[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat és köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai ülésünket. Az Országgyűlés őszi ülésszakának tizennegyedik ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! 2015-ben az Országgyűlés a 49/2015. számú határozatával november 15-ét Bethlen Gábor erdélyi fejedelem születésének napját a magyar szórvány napjává nyilvánította. A határon túli magyarság sorsáért viselt nemzeti felelősségünket Alaptörvényünk a legfontosabb alapvetések között rögzíti, és kimondja, hogy Magyarország az egységes magyar nemzet összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását, a szülőföldön való boldogulásukat, valamint előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal. Tisztelt Képviselőtársaim! A hosszú évtizedekig elszigeteltségben töltött kisebbségi és peremvidéki létezés az etnikai elsorvadás elsődleges veszélyforrása, amely a magyarság esetében immár több mint egy évszázada tart. A magyar nemzet szórványban élő tagjai, akiknek száma ma 200 ezer és egymillió fő közé tehető, nemzeti identitásuk megőrzésében a leginkább veszélyeztetettek. Kapcsolatuk az anyaországgal, valamint a területi egységekben élő, határokon túli nemzettársaikkal egyaránt megnehezült. Nem alkotnak összefüggő közösséget, így magyarként és magyar nyelven való megnyilvánulási lehetőségeik már nemcsak a közoktatásban, hanem a mindennapjaikban, munkahelyeiken, kulturális és vallási életükben, de még családjaikban is folyamatosan visszaszorulóban vannak. Elszigeteltségük és érdekérvényesítési lehetőségeik csökkenése a még fennmaradt nemzeti kapcsolataik további töredezettségéhez vezet. A másnak születettség mindennapi kényszerű megtapasztalása, küzdelmes vagy éppen nehézkes felvállalása következtében körükben felerősödnek az asszimilációs folyamatok. A beolvadási folyamatoknak vannak megváltoztathatatlan és természetes törvényszerűségei. Tudatában kell lennünk azonban, hogy a szórványban élő nemzettársaink identitását veszélyeztető folyamatokat esetleges mulasztásainkkal, elfordulásunkkal, vagy ami még rosszabb, szándékos elutasításunkkal tovább erősíthetjük. Ezért is ezen a napon kiemelten kívánjuk hangsúlyozni, hogy a többségi magyar nemzet testétől távol élő magyarok önazonosságuk megtartásáért vívott küzdelmükben nincsenek egyedül, jogaik gyakorlásában és kultúrájuk megőrzésében mindenkor számíthatnak hazánk, Magyarország támogatására. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül ezt követően a napirend utáni felszólalásokkal fejezi be az Országgyűlés a mai ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Vasárnap volt a Fidesz kongresszusa, és én őszintén kíváncsian vártam, hogy mit ajánl az országnak az a párt, amely már tizenegy éve kormányozza az országot, mit gondol az országról, mit gondol a kormányzásról, mit gondol a magyar embereket érintő legfontosabb problémákról. Kiderült, hogy nem sokat, többet foglalkoztak az ellenzékkel, mint az emberek problémáival, az ország bajaival, de az elmúlt tizenegy évben nem az ellenzék volt kormányon, hanem a Fidesz. Bár első sikerét már elérte az ellenzék azzal, hogy a választások előtt fél évvel már egységes, és erőt mutat, a Fidesz máris pánikszerű osztogatásba kezdett, de ez már túl késő, és túl kevés. Az is látszott a Fidesz kongresszusán, hogy a demokrácia csak nyomokban található meg. Kérdésekre, ellenszavazatra vagy tartózkodásra nem is volt igény. Valószínűleg így képzelik el az ország működtetését is: semmi kérdés, semmi ellenvetés, csak követni a vezért. Hát, mi nem ilyen Magyarországot képzelünk el. A Párbeszéd és az ellenzék nem így választotta ki a vezetőjét, hanem egy nyitott, demokratikus folyamattal, az előválasztással, ahol nem ezer küldött, hanem több mint 860 ezer választópolgár választott és mondta ki, hogy ki legyen az ellenzék közös miniszterelnök-jelöltje. Tartalmát tekintve is siralmas volt ez a kongresszus, nem csoda, hogy az egyik fideszes képviselő, az egyik fideszes polgármester azt mondta, hogy a kellemetlen kérdésekre még nem jöttek meg a válaszok a Fidesz-központból. Hát, ki kell hogy ábrándítsam, nem is fognak; itt, a parlamentben sem kapunk érdemi válaszokat a kellemetlen kérdéseinkre. Erre a felszólalásra