslovom Kapitalizem, denar in moč. Vi zagovarjate kapitalizem, pogovarjate se o denarju, Državni zbor ima moč, vsak moj študent jo mora prebrati, iz nje se boste tudi naučili, kako se v globalni ekonomiji eksternalizirajo stroški – kolega bi verjetno edini vedel tukaj odgovoriti na to poslansko vprašanje od vseh vas prisotnih. Gre za osnove kapitalizma in potem bi tudi mogoče nekoliko bolje razumeli dolg, mogoče pa mene in kolega Franca, ki sta oba taka fina šarmerja, isti poštar naredil. Hvala. Zlorabil sem, vem.
Ne samo, da ste sami ugotovili, da ste zlorabili, izrekam vam tudi opomin zaradi zlorabe postopkovnega. Zdaj pa mislim, da je čas, da glasujemo. Zato prosim, da še enkrat preverite delovanje glasovalnih naprav in glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti 5. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je Državni zbor sklep sprejel, zato bo Predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za finance in monetarno politiko kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 3. točko dnevnega reda – prva obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poklicnem in strokovnem izobraževanju. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poklicnem in strokovnem izobraževanju je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. Kot že napovedano, bomo kot predlagatelji v Poslanski skupini SDS podprli predlog zakona v prvi obravnavi. Upali in pričakovali smo, da bodo predvsem poslanci koalicije sledili tistemu, za kar so prej rekli "za" glede urejanja pripravništva. Vendar kljub konstruktivni razpravi me je najbolj strah mnenja Vlade, ki pri tej nalogi očitno ni bila dovolj aktivna. Ministrica niti ni vedela, da obstajajo evropska sredstva in tako naprej, in niti ni znala povedati, kateri so argumenti, s katerimi zavrača zakon, ki je pred nami. Skratka, v Poslanski skupini SDS bomo podprli zakon, ker menimo, da je dober, da je dober tako za obrtnike, za gospodarstvo, za mlade in tudi za boljši izobraževalni sistem v Republiki Sloveniji, kajti s tem dualnim sistemom izobraževanja, kot ga predlagamo v tem zakonu, bi sledili uspešnim evropskim praksam izobraževalnega sistema, ki jih zaenkrat lahko samo sanjamo, na žalost pa v praksi ne izvajamo Zato bomo v Poslanski skupini SDS ta zakon podprli in upamo, da bomo vsi skupaj dali soglasen "za" za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Desus gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, predsednik. Moram reči, da v naši poslanski skupini a priori ne zavračamo predlaganega zakona. Je pa res, da nekatere zadeve predhodno niso bile realizirane, preden se je dalo predlog v obravnavo Državnemu zboru. Mislim, da je tu treba predvsem s socialnimi partnerji zadeve dogovoriti. Seveda, v vsakem primeru gre za sredstva, za denar, ki ga mora država po predlogu zakona, ki ste ga pripravili, zagotoviti. To pa v tem trenutku ni enostavno, ni preprosto. Zaradi tega predlagam, da se o tej zadevi temeljito pogovorimo, da ministrstvo oziroma Vlada pripravi nov predlog, kjer bodo te zadeve dogovorjene. To pa zdaj ne pomeni nekaj slabega, če bomo ta zakon zavrnili in rekli, da se naj to zadevo pripravi na Vladi oziroma na ministrstvu. Pa ne zaradi tega, ker ste to vi, ker vedno rečete v SDS, da predloge zavračamo zaradi tega, ker je predlagateljica vaša stranka oziroma poslanska skupina. V tem primeru jaz ne razmišljam niti slučajno tako, zato predlagam vseeno, da se te zadeve temeljito pregledajo in da se potem tudi pripravi zakon z vsemi temi možnimi predlogi in podlagami.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlagani zakon podprla. Ker pa sem že včeraj poslušala in tudi danes, ko pravite, vsi vemo, da je treba neke spremembe na tem področju narediti, da je treba na nek način urediti vajeništvo in večjo povezanost gospodarstva in izobraževalnega sistema, pa pogrešam samo nekaj – kdaj bo pa to na mizah? Mislim, da vsi že predolgo poslušamo "moramo", "bomo", "vsi se tega zavedamo", ampak akcijskega načrta, do kdaj, roka, da se zavežemo, da bo to narejeno do septembra, da bo to veljalo že z letom 2016, tega pa, žal, ni. In to pogrešam. Kot sem pa dejala, Poslanska skupina Nove Slovenije predlog podpira.
V svojem imenu? O. K., če je obrazložitev glasu v svojem imenu, pa prosim za prijavo. Obrazložitev glasu gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Upam, da sem pred dvema dnevoma nazaj nekako poskušal vam približno obrazložiti z nekega praktičnega vidika, kako si v Slovenski demokratski stranki predstavljamo tako imenovano implementacijo dualnega šolskega sistema v slovenski prostor. Razlagal sem o preteklosti, razlagal sem o praksah, ki jih imajo zahodne demokracije, katerih sem nekako se tudi sam navzel. Poglejte, spoštovane kolegice in kolegi, mojstri na vsakem področju v mizarstvu, kamnoseštvu, mojstrski kandidati ali mojstri poklicev v mizarstvu, jih danes lahko srečujete, greste v vsako cerkev, vidite napise ali mojstrovine, ki so bile narejene pred sto leti. Vsaka resna država jemlje zelo resno tudi dualni šolski sistem. Avstrija je primer, kjer je brezposelnost med mladimi najmanjša v Evropi. Mislim, da se je ta sistem izkazal za nekaj najbolj dobrodošlega. Nekako tudi tiste, ki zagovarjate, kot sem rekel tudi pred dvema dnevoma, pravice starejših ali pa vsaj govorite o tem, da ste edini zagovorniki pravic starejših ali upokojencev. Poglejte, ljudje, ki že pri 16 stopijo v dualni šolski sistem, ki plačujejo prispevke, so nekaj najbolj dobrodošlega za socialno, torej za pokojninsko blagajno, kakor tudi za zdravstveno blagajno. Spoštovane kolegice in kolegi, kot sem povedal, tudi sam bom glasoval in tudi vas prosim nekako, da se odločite, da ta zakon spravimo skozi proceduro, ker menim,da bo nekaj res dobrega tudi za mlade. Najlepša hvala.
Obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Sem mislil, da že glasujemo. Ko sem poslušal kolega soimenjaka, verjetno bo v ta zakon treba dati varovalko, da na koncu ne bomo prišli do tega, da bodo že desetletni šli v vajeništvo, pa plačevali davek; ampak šalo na stran. Če smo nekoliko malo resni, čudno se mi zdi, da edini, očitno malo preveč razmišljam o ekonomiji in o gospodarstvu tukaj. Ogrlica mi tu manjka. Mi potrebujemo gospodarsko politiko, spet se bom ponavljal, sistem pametne specializacije. Ta razmislek, verjetno se s tem tudi kolega strinja, ki ima bogate mednarodne izkušnje, in potem šele po dobrem razmisleku neke izvedbene zakone. Ker drugače se mi zdi, da bo to še ena šlamastika. Zaradi tovrstnega opozorila, ker sem iz Združene levice, ker perpleksno razmišljam, bom glasoval "proti". Bom pa zelo vesel, če bom v drugem branju tudi malo to vsebinsko prekvasili. Hvala.
Obrazložitev glasu gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Sam bom glasoval za to, da gre zakon v nadaljnjo obravnavo, predvsem zato, ker smo napovedali, da bi potem, ko bi šli preko prve obravnave, predlagali tudi javno predstavitev mnenj, kjer bi lahko vse socialne partnerje pozvali, da se izrečejo glede tega zakona. Tudi Vlada je sama že rekla, da se dogovarja in pogovarja s socialnimi partnerji, kako problematiko vajeništva ustrezno rešiti. Glasoval bom" za", ker je na koncu po treh urah in pol razprave državna sekretarka na Ministrstvu za izobraževanje pa le zmogla toliko poguma, da je rekla, da evropska sredstva obstajajo in da jih je mogoče nameniti za ta sredstva. Torej, lahko sprejmemo postopkovno počasi in lahko do leta 2016, kot je tudi predlog zakona, zakon naredimo življenjskega in uporabnega. Predvsem pa bom glasoval "za", ker v zadnjih letih veliko govorimo o mladih, o obrti, o gospodarstvu, izobraževalnem sistemu, ampak predvsem govorimo. Ko pa imamo neko osnovo za nek soliden zakon, ki ga lahko preko zakonodajne procedure naredimo še boljšega, pa kar naenkrat večina pritisne tipko "proti". Mislim, da se moramo enkrat zresniti in pogledati zakon in ne zaradi nekaterih demagoških puhlic pritisniti tipko "proti". Sam bom pritisnil tipko "za", ker so vsi razlogi, da gre lahko zakon v nadaljnjo proceduro, izpolnjeni.
Obrazložitev glasu ima Miha Kordiš.
Najlepša hvala za besedo. Predlaganih sprememb v poklicnem in strokovnem izobraževanju, ki jih je na mizo prinesla skrajna desnica, v Združeni levici seveda ne bomo podprli. Razloga sta dva oziroma dva sta temeljna razloga. Prvič, ker predlog predvideva subvencioniranje zasebnih dobičkov za usposabljanje delovne sile, iz katere kapital že tako ali tako črpa, sesa presežno vrednost, delodajalci se pa tukaj kratko malo postavljajo na stališče, zavračajo princip nekega poštenega plačila za pošteno delo. To je prvi razlog, zakaj v Združeni levici tega ne bomo podprli. Drugi razlog je temu komplementaren. Trening za nek konkreten delovni proces ne sodi v javno izobraževanje. Praktična znanja v tej vertikali javnega izobraževanja so vsekakor potrebna, popolnoma nekaj drugega pa je usposabljanje za konkreten delovni proces. Tukaj pa ne govorimo več o sodelovanju med šolstvom in gospodarstvom, ampak govorimo o podrejanju javnega izobraževanja nekemu zasebnemu profitu oziroma kapitalu, ki ga seveda kopičijo menedžerji in lastniki produkcijskih sredstev. To je, če ostanemo znotraj horizonta kapitalizma, lahko samo nek dodatek vertikali javnega izobraževanja. Kar dijaki potrebujejo, je izobrazba, ne pa trening v tem, kako postati pokorna delovna sila za nek konkreten produkcijski proces. Hvala za besedo.
Preden dam besedo naprej, moram najprej ugotoviti, da v tem parlamentu ni skrajne desnice in v tem parlamentu ni skrajne levice. [[aplavz]] V tem parlamentu tudi ni skrajne levice. Skrajna levica je vedno izven parlamenta. Tako da prosim, da se s temi obkladanji preneha in se govori na kakršnekoli druge načine, še zlasti ker se kdo čuti potem užaljen. In je to lahko hate speech in jaz želim, da je ta razprava kulturna, lahko govorimo o različnih odtenkih konzervativizma, ampak skrajne desnice pa res ne vidim. Vidim jo pa drugje po Evropi. Postopkovno, Luka Mesec.
Hvala za besedo. 39. člen Ustave, ki govori o svobodi izražanja, je jasen. Zagotovljena je svoboda izražanja misli, govora in javnega nastopanja. In to lahko prakticiramo tudi poslanci. Zdaj pa, če smem samo, glejte, v Združeni levici imamo zelo resne razloge, zakaj določeno stranko v tem parlamentu imenujemo, nazivamo skrajna desnica. Ampak ker je to postopkovno, ne pa vsebinska razprava, tukaj ne bom na široko tega razpredal, bom pa samo rekel, da med drugim je ta stranka ta teden na primeru določenega novinarja pokazala, kaj počne s tem 39. členom Ustave, kar je že eden od manjših razlogov, zakaj imamo legitimno pravico take politike imenovati skrajne. Drugih pa ne bom na tem mestu navajal, ampak ob primernejši priložnosti.
Luka Mesec, opozarjam vas, da ste prekršili oziroma da ste zlorabili postopkovno, zato vam izrekam opomin za to. Nadaljujemo z obrazložitvami glasu. Obrazložitev glasu ima gospod Žan Mahnič.
Hvala, predsednik. Kolegice in kolegi! Sam bom glasoval za zakon, ki smo ga v Slovenski demokratski stranki pripravili na podlagi našega predvolilnega programa. Sam, ko sem pogovarjam z gospodarstveniki, ko sem hodil po terenu, pravijo, da mladi pridemo iz šole strokovno dovolj dobro podkovani, problem pa je praksa. Zaradi tega menimo, da bi dualni šolski sistem rešil marsikatero zagato na tem področju. Mlade bi zverziral že v času njihovega izobraževanja, da bi se navadili na določeno delovno okolje, s tem da bi spoznali določene delovne procese tudi v praksi. In ko bi delodajalec takega mladega človeka s svojimi zaposlenimi dobil v nekakšen svoj krog, da bi mu dal določene veščine, da bi tako postal del kolektiva, menimo, da bi precej mladih tudi na ta račun in predvsem na ta račun potem pri tem delodajalcu dobilo tudi zaposlitev. Kot sem že dopoldne dejal, videli smo na primer Univerze v Novi Gorici, kako funkcionira, kjer 70 % temelji na raziskovalni dejavnosti, tam profesorji skupaj s svojimi študenti že v času študija veliko delajo predvsem v praksi. In kaj se zgodi? Svoje znanje prodajajo na trg, sodelujejo z razno raznimi podjetji in s tem tudi najdejo sredstva za svoje financiranje. Kar je pa najbolj pomembno, 90 % študentov Univerze v Novi Gorici si potem v dvanajstih mesecih, ko diplomirajo, dobi službo. Zaradi teh razlogov in ker vem, da je bilo tudi v koalicijski pogodbi, če danes ne bo šlo skozi, upam, da se čim prej lotite te problematike, da dobimo dualni šolski sistem, bom podprl.
