[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 7. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és reményeink szerint a későbbiek során megjelenő Dócs Dávid jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. [[Csárdi Antal: LMP!]] Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ma alakul meg az új kormány. Közel két hónapja voltak a választások, és érdemes megnézni, hogy mit tett a magyar kormány és értelemszerűen ideértem az előző kormányt is, hiszen a jogfolytonosság egyértelműen fennáll , hogy mérsékelje az inflációt, mérsékelje annak hatásait, mit tett annak érdekében, hogy a közalkalmazottak bére ne értéktelenedjen el. Úgy tűnik, hogy semmi érdemit vagy valódi eredményt nem tud fölmutatni a magyar kormány ebben a kérdésben, pedig Rétvári Bence a múlt héten azt állította, hogy a Fidesz-kormány alatt nem csökkentek a közalkalmazotti bérek. [[Rétvári Bence: Mikor csökkentettük? Ti csökkentettétek.]] Ez így, ebben a formában sajnos nem állja ki az igazság próbáját, hiszen csak ebben az évben, tisztelt képviselőtársaim csak ebben az évben! oly mértékű reálérték-csökkenést voltak kénytelenek elszenvedni honfitársaink, amit nagyon-nagyon régóta nem látott ez az ország. Csak egy hét alatt, amióta elkezdtek nyilvánosságra kerülni az új kormány tagjai, érezhetően drágultak a termékek, jellemzően azok az alaptermékek, alapvető élelmiszerek, amelyeket mindenkinek meg kell tudnia vásárolni. [[Dócs Dávid elfoglalja a jegyzői széket.]] Áprilisban egyetlen hét alatt a fehér kenyér kilója 10 százalékkal drágult, a trappista sajt egyetlenegy hét alatt 15 százalékkal lett drágább. De minden héten, minden hónapban más és más terméknek tapasztalhatjuk meg az egészen elviselhetetlen mértékű drágulását. 2022. január 1-je óta 20 százalékkal drágult a margarin ez nem az éves, ez csak január óta , 45-50 százalékkal drágult meg a paprika, a paradicsom és általában a zöldségek, gyümölcsök. Tavaly április óta a kenyérfélék, a trappista sajt, a tejföl, a méz, általában az alapvető zöldségek ára egy év alatt, az éves drágulást figyelembe véve, 30-40 százalékkal ment feljebb. Mindez azt jelenti, hogy az emberek jövedelme napról napra, lassan ott tartunk, hogy óráról órára veszít az értékéből, különösen azok számára érezhető ez, akik jövedelmük nagy részét élelmiszerre költik. Tudom, most az lesz majd a kormányzati válasz, hogy önök befagyasztották a benzin és a gázolaj árát, teszem hozzá: ennek a terhét nem a magyar kormány viseli, hanem a vállalkozások. El fogják mondani, hogy hét terméknek is, beleértve a csirke far-hátat, maximálták az árát, teszem hozzá: ennek a terhét nem a magyar kormány és nem a költségvetés viseli, hanem a vállalkozások. Egy dolgot biztosan tudnunk kell, hogy mit tervez a magyar kormány a mai megalakulását követően, mert mi tudjuk, hogy mit kellene tenniük. Az alapvető élelmiszerek áfáját le kellene csökkenteniük 5 százalékra, és azt gondolom, hogy egy ilyen áfacsökkentés valóban mérsékelné ha nem is állítaná meg, de mérsékelné a drágulásnak ezt a hihetetlen ütemét. Azt gondolom ugyanakkor, hogy nem mehetünk el szó nélkül amellett sem, hogy a közalkalmazottak bérét igenis inflációkövetővé kell tenni. Inflációkövetővé kell tenni, mert nem engedheti meg magának egyetlenegy állam sem, hogy a munkatársai ellehetetlenüljenek. Érdemes megnézni a közalkalmazotti bértáblát, a legrosszabbul fizetett emberekről beszélünk. Azt gondolom, ha valóban értékeljük a közalkalmazottak, köztisztviselők hozzáadott értékét amiről azt gondolom, hogy ebben a Házban nem lehet vita , akkor ennek pénzügyi szempontból is meg kell jelennie. És nem elég, hogy hozzákötjük az inflációhoz, inflációkövetővé tesszük ezeket a béreket, hanem egyértelműen ezt követően jelentősen meg kell emelni, mert sem a tanárok, sem az egészségügyben dolgozók, és itt nem elsősorban az orvosokra gondolok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nincsenek megfizetve oly mértékben, mint ahogy azt megérdemelnék. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az infláció tekintetében, amit ön úgy állít be, hogy a régi és az új kormánynak köszönhető Magyarországon, mindenki tudja Európában, hogy ez egy téves állítás. Innen indul az ön alapállítása: az, hogy az infláció magasabb, mint eddig volt Magyarországon, politikai okokból van. Ez nem igaz, ezt mindenki tudja. Az infláció az egész világot terheli, különösen Európát. Az infláció tekintetében mindenki tudja, hogy olyan tényezők befolyásolják az adott ország áremelésének mértékét, amelyek nem belgazdasági okok, hanem alapvetően az országhatáron kívülről jövő okok. Melyek ezek? Először is az energiaválság. Az energiaválság az Európai Unió elhibázott energiapolitikája, amely egy jelentős emelkedést okozott, és ezzel különös terhet okozott Európa számos országában. Ha igaz lenne az ön állítása, akkor nem mondhatnánk azt, hogy Magyarországon az energiaárak növekedése nem terheli a lakosságot. Nem terheli, mert a rezsicsökkentést már közel tíz éve bevezette a jelenlegi kormány, és ennek az igazi hozadéka most jelenik meg az országban a lakosság körében. Európában nincs olyan ország, amely ennyi intézkedést hozott az inflációval szemben. Az inflációt nemcsak azon a módon lehet letörni, hogy csökkentjük esetleg az áfát vagy befagyasztjuk az árakat holott ez a kormány ezt a módszert is igen hatékonyan alkalmazta , hanem azzal is, hogy a jövedelmek, a nyugdíjak kiegészítésével, a 13. havi nyugdíjjal, a keresetek növelésével az inflációt meghaladó mértékben jutnak jövedelemhez. Magyarországon ez történt. Amikor ön reálérték-csökkenésről beszél, akkor az nem igaz, egyszerűen nem igaz. 2021-ben is magas volt már az infláció, ennek ellenére a reálkeresetek 3,4 százalékkal nőttek Magyarországon. [[11.10]] De igaz ez az alacsonyabb jövedelműekre is, hiszen 2022. január 1-jétől a minimálbér havi összege 200 ezer forintra nőtt, a garantált bérminimum pedig 260 ezer forintra, amely növekedés Európában is szinte egyedülálló. Ami egyébként az infláció mértékét illeti, abban nem Magyarország az első, mint ahogy ön itt beállítja, hogy ez egy hatalmas magyarországi probléma. Jelentős és nagyobb országokban is 10 százalékot meghaladó az infláció. Csak példaként mondom, a szomszéd Lengyelországban például, ahol egyébként februárban levitték az élelmiszerek áfáját nulla százalékra, ennek ellenére Lengyelországban magasabb az infláció, mint Magyarországon. Magyarország nemcsak a jövedelmek növekedésével és a nyugdíjak növekedésével küzd az infláció ellen, hanem árbefagyasztással. Magyarországon elsőként fagyasztottuk be, állapítottuk meg 480 forintban az üzemanyagok árát, amely jelentős hatással volt az infláció nem magas növekedésére. Ugyanez a helyzet az élelmiszerárstoppal. Önök ugyan szeretnek vele gúnyolódni, ennek ellenére a lakosság ezt nem így fogja, nem így érzi. A lakosság, amikor bemegy az üzletbe, és ezeket a termékeket megtalálja és megvásárolja, akkor azt látja, hogy a kettő évvel ezelőtti áron tudja megvásárolni. Összességében, amit ön állít, hogy a magyar kormány nem tesz semmit az inflációval szemben, sőt olyan rossz a helyzet, hogy már a megélhetést is veszélyezteti, különösen a közszférában, ez az állítás helytelen. Én azt gondolom, hogy a következő felszólalásában majd ezt gondolja át, és értékelje át, amit most mondott, mert az nem valós. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Rebeka képviselő asszony, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A klímaválság és az élővilág válsága a XXI. század társadalmának legnagyobb kihívásai között van. A hatásai veszélyeztetik az emberek mindennapi életét, extrém szárazságot, viharokat, ökológiai katasztrófákat okoznak. Az önök kormánya mégis megszüntette az önálló környezetvédelmi tárcát már 2010-ben, de az aktuális kormányra vonatkozó terveik sem adnak túlzott optimizmusra okot. A hatósági felügyeletet is beleszámítva négy minisztérium alá fognak tartozni a környezetvédelemhez tartozó területek. A nyakunkon lévő klímaválság miatt a vízellátottságnak stratégiai jelentősége van, de borítékolhatóak a nehézségek, ha a vízgazdálkodás a Belügyminisztériumhoz, a vizes élőhelyek védelme és a mezőgazdaság vízellátása az Agrárminisztériumhoz tartozik. A problémák egyik megtestesülése a tájban történő vízmegtartás helyett a vizek folyamatos elvezetése, és az a sajnos gyakori természetkárosítás, hogy vegetációs időszakban tarra vágják a hullámteret, és kikotorják a patakok, folyók medreit a növényzettel és az állatvilággal együtt. A klímaválság és az energiafüggetlenség, az energiaellátásunk biztonsága miatt kulcsfontosságú lenne a megújuló energia is, amelynek részaránya hazánkban alig 14 százalék. Ez messze az EU-s átlag, de még a környező országok szintje alatt is marad. Nem most kellene elkezdeni a földgázról meg az olajról való átállást, de hát, itthon a napenergiát évek óta különadó sújtja, jelenleg nincs is hozzá hálózati csatlakozási kapacitás, a szélenergia pedig egyszerűen tiltva van, pedig meg kell jegyeznem, hogy a hiedelmekkel ellentétben Magyarország számos területe alkalmas lenne a korszerű szélerőművek gazdaságos üzemeltetésére. Emellett történetesen ma van az európai nemzeti parkok napja. A nemzeti parkok hazánkban is a természeti értékeink legfőbb őrzői, így elég fontos kérdés, hogy vajon tervezike növelni ezek támogatását, mikor készülhet el a magterületeket kijelölő övezeti rendszer, ami egyelőre csak a Hortobágyi Nemzeti Parkban lett kihirdetve még 2020-ban, holott erre a jogi keretek már 2013 óta adottak, és a technikai feltételek pedig tudomásom szerint már 2018 óta. Aztán látjuk, hogy a Fidesz-kormány eddig is nagy hangsúlyt fektetett a turisztikai fejlesztésekre. De vajon miért nem figyelnek oda arra, hogy a beruházások ne tegyék tönkre a természeti értékeket? Miért nem fontos, hogy a településeken is védjék a zöldfelületeket, a közparkokat, holott alkotmánybírósági határozat mondja ki, hogy a városban élő emberek számára ezek lennének az egészséges környezethez való alapjog garanciái? És hát, még ha vannak is környezet- és természetvédelemre vonatkozó szabályok az országban, azok betartatása igen gyenge lábakon áll. Önálló zöldhatóság már régen nincs, önök megszüntették; a kormányhivatalokon belül foglalkoznak a környezetvédelmi engedélyezési ügyekkel. Így persze nem meglepő, hogy a környezetvédelemért felelős államtitkárság valamiért eddig is leginkább azt hangoztatta, hogy nincs hatásköre olyan természetpusztító beruházásokat sem kifogásolni, mint a Fertő tavi szállodaépítés vagy az Aligaliget fedőnevű hatalmas szálloda, amelynek beruházója állami milliárdok támogatásával akarja megcsonkítani a balatonvilágosi magaspartot, ahonnan így hamarosan megszűnik a páratlan kilátás, pedig ugye, most milyen jó, hogy ebben bárki szabadon gyönyörködhet. De ha netán mégis képviselni merné a környezetvédelem érdekeit valamelyik hatóság, a beruházás azonnal nemzetgazdaságilag kiemeltté válik, ami szinte minden előírás alól mentesíti a projektet. Így még a nyilvánvaló jogsértések esetén is a bírósághoz fordulás adja az egyetlen reményt a helyi közösségek számára. És ha már hatóság, sajnos az állatvédelem is nehéz helyzetben van. Egyrészt kevés kivételtől eltekintve nincs, aki helyben be tudná tartatni a jogszabályokat, így rengeteg állatkínzásnak minősülő eset marad sajnos következmények nélkül. Másrészt elég nagy port vert fel a közelmúltban az az eset, amikor az állategészségügyi hatóság egy idős festőművész rackajuhainak leöléséről hozott határozatot. A végrehajtás a helyi vadásztársaságok közreműködésével azonnali hatállyal meg is történt, miközben az állatokat el tudták volna helyezni egy menhelyen is, amely többször jelezte, készen állt az állatok befogadására. Az ügyben egyébként ismeretlen tettes ellen feljelentést tettünk. Az állatvédelem és a természetvédelem kapcsán a civil szervezeteknek alapvető szerepe van az értékmegőrzésben, mentésben és szemléletformálásban, gyakorlatilag közfeladatot látnak el, még sincs számukra átlátható, rendszeres, szakmai alapon elérhető pályázati forrás. Nagyon remélem, hogy a most következő ciklusban javítanak ezen a helyzeten. És végezetül, tisztelt államtitkár urak, mivel sem én, sem pártom nem volt tagja a 2010 előtti kormányoknak, nagy tisztelettel kérném szépen önöket, hogy válaszukban próbáljanak a régmúlt helyett arra fókuszálni, hogy jelenleg milyen elképzeléseik vannak az általam említett kihívások megválaszolására. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a DK, az LMP, a Jobbik, a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Bodó Sándor államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Sajnálatos módon hallom, hogy a környezetvédelem, állatvédelem ügye önöknél folyamatosan politikai kérdés, pedig ha valahol a szakmaiságnak markánsan lenne helye [[Szabó Rebeka közbeszól.]] , én azt gondolom, hogy ez pont itt lenne. Politikai felhangot hoznak minden egyes alkalommal, mikor erről beszélünk, felvonulásokat, különböző olyan mértékű hozzászólásokat és olyan minőségű hozzászólásokat, amelyeknek a valósághoz azért nagyon csekély köze van. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból.]] Én azt javaslom azért, hogy… Cáfolok, pontosan azt teszem, de kérem, ne szólítson meg, mert én sem tettem ezt önnel! Tehát ebben a helyzetben én azt gondolom, hogy a baloldal, illetve az önök városvezetői által elkövetett cselekedeteket kellene inkább átgondolni, mint hogy ilyen jellegű kirohanásokkal próbálkoznak. Nézzék csak végig Budapest közlekedését! Azt gondolom, ehhez bőven van közük, hiszen az önök által delegált főpolgármester intézkedései következtében történik ez. [[Szabó Rebeka közbeszól. Az elnök csenget.]] Illetve kérem, azt is ismerjék el, mert ez a valóság, önök mondták, hogy a budapesti kukák 25 százalékát mindenképpen indokolt volt leszerelni. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] Hát, ha valami gyakorlatias lépést tehetünk a környezetünk védelme, a tisztaság érdekében, én azt gondolom, hogy ezek mind ilyenek. De szólhatnék a 154 éves Főkert megszüntetéséről is. Tehát számtalan meg egy olyan dolog van, ahol önök gyakorlatilag teljesen mást csinálnak, mint amit rajtunk számonkérnek. Ez egyébként nem újdonság, hiszen más területen is megtörténik. Én azért azt gondolom, hogy azokat a javaslatokat, amelyeket az Országgyűlés például tavaly tavasszal is benyújtott, és a klímavédelemről szóló törvényt, illetve az éghajlatváltozás mértékéből fakadó, halasztást nem tűrő feladatokat tartalmazta, nos, önök ezeket nem szavazták meg. Tehát úgy reklamálni, úgy kirohanásokat intézni, hogy amikor konkrét ügy van, azokat szavazatukkal nem támogatják ebben a témában, én azt gondolom, hogy minimálisan is sportszerűtlen. És azt is látnunk kell, hogy Magyarország a klímabajnokok közé tartozik, ha szabad ezt a szót használnom [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Nem szabad!]] , hiszen a világ összkibocsátásának mintegy 0,1 százalékában érintettek vagyunk. [[11.20]] Vagyis látható, hogy olyan konkrét intézkedések történnek, amelyek egyébként szakmailag az Európai Unióban is elismertek. Az EU élvonalába tartozó értékeket vállalunk [[Tordai Bence: Hogy mi? Ennek fuss neki még egyszer! Az elnök csenget.]] , és ennek a teljesítésnek az útján is járunk. Azt gondolom, hogy 2020-ban például 11,6 százalék volt a megújuló energiaforrás részaránya a közlekedésben. Itt képviselő úr teljesen modortalan módon állandóan bekiabál, de ez valóságos tény, hogy az uniós átlagot meghaladva a 6. legjobb helyezés. Kérem, nézzenek utána, mielőtt ilyen kirohanásokat terveznek! 2010 óta 84 százalékkal növeltük a megújulóenergia-alapú villamos energia felhasznált mennyiségét és 69 százalékkal növeltük a bioüzemanyagok felhasznált mennyiségét. Ezekkel vitatkozzanak, ha éppen szakmai vitára is képesek lesznek! Ezek mind-mind olyan intézkedések, amelyeket önök egy legyintéssel figyelmen kívül hagynak, de azt gondolom, ilyen gyakorlatias példákat is érdemes lenne, főleg a következő generáció számára, példaként felmutatnunk. Például minden újszülött után tíz fát ültetünk. Ez egy olyan kezdeményezés, amelyet, azt gondolom, fiatal szülőként abszolút kell hogy támogassanak és el kell hogy ismerjenek. De támogathatjuk az olcsó elektromos autók megjelenését és használatát is, hiszen már 7500 elektromos autó megvásárlását támogattuk. Azt pedig kategorikusan visszautasítom, hogy ezt saját magunknak tettük volna, mint ahogy önök ezt itt mondják. A Zöldbusz- program keretében a 25 ezer fő feletti városokban bevezettük ezeknek a forgalomba állítását. Azt gondolom, hogy ezek mind-mind olyan lépések, amelyek nagyon markánsak. Bevezettük a zöldállamkötvényt, de én azt gondolom, hogy nem is feltétlenül kell ezeket nekem sorolnom, hiszen úgy tűnik, hogy ezeket önök nem fogadják el, és arrogáns megjegyzésekkel illetik. Azt gondolom, hogy az állatvédelem területén sincs szégyenkeznivalónk, hiszen éppen most jelenik meg az a kiírás, amely civil szervezetek számára egy nagyon komoly fejlesztési lehetőséget biztosít ezen a területen. Talán ebben az egy dologban egy nagyon picit tudunk egyetérteni, hogy az állatvédelem területén a civil szervezetek bevonása, a velük való hatékony együttműködés, azt gondolom, elengedhetetlen, és erre Magyarország Kormánya forrást is biztosít a következő hetekben megjelenő pályázati kiírás szerint. Arra kérem önöket, hogy ne politikai, hanem mindenképpen szakmai szemüvegen keresztül nézzék azokat a lépéseket, döntéseket, és kérem, működjenek közre annak érdekében, hogy a kormányzati célok megvalósuljanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Toroczkai László frakcióvezető úr, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Magyarország a magyaroké!” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miközben a kormány diadalittasan rendszeresen elmondja, hogy milyen jó a közbiztonsági helyzet Magyarországon, aközben most, ezen a hétvégén, szombat este Kerepesen, a Gyár utcában legalább százfős két nagy csoport csapott össze, lövések dördültek, lőfegyvereket használtak, ki kellett vonulnia a Terrorelhárítási Központnak. A rendőrség óriási erőkkel a helyszínen volt, és golyóálló mellényben tudták csak megakadályozni a vérontást. Ezek után három személyt őrizetbe vettek. Az ügyészség pedig, amelynek, pontosan tudjuk, egy korábbi fideszes politikus a vezetője, nem látta indokoltnak a letartóztatást, ennek köszönhetően szabadlábon védekezhetnek ezek a terroristák. Nagyon jó lenne, ha akár a Fidesz, akár a balliberális pártok frakcióiban, például a Jobbik frakciójában ülő roma politikusok nem azzal foglalkoznának, és nem azzal akarnák helyreállítani a magyar-cigány együttélés igencsak problematikus viszonyait, hogy lovári nyelven felszólalnak itt, a parlamentben, és a nemzeten belül mesterségesen egy másik nemzetet akarnak létrehozni. Ezzel legfeljebb csak a feszültségeket fogják szítani. Nekik már most ott kellene lenni a helyszínen, Kerepesen, és nekik kellene a leghangosabban képviselni azt, hogy az ehhez a szubkultúrához tartozó csoportokat válasszák szét a cigányságtól, és ne őket akarják követni, mondjuk, a cigány fiatalok vagy a cigány gyermekek. De erről nem hallunk itt, a parlamentben sem, inkább vitatkoznak a parlamenten kívüli roma szervezetekkel arról például, mint a jobbikos roma politikus, hogy most helyesen beszélte lovári nyelven vagy nem helyesen beszélt lovári nyelven. De nemcsak Kerepesen vannak háborús állapotok, hanem nálunk, a déli határ mellett is. Én olyan bizonyítékokat fogok eljuttatni a napokban a sajtóhoz, amelyek alapján majd önök is látni fogják fényképfelvételeken, hogy felfegyverzett bűnszervezetek szervezik az embercsempészetet. A szerbiai oldalon felosztották a magyar-szerb határt afgán, pakisztáni és egyéb csoportok, gépkarabélyokkal vannak felszerelkezve, és ez elsősorban a területfelosztási harc miatt fontos számukra. Azt szeretném kérni határozottan a magyar kormánytól, hogy ha háborúról beszél, akkor ne az ukrajnai háború miatt akarjon veszélyhelyzetet elrendelni, hanem amiatt, ami itt, Magyarországon, konkrétan a mi határunkon, Ásotthalom, Mórahalom, Röszke területén zajlik, vagy akár amiatt, ami Kerepesen, a főváros mellett zajlik, Ezért lépjen fel határozottan, új törvényekkel akár a kormány mostantól kezdve, mert áldatlan állapotok vannak, a törvénytisztelő emberek pedig rettegnek. Tehát visszatérve arra, hogy mi zajlik a déli határon most, a tavasz beköszöntével: óriási gazdasági károkat okoznak a mezőgazdaságban dolgozóknak a migránsok, erről egyébként el fogunk juttatni a kormánynak, ahogy elkezdi a munkáját, egy konkrét számadatokkal rendelkező statisztikát, hogy csak ebben az évben milyen károkat szenvednek el a magyar gazdák. 2015-ben kaptunk utoljára az ottani gazdák képviseletében ilyen jellegű segítséget a kormánytól, azóta nem kaptak a mezőgazdaságból élők a határ mentén ilyen jellegű kárenyhítést. Illetve a szemétszedés, amit a migránsok okoznak, most már éves szinten csak Ásotthalom településére százmillió forintos pluszterhet fog róni. Erről is konkrét adatokat fognak a jelenlegi önkormányzatok és az önkormányzatok vezetői a kérésemre benyújtani a kormány felé. Kérjük a kormányt, hogy egyrészt támogassa a határ mellett élő magyar állampolgárokat, akik egy ilyen háborús helyzetnek vannak kitéve a déli határ mellett. Másrészt pedig használja ki azt a lehetőséget, hogy ennyire jó kapcsolatot épített ki a szerb kormánnyal, és ne csak Újvidéken találkozzanak akár egy nemzetközi mezőgazdasági találkozón, hanem ilyen ügyekben is, igenis gyakoroljon nyomást a magyar kormány a szerb kormányra, és lépjen fel. Felfoghatatlan és nem értjük. A határ mindkét oldalán magyarok élnek, ezt azért szeretném elmondani, ez Királyhalom térsége, amiről beszélek. Fogok fényképpel és egyéb dokumentumokkal bemutatni olyan történeteket, amilyeneket, azt gondolom, mindenféle háborús filmekben látnak felfegyverzett gépkarabélyokkal mászkáló migráns bűnözőkről. Tehát az a kérésem, hogy a magyar kormány tárgyaljon a szerb kormánnyal, a magyar belügyminiszter vegye fel a kapcsolatot a szerb belügyminiszterrel, hogy a szerb hatóságok akadályozzák meg. Ha nem mernek odamenni, ha félnek, mert a helyi magyarok, tehát a szerbiai oldalon élő magyar állampolgárságú és szerb állampolgárságú magyarok szerint egyszerűen fél a szerb rendőrség, akkor a magyar kormány segítsen akár szakmai tanácsokkal. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Legelőször is szeretném leszögezni, hogy a magyar rendőrség Magyarország valamennyi településén minden bűnözővel szemben, minden bűnözőcsoporttal szemben határozottan fellép az emberek élet- és vagyonbiztonsága, a közbiztonság fenntartása érdekében. Így történt ez az elmúlt hétvégén az ön által említett kerepesi bűncselekmény ügyében is. A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság személyi állománya, amint értesült erről a jogsértésről, a beavatkozó egységek azonnal a helyszínre érkeztek, és megtették a szükséges intézkedést a két egymásnak feszülő család szétválasztása érdekében, és helyreállították a rendet. A Terrorelhárítási Központ műveleti egységei is a helyszínre érkeztek, mivel fennállt a veszélye, illetve olyan információk voltak, hogy a helyszínen fegyvert viselő személyek is vannak. A TEK egységei határozott fellépésüknek köszönhetően ezt a veszélyt elhárították, és az érintett személyekkel szemben megtett intézkedés eredményes volt. Tehát azt szeretném mondani, hogy ebben az esetben is a rendőrség eredményesen intézkedett a Terrorelhárítási Központ szakembereivel együtt. Ezúton is köszönetet mondok a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság akcióban részt vevő beavatkozó egységeinek és a Terrorelhárítási Központ személyi állományának is, annak a különleges műveleti egységnek, amelynek tagjai részt vettek ennek a jogsértésnek a felszámolásában. Tehát még egyszer mondom: mi azt soha nem állítottuk, képviselő úr, hogy Magyarországon innentől kezdve nem történik bűncselekmény. [[11.30]] Mi azt mondtuk 2010-ben, hogy helyreállítjuk a közrendet, közbiztonságot, és ezt meg is tettük. [[Toroczkai László: Két év alatt!]] Ami pedig a déli határ védelmét illeti, illetőleg a magyar-szerb belügyi együttműködést vagy kormányzati együttműködés helyzetét jelenti, szeretném tájékoztatni önt arról, hogy Pintér Sándor, Magyarország belügyminisztere rendszeresen találkozót tart a szerb kollégájával, áttekintik az aktuális feladatokat, azokat a feladatokat, amelyeket mind a két fél fontosnak tart. Én azt tudom ígérni, képviselő úr, hogy ezt a problémafelvetést jelezni fogom a belügyminiszter úrnak, és bízunk abban, hogy a szerb hatóságokkal, a szerb kormánnyal, a szerb belügyminisztériummal való kitűnő együttműködés ebben az esetben is eléri a célját, és meg tudjuk tenni magyar részről is, illetőleg megteszik szerb részről is azokat az intézkedéseket, amelyek az… [[Toroczkai László és dr. Apáti István közbeszól.]] Képviselő úr, ha megtisztel engem azzal, hogy figyel, akkor folytatom, de ha Apáti képviselő úrral kommunikál, akkor… [[Dr. Apáti István: AK47-es. Toroczkai László: A bizonyítékok itt vannak az asztalon!]] Köszönjük szépen! Fontos az, hogy érdemi párbeszéd legyen, azt gondolom, és ennek az alapja az, hogy kölcsönösen tiszteletben tartsuk egymást, a beszélőt a másik fél hallgassa meg, és a válaszra pedig figyeljen oda. Köszönöm szépen. Folytatom. Tehát a déli határon a magyar részről minden személyi feltétel megvan annak érdekében, hogy a déli határ védelmét a rendőrség, szükség esetén a honvédséggel együtt megoldja. Valóban előfordult az az utóbbi időben, hogy agresszívabbak a migránsok, agresszívabb fellépést tapasztalunk, illetőleg megnövekedett embercsempészet jelei is látszanak, és az embercsempészeket szervező bűnözők ellen is hatékonyan fel fogunk lépni. Azt tudom ígérni, hogy ugyanúgy, ahogy 2015 őszétől kezdődően, a hármas védelem, a jogi védelem, az élőerős védelem és a kerítés kiépítésével, illetőleg 2017-ben a második kerítés kiépítésével 2017. április 28-án adtuk át a második kerítést meg tudjuk védeni a magyar emberek és Magyarország biztonságát. De nemcsak Magyarország biztonságát, hanem ezzel az Unió biztonságát is védjük, és azt tudom mondani, hogy a jövőben is biztosítunk minden feltételt annak érdekében, hogy a rendőrség, illetőleg a rendvédelmi szervek eredményesen el tudják látni feladataikat. Hamarosan majd a parlament elé kerül a jövő évi költségvetés, arra kérem önöket, tisztelt frakcióvezető úr, az ön képviselőcsoportját, képviselőtársait, hogy a törvényjavaslat tárgyalása során támogassák azokat az erőfeszítéseket, illetőleg azokat a javaslatokat, amelyek a rendőrség eredményes működéséhez szükséges forrásokat fogják majd biztosítani. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Sándor képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Ma a kormánypárti képviselők meg fogják szavazni a kormányzati struktúrát, a minisztériumokat, melyből hiányzik az önálló egészségügyi, oktatási vagy épp környezetvédelmi minisztérium. A múlt héten Balla képviselő azt mondta, hogy nem az a lényeg, hogy ezeknek a területeknek minisztériuma legyen, hanem az, hogy a kormány hogyan kezelte ezeket a területeket, és nagyon is jól vizsgázott, mondta Balla képviselő úr. Nos, akkor lássuk, mi a valóság! Szeged országgyűlési képviselőjeként elsősorban helyi példákon, megkereséseken kívánom bemutatni, hogy milyen komoly hiányosságok vannak ezeken a területeken. Nézzük az egészségügyet! „A sürgősségi betegellátásban dolgozok, 12 órás váltott műszakok, fokozott felelősség, fokozott stressz. Mindenki kapott tavaly egy kis pluszjuttatást, 30-20-15 ezer forintról beszélünk, szomorú, hogy ezt a pici pluszt is hozzácsatolták a bruttóhoz, az összes járandóságból vontak adót, és szinte az egész plusz beígért jutalom visszavándorolt a központi kasszába. Zéró megbecsülés, hivatástudat, kényszerpálya maximális kihasználása. Én szeretem a munkám, tudom, hogy szükség van rám, azért vagyok ott, mert képes vagyok rá, de aljas dolog ezt kihasználni. Remélem, talán egyszer eljut a megfelelő emberekhez az egészségügyi dolgozók segélykiáltása” mondta egy egészségügyi dolgozó. És valóban, tarthatatlan a helyzet az egészségügyben, a kizsigerelt dolgozók szabadságra sem tudnak menni, olyan kevesen vannak. Tavaly ősszel 26 ezer szakdolgozó hiányzott a szakmából, most ez 10 százalékos. Ez azt jelenti, hogy ha az egyik pillanatról a másikra 10 ezer jelentkező jelentkezne most ápolónak, akkor is ma a minimumfeltételek tudnának teljesülni Magyarországon. És ha mindez még nem lenne elég, akkor több egészségügyi szervezet jelezte, hogy a hónap végén újabb távozási hullám várható, hiszen megszűnik a 2020 óta ugyan megszakításokkal, de folyamatosan életben lévő felmondási tilalom. Mindeközben egyre fokozódik a bérfeszültség az orvosok és az ápolók között. Tudjuk, hogy ebben sem teljesített kellőképpen a kormány. Az Ápolási Egyesület javasolta egyébként, hogy az ápolók bére végzettségtől függően ne lehessen kevesebb az orvosi bérek 50-70 százalékánál. Nézzük, mi a helyzet az óvodákban! „Kezdő óvodapedagógusként, gyakornokként 207 ezer forintot kapok kézhez, ami azt jelenti, hogy ebből albérletre elmegy 90 ezer forint, de lehet, hogy annál több is, ehhez jön még a rezsi, az étkezés, ami összesen 150-170 ezer forint” mondta az egyik szegedi óvodában dolgozó hölgy. Egy kezdő pedagógusnak tehát 30-40 ezer forintja marad ruházkodásra, gyógyszerre, egyéb használati cikkre; kultúrára, szórakozásra, rekreációra vajmi kevés vagy már nem is jut. És valóban: 207 ezer forint, nagyjából ennyit keres ma egy kezdő óvodapedagógus Magyarországon. Ezért a pénzért kell felelős gyermeknevelői munkát végeznie, felkészíteni a gyermekeket az iskolára. A megalázóan alacsony fizetéseken a kormány pedig évek óta nem hajlandó javítani, így nem csoda, hogy a felvételi adatok szerint 14 éve nem jelentkeztek olyan kevesen óvodapedagógus szakra, mint idén. Összehasonlításképpen: öt évvel ezelőtt még kétszer ennyi jelentkező volt. Ebből nagyjából az is kikövetkeztethető, hogy az elmúlt öt évben felkínált fizetések és az alacsony bérek miatti alacsony életszínvonal egyre kevésbé tükrözi a szakmával kapcsolatos elvárást, az elvégzendő munka terhét és a felelősség mértékét. Azt gondolom, hogy ez is tarthatatlan. Szegeden legalább 46 szakképzett óvodapedagógus hiányzik, idén ráadásul 22-en nyugdíjba mennek, azokat sem tudjuk pótolni. De gond van Budapesten, Miskolcon, de hogy kormánypárti településeket mondjak: igaz ez Debrecenben és Székesfehérváron is. Országszerte több száz állást hirdettek kormányzati oldalon, ennyi óvodapedagógusnak tudnának azonnal állást biztosítani. De ugyanez a helyzet a tanároknál, ahol szintén óriási a létszámhiány. Ez is természetesen összefügg az anyagi, illetve erkölcsi megbecsülés hiányával, a megalázóan alacsony bérekkel, párhuzamosan az egyre nagyobb pedagógusterhekkel. Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Mint ahogy a példákon is hallhatták, ahogy bemutattam, korántsem olyan jó a helyzet, ahogy azt Balla képviselő úr felvázolta a múlt héten. Mi az ellenzék padsoraiból azért szólalunk fel ezekben az ügyekben, és sürgetünk azonnali cselekvést, mert óriási baj van. És ezt az érintett dolgozók, a szakmai érdekvédelmi szervezetek szintén tapasztalják, és szintén segélykiáltást fogalmaznak már meg napok, hónapok, sőt évek óta. Mára eljutottunk oda, hogy lassan nem lesz, aki gyógyítsa vagy éppen ápolja a magyar embereket, illetve nevelje vagy éppen tanítsa gyermekeinket. Önök 12 éve kormányoznak folyamatosan, és újabb felhatalmazást kaptak. Ebben a felelősség és a feladat az önöké. Ne tessék újra visszafelé mutatni, kérem önöket. Számos javaslatunk volt egyébként ezeken a területeken és van most is, hogyan javítható a helyzet, és bár tudom, hogy önök ezeket csípőből elutasították, és gondolom, el is fogják utasítani a jövőben, de a cselekvést tovább nem tudják elodázni. Ha el akarjuk kerülni ezeknek a rendszereknek az összeomlását, kérem, cselekedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arra törekedett a kormány az elmúlt 12 esztendőben, hogy a közszolgálatban dolgozókat becsülje meg mind erkölcsileg, mind pedig anyagilag. Ezt fogjuk tenni a következőkben is. Bízunk benne, hogy a magyar gazdaság lesz annyira erős, hogy ebből ezt meg tudjuk tenni. Mindig az volt az alapelvünk, szemben a baloldali kormányokkal, akik hitelből próbáltak olykor fizetést vagy nyugdíjat fizetni, hogy mindig a gazdaságot élénkítettük, és a gazdaság többletéből tudtunk mindenkinek többet adni, hogy mindenki előrelépjen. Ön azt mondta, hogy azt vizionálja, hogy felmondási hullámok várhatók a közszférában. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor önök kormányoztak, akkor nem felmondási hullám, hanem elbocsátási hullám volt a közszférában, ne felejtsük el, önök 15 ezer pedagógust tettek utcára, és 6 ezer egészségügyi dolgozót tettek utcára, mindeközben pedig annyira alulfinanszírozták az önkormányzatokat, hogy az egyéb szociális ellátó intézményeknél is hiány volt. 1300 milliárd forintos adósságot halmoztak fel az önkormányzatok, pontosan azért, mert nem adtak elegendő pénzt arra, hogy ezeknek az embereknek a fizetését az önkormányzatok oda tudják adni. Úgyhogy ön felmondási hullámot vizionál, tisztelt képviselő úr, bízunk benne, hogy ez el fog maradni. Ugyanakkor az mégiscsak elbocsátási hullám, amiről önök döntöttek, nos, ezeket a javaslatokat mi nem fogadnánk meg. Az elmúlt 12 évben sem fogadtuk meg, és a következő években sem szeretnénk elfogadni, mert nem gondoljuk azt, hogy ezt az egészségügyben vagy az oktatásban érdemes lenne megtenni, sőt kifejezetten károsnak tartjuk. [[11.40]] Ön bérfeszültségről beszélt az egészségügyben, aminek van némi alapja, de nézzük, hogy hogy alakult ki a bérfeszültség! Úgy, hogy az ápolóknak 72 százalékkal emelkedett a fizetése az elmúlt négy esztendőben, az orvosoknak pedig három év alatt két és félszeresére emeljük a fizetését. Tehát valóban nőtt a különbség, de ez azért nőtt, mert az orvosoknak két és félszeresére nőtt a fizetése, az ápolóknak pedig 72 százalékkal. Más helyzet ahhoz képest, amit önök idéztek elő, amikor emberektől elvettek fizetést, amikor csökkentették a fizetést, és azért volt feszültség az emberekben, mert az egyiktől ennyit vettek el, a másiktól annyit; és más a helyzet, amikor aki 72 százalékos emelést kap, az érzi úgy, hogy le van maradva a mellette dolgozó orvos fizetésemelkedéséhez képest, tisztelt képviselő úr. Arra fogunk törekedni, hogy az ápolóknak is fizetésemelést adjunk természetesen, hiszen itt azért van mi lemaradást behozni az előttünk levő húsz esztendőből, de azért mégiscsak másfajta bérfeszültség az, amikor az emelkedés üteme az, ami különbözik. Tudja, hogy egy egészségügyi szakdolgozó az önök kormányzásának a végén, négy-hat éves jogviszonnyal, OKJ-s végzettséggel mennyit keresett? 160 ezer forintot. És most mennyit keres? 357 ezer forintot. Tudja, hogy egy olyan, aki mondjuk, már húsz éve, tehát jó ideje dolgozik, felsőfokú végzettsége volt, egészségügyi szakdolgozó, ápoló, mennyit keresett az önök kormányzásának a végén? 220 ezer forintot. És mennyit keres most, 2020 januárjától? 690 ezer forintot. 220 ezer helyett 690 ezer forint, tisztelt képviselő úr, ha az átlagkeresetet nézem, tehát az alapilletményt és a mozgóbér-elemeket, pótlékokat. Azért 220 ezer forintról 690 ezer forintra emelni és itt már azért egy rutinos és felsőfokú végzettségű ápolóról beszélünk , ezek érezhető emelkedések. Az látható mellette, hogy az orvosok bére valóban jóval magasabb: 1-2 vagy akár 2 millió forint fölötti fizetést is kapnak, és a kettő között van különbség, csak azt hiszem, hogy ez egy olyan dolog, amiről valóban jobban lehet vitatkozni, mint arról, amit önök tettek, hogy az IMF receptje alapján mindenkitől csak elvettek Magyarországon válságkezelés kapcsán. És annak ellenére, hogy épp hogy túl voltunk az elmúlt hónapokban a koronavírus-járványon, de már beköszöntött az energiaválság, és nem sokkal később itt volt a háború is aminek az előszelét éreztük , azért mégiscsak 10 százalékos béremelés volt a pedagógusoknál; 10 százalékos béremelés volt az óvónőknél; volt egy 21 százalékos béremelés az ápolóknál; volt egy 38 százalékos béremelés az orvosoknál; volt egy 20 százalékos béremelés a bölcsődei dolgozóknál; volt egy 20 százalékos béremelés a szociális területen dolgozóknál; volt egy 20 százalékos béremelés a kulturális területen dolgozóknál; volt egy 10 százalékos béremelés a honvédségnél, rendőrségnél dolgozóknál; volt egy hathavi fegyverpénz. Volt egy teljes összegében kifizetett 13. havi nyugdíj, tisztelt képviselő úr; mindezt az egész világot sújtó járványhelyzet vége felé, amikor ez gazdaságilag mindenkit megviselt és a háború küszöbén, előszobájában. Van feladatunk természetesen: folytatni azt a béremelést az orvosoknál, ápolóknál, a szociális dolgozóknál és természetesen a tanároknál is, amit megkezdtünk, de az önök receptje csak tömeges elbocsátásokhoz vezetett. A mi receptünk pedig, bízunk benne, hogy évről évre egyre növekvő megbecsüléshez és anyagi megbecsüléshez is vezet. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Fekete-Győr András frakcióvezető úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! És elsősorban: tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! [[Rétvári Bence közbeszól.]] Szerintem önöknek fogalmuk sincs, mit fog Orbán Viktor tenni jövő héten. Ugye, igazam van? Biztos vagyok abban, hogy gyakran a közvéleménnyel együtt értesülnek arról, hogy mit kell itt a parlamentben megszavazniuk. Velünk együtt csodálkoznak rá a miniszterelnöki rádióinterjúkra és a Kormányinfó bejelentéseire. Közösen töprengünk azon, hogy Orbán Viktor népmesei hasonlataiból meg Gulyás Gergely talányos válaszaiból vajon milyen törvénymódosítások fognak következni. Félre ne értsenek! Én nem ítélem el, ha valakinek a képessége vagy ambíciója odáig terjed, hogy megmondják neki, hogy mikor és melyik gombot kell nyomkodni. [[Nacsa Lőrinc: Ezt tudjuk!]] De önök az országgal is ezt művelik, és ez sokkal nagyobb baj. [[Rétvári Bence: Nektek Gyurcsány mondja meg, hogy mit kell nyomni!]] Az elmúlt időszakban meghallgattuk többször is, hogy háborúk, veszélyek és bizonytalanság korszaka jön. Ha Ukrajnára, Kínára vagy a világgazdaság átalakulására gondolok, akkor ez tény Éppen ezért lenne jó, ha a magyar kormány nem fokozná, hanem csökkentené a magyar emberek bizonytalanságát. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Az elmúlt évekre ugyanis a teljes kiszámíthatatlanság volt jellemző. [[Rétvári Bence: Újra!]] Évente, néha évente többször is módosultak az adótörvények. [[Nacsa Lőrinc: Csökkent! Csökkentek az adók! Rétvári Bence: Igen, csökkentek az adók!]] Az emberek pénteken éjfélhez közeledve a Magyar Közlönyt frissítgették, ha meg akarták tudni, másnap kinyithatjáke a kávézójukat, vagy be tudnake menni másnap dolgozni felszolgálóként vagy szakácsként a pandémia idején; hogy lesze hétfőn tanítás, hogy hány jegyet adhatnak el a színházi előadásra. Néha teljes iparágakat államosítottak néhány hét alatt. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] A kiszámíthatóság az egyik legfontosabb konzervatív érték, kedves képviselőtársaim. Ehhez képest kapjuk Varga Mihály pénzügyminiszter homályos fenyegetőzését a meghallgatáson, hogy megszorítások lesznek a katás vállalkozóknál. [[Rétvári Bence: Nem lesznek.]] Ez jelenleg több mint 400 ezer magyar kisvállalkozót érint. Többségük egyébként kisvállalkozó, tehát vízvezeték-szerelő, ételfutár, szakfordító, fodrász. Önök először bevezettek egy 40 százalékos büntetőadót a 3 millió forint feletti jövedelemrészre, majd lényegében csalóknak bélyegeztek meg 400 ezer magyar kisvállalkozót, most pedig lengetik Damoklész kardját a fejük felett. Aztán múlt héten meghallgattuk Nagy Márton gazdaságfejlesztési minisztert arról, hogy magyar tulajdonú áruházláncok kellenének. [[Rétvári Bence: És egyetértesz?]] Erről önök 12 éve beszélnek, de az egyetlen konkrét eredményük az, hogy a Fidesz mellett óriásplakátokon kampányoló CBA inkább elkezdte átnevezni az üzleteit. Épp csak a magyar minőségi kiskereskedelem megteremtéséért nem tettek önök semmit. Megint fenyegetnek egy százezres munkavállalói tömeget: a külföldi tulajdonú áruházaknál dolgozókat; azokat, kedves képviselőtársak, akiknek a gonosz multi jobb fizetést biztosít, mint önök a tanárainknak vagy az ápolóinknak. Fenyegetőznek, de nem tudjuk, mi fog történni. Megmarad a bolti dolgozók munkája és a fizetésük? Nem okoznak újabb élelmiszerár-robbanást? A magyar tulajdon jó dolog, nyilvánvalóan ezt mindannyian támogatjuk, de ennek árát ne a magyar emberekkel fizettessék meg, az a kérésünk. Nekik úgy hiányzik egy áremelés a két számjegyű infláció idején, mint Boldog Istvánnak az adóellenőrzés. Aztán meghallgattuk Rogán Antalt és Kocsis Mátét arról, hogy a titkosszolgálatokat civilek vegzálására és a háborús propaganda ellen kell bevetni. Utóbbi egyébként egy helyes cél, ezt én aláírom, azonban háborús propagandát, kedves képviselőtársak, jelenleg a fideszes média terjeszt, orosz mintára és orosz sablonokból. Ajánlom figyelmükbe Tompos képviselőtársam folyamatosan frissülő gyűjteményét. Egyébként Márton egy hős, mert önök és helyettünk is megnézi a köztévét; sajnos ezzel rögtön 50 százalékos extra nézettséget generálva a tévének. De vallják be, önök sem nézik a saját tévéjüket. [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok padsoraiban.]] Ha tehát Rogán Antal és Kocsis Máté a fideszes propaganda ellen akar fellépni, akkor tegye nyugodtan! Fura lesz lehallgatni egyébként saját magát, de az a gyanúm, hogy itt is az a cél, hogy a Fidesszel egyet nem értő magyarok bizonytalanságban éljenek. Tehát még hivatalba sem lépett az új magyar kormány, máris sikerült megfenyegetnie a kisvállalkozókat, a kiskereskedelemben dolgozókat és a magyar civileket. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Ezzel szemben, kedves képviselőtársak, a jó kormányzásnak arról kell szólnia, hogy [[Dr. Répássy Róbert: Halljuk! Halljuk! Lejárt az idő!]] kiszámítható, békés életet élhet minden törvénytisztelő polgár, legyen az bal- vagy jobboldali, civil vagy közszolga, vállalkozó vagy alkalmazott. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum padsoraiban. Rétvári Bence: Ez a gumilövedék, ugye?]