[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az őszi ülésszak 16. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úr. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon néhány nappal ezelőtt másodszor fordult elő a rendszerváltoztatás óta, hogy az ország egész területére vonatkozóan rendkívüli jogrendet rendeltünk el. Az Országgyűlés ennek 90 nappal történő meghosszabbításához a hozzájárulást megadta. Az elfogadott jogszabály a kormányt arra kötelezi, hogy ebben az időszakban is rendszeresen számoljon be a járvány elleni védekezésről az Országgyűlésnek ennek szeretnék most eleget tenni. Ez azzal a haszonnal is jár, hogy legalább mindenki láthatja, hogy az Országgyűlés működik. Nem vitás, hogy a magyar alkotmányos rend világosan megfogalmazza, hogy az Országgyűlés és az Alkotmánybíróság az a két alkotmányos intézmény, amelynek működését még rendkívüli jogrend időszakában sem lehet korlátozni, és igyekszünk gondoskodni arról, hogy most ne lehessen elterjeszteni azokat a hazugságokat, amelyeket tavasszal széles körben sikerült, hogy az Országgyűlés nem ülésezik. Ezért úgy gondolom, az is helyes, hogy a parlament a kormány járvány elleni intézkedéseit ellenőrzi, egyidejűleg pedig a munkáját is végzi, és a törvényalkotásban is részt vesz. Ami a nemzetközi helyzetet illeti: ma az eddigi fertőzöttek száma világszerte összesen több mint 54 millió, majdnem 55 millió ember. A kór halálos áldozatainak száma szintén világszerte 1 323 898 ember. Ha az európai adatokat nézzük, akkor azt mondhatjuk, hogy sajnos az európai kontinens is lélekszámarányát reprezentáló vagy azt meghaladó mértékben veszi ki a részét ebből, és Magyarországon is látjuk, hogy a második hullám adatai lényegesen komolyabbak, lényegesen nagyobb számokat jelentenek, mint az első hullám során. Ez így van az egész világban, így van Magyarországon, így van Európában is. Ha az aktuális helyzetet nézzük, akkor azt tudjuk mondani, hogy Magyarországon 84 652 fertőzött van vidéken, és 25 604 fertőzött van Budapesten, tehát az aktív fertőzöttek száma meghaladja a 110 ezer főt. A tegnapi napon 93 ember hunyt el; innen is részvétünket nyilvánítjuk a hozzátartozóknak. Összességében is azt tudjuk mondani, hogy az elhunytak száma a világon mindenhol, Európában és Magyarországon is nő. Bár az emberéletekkel kapcsolatos összehasonlításokkal mindig érdemes nagyon vigyázni, de azt érdemesnek tartom megjegyezni, hogy ha megnézzük az európai halálozási átlagot, akkor azt tudjuk mondani, hogy az Európai Unióban átlagosan a 27 országban az egymillió főre jutott elhunytak száma 481, Magyarországon 317. A fertőzöttek számában is lényegesen jobban állunk az európai átlagnál. Ami az egészségügyi védekezést illeti, az első hullám időszakát és a nyári időszakát a kormány arra használta fel, hogy felkészüljön a második hullámra, ezért ma az egészségügyi védekezéshez szükséges eszközök rendelkezésre állnak. Országosan 7236 embert kezelnek kórházban, ebből 582 ember szorul lélegeztetésre, és 6654-en pedig lélegeztetés nélkül szorulnak kórházi ápolásra. 32 gyermek van a kórházi ápolásra szorulók között, de hála istennek, egyetlen gyermek sincs azok között, akik lélegeztetésre szorulnak. Ami a jelen pillanatban fennálló, betegek kezelésére már most kijelölt, szabad lélegeztetési ágykapacitást illeti, az még 1634 ágyat jelent, ezt lehet még bővíteni, de ezek már most is rendelkezésre állnak. Tehát ha megnézzük a napi adatot, ami 582 fő lélegeztetését teszi szükségessé, akkor az 1634 fős pillanatnyi tartalék is egyelőre elégnek látszik, a szabad lélegeztetés nélküli kórházi ágykapacitás pedig 13 049 ágy. Szeretném még egyszer jelezni, hogy ez az ágyszám végső soron 32 ezerre bővíthető, tehát összességében 32-34 ezer ágy a kórházi rendszeren belül áll rendelkezésre, és ha szükséges, akkor akár még új kapacitások is megnyithatóak. Erre vonatkozóan az operatív törzs pontos tervekkel rendelkezik. November 10e óta mindennap 20 ezer körüli vagy afölötti a PCR-teszteknek a száma, tegnap közel 30 ezer ilyen teszt volt, ebben a gyorstesztek nincsenek benne. Tehát azt mondhatjuk, hogy Magyarországon is több tízezres számban ha idevesszük a gyorsteszteket és az antigénteszteket is, akkor pedig az 50 ezret is meghaladó számban kerül sor tesztelésre. Az európai helyzet számtalan országban aggasztó. Magyarország korábban, amíg az egészségügyi rendszert ilyen terhelés nem érte, tudott segítséget nyújtani, nyújtottunk segítséget, technikai segítséget a cseheknek, és a szlovákokat, a szlovák egészségügyi ellátást is segítettük a tesztelésben. Ami a védekezés során az egészségügyi ellátást illeti, azt mondhatjuk tehát, hogy Magyarország felkészült arra, hogy képesek legyünk a jelenleginél lényegesen nagyobb betegszám esetén is mindenki számára ellátást biztosítani. Szeretnék köszönetet mondani mindazoknak, akik részt vesznek a védekezésben, különösen az orvosoknak és az ápolóknak, emberfeletti munkát végeznek, az ő tevékenységük bizonyítja, hogy valóban Magyarországon minden élet számít, és minden életért megteszünk mindent, mindenkinek az egészségét megpróbáljuk megóvni. Köszönet az orvosoknak, ápolóknak, de köszönet azoknak a rendőröknek, katonáknak, közigazgatásban dolgozóknak, akik lehetővé teszik azt, hogy az ország felkészült a védekezésre, hogy védekezni tudjon, és hogy mindeközben az élet is, amennyire az normális keretek között egy világjárvány közepette lehetséges, Magyarországon is folyhasson. Ehhez képest másodlagos, de természetesen fontos a gazdaság helyzete is, ezért röviden szeretnék erre is kitérni. A gazdasági adatoknál azt láthatjuk, hogy míg év elején konszenzus volt abban, hogy a kormánynak a gazdasági növekedésre vonatkozó 4 százalékos előrejelzése reális, most ott tartunk, hogy az újabb lezárás gazdasági hatásától is függően mínusz 5 és mínusz 7 százalék közötti recesszióval kell számolni. [[13.10]] Ez tehát 10 százalék körüli különbség ahhoz képest, amit terveztünk. Ez azt jelenti, hogy annak a nyolc, töretlen gazdasági növekedést hozó évnek, amely mögöttünk van, a vírus véget vetett. Ez a vírus, biztosan mondhatjuk, hogy az ország gazdaságát, az országot is a 2010-es állapotában térdre kényszerítette volna. Ma képesek vagyunk a gazdaság tekintetében is gondoskodni magunkról, képesek vagyunk az európai uniós gazdaságélénkítési hitel nélkül is gondoskodni arról, hogy az országban a beruházások elindulhassanak, és a jövő évben már a korábbi évekhez hasonló növekedés helyreállhasson. Ami talán a legfontosabb a gazdaság területén, a munkavállalással kapcsolatos adatok, itt tudjuk talán a legjobb híreket jelenteni. Az európai uniós átlagos munkanélküliség 7,4 százalék, a magyar adat 4,7 százalék, és szeptemberben összesen 24 ezer emberrel kevesebben dolgoztak csupán, mint amennyien 2019 szeptemberében dolgoztak. Ha a koronavírus-járvány gazdaságra gyakorolt hatását nézzük, akkor mindenféleképpen bizonyítja a magyar gazdaság ellenálló képességét, és igazolja azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyekkel összességében több mint 1 millió munkahelyet védtünk meg vagy teremtettünk újakat. Munkaerőpiaci támogatásban részesült eddig 948 782 fő. A pénzbeli ellátásban részesülő álláskeresők száma 112 100 fő. Informatikai képzésre, amit szerintem jó időben indítottunk, összesen 62 ezren jelentkeztek, a közfoglalkoztatottak száma mintegy 8 ezer fővel nőtt, 92 ezerhez közelít. Támogatott új munkahelyek jöttek létre, összesen 46 ezer. Összességében tehát azt tudom mondani, hogy a magyar munkaerőpiac helyzete stabil, sokan kerültek nehezebb helyzetbe, és fognak még ebben a hónapban is a lezárások miatt nehéz helyzetbe kerülni. Nekik a kormány célzottan segít. Látjuk, hogy mindannyian ismerik azokat az adókedvezményeket és járulékkedvezményeket, amelyeket bevezettünk. Ezeket mindenféleképpen szeretnénk fenntartani, és azt reméljük, hogy a foglalkoztatási helyzet továbbra is kedvező marad, és ahogy a gazdasági növekedés a jövő évben helyreállhat, úgy tudjuk majd ezeket az adatokat tovább javítani. Így is azt mondhatjuk, hogy közel 4,5 millióan dolgoznak Magyarországon úgy, hogy egy járványhelyzet közepette élünk. Ugyanez a szám alig volt több mint 3,6 millió 2010-ben, amikor járványhelyzet nem volt, és egy évvel túl voltunk már a világgazdasági válságon is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ha nem 15 percem van, hanem csak 10 percem, akkor röviden ezt szerettem volna elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Miniszter úrnak 15 perce van, csak a maradék 5 percet majd viszonválaszként használhatja el, amennyiben igényt tart rá. Most azonban a frakciók felszólalásai következnek. Elsőként Arató Gergelynek adom meg a szót.
Tisztelt Ház! Miniszter úr felszólalása beismerés. Beismerés ugyanúgy, mint mindaz, ami az elmúlt héten történt, a rendkívüli jogrend ismételt bevezetése, az ország ismételt lezárása. A kormány nem tudott felkészülni a járvány második hullámára, nem készítette fel az országot, nem készült fel a védekezésre. Nyáron, amikor lépéseket kellett volna tenni annak érdekében, hogy megelőzzük azt, hogy a járvány újra a padlóra vigye az országot, akkor önök jachtoztak, balatonoztak és meccsre jártak. Az a baj, hogy nem ezt kellett volna tenni. Önök cserben hagyták ezt az országot, és ennek a következménye az, hogy most pánikkormányzás, kapkodás folyik [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ezt tanították be neked!]] , most naponta tesznek olyan intézkedéseket, melyeknek rendkívül súlyos következményei vannak.Nézzünk egy picit a számok mögé! Miniszter úr gyakran dicsekszik itt azzal, hogy milyen nagyszerűen teljesítünk más országokhoz képest. Szeretném mondani, hogy ez szerintem nem vigasztal senkit, akinek elhunyt a barátja, a rokona, akinek ismerősei, családtagjai kerültek kórházba, hogy mi a helyzet Belgiumban vagy Olaszországban. De ráadásul még azok a statisztikák is hamisak, amiket használnak. Hamisak a nemzetközi összehasonlítások, hiszen önök mindig elfeledkeznek arról, most a járvány második hullámáról beszélünk, és ha szeptember óta nézzük az adatokat, akkor például az elhunytak számában Magyarországon egymillió lakosra másfélszer annyi elhunyt jut, mint amekkora az európai átlag, pedig az európai átlagban benne vannak azok az államok is, például Belgium vagy Csehország, ahol nagyon súlyos a járványügyi helyzet. Nem megbízhatóak azok az adatok sem, amelyeket önök közölnek. Erre nagyszerű példa a mai, ahol a tiszti főorvos asszonynak elő kellett állni azzal, hogy ja, hát tévedtünk, nem is annyi tesztelés volt, amennyi történt, mert az a földönkívüli esemény történt meg, hogy több pozitív teszt volt, mint ahány tesztet egyáltalán elvégeztek az önök adatai alapján. De hasonló események történtek korábban is, amikor egyes megyékben az összes, az egész járvány alatt megfertőződött pozitív tesztet mutató emberek száma csökkent, tehát bizonyos megyékben, úgy látszik, hogy lehet lefelé is tesztelni. Ez azért fontos, azért lényeges, hogy az önök által közölt adatok nem megbízhatóak, mert itt nem az a lényeg, hogy az önök sikerpropagandája mennyire hiteles, meg nem, mert mindenki tudja, hogy egy olyan helyzetben, amikor rendkívüli helyzetet kell bevezetni, amikor rendkívül nagy nehézségei vannak az egészségügyi ellátásnak, amikor a miniszterelnök maga elismeri, hogy 50 százalék esély van arra, hogy sikerül működésben tartani az egészségügyi rendszert, akkor mindenki tudja, hogy hamis és hazug a sikerpropaganda. De ennél nagyobb a baj. Amikor önök összevissza beszélnek az adatokról, akkor ennek az is a következménye, hogy az emberek bizalma veszik el, az a minimális, kevés bizalma is abban, hogy hinni lehet annak, amikor önök mondanak. Én nagyon kérem, hogy ezt hagyják abba! Nem ér annyit a sikerpropaganda, hogy emiatt hamis adatokat közöljenek, hogy emiatt megfontolatlanul mondjanak adatokat. Nem ér annyit a sikerpropaganda, hogy emiatt egyébként megrendüljön a bizalom azoknak a járványügyi szakembereknek a munkája iránt, akik valóban áldozatos szakmai munkát végeznek. Ne tegye tönkre a kormány azzal, hogy nem hajlandó őszintén beszélni a helyzetről a járványügyi védekezést és a járványügyi védekezéshez szükséges bizalmat! Ezért kérjük, hogy hozzanak minden adatot részletesen nyilvánosságra, hozzák nyilvánosságra részletesen az elhunytak adatait is, abban az értelemben is, hogy melyik kórházban hány haláleset történt. Erre önök nem hajlandóak, és sajnos innen kezdve arra a kérdésre is választ kell keresnünk, hogy miért van az, hogy a halálozások száma összességében nő, de ennek a növekedésnek csak egy töredékét magyarázza az önök statisztikája szerint a koronavírusban elhunytak száma. Lehet, hogy ennek van valamilyen megmagyarázható, észszerű oka, de akkor erre magyarázatot kell adni. Végül a gazdaságban is hagyják abba a sikerpropagandát! Itt voltam, amikor önök azt mondták, hogy már mindenkinek van munkahelye, aki elvesztette, hogy már magasabb augusztus végén, szeptember elején, hogy már ugyanakkora a foglalkoztatás, mint amekkora a járvány előtt volt. Most kiderült, hogy már szeptemberben sem volt ez igaz, most ismerte el a miniszter úr. De mindannyian tudjuk, hogy az október, november, december ennél sokkal rosszabb lesz. Vegyék komolyan a gazdasági és a szociális hatásokat, mert ha nem így tesznek, akkor az egészségügyi válsághelyzetet, katasztrófahelyzetet szociális és gazdasági katasztrófahelyzet fogja követni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]] [[13.20]]
Szabó Timea következik.
Miniszter Úr! Soha nem volt még annyi új fertőzött, mint a tegnapi napon itt Magyarországon, közel 6500 új fertőzöttet regisztráltak. Sajnos, nem tudjuk osztani azt a nemzetközi összehasonlításba vetett optimizmusát, ami a halálozásokat is felrajzolta, ugyanis az Európai Járványügyi Központ szerint még mindig a harmadik legrosszabb halálozási mutatókat mutatjuk az elmúlt két hétben európai viszonylatban. Csehország és Belgium után még mindig Magyarországon halnak meg 100 ezer főhöz viszonyítva a legtöbben, most már 13,1 ez a szám, míg egy héttel ezelőtt csak 10,4 volt. Tehát egy hét alatt is drasztikusan emelkedett ez a szám. A nyár elején már pontosan lehetett tudni, hogy egy nagyon durva őszi második hullám jön, ehhez képest Orbán Viktor semmit nem tett annak érdekében, hogy erre felkészüljön. Nézzék meg, miniszter úr, nézze meg az Állami Népegészségügyi Központ által közreadott statisztikát! [[Felmutat egy grafikont.]] Így nőtt szeptember óta a halálozás, és önök itt hoztak, ahol a piros vonal van, intézkedést. Miért kellett három hónapot várni, amikor ilyen drasztikusan emelkedtek a halálozások? Pontosan tudták, hogy mi fog következni. Ehhez képest inkább a Párbeszédet szidták, hogy miért követelünk szigorításokat, majd pedig részben végrehajtották ezeket az intézkedéseket. Orbán Viktor szeptember 12-én azt mondta, hogy a védekezés sikerét a halálesetek számában tudjuk mérni, 16-án pedig azt mondta, hogy mindenki megnyugodhat, mert ha elkapja ezt a vírust, meg fogjuk gyógyítani. Ezek szerint Orbán Viktor hazudott, mert nem tudták meggyógyítani, nem tudják meggyógyítani a betegeket. Nem is lehet mindenkit meggyógyítani, de akkor miért mond egy ilyen felelőtlen dolgot a miniszterelnök. Másrészről, ezek szerint Orbán Viktor maga beismerte, hogy egy kudarc volt ez az egész járványkezelés, hiszen a halálozási adatok, finoman szólva, nem jól alakulnak. Szintén felmerül a kérdés, hogy most hoztak egy intézkedést, ami önök szerint elegendő, de akkor miért mondja azt Kásler Miklós, hogy december közepére akár 28 ezren is lehetnek a kórházakban, ha most csak 7200-an vannak? Ha most elegendőek az intézkedések, akkor hogy fog felmenni a kórházi kezeltek száma a négyszeresére? Akkor talán mégsem elegendőek a jelenlegi intézkedések! Miközben verik a mellüket, hogy mennyi lélegeztetőgépet vásároltak, pontosan tudjuk, hogy éppen csak mellettük nincs se orvos, se ápoló. A Magyar Orvosi Kamara jelzései alapján elképesztően terjed a kórházi fertőzések száma. Most már háziorvosokat rendelnek be a kórházakba, hogy segítsenek ellátni a betegeket. Az nem válságkezelés, amit önök csinálnak! Orbán Viktor emberek tízezreinek az életét akarja beáldozni azért, mert félti a hatalmát. Nem hajlandó olyan intézkedéseket hozni, amik valóban lelassítják a vírust. S ami ennél sokkal rosszabb, hogy emberek százezreit hozza kiszolgáltatott helyzetbe. A miniszterelnök elkövette azt az aljasságot, hogy elhitette az emberekkel, hogy választaniuk kell az egészségük és a megélhetésük között. Azzal indokolta a szigorítások elmaradását, hogy akkor leáll a gazdaság. Ez egy hamis és elképesztően rosszindulatú, gonosz, embertelen állítás. Egy normális kormány egyszerre védi meg az emberek egészségét, és egyszerre védi meg az emberek megélhetését. Csakhogy önök nem voltak hajlandók erre. Nem tudom, hogy az említett foglalkoztatási számokat honnan veszi a miniszter úr. Itt van előttem a KSH adata: 2020 szeptemberében az előző hónaphoz képest 37 ezerrel nőtt a munkanélküliek száma, az egy évvel ezelőtti időszakhoz képest pedig 57 ezerrel. Ez a KSH hivatalos statisztikája. Önök hazudnak a statisztikával kapcsolatban is. Tessék végre gondoskodni az emberek biztonságáról, egészségéről és anyagi biztonságáról is! A Párbeszéd válságkezelő alapjövedelme ma az egyetlen olyan gazdasági megoldás, ami a több százezer munkanélkülinek és az állását vesztett vagy csökkentett fizetésű embernek azonnali segítséget nyújt. Az emberek 73 százaléka támogatja ezt mindenféle hivatalos felmérés szerint. Csakhogy nem a 200 milliárdos atlétikai stadionra kell költeni, nem az 1000 milliárdos Budapest-Belgrád vasútvonalra kell költeni, és nem Mészáros Lőrincnek kell 200 milliárd forintot adni. Több mint 1000 milliárd forintot szórnak el csak erre a három dologra, miközben ennek a töredékét sem adják oda az embereknek, akik most bajban vannak. Önök is gondolkoztak azon, hogy hogyan segítsenek. Hát, kitalálták, hogy inkább kedden, az éj leple alatt benyújtanak 36 törvényt, aminek semmi köze a válságkezeléshez. Szégyelljék magukat! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét, majd kikapcsolja a szónok mikrofonját. Taps az ellenzéki oldalon.]]
Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! A felszólalása elején volt egy számomra kicsit furcsa kiszólása. Remélem, hogy miniszter úr nemcsak azért van itt, nemcsak azért beszélt napirend előtt, hogy bebizonyítsák, működik a parlament, hanem érdemben válaszolni fog a kérdésekre, mert lehet kérdéseket feltenni. Én arra készülök, hogy megpróbálok itt információkhoz hozzájutni. Ugyanakkor mielőtt ezt elkezdeném, ma is azzal szeretném kezdeni, hogy tisztelettel megköszönöm mindenkinek a munkáját, aki ilyen nehéz időkben a magyar emberek egészségének és biztonságának a megőrzéséért dolgozik. Azt hiszem, láthatjuk mindannyian, hogy rendkívül nehéz a helyzet, és sajnos egyre rosszabb. Ahogy képviselő asszony is idézte, a tegnapihoz hasonlóan ilyen sok új megfertőződést, megbetegedést még nem láthattunk. Tehát látszik, hogy döbbenetes mértékben gyorsul a járvány. Én azt gondolom, hogy akkor járnak el felelősen az ellenzéki politikusok ugye, feladatunk, hogy kritikát fogalmazzunk meg és javaslatokat tegyünk a kormány felé , tehát akkor járunk el felelősségteljesen, ahogy én ezt tapasztalom is, ha nem saját kútfőből gondolkodunk, hiszen egyikünk sem szakember ebben a kérdésben, hanem a szakemberek jelzéseit tolmácsoljuk. Én ezt nagyon sokszor megtettem, mégis olyan nemtelen támadásokat kaptunk, mintha mi nem becsülnénk meg a szakembereket vagy kétségbe vonnánk a munkájukat. Azt, hogy mennyire rossz a helyzet, s hogy mennyire nincs köszönőviszonyban sem azzal, amit a miniszter úr is elmondott vagy amiket a kormány nyilatkozataiból kiolvashatunk, éppen egy pécsi professzor napokban tett vészjelzése, jelzése alapján láthatjuk. Azt mondta ez a pécsi professzor egy néhány napos nyilatkozatról van szó , hogy nagyon rossz helyzetben vagyunk, elsősorban azért, mert nem számoltunk ennyire sok és súlyos állapotú beteggel. Az őszi feladataink nyolc-tízszerese a tavaszinak a betegek számát, állapotuk súlyosságát és érkezésük gyorsaságát, hullámát tekintve. S azt is elmondta a professzor úr, hogy rettenetesen nagy a feladat, nem vagyunk hozzá elegen, a társklinikáról nem szakápolókat kell a feladatra beállítani, akik megrettennek mindattól, amit látnak, tapasztalnak az osztályunkon. Ezek döbbenetes jelzések, és azt mutatják, amit mindenki elmond s azt gondolom, jogosan , hogy a kormány nem készült föl a második hullámra, holott már gyakorlatilag a tavaszi időszakban is pontosan tudták, hogy jön a második hullám, és azt is tudták, hogy ez sokkal nehezebb lesz. Szintén csak az önök által kinevezett szakemberek állításait hoztam én is személy szerint sokszor ide, akik már október elején megfogalmazták, hogy nem látják azokat szigorú korlátozó intézkedéseket, amiket a tavaszi időszakban láttak, és ezt elvárják önöktől. Tehát önök késlekedve hoztak meg bizonyos intézkedéseket. Ezzel együtt is azt gondolom, a jelenlegi helyzetben a legfontosabb, hogy felhívjuk a figyelmet arra, mik azok az intézkedések, amik most is késnek, amiket alapvetően szükséges lenne meghozni, ami meggyőződésünk szerint segítené a védekezést és a gazdasági védekezést is. A másik oldalról pedig mindenképpen kötelességünk felhívni a figyelmet azokra a súlyos hibákra, amiket önök most ismét elkövetni készülnek. Voltak már itt néhány héttel ezelőtt döntések az orvosibér-emeléssel kapcsolatban, amit teljes konszenzussal támogatott a magyar parlament. Kérdezem miniszter urat, hogy hol vannak az ezt megalapozó gazdasági döntések a költségvetéssel összefüggésben, mikor kerülnek az Országgyűlés elé, ezeket a már meghozott döntéseket mikor támasztják alá gazdasági döntésekkel is. Mikor hoznak akár csak hasonló gazdasági intézkedéseket, mint amiket látunk néhány más hasonló helyzetű országban? Alapvetően láthatjuk, hogy nagyon mély ez a gazdaság válság, de önök nem ismerik el a valós számokat. Mikor hoznak érdemben olyan intézkedéseket, amelyek a legnehezebb helyzetbe került magyar családokat támogatják? Teljes mértékben elfogadhatatlannak tartjuk azt a magyarázatot, hogy amikor sorra nyújtjuk be a javaslatokat akár az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentésére, akár a szociális ágazatban dolgozók egyszeri 500 ezer forintos juttatására, hogy nincsenek források. Hát, dehogy nincsenek! Ha megnézzük, a költségvetésben világosan ott vannak azok a százmilliárdok, amiket egy ilyen válságos helyzetben át lehetne csoportosítani, hogy ilyen fontos feladatokat ellássanak. Képviselő asszony már említette a Budapest-Belgrád vasútvonalat, ez csak az idei és a jövő évben 200 milliárd forintot tesz ki. Miért nem állítják le ezt az érthetetlen, értelmetlen beruházást egy ilyen válságos időszakban? S máris meglenne a költségvetési forrás, hogy ezeket az alapvető, a magyar emberek szempontjából alapvető segítségeket meghozzák. A másik pedig, amire készülnek: néha megdöbbentő az, hogy milyen intézkedéseket lengetnek be. Arra gondolok itt, hogy azok után, hogy ebben az évben egymást követték az önkormányzatokat érintő megszorító intézkedések, most egy egészen döbbenetes tervvel álltak elő. Szeretném, ha ezzel kapcsolatban világosan beszélne a miniszter úr. Az iparűzési adó részleges felfüggesztése vagy jelentős megvonása kapcsán szeretném, ha világosan beszélne az érintettek, az önkormányzatok, a városok, a kerületek számára. Én 130 polgármestert kerestem meg levélben, és kértem őket, mondják el, mi történne akkor, ha ez az önök által belengetett javaslat megvalósulna, s el tudom mondani, hogy az eddigi jelzések mind az összeomlásról szólnak. [[13.30]] Tehát hogyha önök ezt megvalósítják, nem fogják tudni az önkormányzatok kigazdálkodni, és ezzel nem a városokat, nem az önkormányzatokat fogják ilyen károkkal sújtani, hanem az ott élő embereket, és hozzáteszem, hogy még a kormánypárti polgármesterek is rendkívül lesújtóan nyilatkoznak az önök javaslatairól. [[Az elnök csenget.]] Azt kérem tehát, hogy tekintsék partnernek az önkormányzatokat. Köszönöm szépen.
Szilágyi György következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Ugye, abban megegyezhetünk, hogy a sikeres védekezésnek lennének kritériumai. Ezek a kritériumok egy alapos felkészülés után tervszerűen egymásra épülő, a valóságot szem előtt tartó kormányzati intézkedések, amelyeknek a fő célja az emberi életek megvédése és a segítségnyújtás az emberek számára, hogy ezt a súlyos időszakot átvészeljék. Ilyen kritérium lenne még a hiteles tájékoztatás és a kormány részéről a példamutatás. Na, önök ezeknek a kritériumoknak nem felelnek meg egyáltalán. Nézzük meg sorban, amennyiben az idő engedi, hogy mit tettek! Ugye, alapos felkészülés. Mit tettek az első és a második hullám között? Semmit. Önök elmentek az Adriára nyaralgatni, nagy, hangzatos szavakban védekeztek a második hullámmal szemben, tettekben meg nem tettek semmit. Tisztában voltak az egészségügyi állapotokkal, hiszen tíz évig önök nem tettek semmit az egészségügy fejlesztése érdekében, önök engedték el az egészségügyből a szakdolgozókat és az orvosokat külföldre, tudták azt, hogy humánerőforrás-hiány van, mégsem tettek semmit, pedig pár hónap alatt nagyon nagy dolgokat lehetett volna tenni a második hullám megfékezésének érdekében és a felkészülésben. Aztán a tervszerűség, az egymásra épülő, a valóságot szem előtt tartó intézkedéseknél azt látjuk, hogy semmiféle tervszerűség nincs, önök ad hoc jelleggel hoznak döntéseket, és mára már odáig is eljutottak, hogy összevissza kommunikálnak. Káoszba taszították az országot, az emberekben ez a káosz pedig csak növeli a félelmet és a kilátástalanságot. Gondoljunk csak bele például az ön nyilatkozatába, miniszter úr! Ön azt nyilatkozta idézem szóról szóra , hogy akik itt a teremben jelen vagyunk, nyugodtan összevissza fertőzhetjük egymást, abból legfeljebb egy kellemetlen influenza tünetei következnek. Ezek az ön szavai. Orbán Viktor mit mondott szeptember 16-án? Mindenki megnyugodhat, ha elkapja ezt a betegséget, meg fogjuk gyógyítani. Mi ezzel szemben a valóság? Napi százan halnak meg az országban, napi százan, akiket önök nem gyógyítottak meg! Átlagban, hogyha valaki Covid-gyanús, három napot kell hogy várjon a tesztre, három napot kell várnia arra, hogy valaki egyáltalán levegye tőle a tesztet, és utána körülbelül összesen 5-7 napot arra, hogy megkapja a teszteredményt. Ez a felkészülés önök szerint? Kötelezővé tették a maszkhasználatot. Miniszter úr, hány ingyenmaszkot adtak a lakosságnak? Az adófizetők pénzéből tonnaszámra vásárolták a maszkokat, és egyetlenegy darabot nem adtak a lakosságnak. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Halogatták a széles körű tesztelést, halogatták, pedig mindenki azt mondta, hogy széles körben kellene tesztelni, de önök ezzel nem foglalkoztak, hiszen önöknél van a bölcsek köve, és ezért a járvány elszabadult, ma már a járvány irányítja önöket, és ez nem fordítva van. Az embereket nyugodtan kijelenthetjük magukra hagyták az első hullámnál is, és most a második hullámnál is. Hiszen az ellenzék folyamatosan kéri önöket, hogy ne szavakban védjék meg a munkahelyeket, hanem adják oda a bérük 80 százalékát az embereknek, azoknak, akik nem tudnak dolgozni a járvány miatt. Emberek veszítik el a munkájukat, élnek egyre nehezebben. Önök magukra hagyják az embereket. És akkor jön a tájékoztatás kérdése. A hiteles tájékoztatás nagyon-nagyon fontos egy ilyen járványhelyzetben. A hiteles tájékoztatással kapcsolatosan például csak vegyük a mai napot, hogy milyen furcsa statisztikai adatok jelentek meg. A betegek száma nő, de a halottak száma csökken. [[Közbeszólások, moraj a kormánypárti képviselők soraiban.]] Ha ez igaz lenne, az nagyon jó lenne, annak nagyon-nagyon örülnék. De vajon lehete hinni annak az állami statisztikának, amelyik ilyen ellentmondásos, már-már paranormális adatokat mutat? A fertőzöttek számával ugyanis logikusan az elhunytak számának is növekednie kellene. [[Közbeszólások a kormánypárti képviselők soraiból.]] De hogyha valami történt, és önök megtalálták a csodaszert, akkor közöljék ezt a lakossággal! De hogyan lehet például, kérdezem önt, miniszter úr, hogy több az új fertőzött, mint amennyi tesztet jelentett ma az operatív törzs? Pontosan 6098 tesztet végeztek el, és az operatív törzs jelentése szerint 6495 új fertőzött van, ez az egyik adat az operatív törzstől. A másik adatot szintén az operatív törzs adta ki, az pedig az, hogy az összfertőzöttek száma 7 ezerrel nőtt. Tehát hogyha az operatív törzs által jelentett 6500 új fertőzött ember van, akkor hogy nőtt az összfertőzöttek száma 7 ezerrel? Folyamatosan egy csomó ellentmondás van az önök kommunikációjában. Én úgy gondolom, hogy azonnali magyarázatot követelünk erre a kormánytól. Elegünk volt a propagandából. A magyar emberek is megérdemlik a hiteles tájékoztatást, és a kialakult helyzet jelentsük ki! Orbán Viktor és az önök felelőssége, az, ami az országban [[Az elnök csenget.]] van ma, az az önök felelőssége!
Tóth Bertalané a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Amit önök csinálnak, az játék a számokkal, de ami ennél sokkal-sokkal tragikusabb, játék az emberek életével. Önök mindig statisztikai számokról beszélnek, de a statisztikai számok mögött emberek vannak, többször elmondtam már, nagymamák, nagypapák, édesapák, édesanyák. Mondja meg nekem, hogy önök az elmúlt időszakban, és leginkább nyáron, mi a fenét csináltak a balcsizáson, a jachtozáson, az adriázáson kívül?! Miért nem készítették fel az egészségügyet arra, ami most zajlik? Szeptemberben még a legrosszabb forgatókönyvként vázolták fel azt, ami most történik Magyarországon. Miért nem tettek intézkedéseket? Miért nem készítették fel az embereket? Hamis biztonságérzetet adtak az embereknek, miniszter úr. Szilágyi képviselőtársam elmondta, hogy ön mit mondott itt a parlamentben, hogy ez csak egy enyhe influenza, vagy hogy mit mondott a tiszti főorvos a maszkról, hogy az inkább rosszat tesz, és inkább elősegíti a vírus terjedését most pedig kötelező maszkviselés van. És hamis biztonságérzetet teremtett az is, hogy több tízezer embert engedtek be stadionokba, csak azért, mert a miniszterelnöknek ez a hobbija. Önök számokkal dobálóznak, és Ausztriát tekintik laboratóriumnak, de az a rossz hírem van, hogy Ausztria a védekezésben valóban előttünk jár, de a járvány terjedésében nálunk sokkal-sokkal rosszabb a helyzet, ha megnézzük az elmúlt két hétben a halálozási számokat, vagy megnézzük, hogy hányan kerültek kórházba. És itt van a megélhetési válság, ami egy másik hatása ennek a vírusjárványnak. Önök szűkmarkúak, és keveset adnak az embereknek. Lehet, hogy sokan nem vesztették el az állásukat, de kevesebbet keresnek, mert a munka törvénykönyve önök által elfogadott módosítása miatt munkaidőkeretben ledolgozzák azt, ami éppen kiesik az életükből, mert a szabadságuk már elfogyott, nem kapnak túlórapénzt, nem kapnak műszakpótlékot. A munkanélküli-ellátás megalázóan kevés mind időben, mind pedig összegében. Tisztelt Miniszter Úr! Amit pedig a gazdaságélénkítés tekintetében tettek, ott valóban azt látjuk, amit itt hallottunk már, hogy több ezer milliárd forinttal támogatják meg az oligarcháikat őket segítik, a magyar emberek felé pedig szűkmarkúak , és mindeközben napról napra csodálkoznak rá élethelyzetekre, amelyeket már rég meg kellett volna oldaniuk. Müller Cecília tiszti főorvos pénteken csodálkozott rá először arra, hogy sokan lázcsillapítóval mennek dolgozni, mert nem merik bevallani azt, hogy betegek. Miért nem merik bevallani? Mert 60 százalékos táppénzt kapnak, a fizetésük 60 százalékát kapják, ha véletlenül bebizonyosodik róluk, hogy Coviddal fertőzöttek, és karanténba kell menniük, vagy éppen gyógyulniuk kell. Hányszor kell még elmondanunk itt a parlamentben önöknek, hogy az, akiről igazoltan bizonyítják, hogy Covid-fertőzött, legalább erre az átmeneti időre kapja meg a százszázalékos táppénzt? Ezzel is lehetne csökkenteni a járvány terjedését. És, tisztelt miniszter úr, válaszoljon arra a kérdésre, hogy hány emberéletet ment meg az alaptörvény-módosítás, hogy önök a közpénzlopást Alaptörvénybe emelik! Hány emberéletet ment meg a választójogi törvény módosítása, árulják már el! Hány dolgozónak jut több pénz azért, mert most ezeket a jogszabályokat módosítják? Miért van az, hogy vállalkozók órákon keresztül bogarászták a kormányrendeleteket, mert összevissza írogattak bele mindent? Minden képviselőtársam el tudja mondani, hogy hány telefont kapott, hogy végül is most mit kell csinálni, mi a szabály. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Érdekes módon az alaptörvény-módosítás, a választójogi eljárásról szóló törvény módosítása szövegét olyan pontosan meg tudták fogalmazni! Miért nem koncentrálnak az emberi élet védelmére? Miért nem koncentrálnak arra, hogy a magyar emberek átvészeljék ezt az időszakot? Ezek azok a dolgok, amelyekkel pontosan azt bizonyítják, hogy önöknek még mindig sokkal fontosabb a hatalom, mint az emberek életének megmentése. Szégyelljék magukat! Köszönöm. [[13.40]]
Simicskó István következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy azzal kezdjem, hogy megköszönjem Gulyás Gergely miniszter úrnak, hogy a kormány nevében tájékoztatást adott a jelenlegi helyzetről. Mindig fontos ez, különösen ilyen időszakban. Mindannyian tudjuk és látjuk, hogy a járvány egész Európában felszálló ágat mutat, azt is tudjuk, hogy a Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta igen komoly tapasztalatokra tett szert válságkezelésben. Minden esetben az emberekkel együtt, velük konzultálva, sikeresen oldotta meg a kihívásokat és a feladatokat, az emberek érdekében cselekedett minden esetben. Hallgatva itt az előttem felszólalókat baloldali képviselőtársaim részéről, én azt ajánlom önöknek: kicsit szerényebben! Tehát ezt a kioktatást végighallgatva most föltenném azt a kérdést, hogy önök hány válságot és milyen módon oldottak meg. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] Szabó Timea valóban hány válságot oldott meg? Tehát ezek a hangos [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Otthon!]] kategorikus kijelentések és a kormány munkáját ilyen módon gyalázó és kritizáló észrevételek nem helyénvalók. Igenis, a magyar kormányt a magyar emberek életének a megvédése, megóvása jellemzi, és emellett [[Taps a kormánypártok soraiban.]] igenis, azt a rendkívüli feladatot is ellátja, hogy a magyar gazdaságot talpra állítsa. Nem tudom, hogy önök melyik országban élnek és hol élnek. Tehát én azt hiszem, hogy az eddigi válságkezelések 2010 előtt, amikor lehetőségük volt arra, hogy bizonyítsanak, valamennyi válságkezelésük kudarcba fulladt, mert vagy megszorításokból állt, vagy pedig emberek sínylődtek emiatt. Tehát én azt hiszem, hogy nyugodtan és higgadtan kell látnunk az előttünk álló időszakot, bár nyilván látjuk a járványnak a hatásait. A koronavírus-járvány elleni védekezés első hullámát is sikeresen oldotta meg a kormány, hiszen időben és hatékonyan végezte a munkáját. Jelen helyzetben azt látjuk, hogy igen, szigorú intézkedéseket hoztak és vezettek be, mert minden élet számít, és igenis, a magyar egészségügy felkészült a járvány második hullámára. A miniszter úr elmondta itt az előbb, hogy az Európai Unión belül Magyarországon áll rendelkezésre a legtöbb intenzívosztályi férőhely, elsők vagyunk a lélegeztetőgépek számát illetően, harmadikok vagyunk az Európai Unióban a kórházi ágyak tekintetében. Mik ezek, ha nem a nyári időszak felkészülését mutató, egyértelmű tények? Ezek valósak! Az, hogy a járványnak van második hulláma, és mindenhol komoly károkat és pusztítást okoz, ez teljesen természetes, sajnos, a járványoknak a rendje ilyen. De igenis, Magyarország európai viszonylatban megállja a helyét, és meg fog tenni mindent annak érdekében, hogy a magyar családokat, a magyar emberek egészségét megóvja. Lassítani kell a járvány terjedését, egyértelmű. A döntések, a szigorítások, a kijárási korlátozások mind-mind erre utalnak. Szeretném megköszönni a szabályokat, a szigorú szabályokat betartó állampolgártársainknak a jogkövető magatartást, hogy igenis megértették, hogy róluk van szó, és értük hozta a kormányzat a döntéseket, az ő védelmük érdekében hozta a döntéseket. Én is hadd köszönjem meg az egészségügyben dolgozóknak, az orvosoknak és az ápolóknak, hiszen nélkülük nem lehetünk sikeresek és eredményesek. Természetesen itt van a remény, várjuk a vakcinát, hogy mielőbb megérkezzen. A magyar kormány a mi tudomásunk alapján négy helyen is tárgyal: az Európai Unióban is, az oroszokkal is, Izraellel is és Kínával is. Minden lehetséges opciót megragad a magyar kormány annak érdekében, hogy mielőbb megérkezzen a vakcina, hogy a magyar emberek életét ilyen módon is védelmezzük és megóvjuk, megelőzzük a bajt, megelőzzünk egy esetleges harmadik hullámot is ne adja a jóisten, hogy legyen! Tehát minden lehetségest megtesz a magyar kormány. Én értem az önök kritikáját, de arra szeretném csak fölhívni a figyelmet, mert az elmúlt időszakban ezt láttuk, és egyre hangosodó kritikát érzékelek, ahelyett, hogy inkább segítenének: itt össze kéne fogni, és segíteni kellene annak érdekében, és nemcsak kritizálni. A kritikát mi is látjuk és tudjuk, persze, nézzük a nemzetközi példákat. Minden nemzetközi példa fontos, és ezért fontos Ausztriának az esete is. Ausztria magasan vezet a halálozások és a fertőzöttek számában, ezért kell különösen figyelnünk Ausztriára. Nem lehet mást tenni, ezeket lehet tenni: szigorú intézkedéseket kell bevezetni, megköszönni az embereknek a kitartást, a helytállást, a hősies helytállást, és együtt le fogjuk győzni ezt a járványt is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A válaszolók közt utolsóként Kocsis Mátéé a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt baloldali Képviselők! Arra kérem önöket, hogy fejezzék be a halálkampányt! Egy jóérzésű embernek a gyomra felfordul attól, hogy önök képesek egy ilyen járványhelyzet kellős közepén, ennyi megbetegedés, ennyi fertőzött és ennyi szomorú haláleset közepén is halálkampányt, ízléstelen halálkampányt folytatni. Fejezzék be! Unalmas és ízléstelen!Az pedig külön szerencse, hogy ez a gyönyörű mennyezet, amelyik ebben az ülésteremben található, nem szakadt a fejünkre. Önök beszélnek hiteles tájékoztatásról [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van!]] Korózs Lajossal a bizottságuk élén?! [[Moraj és közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Szégyen!]] Azt mondja a Jobbik képviselője föl is írtam magamnak , hogy a hiteles tájékoztatásnál nincs fontosabb dolog. De hát, Szilágyi úr, nem önök mondták a múlt héten, hogy Magyarország csak orosz és kínai vakcinát vesz, amikor ez nem igaz?! Amikor az Európai Uniótól és az Egyesült Államokból is várjuk a vakcinát. Nem önök tévesztik meg véletlenül a közvéleményt? Vagy nem önöknek van fönn a mai napig a Facebook-oldalán, hogy a magyar kormány a focisták milliós fizetését odaadja, amikor ez nem igaz? Az a hiteles tájékoztatás, Szilágyi úr? Vagy Szabó Timeától az hiteles tájékoztatás, amikor a Korózs-féle kamuvideó mentősétől idézve elmondta, hogy Magyarországon halnak meg a világon a legtöbben? Az hiteles tájékoztatás?! Egyik állításuk sem igaz! Majd párás tekintettel itt felállnak az Országgyűlésben, aggódnak, halálkampányt csinálnak, és a legteljesebb természetességgel mondják a képünkbe, hogy hiteles tájékoztatást várnak, miközben az elmúlt fél év nem szólt másról, mint arról, hogy önök hogyan hazudtak a járvány elleni védekezést illetően. És, Arató úr, hiába telefonál! Maguk egész nyáron áramlopással voltak elfoglalva, meg kokainozással! [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Így van!]] Maguk ezzel voltak elfoglalva. Maguk egy áramlopó párt! [[Taps a Fidesz és a KDNP soraiban.]] Maguk egy áramlopó párt! Áramlopó, kokainozó baloldal! Áramlopó, kokainozó baloldaliak áramlopó géppel lopják az áramot, Arató úr! Ezt csinálták a járványhelyzet alatt. Mi összefogást kértünk önöktől. Önök meg akarták akasztani az érettségit. Önök hazudtak a betegek számáról. Román és orosz lepukkant kollégiumok és laktanyák fotójával ábrázolták a magyar egészségügyet. Nem szégyellik magukat?! És utána eljön a nap, amikor itt fölállnak, és hiteles tájékoztatást kérnek?! Rémhíreket terjesztettek a védőfelszerelésekről. Először azt mondták, hogy nincs elég lélegeztetőgép, majd megtámadták a kormányt, hogy túl sok a lélegeztetőgép, minek vettek ennyit. 60 ezer fertőzöttel riogattak már tavasszal, amikor erre semmilyen statisztikai adat nem volt. Önöknek egyetlen céljuk van: a pánikkeltés és a bizonytalanság növelése. Semmi más céljuk nincsen! Szeretném önöknek azt a mondatot is ideidézni, ami szintén Arató úrtól származott: összevissza beszélnek az adatokról, ezt mondta. Tisztelt Képviselő Úr! Minek számít az, amikor a magyar parlament egészségügyi vagy egészségüggyel foglalkozó bizottságának az elnöke hamis halálozási statisztikákat tesz közzé? Minek számít az, amikor egy nem létező mentősnek az állításaira, hazug állításaira önök kompletten egy kampányt fűznek rá? Hát akkor, legyen kedves, mérjen egyenlő mércével! Az minek számít? Mert ha úgy van, ahogy elmondta, akkor most a kistestvérüket, a szocialistákat felszólítják arra, hogy Korózs Lajost hívják vissza a Népjóléti bizottság éléről. Azt is szeretném önnek elmondani, azt az idézetet, amit Gulyás miniszter úrnak rónak föl, bár kiforgatva és a helyszínt megmásítva, természetesen ebben sem mondtak igazat. De mit szólnak Jávor Benedeknek ahhoz az idézetéhez, ami arról szólt, hogy relatíve ártalmatlan vírusról van szó? Mérjenek egyenlő mércével! Az helyénvaló mondat volt, Szilágyi úr? Vagy elég csak egy kiforgatott mondatot hozzávágni a miniszternek a fejéhez. [[Moraj az ellenzék soraiban.]] Arra is szeretném az önök figyelmét felhívni, hogy összefogásra lett volna szükség a tavaszi időszakban is. Önök nem szavazták meg a koronavírus elleni törvényt, nem támogatták a veszélyhelyzet meghosszabbítását, és most, amikor igazán nagy szükség lenne arra, hogy a politika egységesen meneteljen, önök elsősorban a DK-sok náci férgeknek neveznek bennünket és a kormány tagjait, és azt várják, hogy a miniszterelnök megdögöljön. Arató úr, nem kellene esetleg egy kicsit visszafogni magukat?! [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Szégyen!]] Ez a szeretetkampány, amit Gyurcsány Ferenc elindított október 23-án? Ez a szeretet nyelve, amit önök elindítottak a járvány kellős közepén? Hazudnak! Hazudnak! Hazudnak! Fejezzék be a halálkampányt! [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a miniszter úr öt percben válaszolhat a válaszolóknak. [[13.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem állítom, hogy öt frakcióvezető szerteágazó felszólalására én most az ellenzéki frakciókról beszélek 5 percben fogok tudni reagálni, de talán a legfontosabb kérdéseket mégiscsak érdemes tisztázni. Tehát ha megnézzük az elhunytakra vonatkozó statisztikákat, akkor csak szeretném jelezni, hogy ha önök megnézik azt, hogy az egyes országok kit számítanak elhunytnak és kit nem, akkor vannak különböző statisztikák ugyan, de Magyarország az, amelyik mindenkit beszámít, függetlenül attól, hogy mi volt a halál oka, hogyha koronavírus-fertőzött volt. Számtalan ország, köztük környező országok is, nem így járnak el. [[Szilágyi György: Ott is diktatúra van?]] Tehát Magyarországon, ha ugyanolyan metodikával mérnénk a halottak számát, mint amilyen metodikával néhány környező ország és jó néhány európai uniós ország teszi [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Japán!]] , akkor még kedvezőbbek lennének az adatok. Mi a korrektség jegyében a kezdet kezdetén úgy döntöttünk, hogy függetlenül attól, hogy mi a halál oka, hogy az amúgy is bekövetkezett volna, ha valakinek volt koronavírus-fertőzése is, akkor az beszámít a statisztikába. De ennek ellenére, hogy a magyar statisztikai módszertan a legkedvezőtlenebb, ha megnézünk olyan országokat, amelyek gazdagabbak, az egészségügyi ellátásuk is gazdagabb, mondjuk, Svédországban az 1 millió főre vetített halálos áldozatok száma nem 317, mint Magyarországon, hanem 597; Franciaországban 664; Olaszországban 751; Spanyolországban 861; Belgiumban 1238. Mi lenne, ha ezekben az országokban teljesítenének önök ellenzéki képviselői feladatokat? Nem lennének ilyen kritikusak, mert önök magukhoz közelebb érzik a belga, a spanyol, az olasz, a francia vagy a svéd kormányt, mint a magyart. [[Dr. Rétvári Bence: Úgy van! Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Szégyen! Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Könnyen lehet, hogy ez az egyetlen oka annak, hogy itt felállnak, valótlanságok sorát próbálják felróni a kormánynak [[Szilágyi György: Ezekben az országokban is diktatúra van?]] , olyan idézeteket hoznak, amiket soha senki nem mondott. A legjobb hamisítás az, amit az e tekintetben úgyis szakértőnek számító Demokratikus Koalíció követett el, ahol Arató frakcióvezető-helyettes úr feláll, és azt mondja, hogy Orbán Viktor azt mondta, hogy 50 százalék esély van arra, hogy ne omoljon össze az egészségügy. [[Arató Gergely közbeszól.]] Arató frakcióvezető úr vagy tudja, hogy nem mond igazat, és akkor ebben az esetben szándékosan hazudott, vagy pedig el kellett volna esetleg olvasni a miniszterelnök nyilatkozatát. A miniszterelnök azt mondta, hogy ha semmilyen beavatkozás nincs, semmilyen szigorítás nincs, akkor is 50 százalék, hogy a magyar egészségügy képes ellenállni annak a rendkívüli nyomásnak, amit a megbetegedések száma jelent. [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Nem ezt mondta…]] [[Arató Gergely közbeszól.]] Arató frakcióvezető úr vagy tudja, hogy nem mond igazat, és akkor ebben az esetben szándékosan hazudott, vagy pedig el kellett volna esetleg olvasni a miniszterelnök nyilatkozatát. A miniszterelnök azt mondta, hogy ha semmilyen beavatkozás nincs, semmilyen szigorítás nincs, akkor is 50 százalék, hogy a magyar egészségügy képes ellenállni annak a rendkívüli nyomásnak, amit a megbetegedések száma jelent. (Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Nem ezt mondta…) Ezt mondta pontosan, vissza kell olvasni! Ehhez képest önök ezt meghamisítják, erre kampányt építenek. Saját személyes példámat is mondhatnám, de talán az nem ér annyit, hogy itt ilyen hosszan reagáljak rá. (Arató Gergely közbeszól.) Ami a felkészülést illeti, valóban, az ágyszám tekintetében Magyarország áll a legjobban; hogyha megnézzük, akkor a tesztekből, maszkokból, kesztyűkből is elegendő áll rendelkezésre, ez korábban nem volt így. Az orvosok, ápolók is emberfeletti munkát végeznek, de kellő számban rendelkezésre állnak. Meghoztuk azokat a szabályokat, amelyek az ötöd- és hatodéves orvostanhallgatók bevonását a védekezésbe lehetővé teszik. És azt tudjuk mondani, hogy ma a magyar egészségügyi rendszer, amelynél a lényegesen gazdagabb országok gazdagabb egészségüggyel is rendelkeznek, kiválóan teljesít. Hiába kérdőjelezik önök ezt meg, és hiába becsülik le azoknak a munkáját, akik egyébként éjt nappallá téve azért dolgoznak, hogy a lehető legkevesebben haljanak meg, és a lehető legkevesebb tünettel éljék túl a fertőzést azok, akik ezt megkapták. Ami a gazdasági kritikákat illeti, kétségkívül egy Központi Statisztikai Hivatal által nyilvánosságra hozott adatsor nem feltétlenül egyszerű, de hogyha a grafikont nézi Szabó Timea frakcióvezető asszony, akkor neki is sikerülni fog megérteni. Tehát a helyzet az, hogy ma is többen dolgoznak a szeptemberi adatok a legfrissebbek, amelyek nekem rendelkezésre állnak, ezért gondolom, hogy frakcióvezető asszonynak sincs talán frissebb , a márciusi munkavállalási adatokhoz képest ma Magyarországon többen dolgoznak. Ma többen dolgoznak Magyarországon KSH-adat, Eurostat-számítás szerint. Az egy más kérdés, hogy ettől még, miután van szezonalitás a statisztikában, 24 ezerrel kevesebben dolgoztak idén szeptemberben, mint tavaly szeptemberben. A két állítás együtt igaz. Ahogy az is igaz, hogy az Európai Unióban a munkanélküliség 7,4 százalék, Magyarországon pedig 4,7 százalék. Mindez azt bizonyítja csupán, hogy az egészségügyi védekezésben komoly nehézségek mellett az ország jól teljesít, komoly nehézségek mellett a lehető legtöbb életet tudjuk megóvni és megvédeni. A gazdaság területén is talpon vagyunk, és azt tudjuk mondani, hogy a munkahelyek jó részét is sikerült megőrizni. Ehhez nem beruházásokat kell leállítani, hanem több beruházásra van szükség. És azzal pedig kénytelenek vagyunk együtt élni, hogy Magyarországnak olyan ellenzéke van, amelyik nem támogatja a védekezést, hanem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] igyekszik megnehezíteni azt, és hamis [[Az elnök újból csenget.]] információkat közöl róla. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a napirend előtti hozzászólások sorát a frakciók által előre jelzett hozzászólásokkal folytatjuk. Először Szabó Timea frakcióvezető asszonynak adom meg a szót. [[Számos kormánypárti képviselő távozik a teremből. Zaj.]]
Köszönöm. Bár Gulyás Gergely miniszter úr éppen távozik a teremből, azért örülök, hogy legalább ő megköszönte az egészségügyi dolgozóknak, az orvosoknak, az ápolóknak a kemény munkáját. Sajnálattal vettük tudomásul, hogy Orbán Viktor éppen a minap azt közölte, hogy az egészségügyi dolgozók csak gépeket kezelnek. [[Felzúdulás.]] Mi ennél az ellenzékben valóban többre becsüljük az egészségügyi dolgozókat. [[Zaj és közbeszólások a kormánypártok padsoraiban.]] Meg lehet cáfolni ezt az állítást, ott van, az M1 interjújában sikerült ezt elmondania. Nagyon érdekes a Gulyás Gergely által elmondott munkanélküliségi adat. Még egyszer, mert itt van előttem a KSH adata: abban nincsen szezonalitás, hogy az egy évvel korábbi szeptemberi KSH-adatok szerint 57 ezerrel nőtt a munkanélküliek száma, illetve az alkalmazásban állók száma, a legalább öt főt foglalkoztató vállalkozásoknál dolgozók száma, így idén augusztusban 110 ezerrel volt kevesebb, mint egy évvel korábban. Lehet hazudozni a foglalkoztatási statisztikáról, lehet mellébeszélni, sajnos ezek a KSH saját számai. Ehhez képest látjuk azt, hogy önök még mindig Mészáros Lőrincre, még mindig Tiborcz Istvánra és a saját haverjaikra költenek, és nem az emberekre. A tavaszi első hullámban 200 ezer munkanélkülire költöttek önök 200 milliárd forintot, és csak egyedül Mészáros Lőrincre ugyanebben az időszakban 186 milliárd forintot. Egy ember közel ugyanannyi állami támogatást kapott Orbán Viktortól, mint 200 ezer munkanélkülivé vált honfitársunk. Ez nem gazdaságiválság-kezelés! Önök és Orbán Viktor folyton Ausztriára hivatkozik. Megjegyzem, Ausztriában most már teljes kijárási tilalom van, pontosan azért, mert látják, hogy nem javul a helyzet. Viszont ami ennél fontosabb, az, hogy a gazdaságban Ausztria mit lépett. Azt látjuk, hogy míg Orbán Viktor mindig 50 százalékos bérpótlékot ígért az állásukat vesztett embereknek, addig Ausztriában 90 százalékig pótolják a kieső béreket. Tessék akkor Ausztriát utánozni ebben a tekintetben is, nem Mészáros Lőrincet fényezni és kitömni még tovább! Elképesztőnek tartom azt, hogy önök tíz év kormányzás után még azzal foglalkoznak, hogy az ellenzék milyen dolgokat javasol, vagy mit szavaz meg és mit nem szavaz meg. Önök vannak kormányon, önök vannak cselekvő helyzetben! Mi a Párbeszédben nagyon örülünk, hogy legalább azt a szívességet meg tudjuk tenni a kormánynak, hogy amiket javaslunk, bár jelentős késéssel, de legalább annak egy részét átültették a saját javaslataik közé is. Ilyen formában tudunk segíteni, egyébként meg önöknél van a cselekvés. És kérdezem én: hogyha önök szerint az ellenzék hazudik a statisztikákról, hazudik a számokról, akkor miért nem született egyetlenegy feljelentés sem ezzel kapcsolatban? Önök szigorították a rémhírterjesztésre vonatkozó Btk.-passzust tavasszal, ehhez képest egyetlenegy eljárás nem indult ellenünk. Nahát, az hogy lehet? Azért, mert amikor önök azt mondják, hogy én hazudtam a halálozási statisztikában, akkor önök hazudnak, ugyanis én tavasszal is azt mondtam, hogy az elvégzett tesztek arányában vezetett Magyarország sajnos a halálozási statisztikában. Sajnos ezek szerint mégsem hazudott az ellenzék, ahogy önök állítják. Hazudtak viszont önök, amikor azt ígérték, hogy a felhatalmazási törvény után csak a járványkezeléssel foglalkoznak. Pontosan tudjuk azt, hogy annak a 36 darab törvénynek, amit önök a múlt kedden az éj leple alatt benyújtottak, annak semmi köze nincs sem az egészségügy kezeléséhez, sem a gazdaság kezeléséhez. Mi köze van a járványnak az Alaptörvény módosításához, ahhoz, hogy önök törvényesítik, hogy Mészáros Lőrincen keresztül meg a strómanjaikon keresztül ezermilliárdokat talicskáznak ki a közpénzekből? [[14.00]] Mi köze a sörfőzdéknek a járványkezeléshez? Mi köze a halgazdaságnak, a halgazdálkodásnak a járvány kezeléséhez? Önök alkalmatlanok, hazudnak, embertelenek. 2022-ben az egyesült ellenzékkel pontosan ezért fogjuk önöket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] leváltani.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azzal kapcsolatban, hogy ki becsüli meg az egészségügyi dolgozókat, engedje meg, hogy arról tájékoztassam, hogy döntés született arról, hogy a bérük megduplázódik. Ehhez képest a baloldali pártok fizetőssé tették volna az egészségügyet. Ha önökön múlik, ma minden koronavírusos betegnek fizetnie kellene az ellátásért, és arról már nem is beszélünk, hogy utcára tettek rengeteg egészségügyi dolgozót.Ami a munkanélküliségi adatokat illeti, azért, ha kettő lépést hátralépünk, akkor mégiscsak az a tény, hogy 12 százalékról, tehát a baloldaliak által felmutatott 12 százalékról 4 százalék alá sikerült csökkenteni a munkanélküliséget Magyarországon, és újra azért fogunk dolgozni, hogy ugyanarra az alacsony szintre kerüljön. Arról, hogy kinek a javaslatait követi a kormány, amikor döntéseket meghoz: az egészségügyi szakemberekét. Tudja, hogy mi volt az önök álláspontja a vírussal kapcsolatban, az egyik fő emberüké? Idézem: „Ez egy relatíve ártalmatlan járvány.” Ezt mondták. Ennyit az önök álláspontjáról! A fő kérdés most az, hogy hogyan tudjuk elkerülni azt, hogy óriási terhelés alá kerüljön az egészségügy, ezért döntött a kormány új védelmi intézkedésekről: rendezvény- és gyülekezési stop, 8 órától kijárási tilalom és kötelező maszkhasználat egyes helyeken. Ehhez képest az önök főpolgármestere mit csinál? Kesereg, vagy a Facebook-oldalán, vagy pedig az ATV stúdiójában. És ha az a kérdése önnek, hogy kinek mi számít, akkor javaslom, hogy nézze meg, hogy egy órával ezelőtt mit posztolt az ön főpolgármestere. Arról posztolt, hogy ha most lennének választások, akkor az egyes pártokat mennyien támogatnák. Tehát önöket érdekli a hatalom meg a választási megfontolások, miközben magyar emberek milliói a védekezéssel vannak elfoglalva. Halljuk egyébként az önök követeléseit és számonkéréseit, de amikor halljuk ezeket, akkor nem tudunk nem arra gondolni, hogy folyamatosan akadályozták a védekezést, és nemcsak azzal, hogy nem szavazták meg a kulcsfontosságú védelmi intézkedéseket. Ön személy szerint, ön, képviselő asszony, első vonalbeli szereplője és alakítója volt egy vaskos álhírkampánynak. Hiába tagadja le! Valótlanságot állított a halálozási statisztikákról, de nem állt meg itt, ön hozta be az Országgyűlésbe az álmentős kamuvideóban szereplő hazugságokat. Ugyanebből a székből ugyanilyen indulattal állította azt, amit Korózs Lajos. Ilyen értelemben ön Korózs Lajos előtt volt Korózs Lajos. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] És ennek a botránynak nem beszélünk egy fontos vonatkozásáról: az álhír a nemzetközi sajtót is megjárta, például a tekintélyes Financial Times is lehozta. Ez azt jelenti, hogy a baloldal megturnéztatta ezt az álhírt, valószínűleg ugyanazok, akik azt híresztelték, hogy bezárt a parlament, úgy, hogy közben jártak ülésre, mint például ön is. Ön is részese volt ennek. Eltelt azóta jó pár hónap, és önök néha felteszik azt a kérdést, hogy miért foglalkozunk ezzel. Azért, mert egy ilyen ordas húzásnak az ön pártjában semmiféle következménye nem lett. [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] Az MSZP-ben még volt valamiféle egynapos vizsgálat na, az is megér egy misét , de maguknál semmi, egy nyikk hang sem. Egészen addig, amíg nem kérnek bocsánatot ezekért a hazugságokért, ezekért az álhírkampányokért, akkor ne számítsanak nyitottságra morális kérdésekben a számonkéréseikkel szemben! Ezekben a hetekben sok millióan összefogást építenek, azt erősítik, ezzel szemben önök egy nagy hazugságvárat építenek, abból rendszeresen kijönnek, és rárontanak azokra az egészségügyi dolgozókra, akik a frontvonalban harcolnak. Ez nagyon nincsen rendben. A magyarok most nem hazugságokat, nem álhírkampányokat, nem kamuvideókat, nem aknamunkát várnak a politikai szereplőktől, hanem összefogást és gyors döntéseket. Kívánok önöknek bölcsességet, hogy ezt végre belássák! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP részéről Schmuck Erzsébet asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Múlt héten kedden az Országgyűlés elfogadta a rendkívüli jogrendet, az ellenzék egyhangúlag támogatta, hogy a kormány 90 napos felhatalmazást kap, de még 24 óra sem telt el a szavazáshoz képest, amikor önök közel negyven törvénymódosítási javaslatot nyújtottak be, aminek a többsége a közjavak lenyúlásáról, illetve a hatalom megtartásáról szól.Sajnos a gyorsuló koronavírus-járvány közepette, amikor az egészségügyi rendszerünk már a teljesítőképessége határán van, a magyar kormány azzal van elfoglalva, hogy olyan törvénymódosításokat terjesszen az Országgyűlés elé, amelyek mint ahogyan mondtam már a közvagyon lenyúlására vagy a választási szabályok megváltoztatására irányulnak, nem pedig arra, hogy talpon maradjanak a bérből és fizetésből élők, a kis- és középvállalkozók. Módosítani akarják az Alaptörvényt. Vajon miért akarják a közpénzt újradefiniálni? Csak egy oka lehet, csak arra tudunk gondolni, hogy a Fidesz-oligarchák alapítványokba menthessék az adóforintjainkat még sok-sok éven keresztül. Miért akarják kiemelt közérdekké nyilvánítani a hajdúnánási MotoGP-pályát és a vadászati kiállítást? Csak egy oka lehet, mégpedig az, hogy szupertitkosan, számolatlanul lehessen a milliárdokat majd valakiknek a zsebébe önteni. Sok tíz milliárd forintról van szó, aminek a helye különösen most az egészségügyben és a szociális szférában lenne, vagy amiből a járvány sújtotta emberek helyzetén javítani lehetne. Ami számomra még különösen felháborító, hogy ezt az időszakot arra is ki akarja használni a kormány, hogy az állami tulajdonban lévő természeti területeket privatizálni lehessen. Már jó ideje szóbeszéd egyébként, hogy pénzemberek szemet vetettek védett természeti területekre, és úgy látszik, hogy most a kormány ezeknek a kéréseknek eleget akar tenni. A sort még tudnám folytatni, mert a benyújtott törvényekben még nagyon sok mindent igyekeztek elrejteni. Ez egyszerűen elfogadhatatlan. Elfogadhatatlan egyébként bármikor, de különösen most, a járványidőszakban. Most a kormánynak minden erejét arra kellene használni, hogy átgondolt intézkedésekkel, források átcsoportosításával fékezze a járvány terjedését, megbecsülje az egészségügyi és szociális dolgozókat, és segítsen a bajba jutott embereken, mert nagyon sokan vannak bajban. A napi életvitelhez szükséges kiadások a legszegényebb családok jövedelmének nagy részét felemésztik. Ráadásul a magyar családok negyede túlzsúfolt környezetben él, ami egészségügyileg és mentálisan is különösen megterhelő egy ilyen időszakban. Ezek miatt az LMP felszólítja a kormányt, hogy hagyjon fel ebben a kritikus járványidőszakban a törvénygyártási cunamival, koncentráljon a járványkezelésre, az emberek életének a megóvására és tisztes megélhetésének biztosítására. Éppen ezért vonjon vissza minden olyan törvénytervezetet, amelynek nem az a célja, hogy a járványhelyzetet kezelje. Tisztelt Képviselőtársaim! Az egészségügyi és szociális dolgozók hősiesen küzdenek a frontvonalban, miközben minden percben ki vannak téve a fertőzésnek, mégis, ha táppénzre kényszerülnek, csak 60 százalékát kapják a bérüknek. A teljes táppénzre csak akkor jogosultak, ha külön eljárásban igazolják, hogy a foglalkoztatás közben fertőződtek meg. Kérdezem, hogy hogyan lenne energiájuk és idejük ezeket a papírokat beszerezni. Egyébként még súlyosabb, ha karanténba kerülnek, akkor még ez a lehetőségük sem adott. Éppen ezért a Covid miatt karanténba kényszerülő vagy lebetegedett egészségügyi és szociális dolgozóknak a teljes fizetését biztosítani kell a távollétük idejére. A szociális dolgozók is emberfeletti munkát végeznek, végre ki kellene már nekik fizetni azt a korábban megígért 500 ezer forintos bérkiegészítést. Nem sorolom tovább, teendő lenne bőven a járványhelyzet kezelésével, de ehelyett a kormány a választási törvénnyel, alaptörvény-módosításokkal, a MotoGP-pálya, a vadászati kiállítás kistafírungozásával és a természetvédelmi területek magánosításával foglalkozik. Köszönöm a figyelmet.