Je postopkovno?Smo na točki obrazložitve glasu. Edina možna zadeva je, da imate postopkovno. Jaz upam, da ne gre za zlorabo postopkovnega ker vam bom moral izreči drugi opomin. Je postopkovno ali ni? Prav, boste preverili, če je postopkovno. V redu. Besedo ima dr. Trček.
Opravičujem se res, ampak mogoče sem malo neumen, ampak rad bi malo več logike v tem parlamentu. Pogovarjamo se o Zakonu o poklicnem in strokovnem izobraževanju, kolega Mahnič je pa govoril o primeru univerzitetnega izobraževanja. A razumete? O čem se mi pogovarjamo tukaj? Se opravičujem, verjetno ni postopkovno ali je. Ne vem.
Je postopkovno, niste zlorabili postopkovnega.
Se opravičujem.
Najprej bom razrešil to postopkovno, preden bo kdorkoli karkoli nadaljeval. Tisto, kar ste do zdaj opazili, gre danes za zelo široko razumevanje, kaj je to obrazložitev glasu. Vsako poseganje v to sproži še nadaljnjih deset nepotrebnih obrazložitev glasu. V tem kontekstu ni bilo nič narobe s tistim, kar je kolega Mahnič povedal, ker je pač povedal tisto minimalno, kako bo glasoval. In vsaj to se pričakuje v primeru obrazložitve glasu. Vsebinsko se pa strinjam, da bi bilo dobro, da od zdaj naprej pazimo, da so obrazložitve glasu ravno o tistem, o čemer se glasuje. Postopkovno. Jaz upam, da ne gre za zlorabo postopkovnega.
Gospod predsednik, bom zavil tako, da bo postopkovno. Predlagam vam, da kolegu Trčku razložite, da vem, kaj je strokovno in poklicno izobraževanje, da sem pa samo hotel dati primer, kako lahko prakso in teorijo povežemo in kako potem to deluje na zaposlovanje. Ne samo na fakultetah, vem, da to ne paše sem, ampak bi to delovalo tudi na strokovnem. Moj proceduralni predlog je, da mu to razložitev.
No, tukaj se pa lahko novi poslanci učijo od starih, kako se postavi postopkovni predlog, čeprav gre za zlorabo postopkovnega predloga. Vsekakor zavračam vaš postopkovni predlog in mu tega ne bom razložil. Prosim, umirite se v dvorani. Imamo še en krog obrazložitve glasu. Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospa Ljudmila Novak.
Jaz bom podprla ta zakon in sem zadovoljna, da je kolega Lisec to predlagal Državnemu zboru, ker mislim, da se prepočasi odzivamo na potrebe časa. Četudi ta zakon morda sedaj ne bo sprejet, upam, da bo vendarle gospa ministrica pospešila sprejemanje novega zakona, ki bo vendarle omogočil tudi vzpostavitev dualnega sistema oziroma več praktičnega pouka. Čeprav kapitalizem tako kot demokracija nista idealna sistema, ampak pravijo, da zaenkrat niso iznašli boljših. In pač tam, kjer se znanje od kapitalistov, obrtnikov, podjetnikov prenaša na mlajši rod, je to velika vrednota. Vendar morata biti za to zainteresirani obe strani. Tako tisti obrtnik podjetnik, ki ima veliko znanja, da je motiviran, da prenese znanje na mlajšega, torej na dijaka, na vajenca, tako vajenec, ki želi to znanje uporabiti tudi v svojem življenju naprej. Prepričana sem, da dobro znanje, dobra šola, dober prenos veščin starejših na mlajše lahko tudi omogoči, da smo bolj samozaposljivi, imamo več znanja in potem tudi bolj uspešni v življenju. Mislim, da v tem smislu moramo delati tudi naprej v prihodnjem sprejemanju zakonodaje. Ampak kljub temu sem vesela, da je bila ta tema sprožena tukaj v parlamentu, kajti večina strank, večina razpravljavcev je pravzaprav tudi to poudarjala, da je premalo tega praktičnega znanja, da smo tudi kadrovsko narobe v teh letih delali, ko je večina generacije šla v gimnazije, manj pa v poklicno izobraževanje, zato je tudi strukturni primanjkljaj na področju poklicev.
Obrazložitev glasu ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovana ministrica, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Zelo jasno povem, kot sem nakazal že tudi v razpravi, da bom podprl novelo zakona o poklicnem in strokovnem izobraževanju. Ta je nujno potrebna in pričakoval bi, res bi pričakoval, da bi s to novelo zakona prišla v Državni zbor Vlada. Vlada ima veliko ekipo, politične skupine v Državnem zboru imamo zgolj peščico strokovnih kadrov. Ampak kljub temu gre tukaj za opozicijski predlog zakona. Na tej seji imamo neko zelo čudno situacijo, morda zgodovinsko, rekordno, da praktično zelo, zelo malo ali skoraj nič vladnih zakonov. Ampak zdaj k zadevi. Glejte, mi imamo tudi na nivoju Evropske zveze veliko mehanizmov za mlade. Mi smo se seveda najbrž vsi v času pred volitvami, ko smo delali volilni program, spraševali in trdili, tako kot tudi danes Na mladih svet stoji. Mi v Novi Sloveniji smo se spraševali – ali mamo odgovore na čem pa stojijo mladi? To je problem. Zato smo se toliko angažirali in fokusirali v gospodarski program, v novo ekonomsko politiko, ki bi jo nujno morali sprejeti v tej državi, če želimo, da bodo res naši mladi rodovi imeli tudi neko dobro perspektivo. Imamo zavezništvo za vajeništvo. Nemci so nam tukaj rekli oziroma celotni Evropski zvezi, da nam želijo pomagati. Imamo jamstvo za mlade. Veliko je teh mehanizmov in najbrž bomo morali na posameznih odborih občasno zahtevati od Vlade poročila, kaj se na teh evropskih mehanizmih doma pri nas v Sloveniji dogaja. Da bomo na tak način pritisnili na Vlado, da bo dejansko nekaj dala od sebe. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospa Irena Kotnik.
Hvala za besedo. Novele zakona ne bom podprla, ker menim, da bi morale biti spremembe zakona usklajene tudi z delovnopravno zakonodajo. Menim tudi, da za uspešno delovanje sistema vajeništva potrebujemo širok konsenz z deležniki civilne družbe. Prav tako pa morajo biti izpolnjeni tudi pogoji glede financiranja iz javnih sredstev. Zavzemam pa se za spremembe poklicnega in strokovnega izobraževanja predvsem s pogleda povezave teorije in prakse. Glede na to, da smo slišali veliko razprav, sem prepričana, da vsi, ki smo tukaj v tej dvorani, želimo na tem področju nekaj spremeniti. In tudi sem prepričana, da za to ne bomo potrebovali veliko časa, da bo to uresničeno v čim krajšem času. Hvala.
S tem smo končali z obrazložitvami glasu in lahko glasujemo. Začenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti pa 59. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 59.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora. Ker k predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev. Za je glasovalo 83, proti pa ni bil nobeden. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga priporočila v zvezi z aktivnostmi Banke Slovenije glede sanacije bančnega sistema. Odbor za finance in monetarno politiko je Državnemu zboru predlagal dopolnjeni predlog sklepa, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog sklepa neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo podprli predlog priporočil v zvezi z aktivnostmi Banke Slovenije glede sanacije bančnega sistema. Slovenija je edina izmed tranzicijskih držav, ki je že drugič na račun davkoplačevalcev morala sanirati bančni sistem. Zadnja sanacija nas je že stala pet milijard evrov, pričakujemo, da bodo ti stroški še višji. In prav je, da se Državni zbor seznani z dodatnimi gradivi in pa dodatnimi pojasnili Banke Slovenije. Veseli me, da je večina poslanskih skupin pri stališčih izrazila podporo temu priporočilu. Pričakujem pa, da bo pri naslednji razpravi, ki jo bo imel Državni zbor, posvetiil več pozornosti predvsem vzrokom ne samo posledicam za nastalo bančno luknjo.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Mi bomo vedno glasovali v skladu z ustavo po lastni vesti, smo pa nekako vzdržani do teh priporočil. Zakaj, smo že na dolgo obrazlagal Seveda so tovrstne debate potrebne, ampak, poglejte, Banka Slovenija naj Državni zbor v tridesetih dneh informira o vzrokih za nastali kapitalski primanjkljaj v bankah in o vlogi Banke Slovenije pri tem. Makroekonomski vzroki so znani, predstavniki Banke Slovenije so nam to že obrazložili. Nadalje, pričakuje se poročilo Banke Slovenije o, citiram, "učinkovitosti sistema korporativnega upravljanja bank v državni lasti." Njihova stališča so jasna, so jih že povedali. "Pričakuje se način reševanja kapitalske neustreznosti bank." Govorimo o teh petinšestdesetih milijonih, pa je bilo tudi že povedano, kako se bo to reševalo. Skratka, nekih konkretnih slabih praks in odgovornih zanje iz tega priporočila ne bo. Zato bom kar prebral to, kar sem že takrat povedal: "Zato bi bila potrebna forenzična revizija ali pa kar kriminalistična preiskava o odgovornosti politikov…", čeprav nekdo trdi, da je štiri mandate tukaj, pa da ni nič kriv, "državnih funkcionarjev, poslovodnih oseb paradržavnih skladov, državnih podjetij, bank." To priporočilo bo pač zgolj eno priporočilo v nizu, ki nam ne bo nič novega povedalo, zato bom sam vzdržan, verjetno pa tudi večina ostalih tovarišev in tovarišica. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanski demokrati bomo seveda glasovali za priporočila v zvezi z aktivnostmi Banke Slovenije glede sanacije bančnega sistema. Sanacija bančnega sistema, decembra 2013 je bila zelo zelo huda operacija za davkoplačevalce te države. Mi vemo, da je bančna luknja nastala zaradi nesposobnosti poslovodnih organov, morda zaradi političnih vplivov ali kakšnih drugih, morda tudi kriminalnih dejanj. To se bo še videlo. Zato je nujno, kolegice in kolegi, da odgovornosti za bančno luknjo damo ime in priimek, da torej vrtalcem bančne luknje damo ime in priimek. Ne moremo kar zamahniti z roko in iti mimo, ker to od nas zahtevajo naši davkoplačevalci, ki nas ustavljajo na pločnikih, prihajajo v naše poslanske pisarne in nam govorijo: "Vzemite tistim, ki so vzeli nam." In to je naša naloga. To govorijo poslancem. Zanimivo, da ne gredo pred državne banke, ampak to govorijo nam. Tukaj je bilo tudi veliko malih delničarjev razlastninjenih. In na tem mestu bi želel tudi opozoriti na 33. člena Zakona o ukrepih za krepitev stabilnosti bank, o tem sem danes v razpravi na široko govoril oziroma včeraj, in ta 33. člen ZUKSB je dejansko zelo močan člen in nalaga upravnemu odboru Družbe za upravljanje terjatev bank, da dejansko, poenostavljeno rečeno, poišče vrtalce bančne luknje. Danes za enkrat teh imen še ne vidimo, preteklo pa je že kar nekaj časa od uveljavitve tega zakona. Zato je nujno, da se Državni zbor seznani s poročilom Banke Slovenije in da vztrajamo pri ukrepih in dejansko intenziviramo in pritiskamo na nek način na vse tiste, ki so odgovorni, da vrtalce bančne luknje tudi odkrijejo in jih sankcionirajo. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Desus ima gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa, predsednik. Najprej poglavitno, da ne pozabim. Seveda bomo priporočila v Poslanski skupini Desus podprli v prepričanju, da je treba najti vzroke, posledice smo že začutili in jih čutimo, treba je najti vzroke, jih definirati ter na odgovornost poklicati tiste, ki so za to odgovorni. To je dolžnost do vseh državljanov in državljank te države, ne nazadnje pa je to eden izmed postulatov tudi pravne države, če hočete. Želeli bi, da banke postanejo to, čemur so dejansko namenjene, da služijo fizičnim in da služijo pravnim osebam, torej gospodarskim družbam. Denar pa ne glede na to, ali jih bomo prodali, pa seveda si ne želim, da jih vse povprek in za vsako ceno prodajamo, pa namenimo ne več za dokapitalizacijo, za pokrivanje primanjkljajev, za metanje denarja v brezno brez dna, ampak da namenimo ta denar za socialo, za javno zdravstvo, za javno šolstvo in za vse tiste, ki so denarnih pomoči tudi potrebni. Jaz mislim, da smo to dolžni narediti v interesu predvsem tega, da bančni sektor zaživi in da opravlja svoje prvotno poslanstvo. Hvala lepa.