is csak majd csúsztatások és hazugság lesz a válasz. A miniszterelnök kongresszusi beszédében sem adott választ egyetlen kellemetlen kérdésre sem: mi lesz az egészségüggyel, mi lesz az oktatással, mi lesz a rászorulókkal, mi lesz a klímavédelemmel, mi lesz a jogállammal? Mi lesz azzal az egészségüggyel, ahol arányaiban még mindig az egyik legtöbben halnak meg Covidban, és ez nem az egészségügyi dolgozók hibája; ahol a járvány alatt elmaradt szűrések miatt drasztikusan megemelkedett a daganatos megbetegedések száma, mi lesz ezekkel az emberekkel, mi lesz ezekkel a betegekkel? Vagy a járványtól függetlenül mi lesz a növekvő várólistákkal? Mi lesz az oktatással, ahol az összes felmérés szerint a gyermekeink képessége egyre csak romlik? Mikor lesznek olyan iskolák, amelyek a készségeket, képességeket fejlesztik, amelyek a csapatmunkára, a csoportmunkára, a jövőre készítik föl a gyerekeinket? Mikor lesznek a tanárok rendesen megfizetve? Mi lesz a rászorulókkal, akik dolgoznak ugyan, de nem bírják rendesen eltartani a családjukat, nem bírnak rendesen megélni, mert a lakhatás és az egekbe szökő infláció elviszi az egész fizetésüket? Mi lesz a klímavédelemmel, környezeti értékeinkkel? Mi lesz a nagy tavainkkal azonkívül, hogy mindent bebetonoznak és beépítenek? 2030-ig 90 százalékos karbonsemlegességet akarnak elérni azzal a Pakssal, ami nem csak veszélyes, nem csak drága, de az a helyzet, hogy addig meg sem épül. Teljesen komolytalan az egész. A miniszterelnök arról sem beszélt, hogy jogállame az, ahol megfigyelik és lehallgatják azokat, akik nem értenek egyet a kormánnyal, majd ezeket a felvételeket politikai célokra használják föl. [[11.10]] Válaszok és program nincs. Ezt az intellektuális feladatot nem sikerült megugrani. Vannak viszont egymondatos szlogenek és hazugságok. Azt tudhatjuk, kiktől kell félni. Azt is tudhatjuk, hogy kiket kell gyűlölni azért, mert a Fidesz az elmúlt 11 évben rosszul kormányzott. Ezzel szemben az ellenzék közös programja megoldásokat kínál a fenti problémákra. A közös alap nem azt keresi, kit kell hibáztatni vagy gyűlölni, hanem azt, milyen konkrét intézkedések szükségesek az egészségügyben, az oktatásban ahhoz, hogy egy élhetőbb Magyarországon éljünk. A Párbeszéd szerint egy olyan kormányra van szükség, amelynek nem Brüsszel, az LMBTQ vagy a Soros a fő ellensége, hanem a kiszolgáltatottság, a szegénység, a nyomor. Jövőre a választópolgárok dönthetnek majd. Ez után a kongresszus után teljesen világos, hogy egy demokratikus, emberközpontú kormányzás vagy egy mindig másokat hibáztató, a magyar embereket igazából érintő problémákat megoldani képtelen kormány között döntenek. Egyszerű választás. Köszönöm a szót. [[Dr. Rétvári Bence: Hol a taps?]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Dömötör Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Megértem, hogy önt zavarja a tegnapi kongresszus, mert egy erős politikai közösséget láthatott. Mi önnel szemben előnynek tartjuk azt, hogyha egy politikai közösségnek vagy éppen egy kormánynak van erős vezetője. Ne minket hibáztasson azért, mert az önök vezetője egy egyszázalékos pártot hozott össze, és ennek tetejében még unja is, amit csinál. Ezt ne rajtunk kérje számon! Ami az elmúlt 11 év teljesítményét illeti, a miniszterelnök világosan beszélt arról, hogy melyek a legfőbb eredmények: folyamatos, 4-5 százalékos gazdasági növekedés, és hogy most a járványból kijövünk, ez azt is jelenti, hogy újra visszaállunk a növekedő pályára. Soha nem volt ilyen sokszínű a családtámogatási rendszer, mint most. Ami a rászorulók helyzetét illeti, utalt rájuk. Számukra munkát kínál és kínált ez a kormány ezért csökkent harmadára a munkanélküliség , elviselhető energiaárakat erről szól a rezsicsökkentés, amit önök elleneznek és támadnak és például a devizahitelek kivezetését. Az önök idejében, a baloldali kormányzás idejében negyvenszeresére nőtt a devizahitelek aránya. Ez volt az a kormány, amelyik kivezette, ami azért fontos, mert a devizahitelezés önmagában jelentősen hozzájárult a szegénység növekedéséhez a baloldali kormányzás időszakában. Ami pedig az egészségügyet illeti, arra kérem, nézze meg a számokat, nézze meg a költségvetési sorokat, azt fogja látni, hogy 