Schanda Tamás államtitkár úré a szó válaszadásra. Parancsoljon! [[Schanda Tamás János mikrofonja nem működik.]] Schanda Tamás államtitkár úrnak legyenek szívesek a gépét bekapcsolni! [[Megtörténik.]]
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az az igazság, hogy abban abszolút egyetértünk, hogy a magyar egészségügy dolgozói, az orvosok, az ápolónők és mindenki más, aki a kórházakban tevékenykedik, ők emberfeletti munkát végeznek, és ezért hála és köszönet illeti őket. [[14.10]] Tisztelt Képviselő Asszony! Ön most azt követelte, hogy az Országgyűlés fejezze be a munkáját. Azt követelte, hogy a kormány fejezze be a törvényjavaslatok benyújtását az Országgyűlés elé, és fejezzük be azt a munkát, amit itt az Országgyűlésben végzünk. Ez volt az ön által elmondottak lényege. De, tisztelt képviselő asszony, tavasszal is működött az Országgyűlés, önök akkor is azt állították, hogy az Országgyűlés nem működik. Azt a rémhírt, azt az álhírt terjesztették a baloldalon, a hazai és a külföldi médiában, hogy az Országgyűlés nem működik. Most pedig ezt akarják elérni. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezzel szemben mi azt gondoljuk, hogy az Országgyűlésnek is működnie kell, az országnak is működnie kell, és a védekezéshez kapcsolódó kérdésekről rendszeresen be kell számolni itt, az Országgyűlés ülésén is. Ezt tette ma meg Gulyás miniszter úr is napirend előtti felszólalása során. Ráadásul számtalan olyan kérdésről vitázik az Országgyűlés, számtalan olyan intézkedésről, törvénymódosításról és kérdésről, amik a járvány elleni védekezéshez is kapcsolódnak. Mert, tisztelt képviselő asszony, amikor ön például beruházásokat támad, amikor kifogásolja azt, hogy mi a magyar gazdaságot szeretnénk megerősíteni, újabb és újabb fejlesztéseket szeretnénk megvalósítani, akkor ön valójában a járvány elleni védekezés gazdasági részét támadja. Hiszen mi azt gondoljuk, hogy amikor gazdasági nehézségekkel küzdünk, akkor nem kevesebb, hanem több fejlesztésre van szükség. Ha kevesebb fejlesztés valósulna meg, az nemcsak az országnak, hanem a fejlesztéseken dolgozóknak is negatív következménnyel járna, nem kapnának munkabért, nem tudnának dolgozni, nem tudnának elhelyezkedni. Tisztelt Képviselő Asszony! Láttuk már azt, hogy milyen a megszorításalapú baloldali gazdasági program. Láttuk azt, hogy a baloldalon, amikor gazdasági nehézséggel találkoznak, akkor mindig megszorításokat és újabb és újabb terheket és nehézségeket próbálnak a magyar vállalkozások és a magyar családok nyakába varrni. Láttuk ezt, tisztelt képviselő asszony, láttuk és tapasztaltuk, és pont ezért tudunk erre egy hatalmas és nagy nemet mondani. Ezért gondoljuk azt, hogy amikor nem egyszerű a helyzet, akkor nem kevesebb, hanem több fejlesztésre van szükség, ezért tisztelettel arra kérem képviselő asszonyt, hogy ne támadja, hanem támogassa azokat a fejlesztéseket, azokat a beruházásokat, amelyek Magyarország sikeréhez hozzá tudnak járulni, és amelyek számtalan magyar ember számára tisztes megélhetést tudnak biztosítani. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt gondolom, hogy ráadásul olyan törvényeknek és olyan kérdéseknek a vitája valósul meg itt az Országgyűlésben, amelyek fontos kérdések; olyan kérdések, amelyek hosszú távon meghatározzák Magyarország jövőjét, s ezeket a vitákat le kell folytatni, ezeket a törvényeket el kell fogadni. Emellett pedig természetesen védjük az országot azzal a felhatalmazással is, amit megkaptunk az Országgyűléstől, azzal a gyors beavatkozási lehetőséggel, a gyors működés lehetőségével, amellyel a járvány elleni küzdelem során jelen alkalommal élni tudunk. Tisztelt Képviselő Asszony! Éppen ezért azt szeretném kérni öntől, hogy ne méltatlan vitákat folytassunk, hanem valódi érdemi kérdésekről tárgyaljunk. Ezt teszi lehetővé egyébként az a számtalan törvényjavaslat, ami az Országgyűlés napirendjén szerepel. Ezek fontos kérdések, amelyekről érdemes vitákat folytatni, és aztán érdemes döntéseket hozni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő hozzászóló a DK nevében Arató Gergely. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Kásler miniszter úr a hét végén interjút adott a Magyar Nemzetnek, amiben többek közt azt mondta, mondandójának ez volt az egyik fontos eleme, hogy tavasszal mi tartottuk kézben a járványt, most igazodunk hozzá mondta a kormány nevében, és ez valóban így van. A kormány nem kontrollálja a járványt, a kormány nem ellenőrzi a járványt, hanem legfeljebb csak követi az eseményeket, azokat is gyakran késve.Hadd mondjak erről néhány példát az oktatás területéről! Pénteki adatok szerint az operatív törzs 208 óvodában és 37 általános iskolában rendelt el rendkívüli szünetet, 217 általános iskolai osztályban és 22 iskolában pedig digitális tanrendet. Egy hét alatt közel százzal nőtt a bezárt óvodák száma, a keddi adatokhoz képest egészen pontosan 99-cel. Hogy mi történt hétfőre, ezt nem tudjuk, mert abbahagyták az ilyen típusú adatok közlését péntek óta. Közben a múlt héten bezártak a középiskolák és a felsőoktatási intézmények, és miniszter úr ugyanabben az interjúban már arról is beszélt, hogy ha úgy hozza a kényszer, akkor a felső tagozaton is elrendeljük a tantermen kívüli oktatást mondta miniszter úr. Eközben jól tudjuk mindannyian, hogy például az általános iskolákban vagy az óvodákban a bezárás nemcsak oktatási vagy nevelési szempontból jelent nagyon nagy gondot már csak azért is, hiszen a diákok egy része, különösen a hátrányos helyzetű diákok hátrányait növeli egy ilyen lezárás , hanem a családok számára is rendkívül nagy gondot jelent, akiknek otthon kell maradniuk, meg kell oldaniuk a távmunkát vagy a munkahelyről való távolmaradást. Hozzáteszem, ehhez a korábbi törvényjavaslatunk ellenére sem kapnak távolléti díjat, sem kapnak extra táppénzes napokat, tehát rendkívül nehezen tudják megoldani. Tudják, mi az igazi nagy baj? Az, hogy ez nem volt elkerülhetetlen, nem szükségképpen kellett az oktatásnak a bezárás szélére vagy a bezárás sorsára jutnia. Augusztusban, szeptemberben szakemberek sora figyelmeztetett arra, hogy az oktatást nem készítették fel a járványra. Itt a parlamentben is figyelmeztettünk arra, hogy többet kell tesztelni, hogy komoly kontaktkutatás kell, hogy nagyobb rugalmasság kell az intézményekben abban, hogy hogyan kezelik a járványt, hogy kellenek olyan betartható szabályok, amelyek védik az intézményeket. Ugyanakkor önök nem csináltak semmit ebben az ügyben sem. Jellemző az önök gondatlanságára, hozzáállására, hogy azt a nagyon egyszerű intézkedést, hogy a bejáratnál mérjék a hőmérsékletet, ezt is október 1-jére sikerült elrendelniük, miközben, elárulom önöknek, a tanév idén is szeptember 1-jén kezdődött. Tudják, rendkívül nagy a probléma. Hadd mondjak még egy példát! Abban az esetben, ha találnak pozitív esetet, akkor a kontaktkutatás nagyon fontos és nagyon lényeges, hiszen lehetővé teszi azt, hogy ne kelljen az egész intézményt lezárni, csak azokat, akik valóban érintkeztek a pozitív fertőzött személlyel. Tudják, hogy működik a kontaktkutatás? Elmondom önöknek. Saját magam láttam azt a karantént elrendelő határozatot, amit egy óvodában egy pozitívra tesztelt óvónő kapcsán rendeltek el az intézményben, november 5-étől november 14-éig. Tudják, mikor kelt ez a határozat? November 12-én, két nappal a karantén lejárta előtt, november 13-án, a karantén lejárta előtti napon kapták meg a szülők az értesítést, hogy ne vigyék óvodába a gyereküket. Ne haragudjanak, de ez nem kontaktkutatás, ez csak alibizés! Azt is el kell mondanom, hogy bár a miniszterelnök azt mondta, hogy már majdnem befejezték márciusban a digitális oktatás infrastruktúrájának a kiépítését, valahogy még mostanra sem sikerült, nyolc hónap után odaérni, mert ezen a területen se csináltak semmit. Ma is az iskolákra és a pedagógusokra van bízva, hogy megoldják a digitális oktatást, hogy végre tegyenek valamit. Én nagyon kérem önöktől, hogy józanodjanak ki, lássák be, hogy milyen súlyos a helyzet járványügyi szempontból az országban, és lássák be, hogy milyen súlyos helyzetbe került az oktatás. Tegyenek érdemi intézkedéseket! Ne az ellenzékkel foglalkozzanak, meg ne a választási törvénnyel és az Alaptörvénnyel! Foglalkozzanak azzal, ami most fontos, hogy az oktatásban megvédjük a diákokat, a pedagógusokat, hogy megvédjük rajtuk keresztül a szülőket és a nagyszülőket, és megvédjük a technikai dolgozókat az oktatásban. Most ez a fontos. Én azt kérem önöktől, hogy hagyják abba a sikerpropagandát, hagyják abba az ellenzékkel szembeni nemtelen támadásokat, mert nem halálpropaganda van, tisztelt Ház, nem az ellenzék csinálja, tényleg meghalnak emberek. Őket kell megvédeni, ez a dolguk! Köszönöm szépen.
Válaszadásra ismét Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném egyértelművé tenni, hogy amikor a kormány meghoz egy döntést, akkor minden esetben a járványügyi szakemberek javaslata alapján teszi meg. Szeretnénk elkerülni a teljes zárat, ettől a szándéktól függetlenül szeptember eleje óta szigorú biztonsági intézkedéseket kell betartani minden egyes oktatási intézményben. [[14.20]] Ha kicsit az ember fülel, és próbálja kibogozni, hogy általában mit szeretnének: követelnek korlátozó intézkedéseket, majd hogyha a kormány egyébként hoz döntést, akkor számonkérik a kormányt, hogy miért hozott korlátozó intézkedéseket; majd egyébként hozzáteszik, hogy az egészet önök javasolták, és néha még azt is hozzáteszik, hogy majd 2022-ben nyernek. Nagyjából ennyiben foglalható össze az önök álláspontja. Illetve még két dologban, két alapvető politikai viselkedésformában. Az egyik a rémhírterjesztés, a másik pedig a gyűlöletbeszéd. [[Tordai Bence közbeszól.]] Nézzük sorban! Miközben a kormány folyamatosan hozza a védelmi intézkedéseket, önök nem állnak le az álhírgyárral, az önök pártja, a Gyurcsány-párt azzal riogat, hogy a kórházak már nem is fogadnak betegeket. Ilyet is mondtak a napokban. Azt is mondják már, hogy a statisztikák nem valósak. Miért csinálják ezt, képviselő úr? Mi igyekszünk nyomon követni a más országokban hozott intézkedéseket, és nem látunk olyan ottani ellenzéki pártokat, amelyek ilyen mértékben gáncsolnák az ottani kormányzati védelmi intézkedéseket. [[Arató Gergely: Nem ilyen kormányok vannak!]] Tudniuk kell, hogy amikor ezt a munkát torpedózzák, akkor végső soron azokat az orvosokat és ápolókat támadják, akikre állandóan hivatkoznak. [[Arató Gergely: Egyáltalán nem!]] A másik megfigyelhető magatartásforma a gyűlöletbeszéd. Az egyik fő kampányemberük több alkalommal is a miniszterelnök és a kormánytagok halálát kívánta; azt, hogy fuldokoljanak mentőben őt idézem. Azt kérte, tízes skálán osztályozzák, hogy mennyire örülnének a kormányfő halálának. Azt is írta, hogy ha így történne, akkor pezsgőt bontana. Az ön pártelnöke, Gyurcsány Ferenc vagy három héttel ezelőtt azon merengett, hogy most már a szeretet nyelvén politizálnak. [[Közbeszólás a KDNP padsoraiból.]] Tessék mondani, ez már az? Ez már a szeretetnyelv? Mert nem a szeretet a maguk nyelve, nem is a minőségi idő, nem is a szívesség, hanem a minősíthetetlen gyűlölet, ami ha hatalomhoz jutnak, akkor gumilövedékeken keresztül érkezik. Aki bárki, bármely honfitársa halálát kívánja ebben a helyzetben, arra, azt gondolom, egyetlenegy gramm felelősséget nem lehet bízni. És egyébként nem csak elszigetelt jelenségről van szó. A románoknak kampányoló, a magyar foci ellen kampányoló, majd a sikerükbe dörgölődző Momentum fidesztelenítésről beszélt. Ha mi mondtunk volna ilyet, akkor már rég az Európai Parlament napirendjén találtuk volna magunkat. Volt olyan politikus, aki lámpavasazott, volt, aki rémisztő képződményekről beszélt az az önök politikusa , és olyan is volt, aki egész egyszerűen lepatkányozott több millió embert. [[Arató Gergely közbeszól.]] Megfigyeltem, hogy minél többet hivatkoznak európai stílusra, annál nagyobb ámokfutásokat rendeznek. Majd a választók tényleg elmondják erről a véleményüket; mindig is megtették. Addig is csak annyit kérünk, hogy ha nem is segítik a járvány elleni védekezést, legalább a gyűlöletbeszéd-masinájukat állítsák alapfokozatra. Azt gondolom, hogy a kikapcsolás az önök esetében túlzó elvárás lenne. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Kunhalmi Ágnes következik. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány nevében Varga Judit igazságügyi miniszter azzal támadja az Európai Parlamentet, hogy a járvány idején a védekezés helyett a jogállamisági mechanizmussal foglalkozik. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van.]] Eközben meg azt látjuk, hogy az Orbán-kormány a felhatalmazási törvény elfogadásának napján az Alaptörvény kilencedik módosítását, illetőleg a választási törvény egyes rendelkezéseinek megváltoztatását kezdeményezte. Hát, kérem, ez a tipikus kettős mérce esete és alkalmazásának tipikus esete. Járvány idején közjogi és ideológiai kérdésekkel foglalkozik a kormány, feltételezve, hogy a közvélemény veszély idején igazán nem figyel az újabb hatalmi, politikai machinációkra. De hát, kérem, egyre több a beteg, egyre több a halott, és bizony, ez nem ellenzéki kampány, hanem ezek a tények, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! Lassan odáig fognak jutni az ellenzék támadásában, hogy a magyar köztársaságpárti ellenzék volt az, aki rászabadította a világra a vírust? Hát ne vicceljenek már! Hát hol tartanak?! Hát normális ez?! És akkor önökben bízzanak az emberek? [[Dr. Völner Pál: Igen.]] Kérdezem én, kérdezem én, hogy hány ember megélhetését segíti az Alaptörvény módosítása. Vagy hány ember életét mentette meg, vagy mennyiben segíti a koronavírus-járvány terjedésének a lassítását a választási szabályok újbóli átalakítása? Mert eddig már többször fölszólaltak, de nem kaptunk választ! Vagy hány dolgozónak, hány munkanélkülinek, hány nyugdíjasnak vagy hány magyar családnak lesz attól könnyebb az élete, hogy önök az alaptörvény-módosítás mögé bújtatva akarják legalizálni a magyar adóforintok és a közpénzek ellopását? [[Közbeszólások a KDNP soraiból: Ülj le!]] Dömötör úr, erre válaszoljon! Ne összevissza beszéljen, ne azt mondja, hogy hány éves a kapitány, hanem ezekre a kérdésekre várom megtisztelő válaszát. Továbbá: nem csodálom, hogy egyébként folyamatosan az ellenzéket szidják vagy az ellenzéket támadják. Azt sem csodálom, hogy ’22-re vetíti mind a két párt személyét, vagy mindazt az egypártszemélyt , kedves államtitkár úr; ugyanis az alapítványokba kilapátolt állami vagyon sarkalatos törvényben való rögzítése kétharmaddal azt mutatja számunkra, hogy Orbán Viktor és kormánya és a vezető Fidesz párt bizony nagyon is számol azzal, hogy ’22-ben a Fidesz megverhető. Bizony, megverhető, mert a kutatások azt mutatják, hogy az egyesült ellenzék veri a Fideszt. A másik: a világ legnagyobb politikai színpadán az önök erkölcsi és politikai-szellemi vezetőjét, Trumpot megverték. Ez azt mutatja, hogy a jobboldali populista vezérek ebben az új XXI. században is bizony merthogy azt mondták, övék lesz ez az évszázad , úgy látszik, hogy megverhetőek. Úgyhogy nem csodálom, hogy folyamatosan az ellenzéket támadják. De mi, köztársaságpártiak nagyon jól tudjuk, hogy ezt a választást nem Washingtonból [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] hiába kiabálnak , de még csak nem is Brüsszelből, hanem itthon kell a magyar választóknak megnyerni, és tudom, hogy a történelem azt mutatta, hogy külső autoriter hatalmakkal szemben könnyebb fellépni, a belső autoriter vezetőket a legnehezebb legyőzni, de bizony, ’22-ben le fogjuk! Továbbmegyek: a védekezés bizony elkésett! És ezt nem mi mondjuk elsősorban, hanem Jakab Ferenc, aki a kormány koronavírus-kutatási akciócsoportjának vezetője, október 1-jén időben figyelmeztette önöket. Figyelmeztette arról; így fogalmazott: Magyarország a súlyosan veszélyeztetett kategóriába sodródott, megállítani nem fogjuk tudni, de ha ilyen tendenciával rohanunk gyorsvonatként a vesztünkbe, akkor az egészségügy kapacitásait gyorsan ki fogjuk meríteni. És bizony, el is érkezett. Akkor kellett volna megtenni az intézkedéseket, amikor Jakab Ferenc önöket, az önök embere, a kormány kutatócsoportjának a vezetője erre felhívta a figyelmet, nem akkor, amikor már két-három héttel el voltak késve! Kérdezem én, végezetül, hogy ilyen vírushelyzetben, amikor Gulyás Gergely igenis azt mondta és többen idézték, de én is idézem, mert ez a valódi probléma , hogy itt, ebben a teremben nyugodtan körbefertőzhetjük egymást, nem lesz igazából probléma, Gulyás Gergely le fog mondani? Hány fiatal halhatott meg azért vagy kapta el a betegséget, mert a kormánynak van legnagyobb felelőssége, és figyelték azt, hogy mit mondott Gulyás Gergely? Vagy Müller Cecília azt mondta, hogy kérem szépen, a maszkviselés nem tudja megállítani a járvány terjedését, hamis illúzióját kelti, még káros is lehet az egészséges emberekre nézve; mindennap azt magyarázza Müller Cecília a tévében az embereknek, hogy most már maszkot kellett húzni! Hányan halhattak ebbe bele? Az antigéntesztek. Karácsony Gergelyt szapulták minden szinten, hogy nem megfelelő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] most meg antigéntesztekkel védekeznek? Kérem szépen… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] ne tereljenek, ne terjesszenek álhíreket, védjék meg az emberek életét!
Válaszadásra Völner Pálnak adom meg szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha megengedi, nem hallható szavaira nem adok majd választ, tehát amit a végén elmondott, sajnos nem tudtam érteni. De ha jól értettem, akkor a veszélyhelyzettel, a parlament működésével kapcsolatban voltak kifogásai.Szeretnék egy jogi tényt önnek rögzíteni. Azzal, hogy a parlament megadja a kormánynak a felhatalmazást arra, hogy veszélyhelyzet idején eljárhat, a parlament a védekezéssel kapcsolatos operatív ténykedését befejezi. Tehát gyakorlatilag azért adja át a kormánynak a jogosultságokat, hogy naprakészen, a napi változó helyzethez, esetszámokhoz, megbetegedésekhez, halálozásokhoz, akár a beszerzésekhez kapcsolódóan a kormány azonnal intézkedni tudjon. Az önök hozzáállásától eltekintve, ha belegondolunk, hogy most lélegeztetőgépeket kellene vásárolnunk, és beterjesztenénk a parlamentnek egy ilyen kérdéskört, önök elkezdenék ugyanúgy, mint a vakcinánál, hogy akkor most az kínai legyen, orosz legyen, izraeli legyen, amerikai legyen, brit legyen… Tehát teljesen életszerűtlen az a kifogáshalmaz, amivel ön itt eláraszt bennünket. Bocsánat, hogy ezt itt az elején leszögezem. A másik része a dolognak: ön azzal vádolja a parlamentet, hogy itt negyven törvényt fog a közeljövőben megtárgyalni, miután a parlament dolgozik. [[14.30]] Ha visszaemlékszünk a tavaszi időszakra, amikor a parlament dolgozott, és önök azt állították, hogy a parlament betiltásra került, a parlament nem ülésezik, akkor talán nem… [[Tordai Bence közbeszól.]] Hát, nézzék meg a nyugati sajtót, kedves képviselő úr! Éppen az önök táborába tartozók állították azt, és gyakorlatilag elismerték például a momentumosok is, hogy hiba volt egy ilyen állítást elereszteni, mert pillanatok alatt kiderült, hogy önök hazudtak. [[Tordai Bence: Ki állította ezt?]] A momentumos képviselők. Nézzen utána, még a… kritika is az ő oldalukon állt! Egy táborba tartoznak, tehát ezt azért ne tessenek már tagadni! Mindennap jelennek meg a hírek, az egy lista, egy akarat, itt mindenféle statisztikákat emlegetett képviselő asszony, hogy ha összelapátolják ezt az egész halmazt, akkor az mi mindenre elegendő; vagy éppen Karácsony Gergely posztjára, ha gondolunk. Önök most is csak arról ábrándoznak, hogy hogyan tudnak majd választásokat nyerni. Illetve nem is a választásokon nyerni; ha jól értettem, akkor a Trump kapcsán is azt használta képviselő asszony, hogy megverni. Tehát önök mindig verni akarnak, önök mindig gyakorlatilag össze akarnak fogni valami ellen. Egyszer már valamiért kellene összefogni, és tényleg nyerni kellene, és nem vereségre ítélni a többieket. Mert ez az ország ennek az elszenvedője 1944-45 óta, hogy önök mindig így álltak ezekhez a dolgokhoz. Bocsánat, hogy ilyen messzire kanyarodtam. De az Alaptörvény módosításáról is hadd ejtsek néhány szót, ha már az Igazságügyi Minisztérium ennek a törvénynek az előterjesztője. Ha megnézzük megint csak a közelmúlt történéseit, akár ’94-ben vagy 2002 után, hogy mik történtek, akkor nagyon is jogos elvárás az, hogy vannak olyan értékek, amelyeket meg kell védeni a lehető legmagasabb szinten, lehetőleg akár úgy, hogy kétharmados konszenzussal lehessen csak rajta változtatni. Ha arra gondolunk, hogy önök 2010 előtt a talpunk alatt lévő ivóvízkészleteket akarták eladni, gyakorlatilag vizitdíjat, kórházi napidíjat akartak bevezetni, ami szintén ezekben a kritikus időkben, azt hiszem, hogy erősen kifogásolható gyakorlat lenne, akkor a másik oldalról pedig az ellátásokat igényelik azoknak, akik gyakorlatilag az elszenvedői ennek a járványhelyzetnek. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] És ha megnézik a Magyar Közlöny utóbbi számait, akkor folyamatosan azt láthatják, hogy kinek milyen adót nem kell befizetnie, ki milyen térítésmentes juttatásokban részesülhet, kinek a munkahelyét hogyan tudjuk megóvni, milyen támogatásokat kapnak a vállalkozók, akkor kiderül, hogy önök egy másik világban élnek, amikor itt a szemünkre akarják vetni azt, hogy a kormány nem cselekszik, meg elkésett. A másik kérdéskör, hogy mikor vezetünk be egy intézkedést és az mennyire hatékony: könyörgöm, van olyan, hogy arányosság! Ennek az országnak, amellett, hogy az életeket meg kell mentenünk, működnie kell. A gyerekeknek majd tavasszal érettségizni kell, ugyanúgy, mint ahogy tavasszal történt, bár önök ellenezték, és azt akarják, hogy álljon meg az élet. Hogyan mentek volna egyetemre, hogyan folytatták volna a tanulmányaikat? Önök következmények nélkül kritikákat fogalmaznak meg, tehát egyszerűen nem élnek benne a mai magyar valóságban. Kiforgatják Gulyás miniszter úr szavait, amikor az idősek védelméről olyan kiemelten beszélt, hogy oda kell rájuk figyelni, mert mi egymásra nem jelentünk akkora veszélyt, mint amennyire az időseket fenyegeti ez a fajta járvány, ön meg úgy állítja be, mintha mi itt a parlamentben fertőzhetnénk egymást, és arra biztatott volna bennünket. Hát, kérem, kikérjük magunknak! Köszönöm. [[Kunhalmi Ágnes: Most mondta el! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Brenner Koloman következik a Jobbik részéről.
Tisztelt Ház! Képviselőtársak! 2018. április 7-én a legtöbb megyei napilap Orbán Viktor miniszter úr fotójával és az MSZMP KB, elnézést, a fideszes propagandaminisztérium nyilatkozatával jelent meg, rendkívül szomorúvá és felháborodottá téve - szerintem ennek a hazának a tisztességes érzetű polgárait. Hiszen lássuk be, a fideszes egypárti túlhatalom kiépítésének egy újabb fontos, szimbolikus dátumáról beszélünk! Ráadásul azóta ez a folyamat a média területén egyre jobban előretört, hiszen lássuk be, hogy önök szándékosan mélyszegénységben és félreinformáltságban tartják a magyar polgárok egy jelentős részét, akik nem tudnak kitörni, akaratukon kívül az M1, Kossuth rádió és Tények fake news Bermuda-háromszögéből. Lássuk be, hogy ugyanakkor néha fellebben a lepel a médiapropagandisták mindenfajta machinációja elől! Így történt ez most, amikor az MTVA-nál tevékenykedő Bende Balázs nevű úr minek nevezzem, vezető szerkesztőnek hívják formálisan , fideszes propagandista, avagy az önök dikciója szerint Soros-ügynök, hiszen a miniszterelnök úrhoz, Kovács Zoltán államtitkár úrhoz hasonlóan Bende Balázs is Soros-ösztöndíjas volt éberség, elvtársak, mindenhova befurakodtak! , és ebből az univerzumból kiszólt Bende Balázs nevű felelős szerkesztőjük, és a tavalyi EP-kampány kellős közepén, a kiszivárgott hangfelvétel szerint mindenkinek elmondta, hogy itt a Fideszt lehet támogatni, vagy lehet kifelé, máshol keresni új munkahelyet. Szégyelljék magukat, hiszen lássuk be, hogy már a ’18-as választás EBESZ-jelentésében kiemelték a közmédia szerepét abban, hogy a választások szabadnak félig-meddig még tekinthetők voltak, de a médiahelyzet miatt fairnek semmiképpen! Ráadásul az EBESZ-jelentésben leírták, hogy a kormánypártokról 90 százalékban pozitívan tudósított a közmédia, míg az ellenzéki pártokban 82 százalékban kizárólag negatív híreket közöltek azok a közmédiában médiamunkásoknak nem nevezhető Fidesz-propagandisták, akik a magyar adófizető polgárok pénzén végzik áldásosnak nagyon nem tekinthető tevékenységüket. Az már csak hab a tortán, hogy az önök fideszes revolverlapjaival, a Pesti Srácokkal, aki most megint kapott, ugye, 200 milliót három hónapra, és a többi revolverlappal szemben a néppárti Jobbik és politikusai majdnem 300 törvényes ítéletet hoztak, mert hazudnak rólunk reggel, délben és este, tisztelt fideszes elvtársak. A Médiatanács tagjainak a megválasztására is utalnék tavaly , ahol jómagam ellenzéki alelnöke voltam a Médiatanács tagjait jelölő bizottságnak. Ellenzéki képviselőtársaim a tanúk, hogy mi mindent megtettünk annak érdekében, hogy legalább a parlamenti arányokat jelenítsük meg a Médiatanácsban, amely mindenfajta médiatermék teljes körű ura hazánkban. Abban is megegyezett az öt ellenzéki frakció, ha csak két tagot tudunk jelölni, ki legyen ez a két tag. Sőt, továbbmegyek: abban az egyetlenegy személyben is mi már egymás között megegyeztünk hogyha csak egyetlenegy embert, szimbolikus gesztusként , ha valamire is tartják még a tisztességes polgári demokráciát, akkor maguk beengedtek volna a Médiatanácsba. Nem tették meg, szégyelljék magukat! Nem tették meg, és azóta is folytatják azt a hazugság- és gyűlöletkampányt reggel, délben és este ebben a Bermuda-háromszögben, amely mérgezi a magyar polgárok egy jelentős részének a szellemét. Lássuk be, hogy… a közszolgálati kuratórium ellenzéki tagjaihoz csatlakozva felszólítjuk tehát a fideszes kormányt és a Médiatanácsot, hogy azonnal vizsgálják ki a hasonló ügyeket. Azonnal változtassák meg a közmédia szerkesztési elveit, és a parlamenti arányoknak megfelelő megjelenést biztosítsanak minden ellenzéki politikusnak, nem megvágva, nem szerkesztve, nem előtte-utána fideszes propagandisták, akik szakértőnek álcázva megszégyenítenek minket, hanem élő, nem vágható adásban be kell engedni az ellenzéket végre a mi közmédiánkba! Mert Csengey Dénest idézve: ez a média a mienk, nagyon fogunk rá vigyázni! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Felszólalásának egy pontján ön azt mondta, azzal vádolt minket, hogy hazudtunk reggel, délben és este. Nem szó szerint idézett, de tudja, hogy kinek a szavai ezek? Az önök szövetségesének, Gyurcsány Ferencnek a szavai. [[Balczó Zoltán: 1956!]] Tehát a fővezér retorikai fogásait is sikerült átvenni. Tudja, miről híres Gyurcsány Ferenc és a pártja, azok, akikkel önök most egy szövetségben indulnak? A mai napon, a járvány elleni védekezés ezen szakaszában önöknek az volt a legfontosabb, hogy deklarálják a vér- és dacszövetséget a baloldali pártokkal, hogy együtt kívánnak elindulni a következő választásokon. A mai, a védekezéssel összefüggő időszakban is önöknek ez volt a politikai prioritás, hogy hitet tegyenek Gyurcsány Ferenc és a pártja és a teljes baloldal mellett. És tudják, hogy ők miről híresek, tisztelt képviselő úr? Arról, hogy amikor kiszivárgott, hogy ők hazudtak reggel, délben és este a magyar választópolgároknak, és a magyar választópolgárok alkotmányos jogaikkal élve, békés gyülekezési jogukkal élve, a békés véleménynyilvánítás szabadságával élve kifejezték nemtetszésüket, akkor közéjük lövetett. [[14.40]] Ez az az ember és ez az a politikai csoportosulás, amellyel önök véd- és dacszövetséget kötöttek. És lehet, hogy tudat alatt de ez akkor egy freudi elszólás volt az ön részéről most már Gyurcsány Ferenc retorikai fordulatait is sikerült [[Z. Kárpát Dániel: 1956!]] önnek átvennie. Szomorú mélypont ez, képviselő úr. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Említette a médiapluralizmus kérdését. Mi úgy látjuk, hogy Magyarországon érvényesül a médiapluralizmus, a média sokszínűsége. Polarizált a közélet, ezzel kétségtelenül egyetértek önnel, de mindenki kifejtheti az eltérő véleményét, és a kormány egy dolgot garantál: az eltérő vélemények kifejése miatt senkit semmilyen hátrány nem érhet. [[Jakab Péter: Pont erről beszélt a szerkesztő!]] Ez 2010 előtt nem volt így Magyarországon. Az Eurobarométer médiabizalmi indexe szerint a magyarok 63 százaléka szerint magas a bizalom a magyar média iránt. Ez pontosan ugyanannyi, mint az európai átlag. Mi egyébként, ettől eltekintve, nem kívánunk egyes szerkesztőségeket minősíteni, nem kívánunk egyes szerkesztőségek munkájába beleszólni, ellentétben önökkel és ellentétben az önök pártelnökével, aki az újdonsült szövetségeseivel együtt ott volt a tévészékházban, amikor randalíroztak. Tudják, miért randalíroztak? Azért, mert olyan vélemények jelentek meg azon a médiafelületen, amelyek nem voltak kedvezők önökre nézve. Tehát ha valaki az önök megítélése szerint olyan véleményt jelenít meg, ami nem kedvező önökre nézve, akkor önök semmitől nem riadnak vissza, megtámadják azt az intézményt, bemennek oda, randalíroznak, teljes szövetségben azokkal a baloldali politikusokkal, akik pedig az álhírgyártással voltak elfoglalva, fetrengtek a közmédia padlóján , illetőleg Kunhalmi képviselő asszony ugyanilyen mint amit az előbb hallottunk színészi képességekről tanúbizonyságot téve nekiszaladt különböző ajtóknak. És ott volt az önök pártelnöke is, és ott voltak önök is e mögött az akció mögött, és teljesen egyértelmű, hogy ebből következően önöknek az a véleménye a médiaszabadság kérdéséről, hogy csak az beszélhet szabadon, aki önökkel egyetért, mindenki másnak pedig kuss (sic!) a neve. Mi nem ilyen országban szeretnénk élni [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, többek között: Éljen a párt! Derültség és taps az ellenzék soraiban.]] mi ezt a médiaszabadság-felfogást nem támogatjuk. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Egyébként pedig azt szeretném kérni önöktől, ha szabad, ön ugyan egy mondatában nem említette a koronavírus-járvány elleni védekezést, de két mondatban hadd reagáljak rá, ugyanis ott is kulcsfontosságú a hiteles tájékoztatás. [[Jakab Péter: A Hollikra gondolsz?]] Tehát arra szeretném kérni önöket és a pártjuk elnökét, hogy lehetőség szerint hagyják abba azt a szép tavaszi gyakorlatot és ősz eleji gyakorlatot, hogy álhíreket gyártanak a védekezéssel összefüggésben. Emlékezetes, Jakab Péter itt királlyá koronázásról beszélt, miközben azt a törvényt elfogadtuk, amelynek következtében szerencsére az első hullámmal összefüggésben ilyen sikeresen tudtunk védekezni. Tehát talán önök állnak a történelem rossz oldalán, és talán önöknek kellene a politikájukon változtatni. Minden magyar embernek könnyebb lenne ebben az időszakban, ha így tennének. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most Simicskó István frakcióvezető úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Mert válságos időben kell megügyelni az embert, / És csak a balsorsban látszik meg, mi valóban. / Mert az igazság ekkor tör csak elő a szívéből…” Titus Lucretius Carus római költő és filozófus idézetével kezdtem a mai felszólalásomat, aki a De rerum natura, a Dolgok természetéről című munkásságában fejtette ki ezen gondolatait. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van ez, kiből mit hoz ki egy ilyen járványhelyzet. Ez most itt az előbb elhangzott vitában is már jól hallható volt, hogy mindenkiből mást-mást, de azért az mégiscsak enyhén szólva túlzás, hogy vannak az önök táborában olyan baloldali politikusok, mint például Csillag Tamás, aki a fideszes és a KDNP-s képviselőkön tesztelné az orosz vakcinát. Meg is jelentette ez a bizonyos romentumos, most már csak így hívom, a legutóbbi romániai választások óta a momentumos kollégákat, tehát a romentumos képviselő, aki az egyik alapítója a Romentumnak, Szijjártó Péter bejelentéséhez, amikor is elmondta a külügyminiszter úr, hogy decemberben orosz oltóanyag érkezhet Magyarországra, akkor ő a következőt kommentelte: „Van 133 bátor ember, akit önként jelentkezőnek szeretnék ajánlani az orosz oltóanyaghoz. Ha működik, ha nem, mi csak nyerhetünk!” Ezt is sikerült alulmúlnia Gyurcsány Ferenc egyik aktivistájának, Homonnay Gergelynek. Az a helyzet, hogy az Óz-mesét idézi, és azt mondja, ahogy a gonosz boszorkány halálát várják, úgy várja így fogalmaz Orbánét is, azaz a miniszterelnök úrét. Sőt, egészen undorító módon fogalmaz: pezsgőt fog bontani, ha megdöglik. Ez az önök véleménye is, tisztelt baloldal? Nem határolódtak el ezektől a kijelentésektől [[Dömötör Csaba: Így van! Tordai Bence: Most elhatárolódunk.]] , senki sem kért bocsánatot. Ilyenre még nem volt példa korábban. Úgyhogy gondolkozzanak el ezen, tisztelt baloldali képviselőtársaink! Az a helyzet, hogy azzal a megjegyzéssel még, hogy az olaszok már régen Orbánra gyújtották volna a karmelita menzát, Homonnay Gergely még az uszítás bűntettét is elköveti, nem beszélve a gyűlöletkeltésről, és nem beszélve az előítéletről, hiszen valljuk be őszintén, hogy ez a két baloldali politikus, aki megnyilatkozott ilyen módon és ilyen formában, megtalálta azt a közös nevezőt, azt a közös halmazt, amit csak úgy hívhatunk, hogy a gyűlöletvezérelt halmaz. Tehát ilyen mélységekbe jutni, azt kell hogy mondjam, hogy minden jóérzésű ember ettől elhatárolódik. Ezt várnánk önöktől is. Amikor az orosz vakcinát teszik kétségessé egy ilyen válsághelyzetben, egy ilyen járványhelyzet közepette, amikor a magyar kormány minden lehetséges opciót végignéz, és mindenkivel tárgyal, hogy mielőbb a magyar emberek védettsége érdekében hozzájusson a vakcinához, akkor ilyen típusú megjegyzésekkel pontosan a védekezés hatékonyságát akarják tönkretenni. Csak úgy szeretném elmondani ezeknek az embereknek, utánajártam annak, hogy hány kémiai, fizikai és orvostudományi Nobel-díjat szereztek orosz tudósok: 26 Nobel-díjasuk van. Nekünk, magyaroknak óriási dolog 13 Nobel-díjas tudósunk van, a cseheknek 5, a görögöknek 2, a románoknak 3, a spanyoloknak 7. Aki csak úgy ilyen típusú megjegyzést tesz, az nincsen tisztában a valósággal és a tényekkel. Tehát nem kellene pejoratív tartalmú megjegyzéseket és minősítéseket, előminősítést tenni, ilyen esetekben meg különösen nem. Igenis bizakodók vagyunk, igenis, ha megérkeznek ezek a vakcinák, a magyar kormány egészségügyi intézményein keresztül tesztelni fogja minél gyorsabban ezeknek a hatékonyságát. És az a legfontosabb, hogy valóban azokon a próbatételeken átesett vakcinákat kaphassák meg a magyar emberek önként, amelyek a legkiválóbbak és a legalkalmasabbak lesznek a védelem számára. Tehát, tisztelettel, azzal szeretném zárni, hogy valóban, a válságos időkben meg kell ügyelni az embert; valóban, veszélyhelyzet és válság közepett látszik, hogy ki milyen ember, és a magyar emberek világosan és egyértelműen látják, kire számíthatnak. Igenis, a magyar kormányra és a magyar egészségügyre számíthatnak most is, és a jövőben is számíthatnak. Sajnos önökre, tisztelt baloldal, pedig nem számíthatnak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Rétvári Bencének adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A magyar ellenzék itt a mai napon is a napirend előtti felszólalásokban bemutatta, hogy hogyan gyárt álhíreket, hogyan próbálja akár az egészségügybe, akár az oktatásba, akár az állami védekező szervezet bármelyik részébe vetett bizalmat rombolni. Talán az egyik legegyértelműbb Arató Gergely, korábbi oktatási államtitkár, DK-s képviselő volt, aki elmondta, hogy az iskolák digitális munkarendjével, az óvodák járvány miatti bezárásával kapcsolatban a kormány már nem közöl adatokat, miközben a mai napon, ma délelőtt az operatív törzs sajtótájékoztatóján Maruzsa Zoltán mondta el tételesen az egyes intézményekre vonatkozó adatokat. Majd kora délután bejön Arató Gergely, és elmondja itt nekünk a parlamentben, hogy ezeket az adatokat a kormány eltitkolja. Mindezt azért teszi, mert a baloldal a hétvégén erre egy saját kis álhírkampányt épített, mert azt kifogásolta, hogy a hétvégén nem tesszük közzé, hogy melyik iskolák és melyik óvodák nincsenek nyitva. A hétvégén! [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Az összes! Derültség a kormánypártok soraiban.]] És mivel ennek az álhírkampánynak a szelein vitorlázott be ide Arató képviselő úr, még ezt így idevágta a kormánypárti képviselőknek, miközben minden része valótlan annak, amit állít. Nyilvánvalóan a hétvégén nincsen tanítás az iskolákban, az óvodákban, ezért nem közlünk ezekről adatokat; a mai napon pedig elmondtuk. Tehát ismételten egy álhír az, amivel ő ide a parlamentbe bejött. [[14.50]] Semmifajta javító szándék emögött nincsen, semmifajta segítségnyújtás emögött nincsen, csak és kizárólag az, hogy minél több bizonytalanságot okozzon, miközben a saját pártja, a Demokratikus Koalíció a járványra hivatkozással elindított egy népszavazási kezdeményezést, amit pár héttel később a járványra hivatkozással fújt le, vagy a Karácsony-párt benyújtott egy intézkedési csomagot, amit utána a Karácsony-párt vont vissza itt a parlamentben. Mindent és mindennek az ellenkezőjét is tették. Nagyon igaztalan az a fajta álhírkampány, amit a kormány cselekvésének a gyorsaságával kapcsolatban is mondanak. A tavaszi, első hullámban is azért tudtunk eredményesen védekezni, mert gyorsan tudtunk lépni. Az ehhez szükséges törvényi felhatalmazást itt a parlamentben az ellenzék nem szavazta meg, ezt azért ne felejtsük el, és a második hullám ellen is úgy kívánunk védekezni, hogy a lehető leggyorsabban lépjünk. Ezért amikor bevezettük azokat a korlátozó intézkedéseket, amelyek az elmúlt napokban Magyarországon érvénybe léptek, akkor, ha megnézik a fertőzöttek egymillió főre vetített arányát, hamarabb vezettük be ezeket, mint Ausztria, Lengyelország, Olaszország, Portugália, Románia, Anglia, Franciaország, Csehország, Hollandia, Spanyolország, Belgium. És ezek után az ellenzéki képviselők azt mondják, hogy későn kerültek ezek az intézkedések bevezetésére ezek is újabb és újabb álhírek. És itt van Szabó Timea képviselőtársunk, aki korábban Németh Athinára valóban még hamarabb hivatkozott talán, mint Korózs Lajos, aki, ne feledjük, ugyanitt a parlament ülésén, amikor arról volt szó, hogy a magyar kórházakban a koronavírusos betegek ellátására részeket alakítunk ki, ágyakat készítünk fel arra, hogy ott koronavírusos betegeket kezeljenek majd, ezeket felesleges intézkedéseknek tartotta, és azt mondta, hogy ezek veszélyes intézkedések. Itt a parlamentben azt mondta Szabó Timea, hogy veszélyes intézkedés az, hogy a koronavírusos betegek fogadására, gyógyítására készítjük fel ezeket az ágyakat, mert ezzel több embert fogunk megölni, mint a korábbi években, hiszen azt mondta, hogy ezzel majd olyan kórházi ellátások maradnak el a koronavírusos betegek gyógyítása miatt, amelyek végül több halálesetet fognak okozni. Képviselő Asszony! Ha bárhol körbenéz a világban, láthatja, hogy minden más országban is igyekeznek a koronavírusos betegeket ellátni, viszont Magyarországon, szemben más országokkal, ahol akár súlyosabb állapotú, nem koronavírusos betegeket sem látnak el mert a kapacitásaik vége felé közelednek a kórházak, vagy akár még a daganatos betegek közül is szelektálnak, hogy ki az, akinek szüksége van rá és meg is kapja az ellátást, és ki az, akinek szüksége lenne rá, de nem kapja meg az orvosi beavatkozást , ezzel szemben minden sürgős ellátást elvégzünk, és minden daganatos vagy szervtranszplantációs vagy más ellátást szintén elvégzünk Magyarországon, szemben azzal, amit ők mondtak. És képes volt pár héttel, pár hónappal ezelőtt azt állítani, hogy ez egy felesleges intézkedés, és igazából csak problémája lehet ebből Magyarországnak. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony olyan hangszínt ütött meg, ami ritka itt a Házban, de ne feledjük el, hogy ő volt az, aki azt mondta Korózs Lajos álhírvideójáról, hogy az MSZP jól cselekedett a videó elkészítésével, és újra leforgatná a videót, azt a videót, amely egyébként a legnagyobb álhír volt a járvány során, amely nyilvánvalóan csak valótlanságokra épült, amelyet mind a Financial Times, mind az Euronews átvett [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és mind a mai napig a valótlanságokat ott is tartja a honlapján korrigálás nélkül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A mai napirend előtti hozzászólók sorában utolsóként Halász Jánosnak adom meg a szót, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt hét egészségügyi adataiból és a mai számokból is az látszik, hogy a járványhelyzet világszerte és különösen Európában tovább romlik, mind a megbetegedések, mind sajnos az elhunytak száma nő. Az már biztos, hogy a járványnak majd akkor lesz vége, ha lesz vakcina. Szerencsére egyre közelebb van ez a pillanat, az oltás már belátható távolságban van, viszont addig is fontos, hogy lassítsuk a járvány terjedését, és segítsük a családokat és a vállalkozásokat.Úgy kell túlélni ezt az emberpróbáló időszakot, hogy az emberek egészsége és állása is megmaradjon. Ez nagyban különbözik attól a megszorításokra épülő politikától, amit a baloldal folytatott válság idején. Emlékszünk, a baloldal úgy kezelte a válságot, hogy megszüntette a 13. havi nyugdíjat, csökkentette a gyes időtartalmát, az általános forgalmi adót 5 százalékponttal emelte, bevonta az adózásba a családi pótlékot, megemelte a nyugdíjkorhatárt, csökkentette a táppénzt, elvett egyhavi bért a közszférában dolgozóktól, a pedagógusoktól és az egészségügyi dolgozóktól is, ingatlanadót akart bevezeti, és mindemellett még IMF-es gigahitellel adósította el az országot. Tisztelt Ház! A baloldal kormányzása alatt egymillió embert tett munkanélkülivé, sorozatosan emelték a rezsit, a gáz árát nyolc év alatt megháromszorozták, az áramét megduplázták. Nem kímélték a családokat sem: szemrebbenés nélkül szemrebbenés nélkül! megszüntették a gyerekeseknek járó családi adókedvezményt. Ha a baloldalon múlt volna, akkor se a munkahelyek, se a családok nem kaphattak volna támogatást a mostani koronavírus-járvány alatt sem, a baloldal ugyanis elutasított minden, az egészségügyi és gazdasági védekezéshez szükséges intézkedést, sőt minden napra jut, jutott valami, amivel a védekezést támadják. Ennek a leghajmeresztőbb pontja a ma itt már többször említett kamuvideózós Korózs Lajos álmentős produkciója volt, de Korózs volt az is, aki a múlt héten egy meghamisított halálozási statisztikával próbálta átverni az embereket. Egy ilyen ember nem maradhat az egészségüggyel, járványüggyel foglalkozó parlamenti bizottság élén. Korózs Lajos méltatlanná vált minden, a járványügyi védekezéssel kapcsolatos pozíció betöltésére. Tisztelt Ház! Miközben a kormány a munkahelyek megvédésén dolgozik, a baloldal megállás nélkül kritizálta a munkahelyvédelmi akciótervet is, hazugságokat terjesztettek a munkanélküli-támogatások keretéről, és azzal is riogatták az embereket, hogy nőnek a törlesztőrészletek a hitelmoratórium után. Ezzel szemben a fizetési moratórium miatt a törlesztőrészlet nem növekedhet. Az intézkedés, amit a baloldal meg sem szavazott, 1,6 millió magyar embernek és több mint 60 ezer vállalkozásnak nyújt segítséget. De nézzük, hogy mit látunk a baloldal által vezetett önkormányzatoknál! Ott most is a gyurcsányi recepthez nyúlnak: adóemelések és megszorítások követik egymást. Ez káros, mert egyszerre sodorja veszélybe a vállalkozásokat és számolja fel a munkahelyeket. De a baloldal már csak ilyen válság idején: adót emelnek, megszorításokat vezetnek be, és megsarcolják az embereket. Ezzel szemben mi mindent megteszünk, hogy az embereket minél kevésbé terhelje meg a válság. Ennek részeként biztosítjuk, hogy ingyeninternetet használhassanak a digitális oktatásban tanulók, kormányzati segítséget kapnak a szállodák, éttermek, szabadidőközpontok, amelyeknek most 30 napra kiesnek a bevételeik. A regisztrált vendégek után a szállodai forgalom 80 százalékát, mintegy 15 milliárd forintot megtérít az állam, amely az éttermi dolgozók bérének a felét is kifizeti. Nem kell tb-járulékot sem fizetni erre a 30 napra, az elvitelre készült ételek áfája 5 százalékra csökkent, egy munkacsoport pedig már dolgozik a hosszabb távra szóló döntések előkészítésén annak érdekében, hogy a cégek meg tudják tartani, sőt bővíteni tudják a munkaerőt és fejleszteni is tudjanak majd. Készül egy adócsökkentéseket tartalmazó, mindenkit érintő akcióterv is. A helyzet nem könnyű, de ha összefogunk és mindenki betartja a szabályokat, akkor együtt újra sikerülni fog, le fogjuk győzni a járványt. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] A Fidesz-frakció a kormány intézkedéseit továbbra is teljes erejével támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, örök vita a baloldal és a kormányzó pártok között a válságkezelésnek a lényege, elmélete, elgondolása. A baloldali válságkezelést, ahogy ön tényekkel alátámasztotta, megszigorításnak lehet nevezni. Megszigorításnak, aminek a lényege az, hogy abban látja a megoldást, hogy az emberek jövedelmét, életszínvonalát csökkenti azáltal, hogy csökken a jövedelmük, a nyugdíjuk, a fizetésük, jelentős áremeléseket hajt végre, ezzel azt remélve, hogy a költségvetés helyzete javulni fog, ugyanakkor a költségvetés helyzetének javulását adóemelésektől reméli. [[15.00]] Ezt a válságkezelést próbálta a baloldal tíz évvel ezelőtt, aminek az eredménye az lett, amit ön is mondott: egymillió munkanélküli, 80 százalék feletti GDP-arányos adósságráta, 10 százalék feletti költségvetési hiány, a rezsidíjak jelentős emelése, a lakosságra terhelése, és ne felejtsük el a devizahitelnek a válság előtti bevezetését és a lakosságra való ráerőltetését. És mi lett ebből? Egy kilátástalan társadalmi és gazdasági helyzet. A baloldal egyébként csatlakozva a Jobbik is most már hozzájuk nem tanult ebből az esetből, és a jelenlegi válsághelyzetben ugyanezt követeli a kormánytól. Lényegében nem válságkezelést követel, hanem a munkanélküliség kezelését követeli. Nem az az elképzelése ma sem a baloldalnak, hogy azoknak az embereknek, akik elveszítik az állásukat, a lehető leggyorsabban munkát, jövedelmet kell biztosítani, ezért aztán nem ismerik el a Fidesz-KDNP-kormány gazdasági döntéseit. Mi ennek a lényege? Az a lényege, hogy a védekezéshez a költségvetési forrásokat biztosítani kell, és a kormány a második hullámhoz is biztosítja az egészségügyi védekezéshez szükséges költségvetési forrást. Nagyon fontos az, hogy a munkahelyeket megőrizzük, hogy a gazdaság működjön, a megfelelő gazdaságvédelmi intézkedéseket képesek legyünk meghozni, és az ehhez szükséges forrásokat szintén biztosítani. Azokat a munkahelyeket, cégeket, vállalkozásokat kell támogatásban részesíteni, amelyek tudják azt vállalni, hogy a munkavállalóiknak, ha csökkentett munkaidőben is, de munkát tudnak adni, a céghez kötik, megtartják, remélve azt, hogy a gazdasági nehézség után egész állásban tudják foglalkoztatni, ugyanígy, mint előtte, és ezzel stabil jövedelmet, munkát biztosítani az adott munkavállaló részére. De az is nagyon fontos, hogy ebben a nehéz időben ne mondjunk le a beruházásokról, ne mondjunk le az újabb és újabb munkahelyteremtés lehetőségéről. Ezért nagyon fontos az, hogy versenyképesség-növelő támogatást adjunk, amit a KKM végre is hajtott, 904 cégnek adott mintegy 424 milliárd forint értékű beruházási forrást, amivel 155 ezer munkahelyet védenek meg, illetve hoznak létre. November 4-ei döntése a kormánynak, hogy újabb 155 milliárd forintot biztosít beruházások létrehozásának támogatására, exportnövelés céljából külföldön végrehajtott magyar vállalati beruházásokra. Teljesen más az elmélet, más a gondolkodás. Meg kell védeni a munkahelyeket, újakat kell teremteni, meg kell menteni a kisvállalkozásokat, járulékkedvezménnyel, adóbefizetési kedvezménnyel és adócsökkentéssel. De ugyanígy igaz ez a családokra is és a vállalkozásokra is a hitelmoratórium bevezetésével. A hitelmoratórium egyedi Európában és az egész világon, ahogy Magyarországon ez kiterjedt. Ez a különbség a baloldal válságkezelése, ami romba döntötte az országot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a jelenlegi kormány válságkezelése között, amely kiutat mutat a magyar emberek és a magyar vállalkozások számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fenyvesi Zoltán, Fidesz; Koncz Zsófia, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Brenner Koloman, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, Párbeszéd; Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Korózs Lajos, MSZP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Földi László, KDNP; Selmeczi Gabriella, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Kálló Gergely, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Most a napirend módosítására tett indítványokról határozunk. Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a november 18-ai, szerdai ülésnap 8. napirendi pontjaként feltüntetett, az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslat általános vitájára ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot nem támogatta. Szintén az MSZP képviselőcsoportja… [[Jelzésre:]] Parancsoljon, Harangozó képviselő úr! [[Dr. Harangozó Tamás: Gépi szavazást kérnénk szépen!]] Megismételjük az előbbi szavazást géppel. Kérem, hogy egy jelenlét-ellenőrzés erejéig… Pillanat, egy kis türelmet kérek, várjanak egy pillanatra! Legyenek szívesek gépi szavazáshoz beállítani a rendszert! Köszönöm. [[Megtörténik.]] Kérem tehát, egy jelenlét-ellenőrzés céljából mindenki nyomja meg az asztalán lévő gombok valamelyikét! [[Jelenlét-ellenőrzés. Jelen van: 151; távol van: 48.]] Úgy látom, senki nem jelentkezett, hogy a gépe esetlegesen nem működne. Tehát akkor most megismételjük az előbbi szavazást az MSZP napirend-módosításra tett javaslatáról. Egyetérteneke tehát azzal a javaslattal, hogy a november 18-ai, szerdai ülésnap 8. napirendi pontjaként feltüntetett, az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslat általános vitájára ne kerüljön sor? Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Gulyás Gergely és Rogán Antal jelzésére:]] Gulyás miniszter úr… [[Gulyás Gergely jelzésére:]] Bocsánat, Rogán miniszter úr… [[Gulyás Gergely közbeszól.]] Ha levenné a maszkot, és esetleg mondaná, hogy mit akar, akkor megérteném. [[Derültség az ellenzék soraiban. Gulyás Gergely, levéve a maszkot: Egyikünké sem működik! Rogán Antal: Egyikünk gépe sem működik!]] Na, hála istennek! [[Derültség.]] Tehát Gulyás miniszter úrnak és Rogán miniszter úrnak a gépe nem működött az előbb, ami, remélem, csak azért van, mert későn érkeztek be az ülésterembe. [[Derültség, közbeszólások.]] Az eredmény ettől függetlenül is egyértelmű: 47 igen szavazattal, 109 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a Ház a módosítást nem fogadta el. Szintén az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a november 18-ai szerdai ülésnap 9. napirendi pontjaként feltüntetett, Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosításáról szóló T/13647. számú javaslat általános vitájára ne kerüljön sor. Kérném, hogy ha a két miniszter úr gépével nincs baj, csak nem kapcsolták be őket, akkor legyenek szívesek ezt pótolni, mielőtt elkezdjük a szavazást! Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 42 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett ezt a módosítást sem fogadta el. [[15.10]] Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége az Országgyűlés napirendjét elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik mentelmi ügyek megtárgyalása és az azokról való határozathozatal. Tájékoztatom önöket, hogy Szabó Timea, a Párbeszéd országgyűlési képviselője mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2020. november 6-án 16.Bpk.1648/2002/2. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól becsületsértés vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi bizottság az ügyben benyújtotta a H/13820. számú határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a mai ülésnapon dönteni fogunk. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz, előtte azonban megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottságnak elnökének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt elhangzott, a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság átiratában indítványozta Szabó Timea képviselő asszony mentelmi jogának felfüggesztését becsületsértés vétsége miatt.A tényállásban megállapíthattuk, hogy október 16-án a korábbi óbudai polgármester tette meg a magánindítványát a bíróság felé, és erre a képviselő asszony azzal szolgáltatott okot, hogy október 7-én a saját Facebook-felületén egy olyan bejegyzést posztolt, amelyet a volt polgármester úr a saját becsületének csorbítására tekintett alkalmasnak. Az ügy tartalmilag arra az ügyre nyúlik vissza, amit az előző ülésen is tárgyaltunk, és akkor Vadai képviselő asszony volt az ügy alanya. Egy III. kerületi óvoda történéseiről, egy ott foglalkoztatott óvónő ügyéről van szó, aki pedofilügyekbe keveredett. A polgármester úr álláspontja az, hogy ők akkor az ügy kivizsgálása során úgy jártak el, ahogy az adott helyzetben el kell járniuk, a képviselő asszony pedig ezt kevesli, és ezért fogalmazott erősen a volt polgármester személyét és az ottani ténykedéseket illetően. A Mentelmi bizottságnak ilyenkor egy dolgot kell vizsgálnia: hogy közvádról vagy magánvádas ügyről vane szó. Bár itt közszereplők viaskodnak egymással, de ettől még ez egy magánvádas indítvány, a mentelmi jog az Országgyűlést illeti meg, és ezért az Országgyűlésnek a Mentelmi bizottság azt javasolja, hogy folytassuk azt a gyakorlatot, amit eddig is követtünk: magánvádas ügy esetében az adott képviselő mentelmi jogát, így Szabó Timea mentelmi jogát ne függesszük fel. Ezt a döntésünket, javaslatunkat többségi döntéssel hoztuk meg. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megkérdezem Szabó Timea képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Szabó Timea: Nem.]] Nem kíván. Tisztelt Ház! Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. A felfüggesztéshez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Szabó Timea országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 3 igen szavazattal, 145 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a képviselő mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Simonka György fideszes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2020. november 10-én 21.Bpk.142/2020/3. számon a Békéscsabai Járásbíróságtól szintén rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak, amely bizottság H/13821. számú határozati javaslatát benyújtotta, így erről szintén dönteni fogunk, miután meghallgattuk az elnök urat, Hargitai Jánost. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Békéscsabai Járásbíróság fordult az Országgyűléshez átiratában, és azt indítványozta, hogy Simonka György mentelmi jogát rágalmazás vétsége miatt függesszük fel.A tényállás vizsgálata során azt állapíthatta meg a bizottság, hogy 2020. január 20-án egy orosházi médiában, majd azt követően a képviselő úr a saját Facebook-felületén tett olyan kijelentéseket a feljelentő ügyvéddel szemben, amely kijelentéseket a feljelentő ügyvéd nehezményezett, úgy ítélte meg, hogy az ő 21 éves ügyvédi tevékenységét és a közéleti megítélését befolyásolja nagyon hátrányosan a képviselő úr rá tett megjegyzése. A vizsgálat tárgya itt is az volt, hogy közvádas vagy magánvádas kérdésről vane szó. Miután megállapítottuk, hogy ez egy magánindítvány, amit az ügyvéd úr tett a képviselő úr ellen, a bizottság itt is többségi döntéssel az eddigi gyakorlatát követve azt indítványozza az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát ne függesszük fel. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Miután a képviselő úr nincs jelen, ezért nem kíván élni a felszólalás lehetőségével. Emlékeztetem tehát a tisztelt Házat, hogy a bizottság azt javasolta, hogy a képviselő mentelmi jogát ne függesszék fel. Hasonlóképpen az előbbi döntésünkhöz, kétharmados szavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Simonka György országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 18 igen szavazattal, 119 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett a képviselő mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a munkánkat. Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt, ezen napirendi pont tárgyalására nem kerül sor. Most az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk a munkánkat. Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak. Az a kérdésem, hogy melyikőjük fog kérdezni. [[Jakab Péter jelentkezik.]] Parancsoljon! Jakab képviselő úrnak megadom a szót.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, ön megőrült! Ön megőrült.