Torej lahko glasujemo. Začenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga priporočila v zvezi z upravljanjem državnega premoženja v Družbi za upravljanje terjatev bank d. d. Odbor za finance in monetarno politiko je Državnemu zboru predlagal dopolnilni predlog sklepa, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog sklepa neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SDS ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Posledica slabega upravljanja in bančne luknje je Družba za upravljanje terjatev bank. Tudi tukaj ocenjujemo in smo prepričani v Slovenski demokratski stranki, da se mora Državni zbor seznaniti z dodatnimi pojasnili in z dodatnimi gradivi. Predvsem z dodatnimi pojasnili v zvezi s prenosi terjatev z metodologijo. Prepričani pa smo v Slovenski demokratski stranki, da je zelo pomembno, da se Državni zbor seznani tudi z letnim poročilom in poslovno-finančnim načrtom za leto 2015.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ima gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predlog priporočil podprla. Predvsem želimo slišati jasen problem, in sicer vrednotenje prenesenih terjatev na slabo banko glede cene ter tudi kdaj bodo vse terjatve ne nazadnje prenesene. Prav tako se je treba opredeliti, tudi Državni zbor je prav, da sliši, glede dejanskih odgovornosti na slabi banki. S strani KPK smo prejeli različna poročila, ki so bila zapisana tudi v medijih, kot tudi s strani Računskega sodišča. V Sloveniji imamo ustanovljeno slabo banko primerljivo, kot je v tujini, z eno veliko pomanjkljivostjo, da so v tujini, kjer so bile problematičnosti bančnega sistema lahko tudi še v večjih razsežnostih kot v Sloveniji, pa je tako imenovana slaba banka tudi v privatnem kapitalu. Saj veste, tam kjer je privatni kapital, kjer ni zgolj kapital države, tam je interes, da se proda, da se čim več iztrži, toliko večji. Nas bo vsekakor zanimalo samo vrednotenje prenesenih terjatev in zaradi tega bomo priporočila podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Desus ima gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa, predsednik. Seveda bomo tudi ta priporočila v Desusu soglasno podprli. Zdi se nam ne le smiselno, ampak tudi nujno potrebno, da se takšna priporočila v zvezi z upravljanjem državnega premoženja v tako imenovani slabi banki podprejo. Mi smo v Desusu vedno bili, smo in seveda bomo za pregledno, učinkovito, gospodarno predvsem pa uspešno načelo poslovanja, upravljanja na vseh področjih. Prav je, da se Državni zbor seznani z metodologijo izračunavanja vrednosti premoženja oziroma sredstev, ki so bila prenesena na DUTB, z namenom da poznamo to zadevo, da jo lahko tudi spremljamo in seveda nadzorujemo. Prav se nam zdi, čeprav je tudi v zakonu to zapisano, da se seznanimo s poročili, tistimi za nazaj, še bolj bistveno pa z načrtovanimi aktivnostmi, ki jih ima DUTB v prihodnjem letu. Ne nazadnje so vse te zadeve zapisane v našem programu. Pa bi sedaj na tem mestu delal, jaz mislim, en presedan in neko reklamo, ki pa je ni treba za program Desusa delati, ker je jasen in transparenten. Kot rečeno, piše to v programu Desusa, piše tudi v koalicijski pogodbi. In prav je, da se to tudi potrdi s sklepom takšnega priporočila tudi v Državnem zboru. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima Luka Mesec.
Hvala. Mi se z namenom takih priporočil, da se razišče poslovanje DUTB, ki je pač izjemno problematično, seveda strinjamo. Ne strinjamo se pa z načinom. Prvič, problematično je bilo, da ta priporočila, ki smo jih včeraj sprejeli, nimajo nobene praktične vrednosti, ker po zakonu je DUTB obvezan k javni objavi, recimo, finančnega načrta.Poslovno poročilo pa se tudi lahko pridobi brez tega, da Državni zbor to naloži. Zato ocenjujemo, da so bile štiri ure, ki smo jih včeraj porabili za to razpravo, izgubljene. Priporočila, ki smo jih sprejeli, pa, če citiram Jožeta Tanka, "radikalno brezvezna". Kar bi mi predlagali, je, da se naloži ostrejša, se pravi konkretna, celostna revizija DUTB. Iz tega razloga tudi ne bomo proti, ampak se bomo vzdržali. Hvala lepa.
Očitno imamo tudi individualne obrazložitve glasu, zato prosim za prijavo.
Hvala za besedo. Izhajajoč iz [[…]]
Počakajte, prosim. Moram dati besedo. Obrazložitev glasu, dr. Franc Trček.
Opravičujem se, predsedujoči, malo sem hektičen že danes. Hvala za besedo. Ne bom glasoval tako, kot pravi vodja poslanske skupine, izkoristil bom pravico, ki jo imam po ustavi. Glasoval bom proti iz enega zelo preprostega razloga, ker je slaba banka kot neko vzporedno vesolje, o kateri nimamo kaj blazno informacij, kaj sploh ona počne. Zdi se mi, da potrebujemo, ne priporočila, da potrebujemo spremembo zakona o slabi banki, saj drugače bo to neka taka senčna stran meseca po imenu Slovenija, skozi katero se bo vrtel naslednji krog privatizacije. Jaz prihajam iz Maribora, osem let živim tam, pa ko gledam prenose na slabo banko, ko gledam diskonte, koliko so bili diskontirani ti prenosi, vam lahko začnem pisati priimke, za koga gre, in lahko tudi malo že vnaprej povem, kdo se je fino, včasih smo v JNA rekli, "razdužio" in kdo bo mogoče spet "uletel" noter. Zaradi tega bi bilo glasovati proti – kolegica Simona je odsotna, bi rad nek dramolet tu načel, neodgovorno, nedržavno, nedomoljubno in tako naprej, zato moram glasovati proti. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti 2. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE O SODELOVANJU NA OBRAMBNEM IN VOJAŠKEM PODROČJU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članu, gospodu Simonu Zajcu.
Hvala za besedo. Odbor za zunanjo politiko je na svoji 13. seji 21. 1. 2015, obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji Sporazuma med Republiko Slovenijo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju na obrambnem in vojaškem področju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika ter k besedilu predloga zakona ni imela pripomb. Dopolnilno obrazložitev je podal državni sekretar na Ministrstvu za obrambo Miloš Bizjak. Povedal je, da leta 1995 podpisan Memorandum o sodelovanju pri obrambnih in vojaških odnosih med Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije in Ministrstvom za obrambo Združenih držav Amerike, ki je bil v veljavi do sedaj, ni dajal zadostne pravne podlage za sodelovanje, novi predlog sporazuma pa to ureja. Mnenje Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve, ki je predlog zakona podprla, je predstavil predsednik komisije dr. Janvit Golob. V razpravi je bil s strani opozicijskega poslanca izražen pomislek glede sodelovanja Republike Slovenije z drugimi državami na vojaškem in obrambnem področju. Postavljeno pa je bilo tudi vprašanje, ali bodo potrebne kakršne koli normativne spremembe ob pričetku veljave omenjenega sporazuma, kar je državni sekretar zanikal in pojasnil, da bodo vse potrebne spremembe zajete v letnih načrtih, ki jih sporazum predvideva. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da predlog Zakona o ratifikaciji sporazuma med Republiko slovenijo in Združenimi državami Amerike o sodelovanju na obrambnem in vojaškem področju sprejme v predloženem besedilu.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo gospod Simon Zajc.
Še enkrat hvala. Združene države Amerike že dolgo predstavljajo enega ključnih zaveznikov in partnerjev Republike Slovenije na področju varnostnega, obrambnega in vojaškega delovanja. Desetletja trajajočemu političnemu sodelovanju na omenjenih področjih je z osamosvojitvijo Slovenije sledilo še sodelovanje vojska obeh držav, partnerski odnosi pa so se leta 2004 še dodatno poglobili z vstopom naše države v organizacijo Severnoatlantske pogodbe. Slovensko-ameriško sodelovanje v okviru varnostnih politik je usmerjeno h krepitvi skupnih aktivnosti, izboljšanju bilateralnih vojaških odnosov in povečevanju interoperabilnosti slovenskih in ameriških oboroženih sil. Sodelovanje, ki traja že vse od leta 1993, je zgrajeno na treh stebrih aktivnosti: opremljanju, usposabljanju in izobraževanju ter izmenjavi informacij. Izpostaviti velja nekatere posebej uspešne elemente sodelovanja, kot na primer Mednarodno vojaško izobraževanje in urjenje Imet, programa Foreign Military Sales in Foreign Military Financing, preko katerih je Slovenija med leti 1996 in 2010 pridobila 27 milijonov dolarjev pomoči za posodobitev naših oboroženih sil. Pa sodelovanje Slovenske vojske in nacionalne garde v Koloradu v okviru programa državnega partnerstva z ZDA in še bi lahko naštevali. Dobri bilateralni odnosi so ne nazadnje tudi eden izmed razlogov za zelo dobro sodelovanje slovenskih in ameriških oboroženih sil v okviru multilateralnih mirovnih operacij. Kfor na Kosovu in Isaf v Afganistanu sta dva zgovorna primera tega. Obrambno in vojaško sodelovanje med državama je do sedaj potekalo na podlagi memoranduma, ki sta ga Republika Slovenija in ZDA podpisali leta 1995, izvajal pa se je pod pokroviteljstvom ministrov za obrambo obeh držav. Ker ta memorandum nima statusa mednarodne pogodbe, je v praksi prihajalo do težav pri sklepanju podrejenih in tehničnih sporazumov, potrebnih za organizacijo dogodkov v okviru bilateralnega sodelovanja. Pričujoči ratifikacijski zakon bo omogočil formalizacijo odnosov in ustvaril potreben pravni okvir za nadaljnje skupne aktivnosti Republike Slovenije in ZDA na obeh ravneh sodelovanja, med obema obrambnima ministrstvoma na eni strani in med obema generalštaboma na drugi strani. Poleg tega sporazum pravnoformalno upošteva tudi dejstvo, da sta obe pogodbenici članici zveze NATO. V Poslanski skupini SMC smo prepričani, da je uveljavitev sporazuma nujno potrebna za nadaljnjo nemoteno in uspešno sodelovanje obeh držav na zadevnih področjih. Zato bomo ratifikacijski zakon podprli. Hvala.
Zaključili smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaja na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Kot je splošno znano, je Združena levica za izstop iz zveze NATO, čeprav številni pravijo, da je to kot hotel Kalifornija, prideš notri, ven ne moreš. Mi zagovarjamo neblokovski status Slovenije, ki ga poznajo na primer Finska, Švica, Avstrija. Tudi to je zgodba o neki stari politiki, ko se je vstopalo v Evropsko unijo, je bil nek tihi dogovor, verjetno tudi pritisk ZDA, kot da se govori o siamskih dvojčkov, kar seveda ni res. Kolega, vrhunski strokovnjak za mednarodne odnose bi lahko več o tem predaval. Poznamo države v Evropski uniji, ki niso članice NATA, poznamo države v Evropi, ki so članice NATA, pa so na več referendumih to zavrnili. Poslušam ves teden že take, skoraj srce parajoče, kako smo mi vsi tako za mlade. Dva primera. ZDA se umika iz Afganistana in kot to znajo lepo delati, nam bodo "šenkali" 7 kamionov, resornih, ki ne sedejo v naš srednjeročni strateški obrambni načrt. Gospod resorni minister vam lahko pove, da bomo plačali, da jih bomo "prelifrali" v Slovenijo tretjino milijona evrov, to je toliko, kolikor zdravstveno zavarovanje ni razdelilo otrokom, da bi šli na morje, po domače povedano. Vzdrževanje teh sedmih kamionov, ki, kot sem že rekel, sploh ne bodo operabilni, nas bo pa stalo en milijon in pol, nekaj takega, ali milijon 700. To bi bila recimo članarina Slovenije Evropski vesoljski agenciji, ki je še nismo plačali. Drugi primer. Zopet prihaja na plano zgodba, da moramo kupiti brezpilotni frčoplan, upam, da ne dron. Zdi se mi, da ne. Kupili naj bi ga v tujini. Pred rebalansom je bilo predvidenih celo, da jih Slovenija do leta 2015 kupi 8, zdaj se govori samo o enem, cena naj bi bila en milijon. Kupovali ga bomo v tujini, čeprav je Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije imelo dva raziskovalna programa v Sloveniji s slovenskimi podjetji, ki se ukvarjajo z geodezijo in brezpilotnimi letali, in bi za dosti manj denarja kupili to letalo, ki nam bi čisto zadoščalo za, bom rekel, civilno reševalne potrebe, ki so v sestavi tega organa. Lahko bi še našteval nekaj primerov. Skratka, dajmo ta denar rajši slovenski mladini, kot da ga zapravljamo za neke zadeve, ki se bodo kmalu izkazale za stari pleh, ker nam bo vojaška industrija NATO rekla: "Morate kupiti nekaj drugega". Če ne bo šlo drugače, pa se bodo odločili, da bodo malo spreminjali kalibre določenega orožja, pa bo spet zastarelo, pa bomo spet nekaj kupili. Odločno smo proti. Hvala.