2010-hez képest 1700 milliárd forinttal költünk többet egészségügyre. Ez nem csupán egy elvont szám, mert mögötte például az van, hogy 91 kórház megújult, miközben zajlik egy béremelési program az egészségügyben nem mondom, hogy önök erről álmodni sem mertek, mert önök elvettek bért, eszükbe nem jutott ilyen béremelési programot indítani , duplájára nő az orvosok bére egy korábbi béremelési programot követően, miközben az ápolók összességében 72 százalékos emelést kapnak, s mindemellett kivezetjük, kivezettük a hálapénzt, amely egy nagyon súlyos tehertétel volt az egészségügyben évtizedek óta. Tehát, ha ön nem hallotta a kongresszuson azt, hogy ez a kormány milyen eredményeket tud felmutatni, és az ország és sok millió ember munkájából következően milyen eredményeket tudunk felmutatni, akkor azt kell mondjam, hogy rossz műsort nézett. Önök fogadkoznak arra, hogy jól kormányoznának. De hogy mire is számíthatnánk egy esetleges baloldali kormányzás idején, azt minden másnál jobban megmutatja a Városháza körül kialakult balhé. Ez az a hely, ugye, ahova Karácsony Gergely grandiózus parkokat ígért megválasztása másnapján. No, közpark, az nincs, van viszont más. Egyes üzleti körök ugyanis elkezdtek mocorogni annak érdekében, hogy megkaparintsák a Városházához kapcsolódó ingatlanokat. Egyeztetések is történtek a Fővárosi Önkormányzat embereivel, tehát olyan szándékokról van szó, amelyek nem függetlenek a baloldali városvezetés szándékától és akaratától. Karácsony Gergely, az ön pártelnöke és főpolgármestere az első napokban meglehetősen nyeglén reagált, tagadott mindent, azt mondta, hogy nincs itt semmi látnivaló, lakájmédiázott, aztán eltelt pár nap, és kiderült, hogy nem véletlenül zörgött a haraszt, most már nem tagadják, hogy voltak egyeztetések, olyannyira nem, hogy a vagyonkezelő vezetője, ha jól értem, még fegyelmit is kaphat. Hadd kérdezzem már meg, tisztelt képviselő úr, hogy ha nincs itt semmi látnivaló, ha korábban tagadták az egészet, akkor miért kap fegyelmit a vagyonkezelő vezetője. Ez az ügy mindent elmond a baloldalról és a baloldal valós szándékairól. Lenne teendő Budapesten, csak teendő lenne: közlekedésszervezés, a közbiztonság javítása, a köztisztaság javítása, sorolhatnám, de nem ezzel foglalkoznak, véletlenül sem ezzel foglalkoznak, inkább azzal, hogy talicskával kipiszkálják és széthordják a vagyont. Pontosan úgy, mint 2010 előtt tették. A baloldali kormányok alatt vertek dobra 190 állami céget bagóért, jellemzően külföldieknek, és politikai vért kellett ahhoz izzadni, hogy a meghatározó stratégiai iparágakban újra 50 százalék fölött legyen a magyar tulajdon aránya. Nem azért értük el ezt évek alatt, hogy megint jöjjön a baloldal, és ezt visszacsinálja. Tisztelt Képviselő Úr! Igazából nem tudjuk, hogy Karácsony Gergely mennyit jár be valójában dolgozni. Azt sem tudjuk, hogy a főváros vezetését mennyire unja. Ezért azt sem tudjuk igazából, hogy volte tudomása a privatizációs előkészületekről, mert lehet, hogy egyáltalán nem tudott róla. Sokaknak lehet az az érzése, hogy az sem tűnne fel neki, ha a DK-sok elhordanák az irodájából a széket. Lehet, hogy még az sem tűnne fel neki. Bárhogy is legyen, tisztelt képviselő úr, ha valóban komolyan gondolják a felelős politizálást és a közpénzek védelmét, akkor azonnal állítsák le a privatizációs manővereket. A haza nem eladó, a nemzeti vagyon nem eladó és a Városháza sem. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Akár tetszik, akár nem, minden egyes ország kormányának tudomásul kell vennie, hogy a klímaváltozás itt van, gyorsul, és az egyre erősödő visszahatásokkal számolnunk kell. A szélsőséges időjárási viszonyok hatnak az egészségünkre, fejfájás, érrendszeri megbetegedések, vérnyomás-ingadozás, és még sokféleképpen, de komoly hatást gyakorolnak a gazdaságunkra és a környezetünkre is. Ez utóbbit nem nagyon szokták még emlegetni, de biztos vagyok abban, hogy már a közeljövőben sokszor fogjuk hallani, hogy a klímaváltozás és a biológiai sokféleség drasztikus csökkentése kéz a kézben jár és egymást erősíti. Sajnálatos módon a glasgow-i klímacsúcs nem hozott áttörést, és meggyőződésem, hogy az ilyen találkozók addig nem is fognak, amíg minden egyes ország kormánya nem