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nem tudom, hogy ön itt volte éppen a parlamenti ülésteremben kicsit nehéz követni az önök mozgását , de amikor Orbán Viktor miniszterelnököt megválasztotta a Ház, akkor miniszterelnök úr tartott egy beszédet, ami szerintem a következő négy év vonatkozásában kormányprogramnak is felér. Ebben teljesen egyértelmű vállalásokat tett. Tehát valószínűleg nem a küldő készülékkel, hanem a fogadó készülékkel van gond, hogyha ebből az ön számára nem vált egyértelművé, hogy mit tervezünk a következő időszakban. Ennek a beszédnek az volt a lényege, amit önök gúnyosan szoktak idézni lelkük rajta , hogy egy nagyon veszélyes és nagyon bizonytalan világ vesz minket körül, és az elmúlt 12 évben mi, magyarok együtt komoly eredményeket tudtunk elérni. Ezért a kormányzat egyik legfontosabb vállalása az, hogy ezeket az eredményeket megőrizzük. [[11.50]] Négy ilyen terület is van. Vállaltuk, hogy megőrizzük a családtámogatásokat; vállaltuk, hogy megőrizzük a rezsicsökkentést; vállaltuk, hogy megőrizzük a teljes foglalkoztatottságot; és vállaltuk azt is, hogy megőrizzük a nyugdíjakat és a nyugdíjak reálértékét. [[Tordai Bence közbeszól.]] És amennyi energia az országból még kijön, reméljük, hogy minél több ilyen energia rendelkezésre fog állni, azt is vállaljuk, hogy ezen túlmenően is előre fogunk tudni menni, nem pedig hátra. Ön említette a háború kérdését, amely kapcsán szintén ebben a beszédben is nyilvánvalóvá tettük, hogy elítéljük Oroszország agresszióját, és segítjük az ukrán menekülteket. De hogyha a figyelmébe ajánlhatnék például egy nemrég megszólalót, aki valami olyan világból jön, ami bizonyára az ön számára is fontos mert a mi véleményünket e tekintetben, ahogy látom, nem veszi figyelembe , Henry Kissinger beszélt a davosi világgazdasági fórumon, és ő a következőket mondta: a Nyugat és Oroszország közötti konfliktus beláthatatlan, katasztrofális következményekkel jár; Európa hosszú távú stabilitására nézve nem a háború folytatásán, hanem a béke megteremtésén kellene dolgozni. Mi is így gondoljuk, ajánljuk önöknek is figyelmébe ezeket a megszólalásokat, és hogy a háborús propaganda terjesztéséről önöknek talán le kellene jönni. A másik része az, hogy van egy gazdasági dimenziója is a válságnak. Energiaválság is van Nyugat-Európában, és nagyon komoly inflációs helyzet van az egész világon. Ez teljesen egyértelműen a putyini háborúnak és Brüsszel elhibázott energiapolitikájának köszönhető. Mi nem értjük, hogy önök miért nem látják ezt, és hogy miért nem tudnak a magyar érdek és a magyar emberek oldalára állni. Mi azt látjuk, hogy a középosztály Nyugat-Európában mindenhol szenved, és egyébként pedig a multinacionális vállalatok és a bankok jól járnak. Mi azt szeretnénk, hogy a magyar intézkedések érvényben maradjanak ezek védik az embereket , önök meg támadják a magyar intézkedéseket. És mi nem szeretnénk azt, hogy a háború árát, amit nem a magyar emberek kezdtek, nem a magyar emberek érdekében folytatnak, sőt a magyar emberek nem értenek ezzel egyet, hanem a béke oldalán állnak, de hogy a háború árát mégis a magyar emberek fizessék meg. Ez az a terület, ahol szerintem minden politikai erő, pártpolitikai hovatartozástól függetlenül, itt a magyar Országgyűlésben tudna együtt dolgozni. Nem értjük, hogy ezt a konszenzust önök miért nem osztják. És hogyha megnézzük az önök eddigi politikai munkásságát, akkor egy picit azért többet látunk bele a miértekbe. Az önök politikai ereje és az ön politikai teljesítménye is arról híres, hogy egyrészt ön volt az, aki betört egy szerkesztőségbe, amikor olyan újságírói véleményekkel találkozott, amikkel nem értett egyet; rátámadt a rendőrökre, amivel összefüggésben eljárás van önnel szemben folyamatban, tehát minden egyes esetben a bajkeverés fontosabb volt önnek, mint az együttműködés. Egyébként a választásikampány-időszakban egy román pártnak kampányolt magyar kampány helyett, tehát önnek a pártpolitikai ideológia mindig fontosabb volt, mint a nemzeti összetartozás gondolata. És hogyha visszagondolunk, itt az elmúlt hónapokban azt sem tudták eldönteni, hogy részt veszneke a parlament ülésén vagy nem. Aztán, amikor rájöttek, hogy ha nem vesznek részt az ülésen és nem tesznek esküt, akkor azzal nem jár fizetés, akkor gyorsan bejöttek, és mégis esküt tettek. Tehát a feltűnősködés mindig fontosabb volt, mint a felelős politizálás. Ilyen összefüggésrendszerrel szerintem önök nem fognak tudni a következő években sikeresek lenni. Ha nem változtatnak, akkor megvan az esély arra, hogy önök is egy momentum lesznek a magyar politikatörténetben. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Széll Kálmán Terv újratöltve” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy az elmúlt 12 év fideszes tudás- és értelmiségellenes politikájának szomorú szimbólumát láthattuk néhány nappal ezelőtt a Deák téren, ahol szégyenszemre egy középiskolai tanár kollégánk koldulni kényszerült. Én azt gondolom, jómagam ugyan nyelvész vagyok, de az alapdiplomám történelem-német szakos középiskolai tanár, hogy ez mindannyiunk szégyene, és főleg az önök szégyene, hiszen az elmúlt 12 évben önök juttatták el odáig a magyar pedagógustársadalmat, hogy az EU OECD-tagállamai közül a magyar pedagógusok bére a legalacsonyabb, a legalacsonyabb! Azt kell hogy mondjuk, hogy az Eötvös Loránd kutatóintézet átfogó elemzése nagyon jól megmutatja részleteiben is ennek a tudás- és értelmiségellenes politikának az eredményeit. Többek között arról szól egy nagyon részletes felmérés és elemzés, hogy gyakorlatilag az összes oktatási mutató romlott az elmúlt évtizedben. Ami nekünk a Jobbikban, az ellenzék jobbközép nemzeti pártjában különösen fáj [[Rétvári Bence: Mi is volt? Még egyszer!]] az a kistelepüléseken és a vidéki iskolákban felnövekvő fiatal felnőttek és gyermekek sorsa, akik egyre nagyobb létszámban szorulnak ki a minőségi oktatásból. [[Rétvári Bence: Ez nem így van!]] Ez egyébként a koronavírus-járvány időszakában hatványozottan érvényesült, sajnos. Ráadásul, azt kell hogy mondjam, hogy a pedagógus végzettségű kollegák fele nem pedagógusként helyezkedik el. Ez nem csoda, hiszen kiemelkedően magas munkaterhelés mellé kiemelkedően alacsony bér jár a magyar pedagógusoknak, avagy az is bolond, aki Magyarországon pedagógus lészen. Én azt gondolom, hogy ebben az összképben különösen érdemes felidéznünk azt, hogy a bekövetkező szociális és gazdasági válságban önök 12 év kormányzás után mire fognak készülni, lesze Széll Kálmán-terv újratöltve. Én annak idején egyetemi vezetőként voltam kénytelen megélni a Széll Kálmán-terv I.-et és II.-t. Lefordítom: ez megszorítást jelentett fideszesül, csak elnevezték Széll Kálmán-tervnek; gyaníthatólag a mostani megszorítást az oktatás területén Rogán Antal-tervnek fogják hívni, ha jól gondolom. A Széll Kálmán-terv idején önök százmilliárdokat vontak ki a magyar oktatásból, csak éppen elnevezték Széll Kálmán-tervnek, és ezért nem a megszorítás szó jut erről eszébe manapság egy magyar polgárnak. Én, ezt Rétvári államtitkár úrnak jelzem így előre is, mielőtt a válaszában majd felteszi az „önök új szövetségesei mit tettek 2010 előtt” best of CD lemezét, hogy én 2006-ban is felléptem a tandíj ellen egyetemi vezetőként, és 2011-ben is felléptem, amikor a Széll Kálmán-terv keretében Matolcsy György önfenntartó felsőoktatásról vizionált, kedves fideszes képviselőtársam, mielőtt itt tandíjaznak meg baloldaliznak. Önök akarták az egész magyar felsőoktatást önfenntartóvá tenni, tandíjjal, tisztelt fideszes képviselőtársam! [[Z. Kárpát Dániel: Így van!]] Én jól emlékszem rá, az önök propagandamédiája persze ezt eltussolhatja de készüle az új Széll Kálmán-terv, a Rogán Antal-terv? Látjuk, hogy a szélesebb tömegek számára is nagyon fontos lenne a Jobbik javaslata a nullaszázalékos áfakulcsról, hiszen nemcsak a tanárok állnak ott, hogy koldulásra kényszerülnek, hanem a rossz sorsú magyar polgárok egyre szélesebb körének lenne nagyon komoly segítség az, hogyha önök elfogadnák a mi javaslatunkat arról, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját nulla százalékra csökkentsék, hiszen nekünk a Jobbikban, az ellenzék jobbközép keresztényszociális néppártjában [[Rétvári Bence: Na, még egyszer!]] az oktatás kiemelt nemzetstratégiai ágazat, ahol válságidőszakban nem 6, hanem 8 százalékát kellene költeni a bruttó hazai összterméknek. Az a konzervatív politika, kedves fideszes képviselőtársaim, nem az, amit önök tesznek, hogy az oktatásból vonnak ki majd megint pénzt! Biztosak vagyunk benne, hogy ez fog bekövetkezni. Biztosak vagyunk benne, mert ezt tették akkor, amikor a 2008-as világgazdasági válsággal egyfajta utóvédharcot folytattak. Én azt gondolom, hogy összefoglalóan meg kell hát állapítanunk, hogy nagyon komoly figyelemmel fogjuk kísérni azt, hogy a magyar oktatásból ne vonjanak el több pénzt, mert a XXI. században, a tudás és az információ évszázadában ez jelenti a magyar polgárok számára a jólétet és szabadságot, amit megérdemelnek. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik öndefinícióját, bár kétszer mondta el, de szerintem így sem sikerült megtanulnunk [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Nem tehetsz róla, hogy nem érted! Dr. Brenner Koloman: Majd tartok szövegértési szemináriumot!]] hogy pontosan mi, de nem is akarjuk, mert egy év múlva úgyis más lesz. [[Z. Kárpát Dániel: Rossz papírt vettél elő!]] Viszont az ön egyik nyitómondata tökéletesen megmutatja, hogy hogyan lett a Jobbik egy nemzeti gondolkodású pártból egy baloldali-liberális mantrákat folyamatosan mondó, újra és újra ismétlő párt, amikor ön az egész magyar oktatási rendszert pedagógusostul, diákostul leminősítette, hogy ennél rosszabb aztán Európában nincs, mert ennél rosszabb teljesítményt senki nem nyújt. [[Dr. Brenner Koloman: Statisztikai adatot mondtam, drága barátom!]] Na, ez az, ami a baloldal sajátja, hogy hogyan mondhatjuk azt a tények, számok, adatok ellenére, hogy a magyaroknál senki sem teljesít rosszabbul. [[12.00]] Még akkor is, amikor hála istennek, itt most fogok önnek eredményeket mondani, amelyek azt mutatják, hogy hála istennek, ebben az átlagot [[Dr. Brenner Koloman közbeszól. Az elnök csenget.]] legalább hozzuk, de inkább általában felülmúljuk, és javuló eredményeink vannak. De mivel önök baloldali párttá váltak, ezért önöknek csak egyvalami fontos, hogy a magyarokat leminősítsék, és azt mondják, hogy mások jól csinálják, akik több száz kilométerre vannak innen, azok nagyon jók [[Dr. Brenner Koloman: Szlovénia! Szlovákia! Z. Kárpát Dániel: Szlovénia hány száz kilométerre van, barátom?]] mi, magyarok mindig csak rosszabbul tudjuk csinálni, ezért adjuk is föl azt, hogy mi magunk döntsünk a saját kérdéseinkről [[Dr. Brenner Koloman: Semmi ilyenről nem beszéltem!]] , ha másoknak úgyis jobban megy, vegyük át az ottani mintákat, és ne foglalkozzunk azzal, hogy milyen lehetne egy magyar modell. Tisztelt Képviselő Úr! Nézzük a TIMSS-vizsgálat eredményeit, ami a diákok szövegértését is vizsgálja, a természettudományi és matematikai ismereteit is vizsgálja! Ennek négy kategóriája van, ebben egyben vagyunk az európai átlagon, háromban pedig az európai átlagot messze meghaladjuk. Nézzük, mondjuk, a matematikát! 58 országot hasonlítok össze. Ha a 4. évfolyamos diákoknál nézzük, ott vagyunk, mint Dánia, Svédország, Németország és Lengyelország, valahol az európai átlag szintjén. Ha a 8. évfolyamosokat nézzük, akkor matekból messze átlag felettiek vagyunk, az Európai Unió 504 pontos átlaggal jelentkezik, mi 517-tel. Erre mondta ön azt, képviselő úr, a baloldalivá vált Jobbik, hogy a magyarnál rosszabb nincsen. [[Dr. Brenner Koloman: Nem ezt mondtam! Szövegértés!]] De nézzük a természettudományt! Negyedik évfolyamos diákok, szintén az 58 ország átlagánál lényegesen jobb. Ha a 8. évfolyamot nézem, a magyar nyolcadikos diákokat, természettudományból ebben a TIMSS-jelentésben 39 országból világszerte csak 6 ország volt jobb, mint a magyar átlag, az Unión belül pedig csak Finnország. Így teljesítenek a magyar diákok, és ön képes itt a parlamentben azt mondani, hogy a magyar oktatás, a magyar diákok a legrosszabbak az Európai Unióban [[Dr. Brenner Koloman: Nem ezt mondtam! Szövegértés!]] , miközben Finnország mögött a második helyen vagyunk. Ha nézzük a magyar kompetenciamérést, ami évről évre hasonlítja össze a diákok szintjét, itt is emelkedés látható, 1613 pontról 1670 pontra. Nyilván ennek egy bonyolult és összetett mechanizmusa van, de a lényeg, hogy itt is emelkedés várható, ami elismerést jelent. El is kell ismerjük a magyar diákok teljesítményét és a magyar pedagógusokét, és nem felállni a parlamentben, és azt mondani, hogy értelmiségellenesség van Magyarországon, a magyar diákok rosszak, a magyar pedagógusok rosszak, az egész oktatási rendszer úgy rossz, ahogy van, cseréljük ki valami másra. [[Dr. Brenner Koloman: Koldulnak a tanárok, arra mondj valamit, kis barátom!]] A PISA-jelentés, amit önök a legjobban szeretnek: mennyi volt a legfrissebb, és mennyi volt az az előttiben az eredményünk? Szövegértés területén most a 29-38. helyen vagyunk, korábban a 35-47. hely között voltunk. Matematikából legutóbb a 31-37. helyen voltunk, előtte a 35-39.