Končali smo z obrazložitvami glasu in lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti pa so bili 4. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED MINISTRSTVOM ZA OBRAMBO REPUBLIKE SLOVENIJE IN MINISTRSTVOM ZA NARODNO OBRAMBO REPUBLIKE LITVE O SODELOVANJU NA OBRAMBNEM PODROČJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, gospod predsednik Državnega zbora. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister za obrambo! Odbor za zunanjo politiko je na svoji 13. seji 21. januarja letos obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije in Ministrstvom za narodno obrambo Republike Litve o sodelovanju na obrambnem področju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno tehničnega vidika, ter k besedilu Predloga zakona ni imela pripomb. Dopolnilno obrazložitev je podal državni sekretar na Ministrstvu za obrambo gospod Miloš Bizjak. Komisija Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve je k Predlogu zakona podala svoje mnenje in ga podprla. Ker k Predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Ministrstvom za obrambo Republike Slovenije in Ministrstvom za narodno obrambo Republike Litve o sodelovanju na obrambnem področju sprejme v predloženem besedilu.
Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaja na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Združene levice, Miha Kordiš.
Najlepša hvala. V Združeni levici smo se na volitve podali z zelo jasnim stališčem, kar se tiče članstva Slovenije v zvezi NATO. Zveza NATO je čisto klasično vojaško imperialistično zavezništvo, ki skrbi za udejanjanje interesov elit nekega določenega segmenta držav. Po našem mnenju v prehodnem času, ko je Slovenija še vedno članica NATA, poglabljanje sodelovanja z njenimi članicami ni niti upravičeno in ni niti potrebno. Predlagani sporazum med ministrstvoma za obrambo Slovenije in Litve nadomešča podoben sporazum iz leta 2005. Edina pomembnejša dopolnitev je določba, da pravni status civilnega ali vojaškega osebja pogodbenika med bivanjem na ozemlju države drugega pogodbenika urejajo določbe NATO SOFA, torej sporazuma članic NATA o statusu njihovih sil. Glede na to, da sta obe državi članici NATA in podpisnici Sporazuma o statusu sil, je tudi ta sprememba bolj ko ne simbolične narave. Sprejetje ali nesprejetje sporazuma ne bi v ničemer vplivalo na legitimne oblike sodelovanja med Litvo in Slovenijo na vojaškem področju. S čimer imamo danes opravka, je v resnici zelo načelno vprašanje. In ker načelno nasprotujemo vlogi zveze NATO v mednarodnih odnosih in zagovarjamo neblokovoski status Slovenije, bomo seveda glasovali proti. Hvala.
Končali smo z obrazložitvami glasu, zato lahko glasujemo. Začenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti 5. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI MEMORANDUMA O SPREMEMBAH MEMORANDUMA O SOGLASJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE O FULBRIGHTOVEM PROGRAMU IZMENJAV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku mag. Branislavu Rajiću.
Hvala za besedo. Odbor za zunanjo politiko je na svoji 13. seji 21. januarja obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji Memoranduma o spremembah Memoranduma o soglasju med Vlado Republike Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike o Fulbrightovem programu izmenjav, ki ga v Državnem zboru obravnavamo na predlog Vlade. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika ter opozorila na razkorak med izvajalcem in pristojnim ministrstvom. Do sedaj uveljavljena rešitev namreč navaja, da bo izvajalec programa Fulbright v Republiki Sloveniji Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve prek Javnega sklada za razvoj kadrov in štipendiranje. Na njem namreč že nekaj let ob finančni podpori ZDA deluje ameriški informacijski center – Education USA Center Slovenia. Ob tem iz obrazložitve še izhaja, da so potrebna finančna sredstva sicer zagotovljena v finančnem načrtu Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Zakonodajno-pravna služba tako opozarja, da predlagane drugačne rešitve niso pojasnjene in tudi ne izpostavljene, čeprav je obrazložitev sestavni del predloga zakona v zakonodajnem postopku in mora kot taka jasno predstaviti cilje, ki se s predlagano ureditvijo zasledujejo. Ob tem namreč ne sme biti spregledano dejstvo, da pristojnosti Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti v času po uveljavitvi prvotne različice memoranduma niso bile zmanjšane, temveč so le še dodane naloge na področju enakih možnosti. Dopolnilno obrazložitev je podal državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport Peter Maček, ki je predstavil prednosti Fulbrightovega programa izmenjav štipendistov. V razpravi je bilo opozorjeno na mnenje in pomisleke Zakonodajno-pravne službe, bilo pa je tudi zastavljeno vprašanje o obdavčitvi tovrstnih štipendistov. Državni sekretar je odgovoril, da se izkazujejo razlike v davčnih zakonodajah obeh držav, a je bila z namenom izvajanja Fulbrightovega programa štipendiranja predlagana pragmatična rešitev, s katero se strinjata obe strani. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o ratifikaciji Memoranduma o spremembah Memoranduma o soglasju med Vlado Republike Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike o Fulbrightovem programu izmenjav sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Sledi predstavitev stališča poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo zopet mag. Branislav Rajić.
Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja podpira Predlog zakona o ratifikaciji Memoranduma o spremembah Memoranduma o soglasju med Vlado Republike Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike o Fulbrightovem programu izmenjav. Ta državljanom Slovenije zagotavlja nemoteno udeležbo v Fulbrightovem programu izmenjav. Pri tem pa ne predstavlja znatnega izpada javnofinančnih prihodkov za proračun Republike Slovenije. Fulbrightov program izmenjav je eminenten program mednarodne izmenjave med Združenimi državami Amerike in 155 drugimi državami, med katerimi je tudi Slovenija. V tem programu sodelujemo že od leta 1994, od takrat pa se je programa udeležilo preko 350 slovenskih podiplomskih študentov, predvsem doktorandov in raziskovalcev. V zadnjem desetletju je akademsko gospodovanje v ZDA omogočeno do petim slovenskim raziskovalcem na semester ter do trem doktorskim študentom za dva semestra. V okviru Fulbrightovega programa vsako leto tudi Slovenija gosti študente in raziskovalce iz Združenih držav Amerike. Vlada Republike Slovenije je na seji 27. marca lansko leto sprejela sklep, ki določa, da je problematiko obdavčitve dohodkov, prejetih na podlagi Fulbrightovega programa izmenjav, treba urediti z ustrezno spremembo obstoječega memoranduma. Predlagano besedilo sprememb memoranduma je pripravilo Ministrstvo za finance in ga že tudi uskladilo z veleposlaništvom ZDA v Ljubljani. Davčna obravnava, kot jo urejajo omenjena določila v memorandumu, je vsebinsko ekvivalentna davčni obravnavi, predvideni pod točko 2.a, kjer je zapisano, da se: "Fulbrightove štipendije dejansko ne obravnavajo niti kot plačilo za opravljeno delo niti storitve niti kot nadomestilo za izgubljeni dohodek." S tem kompromisnim predlogom je slovenska stran želela doseči tudi formalno uravnoteženost memoranduma v delu, ki se nanaša na davčno obravnavo dohodkov iz programa izmenjave. Ne glede na dejstvo, da Združene države Amerike niso bile pripravljene sprejeti besedila, omenjenega v točki 2.b, so določbe glede davčne obravnave v sporazumu enake, kot je davčna obravnava na podlagi nacionalne zakonodaje ZDA. Davčna obravnava dohodkov bo torej iz programa izmenjave urejena primerljivo na slovenski in na ameriški strani. To praktično pomeni, da slovenskim štipendistom več ne bo treba skrbeti, da bodo na štipendije, ki jih prejemajo iz Fulbrightovega sklada, morali plačevati davek, kot jih je skrbelo do sedaj. Do sedaj so namreč morali zbirati račune za vsak najmanjši nakup in plačilo storitev v Ameriki in z njimi dokazovati slovenskim davčnim organom, da so štipendijo porabili za hrano, prevoz, knjige in plačilo interneta. Ratifikacija tega memoranduma je v interesu državljank in državljanov Republike Slovenije, zato bo Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja glasovala za sprejetjem predloga zakona o ratifikaciji tega memoranduma. Hvala.
Zaključili smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaja na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti pa ni bil nobeden. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJ SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO IRAK NA DRUGI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jožetu Horvatu.
Spoštovani! Odbor za zunanjo politiko je na 13. seji 21. januarja 2015 obravnaval Predlog zakona o Ratifikaciji sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki kje predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z Zakonodajno-tehničnega vidika ter k besedilu predloga zakona ni imela pripomb. Dopolnilno obrazložitev je podal vodja Sektorja za mednarodno pravo na Ministrstvu za zunanje zadeve gospod Mihael Zupančič. V razpravi je bilo s strani opozicijskega poslanca opozorjeno, da so tovrstni sporazumi lahko močno podvrženi zgolj ekonomskim interesom, ob tem pa je bilo postavljeno vprašanje, komu bodo novo odprti trgi koristili. Zastavljeno je bilo tudi vprašanje o sestavi Sveta za sodelovanje, ki se enkrat letno sestaja na ministrski ravni. Predstavnik Vlade je dodatno pojasnil, da se s tovrstnimi sporazumi odpirajo možnosti sodelovanja in nastopanja na trgih vseh držav podpisnic. Glede drugega vprašanja pa je odgovoril, da Svet vodi zunanji minister predsedujoče države. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o Ratifikaciji sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani sprejme v predloženem besedilu.
Sledi predstavitev stališča poslanske skupine. V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo gospod Kamal Izidor Shaker.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. Spoštovani zbor! Poslanska skupina SMC podpira Predlog zakona o Ratifikaciji sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani, saj bo le-ta vzpostavil široko partnersko podlago za krepitev vezi in sodelovanja med Evropsko unijo in Irakom na številnih področjih, tako na političnem, zakonodajnem, gospodarskem, družbenem, finančnem, kulturnem in drugih. Glavni cilji partnerstva, ki ga vzpostavlja zadevni sporazum, so: zagotoviti ustrezni okvir za politični dialog med pogodbenicama, ki omogoča razvoj političnih odnosov, spodbujati trgovino, naložbe in usklajene gospodarske odnose med pogodbenicama in tako pospeševati njihov trajnostni gospodarskih razvoj in, tretjič, zagotoviti osnovo za sodelovanje na zakonodajnem, gospodarskem, družbenem, finančnem in kulturnem področju. Bistveni element sporazuma predstavlja spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic ter načel pravne države, temelja notranjih in mednarodnih politik obeh pogodbenic. Na področju zunanje in varnostne politike sporazum opredeljuje boj proti terorizmu ter boj proti razširjanju orožja za množično uničevanje. Na področju trgovinskega sodelovanja naložb pa sporazum naslavlja vsa vprašanja, ki lahko vplivajo na obseg in kvaliteto tovrstnega sodelovanja. Na vseh teh in mnogih drugih področjih bo Slovenija na podlagi tega sporazuma okrepila svoje sodelovanje in partnerstvo z Irakom. Pomembno se mi zdi tudi dejstvo, da sporazum ustanavlja Svet za sodelovanje, ki nadzira izvajanje ciljev sporazuma ter proučuje vsa glavna dvostranska in mednarodna vprašanja skupnega interesa. Ta institucionalna rešitev dodatno zagotavlja, da bo sporazum preko konstruktivnega političnega dialoga dejansko uveljavljen tudi v praksi. Sporazum stremi k povečanju obsega in kvalitete sodelovanja med Evropsko unijo in v njenem okviru Republiko Slovenijo na eni strani ter Irakom na drugi strani. Poslanska skupina SMC bo zato glasovala za sprejetje tega predloga zakona o ratifikaciji.
Zaključili smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji Državnega zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakonu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima Miha Kordiš.