érti meg, hogy itt az idő a cselekvésre, és komolyan kell venni a súlyosbodó klímaválságot. Sajnos a kibocsátáscsökkentési vállalások Glasgow után sincsenek összhangban a párizsi megállapodással. Az üvegházhatású gázok 2030-ig történő csökkentésére eddig benyújtott önkéntes nemzeti vállalások 2030-ig mindössze annyit biztosítanak, hogy az évszázad végére 2,4 Celsius-fokkal fog emelkedni az átlagos hőmérséklet az iparosodás előtti időszakhoz képest a szükséges 1,5 fok helyett. [[11.20]] Ez azt jelenti, tisztelt képviselőtársaim, hogy sokkal, de sokkal komolyabban kell venni a nemzeti vállalásokat az éghajlatváltozás megfékezése érdekében. Ezt még Orbán Viktornak is el kell fogadnia, a folyamatos tagadás, a brüsszelezés nem vezet sehová. Hogy a tegnapi beszédére utaljak, nem a zsemle kicsi, hanem a bolygó, amit túlhasználunk, tönkreteszünk. Jelenleg közeledünk afelé, hogy kétbolygónyi erőforrást használ az emberiség. Az energiatakarékosság ösztönzése, a gazdaságos használatra való törekvés mindannyiunk jól felfogott érdeke, még az önöké is az lenne, ha képesek lennének előre gondolkodni, és nem csak a pillanatnyi politikai haszonszerzés, a gazdasági érdekcsoportjaik érdekei mozgatnák önöket. Miközben Áder János a klímacsúcson fényezte az Orbán-kormány klímacéljait, várható lépéseit, addig hazánk klímapolitikájára a legfrissebb, 2022-es klímaváltozási teljesítményindex elégtelen osztályzatot adott. A Germanwatch, a NewClimate Institute és a CAN elemezte az egyes országok vállalt klímatervei és a kibocsátás közötti viszonyt, négy fő kategóriát vizsgáltak: az üvegházhatású gázok kibocsátását, a megújulóenergia-termelést, az energiafelhasználást és a klímapolitikát. Az eredmény mindent elmond: Magyarország az összesített rangsorban a vizsgált 64 országból az 53. helyen áll. Az egyes kategóriáknál ez a következő: az üvegházhatású-kibocsátás a 45. helyen áll, a megújuló energia a 44. helyen, az energiafelhasználás az 51. helyen, a klímapolitika pedig az 59. helyen áll. Az értékelés szerint Szlovénia mellett Magyarország bizonyult idén a legrosszabbul teljesítő EU-tagállamnak. Csodálkozásra persze nincs ok, hiszen a kormány törvénybe iktatta, hogy 2030-ig a mindössze 40 százalékos csökkentési célban gondolkodik, vagyis 2030-ra pusztán azt a szintet akarja elérni, amit már egyszer 2013-ban elértünk. 2014 óta a szén-dioxid-kibocsátás növekedési pályán van, ilyen tempóban természetesen nem fogjuk elérni 2050-re a klímasemlegességet. Továbbra is tiltott a szélenergia, a zöldfelületet csak pusztítjuk, nincs komplex épületenergetikai program, ami pedig tényleges rezsicsökkentést eredményezne a családok számára. Az éghajlatváltozási keretstratégia második cselekvési tervezete is csúszik azért, mert alkudoznak az Európai Unióval, meg akarják várni, hogy hát, ha lesz pénz, akkor majd valamit csinálunk. Ebből azt látjuk, hogy önöknek ez akkor fontos, ha van rá pénz, ha nincs, akkor nem. Az alkalmazkodás területén sem történt előrelépés. Továbbra sem látni, hogyan kíván a kormány felkészülni a hőhullámokra, az aszályra vagy épp a villámárvizekre. Az LMP ismételten felszólítja a kormányt, hogy vizsgálja felül a kormánytöbbség által a múlt évben elfogadott klímatörvényt, nézzen szembe a probléma súlyosságával, és ambiciózus célokat rögzítve terjessze be újra a törvényt az Országgyűlésnek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszonynak az imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, amivel egyetértünk, hogy a klímaváltozással szemben valóban cselekvéssel kell fellépni; nem szövegelésre, nem dumára, nem Facebook-posztokra, nem álcselekvésre van szükség, hanem valódi tettekre, tisztelt képviselő asszony. Ezért engedje meg, hogy egy zárójeles és rövid megjegyzést tegyek itt rögtön, hiszen arról van szó, hogy nem üres fecsegésre van szükség, hanem valódi tettekre, és amikor a baloldalnak nemcsak beszélnie kéne a klímaváltozás elleni fellépésről, hanem tennie is valamit, akkor újra és újra megbukik már az első lépéseknél is, tisztelt képviselő asszony. Nézze meg, hogy mi történik a fővárosban, ahol önök hatalomban vannak, ahol önöknek van egy főpolgármestere, aki magát zöldnek akarja nevezni, de minden, amit tesz, az ellene megy egyébként