Kérem, képviselő úr, legyen szíves! Képviselő úr, időben figyelmeztetem! Minden későbbi konfliktus elkerülése érdekében próbáljon meg egyszer az életben úgy fogalmazni, ahogy ebben a Házban ez illendő egy olyan emberrel szemben vagy bármelyik képviselővel szemben, akit, akiket a magyar választópolgárok választottak meg. Tehát legyen szíves a legjobb modorát elővenni, és kezdje újra, hátha másodszorra sikerülni fog! Ha nem, el fogom öntől venni a szót, mintha itt sem lett volna. Mehet? [[Jakab Péter: Persze!]] Oké. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Próbáld még egyszer!]]
Ígérem, hogy nem fogok lebüdösbunkózni senkit. Miniszterelnök úr, itt magyarok ezrei halnak meg, százezrek maradnak megélhetés nélkül, és ön a válság óráiban, ahelyett, hogy a megoldásról beszélne, olyanokat kezd el mondani a köztévében ez múlt héten volt , hogy a magyaroknak van pénzük, ám ezt a pénzt egy hálózat el akarja venni, és már a csecsemő is tudja, hogy Soros az a pók, aki ezt a hálót szövi. Miniszterelnök úr, felfogja ön egyáltalán, hogy mi zajlik ebben az országban? Tudja, hogy az egészségügy összeomlóban van? Tudja, hogy a magyarok megélhetése a végét járja? Tudja azt, hogy ön a miniszterelnök, akinek ezt a válságot meg kellene oldania?! Alaptörvényben rögzíteni a lopást, na, ahhoz van esze! Választójogi törvényt módosítani a válság kellős közepén, ahhoz van esze! [[15.20]] Válságot kezelni, életet és munkahelyet menteni, na, az már nem megy. Szeptemberben mit mondott? Azt mondta, hogy aki elkapja a betegséget, azt meg fogják gyógyítani. Miniszterelnök úr, a halottak száma meghaladja a 3 ezret! Ez tragédia! [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ön azt is mondta, hogy annyi munkahelyet fognak teremteni, amennyit a vírus elpusztít. Tény, hogy a Gazdaságvédelmi Alapban ott voltak az ehhez szükséges milliárdok, csakhogy ön ezt a pénzt elszórta. Egy jó részét odaadta Mészáros Lőrincnek, hogy építsen belőle vasutat Belgrádig, de jutott belőle stadionépítésre, űrkutatásra, kormányzati kommunikációra épp munkahelyvédelemre semmi. Jelenleg több mint 300 ezer honfitársunk keres állást, közülük 150 ezren úgy, hogy semmilyen állami segítséget nem kapnak, merthogy önök szerint nem indokolt az álláskeresési járadék idejének a meghosszabbítása, mint ahogy soha semmi nem indokolt ebben az országban önök szerint, ami egy kicsit is jobbá tenné a magyarok életét. Nagyotmondás és semmittevés, ennyi az ön válságkezelése. Meg az, hogy Soros az új Pókember. Gratulálok! Ez igen! Így hány életet lehet megmenteni, hány munkahelyet? Árulja már el, hányat! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak, aki válaszolni kíván az azonnali kérdésre. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány a nyári hónapokban az országot fölkészítette a védekezésre [[Zaj, derültség az ellenzéki sorokból.]] ennek megfelelően ma covidos betegek ellátására a több mint száz kórházból eddig 78-at vontunk be. 14 785 orvosunk dolgozik, 28 847 mentőtiszt és szakápoló dolgozik. Az intenzív ágyakon fekszik jelenleg 582 beteg. Ezenkívül intenzív ágy rendelkezésre áll még 1634, tehát háromszor annyi, mint amit most használunk. 7236 covidos beteg fekszik kórházakban, ezeken fölül pedig van még 1946 fertőzöttgyanús, de még nem igazoltan covidos. Mozgósítottuk a medikushallgatókat; ebben a pillanatban 200 diák dolgozik a Műszaki Egyetemről, ők pilóták, gépjárművezetők, és 400 diákot mozgósítottunk a tesztelés érdekében. Ötödik és hatodik évfolyamos medikusunkból van 2157, szükség szerint őket is mozgósítjuk, harmad- és negyedéves medikusból pedig van 5549 diák, akiket szükség esetén mozgósítani tudunk. Ami a gazdaságot illeti: megígértük, hogy ahány munkahelyet a vírus tönkretesz, annyit létre fogunk hozni. Amikor 2010-ben megkezdtük a kormányzást, akkor Magyarországon 3 millió 600 ezer munkahely volt, most 4 millió 500 ezer van. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót.
Miniszterelnök úr, jachtozással és propagandával nem lehet felkészülni egyetlenegy járványra sem. Fogja már fel végre, hogy itt emberéletekről van szó, meg arról, hogy lesze kenyér a magyarok asztalán, úgyhogy ne szerencsétlenkedjen tovább! Igenis, végig kell tesztelni a lakosságot azért, hogy ne a vírus diktálja a tempót, hanem mi. Ingyenes és tömeges tesztelésre és érdemi munkahelyvédelemre van szükség. Igenis a kormánynak át kell vállalnia a bajba jutott dolgozók bérének nem az 50, hanem minimum a 80 százalékát. Az álláskeresési járadék idejét és összegét meg kell emelni. Az átlag alatt kereső munkavállalóknál lehetővé kell tenni a személyi jövedelemadó visszaigénylését, hogy ezeket az embereket pénzhez juttassuk. Ha pedig valaki 60 év felett elveszíti az állását, azt ne közmunkára küldjék, hanem engedjék el nyugdíjba. Miniszterelnök úr, a jóisten szerelmére, fogja meg végre a munka végét, és kezdjen el dolgozni! Ez most nem a Soros-terv meg az „állítsuk meg Brüsszelt”, ez nem kamu, ez nem gyakorlat, hanem a valóság! Próbálja meg úgy is kezelni! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Szeretném tájékoztatni a tisztelt Házat, hogy az összes fertőzött 1 millió főre vetítve Magyarországon 14 429 beteg, az európai átlag pedig 20 777. Az összes elhunyt 1 millió főre vetítve Magyarországon 317 fő, Európában pedig 481. A kormány eddig is mindent megtett a védekezés érdekében, ezután is mindent meg fogunk tenni. Én önt meghallgattam, és azt tudom mondani, hogy nekünk, akik itt ülünk ezen az oldalon, minden élet számít. Úgy látom, önnek viszont semmi sem drága. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogy is van ez Miniszterelnök Úr?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A magyar nők a sajtóból tudták meg, hogy Magyarország kezdeményezője volt egy abortuszellenes koalíciónak, az úgynevezett Genfi Konszenzus Nyilatkozatának. A kezdeményező az ön kormányának ideológiai szövetségese, a Trump-adminisztráció, amelyre két héttel ezelőtt az amerikai választók nemet mondtak. Az aláírók között pedig olyan, a női jogokat elnyomó országok is vannak, mint Szaúd-Arábia, Bahrein, Irak, Szudán vagy Líbia. Európából ezt a szövetséget Lengyelországon kívül csak a vállalhatatlan Lukasenka-rezsim támogatja. Ez utóbbi azért szomorú, mert eszembe juttatja a mondást: madarat tolláról, embert barátjáról. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az ön pártjában és a KDNP-ben időről időre felmerül, hogy az abortuszt be kell tiltani, pont úgy, ahogy most ezt Lengyelországban is megkísérelték. Ön azt szokta mondani, ezt azzal szokta kommentálni, hogy a Fidesznek nem érdeke magára haragítani a magyar nőket. Kérem, nyugtasson meg, hogy most sincs erről szó, és a Fidesz-kormány nem készül az abortuszjog szigorítására. Természetesen mi is fontosnak tartjuk, hogy minél kevesebb terhességmegszakítás történjen. Ezen a téren egyébként az elmúlt 25 évben jelentős pozitív változások történtek. De az is fontos, hogy a nők maguk rendelkezhessenek arról, hogy mi történjen velük, a testükkel, az életükkel. Ez olyan alapjog, amit nem lehet korlátozni. Ha a törvényalkotásnak ezen a téren még van tennivalója, akkor az a megelőzés. Kérem tehát, tájékoztasson arról, hogy mit tesz a kormánya az abortuszok számának további csökkentése érdekében, milyen felvilágosító kampányokra készülnek a kamaszfiúk és a kamaszlányok esetében, hogyan teszik elérhetővé és főleg megfizethetővé a fogamzásgátlókat minden magyar embernek. S még egyszer ismétlem, kérem, mondja ki egyértelműen, hogy nem készülnek az abortusztörvény szigorítására. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! A magyar kormány nem készül az abortusztörvény szigorítására. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót.
Köszönöm szépen ezt a jó hírt, miniszterelnök úr. Akkor viszont nagy érdeklődéssel várom, hogy milyen konkrét, a megelőzéssel kapcsolatos elképzelések vannak. S egyúttal mindenkinek nagyon-nagyon jó egészséget kívánok, hiszen most abban a helyzetben vagyunk, amikor sokkal jobban kell vigyáznunk egymásra, mint bármikor. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Viszonválaszra megadom a szót a miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm. A magyar kormány nem készül az abortusztörvény módosítására. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért hazudik az országnak?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön az elmúlt hónapokban kétféle módon beszélt a magyarokhoz. Egyfelől önt idézem -: „mindenki megnyugodhat, ha valaki elkapja ezt a betegséget, meg fogjuk gyógyítani”, és „kórházi kapacitás szinte korlátlanul áll rendelkezésre”. Nagyon kedvesen mondom, de ne haragudjon, ilyeneket épeszű ember nem mond. Nincs korlátlan kórházi kapacitás, és nem tudtak mindenkit meggyógyítani. Másfelől hadd vegyem sorra, hogy ön mit ígért ennek az országnak a második hullám előtt és kezdetén. Tökéleteshez közelítő védekezést, és azt is mondta, hogy „állig felfegyverkezve várjuk a vírus második hullámát”. A lezárás előtt egy héttel pedig kijelentette, hogy „a mostani szigorítások elegendőek, és nem lesz szükség újabb intézkedésekre”. Miniszterelnök úr, ön a csillagokat is lehazudta az égről, miközben világosan kiderült, hogy ön és a kormánya nem tettek semmit az elmúlt hónapokban, nem készítették föl az országot, sem az egészségügyet, sem az iskolákat, s nem kezdtek ingyenes és tömeges tesztelésbe. Aztán amikor a tehetetlenségük már mindenkit és mindent veszélyeztetett, s végre rájöttek, hogy önök miatt elszabadult a vírus, akkor megnyomták a pánikgombot, és leállították az országot. Ma százak halnak meg, az intenzív ellátás a szakadék szélén van, és a leállítás miatt a gazdaság olyan lejtőre került, amely százezrek megélhetését veszélyezteti mostanság. Miniszterelnök úr, mi eddig is tudtuk, de most már az ön választói is világosan látják: ön lopni tud, kampányolni tud, hazudozni tud, kitalált ellenségekkel szemben hadakozni tud, de kormányozni, főleg akkor, ha válság van, kormányozni nem tud. [[Közbeszólások, zaj a kormánypárti oldalon.]] [[15.30]] Érdeklődni szeretnék, hogy meddig veszélyezteti még a magyarok életét az ön alkalmatlan pánikkormányzása. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Minek kell ahhoz történnie, hogy ön belenézzen a magyarok szemébe, és megmondja nekik, hogy önök végighazudták [[Az elnök csenget.]] az elmúlt fél évet [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] és nem tettek semmit? [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiból. Hangosítás nélkül:]] Miniszterelnök úr, meddig hazudik még a védekezésről az országnak? [[Közbeszólások és moraj a kormánypártok soraiból. Taps az ellenzék soraiban.]]
Képviselő asszony, az Országgyűlésben beszél! [[Közbeszólások.]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Van abban valami magabiztosan pikáns, hogy egy olyan párt képviselője beszél hazugságról, amelynek az elnöke miniszterelnökként azt mondta, hogy hazudtak reggel, éjjel meg este. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások ugyanott: Úgy van!]] Azt kell mondanom, hogy hazugság ügyében önök ténylegesen képviselnek egy mércét, ez az a mérce, amelyet bármely kormánnyal szemben bátran felállíthatunk, mert akárhogy igyekszik, azt meghaladni aligha sikerülhet neki. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] De hogyha azt hinnék, hogy csak a múltról beszélek, akkor tévednek, mert a hazugság bajnokai továbbra is önök, nem csak visszamenőlegesen, az egykori miniszterelnök szavai alapján mondom ezt; bizonyára emlékeznek rá, hogy önök azok, akik álápolónőket állítanak elő, álvideókat, kamuvideókat készítenek, és ezzel belehazudnak az emberek szemébe. Tehát ha ma Magyarországon valaki meg akarja téveszteni az embereket, az a baloldal. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] Ha pedig arról van szó, hogy ki mit tesz, akkor azt tudom mondani önöknek, hogy az ország felkészült, az ország védekezik, a felkészülést nem a kormány egyedüli tettrekészsége és cselekvése okozta, hanem a kórházigazgatók felkészültsége, a vezető orvosok, a vezető ápolónők felkészültsége. Amikor önök kétségbe vonják az ország felkészültségét, akkor valójában az ő munkájuk minőségét vonják kétségbe. (Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!) Szerintem ez védekezés idején különösen nem, de általában sem helyes dolog. Ami pedig a felkészülésnek azt a dimenzióját illeti, ami a kormányra tartozik, bizonyára össze tudják vetni józan ésszel ez nem lehetetlen , hogy milyen állapotok voltak itt tavasszal, legyen szó lélegeztetőkészülékről, intenzív ágyról, legyen szó kesztyűről, védőmaszkról vagy éppen védőfelszerelésről, vagy éppen vakcináról és orvosságról. A különbség a tavaszi és a mostani felkészültség között nyilvánvaló ez nem magától állt elő, tisztelt képviselő asszony. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Hát, szinte tudtam, hogy ez lesz. [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiban.]] De őszintén, ember, hát kit érdekel, hogy mi volt 14 évvel ezelőtt vagy 14 nappal ezelőtt?! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Mindenkit az érdekel, hogy mi van most és mi lesz holnap. Én tudom, hogy ön egy alternatív valóságban él, ahol mindenki hibás, a baloldal, az ellenzék, Gyurcsány, Soros, a háttérhatalmak, a gyíkemberek, mindenki, csak ön és a teljhatalmú kormánya nem. (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.) Miniszterelnök úr, ön hazudott, egész egyszerűen hazudott a magyaroknak (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.), és most nincs ahhoz bátorsága, hogy felálljon itt a parlamentben, és elmondja a magyaroknak, hogy fél éven keresztül nem csináltak semmit (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.), nem készítették fel az egészségügyet, nem készítették fel az iskolákat, az országot sem készítették fel, és nem csinálnak semmit, egész egyszerűen csak a saját pecsenyéjüket sütögetik. Szégyelljék magukat, miniszterelnök úr, szégyelljék magukat ezért!
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Látom, hogy dühös ránk [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] de higgye el, ha nem követték volna el mindazt, amit elkövettek, akkor most nem lenne mit előhoznom. Inkább magukra legyenek dühösek! Itt van például személy szerint ön. Ön, aki arról beszél, hogy az egészségügy fel vane készítve, elfeledkezik arról, hogy nem most kezdte a parlamenti pályafutását. Hát, itt ült hosszú éveken keresztül, és amikor kormányon voltak, akkor az orvosoktól és az ápolónőktől nem csak elvettek egyhavi bért, ön személy szerint megszavazta. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] Nem ránk kell dühösnek lenni azért, mert önök a magyar politikában azt a politikai közösséget képviselik, amely amikor kormányzott [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] tönkretette a magyar egészségügyet. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól. Az elnök csenget. Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Nem mi tehetünk arról, hogy amikor önök kormányon voltak, akkor hatezer orvost bocsátottak el. [[Dr. Vadai Ágnes: Hazudsz összevissza!]] Nem mi tehetünk arról, hogy amikor önök kormányon voltak, és megbuktak, akkor Magyarországon [[Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól.]] 12 százalék fölött volt a munkanélküliség. Erről önök, önök tehetnek, és ön személy szerint is, aki akkor megszavazta ezeket az intézkedéseket. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól. Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát… [[Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Képviselő asszony, kérem, legyen kedves befejezni, ez nem párbeszéd. A miniszterelnök úr meghallgatta önt, szíveskedjen befejezni! [[Dr. Vadai Ágnes: Nem fejezem be! Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Vadai Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Képviselő asszony, figyelmeztetem… [[Dr. Vadai Ágnes: Figyelmeztessen, nem érdekel! Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Orvost!]] isztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak „Pálinkát… [[Dr. Vadai Ágnes kifelé indul az ülésteremből. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Hova mész?! Ne menj el! Az elnök csenget. Dr. Vadai Ágnes elhagyja az üléstermet. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Ági, maradj még! Derültség a kormánypártok soraiban.]] Képviselőtársaim, megkérem önöket, ne vegyük át ezt a stílust. [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Pálinkát vagy ételt az asztalra?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A kérdés nagyon egyszerű: miniszterelnök úr, ön szerint megfelele a társadalmi igazságosság elvének, az emberek szükségleteinek az a kormányzati döntés, miszerint az alapvető élelmiszerek túlnyomó többsége 27 százalékos áfával sújtott, míg a szálláshely-szolgáltatások 5 százalékos áfával terheltek; megfelele a társadalmi igazságosság elvének az, hogy az alapvető élelmiszerek túlnyomó többsége 27 százalékkal adózik, míg a helyben fogyasztott éttermi szolgáltatások 5 százalékkal adóznak. És leginkább ön szerint mire van az embereknek inkább szükségük: alapvető élelmiszerekre vagy pálinkára? [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] Mert, lássuk be, az önök adópolitikájából azt a következtetést lehet levonni, hogy míg az alapvető élelmiszerek többsége 27 százalékos áfával adózik, addig az otthon főzött pálinka adómentességéért egészen a falig elmentek. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak válaszadásképpen. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Kicsit összezavart, képviselőtársam [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] mert én úgy emlékszem, hogy a pálinka a 27 százalékos áfakategóriába tartozik [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van!]] [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] mert én úgy emlékszem, hogy a pálinka a 27 százalékos áfakategóriába tartozik (Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Így van!), habár az én felfogásom szerint alapvető élelmiszernek minősül (Derültség a kormánypártok soraiban.), de ennek ellenére… [[Taps a kormánypártok soraiban.]] de ennek ellenére a 27 százalékos sávban van. Ennek ellenére a kérdés, amelyet ön feltett, egy fontos és jogos kérdés, és azt tudom önnek mondani, hogy a kormány a 27 százalékos szintről 5 százalékra csökkentette az élősertés áfáját [[Z. Kárpát Dániel: Hányszor vesztek élősertést?]] , a baromfihúsét, a tojásét, 5 százalékra csökkentette a hal és 5 százalékra csökkentette a tej áfáját is. Az első kérdés, hogy nem lehetnee még ennél is többnek csökkenteni az áfáját. Szerintem lehet, de ez összefüggésben kell hogy legyen az ország gazdasági teljesítményével, mert az áfacsökkentés minden esetben egy, a költségvetési gazdálkodás szempontjából komolyan megfontolandó kérdés. Az tehát a helyzet, hogy ha a jövedelmeket nem akarjuk nagyon megadóztatni és tudja, ez a kormány a munkaalapú gazdaság filozófiáját követi , tehát ha azt akarjuk, hogy a jövedelmeken alacsony adó legyen, akkor a fogyasztásnak magasabbnak kell lennie, ez az összefüggés fennáll. Olyan nincs sehol a világon, hogy az áfa is alacsony, meg a jövedelemadó is alacsony. [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Tordai Bence közbeszól.]] Kérem, hogy ezt vegye figyelembe, amikor kialakítja az álláspontját. (Tordai Bence közbeszól.) Amikor pedig összehasonlítja az alapvető élelmiszerek áfáját, ahol az 5 százaléknál magasabb, az éttermi szolgáltatások 5 százalékával, akkor arra szeretném kérni, hogy ebben ne az étteremben való étkezés luxusát lássa, tehát a társadalmi igazságosság szempontjából ne innen közelítsen a kérdéshez, hanem onnan, hogy ezzel mi munkahelyeket akarunk megmenteni. [[15.40]] Tehát most azért vittük le az áfát erre az alacsony szintre az éttermi szolgáltatásoknál, hogy az étterem-tulajdonosoknak ne kelljen elbocsátani ez alatt a 30 nap alatt azokat az embereket, akik ott dolgoznak. Ha innen közelíti meg, akkor szerintem megtalálja a társadalmi igazságosság szempontjából helyes választ. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Miniszterelnök Úr! A helyzet az, hogy szerintem a pálinka nem alapvető élelmiszer, és hogyha továbbmegyünk, a legnagyobb probléma pont ott van, hogy ötletszerűen, esetleg lobbiérdekektől vezérelve csökkentették egy-egy kiválasztott alapvető élelmiszerfajtának az áfáját, ahelyett, hogy a mindennapi betevő, az asztalra kerülő étel forgalmi adóját csökkentette volna. Önnek nincs igaza, amikor a járványra hivatkozik, hiszen azok a döntések, amiket ön is említett, és ami a szálláshely-, illegve étterem-szolgáltatás áfáját illeti, ezek évekkel ezelőtt születtek meg! Szeretném jelezni, hogy a járványhoz ennek semmi köze.Ráadásul, hogyha megnézzük a nemzetközi példákat, Svédországban is, ahol szintén magas forgalmi adó van, az alapvető élelmiszerek, illetve az élelmiszerek 10 százalék alatti áfakulccsal adóznak, Németországban ennél is alacsonyabb, 7 százalékos, de az év végéig 5 százalékra csökkentett forgalmiadó-terhe van az élelmiszereknek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt kellene megértenie, miniszterelnök úr [[Az elnök ismét csenget.]] , hogy az embereknek ételre…
Képviselő úr!
…alapvető élelmiszerekre van szükségük, bocsánat, nem pedig pálinkára! [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Ha csak az a különbség lenne közöttünk, hogy ön szerint a pálinka nem fontos dolog, szerintünk meg az, akkor még egész jól meglennénk, akár egy politikai családban is. De nem lep meg engem, amit ön mond, hiszen ön mégiscsak egy belvárosi képviselő, mi meg máshonnan jövünk, és ezért a különböző dolgok megítélése különböző. Ezt tudomásul kell venni, vegyük egyszerűen szociológiai adottságnak.Ami a német meg a svéd példát illeti, szerintem ön csak az igazságnak az egyik felét mondja el, ez nem helyes, mert Svédországban meg Németországban a jövedelemadó 30, 40 meg 50 százalékos kulcson van. Ne kívánja ezt a magyaroknak! Örüljünk annak, hogy van most egy olyan adórendszerünk, amely persze, ha fele akkora lenne a terhe, még jobb lenne, de van egy adórendszerünk, amely egyértelműen és világosan támogatja azt, hogy az emberek dolgozhassanak, a vállalkozók pedig munkát adhassanak az embereknek. Szerintem ez a jó irány, ez a jó szerkezet. Kérem, támogassa, hogy ezt megőrizhessük! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Folytatja, Miniszterelnök Úr?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök Úr! A Fidesz-kormány járvány- és válságkezelése borzasztóan gyenge, gyáva, kapkodó és kaotikus. Ennek következménye, hogy a halálozásokat nézve az EU-ban a legrosszabb háromban vagyunk, miközben a térségben itt a legdurvább a gazdasági visszaesés is. Ugyanakkor ismerjük el, történtek felelős, értelmes, előremutató intézkedések is. Az a közös ezekben a pozitív lépésekben, hogy jóval a kormány előtt mindegyiket a Párbeszéd vagy más ellenzéki párt javasolta. [[Moraj és derültség a kormánypárti padsorokban.]] Mi kértünk, követeltünk, ajánlottunk, és önök megkésve [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , jól-rosszul, részben vagy egészben, de megvalósították a javaslatainkat. Egyebek között a tömegrendezvények felfüggesztését, a zártkapus sportmérkőzéseket, a közép- és felsőfokú oktatás átállítását a digitális tanrendre, az ingyenes internetet, az egészségügyi béremelést, a társadalmi célú hirdetéseket a védekezéssel kapcsolatban, vagy éppen az antigén gyorstesztek bevetését, amiért a Karácsony Gergely Párbeszéd-társelnök vezette Budapestet egy teljes napon át ütötte-verte a Fidesz-média, hogy aztán a Fidesz-kormány is kövesse a jó példát. Van azonban a Párbeszédnek még egy javaslata [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Na!]] talán a legfontosabb mind közül. Arról szól, hogy ezekben a vészterhes időkben teremtsük meg a magyar emberek számára a jövedelembiztonságot, vagyis vezessük be az alapjövedelmet. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Miniszterelnök Úr! A kormány eddig alig tett valamit e téren, pedig tízből négy embernek csökkent a jövedelme az elmúlt hónapokban, a családok felélték a tartalékaikat, és idén télen egyre többeknek fog súlyos gondot okozni a megélhetés. Tehát folytatja, miniszterelnök úr, a Párbeszéd javaslatainak megvalósítását, és bevezeti az alapjövedelmet? [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Kíváncsian várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr, parancsoljon! Öné a szó.
Először maradjunk a tényeknél, habár jól láthatóan ez nem erőssége önnek. De ha ez az ára annak, hogy ön visszacsempéssze a humort a politikába, akkor ezt természetesen hajlandóak vagyunk elviselni; végül is túl sok itt az éles vita, szeretjük, ha jókedvre derít végre valaki bennünket, és azt mondja, hogy a maga 1 vagy 2 százalékos pártjának a javaslatait hajtja végre Magyarország legnagyobb politikai közössége. De tudja mit? Legyen így! Csak legyenek azok jó javaslatok!Itt van például az egyik olyan javaslat, amit sajnos nem tudunk végrehajtani, amit önök javasoltak, például hogy a nyugdíjasok csak akkor szállhassanak a BKV-ra, ha 500 méteres körzetben nincsen bolt. Ezt például nem fogjuk végrehajtani , bár kétségkívül nehéz eldönteni, hogy ez a javaslatok vagy a humor visszacsempészésének kísérletei közé tartozik. Tehát kérem a nyugdíjasokat, nyugodjanak meg, nem fogjuk Tordai Bence képviselőtársam őket sújtó javaslatait befogadni. Ami az alapjövedelmet illeti, itt kérem, hogy gondolják újra az álláspontjukat, mert abból a kétségtelenül, a józan észt nem negligáló, egyszerű pozícióból, ahonnan mi szemléljük a világot, mi azt látjuk, hogy az alapjövedelem arról szól, hogy vannak emberek, akik dolgoznak, azoktól vegyük el a pénzt, és adjuk oda azoknak, akik nem dolgoznak, meg nem is akarnak dolgozni. Hát, én ilyet nem fogok támogatni, abban biztos lehet! [[Nagy taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Nagyon szomorú vagyok, hogy a miniszterelnök úr ennyire tájékozatlan az alapjövedelem-programmal kapcsolatban, pedig a Párbeszéd már öt éve ajánlgatja a figyelmükbe, de eddig nem vették a fáradságot, hogy felfogják, hogy miről szól, mi az, hogy mindenkinek jár, mi az, hogy nem segély, mi az, hogy ösztönzi a munkát is, mi az, hogy jövedelembiztonságot garantál mindenki számára. Tudom, hogy önöknek ez nem fontos az eddigi politikájuk alapján, de azt kérem, hogy fontolja meg, legalább most, ebben a súlyos társadalmi-gazdasági válságban, ami a járványt követi, hogy mégiscsak biztosítsunk az embereknek jövedelembiztonságot. Úgyhogy nagy tisztelettel adok egy kis olvasnivalót önnek, remélem, ez nem kerül 4,5 millió forintba, nem krumpliból készült, hanem papírból, úgyhogy okulásul átnyújtanám önnek a Párbeszéd alapjövedelem-programját. [[A miniszterelnök asztalához lépve letesz egy iratköteget.]]
Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, a képviselő úrnak van lehetősége máshol, máskor, más helyen átadni a dokumentumot. [[Tordai Bence: Nem nagyon!]] Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Szeretném még egyszer megismételni, hogy a magyar társadalom- és gazdaságfilozófia azon az alapon áll, hogy megpróbálunk mindenkinek munkát adni, még a legnehezebb helyzetben lévőknek is, még a fogyatékossággal élők közül is mindenkinek megpróbálunk munkát adni, nemcsak azért, hogy jövedelme legyen, hanem azért, hogy a mi közösségünk teljes jogú tagjának érezhesse magát. Ezért a munkára kell ösztönözni az embereket, és nem azt kell nekik mondani, hogy emberek, hát nem muszáj dolgozni, van itt egy alapjövedelem, amit akkor is megkaptok, ha otthon maradtok, és nem csináltok semmit. Az alapjövedelem erről szól, és ez ráadásul a magyar társadalom szociológiai összetételét ismerve teljesen világos és érthető következményekkel jár, pont olyan következménnyel, a segélyalapú társadalom beköszöntésének a korszakával, amely 2010-ig pontosan a hivatalos politikai irányvonal volt, és tönkretette Magyarországot. Ma azért teljesít jobban Magyarország szemben az ön, szerintem valótlan állításával számos európai országnál a gazdaságát tekintve, még a válság idején is, mert nekünk nem segélyalapú, hanem munkaalapú gazdaságunk van. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés… [[Szilágyi György hangosan beszél.]] Szilágyi képviselő úr, szíveskedjen a párbeszédet befejezni!Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Elfogadhatóe, hogy egy bizottsági elnök kamuhíreket terjeszt?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Igen.
Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A vírus egész Európában erősödik, és ezekben a nehéz időkben mindenki összefog, minden magyar összefog azért, hogy kivegyék a részüket a védekezésből. [[15.50]] Na jó, nem mindenki, merthogy a magyar baloldal ott gáncsolja a védekezést, ahol csak tudja. Hol külföldön kezd rágalomhadjáratba, hol politikai akciók kitervelésével töltik az idejüket, egyesek áramot lopnak az önkormányzati hivatalokból, a legtöbben viszont hazugságot terjesztve pánikot próbálnak kelteni. Ilyen Korózs Lajos is, a parlament Népjóléti bizottságának elnöke most sajnos nincs itt , aki a járvány első hullámában [[Jelzésre:]] úgy van kamuvideót készített, nem tudom, most mit készít [[Derültség a kormánypártok padsoraiból.]] , majd kicsit később kamustatisztikával rukkolt elő. Tisztelt Képviselőtársaim! Utóbb persze kiderült, hogy videójában áltények, hazugságok voltak, és a posztjához felhasznált statisztikák is kamuadatokon alapultak. Az esetnek azóta nincs következménye. Korózs Lajos nem vállalta a felelősséget, nem mondott le a Népjóléti bizottság vezetéséről, holott ez az első botránya után elvárható lett volna. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldal szerint ez teljesen rendben van, hogy kamuvideót és kamustatisztikát gyárt a Népjóléti bizottság elnöke, az emberek járvánnyal kapcsolatos félelmeit igyekszik manipulálni. Persze, ha nem lenne járvány, akkor most jókat nevethetnénk azon, hogy Korózs Lajos mire adta a fejét, és vajon tíz állítása közül egy igaze, de vészhelyzet van, veszélyhelyzet van, járvány van, és ez mindent felülír. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném megkérdezni, hogy hogyan lehet így dolgozni, hogy állandóan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a kamuhírekre kell reagálniuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Derültség a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az MSZP jól cselekedett a videó elkészítésével, és újra leforgatná a videót. Kitől van ez az idézet? Kunhalmi Ágnestől, az MSZP társelnökétől. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Úgy van!]] Többek között azért sincs következménye a baloldalon ennek a kamuvideónak, mert mindenki a baloldalon nyakig benne van ebben a történetben. Mert ki volt az elsők között, aki megosztotta Korózs Lajosnak ezt a kamuvideóját a Facebookon? Tóth Bertalan, a párt elnöke. És mint kiderült, előtte is tudta, hogy ez a videó el fog készülni. Ki volt a másik, aki ezt megosztotta a Facebook-oldalán? Szabó Timea. Ő is utána letörölte ezt a videót, ahogy ezt tette Tóth Bertalan, ahogy ezt tette Korózs Lajos, miután kiderült, hogy teljes mértékben valótlan. Ki hivatkozott itt a parlament plenáris ülésén, a Népjóléti bizottság ülésén Korózs Lajoson kívül Németh Athinára? [[Szilágyi György: Korózs az új Soros!]] Szabó Timea, szintén az egyik baloldali párt miniszterelnök-jelöltje. Mindenki nyakig benne van, sőt, még Szilágyi György képviselőtársunk is pár nappal ezelőtt a Jobbikból itt mentegette Korózs Lajost nem tudják rákenni másra a felelősséget, uraim [[Z. Kárpát Dániel: Szánalmas vagy…]] ilyen mondatokkal , nem határolódott el tőle, hanem itt még a Jobbik is mentegetni próbálta Korózs Lajost. Azért, mert az egész baloldalnak a vírus idején tanúsított magatartása pontosan ilyen, egyébként napok alatt kártyavárként összeomló álhírek generálására épül, akár arról, hogy nem működik a parlament, ezt próbálják külföldön terjeszteni; akár itthon arról, amit már Szabó Timeától a mai napon idéztünk, hogy felesleges és túl veszélyes kórházi ágyakat kialakítani a koronavírusos betegeknek, és aki pedig hazakerül, azok közül tízből kilenc ember meghal, amiről kiderült, hogy pontról pontra valótlan az is, amit mondott; és arról is, aki mondta, arról is kiderült, hogy csak hazugságból áll, és ebben az egész baloldal nyakig benne van, ezért mentegetik a mai napig is ezt a vállalhatatlan videót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért tegyük fel a legfontosabb kérdést, hogy vajon miért viselkedik így az ellenzék. Szerintünk a gyűlölet, az ellenzék gyűlölete mindent felülír. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Nekik az a lényeg, hogy akadályozzák a kormány munkáját; nekik az a lényeg, hogy szétzilálják azokat a szakembereket, járványügyi szakembereket, akik napi szinten, napi 24 órát helytállnak. Nekik az az érdekük, hogy bizalmatlanságot keltsenek az orvosokkal, egészségügyi dolgozókkal szemben, és ezáltal zilálják Magyarországot. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] em most kezdték, ezt többször csinálták már a történelemben. Több bizonyíték van arra, hogy ez a gyűlölet, ami felénk irányul, nem most alakult ki bennük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, egy haja szála nem görbült sem Korózs Lajosnak, sem Szabó Timeának, sem senki másnak. Sem egy bocsánatkérés, sem egy felelősségre vonás nem történt. Ennek az ügynek a kivizsgálása egy napba sem telt az MSZP-nél, és máris mindenkinek az ártatlanságáról beszéltek. És sem a Financial Times, sem az Euronews a saját honlapján, a saját oldalán nem korrigálta ezeket a híreket, hanem fennhagyta az álhíreket. És Korózs Lajos nemcsak kamuvideót, hanem kamustatisztikát is gyártott, és azzal a magyarázattal élt, hogy nem tűnt föl neki, hogy egy 2016-os halálozási adatban, statisztikai adatsorban benne szerepel a koronavírus mint halálozási ok. Ez nyilvánvaló valótlanság. Ez csak egyvalamit mutat: semmi nem érdekli a magyar baloldalt a járvány elleni védekezésből, csak és kizárólag a hatalom megszerzésének a lehetősége érdekli. Ha bárkiről valótlanságokat tudnak állítani, lehet az mentőszolgálat, kórházak, kórházi ágyak kialakítása, rendőrség, bármilyen más járványügyi intézkedés, nekik csak a hatalom és a pénz megszerzése számít, és ezért akár az orvosokba, ápolókba [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mentősökbe vetett bizalmat is képesek és hajlandóak rombolni. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Jelenleg hol tart a koronavírus elleni védőoltás magyarországi beszerzése?” címmel. Tisztelt Országgyűlés! A miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Szászfalvi László bólint.]] Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A tavasszal indult pandémia sajnos világszerte szedi áldozatait. A magyar orvosok, ápolók, egészségügyi dolgozók tízezrei emberfeletti teljesítményt nyújtva mindent megtettek és megtesznek, amit ezúton is hálásan köszönünk. De a vírus végleges leküzdése a megfelelő védőoltás nélkül nem lehetséges.A Fidesz-KDNP-kormány célja, hogy a lehető legtöbb ember életét és egészségét mentse meg. A vírus elleni küzdelem és a gyógyítás folyik, ebben nemzetközi összehasonlításban jól állunk. A cél most az kell legyen, hogy minél gyorsabban és minél biztonságosabb, szövődményektől mentes oltóanyagot tudjunk beszerezni. Ehhez természetesen a Kereszténydemokrata Néppárt minden támogatást megad a kormánynak. Ahogy miniszterelnök úr is nyilatkozta, a megfelelő vakcina már a horizonton van, és már látható időtávon belül elérhető lesz. Ezt támasztja alá az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ vezetőinek véleménye, ők szintén optimisták ebben a kérdésben. A szakemberek szerint körülbelül tíz olyan vakcinán dolgoznak ma világszerte, amely megfelelő védettséget nyújt a halálos vírus ellen. Ezek a kutatások különböző országokban folynak. Úgy tudjuk, jelenleg minden olyan országgal tárgyalunk, ahol ígéretes a vakcinakutatás, lehet ez például amerikai, kínai, orosz, izraeli vagy más országból származó vakcina. A tárgyalások része emellett az is, hogy mi itthon a licencek alapján a gyártást is megkezdhessük. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma a költségek nagysága és a beszerzésre fordított munka másodlagos, hiszen versenyt futunk az idővel. Most azon kell fáradoznunk, hogy a megfelelő egészségügyi ellátás mellett hazánk minél gyorsabban vakcinához juthasson. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hol tart a koronavírus elleni védőoltás magyarországi beszerzése; mely országokkal tárgyalunk a beszerzésről, és hol tartanak a tárgyalások. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarország célja, hogy a magyar emberek az elsők között kaphassák meg a vakcinát a világ országai között.Arra törekedtünk a koronavírus-járvány első hulláma idején is, hogy mindenhonnan, ahonnan csak lehet, védőfelszereléseket szerezzünk be, és most is arra törekszünk, hogy ahonnan csak lehet, bárhonnan, a magyar emberek számára hatékony és biztonságos védőoltás beszerzésének a lehetőségét megteremtsük. Éppen ezért tárgyalunk mindenkivel szinte, aki a világon bármiféle oltóanyag-kísérletezéssel foglalkozik és ennek különböző fázisaiban van. Ahogy mondta képviselő úr is, vannak amerikai, vannak német, vannak kínai, vannak izraeli és vannak orosz különböző kutatások is. Bárhonnan érkezik az első sikeres eredmény, hogy túljut a kísérleti fázisokon a készítmény, és tömegesen gyártható, Magyarország ott lesz az elsők között, hogy a magyar embereknek ezt megszerezze. [[16.00]] Éppen ezért fel is gyorsítottuk a hazai, itthoni engedélyezési lehetőséget, hogy jogi akadálya se legyen a magyar emberek beoltásának. Mint az már többször elhangzott, ennek a költségvetési kereteit is biztosítottuk, a közös európai mechanizmusban is 13 milliárd forintnyi kötelezettséget is vállaltunk ezeknek a beszerzésére. Csakhogy azt láttuk már az első hullám során is, hogy nem mindig az európai beszerzés a leggyorsabb. Amikor lélegeztetőgépeket akartunk beszerezni a közös európai beszerzésben, akkor 52 hétnyi szállítási határidőre vállalta a közös uniós beszerzés a lélegeztetőgépek leszállítását, ami azt jelenti, hogy lehet, még most sem lennének lélegeztetőgépeink. Éppen ezért Magyarország más utakat is keresett, és ezt jól tette, mert eredményesebb volt. Ezért vagyunk most világszinten is dobogósok a lélegeztetőgépek arányában, mert nemcsak arra vártunk, hogy mások helyettünk majd nekünk beszerzik ezt, hanem magunkban bíztunk, és a saját erőforrásaink alapján megszereztük azt a lélegeztetőgép-mennyiséget, ami a magyar emberek biztonságos ellátásához szükséges a magyar kórházakban. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Köszönöm államtitkár úr válaszát, és üdvözöljük azt, hogy a kormány már bejelentette, hogy minden magyar ember számára ingyenes és önkéntes lesz a vakcina. A baloldal halálkampányt folytat, és bugyuta ideológiai vitát provokál még a vírus elleni vakcina ügyéből is, de örülünk annak, hogy a kormány számára a magyar emberek életének és egészségének a megmentése az első, ezért mindenféle ideológia és pártpolitika nélkül kívánja beszerezni a vakcinákat minél gyorsabban és minél hatékonyabban. Ezt üdvözöljük és támogatjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A baloldali álhírgyártás, képviselő úr, a vakcinakérdést sem mellőzte az elmúlt napokban. KGBéla pártja, a Jobbik képviselői [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Gyüre Csaba és Brenner Koloman tették közzé a saját Facebook-oldalukon, hogy a kormány csak és kizárólag orosz és kínai vakcinák beszerzését tervezi, miközben egyértelművé tettük, hogy nekünk teljesen mindegy, hogy hol lesz az első, ahol az első lesz, mi azt akarjuk a magyar embereknek megszerezni. És ahogy ön is mondta, ebből a Jobbik is és a többi baloldali párt is ideológiai vitát próbál fabrikálni, próbálja az embereknek azt elmondani, hogy egyik vagy másik, csupán a származási országa miatt nem lesz elegendő. Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt baloldali Képviselő Urak! A magyar emberek egészségéről beszélünk, és önök azt mondják, hogy önöknek a származási ország számít és nem az, hogy honnan tudjuk a magyar embereknek hamarabb megszerezni a vakcinát. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] És erre még a momentumosok azon viccelődnek, hogy majd a Fidesz-KDNP képviselőinek beadják, „ha működik, ha nem, csak nyerhetünk”. Ezen viccelődnek, de a magyar emberek nem a baloldal vicceire és álhíreire kíváncsiak, hanem minél hamarabb meg akarják szerezni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az oltóanyagot. Úgy látszik, hogy ebben is csak és kizárólag a Fidesz-KDNP-re támaszkodhatnak. [[Közbekiáltások a Jobbik soraiból. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra független képviselő azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig tűrjük az EU magyarellenes kettős mércéjét?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az Európai Unióhoz való csatlakozásunk óta eltelt 16 év elegendő ahhoz, hogy mérleget készítsünk. A Mi Hazánk Mozgalom szerint már a csatlakozást megelőző népszavazási kampány is félrevezető volt, hiszen csak az előnyöket mutatta be, a negatívumokról alig lehetett hallani. Azóta még közelebb kerültünk az európai egyesült államokhoz, az Unió birodalmi törekvései egyre erősebbek, miközben a mézesmázos ígéretek, amelyekkel kecsegtettek minket, nem teljesültek. Az árak lényegében kiegyenlítődtek, de a bérek nem. Thomas Piketty, a híres francia közgazdász kimutatta, hogy a multicégeken keresztül több profit megy ki Magyarországról Nyugatra, mint amennyi uniós támogatás visszajön. Érdekes az is, hogy 2006-ban valahogy nem aggódtak a jogállamiságért sem, most pedig ránk akarják kényszeríteni a tömeges migrációt, illetve az LMBTQ-lobbi követeléseit is. Ki tudja, mire vetemednek még a jövőben, a nekünk jogosan járó pénzek elvonásával is zsarolva minket? Fel kell tehát tennünk a kérdést: Magyarországnak feltétlenül, minden körülmények között az Európai Unió tagjának kell lennie? A Mi Hazánk Mozgalom szerint nem lehet egyik évről a másikra kilépni, de el kell készítenünk az európai uniós csatlakozásunk mérlegét, és számba kell vennünk az egyéb lehetőségeinket is. Az Unión kívül is van élet, az Unió megszűnése után is lesz, 2030-ra készen kell állnunk erre. Az Alaptörvény jelenleg sajnos tiltja, hogy népszavazást tartsunk a tagságunkról. A kérdésem az, miniszterelnök úr, hogy hajlandóke módosítani az Alaptörvényt, hogy az EU-ba történt belépéshez hasonlóan a keserű tapasztalatok után a kilépésről is népszavazáson dönthessen a magyar társadalom. Várom érdemi válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak, aki válaszol az elhangzott azonnali kérdésre. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Így is föl lehet tenni a kérdést, ahogy ön fogalmazott, tisztelt képviselőtársam, hogy feltétlenül és minden körülmények között tagja kelle lennie egy országnak, így Magyarországnak például az Uniónak. Ez egy fontos kérdés, csak én máshonnan közelítek az ön dilemmájához. Én azt a kérdést teszem föl, hogy mi az értelme az Európai Uniónak. Az Európai Uniónak az az értelme, hogy azok a nemzetek, amelyek társulnak egymással, azok megmaradjanak. Ezért az Uniónak is csak addig van értelme, amíg a társult, az Unióba belépett országok, tagállamok nemzeti megmaradását elősegíti, ugyanis ez az értelme, ez a célja, ezért hozták létre, és mi ezért csatlakoztunk oda. Tehát az én véleményem az, hogy igen, legyünk tagjai az Európai Uniónak, vívjuk meg a belső csatákat, hogy a mi Uniónk olyan közösség legyen, amely azt a célt szolgálja, hogy mi, magyarok úgy, ahogy akarunk, ahogy a történelmünkből, a hagyományunkból, a fölfogásunkból, a szívünkből, a filozófiánkból következik, tudjuk élni a saját életünket, és ezer év múlva is itt álljunk és vitatkozzunk, ha nem is személy szerint, de azok, akiknek akkor ez lesz majd dolga. Ha innen nézzük a kérdést, akkor szerintem jó helyen vagyunk az Európai Unióban. A másik kérdés, amit ön föltesz, az a versenyképességgel és az európai uniós pénzek dolgával függ össze, ami engem is bánt önhöz hasonlóan, hogy olyan képet alakítanak ki ez szerintem a nyugatiak propagandájának köszönhető egyébként , mintha egyébként az Európai Unióból mi pénzt kapnánk, és mi nettó nyereséget könyvelnénk el, míg más államok meg nettó befizetők lennének, mint Németország. Miután nincs időm ezt kifejteni, ehhez egy egész plenáris ülés kellene, csak szeretném világossá tenni: nem így van. Nem így van! Sőt, ha van igazán nettó győztese, nyertese az egész európai uniós költségvetési rendszernek, az maga Németország, aki az egész európai gazdaság legnagyobb nyertese, pedig az a benyomás első látásra, mintha ő befizető lenne. De nem, ő nettó haszonélvezője ennek a rendszernek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót, képviselő asszony.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nem lehet nem észrevenni, hogy az Európai Unió merre tart. Nem véletlenül kezdtem a felszólalásomat a 16 évvel ezelőtti csatlakozással, és nem véletlenül zártam azzal, hogy 2030-ra Magyarországnak fel kell készülnie az Európai Unión kívüli vagy az Európai Unió utáni életre, hiszen egy olyan birodalomról beszélünk, amely a szuverenitásunkat korlátozza, amely véglegesen gyarmati sorba akarja taszítani Magyarországot, és a multicégeken keresztül kiszivattyúzza innen a pénzt. Lehetővé kell tenni a Mi Hazánk Mozgalom szerint az Alaptörvény módosításával, hogy ismételten népszavazáson dönthessünk a tagságunkról. Arra kérem, miniszterelnök úr, hogy erre válaszoljon, hogy hajlandóke megnyitni ezt a lehetőséget a magyar emberek előtt, hogy a csatlakozáshoz hasonlóan a kilépésről is népszavazáson dönthessenek. Várom érdemi válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Azt támogatom, hogy az európai uniós kérdésekről a magyar parlament döntsön. Ami pedig a 2030-as évszámot illeti vagy ’28-ast, az szerintem nagyon fontos évszám, mert akkor be fog következni reményeink szerint, és ha jól dolgozunk, akkor bekövetkezik egy olyan helyzet, amikor Magyarország nettó befizetővé fog válni az Európai Unióban. Ugyanis akkorra fog kiegyenlítődni az a különbség, amit a kommunista múlt miatt mi versenyhátrányként eddig elszenvedtünk, és a többiek számára versenyelőnyt jelentett. Tehát a számok úgy néznek ki, hogy éves szinten és átlagosan nyilván itt nekem ’17-es adataim vannak 5,7 milliárd euró ment uniós tagállamokban működő vállalatokhoz Magyarországról különböző jogcímeken. Ennyit vittek ki, ahogy ön szokott fogalmazni. Ezzel szemben áll, hogy az Unió költségvetéséből pedig kapunk 4,2 milliárd eurót. Teljesen világos a helyzet, az azért van, mert itt kommunizmus volt, ugyanakkor csatlakoztunk az Unióhoz, ami azt jelenti, hogy hátrányból kell versenyeznünk, az Unió kompenzálja a támogatásnak látszó pénzekkel egy részét annak a pénznek, amit a versenyelőny okán innen ki tud vinni. De 2030-ra ez megváltozik. Még egyszer mondom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] erősek leszünk, nagyok, érdekeinket érvényesíteni tudjuk, fejlődni fogunk, és az fog történni [[Az elnök ismét csenget.]] hogy Magyarország bizony a legjobban fejlett országok közé tartozva nem nettó pénzkivevő, nettó befizető lesz majd, és akkor gondolkodhatunk azokról a kérdésekről, amelyeket ön fölvetett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.10]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Nem tudom, hogy hallotte róla, de az ön egészségügyi minisztere, Kásler Miklós néhány nappal ezelőtt egy olyan nyilatkozatot engedett el a propagandasajtóban, amelyből arra lehet következtetni, hogy lassan már ebben az országban mindenki felelős lesz a járvány terjedéséért, csak éppen azok az emberek nem, akik a kormányban ülnek. Az ön minisztere mindezt az után a 9 hónapos következetlen kapkodás után nyilatkozta le magának, amit önök a maguk sorai között felelős kormányzásnak csúfolnak. De ha már itt tartunk, miniszterelnök úr, akkor árulja el nekem, kérem, hogy mégis kit kellene majd hibáztatni, illetve ki lesz majd a felelős azért, hogy önök azt tartották a legfontosabbnak, hogy a balhátvéd és a cserekapus kapjon bérkompenzációt, azok helyett az emberek helyett, akik az utóbbi hónapokban vagy az utóbbi néhány hétben veszítették el a megélhetésüket. Vagy ki fogja vállalni a politikai felelősségét annak, hogy amikor az egészségügy katasztrófaközeli állapotban van, amikor összeomlással fenyeget a kritikus szakemberhiány, akkor önök ott, azokban a piros fotelekben inkább a választási törvénnyel babrálnak? Ki fogja önök közül a politikai felelősséget vállalni azért, hogy ennek a kormánynak mind az egészségügyi, mind a gazdasági válságkezelése csődöt mondott? Nézze, miniszterelnök úr! Vagyunk néhányan ebben az országban olyanok, akik úgy gondoljuk, hogy ezt a felelősséget mégiscsak magának kellene vállalnia. Százak halnak meg és ezrek veszítik el a megélhetésüket mindennap ebben az országban, ennek az országnak pedig most egy olyan erős és bátor vezetőre van szüksége, aki elég erős és bátor ahhoz, hogy a felelősséget vállalni tudja, és nem egy gyenge ember, aki elbújik ez elől a felelősség elől. Legyen legalább ön erős, miniszterelnök úr, ha már a forint gyenge! Kásler úr szerint az emberek felelőssége az, hogy itt tartunk a járvány elleni védekezésben. Azt gondolom, hogy egy felelős vezető egy ilyen helyzetben magára vállalja az őt terhelő felelősséget. Azt kérdezem miniszterelnök úrtól, hogy önnek menni foge ez. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Örömmel állok rendelkezésére mindenkinek, amikor a vakcina segítségével ezt a járványt megállítottuk és a vírust elpusztítottuk, és vonhatunk egy mérleget, hogy nemzetközi összevetésben Magyarország hogyan teljesített. Állok elébe, de most nem ennek van itt az ideje, hanem annak van az ideje, hogy védekezzünk, és szerintem nem segíti a védekezést, ha ön megtéveszti az embereket. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] Ön olyan dolgokat mond itt, amik egész egyszerűen nem felelnek meg a valóságnak. A kormányt azzal vádolja, hogy nem készült fel. Szeretném mondani, hogy 2019-ben a munkában álló, tehát dolgozó orvosok száma 41 289 fő volt, ami 2010-hez képest, az önök szövetségesének kormányzása idején tapasztaltakhoz képest 7000 fős emelkedést mutat. Ön azt mondja, nem csinálunk semmit, nem adunk pénzt az egészségügyre, miközben egyébként 72 százalékkal emeltük fel ebben a ciklusban az ápolónők bérét, és éppen most egy száz százalék körüli béremelésre készülünk január 1-jétől ez be is következik az orvosok esetében. Miért mondja azt ön a hallgatóságnak, mert bennünket nem tud becsapni, de miért használja a nyilvánosságot arra, hogy valótlanságot mondjon a televízió képernyőjén keresztül az embereknek? [[Dr. Brenner Koloman: Nincs közvetítés.]] Nem igaz, amit ön mond! Igenis védekeztünk, igenis felkészültünk, erőforrásokat mozgósítottunk, és le is fogjuk győzni a vírust, akkor is, ha jól láthatóan nem mindenki szurkol az embereknek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Bizonyos tekintetben a számvetésnek valóban akkor lesz itt az ideje, amikor majd legyőzte Magyarország ezt a járványt és ezt a válságot, de van egy másik dátum is és egy másik nyilatkozat is, amit ideidéznék ön elé, miniszterelnök úr. Szeptember 16-án ön azzal állt elő a magyar nyilvánosság számára ha már ki hazudik és ki nem a tévé képernyőjét kihasználva , ön azt mondta, hogy „mindenkit meg fogunk menteni, akit a járvány utolér”.Most november közepét írjuk, azóta egészen pontosan 2544 magyar honfitársunk halt meg. Én most arra szeretném kérni a magyar Országgyűlést, hogy a következő néhány másodpercben, egy percben erről a 2544 magyar honfitársunkról felállva emlékezzünk meg. Ön is, miniszterelnök úr. [[A Jobbik képviselői felállnak. Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés!