Hvala. Ta predlog ratifikacije sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani je en lep primer plenjenja. Eden izmed tistih redkih primerov, v kateri država Slovenija ni objekt plenjenja, ampak sodeluje aktivno pri plenjenju neke druge države, v tem primeru Iraka. V Združeni levici nasprotujemo urejanju mednarodnih odnosov izključno na podlagi nekih tržnih zakonitosti. Običajno se ta proces površno in demagoško imenuje globalizacija in se predstavlja kot nekaj nujnega, kot nekaj najbolj naravnega. V resnici pa gre kratko malo za zavestno usmeritev zunanjevarnostne in gospodarske politike Združenih držav Amerike, ko je ta doživela poraz v Vietnamu in potem ko je tretji svet zajel nov veter narodnoosvobodilnih bojev proti kolonialni odvisnosti. To seveda velja tudi za odvisna ozemlja, ne samo za kolonije. In to, kar v resnici danes opazujemo okoli sebe pod pojmom globalizacija, je le alternativa bolj pravični globalizaciji, ki bi izhajala iz Atlantske listine in Philadelphijske deklaracije Mednarodne organizacije dela. Kaj nam kapitalistična globalizacija prinaša, vemo. Njeni rezultati so znani in jih mogoče še najboljše pooseblja trditev stališče, ugotovitev Thomasa Pikettyja, ki pravi, da se po neenakosti vračamo v čas zgodnjega kapitalizma. Jasno je tudi, kam je pripeljalo 20 let sankcij in uničevanja, sistematičnega uničevanja civilne infrastrukture v Iraku. Sporazum, ki ga Evropska unija sklepa z Irakom, je zelo podoben transatlantskim sporazumom, ki jih ameriški in britanski kapital vsiljujeta Evropski uniji. Ta temelji na deregulaciji in liberalizaciji ruševin iraškega gospodarskega sistema, ki bi sicer potreboval državno zaščito in regulacije, da bi se lahko pobral po 20 letih uničevanja. Irak in Evropska unija sta vsaj na papirju enakopravna, ampak popolnoma jasno je, da sprostitev dostopa do javnih naročil iz 42. člena sporazuma koristi samo evropskim multinacionalkam, ki bodo povozila iraška podjetja. Prav tako je popolnoma jasno, da 60. člen varuje patente in intelektualno lastnino evropskih multinacionalk, ki so podlaga njihovega tehnološkega monopola in razvojne ogroženosti tretjega sveta. Najbrž ni treba posebej poudarjati, komu koristi prost dostop na energetski trg, vključno z odkrivanjem zalog in proizvodnjo nafte, kolikor je tega trga sploh še ostalo, potem ko so si ga razdelile ameriške in britanske multinacionalke. V Združeni levici bomo seveda glasovali proti. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti 5. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O OMEJITVI ODGOVORNOSTI ZA POMORSKE TERJATVE IZ LETA 1976 IN PROTOKOLA IZ LETA 1996, KI SPREMINJA KONVENCIJO O OMEJITVI ODGOVORNOSTI ZA POMORSKE TERJATVE IZ LETA 1976. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članu gospodu Marku Ferlugi.
Hvala za besedo. Odbor za zunanjo politiko je na svoji 13. seji 21. januarja obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji Konvencije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976 in Protokola iz leta 1996, ki spreminja Konvencijo o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve iz leta 1976, in ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Odbor je pri obravnavi jasno upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila in ni imela pripomb. Dodatna dopolnilna obrazložitev je bila s strani predstavnika Uprave Republike Slovenije, ki je pojasnil, da mora Republika Slovenija zaradi uskladitve z Direktivo 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke in zaradi zagotovitve višjih zneskov omejitve odgovornosti za pomorske terjatve sprejeti tako ureditev, da bo zavezana samo za protokol. Pomen uporabe protokola je za vse države članice EU, ob tem da je določeno, da se konvencija in protokol uporabljata kot enoten dokument, zato sta v obravnavo predložena oba dokumenta. K predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, zato je Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlagal, da Državni zbor Predlog zakona o ratifikaciji Konvencije o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976 in Protokola iz leta 1996, ki spreminja Konvencijo o omejitvi odgovornosti za pomorske terjatve 1976, sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala. Prijavljenih k razpravi tokrat ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA – MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje namestnika varuhinje človekovih pravic. Varuhinja človekovih pravic je z dopisom z dne 11. 12. 2014 Državnemu zboru predlagala, da za namestnika varuhinje človekovih pravic za dobo 6 let ponovno imenuje gospoda Ivana Šeliha. Besedo dajem predlagateljici, varuhinji človekovih pravic gospe Vlasti Nussdorfer, za dopolnilno obrazložitev predloga za imenovanje.
Spoštovani predsednik Državnega zbora dr. Brglez, cenjene poslanke in poslanci! Danes sem tu pred vami zato, ker sem predlagala za svojega četrtega namestnika gospoda Ivana Šeliha. Prepričana sem, da ste se z njegovim življenjepisom in tudi s tem, kar sem sama dodala življenjepisu, natančno seznanili. Zakaj sem se odločila za ta predlog. Gospod Ivan Šelih spada med najmlajše namestnike, samo še ena namestnica, mag. Mrzelova, je približno enake starosti. To je človek, ki je po opravljenem pravosodnem izpitu prišel k varuhu kot strokovni sodelavec. Resnično pa je pri varuhu skoraj 20 let, vendar mu teče šele prvi mandat, ki se bo zaključil 15. junija letošnjega leta. Odločila sem se po tehtnem premisleku, kajti gre za pravnika z visokim strokovnim znanjem. Sama sem kot tožilka, ki sem opravljala to delo 35 let, spoznala njegovo delo in ugotovila, da gre za pravnika visokih razsežnosti. Je tudi pravičen, pošten, zelo strog do svojih podrejenih, od katerih zahteva vestno opravljanje svojega dela. Njegovo področje je vse prej kot lahko. Obsega namreč pravosodje, policijske postopke in državni preventivni mehanizem. Vsa ta področja se še kako zarežejo v življenje marsikoga v Sloveniji. Področje pravosodja je vedno pod kritiko. Zagotovo je tudi prav, da ljudje o tem govorijo, vendar je še kako prav, da se na teh področjih strokovno ocenjuje delo tistih, ki delajo v pravosodju. In namestnik Ivan Šelih to opravlja z vso vestnostjo. Če si pogledate poročila varuha za minula leta, zlasti za obdobje, ko je bil sam namestnik, in tudi to, v katerem sem sama tudi varuhinja, lahko ugotovite, da je zelo natančen in da opozarja in kritizira tisto, kar ni prav. Ponovno govori o predolgotrajnih sodnih postopkih, vendar tudi o izboljšanju stanja v pravosodju. Govori o tem, da so potrebne strokovne, tehtne in take odločitve, da prestanejo preizkuse tudi na višjih stopnjah in da ne gre za kršitev človekovih pravic. To področje je seveda zelo občutljivo, kajti ni pričakovati, da bi tisti, ki pišejo varuhu, kogarkoli hvalili, z odločitvijo niso zadovoljni, a vendar je varuh tisti, ki je omejen na tem področju. Ugotavlja lahko samo trajanje postopka in če gre za očitno, poudarek je očitno, zlorabo oblasti, kar predstavlja celo kaznivo dejanje tistega, ki tako razsoja. Potem je področje državnega preventivnega mehanizma in policijskih postopkov, tudi tukaj vestno opravlja svoje delo in žanje lepe rezultate. Na področju državnega mehanizma tudi uči druge, ne le naše, ampak tudi tujino, ki prihaja k nam na obiske. Je tudi predavatelj, predvsem na področju policijskih postopkov pa tudi zelo upoštevan, kajti njegova priporočila in tista, ki jih damo Ministrstvu za notranje zadeve in policiji, so običajno tudi v Državnem zboru sprejeta kot kritična, a vredna upoštevanja. In zato ker ima številne kvalitete, sem se odločila tako kot prejšnja varuhinja, da ga predam vam in da potrdite mojo izbiro. Hvala lepa.
Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delo, ki je zboru pisno poročala ter predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina SMC, zanjo dr. Bojan Dobovšek.
Hvala. Spoštovani vsi, ki spremljate to sejo! V tem izvajanju bom kratek. Gradivo, ki smo ga obravnavali na Mandatno-volilni komisiji, in sama predstavitev varuhinje človekovih pravic pove bogat življenjepis predlaganega kandidata. Ivan Šelih gradi karierni sistem od pravosodnega izpita dalje. Zavzemal se je za pravosodni sistem. Njegova bogata življenjska pot pokaže, da je vezan tudi na tujino, vpet v evropski prostor kot tudi širše, tako da njegova kariera pomeni bistveni napredek tudi v tem pogledu in približevanje Slovenije varuhom človekovih pravic v celotnem evropskem prostoru. Njegovo transparentno delo za enkrat pokaže, da se zavzema za pravice vseh, ki so vpleteni v postopke. Opozorili pa smo, da v nadaljnjih postopkih, kjer bo sodeloval, mora posebno pozornost posvetiti predvsem trendu, ki se pojavlja v Evropi, in sicer gre za strah pred kriminaliteto ali pojav fear of crime, ko vlade držav uporabljajo strah pred organiziranim kriminalom, terorizmom in ostalimi primeri v Evropi, zato da vpeljujejo represivne mehanizme, ki pa pomenijo po drugi strani vpletanje v človekove pravice in zmanjševanje teh človekovih pravic. In prav tukaj se pokaže njegova kvaliteta, da opozarja na te napake. Še za zaključek, če poudarim njegovi področji sodna veja oblasti in pa policija, prav na teh področjih vidimo, da imamo na vseh komisijah in odborih veliko vprašanj, veliko kršenj človekovih pravic. In to so ključne točke, v katerih se bodo pokazale človekove pravice v prihodnje. Glede na obravnavano, smo v poslanski skupini ocenili, da bomo predlaganega kandidata podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina SDS, zanjo gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci, spoštovana varuhinja človekovih pravic! V Slovenski demokratski stranki budno spremljamo tako delo varuha človekovih pravic kot njegovih namestnikov. Ker gre za zelo pomembno in občutljivo funkcijo, ki opozarja na kršitve človekovih pravic, moramo biti še toliko bolj pazljivi, kakšne posameznike izbiramo na ta mesta oziroma te položaje. Ko smo pred kratkim glasovali o dveh namestnikih, gospodu Rovšku in gospodu Dolčiču, smo v Slovenski demokratski stranki bili proti njunemu imenovanju, in to smo tudi utemeljili tako na Mandatno-volilni komisiji kot kasneje v Državnem zboru. Prav enako bomo ravnali tudi v primeru gospoda Šeliha. Tako kot varuh človekovih pravic so tudi njegovi namestniki tisti, ki so poklicani, da varujejo človekove pravice, da opozarjajo na kršitve, da se upajo izpostaviti in na glas povedati, ko pride do grobega posega v človekove pravice, ne pa, ko jim recimo politično to ne ustreza, tiščijo glavo v pesek in se delajo, kot da ni nič. Vendar ker osebno korektno sodelujem z Varuhinjo človekovih pravic, si želim, da bi se tudi te stvari, na katere redno opozarjam in opozarjam tudi danes, spremenile na bolje. Gospod Šelih je kot že dosedanji namestnik pokrival področje pravosodja, področje notranjih zadev oziroma policijskih postopkov ter vseh oblik odvzema osebne svobode. In prav v Slovenski demokratski stranki že zelo dolgo opozarjamo na anomalijo v pravosodju, torej na tiste kršitve, na katere bi moral opozarjati tudi gospod Šelih, ker je to njegovo področje. Na vse to in še veliko drugih vsebin, povezanih s kršitvami človekovih pravic, smo opozarjali redno tudi na sejah Komisije za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Vendar se ne gospa varuhinja, ne gospod Šelih na te vsebine ki so vezane na kršitve človekovih pravic v pravosodju, niti enkrat nista udeležila sej. Predsednik Vrhovnega sodišča gospod Branko Masleša je v sodnih senatih kršil človekove pravice vsaj štirinajstkrat, pa zoper njega niso bile uvedene nobene sankcije. Tudi gospoda Šeliha, ki pokriva to področje, nismo slišali, da bi se kdaj opredelil do teh kršitev. Takšna ravnanja se nam zdijo nesprejemljiva in kažejo tudi na siceršnji odnos do zakonodajne veje oblasti. V Slovenski demokratski stranki zato predloga za novega, starega namestnika varuhinje človekovih pravic, gospoda Šeliha, ne bomo podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina SD, zanjo mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora, varuhinja, spoštovani predsednik Sodnega sveta, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog varuhinje človekovih pravic, da se na mesto njenega namestnika imenuje Ivan Šelih. Ocenjujemo, da je predlagani kandidat s svojim minulim delom opravičil zaupanje Državnega zbora, ki ga je junija 2006 že imenoval na to odgovorno funkcijo. Gospod Šelih je v vlogi namestnika varuhinje človekovih pravic odgovoren za področje problematike sodnih in policijskih postopkov ter vseh oblik odvzema osebne svobode ter za izvajanje nalog in pooblastil državnega preventivnega mehanizma. Gre torej za občutljiva področja, kjer so posegi v človekovo svobodo in njegove pravice najbolj intenzivni. Zaradi navedenega je še toliko bolj pomembno, da so vsi tovrstni posegi in postopki resnično utemeljeni na zakonitih podlagah ter da je vsakokratno poseganje države v človekove pavice upravičeno in sorazmerno ter ne bolj intenzivno, kot je to potrebno. Socialni demokrati se zavedamo, da je gospod Šelih opravljal zelo odgovorne naloge na zelo občutljivih področjih, kjer imamo kot država še veliko in precej težav. Tukaj mislim predvsem na perečo problematiko kadrovskega manjka zaposlenih in prostorske stiske v zaporih, na še vedno predolge sodne postopke ter tudi na težave pri nagrajevanju, opremljanju in zaposlovanju policistov, ki žal lahko