-en. Természettudományból 29-34. helyen voltunk legutóbb, azelőtt 34-39. helyen voltunk. Mindegyik területen, képviselő úr, javítottunk az eredményünkön. És ön azt mondja, hogy a magyar oktatás egyre rosszabbul teljesít, és egyre kevésbé lesznek kiműveltek a magyar diákok, amikor kijárják az iskolát. [[Dr. Brenner Koloman: Nem ezt mondtam!]] A családi háttér meghatározó ereje; ön is arról beszélt, arra utalt, hogy nyilván, ha nehezebb háttérből érkezik egy gyerek, mennyire befolyásolja ez a tanulmányi eredményeit. Amikor a korábbi mérés volt, azt láttuk, hogy Magyarországon, mielőtt elkezdtük a kormányzást, 26 százalékos mértékben a PISA-mérés szerint, tehát nem egy magyar mérés szerint határozta meg a családi háttér a diák teljesítményét, most ez 19,1. Csökkent tehát az, ha valaki hátrányos helyzetből indul, akkor az iskola csak konzerválja a hátrányait, sikerül azoknak is kitörni az iskoláknak köszönhetően, akik nehezebb helyzetből indultak. És ebben benne van, tisztelt képviselő úr, az is, hogy az iskolák állami fenntartásban vannak, benne van az új NAT is, benne vannak az új generációs tankönyvek is, benne van az Okosportál is, benne van az is, hogy 2013-17 között nem volt az OECD-ben olyan ország, ahol nagyobb mértékben emelkedtek volna a pedagógusbérek, mint most, ezek mind benne vannak [[Z. Kárpát Dániel: Éljen a párt! Éljen a párt!]] , meg a magyar diákok és a magyar tanárok szorgalma és kitartása abban, hogy minden területen, amit felolvastam önöknek, ott mind-mind tényszerűen javult a magyar oktatás teljesítménye. De a baloldalivá vált Jobbiknak [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ez nem fontos, önök csak leminősíteni akarják, leszólni akarják, hogy ami magyar, az rossz. Hála istennek, erre a magyar választók is nemet mondtak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Brenner Koloman: Elnök úr, tíz másodperccel több volt kicsit a kelleténél!]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Magyarország segít! A magyarok összefogtak a menekültekért!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Három hónapja, február 24-én tört ki az orosz-ukrán háború. Sokan villámháborúban reménykedtek, de végül egy elhúzódó, a részes feleket a végletekig kimerítő, óriási anyagi pusztítással járó és iszonyatos emberi szenvedéseket hozó konfliktussá fajult. Ennek a háborúnak beláthatatlan politikai, gazdasági és morális következményei vannak, amelyek az elkövetkezendő éveket alapvetően fogják befolyásolni. Mindezeken túlmenően egy olyan humanitárius válság bontakozott ki a szemünk előtt, amilyennel még a mai nemzedék nem találkozott. Magyarország ezekben a hetekben, hónapokban történelmének legnagyobb humanitárius akcióját valósítja meg. Naponta több ezren, tízezren, összesen már több mint 700 ezer menekült érkezett hazánkba Ukrajnából, és a magyar emberek, a kormány, az államigazgatás és a karitatív szervezetek szinte egy emberként segítik a háborús menekülteket. Magyarország lakosságarányosan a legtöbb ukrán menekültet fogadta be. Szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország minden menekültről gondoskodik, minden megkülönböztetés nélkül. A menekültek ellátása, az adományok gyűjtése és a humanitárius segélyszállítmányok kiszállítása folyamatos és teljes körű. Az állami intézmények és szervezetek, egyházak, a különböző karitatív szervezetek, valamint az önkéntesek kiváló munkát végeznek, a kormány pedig hatékony koordinációval, sikeresen látja el ezt a nem mindennapi feladatot. Itt szeretném megragadni az alkalmat, hogy a frakciónk nevében is megköszönjem a kormány és a magyar emberek áldozatos és kitartó munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Az eddig meghozott karitatív egészségügyi, oktatási és államigazgatási intézkedések nem csupán az elmenekültek megsegítésére korlátozódnak, hanem a Kárpátalján, sőt a Belső-Ukrajnában maradottakról való gondoskodás érdekében is komoly lépések történtek. A „Hungary Helps” program keretében segélyszállítmányok és katasztrófavédelmi felszerelések is eljutnak a veszélyesebb régiókba is. Éppen Szijjártó miniszter úr nemrégen a kormány nevében egy öt pontból álló javaslatban 37 millió euró értékű felajánlást tett Ukrajna megsegítése érdekében. Tehát világosan látható és tényekkel bizonyított valóság, hogy Magyarország, a magyar kormány, a magyar emberek mindent megtesznek, hogy segítsék az Ukrajnából elmenekülteket, és az Ukrajnában maradt rászorulók számára is segítséget nyújtsanak. Egy hónappal ezelőtt miniszterelnök úr választás utáni első hivatalos útja a Vatikánba vezetett, ahol maga Ferenc pápa is elismerte és megköszönte a magyar kormány és a magyar emberek menekültek iránti szolgálatát. Éppen ezért érthetetlen és elfogadhatatlan, hogy ebben a rendkívül nehéz helyzetben egyes külföldi és magyarországi baloldali politikusok, a liberális nyugati média, ahelyett, hogy méltányolnák és elismernék a magyar emberek és a magyar kormány erőfeszítéseit, támadják és lejáratják Magyarországot. A támadásokat határozottan visszautasítjuk, a menekülteket maximálisan segítjük, és a magyar családokat, a magyar nemzeti érdekeinket pedig határozottan megvédjük. Tisztelt Ház! Szeretném ideidézni Böjte Csaba gondolatát, amelynek szellemében mi, magyarok tesszük a dolgunkat: „A szeretet olyan, mint a gyógyszer, nem jutalom. Nem annak kell adni, aki megérdemli, hanem annak, akinek szüksége van rá.” Magyarország és a magyar emberek ismét összefogtak és bebizonyították, hogy az elesett, otthonukból a háború elől elmenekült és kiszolgáltatott emberek támogatásáért képesek mindent megtenni. Ez számunkra erkölcsi kötelesség. Köszönet és hála mindazoknak, akik segítenek. A KDNP részéről továbbra is támogatjuk a menekültek érdekében létrejött összefogást, a kormány munkáját és erőfeszítéseit pedig annak érdekében, hogy megvédje Magyarország és a magyar emberek békéjét és biztonságát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr. [[12.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Köszönöm szépen a felszólalását. Ha megengedi, akkor néhány gondolat erejéig szeretnék reagálni az ön által elmondottakra. Ha egy országban háború van, akkor az nyilvánvalóan súlyos biztonsági kockázatot jelent a vele szomszédos országok vonatkozásában. Így van ez a mi esetünkben is. Az Ukrajnában zajló háború minden egyes perce, minden egyes napja Magyarország számára súlyos biztonsági kockázatot jelent. Ezért is vagyunk érdekeltek abban, hogy Ukrajnában minél előbb béke legyen. Magyarország a béke pártján áll, és mindent megtesz annak érdekében, hogy elősegítse a béke létrejöttét a szomszédban. Fontos definiálni ilyenkor helyesen, hogy mi a kormány legfontosabb kötelessége, és a legfontosabb kötelességünk nekünk most az, hogy garantáljuk Magyarország és a magyar emberek biztonságát. Ennek megfelelő döntéseket hoztunk. Ezért nem szállítunk fegyvereket Ukrajnába, és ezért nem engedünk át fegyverszállítmányokat Magyarország területén keresztül közvetlenül Ukrajnába, hiszen ezek a szállítmányok láthattuk sajnos az elmúlt időszakban megsemmisítendő katonai célpontnak minősülnek, és mi nem akarjuk, hogy ilyen célpontok tartózkodjanak egyrészt Magyarország területén, másrészt pedig magyarlakta területeken. Szeretném önnek elmondani, tisztelt frakcióvezető-helyettes úr, tisztelt képviselőtársaim, hogy a mai nap reggelén aktuális számadat szerint 724 639 fő érkezett Magyarországra Ukrajna irányából közvetve vagy közvetlenül, akik a háború elől menekülnek. Magyarország az összes menekültet beengedte, az összes menekültről gondoskodunk is. Akik hosszabb távon szeretnének nálunk maradni, számukra elősegítjük a munkavállalást is, és a munkaadókat támogatjuk abban, hogy menekülteket alkalmazzanak. Szeretném itt kikérni magamnak, kikérni minden tisztességes ember nevében azt az összemosási kísérletet, amelyet egyesek a migránsok és az Ukrajnából menekülő családok között akartak létrehozni. Az Ukrajnából menekülőknek joguk van bejönni Magyarországra, hiszen a háború elől hova lehetne menekülni, ha nem egy biztonságos szomszéd országba. A nemzetközi jog is világosan fogalmaz ebben a kérdésben. De a déli határunkat ostromló illegális migránsoknak nincsen joguk bejönni Magyarország területére, mert ők biztonságos országokon, sőt van, hogy biztonságos országok tucatjain kelnek át, általában megsértve ezen országok határait, a szuverenitásukat, a jogszabályait. Nekik nincsen joguk bejönni Magyarországra, de a menekülteknek joguk van, be is fogadjuk őket, segítjük is őket, és ahogy elnézzük, valóban igaza van a frakcióvezető-helyettes úrnak, úgy tűnik, hogy még hosszabb háborúra kell készülnünk a szomszédban. Mindaddig, amíg a háború tart, mindaddig, amíg embereknek menekülni kell, mi természetesen őket befogadjuk. A varsói donorkonferencián egy öt pontból álló felajánlást ismertettünk: vállaljuk egy iskola és egy kórház újjáépítését Kijev megyében, vagy ha az ukrán hatóságok más helyszín mellett döntenek, természetesen akkor ott. Vállaljuk korlátozás nélkül, létszámbeli korlátozás nélkül sebesült ukrán katonák magyarországi egészségügyi ellátását, mint ahogy vállaljuk 130 gyermek speciális kórházi ellátását is itt, Magyarországon. Kárpátalja területén a belső menekültek helyzetének megoldásában kell sürgősen lépéseket tennünk. Ennek megfelelően a belső menekültek elszállásolására, lakhatásának elősegítésére nagy mennyiségű mobilház kiszállítását vállaltuk. Illetve vállaljuk ezer olyan ukrajnai fiatal taníttatását ösztöndíjjal magyarországi egyetemeken, akiknek a tanulmányai a háború miatt szakadtak meg. Emellett tisztelettel tájékoztatom képviselőtársaimat arról is, tekintettel arra, hogy Magyarország területén keresztül nem zajlik fegyverszállítás Ukrajnába, ezért a nemzetközi humanitárius szervezetek Magyarország területét, a magyar-ukrán határt kifejezetten biztonságos szállítási útvonalként tartják nyilván, ezért a Nemzetközi Vöröskereszt egy debreceni logisztikai központ létrehozásával Magyarországról koordinálja az ukrajnai tevékenységét és az Ukrajnában nehéz helyzetben lévő emberek ellátását. Magyarország tehát fegyvereket nem szállít, számunkra a háborúból való kimaradás a legfontosabb. A magyar emberek és Magyarország biztonságának garantálása első számú kötelesség, ugyanakkor Magyarország történetének legnagyobb humanitárius akciója keretében minden segítséget megadunk a nehéz helyzetbe került ukrán embereknek, megadtunk eddig is, és meg fogjuk adni a jövőben is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Győrffy Balázs képviselő úr, Fidesz képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Nemzeti Agrárgazdasági Kamaránál május 20-án országos választások zajlottak rekordrészvétel mellett. Másfél hónap leforgása alatt a magyar vidék most már másodszor is megmutatta erejét, egységét és jobboldali elköteleződését. A magyar gazdatársadalom olyan szilárd erőt és egységet mutatott föl, mint amilyen szilárd összefogással sorakozott fel április 3-án a Fidesz-KDNP képviselőjelöltjei mögé. Április 3-ára május 20-a tette fel a koronát. E két nap mérlegének határozott üzenete van, mégpedig az, hogy a vidék, gazdálkodók nélkül nincs Magyarország. Hatalmas büszkeség számunkra, hogy mintegy 79 ezren adták le voksukat a pénteki agrárkamarai választásokon, közel 70 százalékkal többen, mint legutóbb. A 18,5 százalékos részvétel pedig az Európai Unióban szinte egyedülállóan magas. Más országok agrárkamarai választásain jellemzően csak néhány százalék körüli a részvétel; Lengyelországban például a legutolsó alkalommal 2,8 százalék volt. Azonban a negatív rekordot minden bizonnyal csak Magyarország tartja. Még 2008-ban, a baloldali kormányzás alatt működő Magyar Agrárkamaránál volt olyan megyei választás, ahol 30-an választottak meg 40 küldöttet. Jól hallják, kedves képviselőtársak, kevesebb volt a választó, mint a megválasztott innen indultunk. A mostani magas részvétel jól mutatja, hogy az agrárkamara tevékenységét elismerik a tagok, s ezen túl a kormányzat vidék melletti elköteleződését is kiválóra értékelik. 79 ezer magyar gazda és élelmiszeripari szereplő adott jelest a kormányzat elmúlt 12 évi teljesítményére, díjazta mostani szavazatával is az agráriumhoz való támogató és építő hozzáállását, amit a vidéki Magyarország és a magyar gazdatársadalom a saját bőrén is érez. És a 79 ezer magyar gazda és élelmiszeripari szereplő minden korábbinál nagyobb felhatalmazást adott a Jakab István vezette Magosznak s az őket támogató 17 szakmai szervezetnek. A Magosz és szövetségesei kétszer annyi szavazatot kaptak, mint 2017-ben, és ötször annyit, mint 2012-ben. Nem mellékes, hogy ezen az egyindulós választáson az érvényes szavazatok aránya 99,3 százalék volt. Mert a kamarai választáson a Magosz mellett egyébként elindulhatott volna a balliberális politikai elit által kitartott Mezőgazdasági Szövetkezők és Termelők Országos Szövetsége, a MOSZ is, de nem tették. Nyilván nem szerettek volna beleszaladni az öt évvel ezelőttihez hasonló csúfos vereségbe, amikor is a szavazatok mindössze 11,6 százalékát gyűjtötték be. Most inkább arra buzdították a gazdálkodókat, hogy tartózkodjanak a szavazástól. Nos, azt gondolom, nekik is egy erős üzenet volt a mostani rekordrészvételi arány. Tisztelt Képviselőtársak! Az országgyűlési választásokon szerzett, sorban a negyedik kétharmados felhatalmazás óriási bizalmi tőkét, erős legitimációt jelent. Ez a kimagasló eredmény a nagyarányú vidéki szavazatok segítségével adódott össze, benne a magyar gazdák szavazataival. Akkor is és múlt pénteken is bebizonyosodott, a hazai gazdálkodók felelősséget éreznek nemcsak saját, de a társaik és az ország egész sorsa iránt is. Aktivitásával bebizonyította a magyar gazdatársadalom, hogy komoly tényező, akit érdemes és kell is figyelembe venni. A vidék jövője szempontjából kiemelten fontos az agrárium stabilitása. A pandémia alatt is bebizonyosodott, hogy az agrárium stratégiai jelentőségű ágazat. Az orosz-ukrán háború miatt a jelentősége még inkább fokozódik. Növelni kell a termelés hatékonyságát, amihez beruházások kellenek. Ezért is óriási jelentőségű a kormányzat azon döntése, melyet először a NAK javasolt, hogy a korábbi 17,5 százalékról 80 százalékra növelte a vidékfejlesztési források hazai önrészét, jelentősen megemelve, egész pontosan megháromszorozva ezzel ezt a keretet. Nem kérdés, az erős Magyarországnak alapeleme kell legyen az erős agrárium. A Magosz most felhatalmazást kapott arra, hogy a megkezdett utat folytassa. [[12.20]] Ezzel a felhatalmazással és az ezzel járó felelősséggel a jövőben is a kormányzattal szoros együttműködésben kívánunk tevékenykedni. Számítunk önökre, és bizton ígérhetem, hogy a magyar kormány is számíthat a gazdálkodókra. Építsük együtt a jövő agráriumát! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Számunkra a magyar vidék az ország bázisa, értékes erőforrása, hazánk gerince. A kormányban és az Agrárminisztériumban mindig is hittünk a vidéket fenntartó gazdák erejében. A kamara javaslatait is figyelembe véve a kormány soha nem látott mennyiségű forrást biztosít az agráriumnak, a vidékfejlesztési források nemzeti társfinanszírozásának 80 százalékra emelésére, ahogy már előbb képviselőtársam is ezt elmondta. Ennek eredményeképpen 2027-ig várhatóan mintegy 4265 milliárd forint fordítható a hazai agrárium és az élelmiszeripar megerősítésére, a vidéki területek versenyképességének javítására. A magyar gazdák az elmúlt évek kihívásokkal teli, komoly küzdelmeket igénylő helyzeteiben is eredményesen helytálltak. Nem elég, hogy a Covid-járvány, a piaci anomáliák, az energiaárak emelkedése, a sertéspestis, a madárinfluenza, az időjárási tényezők is nehezítették a termelést, aszálykárról, fagykárról már nem is beszélünk. Most pedig az orosz-ukrán háború okozta kiszámíthatatlanság az, ami nem kis próbatétel, hisz nehézség elé állítja a gazdákat, mégis mindenkinek mindennap volt megfelelő étel és ital az asztalán. Ezt a magyar gazdatársadalomnak köszönhetjük. Az ő munkájuk eredménye az, hogy ezt így sikerült megvalósítani. Köszönet, elismerés és hála nekik innen is, hiszen emberfeletti teljesítmény és munka volt az, amit elvégeztek. Ugyanakkor eredményeinkben komoly szerepe van a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarának, amely kapocs a gazdák és az agrárkormányzat között. Tíz évvel ezelőtt fogadta el a parlament az új kamarai törvényt, amellyel az agrárkamara az agrárgazdaság tevékenységét végző önkormányzati és közfeladatokat ellátó köztestületté vált, és a legfontosabb feladata a magyar gazdák összességét tömörítő és minden magyar földműves érdekeit képviselő szakmai szervezet. A kamara minden tagjának joga, hogy részt vegyen a megyei küldöttek megválasztásában, küldöttnek vagy a testületi szervek tagjának válasszák, a küldöttgyűlésben vagy a testületi szervekben tisztséget viseljen. Május 20-án tartották a kamarai választásokat, amelyen a megyei küldöttgyűlési küldöttlistákra szavazhattak a kamarai tagok. Szavazni országszerte 361 szavazási körzetközpontban lehetett. Kimagaslóan sokan, mintegy 79 ezren adták le voksukat, a részvétel közel kétszer akkora volt, mint a legutóbbi, 2017. évi kamarai választásokon. A Magyar Gazdakörök és Gazdaszövetkezetek Szövetsége röviden úgy hívjuk, hogy Magosz -17 szakmai szervezettel együttműködve állított közös listát, megvalósítva az agrárium vala-mennyi szereplőjének képviseletét. A Magosz és a 17 szövetségese minden eddiginél nagyobb felhatalmazást kapott. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara megkerülhetetlen társadalmi, gazdasági és piaci tényező, a kamarai választásokon pedig az eddig elvégzett eredményeket is elismerték a voksukat leadó tagok. Többek között személyesen is voksoltam az agrárkamara küldötteire, csak szeretném megjegyezni, tisztelt képviselőtársam. Ugyanakkor úgy gondolom, hogy a kamarai választások egy olyan erőt adtak a magyar gazdatársadalomnak, egy olyan lehetőséget adtak, amely hosszú időre meghatározó lesz a vidék életében. A vidéki emberek, akik mezőgazdasággal, gazdálkodással foglalkoznak, nagyon jól tudják, hogy ez az a szervezet, ezek azok a szervezetek, amelyek az ő érdekeiket képviselik, és nagyon sok közös együttműködés, közös gondolkodás, közös munka és nem utolsósorban azt is mondhatom, közös törvényalkotás előkészítése során is nagyon sok alkalommal kikérjük, megkérjük a véleményüket, egyeztetünk, és ez adja azt a sikert, ez adja azt az erőt nyugodt lelkiismerettel mondhatjuk , hogy az elmúlt években a magyar agrárgazdaság nemcsak, hogy stratégiai ágazattá vált, hanem sikerágazattá is. Ezek a fejlesztési források, amelyeket a kamarákkal együtt támogatni fogunk, fogják a vidék teljes megerősödését létrehozni, megteremteni, amihez a kamarának és a megválasztott tisztségviselőknek is gratulálok. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Most 13 óráig szünetet rendelek el. Ezt követően határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat, legkorábban 13 órától. Köszönöm megtisztelő részvételüket. (Szünet: 12.25-13.03 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Földi László és Dócs Dávid)
Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érde-kében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Jelen van 177 képviselő, távol van 22. Az Országgyűlés határozatképes. Soron következik az egyes törvényeknek a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló törvényhez kapcsolódó módosításáról szóló T/48. számú törvényjavaslathoz benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről, a 72. § (1) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezéséről, illetve ezek elfogadása esetén a túlterjeszkedő módosító javaslatról, valamint az összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/48/5., összegző jelentését pedig T/48/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság az összegző módosító javaslattól elkülönítve, T/48/6. számon túlterjeszkedő módosító javaslatot is benyújtott, illetve a benyújtással egyidejűleg T/48/7. számon a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatot tett. Először a túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről, majd a 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról kell döntenünk. Ennek elfogadása esetén határozunk a túlterjeszkedő módosító javaslatról. Ezt követi az összegző módosító javaslatról történő döntés, majd a zárószavazás. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. A határozati házszabály 71. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés vita nélkül dönt arról, hogy a túlterjeszkedő módosító javaslat valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében meghatározott szempontok érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges-e. A döntést megelőzően a Törvényalkotási bizottság előadója szólalhat fel összesen négyperces időkeretben. Ezt követően a törvényjavaslat előterjesztője ismertetheti álláspontját kétperces időkeretben. A Törvényalkotási bizottság előzetesen jelezte, hogy nem állít előadót. Most megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Most a döntés következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/48/6. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. [[Nacsa Lőrinc Kósa Lajos felé mutatva: Elnök úr! Kósa Lajos: Elnök úr, leadtam a szavazatomat, de nem jelzett vissza a gép! Igennel kívánok szavazni. De nem jelzett vissza a gép. A kártyám benne van. Kérem, rögzítsék, hogy igennel szavaztam.]] Köszönöm szépen. Kérem azért képviselő urat, hogy igazítsa meg a kártyáját, mert szavazás közben nem tudjuk ezt megnézni. Kérem a jegyzőket, rögzítsék, Kósa Lajos képviselő úr szavazata igen; tehát plusz 1 igen. Ennek megfelelően az igenek száma 135 plusz 1. Folytatjuk munkánkat. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság T/48/7. számú javaslatában a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése alapján azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy a túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/48/7. számú javaslat alapján a T/48/6. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a javaslathoz hozzájárult. Kérdezem Kósa Lajos képviselő urat, rendben működötte a gépe. [[Kósa Lajos: Igen. Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]] Köszönöm szépen. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/48/6. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[13.10]] Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további, 2. pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/48/6. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontját 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 4., 7-11. pontjának, 12. pontjában a 43. § (1) bekezdésének, továbbá 31., 32., 34. pontjának, 72. pontjában a 234. § (1) bekezdésének, valamint 75., 77. és 81. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/48/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/48/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 135 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Tekintettel arra, hogy az Országgyűlés a szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatot és az összegző módosító javaslatot is elfogadta, a zárószavazás során a túlterjeszkedő módosító javaslatot tartalmazó egységes javaslat egészéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/48/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/48/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő szabályozási kérdésekről szóló T/27. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/27/11. számon, összegző jelentését pedig T/27/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 134 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/27/11. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/27/13. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/27/13. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a „Magyarország Alaptörvényének tizedik módosítása” című, T/25. számú javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/25/7., összegző jelentését pedig T/25/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/25/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 136 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.20]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény S) cikkének (2) bekezdése alapján az Alaptörvény módosítására irányuló javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Magyarország Alaptörvényének tizedik módosításáról szóló T/25/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény módosításáról szóló T/26. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/26. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/26. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most 16 óráig szünetet rendelek el. (Szünet:13.22 16.03 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
A köztársasági elnök asszony érkezik. [[Novák Katalin köztársasági elnök helyet foglal az elnöki páholyban.]] Kérem, álljanak fel! [[A teremben lévők felállnak. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek. A DK, a Párbeszéd, a Momentum és a Jobbik képviselői nem tartózkodnak az ülésteremben.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem Novák Katalin köztársasági elnök asszonyt [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] , Orbán Viktor miniszterelnök urat (Taps a kormánypártok padsoraiból.), valamennyi volt és jelenlegi közjogi tisztségviselőt, a magyarországi és határon túli történelmi egyházak vezetőit, a külhoni magyar közösségek képviselőit, diplomáciai testületek tagjait, az Európai Parlament magyar képviselőit, az országgyűlési képviselőket, nemzetiségi szószólókat, valamint valamennyi kedves vendégünket, a hazai és külföldi sajtó képviselőit és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a miniszterjelölteket az illetékes országgyűlési bizottságok meghallgatták, kinevezésüket támogatták. Az Alaptörvény 16. cikkelyének (7) bekezdése szerint a minisztereket a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki és menti fel. Novák Katalin köztársasági elnök asszony a miniszterek kinevezéséről szóló átiratát megküldte az Országgyűlés elnökének. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az átiratot.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Csák Jánost kultúráért és innovációért felelős miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Csák János felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Gulyás Gergelyt a Miniszterelnökséget vezető miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Gulyás Gergely felállva köszöni meg a tapsot.]] Lázár Jánost építési és beruházási miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Lázár János felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Nagy Istvánt agrárminiszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Nagy István felállva köszöni meg a tapsot.]] Nagy Márton Istvánt gazdaságfejlesztési miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Nagy Márton István felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Navracsics Tibort területfejlesztési miniszterré dr. Palkovics Lászlót technológiai és ipari miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Palkovics László felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Pintér Sándort belügyminiszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Pintér Sándor felállva köszöni meg a tapsot.]] Rogán Antalt a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Rogán Antal felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Semjén Zsoltot a nemzetpolitikáért, nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyházdiplomáciáért felelős miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Semjén Zsolt felállva köszöni meg a tapsot.]] Szalay-Bobrovniczky Kristófot honvédelmi miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Szalay-Bobrovniczky Kristóf felállva köszöni meg a tapsot.]] Szijjártó Pétert külgazdasági és külügyminiszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Szijjártó Péter felállva köszöni meg a tapsot.]] dr. Varga Juditot igazságügyi miniszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Varga Judit felállva köszöni meg a tapsot.]] Varga Mihályt pénzügyminiszterré [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Varga Mihály felállva köszöni meg a tapsot.]] 2022. május 24-ei hatállyal kineveztem. Budapest, 2022. május 23. Üdvözlettel: Novák Katalin” [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a miniszterek bemutatása következik. Felkérem Orbán Viktor miniszterelnök urat, hogy mutassa be kormányának tagjait.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A választópolgárok akaratából 2010 óta a negyedik, összességében az ötödik alkalommal állhatok itt, hogy bemutassam Magyarország új kormányának tagjait. Bár nem először teszek eleget a köztársasági elnök felkérésének, a helyzet mégis páratlan Magyarország 1990 utáni, több mint három évtizedes történetében. Köszönet a választópolgároknak, hogy április 3-án a népakaratot soha nem látott egyértelműséggel kinyilvánították. [[16.10]] 1990 óta soha nem állt még kormány mögött olyan nagy és egységes választói akarat, mint amekkora a most hivatalba lépő kabinet mögé sorakozott föl. Ez részben megszolgált, részben megelőlegezett bizalom. A kormány tagjaitól azt várom, hogy a megszerzett bizalmat megőrizzék, a megelőlegezett bizalmat pedig valóra váltsák. Ez most különösen embert próbáló feladat lesz, mert a koronavírusból még alig lábaltunk ki, a szomszédunkban háború zajlik, Brüsszelben pedig összezavarodott az iránytű, ezért onnan nem számíthatunk segítségre. 