[[Hangosítás nélkül:]] Válaszolok, ha megengedi…
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Azt az állítást továbbra is tartom, hogy mindenkit meg fogunk gyógyítani, aki emberi számítás szerint meggyógyítható. A menthetetlen betegek gyógyítására értelemszerűen senki sem vállalkozhat, és ezt velünk szemben vagy a magyar orvosokkal szemben elvárásként támasztani több mint értelmetlen. Ráadásul a magyar statisztikák teljesen nyilvánvalóan és világosan, korrektül kezelik ezt a helyzetet, mert a magyar statisztikák nem azt teszik közzé, hogy kik haltak meg a koronavírus-fertőzés miatt, hogy úgy fogalmazzak, koronavírus-fertőzésben, hanem azokat, akik abban haltak meg, meg azokat is, akik ezzel a fertőzéssel, akkor is, ha a halál közvetlen oka nem a koronavírus volt. Ezeket mind közzétesszük, hogy az emberek valóságos és igazi képet kaphassanak a kialakult helyzetről.Úgyhogy azt kérem önöktől, hogy támogassák a kormány védekezését annak érdekében, hogy minél kevesebb áldozatot szedhessen a vírus. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért vesznek el újabb forrásokat az önkormányzatoktól?” címmel. Varga László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormányok világszerte kevésbé fontos területekről a védekezés frontvonalába csoportosítanak át forrásokat, az egészségügybe, a kkv-k megmentésére, a szociális szférába és a védekezés frontvonalában dolgozó önkormányzatokhoz. Ehhez képest önök az elmúlt hónapokban elvették a gépjárműadó helyben maradt részét az önkormányzatoktól, ez mintegy 34 milliárdos átrendezést és elvonást jelentett. Ez Miskolcot, szülővárosomat érintőleg mintegy 450 milliós elvonást jelentett. Ebből lehetne utakat felújítani, javítani, kátyúzni még ebben az időszakban is.De elvették és a jövőben is elvenni tervezik a helyi közösségi közlekedés állami támogatását is. Ez például Miskolcon egy majd’ 500 milliós tételt jelent. Nyilván így nagyon nehéz a járatsűrítést finanszírozni. Nyugaton akár egyharmad-egyharmad-egyharmad arányban támogatják a közösségi közlekedést az önkormányzat, az állam, illetve az azt használók. Nagyon messze vagyunk ettől, miniszterelnök úr. Egyébként is az a helyzet, hogy például Miskolcot érintőleg a járvány okozta bevételkiesés, illetve a kormány forráselvonásai összességében mintegy 7 milliárddal érintik a várost. Ez egy nagyon drasztikus kiesés, és ehhez képest két újabb területen terveznek forráselvonást, egyrészt a vízszolgáltatásban tevékenykedő cégeket sújtó közműadót tervezik átrendezni oly módon, hogy az Budapestet érintőleg egy sokmilliárdos terhet jelent, és több megyei jogú város tekintetében is sok száz milliós többletterhet. Például Miskolc tekintetében 300 milliós ez a többletteher, amelyet nyilván közvetetten a miskolciaknak kell megfizetni. Azt javaslom, hogy vonják vissza ezt a javaslatot, hiszen holnap szavazhat erről az Országgyűlés ez nagyon káros több nagyvárosban lakó magyar ember számára , és álljanak el attól a helyi iparűzési adót, a bevételt tovább csökkentő javaslatoktól is, amiről az utóbbi időben hallhattunk. Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselőtársam! Azt hiszem, hogy azt a vitát most nem kell megvívnunk, amely kódolva van a pártjaink gazdaságfilozófiai nézetének különbözőségében. Tehát mi az adócsökkentés pártja vagyunk, szerintünk az a jó, ha minél több adót csökkentünk, önök meg az adóemelés pártja, mert azt gondolják, az a jó, ha minél több pénzt lehet újraosztani, az önök felfogása szerint igazságosan. A mi felfogásunk egész más, mi azt gondoljuk, hogy ahhoz, hogy munka legyen, ott kell hagyni minél több jövedelmet az embereknél meg a vállalkozóknál is. De ez egy olyan vita, amit most nem tudunk itt megoldani.Ami a konkrét önkormányzati helyzetet illeti, ott azt tudom önnek válaszolni, miután ön miskolci képviselő, hogy nincs tudomásom arról, hogy bármilyen miskolci beruházást veszély fenyegetne, és ha az elmúlt éveket megnézi, az elmúlt tíz évet Miskolc város esetében, akkor azt láthatja, hogy Miskolc város rengeteget fejlődött. Nemcsak az adósságát vállaltuk át az önök városának, hanem rengeteg fejlesztési forrást adtunk, sőt most is folyamatban vannak fejlesztések, és legyen biztos benne, hogy a miskolciak minden fejlesztési forrást meg fognak kapni a következő időszakban is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.20]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A városüzemeltetés színvonalát igenis veszélyezteti ez a helyzet, azt gondolom; és több, helyben finanszírozott beruházást is veszélyeztethet. Ne felejtse el, hogy 2010 előtt a gépjárműadó 100 százaléka ott maradt az önkormányzatoknál. Önök 2010 után első körben a 60 százalékát vonták el, most meg az látszik, hogy teljes egészében elvonják a jövő tekintetében is ezt az önkormányzatoktól. De a 2010 előtti nyolc évben a helyi közösségi közlekedés állami finanszírozása is nagyobb volt. Volt olyan, hogy az önkormányzati 1 forinthoz 1 forintot adott az állam. Nagyon messze vagyunk ettől, miniszterelnök úr. A víziközmű-szolgáltatást végző cégek szakmai szervezete kérte azt, hogy szüntessék meg egyszerűen ezt az őket sújtó, sarcoló közműadót. Ez lenne a legegyszerűbb, hiszen ebben a nehéz időszakban ez segítene ezeknek a cégeknek talpon maradni. A helyi iparűzési adót érintő javaslatokat pedig azért kéne visszavonni, mert ha ezt ellentételezés nélkül teszik meg, és nem kompenzálják ilyen értelemben az önkormányzatokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , az bizony az önkormányzatokat tönkreteheti, ezáltal az emberek hétköznapjait is. Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök úr urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Úr! A közműadó megváltoztatására most azért nincsen mód, mert a mögötte meghúzódó igazságérzetünkből fakadó megfontolás változatlan. Mi tehát azt szeretnénk elérni, hogy Magyarországon egy liter víz bárhol is élsz az országban minden embernek ugyanannyiba kerüljön.Tudom, hogy a nagyvárosiak persze úgy érzik, hogy ez nem igazságos, mert ott olcsóbban lehet megszervezni a vízszolgáltatást, és ha olcsóbban lehet megszervezni, akkor náluk miért nem olcsóbb. Csak azt kérem minden, nagyvárosban élő embertől, hogy azt is vegyük figyelembe, hogy máshol is laknak az országban emberek, és van néhány szolgáltatás ilyen a víz, a gáz, az áram, szerintem ilyen a szemétszolgáltatás is , ahol el kellene érnünk azt, hogy minden magyar ember egységnyi fogyasztásért bárhol lakik, kicsi vagy nagy településen azonos összeget fizessen. Ezt szeretnénk elérni. Tehát mi nem el akarunk venni pénzt önkormányzatoktól, hanem szeretnénk egy ilyen Magyarországot kialakítani, ami nem egyszerű. De hogy nehogy már ilyen szakmai vita legyen, azt azért idehozom, hogy amikor önök kormányon voltak önt is ideértve , akkor 220 milliárd forintot azért elvettek az önkormányzatoktól; a mi kormányunk pedig 1400 milliárd forint adósságot vállalt át tőlük, ez is hozzátartozik a mi beszélgetésünkhöz. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés értelmében az azonnali kérdések tárgyalása során a 60. percet követően a miniszterelnök és a miniszter az azonnali kérdéseket nem köteles személyesen megválaszolni. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Akik el kívánják hagyni az üléstermet, kérem, tegyék azt csendben, tegyék lehetővé a további felszólalásokat is. [[Zaj. Számos képviselő hagyja el a termet.]] Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Leszámolás az önkormányzatokkal?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Bocsánat, megértésüket kérem, az előbb még Kontrát államtitkár úr volt bent. Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol, amennyiben elfogadja.
Köszönöm a szót, elnök úr. Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Legelőször is szeretném megköszönni annak a sok ezer önkormányzati dolgozónak, aki éjt nappallá téve próbálja egy picikét könnyebbé tenni az ott élő emberek életét a vírus időszakában. Amikor majd legyőzzük ezt a járványt, legyőzzük a vírust, akkor látni fogjuk, hogy nem a kormánynak, hanem az önfeláldozó munkát végző embereknek köszönhetjük azt, hogy a járványt sikerül legyőzni.Önök, mialatt ők dolgoznak, mindent elkövetnek annak érdekében, hogy nehezítsék az ő munkájukat; forrásokat vonnak el tőlük és ezáltal az ott élő emberektől. Miközben tombol a vírus, önök ahelyett, hogy a tömeges, ingyenes tesztelést csinálnák, ahelyett, hogy általánossá tennék a munkabér-támogatást, ahelyett, hogy a nyugdíjasokat segítenék, önök az önkormányzatok kivéreztetésére játszanak. Miniszterelnökük mindig Németországra, Ausztriára hivatkozik, hogy nézi, hogy ők mit csinálnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselők! Azt javaslom, hogy akkor kövessék őket a tekintetben is, hogy az önkormányzatokat támogatják, kiemelten támogatják a vírushelyzetben. Önök ezt nem teszik, hanem elvonnak 80 milliárdot a fővárostól, sok-sok milliárdot a kerületektől és a többi településtől, legyen szó akár iparűzési adóról vagy megemelt szolidaritási adóról. Az ingyenes parkolás az egyik utolsó ilyen pont, amikor úgy döntöttek, hogy az önkormányzatoknak nem lehet beszedni a parkolási díjat, amivel megint csak havi százmilliókkal csökkentik az önkormányzatok bevételét, közlekedési káoszt okoznak; az ott lakók nem tudnak parkolni, illetve a környezetszennyezés jelentősen növekszik a keringés miatt. Persze, önök tudják, mert olvassák saját szakértőiktől, hogy ez viszont káros a vírusra sokkal könnyebben fertőz. Azt kérdezem tisztelt államtitkár úrtól, hogy miért nem hajlandók Ausztriához, Németországhoz hasonlóan támogatni az önkormányzatokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzatok valóban végzik a tevékenységüket, végzik a munkájukat, és azt gondolom, hogy alapvetően az önkormányzati rendszer jól is teljesít. Az vitathatatlan, hogy ebben az országban az ország különböző területein különböző önkormányzatok eltérő helyzetben vannak. Azért, hogy ezt az eltérő helyzetet valamilyen mértékben kompenzálni lehessen, ezért egy új finanszírozási rendszert alakítottunk ki, amelyre azért volt szükség, mert az önök kormányzása alatt az önkormányzati rendszer a teljes pénzügyi ellehetetlenülés szélére került.Az önök idejében vizsgálta az Állami Számvevőszék az önkormányzatok működését, és elmondta, leírta, hogy 2000 milliárd forintnyi összeget vontak ki az önkormányzati rendszer működéséből. Tehát amikor ön itt elvonásokról beszél, akkor nyilván a lelkiismeret hangja szólal meg önökben. Kormányunk, a Fidesz-KDNP 2010 óta folyamatosan az önkormányzatok helyzetének stabilitása érdekében tett lépéseket, így megtörtént az adósságátvállalás, így megtörtént a feladatrendszer átstrukturálása, és létrejött egy olyan feladatfinanszírozási rendszer, amely igazságosan az adott feladathoz igazítja az önkormányzatok állami támogatását. Ugyanakkor nem szabad arról elfelejtkezni, hogy a gazdasági teljesítmény növekedésével a helyi iparűzési adó növekedése jelentős szabad forrásokat biztosít azoknál az önkormányzatoknál, ahol jelentős iparűzésiadó-bevétel van, így ezek az önkormányzatok képesek arra, és szükséges is, hogy részt vegyenek a közös terhek viselésében. Ezt a szolidaritási hozzájárulás befizetésével teszik meg. Az önkormányzati rendszer jól működik, a működőképességét megőrizte. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt fideszes Képviselők! Látszik, hogy azok az egyéni budapesti képviselők, akiket Budapesten fideszesként megválasztottak, menekülnek; nem kívánnak újból elindulni, mert nem mernek a budapestiek szemébe nézni a következő választásnál, mert tudják, hogy csúnyán becsapták a budapestieket, átvágták őket a palánkon. Nem működik az, hogy önök Budapesttől 80 milliárdot vonnak el, a kerületeket pedig folyamatosan büntetik. Tisztelt Államtitkár Úr! Két dologra adjon nekem konkrét választ, habár ez önöknek nem az erősségük! Az egyik, hogy zajlanake Parraghgal titkos tárgyalások az adó teljes elvonásával kapcsolatosan. A másik pedig, hogy miért nem ad a kormányhivatal tájékoztatást önkormányzatoknak a tekintetben, hogy hány covidos beteg van az adott településen, hányan haltak meg. Miért van az, hogy egy fideszes országgyűlési képviselő kap tájékoztatást, én meg hiába kértem többször, nekem nem adnak? Mi ez a megengedhetetlen törvénytelenség, tisztelt államtitkár úr?!Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Törvénytelenségekről érdemes beszélni, amikor az ön tárgyalójában lopják az áramot, és bitcoint bányásznak; szerintem ezzel is érdemes lenne foglalkozni önnek. Nyilván jól képzett ebben az ügyben. Az országot pedig nagyon nagy hiba lenne szembefordítani: fővárosi képviselők kontra vidéki képviselők, vagy főváros-finanszírozás, kontra vidékfinanszírozás. [[16.30]] Nyilván van egy adott helyzet az országban, ami az ország gazdaságát jellemzi, adott földrajzi elhelyezkedés, egy örökölt gazdasági helyzet, aminek a megfelelő kompenzálására ez a kormány igen sokat tett, míg az önök idejében Lamperth Mónika örökbecsű szavai szerint: tudják a dolgukat, hogy csak oda adjanak finanszírozást, ahol megfelelőek az önkormányzati képviselők és a polgármesterek. Mi nem ezt az utat képviseljük, a miniszterelnök felszólalásában is az előbb hallotta: az ellenzéki Miskolc is megkapja a szükséges forrásokat, fejlesztéseket, és ez így van Budapesttel is, így van a metró felújításával, így van a Lánchíd felújításával, így van a közösségi közlekedés eszközeinek a beszerzésével is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi kérdésben jelentkezett Oláh Lajos képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a házszabály 126. § (5) bekezdése alapján az azonnali kérdéseket követően lesz lehetősége elmondani. Köszönöm megértését. [[Oláh Lajos közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! Ungár képviselő úr… [[Oláh Lajos közbeszólására:]] Kérem, képviselő úr, nem adtam szót önnek. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ki a rémhírterjesztő?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Sokat beszéltek a mai ülésnapon arról, hogy ki a rémhírterjesztő, és ki csinál pártpolitikai csatározást a koronavírusból. Én arra szeretném kérni önöket, hogy azt vegyék figyelembe, hogy nemcsak önök lettek megválasztva arra, hogy a magyar közösségnek a védekezését irányítsák, hanem meg lettek választva települési vezetők is azzal, hogy az ő helyi közösségeiket megvédjék, és hogy ezt a védelmet minél jobban elősegítsék. Nemény András a napokban azt mondta, hogy a Markusovszky Kórház 32 lélegeztetőgépéből csak 17 lélegeztetőgép mellett volt olyan szakember, akivel ezeket lehetett működtetni, és ez súlyos problémát okozott a kórház működésében. Az a helyzet, hogy ez egy tényállítás, amit korábban mások is már elmondtak, hogy Szombathelyről Győrbe voltak irányítva orvosok, és ezért a szombathelyi kórház sokszor nem tudott betegeket fogadni. Volt olyan, a városi politikában érintett személy, akinek a rokonát ezért például Sopronba kellett elszállítani. Amikor ezt elmondta Szombathely polgármestere, akkor utána válaszként mind a térség országgyűlési képviselője, mind pedig az egyik fideszes képviselő pártpolitikával és rémhírterjesztéssel vádolta meg azt a polgármestert, aki semmi mást nem csinált, mint a saját közössége védelmében tényállításokat fogalmazott meg. Idézek a városvezetés hivatalos tájékoztatásából: „Tény, hogy a szombathelyi orvosok négy héten keresztül a győri kórházban teljesítettek szolgálatot, tény, hogy ahogy országosan lassan beteltek a kórházak, ezalól nem volt kivétel a szombathelyi kórház sem, és tény az, hogy ez nem jó a szombathelyieknek, hiszen kevesebb orvos értelemszerűen kevesebb beteget tudott ellátni.” A nyilatkozat napján később visszatértek az orvosok a városba, és újra szombathelyi betegeket gyógyítottak. Ez nagyon szép és helyes, hogy így történt, de ha polgármester úr nem veszi elő nyilvánosan ezt az ügyet, akkor a szombathelyiek nem tudtak volna megfelelő ellátást kapni. Kérem, erre reagáljon!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon minden beteget elláttak az előző napokban, bárhonnan is, kistelepülésről, nagytelepülésről, Nyugat-Magyarországról, Kelet-Magyarországról kellett őt ellátni, mindenki megkapta az ellátását. Ez Európában egyáltalán nem egyértelmű. Ön is tudja, hogy vannak olyan országok, mondjuk, Franciaország vagy Belgium, amelyek a szomszédos Németországba viszik át a betegek egy részét. Ön is tudja, hogy vannak olyan országok, mondjuk, Spanyolország, ahol már nem az intenzívterápiás szobában, hanem az étkezőben, a nővéreknek, az orvosoknak az étkezőjében látják el a betegeket. Magyarországon ilyenről nincsen szó. És ön is nyilván olvasta a kórház cáfolatát, amely egyértelműen cáfolta azt, amit ön is most itt a parlamentben elmondott, hogy valóban, az orvosok pár százaléka átvezénylésre került, meg az ápolóké is ez közismert tény, ez hetek-hónapok óta így zajlik Magyarországon , ahol a legnagyobb szükség volt rájuk. De amikor a polgármester azért, hogy politikai hasznot szerezzen ebből az akcióból, ezt elmondta, akkor egyébként már ez az átvezénylés a kórház közleménye szerint megszűnt, tisztelt képviselő úr. Csakis azért tette, hogy minél inkább politikai tőkére tegyen szert, az emberekben a koronavírus miatti félelmet kihasználva, saját magának ebből politikai hasznot állítson elő. És nem zavarja, amikor ezt megteszi, hogy igazából az ott lakóknak, akik ehhez a kórházhoz tartoznak, a bizalmát rombolja a kórházban, mert azt üzeni ezzel az embereknek bármit is mond, azt üzeni ezzel az embereknek , hogy nem bízhatnak abban a kórházban, amelyik őket ellátja, mert azt üzeni, hogy nincsen abban a kórházban megfelelő orvos, aki őket ellátná. Holott, tisztelt képviselő úr, senki az elmúlt időszakban nem került visszautasításra, akinek valóban koronavírus-kezelésre volt szüksége. Ön is ismeri az eljárásrendet, felveszi a kapcsolatot a háziorvosával, a háziorvos a mentőszolgálattal vagy akivel kell, és megadják a megfelelő utasításokat, így mindenki számára ellátást biztosítunk. Ön is tudja, a mintavételekben, most már a szűrőbuszok is tesztelnek azért, hogy mindenkit ellássunk, és ne legyenek olyan hírek, mint sok más, nálunk sokkal gazdagabb országban, amiket lehet olvasni.
Köszönöm szépen, államtitkár úr, a válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Azzal szemben, amit ön elmondott, a tény a valóságban, a propagandán kívül az, hogy a Vas Megyei Védelmi Tanács vezetője, akit ellenzéki elhajlással nagyon nehéz vádolni, még kedd délután sem kapott tájékoztatást arról, hogy a szombathelyi orvosok visszatérnek Szombathelyre. Ez a helyzet. Tehát összességében, amit elmond, az egy nagyon-nagyon jó fideszes közlemény, csak nem reagál arra a valóságra, hogy szombathelyi embereknek a rokonai, nagymamái kerültek úgy Sopronba, Győrbe, hogy nem tudták, hol vannak a szüleik, és hogy távolabbra kellett kerülni, pedig a szombathelyi orvosok meg tudták volna őket gyógyítani. Ezért is, hogy a valósággal tudjuk szembesíteni a kormányzatot, a városvezetés azt kéri, hogy az igazsag@szombathely.hu-ra minden szombathelyi lakos írja meg azt, hogyha olyan ellátásban részesül, aminél jobbat érdemelne. Köszönöm szépen. [[Kocsis-Cake Olivio tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ön is elolvashatja a közleményt, szerintem olvasta is a kórház közleményét, hogy amikor azonban Nemény András ezt a sajtótájékoztatót tartotta, már az orvosok a szombathelyi intézményben voltak. Elmondja az intézmény… Ön persze ezt Fidesz-propagandának nevezte, amit a kórház főigazgatója elmond, tisztelt képviselő úr, ebből is látszik, hogy aki… hát, hogy az elmúlt évszázad egy rosszabb mondatát idézzem: aki nincs velünk, az ellenünk van; ha nem azt mondja a kórház főigazgatója, ami önöknek tetszik, akkor önöknek ez Fidesz-propaganda. Ezért mondja a Momentum, hogy fideszteleníti majd egész Magyarországot, a bíróságok vezetésétől az ügyészségek vezetésén át, ezek szerint majd az egészségügy vezetéséig, mert aki nem hajlandó azt a szöveget mondani, amit önök, hogy Magyarországon nincs megfelelő ellátás a koronavírus-járvány alatt, az önöknek Fidesz-propagandista. Lehet, hogy orvos, és évtizedeket töltött a pályán, és éjjel-nappal azon dolgozik hónapok óta, hogy a saját kórházában minden beteget ellásson, ha esetleg elmondja, hogy igenis, vannak orvosaink, vannak lélegeztetőgépeink, és mindenkit el tudunk látni persze van egy beutalási rend, ami szerint a mentők napról napra viszik a betegeket a különböző kórházakba, és lehet, hogy valakit egyik nap az egyikbe visznek, a másik nap a másikba, de ez a protokoll alapján történik, kiszámítható, előre látható menetrend alapján működik -; ha valaki mégis egy ilyen álláspontot képvisel, ami nem illik az önök narratívájába, akkor az Fidesz-propagandista. Kérem, olvassa el a kórház közleményét, és onnantól kezdve tisztába kerülhet a valósággal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úr kabinetfőnökének: „Mi folyik az MTVA-nál?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt régóta tudjuk, hogy az MTVA, a közszolgálati tévé és rádió a Fidesz szócsöve, de most már bizonyíték is van rá. Több hangfelvétel bizonyítja ezt. A napokban került világosságra több hangfelvétel, ahol az MTVA vezető szerkesztője és hírigazgatója utasításba adja a munkatársaknak, hogy a közszolgálati televízióban a Fideszt kell támogatni, és akinek ez nem tetszik, az ki van rúgva. Tisztelt Államtitkár Úr! Csak úgy kíváncsiságból: ma már elment az üzenet, az utasítás a közszolgálati tévébe a kommunikációs osztályról, hogy milyen propagandát kell nyomni? Hetente vagy naponta küldik ezeket az üzeneteket és utasításokat? Úgy tűnik, hogy önök nem ismerik a közszolgálati kódexet, ezért szeretném felhívni a figyelmét pár alapelvére, amik súlyosan sérülnek a közszolgálati tévében és rádióban. „A közszolgálati médiaszolgáltatás az államtól és a gazdasági szereplőktől függetlenül működik. A közszolgálati médiaszolgáltató vezetői szakmai autonómiát élveznek. A kódexben kiemelt cél az eltérő vélemények ismertetése, a közösség ügyeivel kapcsolatos viták lefolytatása, továbbá a sokszínű, gazdag választékú, többféle értékrendet bemutató műsorok közzététele. [[16.40]] Emellett a társadalom számára kiemelten nagy jelentőséggel bíró események bemutatása.” Ezért nem számoltak be például a tüntetésről a Színművészeti Egyetemen. Kíváncsian várom államtitkár úr válaszát, azt majd megengedike, hogy a Biden-győzelemről beszámoljanak a közszolgálati tévében, hiszen most már több mint egy hete nem sikerült erről beszámolni. És, ha kérhetem, hagyjuk azt a hazugságot, hogy önöknek ehhez semmi köze, mert ez a felvétel egyértelmű bizonyíték. Tehát, tisztelt államtitkár úr, mikor hagyják dolgozni a közszolgálati televízió és rádió munkatársait? Mikor hagyják abba a fenyegetéseket? Mikor fejezik be azt, hogy manipulálják az ottani dolgozók munkáját? Mikor fogják biztosítani a közszolgálati tévé [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és rádió kódexben megfogalmazott céljait és elveit [[Az elnök ismét csenget.]] hogy így működjön a közszolgálati tévé és rádió? Várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Van egy alapvető különbség az önök és a mi hozzáállásunk között: önnel ellentétben mi nem tartjuk feladatunknak, hogy szerkesztőségek munkáját minősítsük, akkor sem, ha ezt önök időről időre, hétről hétre megteszik.Ami szerintem lényeges kérdés, miközben egyébként az egyes médiumokkal kapcsolatos vita az örök viták közé tartozik, de ami lényeges, hogy a magyar sajtó sokszínűbb, mint a korábbi időszakokban, mindenki megtalálhatja a saját ízlésének, világnézetének és igényeinek megfelelő médiumokat. Ha mindezt a számok felől nézzük, hogy ne csak egy ilyen állítás legyen a levegőben, akkor azt tudom önnek mondani, hogy 2013-ban 3200 médium volt Magyarországon, ma 6700; közben a netes médiumok száma is 40 százalékkal emelkedett. Ilyen körülmények között a mostanihoz hasonló felszólalásoknak nem az az igazi oka, hogy önök aggódnának a véleményszabadságért, hanem az, hogy nyomás alá akarnak helyezni egyes médiumokat. Ezt teszik egyébként akkor is, amikor tévécsatornát bojkottálnak. Szokás szerint valamiféle fasizmusra hivatkoznak, ami azért elég furcsa akkor, amikor az önök főpolgármestere egy judapestező jelölt mellett kampányolt személyesen. Arra kérem önt, fogadják el, hogy a nyilvánosságban olyan hangok is vannak, amelyekkel önök lehet, hogy nem értenek egyet. Mi is elfogadjuk; azt gondolom, hogy ez a véleményszabadság lényege. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez nem volt válasz az én kérdésemre. És nagyon rosszul tudja, itt nem a magyar sajtó egészéről beszélünk, itt a közszolgálati tévéről és rádióról beszélünk. Nem a HírTV-ről beszélünk és a TV2-ről, ami magánkézben van, a magyar adófizetők forintjaiból működik ez a közszolgálati tévé és rádió. Olyan adófizetők forintjaiból is, akik nem a Fideszre szavaztak, és éppen ezért borzasztó az, hogy önök arra utasítják őket, hogy a Fidesznek kampányoljanak. Önök a saját Alaptörvényüket nem tartják be. Hadd idézzek a IX. cikk (2) bekezdéséből: „Magyarország elismeri és védi a sajtó szabadságát és sokszínűségét, biztosítja a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit.” Önök a saját Alaptörvényüket is sértik és lábbal tiporják. Ezt nevezik önök jogállamnak? Sokszor mondják, hogy miért kérdőjelezzük meg a jogállamot, na, például ezért! Két dolog lehetséges, államtitkár úr. Az egyik, hogy önök utasítják erre a közszolgálati tévé munkatársait, akkor az törvénytelen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A másik, hogy maguktól csinálják [[Az elnök ismét csenget.]] akkor meg semmi keresnivalójuk nincs a közszolgálati tévében, menjenek át a HírTV-hez [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] vagy a TV2-höz!
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A jelenség, amiről beszélünk, az az, hogy önök kipécéznek egy-egy médiumot, egészen egyszerűen azért, mert nem tetszik önöknek az, ami ott elhangzik. És egyébként, ha már a hozzáállásról van szó: nem mi rontottunk be egy szerkesztőségbe, egy másikba, számonkérni egy újságírót azért, mert nem tetszett önöknek, amit írt. Nem mi vonultunk be a tévészékházba, követelve azt, hogy olvassanak be valamiféle nyilatkozatot. Ráadásul még le is buktak az előre eltervezett színjátékkal. És nem mi bojkottálunk televíziót, hanem önök. Ennyit az önök vélemény- és sajtószabadsághoz fűződő viszonyáról. És mielőtt legközelebb cenzúrát emleget vagy azt érzékelteti: legyen szíves, kérdezze meg a főpolgármestert, hogy miért akar minden ingyenes lapban négy, azaz négy oldalt felügyelni. Na, az a cenzúra, lépjenek fel ellene! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ovádi Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Megengedhetőe, hogy a baloldal nyíltan fenyegessen állami tisztviselőket?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Széles körben ismert a radikális gyurcsányista influenszernek, Homonnay Gergelynek a neve. A magát a demokrácia prófétájának képzelő Homonnay szemrebbenés nélkül obszcénabbnál obszcénabb szavakkal illeti a magyar állami vezetőket. Aggasztó, hogy a baloldal háza táján csak síri csend honol, és nem ismerik fel, hogy a gátlástalan gyalázkodás már jóval túlmegy a kulturált politikai véleménynyilvánítás határain. A DK-s megmondóember a minap félreérthetetlenül a miniszterelnök halálát kívánta. Ám úgy tűnik, nem csak egy egyszeri kisiklásról van szó. Most éppen a családvédelmi alaptörvény-módosítással kapcsolatban biztatta követőit Gyurcsány szószátyár katonája, hogy osszák meg azon kommentjét, amelyben otromba jelzőkkel illette Novák Katalin miniszter asszonyt. Úgy látszik, ez a DK valódi arca. Azt gondolom, a baloldal ismételten átlépett egy határt. Álságos, hogy miközben Gyurcsány Ferenc a közösségi oldalán arról zeng örömódát, hogy a politikai küzdelmeket a szeretet nyelvén kell folytatni, addig korábban arról szólt, hogy a jobboldal szereplői minden értelemben földönfutók lesznek. A demokrácia mindennapos siratása mellett azonban nem ártana Homonnaynak a saját portáján is körülnézni akkor, amikor Korózs Lajos kamuvideókkal és kamustatisztákkal igyekszik megtéveszteni a magyar embereket, ilyen vészterhes és lelkiekben is megterhelő időkben. Mindebből csak az látszik, hogy a Gyurcsány által vezérelt baloldal egy esetleges 2022-es győzelem esetére a fidesztelenítésen kívül semmilyen érdemi célt nem képes felmutatni. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat: megengedhetőe, hogy a baloldal nyíltan fenyegessen meg állami tisztviselőket? Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Alaptörvénye az a legfelsőbb szintű jogforrás, amely a hatalomgyakorlás módját, szerkezetét, alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat tartalmazza. Az Alaptörvénynek van egy fontos IX. cikke, amely megerősíti az előtte lévő bekezdésekben a véleménynyilvánítás szabadságát, viszont azt is kimondja, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága nem irányulhat mások emberi méltóságának megsértésére. Ez az az alap, amely az elmúlt harminc évben kialakult, a bíróságok jogalkalmazó gyakorlata és tulajdonképpen a parlament pártpolitikai logikán túlmutató egysége ciklusról ciklusra e mellett a megkötés vagy keret mellett foglalt állást, tehát hogy mindenki szabadon beszélhet, de más emberi méltóságát megkérdőjelezni vagy mást emberi méltóságában megsérteni nem lehet. Az ön által idézett megszólalások, én azt gondolom szintén minden pártpolitikai megfontolás nélkül mondom ezt , túl vannak ezen a mérlegelési keretrendszeren, és nem fogadhatók el. Persze az fontos kérdés, hogy érdemese ilyenkor hosszan tartó jogi eljárásokba bonyolódni. Valószínűleg nem, valószínűleg a közszereplőknek e tekintetben is tűrési kötelezettségük van. De azt hiszem, ha kevés dolog van is a Házban, amiben egyet tudunk érteni, annak egy nemzeti minimumnak kell lennie, hogy az ilyen típusú megnyilvánulásoknak nincs helye a magyar közéletben, és ha vannak ilyen típusú megnyilvánulások, akkor pártpolitikai oldaltól függetlenül mindenki, aki tagja a magyar Országgyűlésnek, az elhatárolódik ezektől. Eddig a mai napon ez még nem történt meg. De ne legyünk szomorúak vagy reményvesztettek, hosszú még a nap. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a válaszát, államtitkár úr. Sajnos a baloldal viselkedése folyamatosan megmutatja, hogy jobban gyűlölik a kormányt, mint szeretik a hazájukat. Emlékezzünk, a baloldal azokkal van szövetségben, akik 2004. december 5-én rárontottak saját nemzetükre, és azóta is ezt a politikát folytatják, hogy hogyan tudják elgáncsolni saját nemzetük fejlődését. [[16.50]] Azokkal vannak szövetségben, akik a hatalomra célként tekintenek, és céljaik elérése érdekében pedig hol lámpavassal fenyegetőznek, hol mások halálát kívánják. Egy mondás jutott eszembe a baloldal gátlástalan hatalmi törekvéseivel kapcsolatban [[Balczó Zoltán: Halljuk!]] : „Aki feláldozza a lelkiismeretét az ambíció érdekében, az elégeti a képet, hogy megszerezze a hamut.” Magyarország Kormánya számára a választóktól kapott bizalom nem más, mint egy eszköz, hogy segítsége a magyar családokat; ezt számtalan intézkedés is bizonyítja. Gyurcsány Ferencék egyszer már megüzenték: „El lehet menni Magyarországról, itt lehet bennünket hagyni, kérem szépen! Tessék! Lehet menni!” Ritkán lehet egyetérteni vele, de Homonnay Gergely megfogadhatná mestere tanácsát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Említette Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök Vidnyánszky Attilával kapcsolatos megjegyzését is, ami azért vérlázító az én megítélésem szerint, mert teljesen egyértelmű, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetemmel összefüggésben egy szakmai-művészeti konfliktusról van szó, nem értenek egyet egymással különböző művészeti ágak képviselői, valaki így gondolkodik a világról, valaki úgy gondolkodik a világról. Mi azt viszont nagyon határozottan gondoljuk, hogy mindenkinek joga van a saját álláspontját kifejteni, és a megválasztott politikusoknak pedig nem dolga a másként gondolkodókat fenyegetni. Mi minden egyes ilyen helyzetben a szabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az emberi méltóság védelmének az oldalán fogunk állni. Ez nem az a szeretetnyelv, amit a magyar emberek értékelnének vagy elfogadnának hála istennek, ezt már csak én teszem hozzá. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit tesz a kormány a munkavállalókért és a vállalkozásokért a koronavírus járvány második hulláma idején?” Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány első hulláma elleni harcot sikeresen megvívta az ország. A nemzetközi elemzések szerint Magyarország egyike a világ 25 legjobban védekező országának. Köszönet ezért az együttműködő lakosságnak, a megfeszített ütemben dolgozó egészségügyi alkalmazottaknak és nem utolsósorban a kormánynak, amely meghozta azokat az intézkedéseket, amelyek a védekezéshez szükségesek voltak, és meghozta azokat a komplex intézkedéseket is, amelyek segítségével a vírus okozta válság káros következményeit mérsékelte.A kormány a koronavírus-válság hatásainak enyhítését célzó gazdaságvédelmi akciótervben a járvány első hulláma idején meghirdetett bértámogatásokkal összesen már mintegy 280 ezer munkavállalón segített. A munkahelyvédelmi bértámogatást közel 15 ezer vállalkozás igényelte 207 ezer munkavállaló foglalkoztatásához, összesen közel 35 milliárd forint értékben. Az 57 milliárd forintos összköltségű munkahelyteremtő bértámogatásra több mint 36 ezer vállalkozás pályázott, a munkaadók mintegy 49 ezer álláskeresőnek tudtak munkahelyet biztosítani. Az általános bértámogatási programok iránt a turizmus és vendéglátás, a kereskedelem és a feldolgozóipar cégei érdeklődtek leginkább. A kormány számára kiemelten fontos a kutatás-fejlesztés, az innováció területén a versenyszférában dolgozók támogatása, hiszen a magasan képzett szakemberek teljesítménye határozza meg Magyarország jövőjét. A nemzetközi kitekintésben is egyedülálló, 40 százalékos kutatás-fejlesztési bértámogatást közel 1300 vállalkozás igényelte. A kormány majdnem 23 ezer kutató-fejlesztő mérnök munkahelyének a megtartásához járult hozzá. A támogatás összköltsége meghaladta a 17 milliárd forintot. A legtöbb pályázat az egyetemi városokból érkezett. Tisztelt Államtitkár Úr! A bértámogatások és a gazdaságvédelmi akcióterv egyéb intézkedései összesen mintegy egymillió munkavállaló kilátásait, képzési lehetőségeit javították. Ezzel kapcsolatban kérdezem a tisztelt államtitkár urat [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy mit tesz a kormány a munkavállalókért és a vállalkozásokért a koronavírus-járvány második hulláma idején. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A legfontosabb célunk az emberi élet és egészség megvédésén túl pont a munkahelyeknek a védelme és az új munkahelyeknek a létrehozása. A kormány valóban ennek érdekében döntött a gazdaságvédelmi akciótervről, amely történelmi mértékű csomag volt a tavaszi időszakban, és ahogyan ön is fogalmazott, a meghozott intézkedéseknek köszönhetően mintegy egymillió ember részesülhetett valamilyen munkaerőpiaci vagy képzési támogatásban. A célunk egyértelmű és világos: a gazdaság mielőbb növekedési pályára álljon, megőrizzük a munkahelyeket és új munkahelyeket teremtsünk, valamint hogy megőrizzük a családok életszínvonalát. Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti kormány a gyökeresen megváltozott helyzet ellenére is mindent megtesz a hazai munkahelyek védelme érdekében: egyrészt adókedvezményekkel segítjük a vendéglátás- és szabadidő-ágazatban működő vállalkozásokat, hiszen az ott dolgozókat érintette talán a leggyorsabban, a legdrasztikusabban és a legdrámaiabban a vírus második hulláma. Ezek a cégek, ezek a vállalkozások mentesülnek a szociális hozzájárulási adó, valamint a szakképzési és rehabilitációs hozzájárulás fizetése alól, a kisvállalati adózók esetében pedig nem számítanak bele az adóalapba a személyi jellegű kifizetések. Ráadásul, és ez egy fontos intézkedés, a kormány döntésének értelmében 5 százalékra csökkent az elvitelre készülő ételek áfája. Ez hatalmas segítség az érintett vállalkozások számára, hiszen így jelentős forrás áll rendelkezésre a munkabérek megfizetésére. De bértámogatással is segítjük őket, a munkabérek 50 százaléka az, amit kifizetünk számukra. Két feltételünk van: tartsák meg a munkavállalóikat, és fizessék ki a bérüket. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azt gondolom, kiemelten fontos a turizmusban és a vendéglátásban dolgozók támogatása, ahogy az a válaszban is elhangzott. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ezeknek a vállalkozásoknak a hátterét biztosító beszállítóknak, szolgáltatóknak, például a mosodáknak a támogatásáról sem szabad megfeledkezni. Azt gondolom, ebben az időszakban konstruktív javaslatokra és nem nemtelen támadásokra van szükség, még akkor is, ha alapvetően mást gondolunk a válság elhárításáról, hiszen mi adócsökkentésben, míg a baloldal adóemelésben gondolkozik. Azt gondolom, ez konstruktív vitákkal rendezhető, de amilyen megnyilvánulások itt a mai nap is voltak, azok nem valók erre az időszakra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindezen kedvezmények mellett egy fontos, tavasszal már bevált intézkedésről is döntöttünk az éttermek és a vendéglátás területén dolgozó cégek esetében, mégpedig úgy döntöttünk, hogy a házhoz szállításnak az adminisztratív terheit is csökkentjük, azaz bevonhatóak olyan piaci szereplők is a házhoz szállításba, akik normál békeidőben nem; ilyenek akár a taxisok is. Ez mind az éttermeknek, mind egyébként pedig a személyszállítással foglalkozóknak nagy segítség. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Szintén támogatást nyújtunk a szálláshely-szolgáltatók számára, ahol a korábbi foglalásoknak a 80 százalékát kifizetjük annak érdekében, hogy meg tudják tartani azokat a munkavállalókat, akiket foglalkoztatnak. Itt is az az elvárásunk, hogy tartsák meg a munkavállalókat, és fizessék ki a bérüket. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének, aki azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mi ez a kettős mérce?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nehéz időket élünk itt a koronavírus-járvány árnyékában, nagy nyomás nehezedik az egészségügyi rendszerre, a nemzetgazdaságra és így egyébként a magyar emberek mindennapjaira is. Üzleteknek, vendéglátó- és szórakozóhelyeknek kellett bezárniuk, konditermeknek, edzőtermeknek, és még hosszan sorolhatnám, hogy milyen helyek azok, amelyeknek sajnos be kellett zárniuk a kormány korlátozásainak betudhatóan. Vállalkozások, ezáltal munkahelyek kerültek veszélybe, illetve meg is szűntek sajnos az elmúlt napokban egyik napról a másikra, és ennek betudhatóan családok tízezrei kerültek nehéz anyagi helyzetbe. [[17.00]] Azonban vannak olyan helyek az országban meglepő módon , amelyekre ezek a korlátozások csak korlátozottan érvényesek, és ezek nem mások, mint a fideszes háttéremberek kaszinói. Ugyanis ezek a kaszinók ugyanúgy nyitva vannak, illetve nyilván ők is csak este 7 óráig, de tudják fogadni a vendégeket. Önök persze azt mondják, hogy nem minősülnek szórakozóhelynek, de én feltenném a kérdést, hogy mégis járványügyi szempontból mennyivel biztonságosabb egy kaszinó, mint egy bezáratott étterem. Félreértés ne essék, nem szeretnénk, ha még egy ember is elveszítené Magyarországon a munkahelyét, éppen ezért mondja a néppárti Jobbik már nagyon régóta, hogy a kiesett bérek 80 százalékát minden egyes veszélybe került szektorban igenis az államnak át kell vállalnia. Na de mégiscsak felmerül a kérdés, hogy azokon a helyeken, ahol még az online pénztárgépet is talán csak a híradásokból ismerik, mi a különbség egy ilyen hely, egy kaszinó és egy vendéglátóipari egység között, amelynek be kellett zárnia. Miért tesznek ekkora különbséget két ilyen hely között? Várom a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben dr. Steinmetz Ádám váltja fel.]]
Köszönöm szépen, Nunkovics Tibor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, én is kérdéssel kezdeném. Kaparós sorsjegyet adotte fel mostanában? Mert egyébként fel lehet adni. Totót adotte fel mostanában? Mert egyébként fel lehet adni. Lottót ötös vagy hatos lottót adotte fel mostanában? Mert egyébként fel lehet adni. Tippmixet adotte fel mostanában? Mert egyébként nemzetközileg is, Magyarországon és más országokban is sportversenyek vannak, amelyekre egyébként lehet fogadni. Ez ugyanolyan szerencsejáték. És kérdezem öntől, hogy a totózók, lottózók nyitva lehetneke, ugyanannyi ideig, 7 óráig, mint esetleg a játékkaszinók? Nyitva lehetnek. Akkor most mondja meg, hogy ön a szerencsejátékok között hogyan tesz különbséget? Melyik az, amelyik ön szerint alkalmazható, nyitva lehet és fel lehet adni, és melyik az, amelyiket nem lehet? Esetleg a tulajdon alapján? Hogy az egyik esetben az állam a tulajdonos, míg a másik esetben nem az állam, hanem magánszemély vagy magáncégek a tulajdonosok? Szerintem ez nem helyes megközelítés. Én azt gondolom, hogy ha ilyen döntés született veszélyhelyzetben, amit egyébként nem a Pénzügyminisztérium hoz meg, hogy igenis lehet szerencsejátékot játszani, akkor ne tegyünk aközött különbséget, hogy az egy kaparós sorsjegy és állam által szervezett, vagy esetleg egy játékkaszinó, amely egyébként a szabályok betartása mellett a nyitvatartási időre gondolok, és egyéb más szabályok betartása mellett ugyanúgy működik, mint a totózó, lottózó vagy azok a helyiségek, ahol egyébként fel lehet adni ilyen szerencsejátékot, de nem minősül totózónak, mert azok is kinyithatnak, és azokat is fogadhatják a játékszervezők. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Szerintem azért a totózót meg a kaszinót egy kalap alá venni igencsak dőreség, kedves államtitkár úr. Eleve a lottózókban van online pénztárgép, nem tudom, hogy erről tetszike tudni ebben a pozíciójában, de akkor lehet, hogy ebben most egy kicsit segítettem, hogy felvilágosultabb legyen.A kérdésemre egyébként nem válaszolt, hogy miért különböztetik meg ezeket a helyeket járványügyi szempontból. Tehát egy kaszinó miért nem veszélyesebb vagy miért veszélytelen egy étteremhez képest? Itt most azon van a hangsúly, hogy önök vállalkozásokat lehetetlenítettek el, de segítséget pedig nem nyújtanak nekik, hiába mondják azt, hogy ennyi meg ennyi bértámogatást adunk, csak ez a valóságban a sok kiskapunak köszönhetően egyébként nem valósul meg, és az embereknek végre érdemi segítségre lenne szükségük. Úgyhogy nagyon kérem, hogy erre válaszoljon végre, hogy mikor lehet egyenlő bánásmódban részesíteni a magyarországi vállalkozásokat, és mikor kívánnak nekik végre érdemben segíteni, hogy az emberek ne haljanak éhen. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm, Nunkovics képviselő úr. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ez nem igaz, hogy nem segítünk a vállalkozásoknak, a kisvállalkozásoknak. A katásoknak nem kellett járulékot, adót befizetni, a vendéglátósoknak nem kell most az alkalmazottaik után járulékot fizetni, megkapják a szálláshelyek az árbevételük 80 százalékát, amelyek le voltak foglalva, és sorolhatnám egyébként egy percen túl is ezeket az intézkedéseket, amelyeket persze ön nem néz semmibe és nem ismer el. De mondok én önnek egy példát a mai napról, hogy mi is az a kettős mérce mert az volt az azonnali kérdésének a címe. Tudja, mi a kettős mérce? Amit maguk csináltak ma. Elmondom, hogy mit csináltak ma. Volt két mentelmi jogról történő szavazás. Az egyik egy párbeszédes hölgy, aki baloldali, szövetségesnek minősül. Hogy szavazott a Jobbik? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Egy pedofilügy…]] Nem adja ki. Ugyanolyan magánvádas rágalmazási ügy. Míg hogy szavazott a kormánypártira, Simonka Györgyre? Azt pedig kiadta. És ezt ön csinálta! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Na, ez a kettős mérce, uram, nem az, amit mi a szerencsejátékkal csinálunk! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hány embernek kell még meghalnia?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Lehet, hogy meglepő, hogy miért a belügyminiszter úrhoz teszek fel kérdést egészségügyben [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiban. Az elnök csenget.]] , de azt látjuk, hogy az egészségügyet már három tárca is felügyeli: az innovációs tárca, az egészségügy vagy az EMMI, és maga a belügyminiszter is. És sokszor hozzá kell tennem a belügyminiszter nagyobb szakértelemről tesz tanúbizonyságot, mint az összes többi. A mai napon is többször elhangzott már, hogy a magyar egészségügy a kormányoldalról bírni fogja a terhelést, és folyamatosan bővíthető a kórházi ágyak száma. Nagyon sok adatot hallottunk a mai napon, csak egyvalamiről nem beszél a kormányoldal, amikor a kórházi ágyak számáról beszél: lesze hozzá egészségügyi dolgozó? Lesze az intenzív ágyakhoz, amelyekhez lélegeztetőgép kell, megfelelő személyzet? Lesze ápoló, lesze szakorvos hozzá, aki ezeket az ágyakat tudja működtetni? Folyamatosan arról beszélnek, hogy hány tízezerrel lehet bővíteni a kapacitást, de arról nem beszélnek csak az ágyakról beszélnek , hogy lesze hozzá megfelelő személyzet. Nem tudom, hogy néztéke az elmúlt hónapoknak az adatait. Csak felhívnám a figyelmet arra, hogy október közepén még a napi fertőzöttek száma 475-től 1223-ig terjedt, majd november elején 2763-3113, a mai napon felugrott 6400-ra az új fertőzötteknek a száma. Önök folyamatosan azt kommunikálják, hogy Ausztriát követik. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem két héttel, nem egy hónappal kell követni. Azonnal nézni kell, hogy mi zajlik: Ausztriában 699-en hunytak el az elmúlt két hétben, Magyarországon 1248-an. Ausztriában 612-en vannak intenzív ellátáson, Magyarországon 582-en. Hány embernek kell még meghalnia, hogy önök bevallják az igazságot, hogy Magyarországon mi zajlik, mi történik? Államtitkár úr, egyetlenegy kérdésem van: az ágyak mellé lesze megfelelő számú egészségügyi dolgozó? Várom a válaszát.
Köszönöm, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az egészségügy az emberi erőforrások minisztere által felügyelt ágazat a magyar kormányban, és én azt gondolom, hogy a miniszter úr rendkívül magas színvonalon és nagyon jól végzi a munkáját, és teljesen természetes is az, hogy az egészségügy feladatai az Emberi Erőforrások Minisztériumában vannak. A Belügyminisztérium egészségügyi kérdésekben, operatív irányításban egészségügyi döntéseket nyilván nem hoz, nem hozhat, hiszen a szakmai kompetencia nem ott van. Az, hogy az operatív törzs vezetését közösen a belügyminiszter és az emberi erőforrások minisztere akihez az egészségügy is tartozik vezeti, azt gondolom, egy teljesen természetes dolog, hiszen az egészségügy, az orvoslás, az orvostudomány oldaláról Kásler miniszter úr minden lényeges elemet tud biztosítani, a belügyminiszter feladata pedig az, hogy a szervezésben, az operatív összeállításban, a teendők megszervezésében, megtervezésében vegyen részt. [[17.10]] Ez a kettős az ön állításával vagy az önök állításával szemben igenis jól működik. A magyar járványügyi felkészültség megfelelő, és ezt az európai összevetésben vagy akár a világ számadataival való összevetésben is bizonyítottan láthatjuk. Az ország célja az volt… a parlament, illetve a kormány célja az volt, hogy az esetleges második hullámra felkészítse az országot. Persze, ezt nagyon sokan kétségbe vonták, hogy egyáltalán lesze második hullám, és milyen mértékű lesz ez a második hullám. Ma az látszik, hogy a szükséges ágyszám, a szükséges intenzív ágyszám rendelkezésre áll, a kórházakban dolgozók mindent megtesznek azért, hogy ezeket az ágyakat megfelelő módon kiszolgálják, és a szükséges személyzetet hozzá biztosítsák. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A képviselő asszonynak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kásler Miklós két nappal ezelőtt azt mondta, hogy annyival más a mostani járványhelyzet, hogy az állami intézkedések alkalmazkodnak a vírushoz, nem sikerült olyan jól kézben tartani a fertőzést, mint tavasszal. Maga Kásler Miklós is bírálja most már a kormányt, hogy hogyan készültek fel egyáltalán a járvány második hullámára.Államtitkár úr, az ágyak mellé lesze megfelelő számú egészségügyi dolgozó? Önök nem beszélnek erről. Arról sem beszélnek, hogy az intenzív ellátásban hányan fertőződtek meg az egészségügyi dolgozók közül koronavírussal, hányan estek ki már most az egészségügyi dolgozók közül. Arról sem beszélnek, hogy közben az összes többi betegséggel nem kapnak ellátást a betegek, hogy hiába fordulnak orvoshoz. Elhangzott Rétvári Bencétől, hogy hívni kell a háziorvost. Hát, nem veszik fel a telefont körülbelül egy napig vagy két napig, vagy három napig, mert olyan leterhelt a rendszer! Hát, mondja már meg nekem, államtitkár úr, hogy most kihez kell fordulni minden egyéb más betegséggel! Még egyszer felteszem a kérdést, államtitkár úr. Van megfelelő számú ágy, ezt mindenki tudja. Lesze hozzá megfelelő számú egészségügyi dolgozó? Ezt az egy kérdést tettem fel, erre várom a választ. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Pogácsás Tibor államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha figyelt volna, akkor észrevehetné, hogy egy világjárvány közepében vagyunk, és ennek a világjárványnak a leküzdéséért dolgozik a kormány, de nem a kormány itt a fő szempont, hanem az egészségügyi dolgok, az egészségügyben dolgozók, az orvosok és az ápolók. Az a kérdés, hogy mennyi egészségügyi dolgozó van. Én azt gondolom, ma is elhangzott, ön is utánanézhet: ma hétezerrel több orvos dolgozik, mint az önök kormányzása idején, tehát bár tíz éven keresztül nem járványra készültünk az egészségügy megerősítésében nagyon-nagyon komoly lépéseket tettünk mind a személyi állomány, mind pedig az épített környezet értelmében. Abban biztos vagyok, hogy az egészségügyben dolgozók, az orvosok, az ápolók továbbra is mindent megtesznek azért, hogy a betegeket ellássák. Az pedig, hogy a betegek, a más betegek, a nem Covid-betegek nem kapnak ellátást, ez ugyanolyan hazugság, mint amit önök folyamatosan, módszeresen végeznek az elmúlt néhány hónapban, amikor is önök egész egyszerűen a tényeket tagadva, hazug videókat, hazug embereket a központba állítva próbálják a vírust támogatni, próbálnak az emberek ellen tenni, próbálnak az egészségügyben dolgozók ellen küzdeni. Önöknek is az lenne a dolguk, a feladatuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hogy az emberekért tegyenek, ne pedig a rövid távú politikai érdekeiket szolgálják.
Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend keretén belül az utolsó azonnali kérdés következik. Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Pánikkormányzás helyett érdemi lépéseket!” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Öné a lehetőség, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, magyar emberek százezrei várják azt, hogy az Orbán-kormány végre megértse, hogy bűnös felelőtlenség gazdasági válság esetén a bajbajutottakat cserben hagyni. Lassan 9 hónap sem volt elég arra, hogy belássák, rengetegen veszítik el a munkájukat, és magyar családok tízezrei lesznek szegényebbek, reménytelenebbek és kiszolgáltatottak.Nézzünk egy konkrét példát! Egy vasipari vállalkozás tíz fővel, évente mintegy 200-300 millió forintos árbevétellel hónapok óta küzd az életben maradásért. De miért? Államtitkár úr, érezhetné ön is a fémforgácsolás szagát, és láthatná a vágókorongok szikráit is, de nem érzi és nem látja, mert ebben a cégben nincs megrendelés, nincs belső piac. Államtitkár úr, a haveri körön kívül van még 600 ezer vállalkozás hasonló helyzetben, és ezt önök pontosan tudják, mert önök felé nekik adatszolgáltatási kötelezettségük van. Tudják, hogy a bevételük rendkívüli módon, fele alá visszaesett, tudják, hogy mennyi alkalmazottat tudtak megtartani, vagy mit küzdenek azért, hogy megtartsák, és önök mégsem segítenek a bajbajutottakon. Az államigazgatási pánik kitermelte azt a pótterméket, ami most megjelent ágazati bértámogatás címen a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat részéről. De Orbán Viktor, úgy látom, mégsem enged többet az 50 százaléknál, mert ha a kiírásból idézek, akkor egyébként ebben a bértámogatásban az „50 százalékos” miniszterelnök sport- és szabadidőképzést, múzeumi tevékenységet, vidámparki szórakoztató tevékenységet akar támogatni. Miért nem a munkahelyeket támogatják? Miért nem mentik meg a dolgozókat, hogy ne menjenek tönkre százezrek, családok? Köszönöm szépen, várom a válaszát.
Köszönöm, Varju képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném tájékoztatni, hogy Borsod megye 7. választókörzetében az elmúlt fél évben 25-30 céget látogattam meg, és érdeklődtem a gazdasági helyzetük felől. Tehát engem azzal ne vádoljon, hogy én nem tudom, hogy mi van esetleg, mondjuk, Dél-Borsodban ezekkel a cégekkel. Én elmondom önnek, mi történt. Valóban az történt, hogy április-május hónapban mélyponton volt a gazdaság, és mélyponton voltak a megrendelések, és mindenki kereste a kiutat, azt szerette volna elkerülni, hogy az embereket végleg el kelljen küldeni, kilátástalan helyzetbe hozni őket is; egyébként a saját cégüket is, mert ha az embereket elküldik, és utána visszajön a megrendelés néhány hónap múlva, akkor nincs munkaerő, és nem tudják előállítani azt az értéket, amit megrendeltek tőlük. Ilyen kétségek között volt a cégeknek jelentős része. Ők többségükben üdvözölték azt a kormányzati intézkedést, miután részmunkaidőre támogatást nyújtott az állam. Több cégnél azt is üdvözölték, hogy a beruházásokra is kapnak támogatást, könnyebben, mint a válságidőszak előtt, és nagyobb összeget. Ehhez az Európai Unió is hozzájárul. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]] Én azt gondolom, téves az, amit ön mond, hogy a magyar kormány rosszul gondolkodott, és nem segített az embereken, hiszen azzal, hogy a cégeken segített esetleg beruházást megvalósítani, vagy az embereken a bértámogatással, akkor mindenképpen azt a gondolkodásmenetet követte, hogy igenis legyen, maradjon meg a munkahely nehéz időben, válságos időben is. Úgy gondolom, hogy a második, harmadik negyedévi adatok egyértelműen bizonyítják, hogy sikeres volt a kormánynak ez a féle gazdaságpolitikai gondolkodása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Mint ahogy én is szívesen hozok fel önnek újpesti példákat arra, amit egyébként ön is elmond, hogy mélyponton voltak, tisztelt államtitkár úr, azt kell hogy mondjam, ott is vannak, mert ott hagyták őket. Ezek a vállalkozások mélyponton vannak, mert nincs belső piac, nincs megrendelésük, és ez vonatkozik asztalosműhelyre, lakatosműhelyre és az összes többire, nem csak azokra, akiket önök akarnak segíteni. Éppen ezért továbbra is azt javaslom, hogy fogadják meg a Demokratikus Koalíció javaslatait. Ott van az a húsz pont vagy ettől az ajánlástól függetlenül , amely alapján a béreket terhelő járulékokkal könnyíteni kell, érdemi bértámogatást kell biztosítani, és egyébként a munkavállalóknak, ha már egyszer elveszítették a munkahelyüket, akkor az álláskeresési járadék meghosszabbítására van szükség. Ha nemcsak néhány ezer vállalatról akarnak beszélni, hanem arról a sok tízezer, százezernyi vállalkozásról, amelyek ma küszködnek, ha őrajtuk akarnak segíteni, akkor tegyenek végre érdemi lépést! Köszönöm szépen a figyelmét. [[17.20]]
Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Örök vita az álláskeresési járadék összegének és folyósítási idejének a megnövelése. Azt gondolom, egyértelmű választ adtunk már arra, hogy a mi gondolkodásunk nem ebben az irányban van, hanem abban, hogy az emberek tartsák meg a munkahelyüket, ha pedig nem sikerült, akkor meg lehetőség szerint próbáljanak a munkaerőpiacon minél hamarabb munkát találni. Munkát. Ami pedig a foglalkoztatási számokat illeti: a szeptemberi foglalkoztatási statisztika szerint 35 500 fővel csökkent az előző évhez viszonyítottan a foglalkoztatottak létszáma. Sajnálatos, hogy ez megtörtént, mert csökkent, de azért nem olyan mértékű a csökkenés, mint ahogy az az ön hangjából esetlegesen kikövetkeztethető. Van feladat, meg kell őrizni a munkahelyeket, támogatást kell adni továbbra is, új munkahelyeket kell létesíteni. A kormány éppen ezen az úton halad. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendi pontot lezártam. Most a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáira kerül sor. Felhívom figyelmüket, hogy a pandémiás helyzet szabályainak fokozott betartására figyelemmel az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra várakozó tartózkodjon. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13260. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló T/13260. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 1 nem szavazattal, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslatban szereplő ingatlanok tekintetében a Kárpát-medencei Művészeti Népfőiskola Alapítvány, valamint az Egri Főegyházmegye igénylése, valamint az ingatlan más közfeladat-ellátáshoz való szükségességének vizsgálata alapján kerül sor a térítésmentes átadásukra. Ennek megfelelően a javaslat alapján egyrészt az átvállalt állami feladat ellátásának támogatása érdekében állami tulajdonban álló, de állam által ellátandó egyéb közfeladatok ellátásához már nem szükséges ingatlan és ingó vagyon térítésmentes tulajdonba adására kerül sor az Egri Főegyházmegye részére, figyelemmel a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény állami vagyon ingyenes átruházására vonatkozó szabályaiban foglaltakra. A törvényjavaslatban szereplő ingatlan és ingó vagyonelemek tekintetében a térítésmentes átadásra az Egri Főegyházmegye igénylése alapján kerül sor. A javaslatban szereplő ingatlan köztulajdonban tartása az állam által ellátandó egyéb közfeladatok ellátásához, az állami feladatok finanszírozási forrásainak biztosításához, illetve a költségvetési bevételi előirányzat teljesítéséhez nem szükséges, így átadható a kedvezményezett részére. Az állami vagyonról szóló törvény kötelezettségként írja elő, hogy a nemzeti vagyonról, az abban beálló változásról és a vagyon értékéről a tulajdonosijog-gyakorló nyilvántartást vezessen. Ezen kötelezettség teljesítése csak megfelelő informatikai háttér biztosítása mellett sikerülhet, amelynek jogszabályi hátterét és alapját szintén tartalmazza az előttünk fekvő előterjesztés. A javaslat azonban nem csupán az egységes állami vagyonnyilvántartás vezetéséhez elengedhetetlen jogszabályi feltételeket teremti meg, hanem az adatszolgáltatási keretrendszer és az országleltár megújult publikus felületének a működtetését is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott indokokra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fazekas Sándor képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíváne felszólalni. [[Dr. Fónagy János jelzésére:]] A végén. Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, ami megjelent a kijelzőn. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Ma az állam lopásáról fogok beszélni. Egészen pontosan arról, hogyan veszti el a közvagyon a közvagyonjellegét és kerül magáncégek birtokába, mely cégek mögött a NER zsoldosainak sötét árnyalakjai magasodnak. Önök kétségtelenül rendszerszintűvé emelték a lopást, a korrupciót. Ezt az önök egyik ideológusa világosan megfogalmazta. A lényeg az, hogy nem egyszerűen ellopnak valamit, hanem rögtön megteremtik annak jogi kereteit is. Ez történik az állami ingatlan vagyon szabályozása során is. Nem véletlen, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatról már a Gazdasági bizottság előtt is élénk vita bontakozott ki. Az állami vagyon nyilvántartásával, illetve az ezzel összefüggő feladatkörökkel kapcsolatosan is voltak kérdéseink, de korántsem olyan súlyosak, mint azok, amik az állami tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról szóltak. Ha az elmúlt éveket nézzük, a különböző indokokkal magánkézbe adott állami ingatlanok száma már százon felül van. A bizottság előtt is feltettük a kérdést, és ezt még most sem értjük: miért kótyavetyélik el az állam ingatlan vagyonát? Miért kell a közvagyonban tartott ingatlanokat hirtelen magántulajdonba adni? Ezek a javaslatok komoly kételyeket ébresztenek azzal kapcsolatosan, hogy a kormány vajon az elvárható gondossággal és jogi személyiséggel bonyolítjae le ezeket az ügyleteket. Vagy fogalmazzunk kevésbé udvariasan: kinek lopják önök a közvagyont? Épp elég, ha arra a zárószavazásra gondolunk, ahol a vagyonkezelő alapítványoknak nyújtott ingatlanokról volt szó. Akkor az Országgyűlésnek benyújtott szövegben még csak két pécsi ingatlan szerepelt, majd a Törvényalkotási bizottság kormánypárti többsége hirtelen kiegészítette a listát nyolc révfülöpi ingatlannal, köztük egy vitorláskikötővel, egy szombathelyi, egy zalaegerszegi és egy szekszárdi ingatlannal. Külön furcsaság, hogy a módosításokról szóló bizottsági vitára a kormány Orbán Balázst, a Miniszterelnökség államtitkárát küldte, aki a Mathias Corvinus Collegiumot fenntartó alapítvány kuratóriumi elnöke is. Vagyis az állam részéről ő az illetékes a vagyon ingyenes átadásában, míg a másik oldalon ő az illetékes a vagyon átvételében. Az államtitkár ezt az összeférhetetlenséget mindössze azzal intézte el, hogy „két sapkám van”. Én meg erre azt mondom, hogy egy normális országban egy ilyen eset után vehetné mindkét sapkáját, mert távoznia kellene, de úgy látszik, Orbanisztánban ez a faramuci helyzet teljesen elfogadott. Azt is elképesztőnek tartom, hogy az államtitkár úr szerint azért jó az állami ingatlanok ingyenes átadása, mert az állami ingatlanok sokkal jobb helyen vannak magánkézben, mint állami kézben. [[17.30]] Kíváncsi vagyok, vajon mit szól ahhoz a nemzeti vagyonért felelős miniszter asszony, hogy a kormányon belül ilyen silánynak értékelik a munkáját. Ezek mind olyan körülmények, amelyek a legenyhébben fogalmazva is óvatosságra intenek a kormány jóhiszeműségét és a kérdéses tranzakciók átláthatóságát illetően. Sajnos az is egyértelmű számunkra, hogy a kormány, mondhatni, nagylelkű ingatlanátadásai egy kört még véletlenül sem érintenek: a helyi önkormányzatokat. Pedig pont a helyi önkormányzatok látják el a közfeladatok nagyját, méghozzá egyre nehezebb körülmények között. Idén elvonták tőlük a gépjárműadót, sokaknak szolidaritási hozzájárulást kell fizetniük, miközben az iparűzésiadó-bevételük nagymértékben csökkent. Ingatlanokat mégsem kapnak. Ezzel szemben például a Kárpát-medencei Művészeti Népfőiskola Alapítvány részére egy velencei kivett úttörőtábort, illetve egy székesfehérvári kivett kultúrházat kívánnak átadni, az indoklásban pedig csak az olvasható, hogy az ingatlanátadás az alapítvány nevelési, oktatási, felsőoktatási feladatainak a hatékonyabb ellátását segíti, de az már nem derül ki, hogy miképpen és miért ezekkel az ingatlanokkal lehet a hatékonyságot növelni. A magyar állam ingatlan vagyona szerintünk olyan közvagyon, amelyet nem pártpolitikai alapon kellene osztogatni, mert ez valójában a közös vagyon fosztogatása. Éppen ezért erre a törvényjavaslatra az MSZP-frakció nemet mond. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselő asszony, ha jól hallottam, akkor azt mondta, hogy állami tulajdon kerül magáncégek tulajdonába, és hogy erre ő szeretne reagálni. Az Egri Főegyházmegye kérvényezte, és az Egri Főegyházmegye kérésére kerül az Egri Főegyházmegye tulajdonába. Azt gondolom, hogy azért azt mindenképpen szükséges rögzítenünk, hogy szó nincsen arról, amit a képviselő asszony mondott. Lehet, hogy a képviselő asszony egy másik törvényről szólt, de jelen pillanatban az Egri Főegyházmegye kéréséről és az Egri Főegyházmegyének történő ingatlanátadásról szóló vitán vagyunk. Csak ezt szerettem volna mindenképpen elmondani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most adom meg a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy elöljáróban a hozzászólásra reagáljak, Heltai Jenővel szólva: „Mondhatta volna szebben, kis lovag.” Ez a törvényjavaslat nem arról szól, amit a képviselő asszony ostorozott, de egyébként tiszteletben tartom a véleményét. Csak szeretném megismételni az előterjesztés során ugyancsak az ön felvetésére mondottakat, hogy amennyiben az önkormányzat a jogszabályban meghatározott feltételek mellett kéri ingyenesen az ingatlant, akkor az önkormányzatok pártállásra tekintet nélkül minden esetben megkapták és megkapják térítésmentesen az ingatlant. Tisztelt Ház! A jelen témánk pontosítása érdekében engedjék meg, hogy én is megismételjem, hogy a most tárgyalt törvényjavaslat az Egri Főegyházmegye és a Kárpát-medencei Művészeti Népfőiskola Alapítvány részére történő állami tulajdonú ingatlanok ingyenes átadását célozza, elősegítve ezen intézmények köznevelési, oktatási, valamint kulturális feladatai ellátását. A törvényjavaslat emellett más rendelkezésével növeli a közfeladat ellátásának hatékonyságát, a tulajdonosijog-gyakorlók által alkalmazott szabályok pontosításával pedig erősíteni kívánja az eredményes vagyongazdálkodást. Az országleltár fejlesztésével pedig azt az időről időre előkerülő polémiát szeretnénk egyértelműen lezárni és rögzíteni, hogy mi tartozik a vagyonleltárra és mi az országleltárra, amely utóbbinál naprakész információt kapunk az állami vagyon alakulásától. A törvényjavaslat parlamenti tárgyalása során érdemi módosító javaslatok érkeztek a törvényjavaslat felhatalmazó rendelkezéseinek kiegészítésére, illetve módosítására. Kikerültek a felhatalmazó rendelkezésben szereplő informatikai tárgykörű részek, figyelemmel arra, hogy az informatikai rendszerre és az informatikai biztonságra vonatkozó szabályokat az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény szabályozza. A parlamenti döntéshozatal során az előzőekben említett érdemi módosító indítványokon túl a bizottsági módosító javaslatok kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tettek, elősegítették a normavilágosságot és a jogszabályszerkesztésre vonatkozó követelmények érvényesülését. Köszönöm a bizottságok támogató szakmai munkáját, amely hozzájárult a törvényjavaslat végleges szövegezésének kialakításához. Mindezek alapján tisztelettel kérem a Házat, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes törvényeknek nyilvántartásokkal és elektronikus ügyintézéssel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13262. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a nyilvántartásokkal és elektronikus ügyintézéssel összefüggő módosításáról szóló T/13262. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a közigazgatási eljárások elektronizálása szempontjából olyan kiemelt jelentőséggel bíró informatikai szakrendszerek és elektronikus nyilvántartások felülvizsgálata, valamint megújítása, mint a személyiadat- és lakcímnyilvántartás informatikai rendszere, a közúti közlekedési és a hozzákapcsolódó nyilvántartások informatikai rendszere, illetve a személyazonosítást lehetővé tevő okmánynyilvántartások informatikai rendszerei. Az említett három nagy csoportba tartozó nyilvántartások megújítása nemcsak a háttérfolyamatok gyorsulását fogja eredményezni, hanem egyértelműen a magyar állampolgárok számára is érezhető módon fog változásokat eredményezni. Tisztelt Ház! A benyújtott tervezet kilátásba helyezi a személyazonosító igazolványok részleges megújítását. Ez a módosítás jogharmonizációs szempontból nélkülözhetetlen, tekintettel arra, hogy az Európai Unió valamennyi uniós polgár vonatkozásában a tagállamok által kiállított okmányok tartalmi és formai követelményére irányadó, egységes szabályozást vezetett be 2021. augusztusi hatálybalépéssel. A javaslat be kívánja vezetni az úgynevezett naplórendszert, amelynek lényege, hogy a személyes adatokkal elektronikus úton végzett adatkezelési műveletek jogszerűségének ellenőrizhetősége, valamint a személyes adatok integritásának és biztonságának garantálása érdekében a nyilvántartást kezelő szerv automatizált adatkezelési rendszerben fogja rögzíteni a nyilvántartásban végzett adatkezelési művelettel összefüggő információkat. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elektronikus ügyintézés elterjedése és az informatikai eszközök közigazgatási felhasználása szempontjából előremutató elképzelés az ügyintézési terminálok kialakítása, hiszen a kioszk átmenetet képez a személyes ügyintézés és az elektronikus ügyintézés között. Hatékonyság- és minőségnövelő célból a KSH a jövőben megkapná az állampolgárok nyilvántartott egyes elérhetőségi adatait azon okból kifolyólag, hogy se postán, se személyes felkereséssel, se pedig kérdezőbiztossal ne zavarják őket olyan esetekben, amikor a személyes felkeresés útján történő adatgyűjtés egyszerűen lehetetlenné válik. Itt elegendő például a mostani pandémiás helyzetre gondolni. [[17.40]] Tisztelt Országgyűlés! A tervezet lehetőséget biztosít arra, hogy a jellemzően ügyfélkapuval rendelkező ügyfelek a szolgáltató rendszerébe közvetlenül bejelentkezhessenek, adataikat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény normáinak megfelelően, elektronikusan ellenőrizve legyenek képesek végrehajtani. Ezáltal csökkennek a személyes megjelenéssel járó mind lakossági, mind pedig szolgáltatói terhek. Tisztelt Ház! A benyújtott javaslat támogatandó, mivel jelentős könnyítéseket irányoz elő az állampolgárok adminisztratív ügyeinek intézését érintően, emellett aláhúzandó az is, hogy a közigazgatási szervek közötti együttműködés is hatékonyabbá válhat a tervezet elfogadásával. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében itt ülő Kontrát Károly államtitkár urat, most vagy később kívánja elmondani gondolatait.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A vita végén szeretném összefoglalni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Hatperces időkeret áll rendelkezésére.