ogrožajo njihovo kakovostno delo ter posledično tudi negativno vplivajo na omenjena področja poseganja v človekovo svobodo. Zavedamo se, da so trenutne okoliščine takšne, ki ne obetajo tega, da bi imel namestnik varuhinje v bodoče manj skrbi, manj dela in manj odgovornosti. Prej obratno. Žal varnostne razmere v Evropi in tudi v svetu narekujejo trend, ki bo najbrž povzročil še večji pritisk s strani države ravno na področju osebne svobode in človekovih pravic nasploh. Zato je ob tem vedenju nujno, da imamo vzpostavljen učinkovit sistemski nadzor nad vsakršnim tovrstnim delovanjem države, ki bi nad zakonitostjo in upravičenostjo posegal v pravice in svoboščine posameznikov, ter tudi glasno opozarja na morebitne nepravilnosti, ki se pri tem zgodijo. Varuh človekovih pravic s svojo ekipo predstavlja le del tega nadzora, ki pa je nujen in nepogrešljiv. V Poslanski skupini Socialnih demokratov zato pozdravljamo dosedanjo vlogo namestnika varuhinje človekovih pravic gospoda Šeliha, ki je v okviru svojega področja aktivno sodeloval z različnimi deležniki in zagotovo pripomogel k temu, da je bilo nepravilnosti in kršitev s strani države čim manj. Nekateri so razočarani nad njihovim delom, ker v preteklosti ni bil preglasen z opozorili, ko so proti predsedniku SDS potekali različni predkazenski in kazenski postopki. Res se morda ni on oglasil, ampak molčal je tudi takrat, ko se omenjeni ni odzival in udeleževal narokov na kazenskem sodišču. Pa tudi sicer Socialni demokrati menimo, da ni poslanstvo varuha človekovih pravic ali njegovih namestnikov, da se javno oglašajo v bran vplivnim posameznikom, temveč morajo v prvi vrsti skrbeti za varovanje človekovih pravic najšibkejših kategorij ljudi. Na tem področju ga zagotovo čaka še veliko dela. Mi upamo in verjamemo, če bo Državni zbor gospoda Šeliha ponovno potrdil za namestnika varuhinje človekovih pravic, da bo svoje delo opravljal vestno in uspešno, zato mu v Poslanski skupini Socialnih demokratov izrekamo vso podporo pri imenovanju. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, zanjo Matjaž Hanžek.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane, spoštovani! Bom kratek, veliko sem že povedal na odboru. V Poslanski skupini Združena levica bomo seveda predlog podprli. Že dovolj je to, da smo prebrali njegov življenjepis, predlog za imenovanje in seveda besede, ki jih je gospa Vlasta Nussdorfer, varuhinja človekovih pravic, že prej povedala. Povedala je nekaj besed, ki so že dovolj, da opravlja svoje delo vestno, natančno, pokriva mnogo področij, opozarja in predlaga, predava in tudi pomaga. To tudi dokazujejo poročila Varuha vsako leto, kjer je kar velik del z njegovih področij in če lahko gospa Nussdorfer, ki je tudi bila dolgo časa tožilka, njegovo delo oceni kot dobro oziroma, kot se mi zdi, da ga ocenjuje celo odlično, potem lahko to tudi verjamemo. Naj mi bo dovoljeno, da dam še nekaj osebnih vtisov. Jaz Ivana Šeliha poznam ne kot namestnika Varuha ampak že prej, ko je bil svetovalec. Na istih področjih je delal odlično, vestno, imel je mnogo znanja, predvsem je bilo pa pomembno to, da je izjemno hitro odgovarjal na vse pritožbe ali pa zahteve za pomoč. In ti hitri odgovori niso bili slabo napisani. Kot sem že na komisiji povedal, on je spadal v skupino tistih sodelavcev, katerih tekste sem, ko sem podpisoval pisma, bral samo, če sem se hotel od njega kaj naučiti, ne pa zato, da bi ga kontroliral. To je že dovolj veliko. Če dodam poleg strokovnosti še to, da je zelo vestno poleg prava upošteval tudi pravičnost in da je imel posluh za ljudi v stiski, mislim, da sem dovolj povedal. Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in tudi prijavljenih k razpravi ni. Zato na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se za namestnika varuhinje človekovih pravic imenuje gospod Ivan Šelih. Mandat začne teči s 17. 6. 2015. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti 15. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor je gospoda Ivana Šeliha imenoval za namestnika varuhinje človekovih pravic, zato prosim, da priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom opravljal svojo nalogo na podlagi ustave in zakona, da bom varoval človekove pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljal svoje delo vestno in nepristransko ter pri tem spoštoval načela pravičnosti in dobrega upravljanja.
Namestniku varuhinje človekovih pravic čestitam k imenovanju in mu želim uspešno delo. / aplavz/ Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto višje sodnice na višjem sodišču v Celju. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi dr. Anite Dolinšek v sodniško funkcijo, in sicer na sodniško mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Celju. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta gospodu Janezu Vlaju.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Pri tej dodatni obrazložitvi se, kot je bilo napovedano, omejujem samo na dodatno obrazložitev v zvezi s kandidaturo za mesto sodnice Višjega sodišča v Celju. Ni ravno običajno, da se predstavnik organa, ki Državnemu zboru predlaga v izvolitev v sodniško funkcijo kandidate, udeležuje plenarne seje, potem ko je postopek bil že predhodno opravljen na Mandatno-volilni komisiji, ki sem se je tudi udeležil. Prav tako ni običajno ali pa ni prav pogosto, da bi predlagani sodniki ne bili izvoljeni v Državnem zboru. Nazadnje se je tak primer zgodil v zgodnjih 90. letih, ko Državni zbor ni izvolil predlagane kandidatke na mesto vrhovne sodnice, kar je imelo za posledico odstop tedanjega prvega predsednika prvega Sodnega sveta vrhovnega sodnika prof. dr. Borisa Štrozaka, danes zdaj že pokojnega. Danes, leta 2015 smo pred tem, glede na izid glasovanja na Mandatno-volilni komisiji, da se bo to zgodilo drugič. Tu se omejujem na izvolitve v sodniško funkcijo rednih sodnikov in izpuščam primere izvolitev na mesto ustavnih sodnikov in evropskih sodnikov in predsednikov Vrhovnega sodišča. Izvedba izvirnega postopka med kandidati za vstop v sodniško službo je po ustavi in zakonu pridržana izključno Sodnemu svetu. Gre za organ, ki je plod ustavno zasnovanega načela delitve oblasti, z vgrajenim sistemom zavor in ravnovesij, kot nujnega pogoja za sobivanje vseh treh vej oblasti po načelih demokratične družbene ureditve. Vse to z namenom preprečevanja možnosti vrnitve v sistem enotne oblasti, ki smo se mu velikovečinsko odrekli. Zato je po mojem mnenju nujna vzdržnost pri vsakokratni nevarnosti ali skušnjavi prekoračitve meja pristojnosti posameznih organov. Sodni svet je pluralni organ, sestavljen iz, kot veste vsi, petih članov, ki so bili izvoljeni v Državnem zboru izmed vrst univerzitetnih profesorjev, odvetnikov in drugih pravnikov, po dovolj zapletenem volilnem sistemu iz vrst sodnikov vseh stopenj pa preostalih šest kandidatov. Temu organu so prav zaradi zaupane pomembne naloge in funkcij vgrajene številne varovalke. Morate vedeti, da vsaka pomembnejša odločitev Sodnega sveta, med katere spada tudi izbira kandidatov v sodniško funkcijo, mora biti izglasovana z 8 glasovi od 11, neizbrani kandidat ima možnost uveljavljanja sodnega varstva pred Upravnim sodiščem. Problematično se pa lahko zdi, ko se vstopi v položaj, ki je izključno v domeni Sodnega sveta, recimo presoja organa, ki [[…]] [[znak za konec razprave]] Se opravičujem, če mi je čas iztekel. Očitno da. Bom zaključil. Gre za kandidatko, to bi le rad povedal, ker so bili očitki tudi po medijih, da dajemo prednost kandidatki, ki nima sodniških izkušenj. Mi nismo imeli nobene možnosti, da bi diskriminatorno obravnavali zunanjo kandidatko, ker so po zakonu odvetniške izkušnje izenačene s sodniškimi in po tem kriteriju ima prednost pred vsemi oziroma je izenačena s protikandidatko, vendar z 21-letnimi deli na pravniških delih po opravljenem pravosodnem izpitu, v primerjavi s 13-letnimi izkušnjami protikandidatke. Gre za doktorico pravnih znanosti, ki ima objavljenih 38 bibliografskih enot, tudi upoštevaje soavtorstvo in mentorsko delo. Gre za kandidatko, ki je pred kratkim dobila tudi povabilo Centra za izobraževanje v pravosodju, da bo predavala na sodniških šolah, in to sodnikom vseh stopenj. Vendar tej sodnici zdaj grozi, da bo spoznana v parlamentu za neprimerno za funkcijo višje sodniceBili so tudi izpostavljeni določeni očitki, njej namenjeni, glede sodelovanja pri pogodbah v zvezi s TEŠ. Ti očitki so bili ovrženi. In nekako se je izpostavil na Mandatno-volilni komisiji kot nosilni, poglavitni očitek kršitev načela [[…]]
Zdaj vas pa vabim, da končate, prosim.
Se opravičujem. Zdaj pa res zaključna misel. Zato menim, da bi neizvolitev kandidatke lahko nosila v sebi nevarnost sporočila, da so se odprla vrata tudi za bodoča revidiranja vsebinske presoje ustreznosti izbora kandidatov pred Državnim zborom kot organom, ki nima pristojnosti in orodij za to delo in lahko to počne le po drugih merilih, političnih, ki ne smejo biti upoštevana pri izboru za vstop v sodniško službo. To bi pomenilo začetek konca neodvisnosti sodstva, začetek ukinjanja prej omenjenega sistema zavor in ravnovesij in s tem demokratičnega delovanja družbe. Hvala lepa. Se opravičujem za prekoračen čas.
Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru predložila predlog sklepa ter zboru predlagala, da ga ne sprejme. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupina. Besedo ima Poslanska skupina SDS, zanjo dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa, predsednik. Dvakrat opravičilo, ker bi malo prekoračil čas petih minut. Poglejte, situacija je absurdna, to, kar smo zdajle poslušali. Predsednik Sodnega sveta pride in pove, da je nekaj groznega in da bo sodstvo "skup padlo" in da je to nekaj nezaslišanega, če bi Državni zbor slučajno si drznil glasovati proti. Oprostite, kaj je potem Državni zbor? Samopostrežna trgovina, v katero pride Sodni svet in si vzame to, kar on želi, zastonj! Vi ste nas postavili pred dejstvo, da moramo glasovati za. Ja, kako? Zakaj pa smo potem mi, poslanci? Naj preidem k bistvu. Na Mandatno-volilni komisiji je bil rezultat glasovanja 15 proti 0, kar pomeni, da se je Državni zbor v celoti poenotil, da te kandidatke ne imenuje za višjo sodnico. Če podrobneje razložim, je situacija naslednja. Lansko leto marca je bil objavljen razpis za višjo sodnico v Celju. Prijavila se je gospa Dolinškova in prijavila se je gospa Pavičeva. Gospa Dolinškova je odvetnica, in sicer zaposlena v TEŠ 6, preden je postala odvetnica. Hkrati se je za to mesto potegovala gospa Pavičeva, sodnica z 8 leti delovnih izkušenj, uspešna sodnica v lokalnem okolju, tako pravijo gospodarstveniki, ker deluje na tem področju. Sledila je seveda pritožba gospe Pavičeve. Upravno sodišče je gospe Pavičevi dalo v celoti prav. A Sodni svet je ponovno prišel s predlogom imenovanja gospe Dolinškove. Gospa Dolinškova naj bi ostala višja sodnica. Na Mandatno-volilni komisiji sem, predsednik ve, citiral odločbe Sodnega sveta. Sodni svet je v identičnem postopku, ko je tudi želela mesto okrajne sodnice ena od odvetnic, zavrnil njeno imenovanje in je rekel: "Ne, ne morete biti imenovani za okrožno sodnico, dokler niste nabrali izkušenj na okrajnem sodišču, torej na nižjem sodišču." Tokrat pa Sodni svet zavrača sodnico in tišči v Državni zbor osebo za višjo sodnico. Glejte, to je popolnoma kontradiktorno temu, kar Sodni svet trdi v primeru drugih kandidatov. Hkrati je Sodni svet – citiral sem tudi odločbo Upravnega sodišča, ki je zavrnilo neko kandidatko, z obrazložitvijo, ki jo je spisal Sodni svet, in sicer, "ne morete biti na okrožnem sodišču, če niste nabrali izkušenj na okrajnem sodišču." Tokrat pa gre za vprašanje višje sodnice. In še nekaj. Višje sodišče v Celju bo obravnavalo veliko večino kazenskih zadev v zvezi s TEŠ 6. Gospa kandidatka pa je pregledovala vse pogodbe, ki jih je TEŠ 6 sklepal z Alstomom. Mi smo pa danes ustavljali preiskovalno komisijo. Stvar je torej nedopustna. Jaz sem vesel, mi imamo sicer pred seboj sklep, ki se glasi, da se imenuje gospa za višjo sodnico, in v skladu s tem, kar je bilo na Mandatno-volilni komisiji 15:0, je pričakovati in pričakujem od poslanskih kolegov, zlasti iz SMC, vi ste pač vodilna stranka koalicije, tudi od ostalih seveda, da bomo glasovali proti temu. Gospa se je oglasila tudi z javnim pismom, kjer je napadla mene in pravi, da forsiram gospo Pavičevo. Jaz javno izjavljam, da gospe Pavičeve ne poznam in je nisem nikoli v življenju srečal. Jaz pojma nimam, kdo to je. Vem samo iz njene biografije, da je sodnica osem let in da uspešno rešuje gospodarske spore, kar mi govorijo podjetniki, privatniki iz tega okolja. In takšen odnos do Državnega zbora, gospod predsednik Sodnega sveta, jaz bom vesel če boste odstopili. Zakaj? Iz temeljnega razloga, poglejte, situacija je takšna, pridete v Državni zbor in rečete, da to moramo narediti, sicer ne boste več neodvisno pravosodje. Mi pa nismo potem neodvisni parlament ali kaj? Oprostite, meni in vsem poslancem daje ustava možnost, da glasujemo po svoji vesti in ne tako, kot vi mislite in vi želite. Stvar ni dopustna, ponovno opozarjam na to zadevo. In še več. Imenovanje te gospe, kljub temu da je Upravno sodišče reklo ne in je reklo, da ima gospa Pavičeva prav, nam svoje pove. Ne nazadnje, gospa Murglova je tudi prišla od zunaj, če temu tako rečemo, in je tudi morala iti na najnižje mesto. Jaz vas pozivam, da zavrnemo kandidatko. Hvala lepa.