azoknak az irányoknak, amelyek a környezeti örökségünk megvédéséről szólnak. Nem gyűjti, hanem termeli a szemetet, leszereli a köztéri kukák 25 százalékát Budapesten; megszünteti a 154 éves Főkertet mindenfajta mindenfajta! egyeztetés nélkül; nem csinál semmi mást, mint Facebook-posztokat ír és klímaköröket szervez. Ettől, tisztelt képviselő asszony és ebben egyetérthetünk, ön is a cselekvésről beszélt , nem lesz jobb a helyzet sem Budapesten, sem Magyarországon, sem sehol a világon. És ráadásul azt is látjuk, hogy miközben arról beszél, hogy közparkra van szükség a Városházánál, éppen most akarja egy ingatlanmutyi keretében eladni. [[Dr. Harangozó Tamás felnevet.]] Ez a baloldalnak a teljesítménye, tisztelt képviselő asszony! Ezzel szemben világos és egyértelmű, hogy mi nem beszélni szeretnénk erről a kérdésről, hanem cselekedni, valódi lépéseket tenni. Éppen ezért Magyarország kötelezettséget vállalt arra, hogy 2050-re klímasemleges tagállammá váljon. Képviselő asszony, ezt a törvényt önök nem szavazták meg úgy, hogy ilyen kötelezettséget nemhogy a világban, még Európában is kevés ország tett. Önök itt sem tettek semmi mást, csak beszéltek, beszéltek, beszéltek, és amikor lehetőségük lett volna, hogy az egyik első európai országként valóban egy ambiciózus célt tűzzünk ki magunk elé, és ezt rögzítsük törvényben, akkor önök ezt a törvényjavaslatot leszavazták; ahogy leszavazták egyébként azt az országgyűlési határozatot is, amelyet egyébként önök nyújtottak be, csak aztán meggondolták magukat, amely szintén a szükséges intézkedésekről és a szükséges teendőkről szólt volna. Kibújik a szög a zsákból, tisztelt képviselő asszony. Önök valójában nem cselekedni akarnak, hanem beszélni erről a kérdésről, és minél nagyobb politikai támogatottságot szerezni ezzel maguknak. Képviselő asszony, ez hibás döntés, ez egy hibás hozzáállás a kérdéshez. Valódi cselekvésre van szükség, és örülnénk annak, hogyha ebből önök is kivennék a részüket a városokban, Budapesten, vagy akár itt az Országgyűlésben ön személyesen is támogatná azokat az ügyeket, támogatná azokat a programokat, amelyek valóban hozzájárulnak a kibocsátáscsökkentéshez. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is pontosan, jól tudja, hogy Magyarország már most is klímabajnok, és a valóságban pedig ambiciózus célkitűzésekkel rendelkezünk, nemzetközi összehasonlításban is ambiciózus célkitűzésekkel rendelkezünk, és ezeket a célkitűzéseinket ráadásul jogszabályokban rögzítjük. Hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között a hatodik legjobb érték, 31 százalékkal mérséklődött a magyar energiaipar üvegházhatásúgáz-kibocsátása 2010 és 2019 között, és ráadásul úgy tudtuk csökkenteni a kibocsátást az elmúlt években, hogy közben a gazdaság teljesítménye nőtt, most 2020-at leszámítva. Kevés ilyen ország van a világban, nem lehet ilyen országokat felsorolni, tisztelt képviselő asszony. És valóban van vitánk egyébként azzal kapcsolatban, úgy látom, hogy önnel is, a baloldallal is, Brüsszellel is, hogy kinek kell fizetnie a klímaváltozás költségeit, mert mi azt gondoljuk, hogy nem lehet ezt a magyar emberekre tenni, nem lehet ezt a magyar emberekkel megfizettetni, ezt igenis a klímaromboló nagy cégeknek kell finanszírozniuk. És éppen ezért egészen felháborító, hogy az önök miniszterelnök-jelöltje is beállt abba a kórusba, beállt abba a baloldali gyurcsányista politikába, amelyik újra az emberekkel akarja megfizettetni [[Az elnök csenget.]] az emelkedő energiaköltségeket, és az embereknek a rezsiköltségeit akarja újra és újra emelni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra Oláh Lajos képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre aggasztóbb a járványügyi helyzet Magyarországon, a napi adatok az áprilisi csúcs óta egyre rosszabbak, a hétnapos csúszóátlag október közepe óta meredeken emelkedik, a WHO által ajánlott 5 százalékos pozitívteszt-ajánlás már régóta a múlté, és már a 12,5 százalékos, önök által korábban mondott százalék is jóval meghaladott, október 10-én 30 százalék volt. Mindez egyrészt utal arra, hogy az új delta-variáns ha nem is okoz sokkal súlyosabb lefolyású megbetegedést, jóval fertőzőbb a korábbiaknál, másrészt egyértelmű és