32 éve vagyok képviselő, és veszek részt a külpolitikai életben, de még soha nem láttam akkora bizonytalanságot a jövőt illetően, mint napjainkban. Az erős választói akarat és a jövő bizonytalansága együtt minden korábbinál nagyobb felelősséget ró az új kormányra. A 2020-2030 közötti évtized a veszélyek, a bizonytalanság és a háborúk kora: 2020-21-ben koronavírus-járvány, 2022 eleje óta háború a keleti szomszédunkban. Mindezek következményeként menekültáradat, soha nem látott mértékű energia- és nyersanyagár-emelkedés és infláció is tört a világra, földrészünkre és hazánkra is. Egy időben fenyeget a XXI. század eddigi legnagyobb geopolitikai átrendeződése, illetve egy globális energia- és élelmiszerválság. Az energia- és élelmiszerválság destabilizálja a népes, de törékeny országokat, ami újabb háborúkat és még a 2015-ösnél is nagyobb népvándorlást indíthat útjára. Ez óriási kihívást jelent a világ gazdagabbik fele számára, ideértve Magyarországot is. Egy kirobbanó formában lévő, ragyogóan irányított Európai Unió számára is ez komoly feladat lenne. De az Európai Unió ma minden, csak nem kirobbanó formában lévő, ragyogóan irányított szervezet, inkább késlekedést látunk, zavaros ideológiákat hallok, kapkodó és észszerűtlen döntéseket tapasztalok. Magyarország egy ilyen korszakban nem engedheti meg magának a felelőtlenség, a széthúzás és a gyöngeség luxusát. Vagyis most igazán belevaló kormány kell, amely felelős, amely egyesíti az országot, és amely kellő erőt mutat. A veszélyek és különösen a háború kijelöli a következő magyar kormány feladatait: megőrizni, sőt megerősíteni a Kárpát-medence és Magyarország fizikai, anyagi és szellemi, kulturális biztonságát, támogatni a magyar családokat, tőkeerőssé izmosítani a magyar vállalkozásokat, és növekedési pályán tartani a magyar gazdaságot. Magyarország következő kormányának tagjait erre figyelemmel kértem fel a közös munkára. Tisztelt Ház! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a miniszterjelölteket az Országgyűlés illetékes bizottságai meghallgatták, kinevezésüket nagy többséggel támogatták. Varga Judit miniszter asszonyt az Igazságügyi Minisztérium vezetésére kértem föl. Az igazságügyi miniszternek érvényre kell juttatnia az Alaptörvényt, védenie kell az alkotmányosságot, ezért számára vétójogot biztosítok valamennyi minisztériumi előterjesztéssel szemben. Deák Ferenc tárcája ma a kormány uniós kapcsolataiért is felelősséget visel, ezt senki sem irigyli öntől. A miniszter asszony a brüsszeli viták során eddig is a magyar nemzeti érdek határozott képviselője volt, és azt várjuk, hogy a jövőben is az legyen. Ez továbbra sem lesz könnyű, ezért sok erőt és kitartást kívánok önnek! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Varga Judit körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Pintér Sándor belügyminiszter urat azért kértem föl, mert 16 évet szolgáltunk együtt, 16 év alatt minden rábízott feladatot példás pontossággal teljesített, ezért feltétel nélküli bizalmamat élvezi. Helyreállította a közbiztonságot, radikálisan csökkentette a bűnözést, mind a vagyon, mind az emberi élet ellen irányuló bűncselekményeket látványosan visszaszorította, a rendőrséget megfiatalította és megújította, az állomány visszanyerte becsületét és megbecsültségét, a rendőrviccek kora lejárt. A rendvédelmi szervek a koronavírus-járvány alatt és az ukrajnai menekültválság során is elévülhetetlen érdemeket szereztek. Ezekre a képességekre a következő időszakban is nagy szüksége lesz Magyarországnak. Miniszter úr megszervezte a közmunkarendszert, amellyel nehéz helyzetben lévő munkanélküli emberek százezreit segíthettük vissza a munkaerőpiacra. Az önkormányzati rendszer átszervezésekor és az egészségügyi operatív törzs irányításakor mindannyian láthattuk, hogy megoldja bármely nagy állami szervezetrendszer gyors átszabását. Bár minisztériumát továbbra is Belügyminisztériumnak hívjuk, valójában ez már a belügyek minisztériuma. A politikában, kedves barátaim, a tapasztalat a legnagyobb érték, az számít igazán, ezért bízzuk rá a legnehezebb területek irányítását. Sok sikert kívánok a miniszter úrnak! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Pintér Sándor körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettesként továbbra is a történelmi egyházainkat és a Kárpát-medencei magyar közösségeinket érintő ügyek előmozdításáért felel. „Minden magyar felelős minden magyarért.” Ha ez így van, márpedig így van, akkor Semjén Zsolt miniszteri felelőssége az összmagyarság képviselete. Azt várjuk tőle, hogy az egységes magyar nemzet Alaptörvényben rögzített eszméjét váltsa valóra a mindennapokban. A Kereszténydemokrata Néppárt a kormány szellemi, ideológiai magja, ezért a Kereszténydemokrata Néppárt elnökét megkülönböztetett tisztelettel köszöntöm a kormányomban. Sok sikert kívánok! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Semjén Zsolt körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Csák János miniszter úr minisztériumát valójában jövőügyi minisztériumnak kellene neveznünk. Tárcájához tartozik a családpolitika, a kultúra, a felsőoktatás, a szakképzés és az innováció. Az Európai Unióban Magyarország fordítja arányosan a legtöbbet a családok és a kultúra támogatására. E területekhez zárkózik fel rohamléptekkel a magyar felsőoktatás is, ahol az elmúlt 30 év legjelentősebb fejlesztései indultak meg. Miniszter úr, összetett feladat vár önre, munkája olyan különleges személyiséget igényel, aki ismeri az üzleti világot, nem téved el a szellemi viták modern útvesztőiben, egyszerre fegyelmezett, de közben keresi, miként léphetünk túl a mai realitások korlátain. Ide igazi Klebelsberg-karakter kell. Sok szerencsét a nagy kalandhoz! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Csák János körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Varga Mihály miniszter urat kértem fel pénzügyminiszternek. Magyarország a koronavírus-járvány okozta gazdasági visszaesést az elsők között heverte ki. Miniszter úr előrelátó szigora tette lehetővé, hogy a költségvetési fegyelem és a gazdasági növekedés közötti egyensúly fennmaradjon. Kanyarban előzve vészeltük át a koronavírus-járvány eddig sosem tapasztalt következményeit, Görögországot és Portugáliát is megelőztük a gazdasági fejlettség tekintetében. Ugyanezt várjuk most, amikor a háború a gazdaságot újabb próbatétel elé állította. Miniszter urat arra kértem fel, hogy az előttünk álló négy évben, ha kell, kemény döntések árán is tartsa fenn a költségvetés és a gazdasági növekedés közötti egyensúlyt, amely meggyőződésem szerint Magyarország fejlődésének alapja. A miniszter úrral 1990-ben együtt lettünk parlamenti képviselők, megtiszteltetés, hogy 32 éve együtt harcolhatok önnel, örülök a több évtizedes közös munka folytatásának. Sok sikert kívánok! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Varga Mihály körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] [[16.20]] Tisztelt Ház! A következő időszakban nagy átalakulás előtt áll az ipar és az energetika. Palkovics László miniszter urat arra kértem fel, hogy folytassa azt a technológiai és iparpolitikai fordulatot, amelyet az előző négy évben elindítottunk. Nem kétséges, hogy miniszter úrnak jutott a legbonyolultabb kormányzati feladat: illessze a magyar energetikai rendszert az új kor kihívásaihoz, kezelje a bizonytalan energetikai ellátási láncokból fakadó veszélyeket, kezelje a növekvő fogyasztási igényeket, kezelje a megugró globális energiaárak miatt kialakult helyzetet, közben csökkentse a gazdaság károsanyag-kibocsátását, és hangolja össze a gazdasági növekedés és a környezetvé-delem szempontjait és mindezt egyszerre. Nem tudom, hogy ez megoldhatóe, de ha van valaki, aki képes erre, az a Széchenyi-díjas Palkovics miniszter úr. Jó szerencsét! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Palkovics László felállva köszöni meg a tapsot.]] Nagy István miniszter úré az agrártárca. Első látásra úgy tűnik, aki ezt a feladatot kapja, annak csak megszületni volt nehéz. [[Derültség.]] Ugyanis az elmúlt években nagyot léptünk előre: az ország 20 millió embert képes ellátni élelmiszerrel. Az egekbe szökött gabonaárak sok területen gondot okoznak, de a magyar agrárium jelentős részének inkább hasznot hoznak. A nemzeti vidékfejlesztési támogatások rakétasebességgel növekednek majd. A magyar gazdák végképp leküzdhetik azt a hátrányt, ami a kommunizmus alatt keletkezett a nyugat-európai agrárvilággal szemben. De az éremnek van másik oldala is: küszöbön áll egy komoly, globális élelmiszerválság, amelynek a hatásait a miniszternek kell majd kivédenie. A magyar agrárium külkereskedelmi pozícióját tovább kell erősíteni, vagyis a miniszteri bársonyszék nem lesz olyan kényelmes, mint amilyennek első látásra tűnik. Miniszter úr, a magyar vidék számít önre. Isten hozta a kormányban! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Nagy István körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Navracsics Tibor személyében egy régi harcost köszönthetek a kormányban. Köztudott, hogy komoly belpolitikai, uniós és közigazgatási tapasztalattal rendelkezik, ezért arra kértem föl, hogy tudását ismét állítsa a kormány szolgálatába, és vállalja a területfejlesztésért és az uniós források lehető leghatékonyabb felhasználásáért felelős miniszteri posztot nem túl hálás feladat. Még sohasem láttam olyat, hogy a képviselők vagy a polgármesterek megelégedtek volna a fejlesztésekkel. Navracsics Tibor 2006 után éveken át frakcióvezetőként szolgált, aztán miniszterként döntő szerepet játszott abban, hogy a 2010-et követő években sikerült újjászerveznünk az egész magyar államot. Fél évtizeden át az Európai Unió Bizottságának magyar biztosa volt. Neki van a legtöbb esélye, hogy a brüsszeli bürokraták és a magyar képviselők malomkerekei között ne őrlődjön föl. Isten hozta újra a kormányban, miniszter úr! Biztonság, védelem, elrettentés, honvédség, hadsereg a következő években ezeket a szavakat halljuk majd a leggyakrabban. Honvédelmi miniszternek Szalay-Bobrovniczky Kristóf urat kértem föl. A hazánk szomszédjában zajló háború bizonyítja, micsoda felelőtlenség volt egész Európában, hogy a hadsereget és a honvédelmet háttérbe szorították, sőt időnként létjogosultságát is megkérdőjelezték. A mostani háború igazolta: helyesen döntöttünk, hogy évekkel ezelőtt elindítottuk a Zrínyi haderőfejlesztési programot. Ha sikerül megvalósítani, akkor néhány éven belül Magyarország nemcsak a térség egyik legütőképesebb hadseregével rendelkezik majd, de hadiipari központtá is válik. A feladat fontosabb, mint az elmúlt 30 évben bármikor. Sok sikert kívánok a miniszter úrnak! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Szalay-Bobrovniczky Kristóf körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Tisztelt Ház! Egy demokráciában döntő tényező a kormány és a polgárok közötti folyamatos kapcsolattartás. Ez nehéz feladat, a munkát adatvédelmi jogszabályok tömegei, az állampolgárok érthető érzékenysége és az ellenzék folyamatos támadásai is nehezítik. Ez most sem lesz másképp. Rogán Antal miniszter urat arra kértem fel, oldja meg ezt a feladatot. A kormányzati döntések mögött húzódó elvek és célok a demokratikus közvélemény egésze számára legyenek megismerhetők. Ebben a háborús évtizedben különösen fontos, hogy a velünk egyetértőknek és az egyet nem értőknek is világos legyen, mit miért teszünk. A következő időszakban az ország függetlenségét és Magyarország szuverenitását számos támadás éri majd. A szuverenitás védelme a miniszterelnök első számú kötelessége. Ebben a munkában elsősorban miniszter úrra számítok majd. Köszönöm, hogy igent mondott a fölkérésemre. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Rogán Antal körbetekintve köszöni meg a tapsot.]] Lázár Jánost az Építési és Beruházási Minisztérium vezetésére kértem föl. Ezt igazából országépítési minisztériumnak kellene neveznünk. Korábban ez a feladat a minisztériumok között fölparcellázott, tehát széttagolt terület volt. Mára a széttagoltság hátránnyá vált. A növekvő nyersanyagárak, a háború gazdasági hatásai, a várható európai recesszió, a beruházók óvatossága alaposan megbonyolítja majd az életünket. Miniszter úr feladata nem kisebb, mint a beruházásokra fordított állami erőforrások hatékony felhasználása, az építésügyi szabályok megújítása, valamint az épített örökségünk védelme és a polgári jó ízlés képviselete az építkezéseknél. Lázár János korábban sikeres frakcióvezető, államtitkár és miniszter is volt. Most is jók az esélyei. Isten hozta ismét a kormányban! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Lázár János felállva köszöni meg a tapsot.]] Nagy Márton lesz a gazdaságfejlesztésért felelős miniszterünk. Mindannyian tudjuk, hogy az európai gazdaság nagy bajban van. Ha Magyarország fejlődni akar, akkor új, unortodox, innovatív lépésekre lesz szükségünk. Kiszabadulás a devizacsapdából, az adópolitikai fordulat, az árstopok intézményei mind ilyen megoldások voltak. Remélem, hogy maradt még belőle a tarsolyunkban. Ezeket kell előkotornia és bevetnie a miniszter úrnak. Azt várom, hogy az ország fejlődését a magyar észjáráson alapuló, innovatív gazdaságpolitikai javaslatokkal segítse, még annak kockázatát is vállalva, hogy ezek között lesznek szép számmal olyanok, amelyekkel már a közeljövőben sem csak barátokat szerez magának. A miniszter úr korábban a jegybank alelnöke volt, tehát a jég hátán is megél; erre a tudására most szükség is lesz. Munkájához bátorságot, erőt és jó egészséget kívánok! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Nagy Márton István felállva köszöni meg a tapsot.]] Szijjártó Péter miniszter urat arra kértem fel, hogy továbbra is a tőle megszokott fáradhatatlansággal képviselje a magyar nemzeti érdekeket. Erősítse meg kapcsolatainkat a szövetségeseinkkel, és keressen újabb kereskedelmi és beruházási lehetőségeket. Azt kérem, hogy játsszon minden hangszeren, legyen okos, mint a kígyó és szelíd, mint a galamb; de leginkább érje el azt, amit kell. A jövőben Szijjártó miniszter úr felel a Paks II.-beruházásért is. Ez a munka így együtt több embert is kívánna, de a miniszter úr az elmúlt években bizonyította: egyszerre több helyen is tud lenni. Sok sikert kívánok! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Szijjártó Péter felállva köszöni meg a tapsot.]] [[16.30]] Öregeket a tanácsba, fiatalokat a csatába! Ezért kértem fel négy éve Gulyás Gergely miniszter urat, aki azóta sem volt hajlandó megöregedni. [[Szórványos derültség.]] Feladata a stratégiai tervezés, ezért neki nemcsak minisztériumokat, hanem egy egész országot kell látnia. Azt várom tőle, hogy hangolja össze a minisztériumok működését, képviselje a tisztelet és az együttműködés kultúráját, alakítsa ki ennek technikáit. Ez a munka sohasem ér véget. Erre a feladatra kap újabb négy évet. Ez a minisztérium egyben a kormány villámhárítója is, ezért arra kérem őt, képviselje bátran a kormány érveit a Magyarországról szóló szellemi természetű vitákban, itthon és külföldön egyaránt. Sok sikert kívánok a miniszter úrnak! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Gulyás Gergely körbetekintve megköszöni a tapsot.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az új kormány névsora is mutatja, az előttünk álló, veszélyekkel teli éveknek egy erős és ütőképes, válságálló és világos jövőképpel rendelkező kormánnyal vághat neki Magyarország. Mi, a magyar kormány tagjai, a ránk nehezedő feladat súlyával arányos felelősséggel, határozottsággal és alázattal vállaljuk a magyar nemzeti érdekek képviseletét, a magyar szabadság és szuverenitás védelmezését. Számítunk a képviselő hölgyek és urak támogatására. Kérem önöket, segítsék a munkánkat. A Jóisten mindannyiunk felett, Magyarország mindenekelőtt. Hajrá Magyarország! Hajrá magyarok! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 16. cikkelye (8) bekezdése alapján bejelentem, hogy a miniszterek kinevezésével Magyarország Kormánya megalakult. Most a kormány tagjainak ünnepélyes eskütétele következik. Kérem önöket, hogy a miniszterek eskütételét felállva hallgassák meg. [[A jelenlévők felállnak. A vezénylő tiszt az elnöki pulpitussal szemben lévő bejáraton keresztül bejön, és az ülésterem közepéről engedélyt kér a házelnöktől a nemzeti és a történelmi zászlók behozatalára, aki az engedélyt megadja. A fanfárok hangja mellett a díszőrök az elnöki pulpitus két oldalára bevonulnak a zászlókkal.]] Tisztelt Ház! Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét.
Én, … fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; miniszteri tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Foglaljanak helyet! [[A jelenlévők helyet foglalnak.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy mindannyiunk és a magam nevében a kormány tagjainak eredményes munkát, sok sikert és hozzá jó egészséget kívánjak! Most megkérem a kormány tagjait, hogy az esküokmányokat lássák el kézjegyükkel. Tisztelt Ház! Az ünnepélyes eskütétel lezárása előtt, kérem, együtt felállva énekeljük el a Himnuszt. [[A teremben lévő felállnak, és közösen eléneklik a Himnuszt. A díszőrség parancsnoka előlép, majd jelzésére és a fanfárok hangjára a zászlók elhagyják az üléstermet. A jelenlévők leülnek.]] Tisztelt Ház! Az ünnepélyes eskütétel végére értünk. Megköszönöm vendégeink részéről, hogy megtisztelték az ünnepélyes eskütételt. Most, a napirend utáni felszólalások előtt 15 perc szünetet rendelek el. (Szünet: 16.37 16.52 Elnök: dr. Oláh Lajos Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Képviselőtársaim! Lassan rátérnénk a napirend utáni felszólalásokra. Kérem, foglalják el a helyüket! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd: „A Fidesz képviselőinek figyelmébe: Trianon nem ünnep” címmel. Megadom a szót, képviselő úr, öt percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A hazánk legnagyobb tragédiájának évfordulója előtti utolsó plenáris ülés végén egy Trianon-megemlékezésre hívok mindenkit Ukrajna nagykövetsége elé. A Horthy-korszakban nemzeti minimum volt a revíziós politika, majd a szocializmus évtizedeiben tiltottak voltak a Trianon-megemlékezések, aztán közvetlenül a rendszerváltás után, 1990. június 4-én épp egy plenáris ülésnap, egy hétfői ülésnap volt, amikor Szabad György házelnök csak egy egyperces néma felállást kért itt a nemzet templomában, azonban a Fidesz képviselői tiltakozásul kivonultak, ahogy kivonultak ma, most erről a megemlékezésről is, egyetlenegy képviselő sem maradt a Fidesz padsoraiban, annak ellenére, hogy már a múlt héten megjelent a felszólalásom címe. Eltelt 1990 után is tíz év. 2000-ben, amikor szintén egy jubileumi Trianon-megemlékezés lehetett volna itt az Országgyűlésben, hiszen az évforduló másnapján egy komoly államfőválasztó gyűlés volt a parlamentben, Áder János az Országgyűlés elnökeként azonban még egyperces néma megemlékezést sem kért, így legalább tiltakozásul kivonulniuk sem kellett. Aztán eltelt még tíz év, és szerte az országból alulról szervezett Trianon-emlékezések és emlékművek tucatjaival, százaival elértük, hogy végre sikerült állami szintre emelni a Trianon-megemlékezéseket, még ha nem is egészen úgy, ahogy azt szerettük volna, hiszen kicsit narancsszínűre festették, kicsit gyakran ünnepnek nevezik, még gyakran itt, az Országházban is és szerte az országban fideszes politikusok, médiumok. A nemzeti összetartozás ünnepéről beszélnek a nemzeti szétszakítottság gyásznapján, hiszen tudjuk jól, hogy Trianont máig sem sikerült orvosolni. Ha ünnepelni szeretnénk, természetesen van rá mód. Lehet ünnepelni a Rongyos Gárdát, vagy hadd javasoljuk itt a Mi Hazánk Mozgalommal az Országgyűlésben is, hogy a második bécsi döntés évfordulóját, Észak-Erdély visszatérésének napját hivatalos állami emléknapként, ünnepnapként is lehetne országgyűlési határozatba foglalni a hazatérés napjaként, az Országgyűlés ezt kinyilváníthatná. Tehát, ha ünnepelni szeretnének, van arra is mód. Viszont most sokkal inkább tiltakoznunk és tüntetnünk kell. A Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom hagyományos Trianon-felvonulására idén is sor fog kerülni, immár 21. alkalommal, azonban, ahogy a HVIM bejelentette, mostantól azon nagykövetségeknél fog ez a tüntetés zajlani, ahol a legerőteljesebb hátrányos megkülönböztetést végzik a magyar kisebbséggel szemben, tehát ahol a legsovinisztább viselkedést mutatják. Ezért vonulunk idén június 4-én 16 óra 30 percre Ukrajna magyarországi, budapesti nagykövetsége elé, a XII. kerületi Istenhegyi út 84. szám elé, ahol föl fog szólalni Barcsa-Turner Gábor, a HVIM elnöke, Toroczkai László, a Mi Hazánk, Tyirityán Zsolt, a Betyársereg és László Attila, a Magyar Önvédelmi Mozgalom vezetője is. Ukrajna nagykövetsége előtt tiltakozunk Ukrajna feltétel nélküli mielőbbi uniós csatlakozásának kormányzati és szinte összellenzéki támogatása ellen is. Csak a Mi Hazánk Mozgalom tiltakozik ez ellen sajnos a parlamentben, pedig ugyanolyan hiba és bűn, ugyanolyan nemzetárulás, mint volt Románia feltétel nélküli uniós csatlakozásának támogatása 2005. szep-tember 26-án itt, a magyar Országgyűlésben. Egy évvel azután történt ez, hogy Orbán Viktor oly szépen elmondta, hogy a vétó lehetőségével élnie kell Magyarországnak. És bizony óriási hiba volt letenni a diplomácia legkomolyabb fegyverét a soviniszta román hatalommal szemben, és most ugyanerre készülnek Ukrajna esetében is. Bár 2005-ben a szavazás előtti napokban a Székely Nemzeti Tanács, az Erdélyi Magyar Polgári Szövetség és számos közismert személyiség, köztük például Kárpátalja autonómiájának elpuskázója, Jeszenszky Géza volt külügyminiszter is azt kérte, hogy csak az erdélyi magyarság kisebbségi jogainak biztosítása esetén járuljanak hozzá a román EU-csatlakozáshoz, a Fideszből mégsem akadt egyetlenegy képviselő sem, aki nemet mondott volna a nemzeti érdekek feladására, maga Orbán Viktor is az igen gombot nyomta meg, pedig az Országgyűlés nem is volt döntéskényszerben, hiszen siető másodikként ratifikálta a románok EU-csatlakozási egyezményét feltétel nélkül. Most hasonlóan feltétel nélküli EU-csatlakozásra és annak támogatására készülnek Ukrajna esetében, ami hasonló nemzetárulás volna. Kérem ezért, bár a Fidesz képviselői nincsenek jelen, de társadalmi nyomást gyakoroljunk annak érdekében, hogy ennek az újabb nemzetárulásnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] véget vessünk, és találkozzunk június 4-én Ukrajna nagykövetsége előtt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Balassa Péter, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Mindenkinek jár a túlélés esélye!” címmel. Megadom a szót, képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelettel köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Ház! Mindenkinek jár a túlélés esélye. Egy olyan ügyről szeretnék beszélni, amely ma Magyarországon közel 700-800 ezer embert érint, ha a szűkebb pátriámat nézem, akkor Győr-Moson-Sopron megyét és Vas megyét jelenti. Hogy miről is beszélek? Voltak elvi döntések, de a gyakorlatban nem történt semmi. Amennyiben megengedik, akkor egy állampolgári levelet szeretnék felolvasni önöknek, abból egy idézetet, amit, ha jól tudom, minden egyes kormánypárti és ellenzéki képviselő megkapott a régióban. Németh Martintól kaptam a levelet. Levelében egy olyan égető, több százezer embert érintő problémáról ír, amelyet a lehető leghamarabb meg kell oldani. Az ország légimentő bázisainak elhelyezkedése miatt hatalmas fehér folt éktelenkedik a Rábától nyugatra. A Magyarországon megtalálható légimentő bázisok az ország nagy részét lefedik, megadva az esélyt az állampolgároknak a gyors helikopteres mentés lehetőségére, azonban a nyugati országrészeken nem ez a helyzet. Sármellék és Balatonfüred légibázisai túl messze vannak, és ezen bázisok gépei sokszor nem elérhetőek időben. Hogy mit jelent ez? Ha valaki megnézi a nemzetközi sztenderdeket és a magyarországi sztenderdeket, akkor az jól tudja, hogy ma a szabályozás szerint 15 perc az a határ, amin belül egy balesetnél, bármilyen balesetnél a kiérkező mentőknek, mentőhelikoptereknek ki kell érkeznie. Hogy mit jelent ez? Az uniós előírásokkal összhangban a magyar légimentők megfelelnek ezen előírásoknak, de vannak olyan vakfoltok, amelyre a levélben kitér Németh Martin úriember. [[17.00]] Mire is gondolok? Arra gondolok, hogy mennyit jelent az idő. Az idő nagyon-nagyon sokat jelent, életeket menthet, és soha nem tudjuk azt, hogy ki van veszélyben, barátaink, rokonaink, testvéreink vagy éppenséggel ismerőseink. Ha valaki megnézi, hogy egy perc mit jelent, egy perc azt jelenti, hogy egy újraélesztésnél 10 százalék eséllyel növeljük meg annak a lehetőségét, hogy valaki életben maradjon. Ha csak 5 perccel, vagy akár az uniós átlaghoz képest vannak országok, ahol 8 percre, 10 percre levitték, akár 30-40 százalékkal tudjuk ennek a túlélésnek az esélyét növelni. A magyarországi légibázisokkal kapcsolatosan egy térképet szerettem volna felmutatni, de inkább szóban szeretném elmondani és ábrázolni azt, hogy ma Magyarországon a légi mentés hogy néz ki. Ha a Duna vonalától megnézzük, akkor Kelet-Magyarországon Debrecen, Miskolc és Szentes azok a települések, ahol a bázisokkal rendelkezünk, valamint a fővárosban Budaörs, a nyugat-magyarországi részen pedig Pécs, Balatonfüred és Sármellék azok a települések, ahonnan a légibázisokról mentőhelikopterrel tudnak indulni a balesetet szenvedőkért. Ami a levélben nagyon-nagyon alaposan megjelenik, és a mai felszólalásomnak is egyik alfája, ómegája lenne, hogy ezen légibázisok hatóköre Sármelléktől épphogy csak a 15 percbe beletartozik. Mit jelent ez? Azt, hogy Sárvár, Csorna, Mosonmagyaróvár, Győr, ezek a települések a 15 perc határán vagy azon kívül helyezkednek el. Mindenféleképpen kezdeményeznénk azt, hogy ezen a területen létesüljön légibázis. Ha valaki a szakmai anyagot elolvassa, és a légimentők bázisának az oldalára felmegy, akkor a légimentők küldetésének első sora így szól: „A mentés állami feladat.” vagyis a problémát is az államnak kell megoldania. Most cselekednie kellene, ugyanis az kevés, hogy a problémát észleljük, majd azt várjuk, hogy történjen valami. Tervek is születtek. A Győr-Moson-Sopron megye déli részén található Mihályiban vagy Sárváron terveztek légimentőbázist, hogy a 15 perces kiérkezési idő tartható legyen a nyugati határ mellett is. Sárvár már konkrét lépéseket is tett a légimentők kérésére. A rendezési tervet is módosították, ám a beruházás nem indult el. Kondora István úgy fogalmazott Sárvár polgármestere évekkel ezelőtt , hogy „a forgalmas főútvonalak kapcsolódása, a kiterjedt idegenforgalom és a hatalmas ipari potenciál indokolttá teszi Sárváron, hogy közel legyen a segítség”. Tegyük hozzá, ugyanez igaz Szombathelyre, Győrre, Sopronra, Csornára és Mosonmagyaróvárra is. Sármelléktől és Balatonfüredtől igazán messze esnek ezen városok. Mivel két megye érintett a dologban, ezért arra kérem a képviselőket, hogy támogassák a kezdeményezésemet, és tegyenek konkrét lépéseket az ügyben. A kormány pedig nevezze meg azt az illetékes minisztériumot, amely kidolgozza a nyugat-dunántúli mentőhelikopter-bázis terveit, hozzárendeli a szükséges anyagi forrást és más eszközöket, egyeztet a képviselőkkel, és rögzíti a mihamarabbi határidőket. Megnyugtató lenne a területen élők számára, ha a bázis kialakításának és fenntartásának költségei bekerülnek a 2023-as költségvetésbe külön tételsoron. Zárógondolataimban pedig szeretnék köszönetet mondani minden egyes mentőtisztnek, minden egyes ápolónak, mindenkinek, aki az egészségügyben dolgozik. A mai felszólalásom is arról szólt, hogy egy jól működő rendszert szeretnénk még jobbá tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére a Házbizottság ajánlása szerint kerül majd sor. Köszönöm a jegyző urak munkáját, köszönöm az Országgyűlés kollégáinak munkáját a mai napra. Az ülést ezennel bezárom.