Zaključili smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima gospod Franc Breznik, SDS.
Hvala za besedo. Jaz upam, spoštovane kolegice in kolegi, da je kolega Gorenak, vsaj nekako nam obrazložil neko zgodovino, ki se je dogajala v zadnjih nekaj dneh tukaj v Državnem zboru. Jaz lahko pritrjujem, da gre za eno morda resnično specifično situacijo, ki pa po vsem tem, kar sem v zadnjih letih, kar je prišlo v javnost o nekaterih sodnikih, kako so bili imenovani, kaj so delali v preteklih letih, verjemite mi, da imamo danes nekatere sodnike, ki so bili uslužbenci državne varnosti, da imamo nekatere sodnike, ki so dvomljivo naredili celo pravosodni izpit, obstaja cela vrsta nekih dokazov, da so v preteklosti nekateri prišli do pravosodnega izpita z določenimi ponarejenimi dokumenti. Tukaj pred seboj imam pogodbo, podpis pogodbe TEŠ 6 z Alstomomom, kjer je pod pogodbo podpisan dr. Uroš Rotnik, parafirala pa je pogodbo kandidatka za sodnico. Bom kratek, danes bi se lahko v roku ene ure zgodila ena absurdna situacija. Na eni strani ustanavljamo komisijo, ki bi naj preiskovala eno izmed največjih korupcijskih afer v zgodovini samostojne Slovenije, v isti uri pa bi potrdili kandidatko, ki, verjamem da ni utemeljeno osumljena še v tem trenutku, ampak nekdo ki je parafiral pogodbo in je bil tudi v ekspertno skupino imenovan. Torej gre za nek absurd, ki bi se danes zgodil v Državnem zboru. Lahko bi rekel, moram uporabiti morda nekoliko ostrejše besede, da s strani Sodnega sveta ste nam nekako hoteli danes podtakniti kukavičje jajce tukaj v Državni zbor. In poglejte, po vsem tem, kar smo doživeli v zadnjih mesecih in letih, vprašanje, če niso bili bivši poslanci in poslanke nekoliko bolj pozorni, koliko takšnih kukavičjih jajc je bilo pa podtaknjenih. Ker je šlo po nekem avtomatizmu, ki so ga bili nekako navajen v bivši komunistični skupščini, kjer se je vedno dvignilo dvesto ali pa ne vem koliko rok in je vse potrdilo. Jaz upam, da demokracija deluje. Ne bi želel danes obtoževati kandidatke, da bom nekako milejši, ampak govorim pa o neki absurdni situaciji, ki bi se danes lahko zgodila. Jaz se zahvaljujem kolegicam in kolegom, ki ste bili nekoliko bolj pozorni, ki se zavedate situacije, ki bi se lahko zgodila, da kandidatke na mesto ne okrajne, ne okrožne, ampak na mesto višje sodnice v Celju ne boste potrdili. Tudi sam bom glasoval proti temu, da je taka oseba potrjena, in naj Sodni svet v kakršnikoli sestavi najde neko bolj primerno kandidatko. Kar pa mi nekako ustvarja neka nova vprašanja, pa je, kako sploh lahko ocenjuje nekoga, ki prihaja kot strokovni sodelavec ali pa kot odvetnik celo na višje sodišče, in nekoga, ki je bil sodnik v neki hierarhiji. Po eni strani je bil nekdo vedno ocenjevan s službeno oceno glede njegovih izdelkov, torej judikatov, sodb, in nekdo, ki nikoli ni nobene sodbe napisal. Kako lahko sploh ta dva kandidata primerjamo? Jaz verjamem, da nekoga, ki je pripravljal sodbe, ki je bil že del sodne oblasti, in nekdo, ki je bil samo v vlogi odvetnika, da je težko primerjati, težko enačiti vsa leta prakse odvetnika z vsemi leti prakse enega sodnika. Jaz upam, da bo tudi to glasovanje danes prineslo neko spremembo, da bomo v Državnem zboru poslanke in poslanci do tistih, ki jih predlagate, bolj pozorni, in da sodna veja oblasti ali pa Sodni svet ni nekaj, kar je potem tisti, ki daje v Sodnem svetu zeleno luč, je nekaj samoumevnega, kar se je do zdaj skoraj v celoti vedno dogajalo v tem državnem zboru. Zato verjamem, da smo pred neko situacijo, pred nekim dogodkom, ki je specifičen, ki daje, tudi lahko rečemo, neko rezultanto, neko smer, da poslanci in poslanke do tistih, ki bodo kandidirali in ki gredo, lahko rečem, v trajni mandat, bomo postali nekoliko bolj pozorni. Najlepša hvala.
Zaključujem razpravo in na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi dr. Anite Dolinšek v sodniško funkcijo na sodniško mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Celju. Mandatno-volilna komisija Državnemu zboru predlaga, da tega predloga sklepa ne sprejme. Ali je kdo želel besedo v imenu poslanske skupine? Ne. Samo v lastnem imenu. Potem prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Primer poznam, kolikor sem bil seznanjen tu,v parlamentu, kolega Gorenak ga je dobro opisal. Moram reči, da imam dileme glede tovrstnih glasovanj, ko se pogovarjamo o tretji veji oblasti. Eni pravijo, da je vse super, SDS ima eno čisto nasprotno mnenje, in pogosto imaš občutek, ne vem, ali je juha topla ali je mrzla, ali je nekje vmes. Ampak to so neke zadeve, ki mislim, da bi jih morali malo razrešiti in tudi razmisliti, kako govorimo o tretji veji oblasti. Glasoval bom proti. Kolikor vem, bo glasovala proti tudi večina mojih, tovarišica in moji tovariši. Zakaj? Ker je sam predlog kot tak nedopusten. Poznam kar nekaj sodnic, kako zelo težko napredujejo čez ta sistem, in zdi se mi, da je sodni sistem malo preveč, ne poznam njegove sestave, ampak paternalističen in moškocentričen. Meni po navadi običajno rečejo, da sem nespodoben, ampak to, kar ste si vi, gospod, privoščili tu, se moram strinjati s kolegom Gorenakom, presega vse meje. Hvala.
S tem smo končali obrazložitve glasu in lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 82 poslancev. Za ni glasoval nobeden, proti so bili vsi. [[Za ni glasoval nihče.]] [[Proti vsi]] . Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na obravnavo Predlogov za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil tri predloge izvolitev v sodniško funkcijo, in sicer na sodniška mesta treh okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Za dopolnilno obrazložitev predlogov dajem besedo predsedniku Sodnega sveta gospodu Janezu Vlaju.
Spoštovani gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Jaz sem že prej povedal dodatno obrazložitev usmerjeno v zvezi s predlogom na mesto višje sodnice v Celju, na to kandidaturo. Sicer pa je bilo pravzaprav že vse povedano do sedaj na Mandatno-volilni komisiji v zvezi s temi tremi kandidatkami. Tukaj nimam dodatne obrazložitve. Hvala lepa.
Hvala. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija, kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine. V imenu Poslanske skupine SDS ima besedo dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Zdaj bom rekel tako, spoštovane poslanke in poslanci, kar menda še nisem rekel za to govornico. Vesel sem prejšnjega sklepa, da enkrat vendarle pokažemo, kaj je Državni zbor. Hvala lepa. Kar se tiče te točke dnevnega reda, imenovanja treh novih sodnic, pa želim opozoriti na naslednje. Slovenija ima daleč največje število sodnic in sodnikov na sto tisoč prebivalcev. To je podatek, ki ga vsi poznate. Slovenija plačuje, dve leti star podatek, 86 evrov na enega sodnika plačuje slovenski državljan. Evropejci povprečno plačujejo 42 evrov na enega sodnika. V nekaterih posameznih državah Evropske unije pa tudi po 22, 23 evrov na posameznega prebivalca za sodstvo. To je en podatek. Drugi podatek, ki se mi zdi zelo pomemben, je ta, da je takrat, ko velika večina ali pa preko 50 poslancev, ki ste danes poslanci, pa še niste bili poslanci, je leta 2013 takratni minister za pravosodje Senko Pličanić skupaj z gospo Bratuškovo, ki je tukaj med nami, in predsednikom Vrhovnega sodišča podpisal eno tako, kot so takrat oni to imenovali, zavezo državljanom. Vlada je sicer želela morda nekoliko več, ampak je potem tehnično prišlo do tako imenovane zaveze državljanom. Tam je bilo povedano, da bo vlada priskrbela v dveh letih, če se prav spomnim, okoli tri milijone ali nekaj čez in vlada Alenka Bratušek je to tudi zagotovila. To je treba povedati. Vrhovno sodišče s predsednikom Maslešo pa se je obvezalo, da bo število sodnikov znižalo. Številk ne vem več na pamet, ampak približno 980 sodnikov imamo. Takrat je bilo predvideno, da bo ta številka padla na okoli 920, če se prav spomnim. In v enem letu pravzaprav, gospe in gospodje, se ni zgodilo kaj veliko. Sodna veja oblasti je denar pobrala, ni pa spoštovala zaveze državljanom, da bo zmanjšala število sodnikov. Število sodnikov lahko zmanjšamo – kako? Jaz nisem za to, da jih bomo, bom rekel, metali na cesto ali pa da bodo postali neki tehnološki viški in tako naprej in tako naprej. To verjetno ni imela v mislih niti prejšnja vlada. Ampak gre za to, da lahko število sodnikov znižamo po naravni poti, ko ljudje odidejo, ne imenujemo ljudi od zunaj, ampak jih prerazporejamo znotraj sodnega sistema. To se mi zdi taka dosti normalna zadeva. Mi pa imamo danes pred seboj predlog o zaposlitvi od zunaj tako rekoč. S tem imenovanjem bomo zaposlili 3 sodnice, ki pridejo zunaj tega sistema. Vi veste, da ste vsi dobili pred nekaj, ne vem, dva, tri mesece nazaj eno pismo sodnice Vere Krambergerjeve iz Slovenskih Konjic, kjer poziva Mandatno-volilno komisijo in pravi: "Sodnikov nas je preveč. Sodniki smo predragi." Obstajajo tudi nekatere druga pisma sodnikov, ki pravijo: "Preveč nas je. Mi nimamo kaj početi." Kaj to pomeni? V nekaterih delih, na nekaterih sodiščih, seveda, to ne velja za vsa sodišča. Kaj to pomeni? Da lahko mi število sodnikov nižamo tako, da jih ne bomo zaposlovali od zunaj. In tudi v tem primeru bi lahko razpis, ki je bil objavljen, šel v tej smeri, da se pozove obstoječe sodnike, ki obstajajo, ki sodijo in ki so že sodniki, kdo je zainteresiran za to, da bi šel na Upravno sodišče. Jaz verjamem, da bi taki kandidati bili tudi znotraj že zaposlenih sodnikov. Na ta način ne bi zaposlovali od zunaj. Jaz mislim, da je to tudi politika, in jaz sem vesel, da smo na Mandatno-volilni komisiji sprejeli sklep, da bomo v bodoče pri kakršnihkoli razpisih za sodnike od zunaj imeli podatke, kako je s številom sodnikov, kako se uresničuje ta zaveza, ki je bila, in kakšne so realne potrebe za to, da mi zaposlujemo sodnike od zunaj. Situacija je tukaj takšna, da je Mandatno-volilna komisija sicer potrdila imenovanje teh treh sodnikov. Jaz pa v imenu poslanske skupine napovedujem, da ne bomo glasovali, da ne bomo oddali svojega glasu ali tipka "kvorum" pride v poštev. Menim pa, da bi morala Mandatno-volilna komisija tudi v bodoče resno premisliti, kako je z zaposlovanjem sodnikov od zunaj in kako uravnavati število sodnikov glede na stroške in glede na število sodnikov v drugih državah Evropske unije. Hvala lepa.
Zaključili smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Sledi razprava poslanca gospoda Franca Breznika.