ezt önök is és mi is mondjuk , hogy a védőoltás fontos és hatásos, de korántsem elegendő a védekezés tekintetében, bizalom nélkül nem tud sikeres védekezés lenni. [[11.30]] Önök a Fidesz tegnapi kongresszusán oltáshoz, védettségi igazolványhoz kötötték azt, hogy az emberek részt vegyenek ezen az eseményen. Önöknek igaza volt, hogy ezt tették! Ugyanakkor meg azt láttuk, hogy önök osztályokat hajtottak be védettségi igazolás és oltási papír nélkül a vadászati kiállításra; osztályokat hajtanak be, utaztatnak védettségi igazolás nélkül a Gyurcsány-film nézésére. Önöknek fontos az, hogy a Fidesz kongresszusán részt vevők biztonságban legyenek, de önöket nem érdekli a magyar gyermekek sorsa, mert behajtották őket védettségi igazolvány nélkül és maszk nélkül ezekre a helyekre. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök itt maszkban ülnek mindannyian. Akkor miért nem mondják ki, és miért nem állnak ki, hogy ne menjetek, ne hajtsátok be a Gyurcsány-filmre maszk nélkül a gyerekeinket?! Önöket csak a saját egészségük érdekli? Itt maszkban jól elvannak, de egyébként nem mondják azt, hogy ti is viseljetek maszkot, és néhány helyen tegyük kötelezővé. Önök biztonságban vannak, és önöknek ez elegendő. 40 fő van itt, maszkban ülünk, és egyébként pedig, amikor egy osztálynyi gyereket, 40 főt bevezényelnek a moziba, ott nem írják elő a maszkot, tisztelt képviselőtársaim. A járvány kezelésének az alapja a bizalom, de hogy lehet ezt a bizalmat kiérdemelni, hogyha önök minden héten mást és mást mondanak? Egyszer azt mondják, hogy Ausztriát tekintik kiindulópontként, majd amikor kiderül, hogy az osztrákok folyamatosan tesztelnek, Orbán Viktort már nem érdekli ezen túlmenően, hogy az osztrákok mit csinálnak. Amikor kevés volt az elhalálozás, akkor Orbán Viktor azt mondta, hogy a járványkezelés eredményét a halottak számában kell tekinteni, majd mikor Magyarország lakosságarányosan világelső lett, már ez sem volt izgalmas. Romániában, ellentétben Magyarországgal, nyilvánosságra hozták az összes Covid-oltás különböző hatásait, hogy hogyan néz ki ez az oltottaknál és melyik oltásnál. Önök ezt nem tették meg! Kásler miniszter úr egy beszélgetésben mondott néhány adatot, de nem tette közzé azt a kutatást, amire ezek a dolgok alapoznak. A polgármesterek sorban próbálják önöktől kikérni a különböző adatokat, kicsikarni a kormánytól a járványügyi védekezés érdekében önök ezt nem teszik! Én magam többször írtam kormánytagoknak, és önök közül válaszoltak néhányan arra, amikor azt kérdeztem, hogy hány halott van egy adott önkormányzat területén, milyen oltással rendelkeznek; hányan vannak egyszer-kétszer-háromszor beoltva; hányan vannak karanténban; hányan veszítették el a munkájukat. Ez mind segítene az ott élő embereknek, mert az önkormányzat tudna nekik segíteni. Önök ezeket a dolgokat titkolják, nem mondják el. Kérvényeztem, hogy elmenjek és meglátogassak egy Covid-kórházat, egy Covid-osztályt. Jeleztem, hogy mindenféle szükséges védőfelszerelést felveszek, be vagyok oltva, tehát mindennek megfelelek. Romániában, Dunaszerdahelyen, de Ausztriától Finnországig nem okoz gondot, hogy beengedjék oda a médiát vagy akár a képviselőket! Önök titkolóznak, nem hajlandóak beengedni oda a média képviselőit, pedig higgyék el, ez is segítene abban, hogy többen hajlandóak legyenek oltakozni! Tisztelt Kormány! Kérem, haladéktalanul tegyék nyilvánossá önkormányzati bontásban, hogy hányan hunytak el, hányan vannak karanténban; hányan és milyen oltást kaptak; milyen oltásokkal hányan kerültek kórházba. Minden ezzel kapcsolatos kutatást azonnal hozzanak nyilvánosságra! Kásler úr ne a magyarok ősei után kutakodjon most, hanem hozza nyilvánosságra az ezzel kapcsolatos kutatásokat! Engedélyezzék a média részére, hogy a Covid-osztályokról, a kórházakról valódi képet tudjanak mutatni a lakosságnak! Higgyék el, ez a járványügyi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] védekezést is segítené! Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a türelmét.