Ďakujem za slovo pán predseda! Köszönöm a szót, elnök úr. Vážený pán predseda, vážené národné zhromaždenie! Vo svojom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/13262. o modifikácii niektorých zákonov v súvislosti s úradnými registrami a elektronickou správou, vytvorenom na zasadnutí výboru 28. októbra.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásommal tájékoztatom önöket a Magyarországi nemzetiségek bizottságának a T/13262. számú, az egyes törvényeknek nyilvántartásokkal és elektronikus ügyintézéssel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéssel kapcsolatos, a bizottság október 28-ai ülésén kialakított álláspontjáról. A bizottság álláspontja kialakításában a házszabály 36. § (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően járt el. Ahogyan azt már az általános vitában történt felszólalásban is említettem, az előterjesztésben javasolt módosítások túlnyomó részben tartalmukban közvetlenül nem érintenek nemzetiségi jogosultságokat, azonban, tekintettel a személyi adatok nyilvántartásának nemzetiségi szempontból is érzékeny voltára, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága érdemben áttekintette a módosító javaslatokat. A beterjesztett javaslatok legtöbbje a mai világunkban már elkerülhetetlen elektronikus nyilvántartások működtetését, illetve az elektronikus ügyintézés lehetőségeit, folyamatait érinti. Az elektronikus nyilvántartások megléte, a személyi okmányokon megjelenített, szemmel is látható adatok, illetve az ezeken közvetlenül szemmel nem látható, elektronikusan nyilvántartott adatokra való felosztása szélesebb körben biztosít lehetőséget arra, hogy a nemzetiséghez tartozó polgárok ilyen irányú igényére akár nemzetiségi nyelvű személyi okmányokat állíthassanak ki az anyakönyvi vagy okmányhivatalok. Véleményünk szerint a mostani módosítási csomaggal közelebb kerülhetünk ahhoz az ideális helyzethez, amelyben a nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárok anyanyelvükön, anyanyelvük szabályai szerint kiállított személyi okmányokkal rendelkezhetnek minden, a személyazonosságukat igazoló dokumentum vonatkozásában. Ezzel kapcsolatosan azt is fontosnak tartjuk megemlíteni, hogy a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény értelmében a magyarországi nemzetiségekhez tartozó állampolgároknak joguk van ahhoz, hogy az anyakönyvekben családi és utónevük a nemzetiségi nyelvük szabályai szerint vagy a nemzetiségi nyelvükön és magyarul is megjelenjenek. Az anyakönyvben szereplő adatok alapján ma a személyazonosításra alkalmas okmányok közül kizárólag a személyi igazolványban van lehetőség a valamely nemzetiséghez tartozó polgár nevének megjelenítésére a magyar változat mellett az érintett nemzetiségi nyelvén is. Azonban a mostani gyakorlat nem biztosít lehetőséget arra, hogy a nemzetiségi nyelvű névhasználat megjelenhessen a jogosítványokban vagy az útlevelekben is. Mivel az előttünk fekvő törvénycsomag nem érinti az egyes, személyazonosításra alkalmas okmányok adattartalmát, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága úgy döntött, hogy még a ciklus során önálló módosító javaslatot állít össze a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvényhez, annak érdekében, hogy a nemzetiségi törvényben megfogalmazott névhasználati jog teljeskörűen megvalósuljon a hazai gyakorlatban is. Mivel azonban ennek előkészítése széles körű egyeztetést igényel a Belügyminisztérium és a nemzetiségi területet felügyelő miniszterelnökségi államtitkárság illetékes vezetőivel, ez irányú javaslatainkat a jövő évben kívánjuk kidolgozni és beterjeszteni az Országgyűlés elé. A fentieken túl meg kívánom említeni azt is, hogy bizottságunk üdvözli az Igazságügyi bizottságnak a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata, valamint a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata kezdeményezését, amely összhangba hozza az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezéseit a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény most módosuló rendelkezéseivel. E javaslat szerint a nyilvántartási törvény 19/G. §-a felsorolásába az országgyűlési képviselők és a volt országgyűlési képviselők mellé bekerült a nemzetiségi szószólók és a volt nemzetiségi szószólók adatainak kezelése is. Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága, ahogyan azt az általános vitában történt felszólalásomban is jeleztem, kizárólag nemzetiségi szempontok figyelembevételével támogatja a tárgyalt törvénycsomag elfogadását. Ďakujem Vám za pozornosť. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen Paulik Antal szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba jobbikos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat első része leginkább az EU-s előírásoknak való megfelelés miatt született, amivel nincs is probléma. Például egyetértünk azzal, hogy a személyi igazolványok tekintetében szükség van módosításokra, bár azt is megjegyezhetjük, hogy a magyarországi személyi igazolványok már régen az egyik legmodernebb személyi igazolványnak számítanak az Európai Unióban, de tudomásul kell vennünk, hogy ezeket a változásokat, amit az EU előír ezzel kapcsolatban, követnünk kell. Itt utalnék a jó dolgokra is, tehát nyilván fontos az, hogy a KSH adatszolgáltatási, adatbegyűjtési körében a legfontosabb az elektronikus adatbegyűjtés lesz, és hogy így is lesz lehetőség a kapcsolattartásra, ez különösen a mai járványügyi helyzetre tekintettel nagyon fontos. Ugyanígy pozitív dolog az elektronikai ügyintézési pontoknak a felállítása, ezeknek a termináloknak az üzemeltetése, ami valószínűleg könnyebbé teszi majd az ügyintézést. A gépjármű-felelősségbiztosításnak a központi nyilvántartása is fontos lesz, és a gépjárművezetőknek nem kell az igazolást maguknál tartani, ez is egy pozitív előremutatás, és azt gondolom, hogy ezekkel feltétlenül egyet kell érteni. Azonban ami itt, ennél a törvényjavaslatnál kétségeket ébreszt, az az, hogy adatok tömkelege kerül ezáltal a kormánynak a birtokába, amelyet a kormány, illetve a kinyújtott szervei, a végrehajtó hatalom folyamatosan tud kezelni, és nyilván még akkor is, hogyha az államtitkár úr elmondta az expozéjában még az eredeti javaslat ismertetésekor, hogy ez az adatvédelmi biztossal egyeztetve volt, és megfelelő garanciákat is tudnak nyújtani erre, az ellenzék részéről mi, a Jobbik Magyarországért Mozgalom nem látja még ennek a garanciáit megfelelőnek. Mindazok ellenére, hogy számtalan pozitív dolog van, ami bevezetésre került az elektronikus nyilvántartásban, még kiemelném, ami nagyon jól működik ma, mert beszéljünk arról, hogy vannak jó dolgok is, ez például az ügyfélkapus rendszernek a megteremtése, amely szerintem nagyon jól működik országos viszonylatban, illetve egy nagyon pozitív példa a személyijövedelemadó-bevallásnak az elektronikus bevezetése, amely szintén jól vizsgázott. Azonban azt is kell látni, hogy vannak olyan dolgok is, amelyek nem vizsgáztak jól elektronika terén Magyarországon, és ezért kétes azoknak a megítélése az állampolgárok számára, sőt sokszor úgy is érzik, hogy ezek az elektronikai újítások nehezítik is az életkörülményeiket és a helyzetüket. Ez nyilván egy nagyon rövid átmeneti állapot, mert előbb-utóbb ezek a problémák kiküszöbölésre fognak kerülni és ezek működni fognak. Azonban az adatvédelmi problémák, illetve kétségeink miatt nem tudjuk támogatni ezt a törvénytervezetet, illetve nem is szavazunk nemmel, mert, mint mondtam, számos pozitív dolog is található benne, tehát tartózkodni fogunk ebben. Még egyetlenegy dologra szeretném ezzel kapcsolatban felhívni a figyelmet, hiszen a bizottságnak kellett beadni összegző módosítót ezzel kapcsolatban. [[17.50]] Ezt végigolvasva, azért elég hosszúra sikerült ez a módosító, márpedig ez azért van, és ezt ne hagyjuk szó nélkül, mert a kormányzati kodifikációs munka azért e tekintetben sokszor kifejezetten trehánynak minősíthető. Rengeteg helyesírási hiba, nyelvhelyességi hiba, illetve szerkesztési hiba volt az eredeti törvényjavaslatban, amelyet majd ez a most is tárgyalt összegző módosító tesz helyre. Ezekre jobban kellene figyelni a jövőben. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Ha jól emlékszem, Völner Pál államtitkár úr volt itt a vitában, amikor este ezt a törvényt itt megvitattuk. Elég hosszúra sikeredett, és mindenki elmondta azokat a pozitív dolgokat, amiket képviselőtársam itt már felsorolt a vitában, amelyeket már meg kellett tenni, mert az Európai Uniónak meg kell felelni, meg ami már lényegében meg is történt az elmúlt időszakban. Ezeket nem is vitattuk, hogy támogatandóak a részünkről is, de van egyetlenegy pontja, amit a vitában is elmondtam, ami miatt mi is csak tartózkodással fogunk tudni szavazni a holnapi nap folyamán. A Magyarország biztonsági érdekeit sértő külföldi befektetések ellenőrzéséről szóló törvényjavaslat vitájában, amit 2018. VI. hó 19-én nyújtott be dr. Semjén Zsolt a parlamentnek, és VI. hó 28-án tárgyalta a parlament a T/628-as törvényről van szó , az MSZP vezérszónoka, dr. Harangozó Tamás akkor nagyon súlyos aggályokat fogalmazott meg. Ezen aggályok közül érdemben semmit nem orvosol ez a javaslat. Ezt többször is elmondtuk, felszólaltam akkor én is vezérszónokként, amikor ezt a törvénymódosítást tárgyaltuk a parlamentben. Továbbra sem orvosolja ezeket a problémákat ez a módosítás. Ezért emelem ki, hogy bár nagyon sok pozitív előrelépés van ebben a törvényben, ezért csak tartózkodással tudunk szavazni a Magyar Szocialista Párt részéről. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem… illetve nem kérdezem meg, látom, készül felszólalásra a vitában elhangzottakra válasszal Kontrát Károly államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Gyüre Csaba képviselő úr hozzászólására szeretnék reagálni. Az általános vitában is találkoztunk, és csak itt jegyzem meg, hogy a kormányt akkor is én képviseltem, és szerintem képviselő asszony is, utalok rá, egy törvénnyel előbb mondta el a hozzászólását. Ilyen előfordul az életben mással is, mert talán a következő törvényhez akart hozzászólni, úgy gondolom [[Bangóné Borbély Ildikó a fejét rázva: Nem…]] , de ezt majd ő eldönti.Ami Gyüre Csaba képviselő úr hozzászólását illeti, a kodifikációs munkát értékelő súlyos megjegyzését visszautasítom a munkatársaink nevében. Azt gondolom, ők mindig arra törekszenek, hogy a lehető legjobb minőségű törvényjavaslatokat tudjuk benyújtani ide, a tisztelt Ház elé. És még egy gondolatot engedjenek meg Gyüre Csaba képviselő úr elmondott hozzászólásával kapcsolatban. Hogyha ennyire kritikusnak tartja több pontját ennek a törvényjavaslatnak, akkor célszerű lett volna, és én biztattam is, kértem is, hogy nyújtsanak be módosító javaslatot, de itt is rögzítem, hogy képviselői módosító javaslat nem érkezett a törvényjavaslathoz. Képviselő úr tapasztalt képviselő, ha élt volna ezzel a joggal, talán javíthatta volna azokat a pontokat, amelyeket ön kritikusnak tart. Én két dologra szeretnék utalni. Egyrészt arra, hogy egyetértés volt abban, hogy a digitalizáció és az elektronikus szolgáltatások szélesebb körű biztosítása az ügyintézést egyszerűbbé teszi, ez pedig az állampolgárok életét mindenképpen megkönnyíti ez a törvényhozó feladata. Azt gondolom, ennek ez a javaslat eleget tesz. Illetve a jelenlegi helyzetben az elektronikus ügyintézésre való mihamarabbi átállás és a személyes kontaktust igénylő ügyintézések számának csökkentése kifejezetten fontos. Ezt segíti az ügyintézési terminálok, az úgynevezett kioszkok kialakítása. Én ezt fontosnak tartottam itt is kihangsúlyozni. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a szavazáson támogassák az igen szavazatukkal ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13257. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény módosításáról szóló T/13257. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A polgári perrendtartás kétéves hatályosulásának tapasztalatai, az Alkotmánybíróság határozatai, valamint a jogalkalmazó szervek visszajelzései indokolttá teszik a törvény egyes rendelkezéseinek felülvizsgálatát, pontosítását, valamint a perjogi szabályok egyszerűsítését és rugalmasabbá tételét. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat fő célkitűzése az, hogy megkönnyítse a jogkereső állampolgároknak és szervezeteknek a bírósághoz fordulás jogának a gyakorlását. A normaszövegből kiolvasható, hogy a hatásköri szabályozás egyfajta finomításával állunk szemben, amely kismértékben igyekszik növelni a pertárgyértéktől függetlenül a törvényszék hatáskörébe tartozó perek körét. Ily módon optimálisabban alakul majd a járásbírósági, illetve a törvényszéki hatáskörbe tartozó ügyek megoszlása. Szót kell ejtenünk a perindítás egyszerűsítését célzó módosítások szándékairól is. A javaslat értelmében a keresetlevél tartalmi elemeinek száma csökken, továbbá egyszerűsödnek az egyes elemekre vonatkozó előírások is. A keresetlevélben az alperes azonosító adatai közül elegendő a nevét és a lakóhelyét vagy a székhelyét megjelölni; egyéb azonosító adat hiánya nem eredményezi a keresetlevél visszautasítását. A keresetlevél formai kritériumai is jelentősen csökkennek majd, ugyanis nem kell feltüntetni az egyes szervezeti egységek címeit, valamint az egyes szerkezeti egységeken belüli tartalmi elemek előadása nincs sorrendhez, vagy más formaisághoz kötve. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném kiemelni a személyi állapotot érintő perekre vonatkozó módosításokat, melyek a kiskorú gyermekek érdekének fokozott védelmét célozzák. Ennek egyik eszköze, hogy a bírók erősebb felvezetési jogosítványokat kaptak a kiskorúakat érintő perekben, aminek köszönhetően fenntartható lesz a kiskorú gyermek érdekeit szolgáló pernem. Tekintettel arra, hogy a bíróságnak lehetősége van hivatalbóli bizonyításra a státuszperekben, ezért indokolt a magánszakértői bizonyítás kizárása ilyen esetekben. Így elkerülhetővé válik, hogy a perrel érintett kiskorú gyermeket akár három szakértő is vizsgálja, ami nyilvánvalóan megterhelő egy gyermek számára. Tisztelt Országgyűlés! Lehetne még nagyon sok további szabályról is beszélni a törvénytervezet kapcsán, gondolok itt például a perfelvételi szak szabályait rugalmasabbá tevő elképzelésekre, a felekre háruló adminisztrációs terhek csökkentésére vagy a másodfokú eljárás során a felek jogérvényesítését megkönnyítő módosításokra, de meggyőződésem, hogy a korábbiak során módunk volt részletesebben tájékozódni. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[18.00]]
Köszönöm, Fazekas Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők képviseletében itt ülő Völner Pál államtitkár urat, most vagy később... [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később kíván majd, ha szükségét látja, felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amit a kijelzőn mindjárt látni fogunk. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Előzetesen leszögezem, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja a polgári perrendtartásnak ezt a módosítását. Nyilván a bizottságokban is azért volt egyhangú a szavazat, mert abban mi is mint ellenzéki párt közreműködtünk, és támogattuk azt. A polgári perrendtartásnak a módosítását, amennyiben előrevivő, a jövőben is fogjuk támogatni.Hogy miért is támogatjuk? Azért, mert véleményünk szerint a polgári perrendtartás módosítása gyakorlatilag elégtelenre vizsgázott, illetve a Pp., az új polgári perrendtartás elégtelenre vizsgázott. Ezzel kapcsolatban én elsősorban az Igazságügyi Minisztérium hibájának tartom, illetve az akkori vezetőjének rovom fel hibaként, és azt gondolom, hogy egy szakmai hiúság vezetett oda, hogy egy viszonylag rossz polgári perrendtartás került elfogadásra Trócsányi igazságügyi miniszter idején. Működött egy kodifikációs bizottság három éven keresztül, amely előkészítette az új polgári perrendtartást, ők benyújtották az anyagot a minisztériumhoz, végül azonban az, ami benyújtásra került az Országgyűlés elé, ahogy ők fogalmaztak, köszönőviszonyban sem volt a kodifikációs bizottság által kidolgozottakkal, és elhatárolódtak ettől. Németh János, aki vezette ezt a kodifikációs bizottságot, ő is elhatárolódott sajtónyilvánosan az új polgári perrendtartástól. Ezzel szemben Trócsányi miniszter úr megfogalmazta, hogy ők simán meg tudják oldani ezt a problémát, hiszen szó szerint igyekszem idézni „az Igazságügyi Minisztérium tiszta profilú jogászminisztérium, a polgári perrendtartás kidolgozását és magát a kodifikáció irányítását magára vállalja”. Tehát nyilván magára vállalta. Hát, én úgy gondolom, hogy ezzel el is bukott. Nagyon sok kritika fogalmazódott meg egyébként az elmúlt egy-két évben az új Pp.-vel kapcsolatban. Így például: az eljárások gyorsítása aránytalanul szűkíti a hatékony jogvédelem lehetőségét; a jogérvényesítés keretei szigorodnak; ellehetetlenedik a valódi igazságszolgáltatás; ugrásszerűen megnőtt a visszautasított ügyek száma; katasztrofális volt a formanyomtatvány, ami bevezetésre került, és gyakorlatilag a lakosság ezt egyáltalán nem tudta kitölteni. Aztán az ügyvédek nagyon fájlalták azt, hogy a pertaktika gyakorlatilag az új Pp.-ben megszűnt, és ezáltal az igazság kiderítésének a lehetősége is jelentősen korlátozódott, hiszen nem tudtak olyan pertaktikai elemeket alkalmazni, amelyekkel valóban előrébb lehetett volna vinni az ügyet. Azt kell látni, hogy ez a módosítás próbál javítani, toldozgatni-foldozgatni, javítani, tehát mindenféleképpen azt gondolom, hogy jobbá teszi azt a Pp.-t, de még mindig nem teszi jóvá a jelenlegi polgári perrendtartást. Nyilván a későbbiek során fog majd kiderülni az, hogy milyen további problémák fognak kijönni, hiszen a kezdeti szakaszban, ahol még most vagyunk a Pp. alkalmazásában, elsősorban perfelvételi tárgyalás az, amely szakaszba eljutottak az ügyek, arról már van, a keresetindításról, a perfelvételi tárgyalásról már van valamiféle fogalma a jogalkalmazóknak, azonban még az új Pp. szerint kevés ügy futott végig. Majd a későbbiek során fog kiderülni az, hogy a tárgyalás második szakaszáról, illetve a fellebbviteli eljárásokkal kapcsolatban milyen problémák fognak felmerülni. Én már azt vizionálom előre, hogy nagyon sok helyen kell majd ehhez a polgári perrendtartáshoz hozzányúlni. Azt is látni kell, hogy azért a mostani javaslatban is vannak kisebb visszalépések, hiszen még az új Pp. változása a régit állítja vissza, illetve olyan formában, amely csak a szocializmus idején volt, illetve olyan hagyaték volt, ezt is visszahozza. A kioktatással kapcsolatban az ügyvédek esetében, az ügyvédek kioktatási kötelezettségével kapcsolatban egészen 20-30 évvel ezelőtti jogszabályi szabályozást hoz vissza, ami nem biztos, hogy hasznos mindenki számára. De ez a jogszabály-módosítás, amely most előttünk fekszik, alapvetően pozitív, ezért ezt támogatjuk. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalási lehetőséggel. [[Dr. Fazekas Sándor jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. [[Dr. Fazekas Sándor: Kérnék szólásra lehetőséget.]] Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak vitazáró gyanánt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először is szeretném megköszönni mindazoknak a támogatását, akik a szavazás előtt biztosították az előterjesztőt arról, hogy ez a javaslat elfogadható.Gyüre Csaba képviselőtársammal a vitában már megvitattuk ezeket a felvetéseket. Gyakorlatilag egy új kódex bevezetési időszaka alatt mutatkozhatnak olyan változási igények, amelyekre, hogyha a jogalkotó megfelelően reagál, akkor egy módosítás követi másfél-két évvel a kódex megjelenését. Az is látszik, hogy az a szándék, ami elsődleges volt a törvény benyújtásánál, az elhúzódó pereknek a csökkentése, ezt a célt betöltötte. Az más kérdés, hogy akár a jogalkotás vagy akár a jogalkalmazás szigora folytán valóban előfordultak azok a nehézségek, amelyek miatt a módosítás bekövetkezett. De azt hiszem, hogy mindig az a dolgunk, hogy rugalmasan reagáljunk a fennálló helyzetre, és ezért is számíthatunk arra, hogy egyöntetű lesz a támogatása a törvénynek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a családi gazdaságokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13261. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Elsőként megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta a családi gazdaságokról szóló T/13261. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat egy rendkívül fontos reformcsomag, alapvetően alakítja át az őstermelőkre és a családi gazdaságokra vonatkozó jogi környezetet, méghozzá úgy, hogy azzal minden érintett kifejezetten jól jár. A gazdálkodókat érintő adminisztrációs és adóterhek olyan mértékben csökkennek, hogy az az őstermelői státusz ’90-es évek végén tapasztalthoz hasonló népszerűségét hozhatja el újra. Az új szabályozás alapvető célja a kis és közepes családi gazdaságok, mezőgazdasági vállalkozások versenyképességének javítása. Ennek érdekében a javaslat gyakorlatilag újraértelmezi és erősíti az őstermelői és családi gazdálkodói kategóriákat. Bővülni fog az őstermelők által folytatható tevékenységek köre. Jövőre az őstermelőknek közel 1 millió forint éves bevétel alatt nem kell adóbevallást készíteniük, közel 10 millió forint éves bevételig szja-mentes átalányadózók, közel 20 millió forintos éves bevételig pedig átalányadózók lehetnek. Az adókedvezmények határszámai a mindenkori minimálbérhez kötöttek, így időben akár még ennél is kedvezőbbekké válhatnak. A jelenlegi közös őstermelő és a családi gazdaság kategóriák összevonásával létrejön az őstermelő családi gazdaság működési kategória, ahol szintén jelentős mértékű adókedvezmények válnak elérhetővé. A legjobb esetben a mindenkori éves minimálbér 40-szeresét nem meghaladó éves bevétel után választhatják az átalányadózást. Ez jelenleg több mint 77 millió forint. [[18.10]] Fontos, hogy a normatív támogatások összege egyik esetben sem képez adóalapot. Mindezek mellett létrejön egy minősítési kategória is a szövetkezetek és a gazdasági társaságok számára. Ez a „családi mezőgazdasági társaság” minősítés, amely termőföldbérlés vagy -vásárlás, illetve fejlesztési beruházások esetén biztosít adókedvezményeket. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar mezőgazdaság kis és közepes szereplőinek, a magyar termelők helyzetét nagymértékben javító törvényjavaslat mindenképpen támogatandó, hiszen az teljes mértékig gazdabarát. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Fazekas Sándor képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében itt ülő Farkas Sándor államtitkár urat, hogy most vagy később kíván szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később kíván felszólalni. Köszönöm szépen.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP számára a kis- és közepes termelők, a családi gazdálkodók helyzete kiemelten fontos. Egy válságálló, a környezeti kihívásoknak is megfelelni tudó mezőgazdaság kis- és közepes gazdálkodókra kell hogy épüljön. Az agrárium nemzetbiztonsági szempontból is kiemelt ágazat, tehát olyan gazdálkodási rendszerre van szükség, amely generációkon átívelően biztosítja Magyarország élelmiszer-önrendelkezését. Ehhez egy diverz, magas hozzáadott értéket előállító, az agroökológia szempontjainak megfelelő, nagy tűrőképességű és megújulni képes agrárium szükséges. Az LMP teljes mértékben támogatja a törvényben megfogalmazott célokat.Az általános vitában megfogalmazott észrevételeink, illetve módosító indítványaink jobbító szándékúak, azt a célt szolgálják, hogy a törvény elfogadása maradéktalanul szolgálja a kistermelők, családi gazdálkodók érdekeit. Nagy örömünkre szolgál, hogy a benyújtott módosító indítványok közül több módosítás befogadásra került a bizottsági vitákban. A Törvényalkotási bizottságban elfogadásra került több, köztük a legfontosabb javaslatunk, miszerint az őstermelői alaptevékenységek közül ne kerüljön kizárásra a kistermelői élelmiszer-előállítás, a saját gazdaságban megtermelt termények feldolgozása. Ugyanakkor továbbra is az a célunk, hogy a törvény a legteljesebb mértékben szolgálja a kitűzött célokat, ezért három módosító indítványunk fenntartását kértük. Bízom képviselőtársaim bölcsességében, és remélem, hogy ezeket a módosító indítványokat támogatni fogják. Röviden szeretném az érveinket kifejteni. A 3. jelű módosító indítványunk azt szolgálja, hogy az őstermelői tevékenység keretében nagyobb arányban, a teljes bevétel legfeljebb felében kiegészítő tevékenységek is végezhetőek legyenek. Ezt kulcsfontosságúnak tartjuk, hogy a fiatalabb generációk sikeresen válhassanak a családi gazdaságok részévé. Ez lehet annak a kapuja, hogy a fiatalok vidéken maradva a családi gazdaság keretei között találják meg a boldogulásuk útját, és idővel a teljes gazdaság átvétele megtörténjen. Engedjék meg, hogy idézzem Nagy István miniszter úr bizottsági meghallgatáson elhangzott szavait: „Végtelenül fontos a vidéki megmaradás kérdése. Fontos, hogy a földünk legyen megművelve. Fontos, hogy a fiaink és lányaink akarjanak a családi gazdaságban maradni, akarjanak továbbra is gazdasági tevékenységet folytatni.” Igen, miniszter úrral egyetértünk, azonban ehhez a lehetőségnek is adottnak kell lennie. Ezért kérjük, hogy támogassák a módosító javaslatunkat, amely kaput nyitna fiaink és lányaink számára, hogy a meglévő gazdaságra építve, azt akár kiegészítő tevékenységekkel bővítve helyben maradjanak, részessé váljanak. A módosító indítványunk, mármint a második, megteremtené a lehetőséget az őstermelői termékek megbízotton keresztül való értékesítésére. Ahogy az indoklásunkban megfogalmaztuk, a legfontosabb célnak azt tartjuk, hogy így jogszerű lehetőség nyílna az őstermelők értékesítési együttműködéseire. Font Sándor elnök úr a bizottsági vitában elmondta, hogy a gazdák eddig is megoldották, hogy idézem: „Az egyik a saját neve alatt fogja árulni azt a terméket, amelyet egyébként a másik gazda adott, aztán majd egymás között elosztják szépen a pénzt.” Idézet befejezve. A javaslatunk éppen arra adna lehetőséget, hogy ezt rendezett jogi keretek között tehessék meg. Ez éppen a termékek nyomonkövethetőségét, az élelmiszerlánc-biztonságot szolgálná. Az kell legyen az Országgyűlés célja, hogy az őstermelőket, családi gazdaságokat ne a szürkeutakra terelje, hanem támogató jogi környezettel segítse együttműködéseiket. A meglévő visszaéléseket az élelmiszerlánc-felügyeletnek kell kiszűrnie. A harmadik, 10. jelű fenntartott javaslatunk célja az adminisztrációs terhek csökkentése, az adóelőleg-megállapítás kötelezettségét kitolná az átalányadózás értékhatárának az összegéig. A módosítás érdemben nincs hatással a központi költségvetés bevételeire, azonban jelentős könnyebbséget jelent az átalányadózást választó őstermelők számára. Adminisztrációs szempontból ez az egyetlen olyan tökéletlenség, amit kezelni kellene ahhoz, hogy az őstermelőknek valóban egyszerűbb számviteli kötelezettségeknek kelljen eleget tenniük. Tisztelt Képviselőtársaim! Bízunk benne, hogy mindannyian látják, hogy ezek a módosító indítványok konstruktívak, a cél szempontjából jól átgondoltak, és így a szavazás során támogatni fogják azok elfogadását. Köszönjük szépen a figyelmet, és azt is köszönjük, hogy a módosító javaslatainkból többet befogadtak.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A következő hozzászóló Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! A vitában is elmondtuk, hogy egy kimondottan jó törvényjavaslatról beszéltünk, természetesen a Magyar Szocialista Párt részéről támogatni fogjuk holnap ezt a törvényjavaslatot. A vitában is elmondtam, hogy ha ennek az egész járványhelyzetnek vége lesz, akkor megérné több időt arra szakítani majd a képviselők részéről, hogy hogyan tudnánk megoldani, amit képviselőtársam is, Schmuck Erzsébet az előbb elmondott; hogy hogyan lehetne javítani a vidék megtartóerejét, hogyan lehetne vonzóvá tenni a magyar fiatalok számára a vidéken való létnek, a vidéken való életformának a megtartását, de mondom, majd csak a járványhelyzet után, és természetesen támogatjuk akkor holnap ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Megadom a szót Győrffy Balázs képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Először is szeretném megköszönni minden képviselőtársamnak azt a hozzáállást, ahogyan ezt a jogszabályt az Országgyűlés fogadta, és szeretném megköszönni azt a konstruktív hozzáállást, amivel nagyon sok jobbító szándékú javaslat is érkezett a törvényjavaslathoz. Azt gondolom, hogy ez mindenképpen példaértékű, és azt gondolom, hogy egy ilyen feszült politikai környezetben, mint amelyben telnek a mindennapjaink, ez egy üdítő színfoltja a politikai együttműködés vonatkozásában a parlament működésének.Szeretném megköszönni a Törvényalkotási bizottságnak azt a munkát, amit elvégzett. Szám szerint 68 módosító javaslat érkezett az eredeti anyaghoz, aminek egyébként a jelentős része technikai jellegű. Van azonban néhány olyan, amely valóban érdemleges, és hál’ istennek, még az eddigi kedvezményes környezetet is tovább javító intézkedés. Ebben különösen megköszönném egyébként az ellenzéki képviselőtársaknak is azt a konstruktív együttműködést, amit végig mutattak ezen előterjesztés vonatkozásában. Ezen módosítások tekintetében, amelyek a TAB-tól érkeztek, engedjék meg, hogy egyet kiemeljek, és erről néhány gondolatot megosszak önökkel. A jogszabály előkészítése kapcsán az eredeti szándék és a deklarált cél az volt, hogy egy olyan jogi környezetet biztosítsunk, amely senkinek nem okoz hátrányosabb helyzetet, mint amiben a mostani hatályos jogszabályok között működni képes. Itt a kistermelői rendelet vonatkozásában viszont valóban volt egy orvosolni szükséges helyzet, viszont ezt a Törvényalkotási bizottság részéről benyújtott anyag megteszi. [[18.20]] Hisz a kistermelői rendeletben meghatározott értékig a saját előállítású termék feldolgozása nem fog beleszámítani a kiegészítő tevékenységek sorába, így azt gondoljuk, hogy a kistermelői rendelet hatálya alatt most tevékenykedők sem fognak hátrányosabb helyzetbe kerülni, mint ahogyan most végzik a munkájukat. Ez külön üdvözlendő, és azt gondolom, hogy egy nagyon pozitív változás az előterjesztéshez képest is. Nagyon remélem, hogy ez a diszharmónia volt az egyetlen, ami az előterjesztésben nem lett kezelve, de így a módosítóval reményeink szerint minden társadalmi réteget az agrártársadalmon belül megfelelően ki tudunk szolgálni. Egyetértve azzal, hogy ez a jogszabály valóban egy nagyon fontos változást fog előidézni a magyar vidék életében, én abban hiszek, hogy a magyar vidék akkor lehet sikeres, ha a magyar vidéken jól működő vállalkozások vannak, hisz itt az agrárium tekintetében a generációváltás egy nagyon sokszor hangoztatott kérdéskör. Abban hiszek, hogy akkor tudjuk vonzóvá tenni a magyar vidéket, a magyar agrárgazdálkodást a következő generációk számára, ha az jövedelemszerzés oldaláról egy valóban vonzó alternatíva tud lenni egy máshol elérhető jövedelemszerzési módhoz képest, és ebben nagyon sokat tudunk tenni ezzel a jogszabály-módosítással. Úgyhogy én kifejezem abbéli reményemet, hogy akár a holnapi nap talán még egy teljesen egyhangú szavazással is tudunk üzenni a magyar vidéknek, hogy a magyar Országgyűlés valóban fontosnak gondolja a vidéken élők boldogulását. Úgyhogy tisztelettel kérek mindenkit erről a helyről is, hogy támogassa majd szavazatával ezt az előterjesztést. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Győrffy Balázs képviselő úr. Balczó képviselő úrnak jelzem, hogy nincs lehetőség kétperces hozzászólásra, de van még 9 perces lehetősége egy soron következő hozzászólásra. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Örvendetesnek tartom azt, hogy ez a vita egy pozitív szellemben zajlott, és ez folytatódott a törvényjavaslatnak most a napirendi tárgyalásánál is. Mindenképpen hasznos, hogy a többi javaslat is összegződött, és a kidolgozott tervezet pedig, meggyőződésem, hogy segíti a családi gazdálkodók, az őstermelők érvényesülését, azt, hogy minél hatékonyabban tudjanak termelni, minél ügyesebben tudjanak boldogulni a megváltozott piaci körülmények között, és a családi gazdaságok folyamatossága, a generációváltás megtörténjen ott, ahol ez szükséges.Most jött el az idő erre a szabályozásra, hiszen meg kellett erősödnie hozzá az országnak, a gazdatársadalomnak, az agrárpolitikának is, hogy ilyen és hasonló kedvezmények legyenek a különböző területeken, nemcsak az őstermelők és a családi gazdálkodók esetében, hanem máshol is. Az, hogy tisztult a kép az elmúlt években az őstermelőknél, hogy a szabályozások lehetővé tették, hogy a tényleges termelők legyenek ebben a körben leginkább, vagy az, hogy a kistermelők száma megduplázódott egy évtized alatt, és a termékeik is rangot vívtak ki maguknak, azt hiszem, hogy jó alap a jövőre nézve is, és jó háttér is ennek a jogszabálynak az elfogadásához. Igazi segítség lesz ez a fejlődésben. Meggyőződésem, és én is bízom abban, hogy egyhangú közeli döntés fog majd megszületni néhány óra múlva itt a Házban. Talán még idekívánkozik az, hogy az őstermelők munkájának, a mezőgazdasági termelők munkájának, a családi gazdálkodóknak az elismerését jelenti egy ilyen jogszabály, hiszen a legnehezebb körülmények között is helytálltak, termelnek, bírják a piaci versenyt az importtermékekkel, a nagyobb gazdaságok termékeivel, a nagyobb feldolgozók termékeivel, sőt a megújulás a minőségi magyar élelmiszereken, hungarikumokon keresztül szintén jól látható. Bízom abban, hogy ez a törvény is elősegíti a vidék erősödését és gyarapodását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fazekas Sándor képviselő úr. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tulajdonképpen leleplezett, mert én a kétperces felszólalást már visszavontam, de ha már úgy tűnt, hogy mégis hozzá akarok szólni, akkor engedjék meg, hogy nem lesz kétpercnél több röviden hozzászóljak. Nem szakmai kérdés ez, szerintem érdemi. Én ’10-14 között voltam országgyűlési képviselő, öt év kimaradt. Számomra megdöbbentő az, amilyen légkörben ebben a ciklusban zajlanak a viták. És most nem akarok különbséget tenni, hogy ki kezdte hamarabb, lehetne példákat mondani. Számomra nagyon negatív ezt tapasztalni. Ugyanakkor, mivel az agrárium egy nemzetstratégiai ügy, én bementem egyszer a bizottság ülésére, ahol az osztatlan közös tulajdon felszámolásáról folyt a vita, és engem meglepett ennek a bizottságnak az egész felfogása, ahogy működik, ahogy a kormány képviselői érdemi, tételes választ adtak minden felvetésre, és valóban, módosító indítványokat is elfogadtak, és úgy tűnik, hogy ez most ebben a törvényjavaslatban is így van. Úgyhogy meg kéne fejteni, hogy vajon a személyi összetétel, a kormány képviselői vagy olyan ellenzéki képviselők vannak, hogy ez létre tudott jönni. Én ezt nagyon követendőnek tartom, mert amikor a nyers politikai vitákban itt nagyon sok mindent egymás szemére hányunk, és nyilván mind a két oldal úgy érzi, hogy jogosan használja ezeket a nagyon kemény kifejezéseket, az egyik csak rosszat csinál, az ellenzék meg mindenben rosszat akar, akkor talán erre emlékezzünk, hogy azért itt tudtunk találni egy közös nevezőt. Köszönöm szépen. [[Folytatás 166/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. november 16. hétfő 166/2. szám Országgyűlési Napló
Köszönöm, Balczó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megint egy olyan pillanatnak vagyunk a részesei, ami ritkán adódik a Parlament falai között, hogy vannak olyan törvények, amelyek, mondhatni, teljes ellenzéki támogatással is bírnak. De itt nem szeretnék megállni, mert ha most visszatekintünk az elmúlt két évre, szinte nem volt olyan, agráriumot érintő törvény, amely ezzel a felhatalmazással ne bírt volna. Majdnem mondhatom azt, hogy szinte kivétel nélkül azok az agrártörvények, amelyeket az Agrárminisztérium a magyar agrárkamarával, illetve a gazdakörök országos szervezetével közösen együtt beterjeszt a parlament elé, azok olyan széles társadalmi vitákon, együttműködéseken, szakmai alapokon működnek, amelyekben, úgy gondolom, hogy az ellenzéki képviselők sem találnak úgymond komolyabb kifogást, mivel valahol a háttérben az ő gondolatuk is a szakmaiságból eredően, az adott szakmai érdekképviseletek vonatkozásában úgymond beépülhet, beépül ezekbe a törvényekbe. Ugyanakkor ez részben természetesen politikai törvény, de önmagában egy rendkívül fontos olyan törvénynek vagyunk a vitáján, ami hosszú évek, vagy talán mondhatnám, évtizedek óta is hiányosságként, akadályként működött, és azok az értékhatárok, amelyek ma felemelésre, kitolásra kerültek, remélhetőleg felszabadítják azt az erőt, amellyel a megújulás, a versenyképesség ennek a gazdarétegnek, gazdatársadalmi rétegnek is ad egy újabb felemelkedést, egy újabb úgymond kitörést, ha talán nem is helyes ez a kifejezés. Ebben az esetben, amit képviselő asszony felvetett, hogy a generációváltás és a generációk kérdése, itt jön elő az a kérdés, hogy ha egy ilyen lehetőséggel bírnak gazdatársaink, biztos vagyok benne, hogy mindenki számára kézzelfoghatóvá válik, hogy igenis megéri az agráriumban dolgozni, megéri az agráriumban azt a tevékenységet folytatni, amit mi nem is szakmának, hanem élethivatásnak tekintünk. De mégis azt kell mondjam, hogy örülök annak, hogy ha ezek a kérdések ilyen közös nevezőre jutnak, és még egyszer mondom, hogy olyan széles körű megvitatásra kerülnek ezek a törvények, amelyek szinte a társadalom minden rétegébe eljutnak. Az, hogy az ellenzéki képviselők és pártok is támogatják ezt a törvényt, úgy gondolom, hogy kimondottan szerencsés és kedvező számunkra. Ez is bizonyítja azt, hogy ez a törvény milyen módon került ismét a parlament elé. Öntözési törvény, osztatlan közös tulajdon és sorolhatnám, mennyi olyan törvényünk volt az elmúlt években, amelyek régi vitákat, régi gondokat, nehézségeket tudnak úgy megoldani, hogy közös nevezőre jutunk. Azt gondolom, hogy ez a leghelyesebb. [[18.30]] De engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy ebből az igen sok TAB-os, vagyis törvényalkotási bizottsági módosítóból, ami bekerült vagy a bizottsági ülésen elhangzott, néhányat kiemeljek, már csak azért is, mert ez nem hangzott el a Parlament falai között, vagy csak részben került utalás erre. Ennek egyike talán az, amit LMP-s képviselőtársunk, frakcióvezető asszony is elmondott, annak a lehetősége, hogy a saját gazdaságban előállított alapanyag felhasználásával történő termékfeldolgozás is őstermelői tevékenységnek minősüljön, és ezáltal a kedvezményes adózás körébe essen, ha nem haladja meg a kistermelői élelmiszer-termelésről, -előállításról és értékesítésről szóló rendeletben meghatározott mennyiséget. Tehát úgy gondolom, hogy ez az a kérdés, amiben teljes mértékben is egyet tudunk érteni. Volt egy másik felvetés, annak a lehetőségét is figyelembe vettük, hogy az őstermelő helyett az értékesítés során eljárhat a közeli hozzátartozója vagy alkalmazottja. Hát, azt hiszem, hogy ez is teljesen életszerű javaslat volt. A következő a jogsértés esetén kiszabásra kerülő szankciók esetében a mérlegelési szempontok figyelembevétele, az őstermelői nyilvántartás adatkörének teljeskörűsége, az őstermelők családi gazdasága vonatkozásában a kamarai tagdíj fizetésének a szabályait hogyan kell végrehajtani. Az agrárkamaráról is esett néhány szó ebben a törvénymódosításban, ami kicsit talán önkritikusan mondjuk nem biztos, hogy pont ebbe a törvénybe illeszkedik, de mivel ez szükségessé vált, éppen ezért ebben az agrártörvényben került ez megfogalmazásra. Erről már egy új törvényt most nem kellett volna nyitni, itt ebbe a törvénybe bekerült, és úgy gondolom, hogy ez a kamarai kérdést is jelentős részben rendezni tudja, és ezzel is a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarának, illetve tagjainak nagyon sokat tudunk segíteni. Itt még a méhészek kedvezményes adózásával kapcsolatban is történt egy módosítás, ami szintén elfogadásra került. Éppen ezért, azt hiszem, ez is azt mutatja, hogy milyen széleskörűen próbáltunk, próbált a bizottság is, a kormányzat is támaszkodni a bejövő javaslatokra, és ez már azt is jelenti, ahogy én itt érzékeltem a mai felszólalásokból, hogy a holnapi nap során valóban ezt a törvényt elfogadják. Köszönjük szépen a javaslataikat, köszönjük a módosítókat és azt a támogatást, amely által az agrártörvények ilyen támogatásra kerülnek a magyar parlamentben. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Farkas államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13108. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/13108. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt időszak jogalkalmazói, hatósági tapasztalataira, az energiaszektorban végbement változásokra és végrehajtott intézkedésekre tekintettel az energetikai tárgyú törvények kapcsán, valamint a harmadik energiacsomagra vonatkozó megfelelő szabályozási környezet kialakítása érdekében módosítás vált szükségessé. A villamos energiáról szóló, a földgázellátásról szóló, illetve a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló törvény módosítására irányuló törvényjavaslat előírja egyrészt az árszabályozás harmadik szintjének számító, a hivatal által meghatározandó konkrét döntés határozati formában történő meghozatalát, másrészt biztosítja ezen döntések ellen a közigazgatási eljárásokban általánosan alkalmazandó jogorvoslat lehetőségét. A villamosenergia- és a földgázár-szabályozás ez idáig kétszintű útmutató, rendelet volt, a tervezett módosítást követően viszont egy háromszintű rendelet, útmutató, határozat szabályozás jönne létre. Jelen módosítás célja a szabályozás harmadik szintjének kialakítása. A jelenlegi ágazati szabályok alapján a rendszerhasználati, valamint kapcsolódó egyéb díjak konkrétan alkalmazandó mértékét a hivatal rendeletei tartalmazzák. Annak érdekében, hogy a díjak konkrét alkalmazandó mértéke tekintetében biztosítható legyen a harmadik energiacsomag irányelvei alapján előírt hatékony jogorvoslat, az érintett engedélyesek számára szükséges, hogy azokat a továbbiakban rendeletek helyett a hivatal határozatokban állapítsa meg. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat tárgyalása során, úgy gondolom, fontos megemlíteni, hogy az Európai Bíróságnak az Európai Bizottság Magyarországgal szemben indított kötelezettségszegési eljárása tárgyában hozott ítélete szerint Magyarország nem sértett uniós jogot azáltal, hogy az energetikai rendszerhasználati díjak megállapításakor kizárja az energiahálózatokra kivetett különadó és a pénzügyi tranzakciós díjakhoz kapcsolódó költségek rendszerhasználati díjakban történő elismerését. Az Európai Bíróság megerősítette, hogy Magyarország megfelel az uniós energiapiaci szabályozási követelményeknek, és hogy az Európai Bizottság beleszólása nélkül, tagállami hatáskörben dönthet ezen, a rezsicsökkentést kiemelten érintő kérdésekről. Mindemellett Magyarország biztosítja a megfelelő jogorvoslati mechanizmust annak érdekében, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak a rendszerhasználati díjakat megállapító döntésével szemben hatékony jogorvoslati lehetőség álljon rendelkezésre a jelen jogszabály szerinti módosítások révén. Az Európai Bíróság ítélete szerint tehát Magyarország rezsipolitikája és a rezsicsökkentés nem ütközik az uniós jogba, Magyarország az Európai Bizottsággal folytatott vitáját megnyerte, és megvédte a rezsicsökkentés eredményeit. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő Kaderják Péter államtitkár urat, most vagy a későbbiekben kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, miután a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. A kijelzőn láthatók a napirend szerinti időkeretek, a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Elnök úr, köszönöm a szót. Ennek a törvényjavaslatnak az általános vitáján is nyilván részt vettem, és ott talán természetes, hogy egy ilyen, több területet átfogó, de egy lényeges ok miatt idekerülő javaslatnál a képviselők is elég tág értelemben szólaltak föl, olyan kérdéseket is felvetettek, ami nem tartozik ehhez a jelenlegi előterjesztéshez. Úgyhogy én most ennél a záróvitánál arra szorítkozom, hogy milyen módon kíván a Jobbik szavazni, és mi ennek az oka.A Törvényalkotási bizottság előadójának a beszédéből az derült ki, mintha minden rendben lett volna ezzel az úgynevezett rezsicsökkentési törvényjavaslattal. Tehát szögezzük le, most nem azért került ide ez a törvényjavaslat, mert minden rendben van, hanem azért, mert van olyan tétel, amit az Európai Bíróság úgy ítélt meg, hogy nem felel meg a megfelelő uniós szerződéseknek. És méltányos akarok lenni, tudom azt, hogy az Európai Bizottság nagyon sok tételben kezdeményezte a kötelezettségszegési eljárást ennek a törvénynek az ügyében, amit egyébként annak idején a Jobbik támogatott. Ebből két tétel jutott el a Bíróság elé, és abból egyet úgy ítélt meg, hogy a magyar álláspont helytelen, és ezért vagyunk itt most, hogy korrigáljuk, és ennél a bizonyos sérelemnél lehetővé tegyük, hogy az adott szolgáltatók jogorvoslati lehetőséghez jussanak. [[18.40]] Mivel egy olyan kérdésről van itt szó, amit az ellenzék annak idején felvetett, ennek a jogorvoslati lehetőségnek a hiányát, a bíróság most ezzel a döntésével arra késztette a magyar kormányt, hogy ezt a korrekciót tegye meg, tehát természetesen a Jobbik támogatni fogja ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem… [[Jelzésre:]] De nem kérdezem meg, mert van jelentkező. Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője következik.
Köszönöm, elnök úr. Csak nagyon röviden szólok hozzá. Az általános vitában, mondhatjuk, hogy lefolytattunk egy ilyen energiapolitikai vitát. Az nem volt olyan kellemes hangvételű, mint amit az imént beszéltünk, hogy az agrártárgyú törvényeknél egészen más a kormány hangvétele, mások a bizottsági reakciók, érdemes módosító javaslatokat beterjeszteni, és van is mozgástere az ellenzéknek, és ez meg is látszik abban, hogy egyhangúlag fogjuk támogatni. Azt el tudom mondani, hogy ezt a törvényjavaslatot is, mivel Balczó képviselő úr is elmondta gyakorlatilag egy technikai jellegű, tulajdonképpen kényszerpályán van a kormány, mi is támogatni fogjuk. Sajnáltam egyébként, hogy az általános vitában államtitkár úr egy ilyen propagandaszöveget ismertetett, gyakorlatilag a rezsiharc sikeréről beszélt, szerintem ennek nem sok köze volt az előterjesztés lényegéhez, és nem is volt illendő szerintem ehhez a javaslathoz. Ezzel együtt is most borítsunk fátylat a múltra, nekem egy kérdésem lenne, ha már itt van államtitkár úr. Ebben az általános vitában az energiapolitikáról folytatott vitában visszahallhattuk a kormány alapvető érveit, hogy milyen módon és hogyan képzeli el Magyarország hosszú távú biztonságos energiaellátását, és az elmúlt napokban igen aggasztó híreket kaphattuk Belorussziából, ugye, ott a Paks II. testvérének tartott reaktorok esetében van egy nagyon komoly probléma, ugye, sok-sok év késéssel elindult egy tesztüzem, de rögtön nagyon komoly műszaki problémák merültek föl. Foglalkozike a kormány ezekkel a kérdésekkel, figyelie a Roszatom ilyen irányú tevékenységét, és nem töltie el aggodalommal a kormányt az, hogy egyre több módon és több példa alapján kérdőjelezhető meg az, amit önök állítanak, miszerint az atomenergia zöld, biztonságos és olcsó energia lenne? Én nagyon örülnék, ha államtitkár úr pár percben kitérne erre a válaszában. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Keresztes képviselő úr. A következő hozzászóló Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt Keresztes Lóránt frakcióvezető úr megemlítette azt, hogy államtitkár úr mennyit beszélt a rezsiharc sikeréről. Igazából ez ihletett meg, és ezért gondoltam, én is ráerősítenék erre a gondolatra, már amit kérdésként fogalmazott meg frakcióvezető úr, hogy akkor, államtitkár úr, mondja meg, miért adják még mindig drágábban ezeket az energiahordozókat a magyar családoknak, mint amit a világpiaci ár egyébként lehetővé tesz. Tehát azt látjuk, hogy az olaj ára, a gáz ára messze-messze az alatt az ár alatt van, mint amennyiért önök adják ezt a lakosság számára. Ezzel realizálnak egy nagy profitot. Mi azt javasoltuk több alkalommal már, hogy ezt a profitot ne önök realizálják, már úgy értem, hogy ne az állami vállalatok és adott esetben az önök barátai, hanem adják át ezt a profitot a magyar családoknak. Tehát mondhatjuk azt, hogy azt pipáljuk ki, hiszen mindig elhangzik, hogy önök csökkentették a rezsit, ez igaz, ha kell, akkor meg is ünnepeljük, hogy teljesen őszinte legyek, hogy ez egy helyes döntése volt a kormánynak, csak mi azt nem értjük, hogy amikor ennél nagyobb rezsicsökkentésre adott lehetőséget a világpiaci árkörnyezet, akkor miért nem mentek ez után. Tehát ha az önök számára ez ennyire kardinális és fontos kérdés, én ezt elhiszem önként, akkor azt nem értem, hogy amikor további árcsökkenésre adott volna lehetőséget most már hosszú évek óta egyébként, tehát nem hónapokról, hanem évekről is beszélhetünk, akkor vajon önök miért nem folytatták ezt a rezsicsökkentést, és miért nem tartották valahol közel a világpiaci árakhoz azt a rezsiárat, amit a magyar családoknak kell fizetni akármelyik energiahordozóért. Ha erre tudna majd válaszolni a vita során, azt megköszönném. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Balczó Zoltán képviselő úr, Jobbik.