Spoštovani gospod predsednik, najlepša hvala. Spoštovane kolegice in kolegi! Navadno nimam navade brati nekih tekstov, ampak moram pa prebrati tekst, ki sem ga enkrat že prebral, zato da bo javnost točno te navedbe, ki jih je kolega Gorenak pravkar predstavil, nekako razumela. Pred seboj imam del pisma ene izmed sodnic, je ne bom imenoval, nekateri veste za ime in priimek, ki je napisala sledeče: "V zapisniku Sodnega sveta Republike Slovenije z dne 2. oktobra 2014 sem zasledila podatek, da so člani Sodnega sveta na razpisana tri prosta mesta okrožnega sodnika na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani Državnemu zboru v izvolitev predlagali kandidatke, ki niso sodnice. Z imenovanjem oseb, ki niso sodniki, se umetno povečuje število sodniških mest. Po številu sodnikov na prebivalca je Slovenija v vrhu evropskih držav. Po podatkih, ki jih je objavila Evropska komisija za učinkovitost sodstva pri Svetu Evrope, je bilo leta 2010 v Sloveniji 49,9 sodnika na sto tisoč prebivalcev, kar je največ med državami članicami Evropske unije. Omenjena številka je 2,3- kratnik izmerjenega povprečja med 48 v raziskavi zajetimi evropskimi članicami, to je 21,6 sodnika na sto tisoč prebivalcev, kar je nek kriterij ali neko povprečje v Evropski uniji. Za primerjavo. Raziskava ugotavlja, da je v Italiji 11 sodnikov na sto tisoč prebivalcev, v Avstriji 17,8, v Nemčiji pa 24,3 sodnika. Ta sodnica je v tem pismu tudi napisala naslednje besede: "Na vsa tri razpisana sodniška mesta so bili prijavljeni sodniki in vsa tri sodniška mesta predstavljajo sodniško napredovanje na mesto okrožnega sodnika." Torej tudi ona govori o tem, da ne gredo po neki hierarhiji, ampak da vstopajo na sredino neke karierne poti nekega sodnika. "Če sodnik ni primeren kandidat za razporeditev na drugo sodniško mesto, je treba zoper njega ukrepati. Torej prijavljene sodnike oceniti kot neprimerne in jih razrešiti, sicer pa racionalno in za davkoplačevalce ekonomično razporediti na razpisana prosta sodniška mesta. Sodniki tudi v praksi opažamo, da je sodnikov preveč. Število zadev, ki na novo pripadajo na sodišča, se drastično zmanjšuje in nekateri med nami že imajo dodeljenih premalo zadev glede na zmožnosti. Zmanjšanje števila sodnikov je nujnost slovenske družbe in predlagam, da pri novih imenovanjih sodnikov to upoštevate. Vas prijazno pozdravljam." Spoštovane kolegice in kolegi! Danes smo govorili o celi vrsti politik. Govorili smo o varčevalnih ukrepih. Preko medijev lahko vsak dan gledamo drastične probleme, ki jih ima Klinični center v Ljubljani, ko je v pomanjkanju zdravnikov, medicinskih sester, ki delajo v nemogočih razmerah. torej tam ni možnosti zaposlitev, tukaj pa sami sodniki iz lastnih vrst govorijo, da nek trend zadev upada in da ne potrebujemo novih sodnikov. Ni nobene racionalizacije, nobenih prerazporeditev na sodišča, kjer to potrebujejo. Neko resno, racionalno delovanje v tej veji oblasti ne poteka. In to sami sodniki ugotavljajo. Zaradi tega se bom vzdržal tega glasovanja, ne bom nasprotoval tej kandidatki za sodnico, kot sem v prejšnjem primeru, ker je v bistvu tudi ne poznam, ampak verjamem, da lahko Sodni svet poišče ali pa sama sodišča poiščejo neke notranje racionalizacije in poiščejo kandidate, ki jih lahko prerazporedijo na druga sodišča. Zato se bom sam pri tem glasovanju vzdržal. Najlepša hvala.
Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Prvič: Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Anje Bizjak na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Drugič: Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Urške Kržan Barič na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Tretjič: Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Katje Pešl Tacol na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti 1. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju predsednika in devetih članov Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine. V imenu Poslanske skupine Združena levica ima besedo dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kolegi so danes šaljivi, navsezadnje moramo pokazati tudi v parlamentu, da smo ljudje ne ene beštije. Združena levica je vzdržana do te zadeve. Zakaj? Pogovarjali smo se o energetiki na dolgo in široko. Pred časom, ko smo se pogovarjali o tem skladu za razgradnjo, njegovem poročilu, me je nek kolega, ne bom ga zdaj imenoval, ki ga cenim, nekako vprašal: "Ali si ti to vedel?" Prihaja iz finančnih vod. Sem rekel: "Ja, sem vedel, ker sem pač delal v centru, ki se je ukvarjal z "nasrao", kot smo to poljubno rekli, nižje in srednjeradioaktivnimi odpadki, odlagališči. Po Halozah so nas celo lovili, ko so hoteli takrat to tam umestiti. Gre za nek sklad o razgradnji, iz katerega lahko, če ne bo nekega kvalitetnega nadzora, v doglednem času dobimo nek mini TEŠ 6. Hrvaška stran je že rekla, da predlogi o tovrstnem odlagališču, ki jih predlaga slovenska stran, da so seveda preko palca previsoki, nekaj že grozijo, da si bodo sami naredili tovrstno odlagališče. Dobro, tu v ozadju je, če na pamet rečem, ampak forenzika bi verjetno pripeljala do tega, neka kombinacija, kot temu rečemo, gradbenega lobija ali, če hočete, betonske mafije in jedrskega dela energetskega lobija. In nekako tako na hitro stelovaditi spolitizirano neko tako sestavo tega telesa, se mi zdi nadaljevanje neke take politizacije oziroma je točno to. Jaz razumem, kaj hoče kolega Marjan povedati, štiri mandate sem bil tu, za nič nisem bil kriv. Bil si kriv, ker se nisi dovolj zanimal, kolega. In verjetno večina vas sploh ne ve, o čem tu govorimo. Recimo, jaz sem bil takrat začuden, ko so nam na skladu govorili, da je to pet ljudi, pa da je samo en broker, ki niti neke blazne kontrole nima oziroma tisti nadzorni svet – govorimo o drugi zgodbi –, tisti nadzorni svet naj bi mu podpisoval vse transakcije nad 50 tisoč. Zelo rad bi neko komisijo poslal, da to malo nadzira, ker iskreno dvomim, da se to v praksi dogaja, veste. Ne bom predolg, vem, da boste šli domov, sneži ali je že nehal Skratka, Združena levica je do tega zadržana. Je pa to zelo lep primer, da se moramo tudi ob nekih točkah, ki jih imamo mogoče na koncu dneva, na koncu tedna, pa jih tako na hitro prebereš, pa ti mogoče ni jasno, kot kolegu Hanžku niso jasni uparjalniki, meni ni jasno, ali je tisto sploh furnir ali ne, ampak se moramo nekako pozanimati, ker to je nek primer, kjer govorimo spet o 100-milijonskih zneskih razgradnje nuklearke, naj bi si s Hrvati delili to na pol. Te komisije so bile formalno požegnane, sestale se niso že od leta 2010, če imam pravilne informacije. Gre enostavno za preresne zadeve. Tu se bo spet lahko po domače povedano zmutilo toliko denarja, da bi slovenski sektor znanosti, zlasti raziskovalni, če bi ga dobil, gladil brado. Apeliram, da tudi ob petkih resno delate, če ne gre drugače, pijte Red Bull kot predsednik države, ampak ni zdrav za ledvice. Mi bomo do tega predloga vzdržani. Hvala.
Zaključili smo predstavitev stališča poslanske skupine. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Nadzorni odbor Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško za predsednika imenuje mag. Matjaž Vodušek, za člane pa se imenujejo gospod Pavel Brglez, gospod Franjo Curanović, gospod Robert Čehovin, gospod Franc Florjančič, gospod Dušan Hočevar, gospod Bojan Horvat, gospod Tomislav Jurman, gospod Jožef Kocuvan in gospa Tamara Vonta. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti 2. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Ljubljani, Preiskovalni oddelek, o uvedbi kazenskega postopka zoper poslanca Janeza (Ivana) Janšo. Obvestilo je v obravnavo Državnemu zboru posredovalo Okrožno sodišče v Ljubljani, Preiskovalni oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa, za besedo. Zdaj imamo ali imate še tri odločitve, povezane z imuniteto ene in iste osebe, povezane z odločanjem o Janezu Janši. Kar zadeva imuniteto, je to določilo zelo jasno zapisano v 30. členu Ustave. O imuniteti se odloča takrat, kadar se poslanec nanjo sklicuje ali pa če mu imuniteto želi Državni zbor podeliti. Zdaj tu lahko ugotovimo, da se Janez Janša na imuniteto ni skliceval, niti v postopku na Mandatno-volilni komisiji ni nihče predlagal, ne poslanci naše poslanske skupine, ne kakšne druge poslanske skupine, ne kdor koli drug, da se Janezu Janši imuniteta podeli. Kar v bistvu pomeni, da bi predsednik Mandatno-volilne komisije in predsednik Državnega zbora lahko izdala ugotovitveni sklep, da se poslanec na imuniteto ni skliceval, niti je ni nihče predlagal. To, kar se dogaja v Državnem zboru pri odločanju o imuniteti, je v nasprotju z ustavno ureditvijo, kajti ustava, poslovnik Državnega zbora je napisan drugače od tega. Ti postopki več ali manj služijo diskreditacijam osebe, proti kateri so vloženi postopki. V konkretnem primeru proti Janezu Janši so več ali manj vloženi indični postopki ali pa namišljeni postopki, s katerimi se sproži postopek na sodišču in s katerimi se poskuša diskreditirati Janeza Janšo, poslanca Slovenske demokratske stranke, v bistvu ima za cilj onemogočenje političnega nasprotnika. Da je res tako, kaže tudi to, da je Ustavno sodišče enega izmed takšnih postopkov pravzaprav začasno prekinilo, prestajanje kazni, in najbrž bo v nadaljevanju enkrat, kadar bo, tudi v takšnem smislu tudi odločilo. Mi v naši poslanski skupini nismo za to, da se funkcionarjem podeljujejo imunitete. To smo vedno povedali in tudi nikoli nismo imunitete podprli. Vendar v takšnih postopkih, ko gre za očitne diskreditacije, pa menimo, da so kršene tudi človekove pravice tistega, ki se v teh postopkih znajde. Ker gre za namišljena dejanja, namišljene tožbe, ki povzročajo pravzaprav velike težave tistemu, ki se v takšnih postopkih znajde. Zato, gospod predsednik, mi pri teh nadaljnjih postopkih, pri glasovanju ne bomo sodelovali, napovedujemo obstrukcijo in predlagam Državnemu zboru, da če sam ne zmore, da na ustavno presojo tudi poslovniško določbo s področja imunitete. Hvala lepa.
Prehajamo torej na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena ustave Republike Slovenije in 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Ljubljani, Preiskovalni oddelek, številka 4KPR 11451/2014, z dne 15. 12. 2014 o uvedbi kazenskega postopka zoper poslanca Janeza (Ivana) Janšo zaradi suma storitve kaznivega dejanja zlorabe položaja ali pravic po prvem in drugem odstavku 244. člena Kazenskega zakonika v zvezi s 25. in 27. členom Kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslancu Janezu (Ivanu) Janši. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika Državnega zbora Državni zbor o predlogu sklepa odloča brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti pa ni bil nobeden. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Ljubljani, Kazenski oddelek, o vloženi obtožnici zoper poslanca Ivana (Janeza) Janšo. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrožno sodišče v Ljubljani, Kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije in 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z Obvestilom Okrožnega sodišča v Ljubljani, Kazenski oddelek, št. IK 10099/2012, z dne 16. 12. 2014, o vloženi obtožnici zoper poslanca Janeza (Ivana) Janšo zaradi suma storitve kaznivega dejanja krive ovadbe pri prvem odstavku 283. člena Kazenskega zakonika, KZ1, v zvezi z 20. členom Kazenskega zakonika oziroma KZ1 ter zaradi kaznivega dejanja žaljive obdolžitve po prvem in drugem odstavku 160. člena Kazenskega zakonika v zvezi z drugim odstavkom 168. člena Kazenskega zakonika ne prizna imunitete Janezu (Ivanu) Janši. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika Državni zbor o predlogu sklepa odloča brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Ljubljani, Kazenski oddelek, o vloženi zasebni tožbi zoper poslanca Ivana (Janeza) Janšo. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrožno sodišče v Ljubljani, Kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije in 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z Obvestilom Okrožnega sodišča v Ljubljani, Kazenski oddelek, številka IK80163/2010, z dne 16. 12. 2014, o vloženi zasebni tožbi zoper poslanca Janeza (Ivana) Janšo zaradi suma storitve kaznivega dejanja žaljive obdolžitve po tretjem, drugem in prvem odstavku 160. člena Kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslancu Janezu (Ivanu) Janši. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika zbora Državni zbor o predlogu sklepa odloča brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 4. sejo Državnega zbora.