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egy nagyon fontos ügyet, a koronavírus elleni védekezés ügyét hozta képviselő úr a Ház elé, ezért részletesen szeretném az ezzel kapcsolatos kormányzati álláspontot ismertetni. Mindenekelőtt azonban azt szeretném egyértelművé tenni, hogy az szerintem egészen elképesztő, hogy önök még mindig pártpolitikai ügyet próbálnak csinálni a koronavírus elleni védekezésből, nem pedig nemzeti kérdésként kezelik. Önök az elmúlt másfél-két évben is így jártak el, amikor az oltásellenes kampány élére álltak, és amikor a keleti vakcinák ellen lázították az embereket. Nem tudom, emlékszike, képviselő úr, lehet, hogy egészen kellemetlen az ön számára, de ettől még ez a tény kategóriájába tartozik, hogy önök voltak azok, akik petíciót indítottak a keleti vakcinák ellen, amit több millió magyar ember kapott meg, és valószínűleg több tízezer ember életét sikerült megmenteni ezen vakcinák segítségével. Az önök padsoraiban ül az a Korózs Lajos képviselő úr, ráadásul az önök támogatásával az egészségügyért felelős bizottságnak a vezetője, aki kamuvideót gyártott és álhíreket, fake newsokat, álmentősöket sem általott bevetni azért, hogy a védekezést rossz színben tüntesse fel. Az a baj, az a probléma, tisztelt képviselő úr, hogy az ön felszólalása sem lógott ki ebből a sorból, tehát önöknek sem sikerült meghaladni az akkori oltásellenes megközelítésüket. Önöknek sokkal fontosabb az politikai számításból, hogy a járvány eltalálja Magyarországot, mert ebből próbálnak politikai tőkét kovácsolni maguknak, ahelyett, hogy azzal lennének elfoglalva, hogy hogyan lehetne minél több embert meggyőzni, hogy önkéntesen, de beoltassa magát, illetőleg, hogy minél jobban át tudja vészelni Magyarország a koronavírus-járvány negyedik hullámát, ami egész Nyugat-Európában tart. A mi megítélésünk szerint ez elsősorban nem a beoltottakat fenyegeti, hanem az oltatlanokat. A mi megítélésünk az, hogy a járvány ellen nem a bezárások és a korlátozások jelentenek alapvetően megoldást, hanem az oltás. Ennek megfelelően Magyarország volt az egyik első állam Európában, amelyik két vakcinát is beadott a felnőtt lakosság több mint felének, és Európában elsőként tettük lehetővé a harmadik oltás felvételét. A beoltottak száma éppen most fogja elérni a 6 millió főt, köztük több mint 5,7 milliónyian a második oltást is megkapták; és a harmadik oltást felvettek száma is folyamatosan növekszik, most már dinamikusan hagytuk el a 1,5 milliót. A mi megítélésünk szerint mindegyik vakcina jó; a mindkét oltással rendelkezők visszabetegedési aránya 1 százalék alatti. Valóban, komoly a helyzet, mert a delta-variáns gyorsabban terjed, és súlyosabb megbetegedést okoz. Ezért aztán a járvány fékezése és az oltottság növelése érdekében novembertől új intézkedések léptek életbe. A munkaadók előírhatják a koronavírus elleni védőoltást a munkavégzés feltételeként. Ezt az állam mint munkaadó is érvényesíteni fogja, az önkormányzatoknál pedig a polgármester dönthet ugyanerről. Ismét maszkot kell viselni a közösségi közlekedési eszközökön, és látogatási tilalmat rendeltünk el az egészségügyi intézményekben. Ön jól láthatóan különbséget szeretne tenni jobboldali rendezvények és baloldali rendezvények között. [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] Önök szerint az, ami egy jobboldali rendezvényen nem fér bele, az egy baloldali rendezvényen belefér. Én ezt a pártpolitikai alapú különbségtételt nem tudom elfogadni. Én arra hívnám fel a figyelmet, hogy az új vírusmutánsok megjelenése indokolttá teszi, hogy megerősítsük azok immunvédelmét, akik korán, az elsők között kapták meg az oltást. A harmadik oltás is önkéntes és ingyenes. Külön oltási akciót indítottunk a beoltatlan idősek számára; iskolai oltókampányt szerveztünk a 12-18 év közötti diákok számára. Az őszi szezonban újabb oltás-népszerűsítő kampányt indítottunk közéleti szereplőkkel, orvosokkal, akadémikusokkal bár az önök oldalán is látnánk mindezt! November 22-28-a között újabb oltási akcióhetet indít a kormány a kórházi oltópontokon; megemelt oltási kapacitással és időpontfoglalás nélkül is várjuk az oltakozókat. Önöktől pedig csak azt szeretném kérdezni, hogy mikor hajlandóak végre a keleti vakcinák ellen hergelő országgyűlési határozati javaslatukat visszavonni a Ház színe elől. Amíg ezt nem teszik meg, addig az önök által felvetetteket nem lehet komolyan gondolni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képzeljenek