Elnök úr, köszönöm a szót. Teljes mértékben egyetértek Mesterházy képviselő úrral, hogy amennyiben ezekben a jelenlegi magyar lakossági fogyasztói árakban lehet találni csökkentésre lehetőséget, akkor a kormánynak alapvető kötelessége, hogy ezzel éljen és ezt kihasználja. Ugyanakkor, ha ebben a mai és az előző napirendet is figyelembe vevő felfogásban méltányosan akarok felszólalni, akkor hadd mondjam el, hogy én, amikor a kormány mindig arról beszél, hogy mit tudott változtatni egy adott időszakban például a munkabéreken, akkor én mindig azt mondom, hogy önmagában nem a dinamizmus, esetleg az elmúlt két év adata a meghatározó, hanem az, hogy hol állunk jelenleg a munkabérek, az egy főre jutó fogyasztás tekintetében, mert ez az, ami mérce. Akkor sajnos azért itt is felteszem a kérdést, hogy a világpiaci árak pillanatnyi alakulását kelle mértékadónak tekinteni, és ha szakértői háttérrel ezt bizonyítani lehet, hogy van benne tartalék, akkor azt meg kell tenni, de én erre a mai ülésre is készülve elővettem a legújabb, 2020. szeptemberi uniós statisztikát, és ebből az derült ki, hogy 27 ország közül a villamos energia tekintetében csak Bulgáriában olcsóbb, mint Magyarországon. És megnéztem, a lakossági gázár is ebben a tekintetben, ami a hőértéket is figyelembe veszi, tehát kilowattórára számolva Romániával állunk a legjobb helyen az olcsóság szempontjából. Tehát még egyszer azt mondom, hogy amennyiben azt láthatjuk, hogy vannak tartalékok, akkor még olcsóbbá kell tenni. De ha mégis méltányos akarok lenni, és végiggondolom, hogy az ingadozó világpiaci árhoz képest ebben a 27 tagországban mit tudtak elérni, akkor azt kell mondanom, hogy Magyarországon mind a földgázár, mind a villamosenergia-ár a legolcsóbbak között van. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Balczó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a meghatározott időben valaki ki akarjae használni… [[Nem érkezik jelzés.]] Nem akarja kihasználni. Nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom. Megadom a szót Kaderják Péter államtitkár úrnak, hogy vitazáróját tartsa meg.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy azzal kezdjem, hogy megköszönjem több ellenzéki pártnak is, hogy támogatni fogja ezt az előterjesztést, és ezt ma már itt hallhattuk is, a Jobbik és az LMP is így nyilatkozott. Azt gondolom, hogy ez a tény legalábbis egy szép folytatást ad az előző törvényjavaslat vitájához, hiszen ott is arról beszéltünk, beszéltek önök, hogy adott esetben ezek előremutató jelek a parlamenti vitában. Hadd folytassam talán azzal, hogy noha technikainak tűnik a módosítás, hiszen egyetlen olyan ponton kell lényegében a villamosenergia-törvényhez, illetve a kapcsolódó földgázipari törvényhez, az energiahivatalra vonatkozó törvényhez hozzányúlni, amely az energiahivatal határozatai elleni jogorvoslati lehetőséget teremti meg, a történet gyökere valóban a rezsicsökkentési politikához nyúlik vissza. Úgyhogy nagyon nehéz erről a törvénymódosítási javaslatról valójában anélkül beszélni, hogy az erre vonatkozó tényeket, eredményeket felsoroljuk. Tehát nem propagandacélú ismertetés volt az, amikor erről igyekeztem a múltkor is beszámolni, hanem azoknak a tényeknek az összefoglalása, amely ehhez a törvénymódosításhoz vezetett. Azt hadd idézzem fel, hogy az elmúlt években végrehajtott rezsicsökkentési lépések a magyar fogyasztóknak átlagosan 25 százalékkal csökkentette a végfogyasztói árát a gáz-, a távhő- és az áramszektor esetében, ahhoz képest, mint ha nem került volna sor ezekre az intézkedésekre. [[18.50]] Ha ezeket az egyszerű becsléseket elvégezzük, azt találjuk, hogy a magyar családok az első intézkedések, vagyis 2013 óta 2019 végéig bizony 1700 milliárd forintot takarítottak meg az energia- és a közműszámláikon. Itt szeretném megköszönni Balczó képviselő úrnak is a hozzászólását. Így nem nekem kellett feltétlenül erre hivatkoznom, és részben ez válasz Mesterházy képviselő úr felvetésére is. Azt gondolom, hogy a magyar rezsicsökkentés ezen a területen ahhoz a határhoz érkezett el, ahonnan tovább mozdulni kockázatos. Látjuk, hogy európai összevetésben a magyar lakosság számára a végfogyasztói villamos energia és gáz ára a legolcsóbb, második legolcsóbb Európában. Szeretném ehhez hozzátenni, hogy természetesen a magyar lakossági fogyasztók nem vesztették el azt a jogukat, hogy szolgáltatót váltsanak. Ha szabadpiaci kereskedők ettől jobb ajánlatot adnak a magyar lakossági fogyasztónak, nekem vagy önöknek, akkor senki nem akadályozza meg, hogy a fogyasztók ehhez a szolgáltatóhoz váltsanak, hogy megtalálják a legjobb megoldást. De úgy látszik, a szabadpiacon sincsenek olyan szolgáltatók, akik ennél a szabályozott árnál ma jobbat tudnának ajánlani a fogyasztóknak, hiszen nem hallunk ilyen ajánlatokról, nincs tele a postaládánk ilyen ajánlatokkal. Ennek bizonyára megvan az oka. Az egyik oka az, hogy az energiaárak volatilisak, és amikor egyszer lenn, utána fenn. Az ellenzéki pártok közül többen megtapasztalhatták, milyen az, amikor jelentős energiaár-emelkedés következik be, és a szabályozás kapaszkodhat és többszörösére kellett emelniük vagy emelték annak idején az energiaárakat. Mi nem szeretnénk ebben a cipőben járni. Tehát azt az elvet valljuk, hogy amikor az energiaárak mérsékeltebbek, érdemes tartalékot képezni azokra az időkre, amilyenek egyébként a gázárak tekintetében most éppen látszanak, amikor megindul egy újabb emelkedés, hogy ezekben az időszakokban ne kelljen gázárat emelni, hanem stabil, kiszámítható végfogyasztói árakat tudjunk garantálni a lakossági fogyasztóknak. Tisztelt Ház! Szeretném megismételni és hangsúlyozni, hogy a teljes rezsicsökkentéshez kapcsolódó javaslatával szemben indult a Bizottság részéről egy átfogó támadás annak idején, nagyon sok ponton kritizálta és támadta meg a Bizottság azokat az intézkedéseket, amelyeket Magyarország a harmadik energiacsomag implementálásánál hozott. Azt kell mondani, hogy az Európai Bíróságnak a Bizottság Magyarországgal szemben indított kötelezettségszegési eljárása tárgyában, még egyszer hangsúlyozom, 2020. július 16-án hozott ítélete szerint a vonatkozó rendeleti szintű uniós szabályozás nem írja elő, hogy az energiahálózatokra kivetett különadóhoz és a pénzügyi tranzakciós díjhoz kapcsolódó költségeket szükségszerűen figyelembe kell venni a hálózatokhoz való hozzáférés díjainak megállapítása során. Ezzel az utolsó, az árszabályozást érintő kritikájától esett el a Bizottság, lényegében a Bizottság mondta ki, hogy azok az érvek, az az alap, amire építve a Bizottság a magyar rendeletek felülvizsgálatát kezdeményezte, nem állja meg a helyét. Egyetlen pont maradt, egy eljárásjogi kérés, amelyet rendbe kellett tenni. Ez történik meg lényegében a mostani törvényjavaslatban. Azt mondhatjuk, hogy egy hosszú jogvita után Magyarország megvédte a rezsicsökkentés eredményeit. Az Európai Bizottság egyúttal kimondta, ahogy az már elhangzott, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal rendszerhasználati díjakat megállapító döntéseivel kapcsolatban hatékony jogorvoslati lehetőségeknek kell rendelkezésre állniuk, és a hiányolt mechanizmus jogszabályi kereteinek megteremtése érdekében javasolja az önök előtt fekvő törvényjavaslat a villamosenergia-törvény, a földgázellátásról szóló törvény és a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló törvény módosítását. Létrejön az a háromszintű szabályozás, amelyet már a Törvényalkotási bizottság felvezetőjében hallottunk, és ezzel gyakorlatilag a Bizottság és Magyarország között ebben a témában folytatott jogvita teljes mértékben lezárható. Szeretném önöket tájékoztatni, hogy a Bizottság képviselőivel is külön egyeztettük azt a módosító javaslatot, amely a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatában a bírósági eljárás hosszára vonatkozik, és amely bírja a Bizottság tisztségviselőinek is az egyetértését. Mindezzel együtt még egyszer köszönöm az általános vita során tett támogató hozzászólásokat, valamint a Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság munkáját. Az elhangzott gondolatok, vélemények, érvek, valamint az, hogy képviselői módosító indítvány nem érkezett a törvényjavaslathoz, azt jelzik, hogy a rezsicsökkentés fenntartása és a nemzeti energiastratégia fogyasztó-központúsága vitán felül áll. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjen, és hadd kérjem azt, hogy a belarusz atomerőmű kérdésére egy következő alkalommal térjünk vissza. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Kaderják Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes klímapolitikai tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13263. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes klímapolitikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/13263. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, nem szavazat nélkül és 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő javaslat két korábbi törvény módosítását tartalmazza, egyrészről az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény, másrészt az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételéről szóló 2012. évi CCXVII. törvény módosítását. A törvényjavaslat legfontosabb eleme, hogy egyszerűbbé és átláthatóbbá váljon a hazai klímapolitikai szabályozás, valamint az új rendelkezés törvénybe iktatása megerősíti azokat a törvényi kereteket, amelyek az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást szolgálják. Tisztelt Ház! A kormány kiemelt célja környezetünk védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem. Az előttünk fekvő javaslat egy újabb lépés annak érdekében, hogy Magyarország 2050-re elérje a teljes klímasemlegességet. Nem csupán a kötelezettségvállalásról van szó tehát, hanem határozott cselekvésről is. [[19.00]] Magyarország már eddig is jelentős, 1990-hez képest közel 33 százalékos kibocsátáscsökkenést ért el. Az Unió tagállamai közül hazánk az elsők között volt, ahol törvényi szinten is rögzítésre került egy ambiciózus, ámbár reális, 40 százalékos 2030-ig elérendő kibocsátáscsökkentési cél. Ezt Magyarországon kívül nagyon kevés tagállam mondhatja el magáról. Néhány héttel ezelőtt az Európai Bizottság javaslatot tett az EU-s országok üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésére, a Bizottság által javasolt 55 százalékos, illetve az Európai Parlament által javasolt 60 százalékos üvegházhatásúgáz-kibocsátási cél azonban nem az egyes tagállamokra vonatkozik, hanem az Európai Unió egészére. Közös teherviselésre van tehát szükség, hiszen a kitűzött cél csak akkor érhető el, ha az EU együttes erővel lép fel a klímaváltozás elleni küzdelemben. Magyarország a világ azon kevés országai közé tartozik, amely eddig úgy tudta csökkenteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátását, hogy a gazdasági teljesítménye eközben folyamatosan nőtt. 2018-ban 5,1 százalékos GDP-növekedés mellett 0,9 százalékkal sikerült csökkenteni az üvegházhatású gázok kibocsátását, 2019-ben pedig 4,5 százalékos növekedés mellett 0,3 százalékos volt a csökkenés. Tisztelt Képviselőtársaim! Azon dolgozunk, hogy olyan döntések szülessenek, amelyek az egyes tagállamok között igazságos és arányos kötelezettségvállaláson alapulnak. A legfontosabb cél azonban az, hogy ne háruljon a magyar családokra többletteher, miközben más európai uniós országok alulszerepelnek a klímavállalások terén. Éppen ezért a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid Ádám képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Kaderják Péter államtitkár urat, most vagy később… [[Dr. Kaderják Péter: Most.]] Most. Öné a szó. De azt közölnöm kell, hogy a vitában történő felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 15 perc időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, Kaderják államtitkár úr.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint ismeretes, az önök előtt lévő törvényjavaslat a klímapolitika területén két törvény, az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló törvény, valamint az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény elsősorban jogharmonizációs célú módosítását szolgálja. Az Európai Unió üvegházhatásúgázkibocsátás-kereskedelmi rendszerének, az EU ETS-nek 2021-től 2030-ig tartó negyedik kereskedési időszakára tekintettel az uniós intézmények számos új, a rendszer továbbfejlesztését szolgáló intézkedést hoztak. Ennek megfelelően az ETS-szabályozás sok eleme megváltozik 2021-től, amelyeket a magyar jogrendszerbe is át kell ültetni. Az EU ETS jelentősége hatalmas, mivel az Unió teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának körülbelül 45 százalékát lefedi a rendszer, az energetika, az ipar és a polgári légi közlekedés területén. Nem véletlen, hogy a célértékemeléshez kapcsolódó viták egyik csomópontja a jövőbeni sorsa az európai emissziókereskedelemnek. Az EU ETS rendszeren kívüli szektorok, többek között a közlekedés, mezőgazdaság, épületek, hulladékgazdálkodás esetében a dekarbonizáció az úgynevezett erőfeszítés-megosztási rendszer keretében zajlik, amelynek uniós szabályai szintén megújultak, 2021-től alkalmazandóak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ennek a törvényjavaslatnak a célja tehát elsődlegesen az, hogy hazánk határidőben eleget tegyen az uniós jogból fakadó, a klímaváltozás elleni hatékonyabb fellépést biztosító jogharmonizációs kötelezettségnek. Tisztelt Ház! A benyújtott törvényjavaslatnak a jogharmonizáció mellett kiemelt célja a két, imént megnevezett klímapolitikai törvény egyes szabályainak deregulálása is. Ez az éghajlatvédelmi törvény esetében az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményének kiotói jegyzőkönyve által bevezetett emissziócsökkentési rendszerhez tartozó, azóta kiüresedett rendelkezések hatályon kívül helyezését jelenti. Bízunk benne, hogy a kiotói mechanizmust felváltó, a párizsi megállapodás alapján jelenleg kidolgozás alatt álló globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló nemzetközi tárgyalások hatékonyan, ütemezetten haladnak tovább, és a szabályozás létrejön, így ennek megfelelően itthon is ki tudjuk dolgozni a végrehajtás részletszabályozóit majd időben. Az üvegházgáz-kereskedelem esetében a törvényjavaslat megszünteti a törvényben és annak végrehajtási rendeletében a jogalkalmazást, jogkövetést megnehezítő szabályozási párhuzamosságokat, ezen túlmenően hatályon kívül helyezi azokat a részletszabályokat, amelyeknek a törvényi szintű szabályozása szükségtelen, és amelyek az alapul szolgáló uniós jogi aktusok változásai rendszeres felülvizsgálata nyomán gyakran módosítást igényelnek a hazai jogalkotók részéről is. Kiemelném ezek közül azt a jogalanyokra nézve pozitív változást, amely a díjak alapját érintő uniós jogi rendelkezések változására figyelemmel a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság ügyfeleire vonatkozó fizetési kötelezettségek szabályozásának egyszerűsítését és adminisztratív terheik csökkentését jelenti. A javaslat ugyanis a létesítményüzemeltetők és a légijármű-üzembentartók által fizetendő felügyeleti díjat kivezeti, és fizetési kötelezettségként csak a már meglévő, de a javaslatban új alapokra helyezett számlavezetési díjat tartja meg. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a jogharmonizáció és a dereguláció mellett a klímaváltozás elleni küzdelem egyik legfontosabb területén, az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás kapcsán tartalmaz egy új rendelkezést az éghajlatvédelmi törvényben. A rendelkezés törvénybe iktatásának célja az alkalmazkodással kapcsolatos állami tevékenységek törvényi kereteinek megalkotása. Az alapvető keretek rögzítése törvényi szinten a fokozatosság elvét szem előtt tartva a megelőzés, védekezés, elhárítás, kármentesítés, valamint helyreállítás egymásra épülő szintjei mentén valósítható meg. Noha a törvényi keretek rögzítése fontos, de az alkalmazkodáshoz kapcsolódó tevékenységek ellátása, tényleges végrehajtása továbbra is a szakmai stratégiák és tervek keretében történik. A törvényjavaslathoz kapcsolódó egyetlen képviselői módosító javaslat ezzel az alkalmazkodásra vonatkozó rendelkezéssel kapcsolatban érkezett, Schmuck Erzsébet képviselő asszonytól, aki szerint bár a lépés üdvözlendő, de nem elégséges. Ezzel szemben mi azt gondoljuk, hogy az elfogadott stratégiák és tervek alapján az alkalmazkodás gyakorlati lépései megvalósulnak. A kormány részéről elfogadott, 2020. év végéig tartó első éghajlatváltozási cselekvési terv olyan konkrét, az alkalmazkodással kapcsolatos intézkedéseket tartalmaz, amelyeknek végrehajtása folyamatos, és zajlik a második éghajlatváltozási cselekvési terv kidolgozása is. A már meglévő, különböző EU- és nemzetközi szintű jelentéstételi kötelezettségek a tevékenységeink átláthatóságát is megfelelően biztosítják. Az éghajlatváltozási törvény új rendelkezésének a célja tehát kizárólag az alkalmazkodás keretszabályainak törvényi szintre emelése. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen valamennyi képviselőnek, aki részt vett és hozzászólt az általános vitában, illetve a részletes vitában, különösen nagyra értékelem azt, hogy a Törvényalkotási bizottságban a törvénymódosító javaslat egyhangú elfogadására került sor. Elhangzottak a hozzászóló ellenzéki képviselők részéről pozitív, támogató jellegű megjegyzések is, és ezért bízom abban, hogy az Országgyűlés végül széles körű konszenzussal tudja támogatni ezt az alapvetően a jogharmonizációt, illetve az egyszerűsítést, az átláthatóságot szolgáló törvényjavaslatot. Magyarország számára kiemelten fontos az uniós tagságunkból fakadó jogharmonizációs kötelezettségeknek határidőben való megfelelés és a klímaváltozásnak tulajdonítható káros környezeti, természeti, egészségügyi, társadalmi hatások elleni védekezés is, amelyet az önök előtt fekvő törvényjavaslat is tükröz. Kérem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek a zárószavazáskor is. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a vita során a felszólalásra és a zárszó elmondására összesen 7 perc 30 másodperc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja frakcióvezető-helyettesének. Parancsoljon! [[19.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint tudjuk, ez a törvényjavaslat, ahogyan államtitkár úr is elmondta, európai uniós jogharmonizációs módosítókat tartalmaz. Ez rendben is van. Viszont e törvényjavaslat tekintetében a kormány nevében az Innovációs és Technológiai Minisztérium nem mulasztotta el, hogy egy további pontot ne írjon be a módosításba, nevezetesen: az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásról szóló 3/A. §-t. Ez az, amire utalt államtitkár úr, hogy volt egy ilyen, ehhez kapcsolódó módosító javaslatom, amit természetesen bánatunkra nem szavazott meg a kormánytöbbség.Mi úgy látjuk, hogy az a passzus, amit a minisztérium beírt, inkább egy ilyen, a lelkiismeret megnyugtatására szóló néhány mondat volt, mert szerintünk ez félévnyire távol van az LMP javaslataitól, úgyhogy, tisztelt Ház, remélem, megbocsátják, de én szeretném az LMP javaslatait itt megismételni, már csak azért is, hogy államtitkár úr jobban odafigyeljen, és jobban megjegyezze. Bízunk abban, hogy legközelebb ezek a javaslatok át fognak menni sikeresen. Tehát először is azt gondoljuk, hogy a helyzet súlyosságára tekintettel kétévente készíteni kellene az Országgyűlés számára ágazati, illetve a sérülékenység szerinti regionális bontásban helyzetértékelést és előrejelzést az éghajlatváltozással összefüggő, bekövetkezett és várható változásokról. Fontosnak tartjuk, hogy biztosítani kell ezen jelentés közzétételét, a közérthető, tényszerű tájékoztatást. Háromévente az Országgyűlés tájékoztatása mellett át kellene tekinteni a természetes nyelőkapacitások, például erdők, gyepek, vizes élőhelyek állapotát és a változások irányát, mértékét és időbeli alakulását. Én azt gondolom, a minisztérium is úgy gondolja, hogy ez fontos, hiszen ha klímasemlegességről beszélünk, a klímasemlegességet 2050-re, de már mint ahogy sok tudós és sokan mondják 2040-re el kell érni, ebben bizony jelentős szerepe van a nyelőkapacitásaink helyzetének, jelentős szerepe van, hogy milyenek az erdők s a többi. Ezzel kapcsolatban nagyon fontos lenne tudni legalább háromévente, hogy akkor hol is tartunk. Fontosnak tartjuk azt is, hogy az éghajlatváltozás egyes nemzetgazdasági ágazatokat érintő kockázatai alapján készüljön és készítsen a kormány részletes stratégiákat a felkészülési feladatokról, és biztosítsa azok végrehajtásának feltételeit és átlátható nyomon követését. Nyilván ehhez kapcsolódóan az is fontos, hogy az éves költségvetésben a feladatok forrásait biztosítani kell. Az országos vízgyűjtő-gazdálkodási terv félidejében, illetve annak megújításakor a kormány készítsen átfogó jelentést az ország felszíni és felszín alatti vizei minőségi és mennyiségi állapotáról, a stratégiai vízkészletek rendelkezésre állásáról. Gondolom, ezt sem kell nagyon indokolni, hogy miért szükséges: aszályos időszakok, vízhiány, és a víz valóban nemzeti kincs. Mind a négyről készíteni kellene egy összegző jelentést az éghajlatváltozással összefüggésben, a rendkívüli időjárási eseményekkel kapcsolatos károkról, a végrehajtott előrejelzési, kármegelőzési, kárelhárítási és helyreállítási intézkedésekről. Egy kis kiegészítést hadd fűzzek hozzá! Azt látjuk, hogy ha jön egy ilyen hirtelen özönvízszerű esőzés vagy hétvége, akkor nagyon sok családnak például leviszi a háztetőt, elönti a pincéket, akkor bizony nagyon komoly károk keletkeznek, és erre nincsenek felkészítve a biztosítók. Tehát itt összességében nemzetgazdasági szinten akár sokmilliárdos károk keletkeznek; valahogyan majd a családoknak segíteni kell. Végül még említeném azt is, hogy az európai és a hazai források biztosításával segíteni kellene az önkormányzatoknak, hogy ők is felkészüljenek az éghajlatváltozás hatásaira és az alkalmazkodásra. Mi ezeket a módosító, kiegészítő javaslatokat tettük meg. Azt kell hogy mondjam, sajnálattal vettük tudomásul, hogy a kormánytöbbség ezt nem szavazza meg. Remélem, hogy nem az éghajlatváltozás fogja kikényszeríteni, hogy a kormány mégis befogadja ezeket a javaslatokat. Sokkal jobb lenne, ha előbb elfogadnák az LMP javaslatait. Köszönöm szépen, államtitkár úr, hogy meghallgatott.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kérdésem lenne a téma kapcsán államtitkár úrtól, hogy mekkora részét fogják kiszervezni külföldi vállalkozóknak a szolárisenergia-termelésnek Magyarországon, hiszen a legutóbbi hírekben megjelent, hogy Polat török üzletember, aki a miniszterelnök személyes családi barátja, ő egy ilyen nagyobb erőműparkhoz fog hozzájutni. Ez mennyire passzol az önök külföldiekkel szemben táplált ellenérzéseikkel kapcsolatban, hogy kiviszik a profitot, meg multinacionális cégek jönnek ide? Én úgy látom, hogy számos magyar vállalkozó is szívesen építene ilyen hatalmas napelemparkot, önök mégis egy török üzletembert bíznak meg ezzel. Vane ennek bármilyen oka? Hogyan illeszkedik ez a kormány hazai vállalkozókat támogató politikájába, hogy egyre több külföldi üzletembert juttatunk egy ilyen hosszú távon jövedelmező és nem nagyon cserélhető, tehát véges lehetőséghez Magyarországon? Ismét ez alatt a törvény alatt vagy ezeknek a céloknak a figyelembevételével is, úgy látszik, önök a barátaik zsebét akarják megtömni, hozzáteszem, itt most kimondottan a külföldi barátaiknak a zsebét. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én is csak egy nagyon gyors kérdést szeretnék feltenni államtitkár úrnak. Múlt év nyarán egy egészen döbbenetes helyzetbe került település problémáival találkoztunk. Ott is az éghajlatváltozás következményeiből kifolyólag megjelentek olyan időjárási anomáliák, amelyeket még tényleg a legidősebb emberek sem láttak, és brutális volt az a pusztítás, amit okozott és látható volt ezen a kistelepülésen. Az egy rendszerprobléma, hogy az önkormányzatok nincsenek felkészülve, hogy mit tehetnek ilyen helyzetben, hogyan tudnak segítséget adni az ott élőknek, milyen forrásokhoz juthatnak. Bizony, itt a biztosítótársaságok kapcsán is felmerültek olyan problémák, hogy egyszerűen lehetetlen helyzetbe hozzák az amúgy is nehéz helyzetben lévő, főleg a vidéki térségekben élőket. Itt egy alapvető, átfogó szabályozásra lenne szükség. Ez ügyben már tettem javaslatokat a Belügyminisztérium felé is. Most nyilván sok mindenkit elsodort az élet a koronavírus-válság alatt, de én azt szeretném kérni az államtitkár úrtól, hogy adjanak lehetőséget, hogy ezek a javaslatok érdemben odakerülhessenek a kormány elé, és valóban tudjunk tenni egy olyan javaslatot, tudjunk készíteni egy olyan átfogó szabályozást, amely segíthet ennek a rendszerproblémának a megoldásában. Hozzáteszem, annak idején Szászfalvi képviselő úr is maximálisan nyitott volt, hogy közösen, tehát abszolút nem pártpolitikai alapon próbáljuk megközelíteni ezt a kérdést, és nagyon bízom benne, hogy államtitkár úr és az Innovációs Minisztérium is nyitott lesz erre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Államtitkár úr, megkérdezem, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, államtitkár úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm, és köszönöm szépen a hozzászólásokat is. Schmuck képviselő asszony javaslatára vonatkozóan annyit azért mentségünkre hadd mondjak el, hogy a nemzeti éghajlatváltozási stratégiákat az Országgyűlés fogadja el. Nemrég került sor a második ilyen stratégia elfogadására. Ezek a stratégiák természetszerűen kell tartalmazzák azt a helyzetleírást, amivel kapcsolatban több ilyen igény elhangzott ebben a mostani javaslatban. Tehát a kétévente, háromévente történő beszámolás a parlament számára a sérülékenység állapotáról, a nyelők állapotáról meg kell jelenjen ezekben a stratégiai anyagokban. De akkor magával a stratégiával van probléma. Le kell tudni folytatni itt az Országgyűlésben azokat a vitákat ezeknek a stratégiáknak az elemzése kapcsán, amelyeket ön említ. Egyébként teljes mértékben egyetértek azzal, hogy ezeknek a fejleményeknek a monitorozása és erről az Országgyűlés előtt való beszámolása a kormánynak feladata. [[19.20]] Annyit szeretnék még csak hozzátenni, hogy a Nemzeti Alkalmazkodási Térinformatikai Rendszer, amely az MVFSZ kereteiben működik, számtalan példátlanul értékes hozzájárulást ad ahhoz, hogy az alkalmazkodáshoz kapcsolódó tudásunk meglegyen. Valójában csak a központ publikációira, munkásságára szeretném ezen a ponton felhívni a figyelmet, és utalni arra, hogy kormányzati oldalról nagyon sokat teszünk azért, hogy a cselekvéshez kapcsolódó információk rendelkezésre álljanak. Mesterházy képviselő úr kérdéséhez kapcsolódóan azért arra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy a magyar naperőmű-fejlesztési piac egy rendkívül változatos piaccá vált. Ha ön azt mondja, hogy barátainak a zsebét kívánja a kormány megtölteni, akkor én meg azt mondom, hogy lassan mindenki a barátunk. Nem tudom, figyeltéke, hogy a legutóbbi METÁR-tenderre 272 darab beruházási pályázat érkezett be, amely pályázat minden ezen a területen próbálkozni kívánó vállalkozás számára megadja a lehetőséget, hogy a legjobb ajánlatot adja be, de a METÁR-tendernek már az előző formája is erre lehetőséget adott. Úgy látjuk, hogy a befektetők között döntően magyar kis- és középvállalkozások vannak, és ez a kormányzati politika célja. Az, hogy vannak külföldi befektetők ezen a területen is a magyar piacon, ténykérdés. Egyébként az ehhez kapcsolódó KÁT- és METÁR-engedélyeket a Magyar Energia- és Közműszabályozási Hivatal adja ki azoknak, akik erre a jogosultságot megszerzik. De még egyszer jelzem, a kormány politikájának az a célja, hogy döntően a magyar kis- és középvállalkozói szektorból kerüljenek ki azok a fejlesztők, akik az ipari méretű, kereskedelmi méretű fotovoltaikus projekteket kifejlesszék. Nagyon nagy és nagyon biztató versenyt látunk ezen a területen. Köszönöm szépen. Még egyszer szeretném megköszönni a vitában a hozzászólásokat, s akkor ezzel a hozzászólásomat le is zárnám. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatnál foglalkoztatottak jogállásváltozásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitája. A kormány-előterjesztés T/13476. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatnál foglalkoztatottak jogállásváltozásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/13476. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat elsődleges célja, hogy a működést támogató forrásbővítéssel megteremtett lehetőség keretében, egyben az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat feladatainak hatékonyabb megvalósítása érdekében a kutatási hálózatban foglalkoztatott kutatók versenyképes bérrendezésére is sor kerüljön. A törvényjavaslat a jogállásváltozásból következő rugalmasabb foglalkoztatási szabályok eszközével teremti meg azt a lehetőséget, hogy a kutatási hálózat teljesítményét az egyéni motiváció eszközeivel is növelni lehessen a jövőben. A munka törvénykönyve szerinti jogviszony nagyobb szabadságot ad a munkáltató számára a bérek meghatározásában, ami a tehetséges kutatók megtartása és a kutatói utánpótlás támogatása mellett az adminisztrációs terhek jelentős csökkenésével is jár. Az előterjesztés továbbá lehetőséget ad az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat számára a véleménynyilvánításra, tudományos ösztöndíj, valamint díjak, címek alapítására, díjkitűzés tételére, illetve a központi költségvetés szervei ilyenek a kutatóhelyek, intézetek számára, hogy vállalkozási tevékenységet is folytathassanak a korábbi szabályozással azonos módon. Továbbá, ha a tevékenység eredményét közfeladataik ellátására vagy azokat segítő beruházásokra a tárgyévet követő két éven belül felhasználják, ezt az összeget befizetési kötelezettség ne terhelje. Tisztelt Ház! Ezen túlmenően a javaslat a Nemzeti Tudománypolitikai Tanács tekintetében a hatályos szabályozás gyakorlati tapasztalatok által indokolt egyszerűsítésére és pontosítására is javaslatot tesz, továbbá biztosítja, hogy eggyel több személyt lehessen bevonni a Nemzeti Tudománypolitikai Tanács munkájába, ezáltal az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat számára a törvényben nevesített képviseletet biztosít. Az előttünk fekvő javaslat támogatandó, hiszen a benne megfogalmazott intézkedések segítik az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat azon törekvését, hogy saját kutatóhálózatának teljesítménye mind a hagyományos, mind az új szempontokat is figyelembe vevő kiválósági mutatók tekintetében jelentősen növekedhessen. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Bódis József államtitkár urat, hogy mint előterjesztő a vita e szakaszában vagy esetleg a vita későbbi szakaszában kíváne felszólalni.
Majd később.
Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy összesen 15 perc időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, közben kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Brenner Koloman képviselő úrnak, a Ház alelnökének, a Jobbik képviselőcsoportja részéről. Parancsoljon, alelnök úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ceterum censeo, a néppárti Jobbik kezdettől fogva tiltakozott az ellen, hogy a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatát kiszervezzék; az eddig elmúlt hónapokban bebizonyosodott, hogy nem véletlenül. Hiszen lássuk be, ez a most előttünk fekvő törvényjavaslat semmi mást nem tesz, mint megfosztja a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatának kiváló kutatóit a közalkalmazotti státusztól. Ezzel egyébként a dolgozók 78 százaléka nem ért egyet. De mit érdekli önöket a magyar tudomány képviselőinek és művelőinek a véleménye?! Hát, láttuk ebben a folyamatban: semennyire. Azt kell mondjam, hogy az előbb felolvasott indoklás több mint cinikus. Több mint cinikus, mert a közalkalmazotti munkaviszony semmiben nem gátolná meg azt, hogy magasabb béreket lehessen fizetni a magyar tudomány művelőinek mind a Magyar Tudományos Akadémia kutatóintézeteiben, mind az egyetemeken. Ez egy nagyon álságos és nemcsak ebben a szférában, hanem a kulturális szférában is használt érvelése a tudomány-, értelmiség- és kultúraellenes Fidesznek, amely ellen tiltakozni szeretnék. Ráadásul a Nemzeti Tudománypolitikai Tanács tagjainak a kiszervezésekor látjuk ugyanazt a szándékot, és az eddigi tapasztalatok alapján azt a hihetetlen veszélyt az akadémiai szabadságra, amelyet az egyetemek alapítványi formába történő átforgatásakor is ugyanez a fideszes kormányzat megtesz folyamatosan. A héten is folytatódik a sor, ezúttal a veszprémi központú Pannon Egyetemmel például. [[19.30]] Lehet látni, hogy ezek a kuratóriumok gyakorlatilag megvonják az egyetemi polgárok által megválasztott szenátus jogköreit, amit egyébként a középkor óta az európai kultúrkörben nem nagyon illik zavarni, mégpedig elmondom, hogy miért. A XXI. században, abban a században, amelyben a tudás és az információ a legfőbb hatalom, önök ilyen neoliberális gazdasági elvekre meg termelési mutatókra akarják átállítani a magyar tudomány ügyét mind az akadémiai szférában, mind az egyetemi szférában. Nagyon nagyot tévednek. A kreatíviparágakban például nagyon nagy szükség van olyan kiválóan képzett, nyelveket beszélő munkatársakra, akik a humán tudományokat művelik. Az önök egész tevékenysége arról szól, hogy most, most piaci viszonyok között kell valami teljesítményt nyújtani. Tisztelettel jelezném, hogy nem csavarokat gyártunk, hanem kiművelt emberfőket az egyetemeken és az akadémiai kutatószférában. Ráadásul a Magyar Tudományos Akadémia Széchenyi gróf óta jómagam soproni születésűként egy kicsit közelebbről ismerem a gróf urat, úgy tűnik, mint itt a fideszesek többsége az MTA névjegyét, a brandet sem használhatják már lassan az előttünk fekvő törvényjavaslat szerint sem, hiszen ez a kutatóintézet, amely most Eötvös Loránd nevét viseli, csak azért, hogy jól össze lehessen, mondjuk, az én egyetememmel keverni, gyakorlatilag mindenhonnan el kell majd tüntetni az „MTA” nevet. Hát, gratulálok, sikerül eltüntetni az egyik legfontosabb brandet, amelyre egyébként a magyar polgárok zöme is kiemelkedő módon felnéz. Jómagam mint a Magyar Tudományos Akadémia köztestületének tagja és mint volt egyetemi vezető, ceterum censeo, tiltakozom, és a néppárti Jobbik nem fogja ezt a törvényjavaslatot támogatni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon-nagyon rövid leszek. Az általános vita igen hosszú volt, és azt el tudom mondani, hogy az államtitkár úr igen derekasan válaszolt itt, bőven kimerítve a válaszadásra rendelkezésre álló időt, ezzel együtt is azt gondolom, hogy azokat az alapvető különbségeket, amiket a kormány, illetve mi gondolunk erről az előterjesztésről, semmilyen módon nem sikerült közös nevezőre hozni. Mi úgy gondoljuk és ezt képviselőtársammal egyetértésben is tudom mondani , hogy ez egy gyalázatos törvényjavaslat, és már csak a miatt az egy ok miatt sem lehet ezt támogatni, hogy éppen az érintettek, a törvényjavaslatban megfogalmazott érintettek akarata, szándéka és véleménye ellenére történik meg. Én azt gondolom, hogy ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Az általános vitában is elhangzott, rengeteg idézetet, véleményt hallhattunk, hogy konkrétan a megfelelő előkészítés sem történt meg, reprezentatív szakszervezet sem tudott ebben a kérdésben véleményt mondani, de én azt gondolom, hogy az érintettek teljesen világosan elmondták a véleményüket erről a javaslatról, és emiatt sem támogatható. Azt el tudom mondani, hogy egészen elképesztő és döbbenetes, amilyen gyalázatos szinten vannak az oktatói és kutatói bérek, és amikor erről beszélnek, képviselőtársaim, akkor ne felejtsük el, hogy tíz éve önök kormányoznak. Tíz év alatt lett volna lehetőségük, hogy rendezzék ezeket a béreket. Ezzel együtt folyamatosan születtek az olyan intézkedések főleg az elmúlt néhány évben , amelyek fokozták a bizonytalanságot, és azt a folyamatot generálták, hogy pontosan az ilyen bizalmatlanság, bizonytalanság miatt rengetegen elhagyták a pályát, nagyon sokan egyszerűen más szakmában kezdtek el dolgozni, vagy elmentek az országból, és ezzel gyakorlatilag felbecsülhetetlen károk érték a magyar nemzetet. Én azt gondolom, hogy ez teljes mértékben elfogadhatatlan, és amikor a kormány egy ilyen rendkívül fontos kérdéssel kezd el foglalkozni, akkor az egy alapelvként kellene hogy a döntéshozók előtt lebegjen, hogy az érintettek szakmai véleménye, az érintettek megkérdezése, az érintettekkel való érdemi konzultáció nélkül nem lehet ilyen kérdésekben előterjesztést készíteni, nem lehet az ilyen kérdésekben döntés-előkészítő munkát végezni. Az LMP nagyon határozottan el fogja utasítani ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt kérdezem az államtitkár úrtól, hogy mikor fejezik be ezt a kultúrharcot, amit hol az oktatás, hol pedig a kultúrpolitika területén folytatnak. Amikor mi kormányon voltunk, akkor én mást sem hallottam a fideszes képviselőktől, mint hogy anélkül, hogy valamiről hatástanulmány készülne, és konkrétan kivitatnánk, megvitatnánk ezeket a kérdéseket a szakma érintett képviselőivel, anélkül nem lehet semmilyen döntést hozni, hova siet az akkori kormányzat ezek nélkül a hatástanulmányok nélkül, szakmai, ágazati egyeztetések nélkül most pedig azt látjuk, hogy egy kultúrharc okán önök egyszerűen letarolják mind az oktatás, a tudomány, mind pedig a kultúra területét. Látható módon nem tudnak ellenállni annak a nyomásnak, amely a kormányra nehezedik jobboldali véleményformálók, a tudományos élet, a kulturális élet meghatározó, kimondottan konzervatív szereplői részéről, akik vélt vagy valós sérelmek okán el akarják foglalni ezeket a területeket, és úgy látjuk, hogy halad előre az úthenger, és újabb és újabb területeket gyűrnek maguk alá. Amiről éppen most beszélünk, az a Magyar Tudományos Akadémiát érinti, de napi szinten halljuk, és még lesz itt a következő napokban erről tárgyalás, ami a felsőoktatást érinti különböző formában, de természetesen az oktatás és a kultúra területei is folyamatosan napirenden vannak. Az lenne tehát a kérdésem, államtitkár úr, hogy ön, mint aki ebben a szakmában jártas, hiszen rektorként irányította ezeket a területeket Pécsen én magam is Pécsen születtem, szüleim is onnan valók , ebből kifolyólag kérdezném, hogy ön mégis hogyan látja ezt tanáremberként, professzorként, mennyire üdvös ez a sebesség. Ön hogyan látta volna ezt rektorként, hogyha egy szocialista kormány az önnel való konzultáció nélkül átalakítja a pécsi egyetemet, akkor ön elégedett lett volnae ezzel a menetrenddel, elégedett lett volnae azzal, hogy önt semmibe veszik, nem kíváncsiak a véleményére, és egyszerűen a feje fölött átalakítják az intézményt, úgy, hogy arról ön még a véleményét sem mondhatja el? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Bódis József államtitkár úrnak, aki, gondolom, a vitában elhangzottakra reagálni kíván. Államtitkár úr, öné a szó, amennyiben élni kíván a felszólalás lehetőségével. [[Bódis József jelzésére:]] Igen.
Igen, köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a törvényjavaslat múltkori vitája, illetve a mostani vita kapcsán elmondott véleményeket, reakciókat. Akár kellemetlennek is érezhetné az ember, hogy mindig ugyanazokat a kérdéseket teszik fel, önök pedig ne érezzék kellemetlennek, hogy mindig elmondom a hitvallásomat ezekkel kapcsolatban, nem feltétlenül a törvényjavaslat technikai része, hanem a koncepcionális töltete tekintetében. Én 2010-ben lettem rektora a pécsi egyetemnek, és amikor rektorként az első úgynevezett Magyar Rektori Konferencia plénumára mentem, előjött az egyetemi autonómia mint kérdés. Akkor ilyen gyorsabb reagálású voltam, szót kértem, és elmondtam azt, hogy nem egészen értem, hogy hogyan lehet egyetemi autonómiáról beszélni, amikor az állam mondja meg, hogy mit, kit, miért oktassunk, milyen létszámban, és milyen eredményt várunk el. Amikor a rektorságra készültem, akkor sok minden történelmi előzménynek is utánanéztem, és azt gondolom, hogy az egyetemi autonómia egyik alapja az, hogy az egyetemnek legyen vagyona, legyen törzsvagyona, egy gazdasági függetlenségi állapotba kerüljön. Azt, hogy a programok, amelyek, ha az egyetemeken végigmegy az ember, diplomához, oklevélhez vezetnek, akkreditáción esnek át, azt mindenki elfogadja és természetesnek veszi, tehát akkreditált képzésekről van szó, nem csak magyar vonatkozásban, nemzetközi vonatkozásban is, és ez rendben van. Ugyanakkor amikor most mi a modellváltás irányába visszük az egyetemeinket, amelyek ezt bevállalják, azoknak pontosan azt a fajta autonómiakiteljesedést adjuk meg, hogy legyen saját vagyonuk, legyen olyan szakmai grémium, amely a fenntartói jogokat gyakorolja, és egyébként ezt sokkal rugalmasabban, kevesebb kötöttséggel, kötöttség nélkül alkalmazzák. [[19.40]] Az akadémiai autonómia is mindig előjön. Higgyék el, senki nem akarja azt megszabni, hogy egy kutató, amikor a tudományos programját összerakja, milyen módszertant használjon, azt hogy értékelje ki! Ez nem politikai kérdés. A modellváltás sem egy politikai kérdés, az egy szakmai kérdés. Négy évvel ezelőtt, ezt többször elmondtam, most is elmondom, a Corvinuson minden januárban van felsőoktatási tudományos konferencia, négy évvel ezelőtt vázoltam a rektori konferencia elnökeként az alapítványi modellt. Mindig kritizálják a központosítást. Most miért nem tudnak örülni annak, hogy egy picit távolabbra toljuk az egyetemeket, tehát a modellváltó egyetemeket, úgy, hogy nem akarunk beleszólni a munkájukba? A keretszabályok természetesen a törvény által adottak, de 5, illetve azt mondom, 15-25 éves hosszú távú finanszírozási szerződéssel, illetve az évenkénti konkrét finanszírozási szerződéssel pedig egy gazdasági önállóságot adunk nekik. Szerintem ez önmagában egy végtelenül pozitív lépés. Az egy más kérdés, hogy attól, hogy valaki modellváltó lesz, még nincs itt a Kánaán, hogy azt sikerre is vigyék, ahhoz nagyon sok munka kell. Egyébként munka kell az állami rendszerben is, meg munka kell az alapítványi rendszerben is. Mindig hivatkoznak erre a 78 százalékos arányra, hogy az Eötvös Loránd kutatóhálózatban dolgozók 78 százalékban elutasítják azt, hogy a Kjt.-től az Mt.-be lépjenek át. Azt elfelejtik hozzátenni, hogy ez a dolgozók 20 százalékára kiterjedő felmérés volt. Mi van a többi 80 százalékkal? Azt gondolom, hogy amikor számokról beszélünk, ezt is fontos elmondani. A bérek valóban alacsonyak a kutatási rendszerben, de most azzal, hogy ezt a struktúraváltást megtesszük, eleve egy 30 százalékos bértömegemelést kapnak, ami az első lépés abba az irányba, hogy az európai kutatói bérek irányába lépjünk el. Én nem tudom, hogy ez kultúrharce vagy sem, én nem vagyok képzett politikus. Tehát én úgy gondolom, hogy egy struktúraváltás mindenképpen, egy más stratégia és koncepció alapján működtetett kutatórendszer, amelyikhez azért kellett hozzányúlni, mert nem minden paraméterben állunk jól, sem a világban, sem Európában. Amiben mi jók vagyunk, általában a tudományos munka, a tudományos teljesítmények és azok publikálása tekintetében. Amiben gyengék vagyunk, az az, hogy a tudományos eredményből hogy lesz a társadalom számára, a gazdasági környezet számára hasznos produktum. Ezt úgy hívják, hogy innováció. Az innováció tekintetében szeretnénk előremenni, ennek a finanszírozási hátterét már ebben a félévben is plusz 11 milliárddal támogatja a kormány, a következő évben az Eötvös Loránd kutatóhálózat 22 milliárddal több forráshoz jut. Azt gondolom, hogy ez minimum annak a szándéknak a materiális kifejezése, hogy szeretnénk produktívabb, prosperálóbb és az élet kihívásaira nagyobb rugalmassággal reagáló kutatóhálózatot működtetni. Én a felvetésekre ezekkel a gondolatokkal szerettem volna reagálni. Most nem szeretném átlépni az időkeretet, a múltkor sikerült véletlenül, mert nagyon belemelegedtem. Mindenesetre szeretném még egyszer megköszönni az összes fölvetést, az összes kritikát. A kritika mindig élesíti a rendszert, úgyhogy továbbra is várjuk ezeket. De azért ezzel együtt szeretném, ha tudnák támogatnia törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ingatlanok közműcsatlakozásának elősegítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13478. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi álláspont ismertetésére kerül sor, összesen 15 perces időkeretben. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az ingatlanok közműcsatlakozásának elősegítése érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/13478. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat módosítja a villamos energiáról szóló törvényt, a földgázellátásról szóló törvényt, valamint a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvényben is módosításra tesz javaslatot. 2017 óta a villamosenergia-, a földgáz-, valamint az ivóvíz- és szennyvízhálózatra való csatlakozás szabályozása már intézményes kereteket biztosít az igényjogosult számára a szolgáltató által megtagadott csatlakozási igény vagy indokolatlan műszaki feltételek megállapítása esetében. Ezen csatlakozási szabályok 2021-től tovább egyszerűsödnek. A szabályozás legfontosabb eleme, hogy ha a szolgáltató a csatlakozási terveket nem fogadja el, abban az esetben az ügyfél a hatósághoz fordulhat annak érdekében, hogy a terv megfelelőségét kimondhassa. Ha pedig az elkészült csatlakozás üzembe helyezését a szolgáltató megtagadja, a kérelmező szintén a hatósághoz fordulhat. Magyarország versenyképessége szempontjából fontos tényező a közműcsatlakozások időtartamának rövidítése és ezáltal a hazai beruházási környezet javítása. Más EU-tagállamok eljárásainak időigényével összehasonlítva a beruházásösztönzés egyik fontos feltételének tekintett közműcsatlakozási időtartam tovább csökkenthető a hazai beruházási környezet javítása érdekében. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak, a kisebbség álláspontjának ismertetésére, hétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ha netántán valakiben az a kényszerképzet alakult volna ki, elolvasva a címét ennek az előterjesztésnek, hogy itt valami nagyon kedvező dologról van szó, akkor szeretném eloszlatni ezt. Itt nem erről van szó, például az ivóvíz esetében teljesen egyértelműen adóemelésről van szó.Ez így elég durvának tűnhet, ezért szerintem érdemes egy kis történeti áttekintést adni arról, hogy hogyan alakult ki ez a helyzet. 2012-ben ez a kormány kitalált egy különadót a vízvezetékekre. Sokan, akik hallgatják, azt hiszik, hogy ez egy vicc ez nem vicc, minden méterét megadóztatják az ivóvízvezetékeknek. [[19.50]] Gondolják azt végig, hogy az, aki ezt kitalálta, micsoda beteges gondolkodású ember lehetett, hiszen a vezetékes ivóvíz kialakítása és ennek az elősegítése valamennyiünk célja, és ezt sújtották 2012-ben adóval. Most az a találmány született, hogy ennek az adóját szeretnék megemelni. Hadd dögöljön meg az a sok városlakó! Mert hogyha alaposan végiggondoljuk ezt, akkor mi jöhet ezután? Ezután az, aki ezt az adót kitalálta még egyszer mondom: vízvezetékre adó , az legközelebb majd kitalálja, hogy adó a kéményre, ablakra, lábosra, pohárra, gatyára. Most azt találta ki, hogy a városokban 4-szer annyit, 4,5-szer annyit kelljen fizetni, mint egyéb helyeken. Ezt is érdemes végiggondolni, hogy ennek vajon mi lehet az oka. Azt fogja mondani valószínűleg majd államtitkár úr, hogy ez így igazságos. [[Schanda Tamás János: Így van.]] Szeretném elmondani, hogy ez a rendszer, amit kialakítottak, ez nem igazságos, ez egy torz rendszer. [[Schanda Tamás János: Másnak meg könnyítés…]] Ha alaposan végiggondolja, akkor ön is rá fog erre jönni, hogy az, amit önök igazságnak hívnak, az lehet, hogy az önök igazsága. Itt egyszerűen nincs másról szó, mint egy politikai döntésről, büntetésről, bosszúról. Minden jelentősebb népsűrűségű területen működő vízszolgáltató számára ez az új törvényjavaslat pluszterhet jelent, azt is mondhatnám, hogy példa nélküli adóztatásáról van szó. Ez vonatkozik valamennyi városra, valamennyi megyeszékhelyre, és leginkább vonatkozik például a maffiaállamot leginkább elutasító fővárosra, ahol 4,5-szeres ez az összeg; és hogy itt nem 2 forintról beszélünk, nagyságrendileg olyan 4 milliárd forint körüli összegről van szó. Azt gondolom, hogy ha eddig eljutottunk a gondolkodásunkban, akkor meg kell nézni, hogy ez mit eredményez majd. És az igazi veszélye ebben van ennek a javaslatnak. Mert a bosszún kívül úgy gondolom, most nagyon nagy a baj ez az intézkedés járványveszélyt generál; világjárvány esetén pedig egy veszélyhelyzetet előidéző döntés, azt gondolom, hogy egy embertelen döntés. Nézzük meg, hogy ez mit jelent! A vízszolgáltatók meghatározott és rögzített bevételből gazdálkodnak; ennek az az oka, hogy kitalálták a rezsicsökkentést. A rezsicsökkentés nem teszi lehetővé, hogy a vízszolgáltatók díjat emeljenek. Ennek következtében ezt a megemelt adóterhet csak a kiadásaikból tudják fedezni. Abból az összegből, amiből mást kéne megoldaniuk a vállalat működése során, azaz úgy is lehet fogalmazni, hogy az ellátás biztonságának a terhére tudják csak kifizetni az államnak ezt a 4,5-szeres adót. Az én megítélésem szerint nemcsak az idézhet elő járványhelyzetet, hogyha valaki a kutakat megmérgezi, hanem az is járványveszélyt idéz elő, aki ellehetetleníti ezeknek a kutaknak, ivóvízhálózatoknak a fertőtlenítését, a tisztán tartását, az elhasználódott csövek cseréjét és az esetleges csőtörések esetén pedig azoknak a gyors helyrehozatalát. Ezért gondolom én azt, hogy azok, akik ezt a törvényt megalkották, és szeretnék is elfogadni, azok milliók életével játszanak, és én azt gondolom, hogy az emberélet az nem játék.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Schanda Tamás János államtitkár urat, az előterjesztő képviseletében most vagy a vita későbbi szakaszában kér… [[Schanda Tamás János: Későbbi szakaszában.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Jelzem államtitkár úr felé, hogy összesen 15 perc időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót az írásban előre jelentkezett képviselőtársunknak, Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyobbrészt a kisebbségi véleményben hallhattuk a mi álláspontunkat. Mi is azt gondoljuk, hogy azért ebben nem csak könnyebbség van, hiszen itt egy konkrét adóemelésről is szó van, általában a nagyobb városokban. Végigültük a vitát, sokat vitatkoztunk erről a Törvényalkotási bizottságban, ahol megtudhattuk azt, hogy attól függ a víz ára, hogy mennyien kötnek rá. Én ezt kiegészítettem annyival, hogy nem, nem csak attól, hogy mennyi fogyasztó van, meg attól is természetesen, hogy persze hol van a vízbázis. Ezekről a dolgokról persze lehet vitatkozni, de ez egyáltalán nem erről szól. Ezt, amikor akarta, bármelyik kormány megoldotta azzal, hogy bizonyos településeken, ahol nem megfelelő a vízbázis, nem megfelelő akár maga a rendszer, ott ne legyen túl magas a víznek a köbméterenkénti ára, akkor állami támogatásban részesítette azt a szolgáltatót, hogy ne kelljen neki díjat emelni, amelyik ott szolgáltatott, viszont mindenki hozzá kapcsolódhatott, és megkaphatta természetesen ezt a fajta ellátást. A közműadó sújtja a vidéket, államtitkár úr, mert nemcsak a vizet vitték oda, nemcsak víz- és szennyvízszolgáltatás van, felszedték a kábeltévé- meg az internetvezetékeket a kis falvakban, mert nem tudták kigazdálkodni a kevés számú bekötés miatt adott esetben még az adónak az összegét sem. Éppen ezért inkább akkor ott nem szolgáltattak tovább. És persze, hát, ezeket a rendszereket fenn is kell tartani. Ott van a rekonstrukciós kötelezettség. Ez ott van a fővárosi vízműnél is, de ott van a komlói vízműnél is most már Baranya-Víz van csak ott is. Ott van mindenhol, és ezeket a költségeket mind a vízdíjban kell kifizetni, bizony-bizony az adót is államtitkár úr, úgyhogy ettől nem mindenhol lesz majd olcsóbb a víz. Én azt gondolom, hogy ezzel nem feltétlenül fogják elérni a céljukat, azzal együtt, hogy sokkal több forrást kellene ahhoz hozni, hogy a rossz minőségű acélcsöveket, a mérgező azbesztcsöveket kicseréljék, az egy sokkal nemesebb cél volna erre vannak egyébként európai uniós források is, itt hallgattuk meg nem olyan régen valamelyik államtitkárt , és akkor én azt gondolom, hogy ez is nagyon helyes volna. De nézzük meg, hogy mi van e mögött az ügy mögött! Még mindig sokkal egyszerűbb annál, mint azok a magasztos célok, amiket önök kitűznek maguk elé, hogy most olcsóbb lesz majd akkor vidéken a víz. Dehogy lesz olcsóbb! Arról van szó, tisztelt képviselőtársaim, arról van szó, tisztelt államtitkár úr, hogy összedőlt, megrogyott a dél-alföldi vízmű, egyébként nagyobbrészt a rekonstrukciós kötelezettségei meg nagyobbrészt a kivetett közműadó miatt. Százmilliárdos adósságba verték ezt a szektort, megrogyott a dél-alföldi vízmű. Megpróbálják most a DRV-nek a nyakába varrni, és megpróbálnak valamennyi kis pénzt is rakni mellé, hogy azért legyen vízszolgáltatás ezen a területen. Én azt gondolom, hogy ezt ennél könnyebben is meg lehet oldani, és arra kérem önöket, hogy találjanak arra is megoldást, hogy ha most sok embernek otthon kell majd maradni, hiszen újra önök is azt fogják mondani, hogy maradj otthon, mi azt fogjuk mondani, hogy maradj otthon, hiszen a járványügyi helyzet miatt ez indokolt, nőni fognak a rezsiköltségek, és csökkenni fognak a bevételek. A csökkenő bevételekből nem lehet a növekvő rezsit kifizetni, ezért kérem önöket, hogy még e mellé a javaslat mellé tegyék azt oda, hogy akiket eddig kikapcsoltak a szolgáltatásból, azokat ingyen lehessen bekapcsolni, és kérem, hogy ne valamelyik szolgáltatónak a jóindulatán, felelősségvállalásán, a jóérzésén múljon az, mint ahogyan most is az egyik szolgáltató így járt el, egyébként nagyon nemesen járt el. Úgyhogy legyen itt a neve: az E.ON így járt el, hogy önmagától vezetett be kikapcsolási moratóriumot. Ezt szerintem elrendelhette volna a kormány is, hogyha ugyanolyan érzékeny lenne a magyar emberek iránt, mint amilyen érzékeny a szolgáltató a szolgáltatását igénybe vevő ügyfelei iránt. Kérem szépen, hogy ezeket a javaslatokat gondolják meg. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. [[20.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló MSZP-s képviselők, azt gondolom, nagyon jól elmondták ennek a javaslatnak a lényegét, és azt, hogy milyen problémákat okoz a konkrét ágazatban, és hogy milyen problémákat okoz, lehet, hogy indirekten, de nagyon sok magyar önkormányzatnak.Én szeretném elmondani azokat a vonatkozásait, amelyek kifejezetten Miskolcnak és a miskolciaknak ártanak. Ugyanarról tudok beszámolni, mint az előttem szólók. Tulajdonképpen az önök városvezetése kilenc év alatt érdemben nem tudott fejleszteni az ivóvízhálózaton. Ugyanaz az elavult azbesztcement csőhálózat van, ami az ország egy jelentős részében. Jelentősen nőtt a hálózati veszteség ez alatt az időszak alatt, szakemberek azt mondják, hogy ez már gyakorlatilag közel van az 50 százalékoshoz is, tehát nem halogatható tovább a csőcsere. Ebben a helyzetben nyilván az önök jogszabályi környezete miatt érdemben nem tudtak fejleszteni ezek a víziközmű-szolgáltatók, és önök sem adtak arra érdemi forrásokat, hogy ezek a csőcserék megtörténjenek; mindenféle másra adtak, erre nem. Ez jelentős terhet ró az önkormányzatokra, illetve az érintett cégekre, és nagyon rontja a szolgáltatás biztonságát, ami ahogy Hiszékeny Dezső is elmondta különösen egy járványhelyzetben óriási probléma. A konkrét javaslatuk pedig, amit önök módosító indítvánnyal adattak be több fideszes képviselővel, a szerint a módosító szerint szakemberek véleménye alapján mintegy 300 millióval nő meg a Mivíz Kft.-re jutó adóteher. Ez azt jelenti, hogy mivel a Mivíz önkormányzati érdekkörben van, ez a 300 millió forint csak úgy gazdálkodható ki, ha az önkormányzat más fontos területekről von el forrást, mert önöktől segítséget ebben az ügyben nem várhat. Ez pedig azt jelentheti, hogy mondjuk, a városgazdálkodástól, parkfenntartástól, kátyúzástól vagy az élet egyéb területeiről kell forrásokat elvonnia. Egyetlenegy reális dolog van, amit a holnap délelőtti szavazás előtt ezzel a javaslattal megtehetnek: azonnal vonják vissza! Tárgyalják újra ezt a kérdést az érintettekkel! És megjegyzem, ha arra hivatkoznak, hogy ez csak egy igazságosabb újraelosztása ennek a közműadónak, akkor azt szeretném mondani, hogy ezt a sarcot önök vezették be 2012-ben, előtte ez nem volt, és hogy a víziközmű-szolgáltatók szakmai szervezete szerint is ezt az adót meg kellene szüntetni, ez lenne a helyes eljárás. Úgyhogy erre biztatom önöket, vonják vissza ezt az indítványt. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban, nem egy körben vitatkoztunk már erről a kérdésről. Amikor az általános vita szakaszában került elénk ez a javaslat, akkor még el tudtam azt mondani, hogy ugyan ezzel a kis javaslattal egyetértünk, de átfogó megoldásokért kiált a víziközmű-szektor, amely gyakorlatilag az összeomlás szélére került. Akkor én öntől a sokadik ígéretet kaptam itt az elmúlt évekre visszatekintve, illetve az önök minisztériumától, hogy már készül valamiféle stratégia az ágazat megmentésére, és higgyem el, hogy a közműadó tekintetében is olyan megoldásra fognak törekedni, ami jó és közelebb visz a megoldáshoz.Nos, ez lenne a stratégiai gondolkodás, hogy néhány képviselő egy egyéni képviselői indítvánnyal hirtelen benyújt egy olyan javaslatot, ami konkrétan igen, valóban az ország bizonyos részén pozitív lesz, csak más részeiben lehetetlenné teszi a legfontosabb közszolgáltatás fenntartását? Ez egészen döbbenetes! Ha visszatekintek itt képviselőtársaim felszólalására, valóban el lehet mondani, hogy nagyon-nagyon nehéz helyzetben volt már 2010 előtt, mielőtt önök ismét kormányra kerültek, ez a teljes szektor. Ugyanakkor egyértelműen kimondható, és ezt támasztják alá a számok, hogy 2010 után az önök kormányzása alatt még nehezebb helyzetbe került az ágazat, és a problémák csak sokasodtak. 2011 után duplájára nőtt a meghibásodások száma a víziközmű-rendszerben, és 20 százalék alá csökkent a megfelelő minősítéssel rendelkező vízrendszerek aránya. Mára a 30 százalékot közelíti a hálózati veszteség, tehát a megtermelt ivóvíznek a 30 százaléka a rossz csővezetékek miatt elfolyik. A különböző szervezetek 1500-3000 milliárd forint közé tippelik azt az összeget, ami 15 éves távlatban, ami most tervezhető, látható forrásokon túl hiányzik a rendszerből. Tehát egész pontosan a Megyei Jogú Városok Szövetsége 3000 milliárd forintra, a Víziközmű Szövetség 1500 milliárd forintra saccolja ezt az összeget. Látható, hogy döbbenetes a szakemberhiány a cégeknél szintén a forráshiány miatt, és konkrétan a cégeknek egy jelentős része a gazdasági összeomlás szélére került. Amit itt a szakma évek óta kér, mondhatjuk, hogy egy nulladik lépés, egy tűzoltás jellegű intézkedés lett volna az önök által bevezetett közműadó megszüntetése. Én erre magam legalább öt alkalommal tettem indítványt, nem olyan régen a Gazdasági bizottság meszelte el ezt a javaslatot. Konkrétan a javaslatom arról szólt, hogy ezt a teljesen indokolatlan, igazságtalan adót nullázzák le, vonják ki a rendszerből. Ehhez képest elég érdekes módon a Gazdasági bizottság elnöke, Bánki Erik is arra utalt, hogy sok mindennel egyetértenek, és majd jön valamiféle megoldás. Hát, ez lett a megoldás, hogy nem vezették ki a közműadót, hanem átstrukturálták. Tehát azt a mennyiségű pénzt, amit beszednek, valakire, mondjuk, irreálisan nagy mértékben ráterhelik, más helyeken meg egyértelműen, mondjuk, pozitív lehet. Mondhatjuk, hogy ennyiben javítanám is vagy kiegészíteném képviselőtársaimat, mert valóban olyan ellátási területek, vannak olyan cégek, főleg a vidéki térségben, ahol arányaiban most jobban járnak. Eddig a közműadó gyakorlatilag a csőhossz alapján lett kivetve; most a módosítás szerint ez az elszállított vízmennyiség alapján lenne meghatározva. Ugyanakkor el tudom mondani, hogy azzal együtt, hogy például a már említett és mondhatjuk, hogy csődközeli helyzetben lévő Alföldvíz esetében valamennyi könnyebbséget jelent a közműadó, esetleg még a Vasivíznél is az összeomláshoz képest egy év haladékot jelent, ugyanakkor hosszan sorolhatjuk azokat az ellátási területeket, azokat a cégeket, azokat a városokat, ahol konkrétan ez a helyzet a csődöt fogja jelenteni, nem fogják tudni megoldani, nem fogják tudni fenntartani ezt a legfontosabb szolgáltatást. A Fővárosi Vízművek esetében láthatjuk azt, hogy 700 millió helyett 3,2 milliárd forintot fog kitenni évente a közműadó mértéke. A képviselő úr már beszélt a miskolci helyzetről itt 300 milliós többletköltséget jelent. Szeged esetében 500 milliós lesz a többletteher ilyen módon, az adóemelés. Pécs esetében 82 millió forintot kalkulált a Pécsen és térségében szolgáltató Tettye Forrásház. De azt el tudom mondani, hogy ezek a hatalmas kiesések közelebb fogják hozni azt az összeomlást, amiről nem mi, ellenzéki képviselők, hanem a szakma beszél. Ez lenne a megoldás, tisztelt államtitkár úr? Idáig tudott eljutni a kormány tíz év alatt, hogy konkrétan nagyvárosi környezetben, Budapesten és a legnagyobb vidéki városokban a bedőlés szélére taszítják, valóban egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben a víziközmű-szolgáltatást. Egy dolgot tudok mondani önnek, képviselő úr, hogy ez gyalázat, ez egész egyszerűen elfogadhatatlan! Említettem azt, hogy Pécsen, ahol én élek, 82 millió forintos többletköltséget jelent éves szinten a közműadó, de hozzáteszem, hogy itt úgy néz ki a gördülő fejlesztési terv most már nagyon-nagyon hosszú évek óta, 15 éves távlatban, hogy az előre meghatározható pótlási és karbantartási munkálatoknál betervezik, hogy ez mennyibe fog kerülni, mennyi forrás áll rendelkezésre, és ott egy sor, hogy mennyi hiányzik 15 éves távlatban. Ez csak ezen a 200 ezer lakos-egyenértékű ellátási területen 20 milliárd forint, államtitkár úr, évek óta, hozzáteszem. Még a fideszes polgármester is föltette a kérdést, hogy vajon honnét lehet ezt a forrást megszerezni. Államtitkár úr, ön egy hatalmas paksamétával jött be ide a parlament ülésére. Én nagyon bízom benne, hogy az a hatalmas paksaméta az a bizonyos ágazati stratégia, amivel majd megmentik az ágazatot. De én nagyon kérem önt, hogy magyarázza el, hogy honnét lehet azokat a forrásokat megteremteni, ami ezermilliárdos nagyságrend, és ezt már Orbán Viktor miniszterelnök úr is elismerte, ami ahhoz kell, hogy meg lehessen menteni a legfontosabb közszolgáltatást, az ivóvízellátást. És azt, tisztelt államtitkár úr, önök hogy gondolják, hogy most egy ilyen járványügyi helyzetben, egy gazdasági válság idején gyakorlatilag a fővárosban és sorolhatjuk, hogy hány vidéki nagyvárosban tulajdonképpen nemhogy a csőd szélére sodorták, mert azt tették eddig, hanem tulajdonképpen középtávon az összeomláshoz juttatják, az összeomlás állapotába juttatják a víziközmű-ágazatot? Nagyon remélem, hogy államtitkár úr valamiféle érdemi válasszal tud szolgálni. Még azt szeretném kérdezni, hogy önhöz is eljutotte a Magyar Víziközmű Szövetség levele. Én tudom azt, hogy a Víziközmű Szövetség amúgy a negyven-egynéhány víziközmű-szolgáltató céget képviseli, az itt a módosító indítványt jegyző fideszes képviselőknek eljuttatta, hogy teljes mértékben elfogadhatatlannak tartják a javaslatot, és arra szólítják fel, hogy ezt ne fogadják el, és egyetlenegy módosítás elfogadható: a közműadó kivezetése a víziközmű-törvényből. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Szeretném előrebocsátani, hogy egyetértek mindazzal, amit az MSZP-s képviselőtársak és Keresztes Lóránt is mondtak a víziközmű-kérdéssel kapcsolatban, és valóban, az igazi megoldás az lenne, hogy ezt a teljesen káros, indokolatlan adót meg kellene szüntetni.De azért engedjék meg, hogy visszamenjek az általános vitára, azért, mert ott egy konszenzus látszott az elfogadásban. Tudniillik miről szól maga a törvényjavaslat? A törvényjavaslat az ingatlanok közműcsatlakozásának a javításáról szól. Ebbe beleértendő az elektromos művek, beleértendő a földgázellátás és a víziközmű-ellátás. Én magam erről a törvényjavaslatról csupa pozitívumot tudtam mondani, mert valóban fogyasztóbarát, új viszonyt hoz létre a szolgáltató és a fogyasztó összefüggésében, ez megszünteti azt a gyakran tapasztalható kiszolgáltatottságot, amibe a fogyasztó kerülhetett. [[20.10]] Ezek közül még kiemeltem három tételt, azt a lehetőséget, hogy a szolgáltató döntése nem végleges; és ahogy jogállamban illik, az ügyfél hatósághoz fordulhat; ha a szolgáltató mulasztásából nem történik meg a válasz, akkor hallgatása elfogadást jelent. És még egy példa: az igazolt költségek megtérítésére is lehetőség lesz. Ez vonatkozott három területre, és akkor jön a kormányzat, illetve jön a Gazdasági bizottság fideszes csoportja, és ebbe behoz egy olyan javaslatot, amely közvetlenül nem függ össze a közműcsatlakozással, hanem egy adót kíván megváltoztatni, mégpedig alapvetően. Tehát úgy vagyok most ezzel a törvényjavaslattal, mint amikor azt mondom, hogy egy pohár borban az egycseppnyi méreg, vagy a pohár tiszta vízben az egycseppnyi méreg. Ugyanis az a felfogás, hogy így igazságosabb lett, és akár az is lehet, hogy a szolgáltatók kétharmadának kedvezőbb, egyharmadának meg rosszabb. Én a jelenlegi helyzetet ahhoz tudom hasonlítani, hogy mondjuk, 50 embernek kell azonos mértékű súlyt cipelni, és ezek után azt mondják, hogy kérem szépen, ennek a gyenge fizikumú embernek ez nagyon nehéz, ez az erős meg könnyen viszi, hát, osszuk el másképp! És úgy osztják el másképp, hogy akik ugyan megbirkóztak vele, de nehezen, nekik könnyebb lett, és az egyharmadból sokan összerogynak a teher alatt. Összerogynak! Akkor azt mondhatom, hogy ez egy pozitív változás, mert kétharmad-egyharmad az arány? Hadd tegyem hozzá, és lehet, hogy ez egy tapasztalaton alapuló most nem akartam egy jelzőt használni, mert államtitkár úr félreértette volna, hogy milyen eljárást tapasztaltunk a Fidesz-KDNP részéről sokszor? Hogy valójában az általuk meghirdetett cél mögött egész más érdek szerepel. Ez azt fogja jelenteni, hogy az összerogyóknak azért meg tudják csinálni azt, hogy a hóna alá nyúljanak néhánynak, a többinek meg nem. Tehát én nem szeretek minden szakmai javaslat mögött politikai szándékot fölfedezni, de ebben tényszerűen ez lesz a vége, ez lesz a következménye. Mit csinál egy ilyen jelentős mértékben, hatalmas összeggel pluszban megterhelt szolgáltató? Az egyik az, amiről hallottunk, hogy alapvető fejlesztéseknek vagy minőségi követelménynek nem fog megfelelni. De a másik az, hogy a vízellátás ráadásul kötelező, ezért az önkormányzat mit tehet? Víz nélkül maradjanak a lakosok? Emelni nem lehet árat, ez az egyébként nagyszerű rezsitörvénynek a következménye. Akkor neki kell betenni azt a pénzt, amivel életben tartja ezt a szolgáltatást, miközben a saját forrásait elvonják. Tehát még egyszer mondom, ezt egy nagyszerű törvénynek tartottam. A villamosenergia-csatlakozás tekintetében most is nyilván mint villamosmérnök, ezt közelebbről is talán tanulmányoztam , a földgáz esetében is. De ez számunkra, a Jobbik számára azt jelenti, hogy nem tudjuk a végszavazásnál támogatni, a módosítót le fogjuk szavazni, csak az a dilemma, hogy kifejezzüke azt, hogy azért ennek a törvénynek a 80 százaléka rendkívül pozitív, és abban az esetben tartózkodással utasítjuk el ezt a javaslatot, de sajnos megszavazni nem tudjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár urat is arról kérdezném, amiről az elődjét, aki majdnem abban a székben ült talán, ahol ön, ő nem válaszolt arra a kérdésre, hogy itt sokat beszélünk a rezsicsökkentésről, és arra lennék kíváncsi, hogy a kormány miért nem lépett bátrabban előre, amikor a világpiaci árak lehetővé teszik ezt a lépést. Hiszen sem a villamos energia árában, sem a távhő, sem a földgáz árában nem lépett tovább a kormányzat, holott ezek az árak, a nemzetközi körülmények lehetővé tették volna ezt. Balczó képviselőtársam beszélt róla, hogy milyen nagy öröm, hogy Bulgáriában meg Romániában olcsóbbak csak ezek az energiahordozók, mint Magyarországon. Én azért ennek annyira nem örülnék, én Magyarországhoz hasonlítanám, az itt élő emberek életszínvonalához, hogy mi kerül sokba, és mi kerül kevesebbe. Tehát magyarul, nagyon egyszerűen azt kérdezném államtitkár úrtól, hogy miért nem csökkentik ezeknek az energiahordozóknak az árát, miközben erre a piac hosszú évek óta, 2014 óta lehetőséget ad, és miért teszik zsebre ezt a profitot ezek az állami cégek, miközben ezt a magyar családok is megkaphatnák. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkező nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, 15 perc időkeret áll rendelkezésére.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszonyok! Képviselő Urak! Igyekszem nem kihasználni a rendelkezésemre álló teljes időkeretet, de ugyanakkor a vitában felmerült kérdésekre igyekszem választ adni, még akkor is, ha a törvényjavaslatnak egy igencsak kis részével foglalkozott, azt hiszem, a vita. Hiszen mégiscsak arról van szó, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat alapvetően a lakosság otthonteremtésének a megkönnyítését szolgálja elsősorban, hiszen azt tartalmazza, hogy hogyan lehet lebontani azokat a még fennálló adminisztratív, bürokratikus akadályokat, amelyek a közműcsatlakozások kapcsán jelenleg a rendszerben vannak. Ez egy kiváló törvényjavaslat, mert egyszerűbbé teszi egyébként a magyar állampolgárok életét.És valóban, a törvényjavaslathoz kapcsolódott egy szerintem kiváló képviselői indítvány, amelyről már számtalan vitát folytattunk különböző fórumokon, akár azonnalik, napirend előttik során, a Törvényalkotási bizottságban. Azt hiszem, hogy újra és újra ugyanazok a kérdések merülnek föl, de igyekszem röviden ezekre még egyszer reflektálni. Először is hadd szögezzem azt le, hogy adóemelésről nincsen szó, adóátrendezésről lehet maximum csak beszélni, igazságosabbá tesszük ezt az egész rendszert. Valójában ez akár egy baloldali javaslat is lehetne [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] akkor is támogattuk volna. Az az igazság, hogy ha megnézzük a Keresztes frakcióvezető úr által az általános vitában elmondottakat, majdhogynem követelte ezt a módosítást. [[Derültség és folyamatos közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]] Hiszen pontosan arról beszélt frakcióvezető úr is, hogy igazságtalan az a rendszer, hogy a kistelepüléseknek ez aránytalan terhet jelent. Azt gondolom, hogy képviselő úr büszke lehetne arra, hogy alapvetően a javaslatát meghallgatta a Fidesz-KDNP-pártszövetség, és egy jó javaslatot tett le az asztalra, amit a kormány pedig örömmel tudott támogatni. Valóban arról van szó, tisztelt Országgyűlés, hogy a módosítás eredményeképpen egy fillérrel nem érkezik több adóbevétel egyébként az államhoz, az adó átrendezéséről van szó, és az adózásban érintettek túlnyomó többsége úgy emlékszem, hogy 75 százaléka egyébként jobban jár ezzel az igazságosabb rendszerrel. Ezzel egy olyan igazságosabb rendszer jön létre, ahol nem kerülnek kiemelten jó helyzetbe azok a szolgáltatók, akik nagyobb népsűrűségű településen aránylag kisebb csővezetéken keresztül juttatják el az ivóvizet. Egyelőre, az eddigi szabályozás szerint ez így működött, most egy igazságosabb, méltányosabb rendszer jön létre, amely nemcsak a vezeték hosszát, hanem a népsűrűséget is figyelembe veszi, azaz a valós terheit egyébként a víziközmű-szolgáltatónak. Egyébként, és erre engedjék meg, hogy fölhívjam a figyelmet, hogy ez az adóátrendezés éppen ezért valójában nem az ellátásbiztonságot veszélyezteti, hanem épp ellenkezőleg, javítja az ellátásbiztonságot, hiszen azok számára nyújt könnyebbséget, akik eddig különösen nehéz helyzetben voltak, és akit aránytalanul sújtott ez az adóteher. Azt gondolom, hogy ezt lehetne támogatni, ez alapvetően az önök logikája szerint is egy támogatható javaslat lenne. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy elmondjam és talán ezzel kellett volna kezdenem , hogy a tiszta ivóvizet mindenki számára biztosítjuk. Ezt többször elmondtuk már, az állam mögöttes felelőssége egyébként megáll. Én bízom az önkormányzatok képességében [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]] , jobban bízom az önkormányzatokban, mint önök, ezt jól látom, de mégis az a helyzet, hogy ha bárkinek gondot okozna, akkor egyébként az állam mögöttes felelősségével élne, és besegítene a tiszta ivóvíz eljuttatásába. [[20.20]] Tisztelt Országgyűlés! Itt sok minden szóba került még, engedjék meg, hogy két-három dologra gyorsan reflektáljak. Egyrészt szeretném felhívni a figyelmet, hogy valóban egyetértünk azzal a kérdéssel, amit frakcióvezető úr is sokadszorra jelez, hogy egyébként a teljes hálózat rekonstrukciója időszerű. Az, hogy ez milyen ütemben és pontosan miért alakult így, erről sokat vitatkoztunk, mert azért ebben komoly felelőssége van a baloldalnak, komoly felelőssége van azoknak, akik privatizálni akarták a közműveket, elkótyavetyélni,, rossz struktúrát működtettek. [[Dr. Keresztes László Lóránt felé:]] Köszönöm, hogy egyetért ezzel, frakcióvezető úr, csak akkor azt az egyet egyszer elmagyarázhatná nekem, hogy miért áll össze egyébként azokkal, és miért akarja visszahozni azt a rendszert, ami egyébként ön által bevallott módon is káros volt egyébként a teljes szektor számára, és még ön is elismeri, hogy jelentős előrelépések történtek egyébként a rendszerben. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az a helyzet, hogy ebben egyetértünk, hogy itt fejlesztésekre van szükség, és ez a következő évtizednek az egyik legnagyobb fejlesztési projektje. Azt reméljük egyébként, hogy erre uniós források is felhasználhatóak lesznek, akár a helyreállítási alapból, akár a többéves költségvetésből. Az lenne a jó, ha ezt az Európai Bizottság is támogatná. Én azt kérem ezt kértem a legutóbb is , hogy önök is a saját eszközeikkel járjanak közben, hogy ne csak az új vezetékhálózat építését, hanem egyébként rekonstrukciót is minél nagyobb mértékben el lehessen számolni ezekből a forrásokból. Ez egy fontos és valóban időszerű fejlesztés lenne. Szóba került itt sok minden. Bevallom őszintén, nem igazán értettem a Szocialista Párt álláspontját, hiszen egyik oldalról a rezsicsökkentésnek, a befagyasztott rezsidíjak eltörlését kezdeményezték. Szeretném jelezni önöknek, hogy mi, a baloldallal ellentétben, mindig is ki fogunk állni a rezsicsökkentés politikája mellett, és nem fogunk támogatni olyan kezdeményezéseket, amelyek a rezsidíjak emelkedéséhez vezetnének. Értjük, hogy ebben vita van közöttünk, ezt az önök kormányzati gyakorlata is megmutatja, szemben a miénkkel, de az az igazság, hogy mi ebben nem fogunk tudni engedni. Engedjék meg azt is, hogy a rezsidíjakkal kapcsolatban azoktól kioktatást azért hadd ne fogadjunk el, akik, ha jól emlékszem, 15-ször emelték a villany és a gáz árát. Akkor emelték, amikor csak bírták. Számonkérni tőlünk, akik csökkentettük egyébként a rezsiköltségeket, és ma egyébként Európában a legolcsóbbak között van akár a villanynál, akár a gáznál a rezsi díja Magyarországon, bevallom őszintén, nem is értem ezeket a felvetéseket, de akkor legalább újra emlékezhetünk arra, hogy önök milyen rezsipolitikát folytattak, és bízhatunk abban, hogy ez soha többet nem fog visszatérni Magyarországra. Tisztelt Országgyűlés! Azt pedig végképp nem értem de lehet, hogy nem vagyok összeesküvésekben kellően képzett , hogy a dél-alföldi vízmű hogy keveredik ide, és egy konkrét cég konkrét problémája, egy adóátrendezésről van szó. Ha jól számolom, akkor egyébként kedvezőbb lesz az ő számukra is, mint a víziközmű-társaságok túlnyomó többsége számára, de ez egy darab társaság az összes közül. Nem teljesen értem, hogy mi alapján gondolják, hogy ezen egy társaság kedvéért bármifajta módosítás lenne, és az összes többi adóbevétel hogy fog odakerülni, én ezt nem értettem. Engedjék meg, hogy éppen ezért leszögezzem azt, hogy ennek semmi köze az önök által sugalltakhoz. Tisztelt Országgyűlés! Végezetül engedjék meg, hogy megköszönjem a vitában elhangzottakat, mert azt gondolom, hogy egy izgalmas vitát tudtunk folytatni, nemcsak most, hanem a korábbi alkalmakkor is. Bízom abban, hogy a holnapi nap során egyöntetű támogatásban fogják tudni részesíteni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/13098. számon, és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, 60 perces időkeretben. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Hölgyek és Urak! A 2019. évi központi költségvetés zárszámadásának törvényjavaslata fekszik előttünk, amelynek általános vitájára október 21-én került sor. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság és a parlament többi állandó bizottsága is megtárgyalta a javaslatot az október 26-ával kezdődő héten. A bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a javaslat megfelel az Alaptörvényből eredő követelményeknek. Azokat a bizottsági javaslatokat, véleményeket fogom ismertetni, amelyek ezen túlterjeszkedtek. Először a Költségvetési bizottság véleményét ismertetem, legalábbis a többségit, hiszen majd a kisebbségi véleményt több részletben fogja hallani a tisztelt Ház. 2019-ben a tervezett 4,1 százalék helyett 4,6 százalékos volt a gazdasági növekedés üteme. A növekedéshez a gazdaság minden szektora hozzá tudott járulni, de ezek közül is a két legfontosabb a vállalati beruházások és a lakossági fogyasztás voltak. A vállalatok beruházási hajlandóságát nagyban elősegítette a 2016. év végén kötött béremelési és adócsökkentési megállapodás, amelynek értelmében nőtt a minimálbér és a garantált bérminimum, másrészt jelentősen mérséklődtek a munkáltatói terhek. Így az átlagkeresetek 2019-ben 11,4 százalékkal nőttek az előző évhez képest. Ez a bérnövekedés egyértelműen éreztette hatását a fogyasztásban is, ugyanis a háztartások a nemzeti össztermék növekedésével megegyező ütemben költöttek többet. A magyar export 5,8 százalékkal, míg az import 7,5 százalékkal bővült, de ennek ellenére is a külkereskedelmi mérleg 2019-ben is többletet mutatott. A fiskális folyamatokkal kapcsolatban fontos megjegyezni azt a tényt, hogy 2019-ben 300 milliárd forinttal több pénz érkezett be az államkasszába, mint a tervezett. Ennek egyik oka a vártnál nagyobb nemzetiössztermék-növekedés, de meg kell említeni az online számlázás 2019-ben kiteljesedő pozitív bázishatását is. Megállapítható, hogy 2019-ben a magyar gazdaság főbb szektorai erősödtek, mindemellett az egyensúlyi mutatók is kiválóak maradtak. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium 2019. év költségvetése több mint egynegyedével haladta meg az előző évét. A korábbiaknál is több forrás jutott a külképviseleti hálózatok működtetésére, ami három önálló és hét nem önálló képviselettel bővült: nagykövetség nyílt Biskekben, főkonzulátus Gdańskban és Innsbruckban. Közel 18 milliárd forintból jelentős külképviseleti ingatlanfejlesztés valósult meg többek között Washingtonban, Hágában, Koppenhágában, Strasbourgban és további hét helyszínen. A tárca külgazdasági tevékenységének eredményességét jelzi, hogy Magyarország exportja 2019-ben 3,9 százalékkal, 109 milliárd euróra nőtt. A Nemzeti Befektetési Ügynökség közreműködésével több mint 5 milliárd eurónyi tőke befektetéséről született döntés, amely összesen 13 500 munkahely létrehozását vonta maga után. Ennek a tőkének közel fele, 2600 millió eurónyi Dél-Koreából származik, ami világosan mutatja a keleti nyitás sikerét. A határon túli gazdaságfejlesztési programokra a megelőző évhez képest dupláját, 37,5 milliárd forintot költöttünk. Erdély 22,6 milliárd, a Vajdaság 13,8 milliárd forintnyi támogatást használhatott fel. A nemzetközi fejlesztési együttműködés keretében a tárca összesen 2,8 milliárd forint értékben nyújtott fejlesztési támogatást 11 fejlődő ország számára, elsősorban Afrikában, a Közel-Keleten és az Európai Unió szomszédságában. [[20.30]] A minisztérium feladat- és hatásköre 2019-ben a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram szakmai irányításával és működtetésével, valamint a Magyar Diplomáciai Akadémia képzéseinek előkészítésével egészült ki, ami ennek megfelelő forrásbővüléssel is jár. A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. 2019-ben folytatódtak azok a kormányzati intézkedések, amelyek a magyar emberek, a családok és az ifjúság boldogulását, életminőségének javulását, hazánk természeti értékeinek megóvását eredményezik, és egy környezettudatosabb társadalmi berendezkedést ösztönöznek. A környezetvédelemre fordított kiadások 72 milliárd forinttal magasabban teljesültek az előző évihez képest. Többek között a nemzetipark-igazgatóságok, a vízügyi igazgatóságok, a hulladékgazdálkodás, valamint a zöldgazdaság-finanszírozási rendszer támogatása nőtt meg. Ezen túl a kormány a környezetvédelem intézményi és ágazati célfeladataira 2019-ben 395,1 milliárd forintot fordított, ami 109,5 milliárd forinttal több az előző évi teljesítéshez képest. Az elmúlt időszakban folytatódott a „Magyar falu” program, továbbá a „Modern városok” program is, ezáltal a megyei jogú és vidéki magyar városok részesültek többlettámogatásban. A kapott forrásokat az önkormányzatok főként környezetvédelmi, idegenforgalmi és városfejlesztési, köznevelési és egészségügyi infrastruktúra-fejlesztési célokra használhatták fel. A Gazdasági bizottság véleménye. A zárszámadásban látható, hogy az átlagkeresetek 2019-ben 11,4 százalékkal nőttek az előző évihez képest. Az államadósság nemzeti össztermékhez viszonyított aránya fokozatosan csökkenve 65,4 százalékra mérséklődött 2019 végére. A kormányzati intézkedések tartós növekedési pályára helyezték a magyar gazdaságot, tavaly 4,6 százalékkal nőtt a nemzeti össztermék, ami meghaladta a költségvetés benyújtásakor prognosztizált 4,1 százalékos ütemet. 2019-ben az Európai Unión belül Írország, Észtország és Málta után Magyarországon volt a negyedik leggyorsabb a növekedés. A munkanélküliség rekordalacsony szintre, 3,4 százalékra csökkent, miközben a foglalkoztatottak száma a rendszerváltás óta először meghaladta a 4,5 millió főt. Magyarország sérülékenysége az elmúlt években jelentősen mérséklődött, mindezeknek is köszönhető, hogy 2020-ban a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásaival hazánk megerősödött gazdasággal szállhatott szembe. Fontos cél, hogy Magyarország családbarát ország legyen, ezért Európában is egyedülálló családi adózási rendszer került bevezetésre. A családi adózás mintegy egymillió családnak nyújtott segítséget. 2019-ben ez a rendszer tovább bővült, 2019 januárjában havi 40 ezer forintra nőtt a kétgyermekes családok adókedvezménye, ami közel 350 ezer család számára jelentett segítséget. A kormány 2019-ben mintegy 1955 milliárd forintot biztosított a magyar családok támogatására. Ez közel 988 milliárd forinttal magasabb, mint a 2010. évi támogatások összege. A családokat érintő adókedvezmény összege tovább nőtt tavaly, és az első házasok kedvezményével együtt több mint 335 milliárd forintot tett ki. A lakástámogatások összege 2019-ben meghaladta a 191 milliárd forintot, ami közel 44 milliárd forintos növekedést jelentett 2010-hez képest. 2019-ben tovább folytatódott az adócsökkentés politikája, a szociális hozzájárulási adó mértéke 2 százalékponttal, 17,5 százalékra csökkent, ami éves szinten mintegy 300 milliárd forintot hagy a vállalkozásoknál. És ahogy említettem, a következő bizottságok megtárgyalták, és különvéleményt nem tettek a javaslathoz: a Nemzetbiztonsági bizottság, a Honvédelmi bizottság, a Népjóléti bizottság, a Kulturális bizottság, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, az Igazságügyi bizottság, valamint az Európai ügyek bizottsága. Folytatva a Mezőgazdasági bizottság véleményével: 2019-ben a mezőgazdaság is kedvező évet zárt, emelkedett az összesített kibocsátás, tavaly meghaladta a 2700 milliárd forintos szintet. Javult a jövedelmezőség, bővültek a beruházások, és kifejezetten magas értéket ért el a nettó export. A nemzetgazdaság 2019-es teljesítményének egészéhez mérve a mezőgazdaság részaránya még a javuló teljesítmény ellenére is csökkent a korábbi évekhez képest. A növénytermesztés területén vegyes az összkép, mivel főleg a szántóföldi kultúrák kifejezetten jó eredményt hoztak. Ilyen volt például a kukorica, az árpa, a zab és a búza. A napraforgó és a repce betakarított mennyisége viszont csökkent, csakúgy, mint a legfontosabb zöldség- és gyümölcsfajtáké, ami elsősorban az időjárási körülményekre vezethető vissza. Az állattenyésztés minden fontosabb ágazatban növekedést tudott felmutatni, a legnagyobb bővülés a szarvasmarha-ágazatban volt megfigyelhető, ami az exporteredményekben is megmutatkozott. Az élelmiszeriparban 2019-ben is nőtt a termelési érték. A már említett, kiemelkedő agrárexport 2019-ben megközelítette a 9,4 milliárd eurót, ezzel minden idők legmagasabb értékét elérve. A kivitel mértéke 8,2 százalékkal haladta meg a 2018-as eredményt. Jó látni, hogy a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek külkereskedelme évről évre milyen nagy mértékben járul hozzá a nemzetgazdaság pozitív egyenlegéhez. Ezek az eredmények igazolják, hogy a kormány jó úton jár, megfelelő a stratégia, amely mentén a mezőgazdaság fejlesztése megvalósul. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. A tartós gazdasági növekedés és a biztos pénzügyi háttér a 2019. évben is lehetővé tette a külhoni magyar intézményrendszer megújítását és bővítését. Biztos alapokkal folytatódhatott tehát a 2010-ben elkezdett nemzetpolitikai célkitűzések megvalósítása. Az elmúlt években már több mint ötezer külhoni intézmény részesülhetett az anyaországi támogatásokból, erősítve ezzel a határon túli magyar közösségeket. A nemzetpolitikai államtitkárság 2012 óta támogat kiemelten külhoni csoportokat, tematikus évek keretében. Ennek megfelelően 2019 a külhoni magyar gyermekek éve volt, folytatódtak az olyan, immáron nagy múltú programok, mint a Kőrösi Csoma Sándor-program, a Petőfi Sándor-program vagy a Mikes Kelemen-program. Ezen programok támogatása mind a határon túli, illetve a diaszpóra magyarságával fennálló kapcsolatok erősítését szolgálja. A Külgazdasági és Külügyminisztérium a tavalyi évben is biztosított forrásokat a határon túli nemzetrészek számára elérhető gazdaságfejlesztési programok megvalósítására. Ennek keretében a Felvidék 1 milliárd, Kárpátalja 548 millió, Erdély 22,6 milliárd, Vajdaság 13,8 milliárd, Drávaszög 988 millió, Muravidék pedig 1 milliárd forintnyi támogatásban részesült. Ez is csak egy példa arra, hogy a nemzetpolitikai szemléletmód mára már a magyar közigazgatás egészét átszövi, hiszen számos tárcánál találunk olyan programokat, amelyek a külhoni magyarság támogatását szolgálják. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. 2019 kétségkívül kiemelkedően jó évnek mondható a magyar gazdaságtörténetben. Ebben az évben ugyanis várakozásainkon felül, 4,6 százalékkal nőtt a nemzeti össztermék, amely meghaladta a költségvetés benyújtásakor prognosztizált 4,1 százalékot. A háztartások jövedelmi helyzetének javulását a belső fogyasztási adatok is mutatják, amelyek 4,6 százalékkal nőttek. A fogyasztás bővülésének hátterében több kulcsfontosságú tényező áll. A teljesség igénye nélkül idesorolhatjuk például a foglalkoztatás dinamikus bővülését, vagy éppen a reálbérek érezhető emelkedését. Nem mehetünk el szó nélkül amellett sem, hogy a foglalkoztatottak száma 2019-ben is számottevően, mintegy 1,0 százalékkal tovább növekedett. [[20.40]] A versenyszférában foglalkoztatottak száma 2 százalékkal emelkedett, míg a közszférában 3,8 százalékkal csökkent. A foglalkoztatottak száma így a rendszerváltás óta nem látott szintre emelkedett, 4,5 millió fő körül alakult. A sikert a gazdaság stabil költségvetési pályára állása következtében megnövekvő munkaerő-kereslet mellett számos, munkaerőpiaci részvételt, illetve munkakeresletet ösztönző intézkedés alapozta meg, többek között a munkahelyvédelmi akció keretében nyújtott járulékkedvezmények és álláskeresési támogatások. A gazdasági növekedés és a feketegazdaság elleni sikeres küzdelem 2019-ben is lehetővé tette a szociális hozzájárulási adó újabb 2 százalékpontos csökkentését a 2016 végén kötött béremelési és adócsökkentési megállapodás keretein belül, ami jelentős mértékben enyhítette a vállalkozások és egyúttal az élőmunka adóterheit. Ezek mellett a kisvállalkozások helyzetének alakítása érdekében kedvezőbbé váltak a kisvállalati adó jogosultsági feltételei, az adóalanyiság megszűnésének bevételi értékhatárai pedig emelkedtek. Tisztelt Ház! Mélyen tisztelt Elnök Úr! A makrogazdasági tényadatok tükrében megállapíthatjuk, hogy a 2019. évben a magyar gazdaság főbb szektorai erősödtek, mindamellett az egyensúlyi mutatók is stabilak maradtak. Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 30 perces időkeretben, amit két előadó fog majd előadni. Elsőként megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak, a kisebbségi vélemény ismertetésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Alelnök Úr! Alapvetően a 2019-es zárszámadás kapcsán már az általános vitában, illetve a bizottsági szakaszban is elmondtam, hogy közöttünk alapvetően elosztási vita van. Tehát a 4,6 százalékos GDP-növekedést el kell ismerni, gyakorta szoktam arról beszélni, hogy egyébként ez egy kivételesen jó nemzetközi gazdasági környezetben történt, meglépett nemzetgazdasági növekedés volt, ettől eltekintve ezt nem szabad elvitatni, és ez kétségtelenül egy siker. Ugyanakkor a 4 százalék fölötti GDP-növekedésből éppen azok a honfitársaink nem részesednek megfelelően, akik mások szolgálatába álltak: a közfoglalkoztatottak, azok az egészségügyben szolgálatot teljesítő honfitársaink, illetve nagyon sokan, akiket a magyar állam foglalkoztat, nem jutnak megfelelő bérezéshez. Ugyanígy járnak azok a leszakadó társadalmi csoportok, amelyeknek rendkívüli módon szüksége lenne ránk, nem csak a kormányra, ellenzékre is, arra a szemléletre, hogy igenis, van egy olyan jövedelmi szint és egy olyan társadalmi szint, amely alatt az alapvető jogait nem tudja gyakorolni egy társadalmi csoport és annak talán egyetlen tagja sem. Erről beszélnünk kell a zárszámadás kapcsán is, hiszen ez alapvetően egy költségvetési döntés, hogy mi az a szint, amely alá nem engedjük süllyedni a honfitársainkat, különösen európai uniós tagországként. A miniszter úr említette még az általános vitában és később a bizottsági szakaszban is, hogy a munkaerőhiány egy fennálló jelenség. De én amellett érvelek, hogy a munkaerőhiány és a munkanélküliség együttes megléte egy gazdaságstratégiai tervezési hiba, ami kijavításra szorul, és ez döntően a Pénzügyminisztériumot is érintő kérdéskör. Éppen ezért javasoltunk az ellenzéki kollégákkal már a tavalyi költségvetés tervezésekor is eltérő stratégiai irányokat. Illetve az általam korábban említett honfitársaink, akik teljességgel kimaradtak a gazdasági fejlődésből, ezáltal jó valószínűséggel örökíteni fogják azt a nyomort, amelybe maguk is beleszülettek, ezáltal tehát hosszú távon is egy olyan helyzetbe kerülnek, ami emberhez és európai emberhez méltatlan. A fennmaradó rozsdaövezeteink jól mutatják, hogy itt valamifajta probléma van, és nem kizárólag arról van szó, amiről Szűcs Lajos alelnök úr beszélt itt az elmúlt, nagyjából húsz percben. Véleményem szerinte tehát a 2019-es költségvetés ilyen értelemben általánosságban véve elfeledett társadalmi csoportokat és honfitársakat hagyott maga mögött. És ez nemcsak egy gazdaságstratégiai tervezési, hanem egy társadalomszervezési hiba is, legalábbis véleményem szerint. Engedjék meg, hogy a Vállalkozásfejlesztési bizottság kisebbségi véleményét is ismertessem önökkel, igyekszem rövid lenni ebben az ügyben is. A 2019. évi költségvetés értékelése ismét megerősíti azt és az az év is, amiben jelenleg vitázunk, hogy túl korán fogadunk el költségvetést, és ez instabilitást eredményez. De látható az, hogy a kormány alapvetően, amikor találkozunk egy újabb gazdasági kihívással vagy valamifajta olyan, év közben fejét felütő problémával, amire reagálni kell, döntően rendeleti kormányzással módosít a költségvetésen, és ezzel nyugodtan mondhatom, az egész ellenzék véleménye szerint gyengíti a demokratikus értékeket, és elfogadhatatlan módon hagyja ki az ellenzéket ezekből a tervezési folyamatokból. A 2019-es évben az infláció mértéke az eredetileg tervezett 2,7 százaléknál magasabb lett, mivel elérte a 3,4 százalékot is. Ennek árát a bérből és fizetésből élők, valamint a nyugdíjból élők fizették és fizetik meg a mai napig. Ezenfelül a kormányzat a tavalyi évben nem tudott érdemi válaszokat adni a magas munkaerőkereslet mérséklésére. Ugyanakkor a 2018. évhez viszonyítva a munkanélküliek létszáma is emelkedést mutatott. Beszélnünk kell a külföldre távozó honfitársainkról és arról, hogy persze a munkajövedelmek hazautalása a hazai nemzeti jövedelemben egy pozitív eredményt mutat, ugyanakkor nem felejthetjük el azt, hogy ez egyúttal azt jelenti, hogy a külföldre távozott honfitársaink létszáma a korábbi évekhez képest alig változott, de mégis némiképp növekedett. Sajnálatos módon ez versenyhátrányt jelent számunkra, munkaerőhiányt eredményez, amivel számos szektorban találkozunk a hazai nemzetgazdaságban, illetve a környező országokkal szemben is versenyhátrányba sodor minket a nemzetközi piacon. Beszélnünk kell a nyugdíjas honfitársainkról, akik évek óta lényegében elfeledett tagjai a magyar társadalomnak. Vannak olyan dolgozók, akiket évek óta sújt a dolgozói szegénység, ők is azok közé tartoznak, akik ennek a társadalomnak a nem napos oldalán találhatók. Általánosságban véve elmondható az, hogy növekedtek a társadalmi különbségek, és nagyon sokan vannak ma hazánkban, akik kezdik elveszíteni a reményt, mert azt érzik, hogy hiába dolgoznak meg minden egyes forintjukért, nagyon sokszor elfogy a jövedelmük hó végére. Én éppen ezért nem tartom jónak, hogy ugyan nem vitatom el, hogy vannak olyan társadalmi csoportok és honfitársak, akik az elmúlt tíz évben felemelkedtek, és ez a 2019-es költségvetési évben ugyanígy történt velük, ugyanakkor az elfeledett társadalmi csoportok tagjai viszont egyre távolabb kerülnek attól, hogy meg tudjanak küzdeni önmagukért. És egyébként attól is távol kerülnek, hogy adott esetben az oktatási rendszerünk által nyújtott lehetőségekkel élve tudjanak segíteni magukon. Mondok egy példát: nagyon sok olyan rozsdaövezetet találunk, és sajnos sok olyan családot, ahol alig várják, hogy a jelenlegi kormány által 16 évre leszállított tankötelezettségi korlátot elérje egy gyermek, majd ezt követően bekerüljön a közmunkaprogramba, és ilyen módon legalább néhány tízezer forintos jövedelmet hozzon a saját családjának. Ez elfogadhatatlan. Én azt gondolom, államtitkár úr, ebben egyet tudunk érteni, hogy ezek a gyerekek, leendő fiatal felnőttek csak a saját családjuk nyomorát fogják újratermelni. [[20.50]] Olyan munkapiacra van tehát szükségünk, amely honorálni tudja az erőfeszítést, arra van szükségünk, hogy az oktatási rendszerből kiművelt emberfők tudjanak távozni, és arra is szükségünk van, hogy ne legyenek olyan társadalmi csoportok, ahol nagy létszámban találunk olyan embereket, akik arra kényszerülnek, hogy nemes egyszerűséggel a saját gyermekeik fejét igába hajtsák, és azt követően őket is arra a sorsra szorítsák, amire maguk szorultak, nevezetesen, hogy a közmunkaprogram rendkívül alacsony jövedelméből valahogyan megpróbáljanak megélni. Ez egyáltalán nem elfogadható és nem egy XXI. századi életpályamodell. Örömmel látnánk a szakszervezetek és a munkaadók szervezetei közötti ágazati szintű bér- és termelékenységi megállapodások megkötését és a kollektív megállapodások rendszerének kiterjesztését az ágazatok többségére. A mai bérrendszer hátránya az alacsony szint, az egyenlőtlen struktúra és annak az érzése, hogy nem jutok előre. Ez nagyon sok esetben így van, így van ez például abban a kérdéskörben, hogy hazánkban változatlanul nagyon nagy a bérszakadék férfiak és nők között. Az egyenlő munkáért egyenlő bérért igenis tennie kell a központi kormányzatnak. Sajnos jelen pillanatban ez nem valósul meg hazánkban, és egyre inkább azt látjuk, hogy a jelenlegi magyar kormány nem is igazán célozza meg ezt az egyébként egész Európára kiterjedő célcsoportot. Az nem lehet, hogy a társadalom nagyságrendileg 50 százaléka hátrányosan van megkülönböztetve. Ha már itt tartunk, megemlíteném azt, hogy persze mindannyiunk érdeke, hogy minél inkább gyarapodjon a magyar nemzet és minél többen tudjanak minél több gyermeket vállalni, azonban jelen pillanatban kutatások sokasága szól arról, hogy igenis szegénységikockázat-növelő tényező ma a gyermekvállalás Magyarországon. Ez egy dráma. Azzal kezdtem ezt a felszólalást, hogy nagyon sokan nem tudnak részesülni ebből a 4,6 százalékos GDP-növekedésből, és ennek része az, hogy vannak szerencsés társadalmi csoportok, amelyeket segítenek a családalapításban, a fészekrakásban, ugyanakkor, államtitkár úr, azt kell mondanom, hogy nagyon sokakat viszont nem, és vannak, akik egyébként nem szorulnának segítségre, csak arra szorulnának, hogy az egyenlő bánásmód és az egyenlő méltóság elve ebben az országban végre gyakorlatban is megvalósuljon, és akkor tudnának elegendő jövedelmet termelni a saját családjuknak, és tudnák a gyermekeiket megfelelő színvonalon ellátni. Na, ez az, amit most nem találunk meg ebben az országban, és a 2019-es költségvetés nem tudta biztosítani sem szemléletében, sem gyakorlatában azt, amiről most beszélek. A 2019. év pénzügyi szempontból jó év volt és itt áttérek az Országgyűlés Fenntartható fejlődés bizottsága által megfogalmazott kisebbségi véleményre , ugyanakkor csökkent a finanszírozása a környezetvédelemnek, ami egyszerűen nem elfogadható. A klímaváltozás gyorsulásának és a biológiai sokszínűség drasztikus csökkenésének időszakában alapvetően elvárható volna egy felelős kormányzattól, hogy olyan klímastratégiája legyen, amiről az elmúlt percekben beszéltem, hogy ne csak anyagi, ne csak gazdasági, ne csak pénzügyi stabilitást, hanem egy olyan típusú stabilitást tudjon nyújtani, amiben elhihetjük, hogy a következő generációk számára is lesz ebben az országban tiszta levegő, tiszta ivóvíz, elegendő tiszta energia, a megújuló energiaforrások megfelelőbb felhasználása, megfelelő arányok az energiapolitikánkban. Mert beszélnünk kell arról, hogy tudom, hogy az atomerőműveket jelen pillanatban a mai magyar kormány fenntartható energiaforrásnak és majdhogynem zöld energiaforrásnak tekinti, de ebben jelentős vitában állnak önök a jelenlegi ellenzékkel. Azt kell mondanom, hogy néhány konkrét példa nagyon jól szemléleti azt, hogyan áll a fenntartható fejlődéshez környezeti értelemben ez a kormány. A magyar lakosság egészségi állapota nemzetközi összehasonlításban évek óta kirívóan rossz, a magyar lakosság fiatalabban betegszik meg és hamarabb hal meg, mint az európai országok többségében élők, és kevesebb egészséges életévre számíthat. Sajnos, ez visszavezethető a légszennyezettségre is, és arra is, hogy nem megfelelő a környezetvédelmi stratégiánk, ezáltal viszont az egymillió lakosra jutó halálozások aránya a környezeti hatásokból eredően kirívóan magas Magyarországon, magasabb, mint amit a gazdasági fejlettségünk előírna, vagy ami megfelelő volna, hiszen vannak ilyen statisztikák. Halaszthatatlan lett volna, hogy a sok százezer embert érintő, a lakóházak és még számos munkahely beltéri levegőjét egészségtelenné tevő, betegséget és halált okozó azbeszttől végre mentesüljünk. Ez sem képezte részét a kormány tervének, sőt tíz évre felfüggesztette ezt a programot. Az országos környezeti kármentesítési program végrehajtását is hosszú ideje felfüggesztette és nem teszi lehetővé. A kormány felelőssége volna a klímapolitika és azon belül az, hogy felismerjük, érzékeny ország vagyunk, egy olyan ország, amelynek nagyon sok lépésre van szüksége ahhoz, hogy fel tudjon zárkózni a nyugat-európai társaihoz. Integráltan és koncepciózusan kell tudni viszonyulni ehhez a témához. A kormány elsősorban a jelen kor kihívásaira nem ad választ, és ez éppen ugyanúgy igaz a társadalompolitikájára, mint a klímapolitikájára. Éppen ezért a Fenntartható fejlődés bizottságának ellenzéki tagjai sem tartják elfogadhatónak a 2019-es zárszámadási törvényt, ugyanúgy, ahogy a Vállalkozásfejlesztési bizottság ellenzéki tagjai sem. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt a Mezőgazdasági és a Gazdasági bizottságban megfogalmazott kisebbségi véleményeket ismertetném, elmondom, hogy a Költségvetési bizottság ülésén én magam hogyan fogalmaztam.Ugyanis, amikor a plenáris ülésen az általános vitában tárgyaltuk a 2019-es zárszámadást, akkor egy olyan hurráoptimista jelentést hallottunk, amely az önök kormányzását most már évek óta jellemzi. Én viszont arra hívtam fel a figyelmet a Költségvetési bizottság ülésén, hogy 2019. október 13-án volt egy többmilliós közvélemény-kutatás. Akkor több millió magyar ember döntött úgy, hogy az önök kormányzása, gazdaságpolitikája nem megfelelő. Ugyanis ezen az önkormányzati választáson városokban és különösen a fővárosban ellenzéki vezetésű településvezetést választottak. Ez nem véletlen, ebből kellene tanulni és megfogadni azokat az intelmeket, amelyeket mi az ellenzéki padsorokból önöknek elmondunk. Ugyanis azt látjuk, hogy a kistelepüléseken, ahol a „Magyar falu” programon keresztül gyakorlatilag függőségi viszonyt alakítottak ki a polgármesterek és a kormánypárti országgyűlési képviselők között, az meghatározza az emberek álláspontját, és a választópolgárok gyakorlatilag egy alternatív valóságban élnek. Csak azt hallják a közmédiából, hogy minden hurrá, jó, minden fejlődik, semmi probléma. Aztán itt látjuk a válság éveiben, hogy igenis vannak problémák, és a 2019. évből lehetett volna tartalékolni. Lehetett volna arra tartalékolni, hogy majd amikor eljönnek ezek a nehéz idők, akkor legyen pénz béremelésre, az egészségügyre, az oktatásra, és végre segítsenek azokon az embereken, akiknek erre szükségük van. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Először a Mezőgazdasági bizottságban megfogalmazott kisebbségi véleményt szeretném ismertetni. Felelőtlen költekezés, felesleges dolgokra, súlyos következményekkel. Úgy gondolom, ez a mondat mindent elmond arról, amit 2019-ben a költségvetés számai mutatnak. A ’19. év jó év volt pénzügyi szempontból, a kormány mégsem tartalékolt. Az oktatásban, a szociális szférában nem jutott erőforrás a fejlesztésre, a hazai piacra termelő kisvállalkozások megerősítésére sem fordítottak megfelelő összegeket, hiszen ott mindig lenne hely a forrásoknak. Csökkent a finanszírozása a környezetvédelemnek, ami egész egyszerűen gyalázatos. Másként ért volna minket a válság, egy stabilabb, válságállóbb gazdaságot, társadalmat és közszférát talált volna, ha önök azt a temérdek pénzt, amit felesleges beruházásokra fordítottak, ezekre a célokra költötték volna. Kimaradt a szociális szektor, az önkormányzati szektor és az erőforrásaink védelme is. [[21.00]] A költségvetés fő számaiból az államháztartási hiányon kívül semmi sem teljesült. Úgy látszik, a kormány még mindig nem veszi komolyan a környezetvédelem és a fenntartható mezőgazdaság jelentőségét. A vidéki hálózatok fejlesztése is jócskán elmaradt a tervezett, illetve az előző évi adatoktól. Ez nehezíti az amúgy is nehezebb gazdasági helyzetben lévő vidéki térségek helyzetét. Nagyon fontos lenne, hogy a vidéki mezőgazdasági hálózat ki legyen építve annak érdekében, hogy a gazdák rendelkezésére álljanak az ezekből eredő infrastruktúrák. Sok olyan, környezetvédelmi szempontból fontos kiadás maradt el, amire szükség lenne a fenntartható mezőgazdaság létrehozásához. Nagyobb hangsúlyt kellett volna fektetni a kistermelők helyzetének javítására, a rövid ellátási láncok támogatására és minden olyan lépésre, ami a vidéki gazdák és a gazdaság helyzetét javítja. Ezt önök nem tették meg 2019-ben, és ahogy látjuk, 2020-ban sem. Most pedig a Gazdasági bizottságban megfogalmazott kisebbségi véleményt szeretném ismertetni. Évek óta visszatérő problémája a költségvetésnek, hogy azt a gazdasági adatok ismerete nélkül, jóval előre nyújtja be a kormány, így gyakorlatilag költségvetési tippjátékként működik, és nem valódi költségvetésként. Ez látható a jelenlegi zárszámadás esetén is. A 2019. évi zárszámadásból kitűnő egyik legjelentősebb probléma a jóléti kiadások költségvetésen belüli arányának csökkenése. A jóléti funkciókra mint az oktatás, egészségügy, társadalombiztosítás 2018-ban az államháztartás kiadásainak 57,8 százalékát fordították, ez ’19-re 56,2 százalékra csökkent. Csökkent tehát az oktatásra és az egészségügyre fordított forrás is. A jóléti kiadások arányainak csökkenése azért is látványos, mert mindez az adóbevételek növekedése mellett történt. Ez a csökkenés azt is jelentette, hogy számos olyan stratégia, átfogó célkitűzés nem valósult meg 2019-ben, amire egyébként szükség lett volna. Így elmaradt a szociális védőháló megerősítése is. Az egészségügy területén belül a kormány nem hajtott végre jelentős strukturális átalakításokat sem az alapellátás, sem a szakellátás területén, és nem oldotta meg a fogorvosok praxisfinanszírozásának problémáit sem, és elmaradt a rendvédelmi dolgozók illetményalapjának növelése is. Hát, azt látjuk, hogy mi az, amit önök nem tettek, és mi az, amit tettek. Jelentős források jutottak a kormányzati kommunikációra, a presztízsberuházásokra és a kormánypárti vezetésű városok támogatására. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony.Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy most, vagy a végén akarja kihasználni az idejét felszólalásra. [[Jelzésre:]] A végén. Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Alexov Lyubomirnak, a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért szerb nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó, szószóló úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Poštovani Predsedniče! Poštovana Skupštino! U ime Odbora za narodnosti u Mađarskoj i u svoje ime Vas s poštovanjem pozdravljam! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntöm önöket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény végrehajtásáról szóló T/13098. számú törvényjavaslat részletes vitáját az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY-határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló házszabályi határozat 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A törvényjavaslathoz nem érkezett képviselői módosító javaslat, és a bizottság további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2020. október 28-án lezárta. A 2019. év költségvetésének összeállításánál és az előirányzatok végösszegére vonatkozó politikai döntésnél az Országgyűlés a nemzetiségi bizottság véleményét és indokait figyelembe vette, és a 2019-es költségvetési évre benyújtott támogatásemelési igényeinket elfogadta. A 2019. költségvetési évre benyújtott támogatásemelés a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott intézmények épület- és építményállományának beruházási, felújítási és pályázati önrészének a növelésére, az országos nemzetiségi önkormányzatok és médiatámogatás emelésére, az országos önkormányzatok által fenntartott intézmények működési támogatásának emelésére, a nemzetiségipedagógus-program második lépcsőjének a megvalósítására, a pályázati keretek emelésére és végül a helyi nemzetiségi önkormányzatok működési támogatásának emelésére irányult. A 2019-es költségvetési évben 27 ezer nemzetiségi nevelésben részesülő óvodásnak, 85 ezer általános és középiskolás, nemzetiségi oktatásban részesülő fiatalnak, tehát összesen 112 ezer nemzetiségi oktatásban és nevelésben részesülő gyermeknek biztosított volt a nemzetiségi nevelése és oktatása, melyhez kapcsolódott a nemzetiségipedagógus-program szélesítése és az intézményi épületállományokra fordítható beruházási és fejlesztési forrás is. A nemzetiségi nevelés az alapja annak, hogy sokszínű és értékes hagyományaink fennmaradjanak, és továbbra is gazdagítsák az országot, valamint egész Európa mindennapjait. Összességében elmondható, hogy a hazánkban őshonos 13 nemzetiség számára a művelődéshez szükséges források biztosítottak voltak a 2019. költségvetési évben. Ezek a források elősegítették a nemzetiségi intézmények kiegyensúlyozott működését. A költségvetési támogatások biztosítása hozzájárult a magyarországi nemzetiségek megmaradásához hazánkban. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága ennek alapján elfogadásra javasolja a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. A kijelzőn nem látok felszólalót [[Z. Kárpát Dániel jelentkezik.]] , de most már megvan. Z. Kárpát Dánielnek adom meg a szót, jobbikos képviselőnek.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kihasználom a lehetőséget, hogy az egyik legfelkészültebb államtitkár képviseli a kormányt ebben a vitában, hiszen vannak köztünk nem csak hitviták. Nyilván lesznek kérdések, amelyeket a mai este és más viták során sem tudunk eldönteni, de azt azért látni kell, és talán államtitkár úr is elismeri, hogy ez a zárszámadás abból a szempontból biztos, hogy nem elfogadható, hogy maga az alapjául szolgáló költségvetés sem feltétlenül precíz módon tervezhető tényszámokra alapul.Vizsgáljuk meg, hogy milyen eltérések mutatkoztak ahhoz képest, mint ha 2019-ben rendes időben készítettük volna a költségvetést, tehát mondjuk, a német parlamenthez hasonlóan akár néhány héttel a tárgyidőszak előtt és aközött, mint ha fél évvel hamarabb tervez az ember költségvetést! A GDP-növekedés tekintetében egy félszázalékos különbséget tudtunk kimutatni a tervezett és a valós között. Maga a GDP értéke tekintetében is egy jó 3000 milliárd forintos eltérés található. Tehát későbbi tervezéssel ez adott esetben egy kizárható problémakör lett volna. Az infláció 3,4 százalék lett 2,7 helyett, ami a tervezéskor még adott volt. A foglalkoztatottak számának növekedése 1 százalék lett 1,5 százalék helyett, azért ez is jó több tízezres különbség. A bruttó átlagkereset növekedése is egy ilyen 2-3 százalékos differenciát mutat a tervezéskori időszakhoz képest. [[21.10]] Ami a legbrutálisabb, államtitkár úr, s bár ülnek, de kérem, hogy kapaszkodjanak meg: a tervezéskori 311,3 forint/euró árfolyamhoz képest 325 fölötti lett az, amivel végül számolnunk kellett. S rengeteg begyűrűző hatás van mind a költségvetésben, mind bármely elénk fekvő csomagban, ami a gyenge és álláspontom szerint tudatosan gyengén tartott forintárfolyamból adódik. Látható tehát, hogy a kiszámíthatóság jegyében nem segített az, hogy hónapokkal vagy akár fél évvel hamarabb tervezünk költségvetést, mint ahogy adott esetben megengedné az adott év, és ahogy tényszámok kiderülnének. Azt is látjuk, hogy bár a bevételeket alultervezte az érintett időszakban a kormányzat, és több pénz jött be, mint számították, ezt sikerült az utolsó forintig elverni, elkölteni. Nyilván, hogy elveri vagy elkölti az ember, itt sokszor az üléspont határozza meg az álláspontot. De éppen azért, mert egy koronavírus-vészhelyzethez hasonló szituáció bármikor várható, lehet, hogy lett volna értelme felelősebben gazdálkodni ezekkel a fennmaradt összegekkel. Vegytisztán kiviláglik a számokból a kormányzat gazdaságpolitikája és családpolitikája is. Itt hadd tegyek egy személyes megjegyzést, amin kérem, hogy senki ne sértődjön meg. A retorikailag előadott kormányzati gazdaságpolitikával és családpolitikával én számos ponton tudok, tudnék azonosulni. Egy valóban patrióta gazdaságpolitikával, egy, a magyar népesedési szempontokat ahogy helyesen elhangzott előtérbe helyező család- és társadalompolitikával, egy ezt szolgáló gazdasággal én tudok, tudnék azonosulni. Az a gond, államtitkár úr, hogy a szavak mögött a számok és a tettek valami egészen mást mutatnak, egy vegytisztán neoliberális megközelítésű gazdaságpolitikát, amely a szerencséseknek, a gazdagoknak a felső középosztálytól fölfelé kedvez. Ezt nagyjából konszenzuálisan így látja az egész ellenzéki oldal. S nyilván nem azért, mert sötét füstös szobákban este 11-kor ebben megállapodunk, hogy mit mondjunk önöknek, hanem mert minden józan gondolkodású ember látja azt, hogy a magyar családpolitika nem egyöntetűen minden szükséget szenvedő számára nyit ki egy kedvezménytömeget, hanem szelektál ezek között, és a felső középosztálytól felfelé igyekszik kedvezni, azon régi vegytiszta neoliberális ábránd mentén, hogy majd ezek az áldások lecsorognak a nehezebb sorsú társadalmi csoportokhoz is. Soha nem csorogtak le, az egész világon nem tudnak ilyen modellt mutatni. S hát beszéljenek a számok, hogy mi az, amiből bevételt termel ez a kormány. Látjuk, hogy a legtöbb pénz a fogyasztáshoz kapcsolt adókból, azon belül az áfából érkezett. A Fidesz 2010 óta elkötelezettje ennek. Még vitaképes is lenne a dolog, ha a munkával elérhető jövedelmet széles körben és mindenki számára arányos módon tennénk könnyebben elérhetővé. Van, ahol ez érvényesül, de van olyan társadalmi csoport, ahol nem. Azt látjuk, hogy egyébként helytelen módon 20-ról 25 százalékra emelték az áfakulcsot annak idején még 2010 előtt, és az Orbán-kormányok nem azzal kezdték a regnálásukat, hogy ezt a 25 százalékot visszaengedték volna egy normális szintre, hanem még megfejelték 2 százalékkal, és 27 százalékos európai uniós rekorderáfát produkáltak. Ebből ered az, hogy az említett, a zárszámadás által tárgyalt év végére áfából több mint 4,5 ezer milliárd forint folyt be. A személyi jövedelemadó követi ezt a bevételek között éppen hogy kicsit több, mint fele ennyivel, tehát 2,5 ezernél kicsit kevesebbel. Ugyanakkor ami dermesztő, államtitkár úr és rémisztő, az az, ami hiányzik a költségvetésből, ezért hiányzik a zárszámadásból is, hiszen társasági adóból, nyereségadóból, mondjuk ki egymás között, szánalmasan alacsony összeg folyt be, 303 milliárd a várt majdnem 400 milliárd helyett. Értem én, hogy a multik számára lényegében adóparadicsomot csináltak Magyarországból. Mert az egykulcsos társasági adó kinek kedvez? A magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásoknak? Hát, a kulcs csökkentése számukra 1 százalék körüli kedvezményt hozott. Kiknek hozott ez igazi kedvezményt? A kormány stratégiai partnereinek, azoknak a multicégeknek, amelyek a másik oldalról ezermilliárdos nagyságrendben talicskázzák ki az itt megtermelt profitot Magyarországról adózatlanul. Miért nem csinálják azt, államtitkár úr, hogy legalább ezen kitalicskázott pénz egy részét megfogják? Azt kell mondjam, hogy legalább elindulnának a közteherviselés irányába, vagy azt mondanák, hogy odaadok iksz kedvezménytömeget, de elvárom, hogy ennek kétharmadából bérfejlesztés, bérrendezés vagy bérszintentartás valósuljon meg. Egyik sem történt meg. Tehát vegytiszta neoliberális módon kiszolgáltatják Magyarországot. Két olyan érvet mondott a miniszterelnök úr is, tehát nem én, hanem Magyarország jelenlegi miniszterelnöke a szaúd-arábiai konferencián, amivel csábítani próbálta a működőtőkét. Az egyik a szerinte kellőképpen alacsony munkabérszínvonal, a másik meg a szerinte kellőképpen rugalmas munka törvénykönyve. Ezekkel próbálta Magyarország lehetőségeit szélesíteni külföldön a miniszterelnök úr. Azért dermesztő ez így magunk között szólva. Úgy gondolom, hogy egy magára valamit adó nemzetállamban ez nem lehetne így, nem maradhatna így. A nagyon gyenge 300 milliárd körüli társaságiadó-bevétellel szemben ott áll 244 milliárd forintnyi olyan taokedvezmény-összeg, amelyet vállalkozások érvényesítettek. Én sportoló emberként, sportbarátként is azt mondom, hogy a tao minimum radikális reformra szorul, s miközben a tömegsportot, a versenysportot minden szinten támogatom, azért az valami egészen elképesztő, hogy falusi stadionok, edzőközpontok, egyebek átláthatatlan módon épülnek taopénzekből. Egészen biztos, hogy nem fogadható el, hogy piramisépítésekre és hobbikra ugyanannyi pénz, vagy majdnem annyi, de nagyságrendileg annyi pénz folyjon el, mint amennyi a társasági adóból bejön. Ez egészen elképesztő! Ez nem egy patrióta gazdaságpolitika képét mutatja. Fogytán az időm, már ami ezt a felszólalást illeti és a rá kiszabott időkeretet, de azért azt is meg kell jegyeznünk, hogy a családtámogatások összegének változásai 2010 óta egy nagyon hű tükrét festik annak, hogy mégis hogyan kezeli a családokat ez a kormány. Jellemzően olyan támogatási formákat reklámoz a kabinet nagy hangon, amelyeknek relatíve kicsi a forrásigényük, ebből kifolyólag egy nagyon szűk kört tudnak csak kedvezményezni. Erre példa a többgyerekesek jelzáloghitel-elengedése, amely 2019-ben összesen csak 5,5 milliárdjába került a kormánynak, 5,6 milliárdba egész pontosan, tehát viszonylag szűk rétegeket érintett. Ugyanígy az autóvásárlási támogatásra 8 milliárd forint került elkülönítésre, s talán a reklámjára és a plakátjaira is egy hasonló nagyságrendű összeg, és nem túlzok ezzel. A diákhitel-támogatások volumene pedig összesen körülbelül félmilliárd forintot vitt el. Tehát ki lehet ezt tenni óriásplakátra, lehet a közmédiában turnézni vele, de néhány ezer, egy-két tízezer embert érint. Mennyit érintett volna az, ha mondjuk, nemcsak a négy-, hanem a háromgyermekes édesanyák esetében is bevezetik a teljes szja-mentességet? Na, ennek lett volna demográfiai vetülete, ennek lettek volna családpolitikai eredményei! De önök kiszámolták, ez több pénzt emésztett volna fel, nem lehetett volna politikai boszorkánykonyha eszközévé tenni, ezért nem is csinálták meg. A hasonló fenti tünetek miatt nem tudjuk összességében ezt a zárszámadást elfogadni. Köszönöm a lehetőséget és a türelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] A kijelzőn senki nem jelentkezik. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom.Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki jelezte, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először hadd köszönjem meg a tisztelt Országgyűlés képviselőinek a hozzászólásait, nemcsak a mai nap során, hanem a zárszámadási törvényjavaslat korábbi plenáris és bizottsági üléseken folytatott vitái tekintetében is. Azt gondolom, hogy ezek a viták arra mindenképp jók voltak, hogy a mai nap az ellenzéki padsorokból is az hangozhatott el, hogy a 4,6 százalékos tavalyi növekedést el kell ismerni, ez kétségtelenül siker. Én azt gondolom, konstatálhatjuk azt, hogy igen, a tavalyi év gazdasági folyamatai és így a költségvetés folyamatai is hasonlóak voltak a megelőző évekéhez. Az Európai Unió átlagát meghaladó gazdasági növekedés jellemezte 2019-ben is Magyarországot, ez párosult a foglalkoztatottak számának és a bérek növekedésével, és ennek is köszönhetően hosszú évek után 2019-ben is érdemben a GDP-arányos 3 százalékos limit alatt maradt az államháztartás hiánya, és csökkent az adósság mércéje. Azokat a kritikákat, melyek ezeket a pozitív számokat azért tüntetik fel negatív színben, mert az előzetes tervtől eltértünk, engedjék meg, de én nem tudom elfogadni, sőt inkább pozitívnak vélem. Z. Kárpát Dániel képviselő úr sorolta, hogy milyen eltérések voltak a tervezetthez képest, és azt is mondta a képviselő úr, hogy ő sportbarát. Engedje meg, képviselő úr, hogy akkor egy sporthasonlattal éljek. Ha egy maratonfutó azt mondja, hogy véleménye szerint képes arra, hogy 3 órás időtávon fussa le a távot, majd sokan azt mondják, hogy nem, nem, nem, erre nem képes, legfeljebb 3 és fél óra alatt tudja lefutni, majd lefutja a maratont, de nem három óra alatt teljesíti, hanem 2 óra 40 perc alatt, akkor ezt a maratonfutót általában inkább megtapsolják. [[21.20]] Már akkor is megtapsolják, hogyha az előzetes vállalását, amiben kételkedtek, el tudja érni, de hogyha azt túlteljesíti, akkor ezeket a sportolókat általában még inkább el szokták ismerni. Én tisztelettel azt kérem az Országgyűléstől, hogy nézze meg, hogy a 2019. évi költségvetésitörvény-javaslat vitájában az ellenzéki padsorokból milyen vélemények hangzottak el. Ezek a vélemények arról szóltak, hogy ez a növekedés, amellyel a kormányzat számol, a 4,1 százalék nem lesz reális. Majd most azt kapjuk kritikának, hogy nem 4,1 százalék, hanem 4,6 százalék lett a gazdaság növekedése. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A képviselő úr említett más tényezőket is. Hadd mondjam el, hogy a bruttó átlagkeresetek növekedése a 8,8 százalékos tervszám helyett 11,4 százalékos volt. A foglalkoztatottak számának a növekedése a versenyszférában 1,9 százalék helyett 2 százalék volt. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] A közszférában kétségtelenül a 0,3 százalékos csökkenés helyett 3,8 százalékkal csökkent, miért? Azért, mert hál’ istennek egyre többen tudtak átlépni a közmunkaprogramokból a versenyszféra foglalkoztatottjai közé. A képviselő úr említette az árfolyamot. Mindnyájan tudjuk, hogy a forint szabadon lebeg, tehát a kurzusát az aktuális piaci kereslet határozza meg. Ez egyébként európai uniós tagállamként, azt gondolom, így van rendjén, és azt mindnyájan tudjuk, hogy uniós tagállamként az eurózónához való csatlakozás az új tagállamok tekintetében kötelesség és nem lehetőség; az más dolog, hogy erre a csatlakozásra mikor kerül sor, de a lényeg, hogy az árfolyam, a forint/euró árfolyama szabadon lebeg. Azt a gazdaságpolitikát, amely az elmúlt években, így 2019-ben is véleményem szerint összességében kedvező reálgazdasági folyamatokat és ezen belül kedvező foglalkoztatási, bérviszonyokat teremtett, én nem jellemezném a vegytisztán neoliberális gazdaságpolitikai jelzővel. Természetesen ahányan elemezzük a gazdaságpolitikát, annyiféle értékelést lehet adni, de, képviselő úr, engedje meg, hogy azért arra felhívjam a figyelmét, hogy ezt a vegytisztán neoliberális gazdaságpolitikát vagy a laissez-faire elvének a követését célszerűnek tartó közgazdászok nem gondolják azt, hogy az államnak erősen szerepet kellene vállalnia a piaci folyamatokban. Ilyen vegytiszta neoliberális gazdaságpolitikának a részeként én nem láttam még olyan gazdaságpolitikát, ahol például a közszolgáltatások ellátásában az állam aktívan részt vett volna. Nem láttam olyan lépéseket, amikor mondjuk, a hatósági árakat rezsicsökkentésként egy neoliberális gazdaságpolitikában üdvözölték volna. Én nem láttam olyan vegytiszta neoliberális gazdaságpolitikát, ahol üdvözölnék azt, hogy bizonyos gazdasági szereplőkre, a kkv-kra, vagy bizonyos gazdasági csoportokra, a családokra, más szabályrendszert érvényesít az állam, mint a mindenkit homogénnek tekintő vállalkozások vagy társadalmi csoportok tekintetében. Mint ahogy azt gondolom, hogy a 2010-ben a válságkezelő intézkedések keretében bevezetett bankadó vagy szektorális adók sem igazából a vegytiszta neoliberális gazdaságpolitikának a részét képezik. Elég, hogyha arra utalok, hogy mondjuk, ezeket a gazdasági lépéseket az IMF, a hitelminősítők, más szervezetek, amelyekhez az a neoliberális gazdaságpolitika, amelyet a képviselő úr említ, közelebb áll, hogyan értékelték a magyar gazdaságpolitikai lépéseket. A képviselő úr a zárszámadás tényszámai között arra is felhívta a figyelmet, hogy a társasági adó összbevétele kisebb volt, mint az eredetileg tervezett köszönöm, hogy a képviselő úr ezt kiemelte. Valóban igaza van, érdemben kisebb volt ez a bevétel, de miért? Mert a kormányzat év közben a gazdasági folyamatok alapján arra tett javaslatot, hogy a társaságiadó-feltöltés intézményét szüntessük meg, tényadatok alapján kelljen a vállalkozásoknak az adót befizetni. Ezt a vállalkozások egyöntetűen támogatták, az önök előtt lévő zárszámadás pedig azt mutatja, hogy ezzel együtt is érdemben 3 százalék alatt teljesült a hiánycél, és az elmúlt évek legjelentősebb adósságráta-csökkenése valósult meg. Mindenkit emlékeztetnék arra, hogy tavaly év végével 65,4 százalék volt az uniós módszertan szerinti adósságráta, közel 4 százalékpontos csökkentés valósult meg, és messze került a 80 százalék fölötti szinttől, amely 2010-ben jellemezte az országot. A képviselő úr azt is mondta, hogy a bérek az egyik legnagyobb vonzerő a magyarországi befektetések tekintetében, a miniszterelnök úr azt mondta külföldi befektetői csoportoknak, hogy érdemes Magyarországra jönni, hiszen alacsonyak a bérek. Két dolgot engedjen meg, képviselő úr, ennek kapcsán. Az önök előtt lévő zárszámadás, ahol a bérszámokat, ha jól értettem, a képviselő úr kritikával illette, pont azt mutatja, hogy a bérek az előzetesen számítottnál nagyobb mértékben növekedtek. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Képviselő úr, nemcsak a bruttó bérek, a nettó bérek is és a reálbérek is. (Z. Kárpát Dániel közbeszól.) Amiről beszélünk, az az, hogy ez a bérnövekedés egyetértek önnel milyen bázisról indult, nézzük meg, hogy milyen bérfelzárkózás volt az elmúlt években, nézzük meg az előző évnek úgymond a közgazdászvéleményét, mondjuk, a neoliberális véleményeket, de más véleményeket is: féltették a magyar gazdaságot a bérnövekedéstől, azt mondták, hogy olyan bérdinamika van, amely a hatékonyság rovására megy, a termelékenység ezzel nem tud lépést tartani. Én arról tudok a tisztelt Országgyűlés részére beszámolni, hogy ha a magyarországi béreket és azoknak a növekedését a termelékenységváltozással vetjük össze, akkor még mindig megéri a beruházóknak Magyarországra jönni, és ezt látják is, és azért is megéri jönni, mert olyan adókörnyezet van, olyan infrastrukturális fejlesztések vannak, amelyek hatékonnyá teszik az itteni beruházásokat. Nem véletlen, hogy 2019-ben is nagyon jelentős volt a külföldi tőke beáramlása. Ami a képviselő úr kritikáit illeti és ezzel, ha megengedik, át is térek Bősz Anett képviselő asszony felvetéseire , nevezetesen hogy vannak olyan intézkedések, amelyek talán szelektívek lehetnek, itt a képviselő úr említette a többgyermekes családok jelzáloghitelének az elengedését meg az autóvásárlást, tisztelettel azt tudom mondani, hogy ezek tipikusan olyan intézkedések, amelyek minden család számára egyöntetűen hozzáférhetőek, egyöntetűen elérhetőek. Az, hogy a felvett lakáshitelből, jelzáloghitelből mekkora összeget vállal át az állam, független az igénybevevők jövedelmétől, csak a gyermekszámtól függ, ugyanúgy, ahogy az autóvásárlási támogatás is. És ezen a ponton vitatkoznom kell Bősz Anett képviselő asszonnyal, aki úgy fogalmazott hozzászólása elején ismét megköszönöm a pozitív szavakat is , hogy egy elosztási vita van az ellenzék és a kormányzat között, hiszen ez a gazdaságpolitika sokakat az út szélén hagy, ha jól idézem, a képviselő asszony elfelejtett társadalmi csoportokról beszélt. Az autóvásárlás támogatása a családvédelmi intézkedések között vagy a jelzáloghitelnek az intézménye tipikusan olyan intézmények, amelyek mindenki számára elérhetőek. Sokszor hallom azt, hogy a családi kedvezmény a jobb módúak számára elérhető. Tisztelettel hadd mondjam el, hogy egy családnál 310 ezer forintnál kisebb bruttó jövedelem és három gyermek nevelése esetén a teljes családi adókedvezmény igénybe vehető. 2019-ben az egy főre jutó bruttó átlagkereset érdemben ezen szint fölött volt. Hogyha a két kereső közül valamelyik személy minimálbéren keresett, a másik pedig garantált bérminimumon, akkor teljes mértékben igénybe tudták venni ezt a kedvezményt. De épp a minimálbér- és a garantáltbérminimum-emelésnek köszönhetően 2020-ban ha egy családban a két kereső közül mind a ketten minimálbéren foglalkoztatottak, és három gyermeket nevelnek, akkor a családi kedvezmények összegét maximális mértékben igénybe tudják venni. Én vitatkozom tehát azokkal a megállapításokkal, amelyeket Bősz Anett képviselő asszony megfogalmazott az elfelejtett társadalmi csoportok tekintetében, a bérek tekintetében. A képviselő asszony úgy is fogalmazott, hogy van egy bérdinamika, de az államnál foglalkoztatottak ebből kimaradnak. Akkor hadd mondjam el, hogy 2019-ben 3,4 százalék volt az infláció, a közszférában foglalkoztatottak átlagos béremelése pedig 10 százalék volt. De ha megnézzük, mondjuk, a 2018. évet, akkor azt fogjuk látni felhívom a képviselő asszony figyelmét is rá , hogy a közszférában foglalkoztatottaknak a béremelése magasabb volt, mint a nemzetgazdasági átlag, értelemszerűen magasabb volt, mint a versenyszférában foglalkoztatottak tekintetében. Azzal egyetértek, hogy van még feladatunk, a közszférában is vannak olyan területek, ahol jó lenne nagyobb béremelést végrehajtani, de mindenkit emlékeztetek arra, hogy a kormánynak az volt a vállalása, hogy a gazdasági növekedéssel összhangban, a magyar gazdaság és az államháztartás teherviselő képességéhez igazodóan hajt végre béremeléseket a közszférában. Kritikaként hallottam Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonytól, hogy a rendvédelmi dolgozók kimaradtak a béremelésből. [[21.30]] Képviselő Asszony! Ön pontosan tudja, hogy 2015-ben 50 százalékos béremelésről döntött a kormány, aminek a nagy része 2015-ben megvalósult, és az utolsó ütem 2019-ben teljesült. A képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy az oktatásra, az egészségügyre kevesebb támogatás jutott, ha jól emlékszem, keresett egy olyan mutatót, ami az összes államháztartási kiadás százalékában fogalmazta meg ezt a kritikát oktatás, egészségügy, jóléti funkciók tekintetében. A tényszerűség kedvéért engedjék meg, hogy mondjak azért abszolút számokat, és a reálváltozásnak is utána lehet nézni. Összes oktatási kiadás államháztartási szinten: 2018-ban 2271 milliárd forint, 2019-ben 2312 milliárd forint. Egészségügy: 1786,3 milliárd forint 2018-ban, 1915,2 milliárd forint 2019-ben. Társadalombiztosítási, jóléti szolgáltatások: nagyjából 5600 milliárd forint 2018-ban, 5900 milliárd forintot meghaladó összeg 2019-ben. Jelentős nominális növekedés volt, számos területen jelentős reálnövekedés. Az kétségtelen, hogy voltak olyan területek, ahol ennél is nagyobb volt az állami kiadásoknak a növekedése, ilyenek például a gazdasági funkciók, ami, mondjuk, egy színtiszta neoliberális gazdaságpolitikában meg sem valósulhatna. Azzal a megállapítással, amit Bősz Anett képviselő asszony mondott, hogy a társadalmi felzárkózásnak az egyik útja az oktatás, én maximálisan egyetértek. Ha megengedi, képviselő asszony, annyit mondok közhelyszerűen is akár, hogy oktatás és munka. Mind a kettő olyan terület, ahol, azt gondolom, hogy 2019-ben is tudtunk előrelépni. A munkáról már beszéltünk, a bérekről is beszéltünk. Engedje meg, képviselő asszony, hogy elmondjam, hogy a közfoglalkoztatottaknak a száma csökkent. Ön úgy fogalmazott, hogy nagyon sokan közfoglalkoztatásra kényszerültek. Hála istennek, 2019-ben is egyre több közfoglalkoztatott tudott kilépni a versenyszférába, és a növekvő minimálbérnek, garantált bérminimumnak köszönhetően nagyobb jövedelemre tett szert. Tehát mind a munkaerőpiaci intézkedések, azt gondolom, abba az irányba hatottak, hogy mindenki a saját életében tudjon előrelépni, mind az oktatás tekintetében, például a második szakképzés ingyenes bevezetése, illetőleg a különböző képzési programok azt a célt szolgálták, hogy nagyobb képzettséggel nagyobb jövedelmet lehessen elérni. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony megjegyzéseire reagálnék még az elhangzottak közül. A képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy a kormány nem tartalékolt, stabilabb gazdaságpolitikára lett volna szükség, hogy felkészüljünk a válságra. Ha az ellenzéken múlott volna, és engedje meg, képviselő asszony, ez nem politikai jellegű megjegyzés, ez tény, ha az ellenzéken múlott volna, akkor se a 2019-es költségvetési törvényben, se a 2020-as költségvetési törvényben nem lett volna semennyi tartalék. Tehát ennyit a tartalékolásról. A 2020-as évben, amikor egy előre nem látott, egészségügyi folyamatokból kiinduló válság ütötte meg az egész világgazdaságot, azon belül az Európai Uniót és Magyarországot, én azt gondolom, hogy épp jókor jött, hogy egyrészről a reálgazdaságunk ma sokkal válságállóbb nem kezdem el mondani a tíz évvel ezelőtti számokhoz képest az adatokat , hanem a költségvetés is felkészült egy valamilyen helyzetre azzal, hogy 1 százalékra terveztük a hiányt, és azzal, hogy a GDP 1 százalékát kitevő tartalék állt rendelkezésre, amelyről az Országgyűlés többsége úgy döntött, hogy ezt a tartalékot meg kell hagyni. Hadd mondjam el a tisztelt Országgyűlésnek, hogy az Országvédelmi Alap 378 milliárd forintos összege érintetlenül állt rendelkezésre, amikor az egészségügyi védekezésre forrásokat kellett átcsoportosítani. A tisztelt Országgyűlés számára bemutattuk, hogy milyen összegeket fordítottunk védekezésre. Volt honnan, hála istennek, és hála istennek, megvan ma az a bizalom a magyar gazdaság iránt, ami a jelentősen növekvő hiány és adósság mellett is finanszírozhatóvá teszi az összes kiadásokat. És azon dolgozunk, hogy az idei átmeneti év után a jövő évtől ismét azok a gazdasági folyamatok jellemezzék az országot, amelyek jellemezték 2019-ben is. Végezetül engedjék meg, hogy ha a köszönettel kezdtem a hozzászólásomat, akkor köszönettel is fejezzem be! A 2019-es költségvetésitörvény-javaslat ugyan tavasszal készült, ezzel a kiszámíthatóságot akartuk erősíteni, de úgy gondolom, hogy összességében ez a korai költségvetés megállt a lábán, hiszen ezt a költségvetést nem kellett év közben egyetlenegyszer sem módosítani. Ugyanígy a zárszámadásitörvény-javaslathoz sem érkezett be egyetlenegy módosító javaslat sem a tisztelt képviselőktől, sem a bizottságtól. Én ebből azért összességében azt a következtetést vonom le, hogy ha viták vannak is arról, hogy milyen gazdaságpolitikát érdemes folytatni, az ellenzék is és a kormánypártok is úgy látják, hogy ez a zárszámadási javaslat nemcsak a jogszabályokkal volt összhangban, hanem összességében valós képet fest a 2019-es év gazdasági és államháztartási folyamatairól. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, jó szívvel ajánlom a zárszámadási javaslatot a későbbiekben elfogadásra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13258. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időtartamban.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. november 12-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes adótörvények módosításáról szóló T/13258. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem szavazat és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Ház! A törvényjavaslat módosításokat tartalmaz többek között az általános forgalmi adóval, a jövedéki adóval, a társasági adóval és a személyi jövedelemadóval kapcsolatban, jogharmonizációs célok mellett magában foglal szakpolitikai módosításokat is. A társasági adóval kapcsolatban az Európai Unió feketelistáján szereplő országokkal szemben ellenintézkedés kerül bevezetésre 2021. január 1-jétől. Annak érdekében, hogy a szabály a lehető legkisebb adminisztrációt jelentse a magyarországi vállalatok számára, az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó rendelkezések szigorodnak kisebb mértékben. A módosítás szerint abban az esetben, ha a feketelistán szereplő államban lévő vállalkozás kapcsán merül fel az ellenőrzött külföldi társaságként való minősítés, akkor nem lehet alkalmazni az összegszerű kivételekre vonatkozó rendelkezéseket. Ezzel eleget teszünk az uniós előírásoknak, de nem okozunk szükségtelen többletkötelezettséget a magyar vállalkozóknak. Az általános forgalmi adóban a legnagyobb horderejű jogharmonizációs változás az e-kereskedelmi csomag átültetése, mely összességében jelentős változásokat eredményez. Magyarország számára az új szabályok kedvezőek, azoktól a magyar vállalkozások versenyképességének növekedését és az adóbevételek növekedését várjuk. A módosítások 2021. július 1-jétől alkalmazandók. [[21.40]] Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat egyik fontos alappillére a járványügyi szűrővizsgálatok személyijövedelemadó-mentessége. A kialakult járványhelyzetre tekintettel a javaslat személyijövedelemadó-mentes bevételként nevesíti azt az esetet is, amikor a kifizető bármilyen formában járványügyi szűrővizsgálatot biztosít a magánszemély számára. A javaslat a vizsgálat elvégzésének időpontjától függetlenül rögzíti az adómentességet, tehát akkor sem kell adóköteles jövedelmet megállapítani, ha az új típusú koronavírus-járvány első hullámának időszakában végeztek a kifizető finanszírozása mellett szűrővizsgálatot a magánszemélyek körében. A munkáltatók által a munkavállalóknak fizetett teszt jelenleg is adómentes. Az elhangzottakra tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Törő Gábor képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 7 perces időkeretben. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! A mi álláspontunk szerint az adórendszernek társadalmilag igazságosabbnak kell lennie a mainál. Ennek érdekében szükségesnek tartjuk a differenciált személyi jövedelemadó bevezetését úgy, hogy tízből nyolc munkavállaló kevesebb vagy a jelenlegivel egyező adót fizessen, és az átlagkereset alatti jövedelem adókulcsa alacsonyabb legyen, mint a vállalati nyereségadó. Fel kell számolni azt a rendszert, ahol a legnagyobb magyarországi vállalatok gyakorlatilag nem fizetnek nyereségadót, és azt, hogy előnyben részesülnek a multinacionális cégek a hazai tulajdonú kis- és középvállalkozásokkal szemben.Elmondtuk a bizottsági vitán is, hogy az élelmiszerek elképesztő áremelkedése miatt szükség van arra, hogy az összes alapvető élelmiszer az 5 százalékos áfakulcs alá tartozzon Magyarországon. Jelen javaslat nem oldja meg azokat a problémákat, amelyekre az MSZP megoldást javasolt, meg az ellenzéki pártok is, sőt, az látható, hogy az önkormányzatoktól újabb hatáskört vonnak el, most éppen az adóhatósági feladataikat vonják el tőlük, mindezt természetesen az érintettek megkérdezése, akarata nélkül. Mivel az adókönnyítések jelentős része túl kevés vagy túlontúl elkésett, ellenben az önkormányzatoktól jogkört vonnak el, ezért a javaslat ebben a formájában nem támogatható. A bizottsági vitán személy szerint én kiemeltem, hogy módosító javaslatot nyújtott be a Gazdasági bizottság, amely tartalmazta azt, hogy a taopénzekből támogatást kapó sportegyesületek innentől fogva fordíthatják a támogatást mert eddig nem volt benne a támogatási körben védőfelszerelésre, maszkra, gumikesztyűre, védőruházatra, tesztre és egészségügyi ellátásra is. Felháborítónak tartjuk, hogy megint ez volt az első a kormányzat részéről, hogy úgymond a focistákat hogyan tudják megint támogatni. Érdekes módon a rászoruló családok, a gyermeket nevelő családok a mai napig nem jutnak hozzá. Én nem azt kértem, hogy ingyen kaphassák meg ezeket a védőfelszereléseket, hanem többször tettünk rá kezdeményezést, hogy a tisztességtelen árversennyel szemben a kormány avatkozzon be, és mondjuk, egy maszk ne kerüljön újra 300 meg 200 forintba, hanem, mondjuk, térjünk oda vissza tudom azt is, hogy most a világon mindenki ezzel küszködik , hogy mondjuk, még januárban 6 forintért lehetett egy maszkot megvásárolni. De ha már 60 forintért tudnánk, már az is jó lenne. Meg biztosítsák a magyar családok számára is, a munkavállalók számára az ingyenes tesztet! Én azt gondolom, hogy a focistáknál vannak előbbre való emberek is ma Magyarországon: az egészségügyi dolgozók, a védekezésben első vonalban részt vevők, a pedagógusok, a szociális szférában dolgozók meg akár a magyar családok is, a gyermeket nevelő magyar családok is. Még engedjék meg, mert a mai nap azért érdekes volt, és pont az adótörvényhez tartozik, és nem akarok már hozzászólni, nem akarom húzni az időt, azért ma kiderült, hogy a pálinka az alapvető élelmiszerek közé tartozik. Ma megint okosabbak lettünk miniszterelnök úr által, eddig nem tudtuk. Most már tudjuk, hogy miért lehet most már 86 litert úgymond egy családnak adómentesen kifőzetni. Hozzáteszem, folyamatos téma ez az ellenzék és a kormánypárt részéről, hogy most adómentesen lehete Magyarországon, ez a legfontosabb. Nekem még nem is ezzel van bajom, államtitkár úr. A mennyiséggel van bajom. 86 liter. Kimondták egyáltalán önök egyszer ezt a számot, hogy 86 liter egy családnak? Amúgy én nem tudom, hogy mennyit isznak önök, bár kiderült, hogy biztos sokat, mert alapvető élelmiszernek tekintik a pálinkát [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] , akkor feltételezem, hogy nagyon sokat. És értjük is most már ennek a pálinkának az adómentességét meg a litermennyiséget is. Csak, tudják, szerintem nem ez a legfontosabb. Mi sokszor kezdeményeztük a Magyar Szocialista Párt részéről is és az ellenzék részéről is, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját vigyék le 5 százalékra. Most, amikor a felmérések igazolják, hogy a családoknak több mint 40 százaléka került rosszabb anyagi helyzetbe a Covid-járvány miatt, és ezek még a tavaszi adatok voltak, közelében nem voltunk a mostani járványnak, ettől brutálisabb számok fognak kijönni, hogyha túl leszünk a második hullámon, önöknek most fontosabb a pálinka adóját rendezni, mint az alapvető élelmiszerek adóját. Szerintem van értékrendbeli különbség közöttünk, és mi csak erre szerettük volna felhívni a figyelmet. Hogyha a focistákról tudunk gondoskodni, a pálinkaivókról úgymond tudunk gondoskodni, akkor szerintem a magyar családok százezreiről sokkal hamarabb kellene a kormányzat részéről. Úgyhogy ezek tudatában a mi részünkről nem támogatott ez a törvénymódosítás. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, Izer Norbert államtitkár urat, most vagy a vita végén kíván megszólalni. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Jelzi, hogy a vita végén.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az előre bejelentett felszólalók nincsenek jelen, ezért megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Nem ismételve azt, amit az általános vitában már elmondtam, de szeretnék egy dologra rávilágítani. A katával kapcsolatosan már volt egy vitánk, és ön azt mondta erre a plusz büntetőadóra, hogy ez nem is büntetőadó, ez egy óvatos, elegáns és kiegyenlítő adó, amit most be kívánnak vezetni 2021-től. A költségvetést megalapozó törvényjavaslatban jelent meg ez a jogszabály, és most ugyan ezen javítanak egy picit a külföldről érkező jövedelmek tekintetében, de hát látjuk, hogy ez a katások nagy részét nem fogja érinteni.Államtitkár úr már elmondta, hogy erre azért van szükség, mert a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara ezt külön javasolta, az az Iparkamara, amelynek elnöke, Parragh László legújabb agymenése az iparűzési adó felfüggesztése egy évre az önkormányzatoknál. Tehát önöknek ez számít szakvéleménynek. Nem az, hogy mit gondol a Vállalkozók Szövetsége, meg mit gondolnak azok a katások, az a több tízezer katás, akiket ez úgy fog érinteni, hogy majd megrendelésektől fog elesni, mert a 3 millió forint feletti 40 százalékos adót, önök is tudják, mi is tudjuk, a vállalkozók is tudják, és a megrendelők is tudják, hogy át fogják hárítani a vállalkozókra. Tehát csökkenni fog a bevételük, és ezzel újabb lépéseket tesznek arra, hogy a szürke- és a feketegazdaságba taszítsák vissza ezeket a zömében kényszervállalkozásokat. Én elhiszem, hogy önök végeztek mindenféle számítást, hogy ez majd csak iksz darab katást fog érinteni, mert a bevallások alapján ezt önök kikalkulálták. Ez rendben is lenne akkor, hogyha nem lenne bent most is az adótörvényben, a katatörvényben, hogy az adóhatóság ellenőrzi, hogy ez bújtatott munkaviszony-e. Hát, most itt tartunk. Én beadtam egy módosító indítványt. Ha már mindenképpen ezt az intézkedést meg akarják hozni, akkor emeljék meg legalább 6 millió forintra ezt az értékhatárt, és ezzel segítsük, hogy azok a katás vállalkozók, akik ebben a helyzetben vannak, legalább fellélegezhessenek majd 2021-től, hogy őket ez a büntetőadó nem fogja sújtani, merthogy erről az adóról azt állítani, hogy ez óvatos, elegáns és kiegyenlítő, egész egyszerűen elképesztő. [[21.50]] És itt vagyunk most, az adótörvény utolsó lehetőségénél, a vitánál, és a holnapi plenáris ülésre fenntartást kértem ennek a módosító indítványomnak a szavazására, és bízom benne, államtitkár úr, hogy meghallják végre a vállalkozók hangját, és nem arra a Parragh Lászlóra hallgatnak, akinek semmi más nem számít, csak szépen az önkormányzati rendszert, szépen a vállalkozókat tönkretenni. Tehát tisztelettel kérdezem államtitkár urat, szerintem most már vagy harmadszorra ugyanebben a témakörben, hogy a kormányzat miért nem gondolja meg magát, és legalább miért nem emeli meg duplájára ezt a határt. Higgye el, nagyon sok vállalkozónak könnyítenék meg 2021-től a dolgát! Önöknek ez a feladatuk. Covidos helyzet van, a vállalkozók szenvednek, és egész egyszerűen ez a büntetőadó még további szenvedést fog nekik okozni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalási lehetőséggel élni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és akkor 15 perces időkeretben megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tekintettel a késői időpontra, megpróbálom nem kihasználni az időkeretet, de igyekszem reagálni a felvetésekre. Bár harmadszor vitatkozunk ugyanarról a témáról, de azt gondolom, hogy érdemes harmadszor is elmondani a kormányzati álláspontot, mivel úgy látom, hogy nem közelednek ezek az álláspontok.Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony három felvetésére reagálnék. Differenciált adórendszer: számtalanszor találkozunk ezzel a javaslattal, hogy milyen adóemeléseket, milyen adódifferenciálást, milyen soksávos kulcsot kellene bevezetni szja-ban, egyéb jövedelemadókban. Én azt gondolom, hogy a magyar adórendszer egyik legnagyobb versenyelőnye az, hogy egyszerű, átlátható, és az egykulcsos adórendszer beváltotta a hozzáfűzött reményeket. Akármennyire is nézzük a nemzetközi gyakorlatokat, mindenhol azt látjuk, hogy az egykulcsos adórendszer rengeteget egyszerűsít a szabályokon, könnyű, átlátható, az adózók tudnak hozzá alkalmazkodni. Amikor pedig többkulcsos adórendszerről beszélünk, mindig megtörténik a kulcsok szerinti módosítása nem tudom a vállalkozói jövedelmeknek, tehát az adózók alkalmazkodnak a kulcsokhoz. Akárhol van egy kulcsváltás, ott mindig valami alkalmazkodás megtörténik. Azt látjuk, hogy akárhol van egy kulcs, bármelyik jövedelemadó-rendszert nézzük nemzetközi viszonylatban, mindenhol a kulcs környékén megáll a teljesítmény. Tehát vagy visszafogják a dolgozók a munkájukat, vagy a vállalkozók megállnak bizonyos szinteknél. Tehát minden többkulcsos adórendszernél ezzel kell szembesülni, hogy ott vélhetően visszafogjuk a teljesítményt. Azt gondolom, hogy a magyar adórendszer ilyen szempontból rendkívül versenyképes és előnyös, a többletmunkát nem terheli, tehát nem büntetjük azt, hogyha valaki többet szeretne dolgozni. Arányos, egységes adórendszerünk van. Ha valaki kétszer többet keres, kétszer többet adózik. Azt gondolom, hogy ez könnyen átlátható és egy olyan adórendszer, amely beváltotta a hozzá fűzött reményeket. Az is jól látszódik, hogy az adóbevételek ennek ellenére folyamatosan tudnak nőni, hogy egyre csökkentjük a jövedelemadókat. Társasági adóban is, szja-ban is dobogósok vagyunk az Unióban, és ennek ellenére tudjuk szépen tartani az adóbevételeket, mert azt látjuk, hogy ezeket az adóbevételeket hajlandóak megfizetni a vállalkozások, a feketegazdaság szintjét folyamatosan tudjuk leépíteni. Azt gondolom, hogy áfában világraszóló eredményeket tudtunk elérni azzal, hogy EU-átlag alatti áfarésünk van, és a jövedelemadók tekintetében is, azt gondolom, hogy nagyon jó a hatékonyság, ami a magyar adórendszert illeti. A multik adóelőnye is elhangzott. Itt visszautalnék Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak az előző vitában megfogalmazott észrevételére, hogy a multik adókedvezményét jelentette az, amikor levittük 9 százalékra az adókulcsot. Hadd emlékeztessek arra, hogy 19 százalék volt a társasági adó kulcsa a korábbi években. Két lépésben tudtuk megtenni ezt a csökkentést. Tehát nap végén mindenkinek, tehát a kicsiknek is, nagyoknak is 19-ről 9 százalékos taokulcsuk lett. Az, hogy a kicsiknek ez előbb megvalósult, azt gondolom, hogy egy jó hír. Tehát ezt beállítani negatívumnak, hogy a kicsik előbb megkapták az adócsökkentést, a nagyok meg később, azt gondolom, ezt inkább fordítva kellene értelmezni, hogy a kicsiknek előbb tudtunk segíteni, nekik 10 százalékra vittük le az adókulcsot, a nagyoknak pedig később egy lépésben 9 százalékra, amit ugyanúgy a kicsik is megkaptak. Én azt gondolom, hogy a multik adóelőnyéről igazából ennyit érdemes elmondani. Itt kapcsolódnék egy módosító javaslathoz, illetve egy olyan módosításhoz, amely a mostani adócsomag keretében is vélhetően megszavazásra kerül, ez pedig a fejlesztési tartalék szabályrendszere. A fejlesztési tartalék úgy működik, hogy egy vállalkozó, aki nyereséget ér el, félre tud tenni adott esetben tartalékot a jövő évekre. Ha egy beruházást fog megvalósítani a következő évben, akkor ezt a tartalékot nem kell leadóznia a nyereséges évben, hanem majd akkor használja fel, amikor azt a beruházást meg tudja valósítani. Ennek a fejlesztési tartaléknak gyakorlatilag az értelme az, hogy a profitot megpróbáljuk beruházásra visszaforgatni, és itt tartani az országban. Ezért ezt a fejlesztési tartalékot három lépcsőben felemeltük, és az idei változtatás pedig az, hogy már felső korlátja sincs. Tehát egy olyan nagyon hatékony, mondjuk, akár multi, nemzetközi cég, amely Magyarországon befektet, egy nagyon erős motivációt kapott arra, hogy ezt a profitot itt hagyja Magyarországon. Én azt gondolom, hogy pont ezt kereste képviselő úr is, hogy hogy tudunk olyan intézkedéseket megtenni, hogy a profit itt maradjon az országban. Én azt gondolom, hogy adótanácsadói és adószakmai berkekben az egyik leghasznosabb és leghatásosabb intézkedés ez a fejlesztési tartalék, aminek a határértéke most már el lett törölve, tehát csak a pozitív eredmény a korlátja. Szintén elhangzott Bangóné képviselő asszony felszólalásában az élelmiszeráfa kérdése. Itt megint nagyon sok vitában elhangzott, hogy hány lépésben történt meg az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése. Én azt gondolom, hogy bemutattuk nagyon sokszor, hogy mindig nagyon célzottan és nagyon fókuszáltan érdemes ezeket az áfacsökkentéseket megtenni, ugyanis alapvetően nem az áfakulcs határozza meg az árakat, ezt is számtalanszor elmondtuk. Ahol úgy látjuk, hogy a piac ezt lehetővé teszi, adott esetben feketefoglalkoztatással vagy feketegazdálkodással érintettebb egy piac, ott tudtuk meglépni ezeket az intézkedéseket. Azt gondolom, hogy nagyon szép eredményeket is értünk el. A pálinka adómentessége kapcsán pedig szintén, ahogy a Törvényalkotási bizottságban, itt is szeretnék pontosítani, hogy a pálinka az, ami kereskedelmi forgalomba kerülhet. A pálinkán van áfa, a pálinkán van jövedéki adó, és a pálinkán van népegészségügyi termékadó is. Tehát a pálinka egy nagyon erőteljesen adóztatott termék. Amit otthon a saját gyümölcsből tudunk párlatot előállítani, azon valóban nincs semmilyen adóteher, azért, mert a saját fogyasztásra van. Ezt a példát mondtam. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Olyan, mint a lekvárfőzés, hogy saját fogyasztásra, nem kerül kereskedelmi forgalomba, nem lehet értékesíteni, és azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos kitétel, hogy saját fogyasztásra van. A 86 liter, ami felháborító az ön véleménye szerint, évek óta 86 liter, tehát a ma hatályos szabályokban is 86 liter főzhető otthon kedvezményesen. A változás annyi, hogy uniós szinten ez a kedvezményes adózási lehetőség most nullára le lett csökkentve. Tehát az ez irányú változtatás azt teszi lehetővé, hogy most már adómentesen lehet ezt főzni, de a kedvezményes mennyiség egy literrel sem nőtt a jelenleg hatályoshoz képest, és ami évek óta hatályban van. Potocskáné Kőrösi Anita kérdésére válaszolva pedig, a kata kapcsán nem gondoltuk meg magunkat. Én azt gondolom, hogy a kata szabályrendszerével kapcsolatban talán az egyik leghosszabb vita volt itt a parlamentben, és látom, hogy még a mai napig is a sajtóban is nagyon sok megkeresés érkezik, hogy hogyan módosuljon ez az intézkedés, viszont mindig egy jól körülhatárolható szakmai szervezet tollából jönnek ezek a javaslatok, akik sérelmezik ennek a változtatásnak a jóságát. Ellenben egy nagyon széles társadalmi és nagyon széles szakmai egyeztetés előzte meg ezt a vitát. Az, hogy Parragh elnök úr hirtelen ötletéből fakadóan jött ez az intézkedés, erre is utaltam már korábban, hogy a katamódosítást több mint másfél éves szakmai egyeztetés előzte meg. Legalább 12 eltérő javaslat volt napirenden, és azt gondolom, hogy nagyon alaposan végigelemeztük a hatásmechanizmusát, kit hogyan fog érinteni, illetve, hogy milyen mozgások vannak a kata használata kapcsán. Azt is látni kell, hogy a kataválasztóknak most már az utóbbi években több mint a fele munkaviszonyból érkezett. Tehát jól látszódik, hogy a kata egy olyan adóelőnnyel rendelkezik, ami elszívja már a munkavállalókat a munka világából. Én azt gondolom, egy olyan adóelőny van itt kihasználva, ami soha nem volt a jogalkotói szándék. Én azt gondolom, hogy ezt a jogalkotói szándékot próbáljuk meg most visszaterelni vagy megpróbálni a szabályhasználatot visszaterelni az eredeti jogalkotói szándékba. Szintén nagyon fontos azt megjegyezni, hogy a legfontosabb az, hogy a lakosságnak értékesítő kis katások, akik tényleg napi szinten öt-tíz-húsz ügyfelet szolgálnak ki, akiknek ezzel viszonylag nagy adminisztrációs terhük van, hogy nem egy hónapban egy számlát állítanak ki, mondjuk, 1 millió forintról, hanem naponta jön be hozzá egy vendég, mondjuk, egy hajvágásra, vagy egy kozmetikushoz vagy egy masszőrhöz, én azt gondolom, hogy az ő tevékenységüket kell a lehető legkisebb adóteherrel és a lehető legkisebb adminisztrációs teherrel támogatni. [[22.00]] Ezért a mostani szabályváltoztatás kifejezetten azt próbálja meg ösztönözni, hogy ez a kör, aki sok kis értékű számlát állít ki, egy forinttal ne fizessen többet, mint idén, és egy perccel ne legyen több adóadminisztrációja, mint idén. Azt gondolom, hogy a lehető legjobban célzott módosítást találtuk ki a szakmával együttesen, a kamarával együttesen, ami pont azt a kört fogja egy kicsit magasabb adóteherrel ösztönözni arra, hogy ne feltétlenül a munka alternatíváját találják meg ebben az adónemben. Azt fenntartom továbbra is, hogy azt gondolom, hogy ez egy elegáns kiegyenlítő adó. Büntetőadó alatt sokan azt gondolnák, hogy ez egy olyan adó, amely a tevékenységet eltiltja, mivel már nem lehet a tevékenységet végezni. A múltkori részletes vitában százalékra pontosan bemutattam, hogy milyen adóterheléssel kell számolni, mondjuk, hárommillió forintos bevételnél, négynél, ötnél, hatnál, tizenkettőnél, és az látszódik, hogy ez a huszon-egynéhány százalékos adóteher megy föl 26 százalékra. Tehát a kata 12 millió forintos bevételnél is 26 százalék körüli adóékkel terhelődik, szemben, mondjuk, a munkabérnek a negyven-egynéhány százalékos adóékével. Tehát azt próbáltam meg megmutatni, hogy a kata még 12 millió forintnál is, még 20 millió forintnál is kedvezőbb, mint bármi más. Tehát szó sincs arról, hogy egy olyan adóintézkedés lenne bevezetve, amely ellehetetleníti a katásokat, valójában egy olyan adóintézkedést hoztunk meg tavasszal, ami a terheket valamilyen szinten korrektebbé teszi, és arra ösztönzi a vállalkozókat, hogy ha munkaviszony vagy megbízási jogviszony típusú ügyletet köt, akkor azt munkaviszonyban vagy megbízási jogviszonyban tegye. Egyébként ez a munkavállalók alapvető érdeke is, mert így akkor lesz nyugdíjuk, lesz táppénz, lesz a munka törvénykönyve adta biztonság, ami egy vállalkozói létben nem garantálható. Még egyszer meg szeretném köszönni egyébként a kormányoldali támogatásokat, és a részletes vita szakaszában is nagyon sok pozitív észrevételt kaptunk, és én is jó szívvel ajánlom a törvényjavaslatot elfogadásra. Köszönöm szépen a figyelmüket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselője, Fenyvesi Zoltán: „Isten éltesse a 750 éves Káptalantótit!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Tapolcai-medencében, a Balatontól néhány kilométerre a Tóti-hegy lábánál, a tanúhegyek ölelésében helyezkedik el a közel 500 lelket számláló Káptalantóti. A települést napjainkban sokan termelői piacáról ismerik, de valójában a szőlőültetvények és a badacsonyi borvidékhez tartozó minőségi borok tették ismertté. Nevéből a „káptalan” előtag azzal kapcsolatos, hogy a faluban egykor a győri káptalannak voltak birtokai. A „tóti” név eredete valószínűleg a délszláv, szlovén, horvát népcsoporthoz tartozó tót népnévből képződött. A két részből, a felső, később Káptalantótiból és az alsó, később Nemestótiból álló falu 1848-ban egyesült, azaz Káptalantótiba beolvadt Nemestóti.A települést először 1270-ben említik okiratban. Templomának védőszentje Szent Márton, de a középkori épület elpusztult, romjai ma is láthatóak a Sabar-hegyen. A falu lakossága szőlőművelésből élt. Káptalantótit többször felégette a török, lakói a harcok és az adók elől elmenekültek, majd később visszatértek, és a község újratelepült. Ma is él a szájhagyomány, hogy a falun keresztül folyó patakocska medrében futott a nép egy-egy török rajtaütés alkalmával a falutól nyugatra fekvő nádas, vizenyős bozótba, hogy még a lába nyomát se találja meg az ellenség. Felsőtóti a hódoltság korában elpusztult, nem is épült újjá. Az egytelkes nemesek 1738-ból származó összeírása szerint Nemestótiban 21 nemesi család lakott, Káptalantótiban, a káptalan birtokán 17 jobbágy élt. Csak a török kiűzése után, a XVIII. században kel életre újra a plébánia. A ma is álló római katolikus temploma 1765-73 között épült barokk stílusban. Oltárképén Szent Márton püspököt láthatjuk. Bár a templom hosszú ideig torony nélkül állott, harangokról 1745-ben már említést tesznek. Ekkor fából készített haranglábon függ az egyetlen harang, de tíz évvel később már kettőről esik szó. Az első világháborús sorsot a tóti harangok sem kerülték el, helyükbe a háború után szereztek három új harangot. A második világháborúban is elvittek egyet, s jelenleg két harangja van a falunak. A csöndes falusi életet gyökeresen felkavarta az első világháború. A falu férfilakosságának nagy részét a távoli harcterekre szólította a könyörtelen parancs, 29 hősi halott nevét őrzi a temetőben felállított emlékmű. Káptalantóti címere úgynevezett elbeszélő címer, mivel elbeszéli a község nevét. Korona, hegy, szőlőfürtök, ekevas és csoroszlya található benne. A „tóti” nevet jelképezi a címerben a községtől délre fekvő, kúp alakú bazalthegy. A hegy alatti ekevas és csoroszlya a falu eredeti pecsétjéből származnak, a szőlőfürtök a község híres borait jelképezik. A pajzstetőn látható korona Zala vármegye címeréből származik, mivel a község hosszú ideig e vármegyéhez tartozott. Káptalantótinak nemcsak múltja elismerésre méltó, nemcsak történelme jelentős, hanem jelene és jövője is biztató. Jó érzés látni a tiszta utcákat, a takaros portákat, az épülő családi házakat. A település szépül, fejlődik, lakosai magukénak érzik a falut, lokálpatriótákként büszkék településükre. A környező hegyeken munkálkodó borászok a szőlőkben nemcsak megélhetést találnak, hanem örömüket is lelhetik abban, hogy a minőségi balatonfelvidéki borok a turisták kedvelt és örömmel fogyasztott itala. Köszönjük a településnek a történelmi múlt és a magyar keresztény európai kultúra hét és fél évszázados őrzését. Kívánom, hogy Káptalantóti lakói és a környező szőlőkben fáradozók az elkövetkezendő évszázadokban is találják meg boldogulásukat és boldogságukat. Isten éltesse a 750 éves Káptalantótit és lakóit! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és köszönöm, hogy tíz óra után is együtt voltak velem.
Köszönöm szépen, Fenyvesi Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Koncz Zsófia képviselő asszony, a Fidesz képviselője: „A 37. főút négysávosítása” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Első felszólalásomban egy rendkívül fontos mérföldkőről tudok beszámolni képviselőtársaimnak és minden magyar embernek. A választókerületemben élők húszéves álma válik most valóra, hiszen a magyar kormány 2020. november 11-ei 1745/2020. határozatában döntött a 37. számú főút Keszthely és Szerencs közötti szakaszának négysávosításáról. 1745/2020. ez sokaknak csupán néhány számjegy vagy csak egy újabb kormányhatározat a sok száz közül, de nekünk sokkal több annál. Ez a határozat maga az út a fejlődéshez és út a hosszú távú sikerhez. Azon kívül, hogy szűkebb pátriám közlekedése biztonságosabbá és gyorsabbá válik, új távlatokat nyit a turizmusban és a munkahelyteremtésben is, a jövő nemzedék számára pedig minden eddiginél nagyobb lehetőségek nyílnak majd hosszú távon. Az idáig vezető út viszont meglehetősen rögös volt, amelyet most néhány mondatban összegeznék. Édesapám, Koncz Ferenc országgyűlési képviselőként húsz évvel ezelőtt kezdett el lobbizni azért, hogy a Miskolcot Zemplénnel összekötő 37-es főút négysávossá bővüljön, ezáltal a környező települések, beleértve Tokajhegyalját is, rövidebb idő alatt legyenek elérhetőek, és a közúti balesetek száma nagyságrendileg csökkenjen. Az első Orbán-kormány idején már bekerült abba a csomagba, amely az útfejlesztésre vonatkozott, de a 2002-es kormányváltás után ez sajnos lekerült a napirendről. Édesapám a 2002 és 2006 közötti ciklusban országgyűlési képviselőként, majd 2006 és 2010 között közvetve többször is módosító javaslatot nyújtott be, hogy a tervezésre különítsék el az ehhez szükséges pénzösszeget, de az akkori baloldali kormánytöbbség ezt rendre leszavazta. A 2010. évi kormányváltás viszont újra reményt adott, az új helyzet visszaadta a lehetőségét annak, hogy a 37-es főút megújulhasson, bővülhessen. A gyorsforgalmi és a főúthálózat hosszú távú fejlesztési programjáról szóló 2011. évi kormányhatározatba kiemelt főútként került bele, 2025 és 2027 közötti megvalósítási időre. [[22.10]] A lobbimunkának új lendületet adott, amikor édesapám újból országgyűlési képviselő lett a 2018-as választásokon, majd elérkeztünk az első, igazán jelentős lépéshez. 2019. május 8-án a Magyar Közút sajtótájékoztatóján édesapám bejelentette, hogy a kormány döntésének köszönhetően tisztán állami forrásból négysávosítják a 37. számú főutat, jóval az eredetileg tervezett határidő előtt. A beruházás során hat darab meglévő vízfolyás feletti híd bontására és új vasbeton híd építésére, valamint három új körforgalom megépítésére kerül sor. A 37-es és a Tokajon át Nyíregyházára vezető 38-as utak csomópontjában új körforgalom és új mérőpont épül, illetve a kerékpárforgalom átvezetésére is sor kerül. Második nagy lépésként 2020. október 5-én Palkovics László miniszter úr Szerencsen megerősítette, hogy négysávossá bővítik a 37. számú főút Gesztely és Szerencs közötti 19 kilométeres szakaszát. A beruházás több mint 35 milliárd forintba kerül tisztán nemzeti forrásból. Az előkészítő munkák 2020 végére, a kivitelezés pedig várhatóan 2023 elején fejeződik be. Az előkészítés során régészeti kutatások és az érintett ingatlanok kisajátítása történik. Első felszólalásomban ezúton szeretném kifejezni a köszönetemet mindenkinek, aki ebben a munkában részt vett, és azoknak is, akik a későbbiekben részt fognak venni. Édesapám húszéves munkát fektetett abba, hogy ez az út megépülhessen mindannyiunk boldogulására, a zempléni térség gazdasági, turisztikai fellendülésére, a biztonságos és gyors közlekedés megvalósulásával. Az út elkészültével a zempléni emberek négy sávon közelíthetik meg Budapestet, több országhatárt, és akár a tengerig is autózhatnak gyorsforgalmi úton. Ezúton is köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia képviselő asszony. Hozzá akar szólni államtitkár úr. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is engedje meg, hogy gratuláljak önnek a képviselői mandátumához. Derekasan küzdött, és egy kemény küzdelemben vett részt, de elszántságával és kiváló programjával méltó eredményt ért el és sikert aratott. Mindannyiunk számára, minden magyar ember számára bebizonyította, hogy az igazság és a józan ész újra és újra győzedelmeskedhet, és legyőzheti az igazságtalanságot és a gyűlöletet.Tisztelt Képviselő Asszony! Biztos vagyok benne, hogy méltón és kellő ambícióval fogja folytatni az édesapja által elkezdett munkát. Ehhez sok sikert és kitartást kívánok önnek, és az pedig külön megtiszteltetés, hogy az első felszólalására én válaszolhatok. Tisztelt Képviselő Asszony! Borsod-Abaúj-Zemplén megye az országos átlagnál gyorsabban fejlődött az elmúlt évtizedben. Az egy főre jutó GDP alapján öt helyet lépett előre a megyék fejlettségi rangsorában, és jelenleg a 12. helyen áll. A fejlődés ütemére jellemző csak egy számot mondanék , hogy az egy főre jutó GDP megduplázódott a 2010-es kormányváltás óta eltelt időszakban. Említésre méltó az a teljesítmény is, amit a megyében élő emberek a gazdaságvédelmi akcióterv keretében nyújtottak, hiszen a különböző támogatási programokra több mint négyezer támogatási kérelem érkezett a megyéből, csaknem 14,5 milliárd forint értékben, és ez csak a programoknak egy részét fedi le, és sok tízezer munkahely megvédéséért küzdöttek a megyében élő emberek és vállalkozások. Ehhez is gratulálok a megyében élőknek. Tisztelt Képviselő Asszony! A közúthálózatnak a kiterjedtsége és a szolgáltatási színvonala nagyban befolyásolja az ország és az egyes térségek, városok gazdasági fejlődését és az ott élő családok életminőségét. Éppen ezért a kormány számára kiemelt prioritás a különböző közlekedési hálózatoknak a folyamatos bővítése és a meglévő infrastruktúrának a folyamatos fejlesztése. A közútfejlesztési tervek kiemelt célja a nagyvárosi gyorsforgalmi utaknak a bekötése, az autópályáknak, autóutaknak az elvezetése az országhatárokig. A gyors ütemű hálózatbővítés eredményeként az évtized közepére Magyarország mindegyik megyei jogú városa elérhetővé válik négysávos úton. Tisztelt Képviselő Asszony! A 2010 előtti vidékromboló politikával szemben a nemzeti kormány számára nagyon fontos a vidék fejlesztése. Erről szólnak a különböző programjaink, például a „Magyar falu” program, de hosszasan lehetne sorolni az egyéb fejlesztéseket is. Borsod-Abaúj-Zemplén megye 6. választókerületében is elengedhetetlen a különböző útszakaszok korszerűsítése a térségben lakók kényelme és biztonsága érdekében. Ezért valósítottuk meg a különböző útfelújítási programokat, többek között a Tokaj és Taktaharkány közötti 3621-es út, valamint a Halmaj és Abaújszántó közötti 3703-as út egyes szakaszain a különböző fejlesztéseket. És valóban, ahogyan ön is említette, tisztelt képviselő asszony, a következő nagy projekt a térségben a 37-es főútnak a négynyomúsítása, ennek megvalósítása a Gesztely és Szerencs között élőknek és közlekedőknek a kényelmét, a biztonságát, a térség gazdaságát és az itt élők életminőségének a fejlesztését fogja szolgálni. A kivitelezés várható befejezési határideje 2023 első negyedéve, abban bízunk, hogy ez a közel 35 milliárd, több mint 35 milliárd forintos fejlesztés addigra be is tud fejeződni, és az ott élők megelégedésükre fogják tudni majd használni ezt a fejlesztést is. Köszönöm megtisztelő figyelmét.
Köszönöm, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A forgatókönyvben jelzett következő, előre bejelentett felszólaló előre bejelentette, hogy nem tud itt lenni, ezért megadom a szót Brenner Koloman képviselő úrnak, Jobbik: „Így pusztul a kultúránk” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban, így pusztul a kultúránk. Hadd kezdjem egy vallomással: szenvedélyesen szeretek olvasni, és gyermekkoromban a sopronbánfalvi kiskönyvtárból volt úgy, hogy hetente kétszer fordultam öt-hat könyv kikölcsönzése után, mert olyan gyorsan kiolvastam őket. Persze, sokfajta könyvet olvastam akkoriban, a tudományos-fantasztikus irodalomtól kezdve Máraiig bezárólag. Akkor még nem volt kifinomult és kialakított ízlésem, de az olvasás szeretete a mai napig megmaradt bennem. Rendkívül riasztó, és a kultúránk pusztulása szempontjából még inkább riasztó jeleket véltünk felfedezni ugyanakkor a Tárki 2020 nyarán elvégzett felmérése szerint, amely a magyar lakosság olvasási szokásait kutatta. 2020-ban a felmérés adatai szerint a felnőtt magyar lakosság csupán 13 százaléka olvas rendszeresen. Ez a 2005-ös adathoz képest 12 százalékos csökkenés, akkor még a magyar lakosság 25 százaléka vallotta azt ezen a felmérésen, hogy rendszeresen olvas. Még elborzasztóbb a kép, ha ehhez hozzávesszük az alkalomszerűen olvasók 34 százalékos adatát, hiszen ez azt jelenti, hogy a magyar polgárok több mint fele, tehát 53 százaléka saját bevallása szerint egyáltalán nem olvas. Ez egy tragédia, ez egy nemzeti tragédia, tisztelt képviselőtársaim! Ráadásul 2020-ban a magyarországi felnőtt lakosság több mint fele, 58 százaléka nem vásárolt könyvet. Ez egy tragédia. [[22.20]] A Jobbik mint olyan keresztényszociális alapon álló néppárt, amely jólétet kíván minden magyar polgárnak, úgy gondolja, hogy a kultúra fogyasztása és így az olvasás is a jóléthez tartozik. Ezért is javasoljuk azt, hogy minél szélesebb rétegek számára tegyük újra elérhető árúvá a könyveket, ezért kívánatosnak tartjuk megfontolni a nyomtatott könyvek áfakulcsának nulla százalékra csökkentését. Valóban, a XXI. században egyre jobban terjednek, jómagam is tableten is olvasok e-könyveket, de látnivaló, hogy az előzetes mindenfajta negatív szcenáriók helyett a nyomtatott könyvek piaca továbbra is stabil, és bevallom, konzervatív emberként én is szívesebben forgatok egy frissen a nyomdából kijövő könyvet a kezeimben, mint egy e-könyvet. [[Z. Kárpát Dániel: Úgy van!]] Nagy-nagy szomorúság tehát számunkra ez a felmérés, és azt gondolom, hogy a javaslatunk érdemben tudna ahhoz pozitív visszacsatolást adni, hogy végre a magyar polgárok nagyobb része kapjon kedvet az olvasáshoz. Tisztelt Ház! A koronajárvány jelenlegi állapota hihetetlen terheket ró mindannyiunkra, de elsősorban az egészségügyi dolgozókra és a szociális szférában dolgozókra, illetve az oktatásban dolgozókra. Nem kivétel ezalól szeretett városom, Sopron sem, ahol ugyan a kórház országos viszonylatban jól felszerelt kórháznak számít, különösen bizonyos budapesti kórházakhoz képest, ugyanakkor, ahogy azt már 2018-ban kifejtettem, a falak nem gyógyítják meg az embereket, hiszen folyamatos a szakemberhiány, a jól képzett szakorvosok hiánya és a jól képzett ápolók hiánya, ők azok, akiknek a hiánya ebben a koronavírusos helyzetben még inkább kifeszíti Sopronban is a helyzetet. Ráadásul a legfontosabb probléma jelenleg az Sopronban, hogy a soproni polgárokat nem tájékoztatja sem a polgármester, sem más szerv arról, hogy a valóságban mi történik, mi történik a kórházban, mi történik az idősek otthonában, hiszen hihetetlen erőfeszítések közepette dolgoznak ott a kollégák. Szerintünk, a néppárti Jobbik szerint megérdemelnék a kiegyensúlyozott tájékoztatást. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Brenner Koloman képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselő: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány okozta veszélyhelyzet és gazdasági válsághelyzet közepette talán még inkább fontos az, hogy a családok mindennapi létbiztonságot érezhessenek, legalább azon a fronton, amire embernek ráhatása lehet ezen világban. A mai napon már szóba került, hogy a családtámogatási formák, kormányzati ötletek egy része nagyon jól hangzó, kikerül az óriásplakátokra, széles körben hirdetik őket, ugyanakkor relatíve kevés embert érintenek, kis forrásigénnyel, ami a néppárti Jobbik számára azért is elfogadhatatlan, mert a jólétet valóban minden magyar honfitársunkra ki kellene terjeszteni. Ennek szellemében a többgyerekesek jelzáloghitel-elengedése is alig 5-6 milliárd forintot emésztett fel, hiszen ennyire kevesen tudták ezt igénybe venni; ahogy az autóvásárlási támogatás is, mivel megfelelő műszaki paraméterekkel rendelkező használt gépjárműre nem vonatkozik, csak 7-8 milliós vagy drágább vadi újra, ezért szintén csak 8 milliárd forintot emésztett fel. A diákhitel-támogatások pedig félmilliárdot sem, ennyire kevesen tudták sajnos ezeket igénybe venni. Láthatjuk azt is, hogy 2010 óta a jellemzően csak a szerencséseknek kedvező fideszes adó-, társadalompolitika és gazdaságpolitika miatt a családtámogatások, a szigorúan vett támogatások összege még csökkent is 2010-hez képest. Ha ezeket kiegészítjük azon adókedvezményekkel vagy kedvezményes hitelekkel, amelyeket ez a kormányzat hozott be, nagyságrendileg szinten maradást, minimális emelkedést figyelhetünk meg. Ugyanakkor nagyon kevés ilyen ötlet számol azzal a több mint 40 százalékos összeadódó inflációval, amely 2010 óta bekövetkezett, és a 27 százalékos áfával, a gyermeknevelési cikkek kiemelt adóztatásával. Számos család látja azt, hogy vagy nem tudja igénybe venni a kedvezménytömeget összességében, vagy csak egy kis szeletére tud számot tartani, vagy a másik zsebéből sokkal nagyobb összeg távozik, ami az összmagyarság jóléte szempontjából nem lehet egy tartható állapot. Azt is látjuk, hogy lenne megoldás, csak bizonyos családpolitikai eszközöket ez a kormány befagyasztott. A családi pótlék körül egy hosszas vita folyik, hiszen 2008-ban emelkedett az összege utoljára. Ezt a jelenlegi kormány hagyja elinflálódni, és talán azt tervezi, hogy a családi adókedvezményekkel, egyebekkel tud mindenkinek kedvezni. Ez a terve azonban nem jött be, és azt látjuk, hogy a családi pótlék összege markáns, radikális emelésre szorulna. A Jobbik ugyanakkor egy hatalmas féket, és ha úgy tetszik, egy ellensúlyt is bevezetne ebbe a rendszerbe. Mi a családi pótlék összegét emelnénk, adott esetben még a másfélszeresére is, sőt inflációkövetővé tennénk ezt, ugyanakkor egy modern, XXI. századi néppárthoz méltóan egy családi kártyán folyósítanánk ezt, gyermekvédelmi megközelítéssel, hangsúlyozottan a gyermekek létérdekeinek szolgálata szempontjából. Viszonylag szűkített termékkörre tennénk ezt az emelt összeget elérhetővé. Hogy milyen termékkörök csatlakoznának ide? Egyértelműen az alapvető élelmiszerek, a gyermekneveléshez szükséges cikkek kerülhetnének ebbe a körbe; nyilvánvaló módon a gyermek lakhatásához szükséges és rezsiszámlák kifizetése egyértelműen idetartozna; és ha valóban jólétet szeretnénk mindenkinek, ennek a gyermeknek kulturális és szellemi igényei is lesznek, ezeknek a kielégítése is nyitott kell hogy legyen egy családikártya-konstrukción keresztül. És egyértelműnek tartjuk azt is, hogy ha azt szeretnénk, hogy ezen összegek száz vagy még magasabb százalékban a gyermekek frontján koncentrálódjanak és ott hasznosuljanak, akkor bizony ezt a családikártya-konstrukciót kell fékként és ellensúlyként bevinnünk ebbe a rendszerbe. Nem szeretnénk tehát, és ezt őszintén kimondjuk, hogy a szülők élvezeti cikkekre is fordíthassák a családi pótlék összegét, nem szeretnénk, ha szerencsejátékra lehetne fordítani ezeket az összegeket. Markáns, radikális gyermekvédelmet szeretnénk bevezetni minden szempontból, sokkal keményebbet, mint az napjainkban tapasztalható, mert való igaz, a jövőnk ott rejlik, hogy a vágyott gyermekek világra jöhessenek, és a demográfiai tél, a süllyedő Atlantisz helyzetéből el tudjunk mozdulni végre a gyarapodás irányába. Úgy gondoljuk, hogy egy nagyon fontos, XXI. századi, modern, az Amerikai Egyesült Államokban egyébként food stamp néven egy nagyon hasonló működő rendszerrel karöltve, jól összehasonlítható szisztéma által előre tudunk lépni ebben a kérdésben, és talán azt is elérnénk, hogy azok a befagyott költségvetési források, amelyek jelen pillanatban inflálódnak, párolognak el a magyar jövendő horizontjáról, újra tudjanak gyarapodni, újra hasznosulhassanak, végső soron pedig a magyarság megmaradását szolgálják. Ennek szellemében a néppárti Jobbik mindent meg fog tenni ebben a kérdésben, hogy áttörjük a hallgatás falát. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.