el egy országot, ahol pusztító világjárvány tombol, ahol 30 ezer ember hal meg a járványban, és orvosok, ápolók, szociális munkások, katonák, rendőrök ezrei küzdenek nap mint nap túlórázva, megfeszített erővel azért, hogy megvédjék a honfitársaik életét, egészségét. [[11.40]] Képzeljék el, van ebben az országban néhány ember, akik ezt az időszakot arra használják föl, hogy konkrétan a védekezésen és annak költségein nyerészkedjenek, mesés, milliárdos vagyonra tegyenek szert. Igen, jól látják, tisztelt Képviselőtársaim, ez Magyarország, a nemzeti együttműködéses rendszerük. Két konkrét példával ecsetelem önöknek és a kedves választópolgároknak, mi is zajlott itt az elmúlt évben. Az első: Martos Dániel, a IX. kerület fideszes frakcióvezetője, bizottsági elnöke, a vagyonkezelő vezérigazgató-helyettese, aki tavaly augusztusban, amikor cégek tömegei mentek tönkre, emberek ezrei kerültek utcára, úgy érezte, eljött az idő, hogy megalapítsa Minerva Tanácsadó Kft.-jét. Nem is kellett sokat várni a sikerre: tavaly novemberben Kásler minisztériumának 3,1 milliárd forintért tőle ki mástól?! , a IX. kerületi parkolási botrányba belekeveredett, az ottani ingatlanmutyit vezénylő fideszes politikus tanácsadó cégétől kellett beszerezni 3,1 milliárd forintért a Covid-teszteket. Azóta idén februárban ezt a céget ez a derék fideszes fiatalember átíratta egy bizonyos Martin nevű rakacai lakosra, akinek a nagymamája a sajtóbeszámolók szerint így fogalmazott róla: márciusban töltötte a 19-et, és ez már nem csinált gyerekkora óta semmi jót. Ezt arra mondta a nagymama, hogy ő nem hiszi, hogy ennek a cégnek az unokája lenne az ügyvezetője. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a kisebbik ügy. A nagyobbik ügy nem más, mint maga a 16 ezer lélegeztetőgép beszerzése 300 milliárd forintért, amiből aztán 1600 került ténylegesen felhasználásra, a többit havi 90 millió forintért őrzik raktárakban, eladni egyet sem tudtak belőlük, és a külügyminiszter, amerre járkál, adományoz belőle néhány országnak. A Fourcardinal cégnek látjuk már az eredményét, ők a 16 ezerből csak ezret szereztek be. Mondom a számokat, jó? Ez a cég 216-szorosára növelte az árbevételét egy év alatt, 513-szorosára a nyereségét, 15,9 milliárd forintot vettek ki év végén adózott nyereségként a tulajdonosok. Tudják, kik? Van egy Nagy Beatrix nevezetű, húszas éveiben járó fiatal hölgy, aki az édesanyján, Rahói Zsuzsán, Orbán Viktor főtanácsadóján keresztül kötődik ehhez a körhöz, ő egyedül 13,8 milliárd forintot vitt ki ebből a beszerzésből. A másik fele pedig, a maradék 10 százalék a Silk Road Fund Zrt.-nél landolt. Ennek vezetője Szeverényi Márk, akinek nem véletlenül a testvére Bajon jól ismerik a nevet Szeverényi Ivonn, Szijjártó Péter által kinevezett nagykövet, akinek viszont a férje, Szabó László, a Mediaworks vezetője, akit Palkovics úr pont a mai napon ilyen jól dolgozott a beszerzéseknél is kinevezett a magyar gyógyszerészeti ügy miniszteri biztosának, ők csupán 1,6 milliárd forintot vihettek haza ebből az ügyből. Ez egymagában botrány. De hadd idézzek önöktől, hogy mihez képest az , nem önöktől, hanem az önök képviselőtársától, Bács megyei képviselőtársuktól, aki a csodával határos módon menekült meg a vírustól. Amikor a kiskunhalasi járványkórházban voltam, az intenzív osztályon, az ITO-n, utólag mesélték, mert nem tudok semmi ilyen saját tapasztalattal rendelkezni, hogy negyvenen voltunk egyidejűleg akkor azon az osztályrészen, ketten éltük túl ketten. Nem tudjuk, hogy ki miért maradt meg, én sem, és nem arról beszélünk egyébként, hogy hozzunk létre olyan centrumokat az ország egyetemi kórházaiban, akik értenek majd hozzá, hogy ennek a különleges ECMO nevű készüléknek a kezelésére legyen elég magyar orvos. Tisztelt Képviselőtársaim! Az idő rövidsége miatt nem tudom fölolvasni az egész idézetet, de a képviselő úr világossá tette, hogy ez a műtüdőgép mentette meg az ő életét. Egy másik hírt hadd mondjak ’18-ból! A Hungaropharma Zrt. felajánlásának köszönhetően a Heim Pál Kórház hozzájutott az első ilyen ECMO-gépéhez 17 millió forint értékben. Az előbb felsorolt ügyben, tisztelt képviselőtársaim, a 16 ezer gépet darabonként annyiért vették meg, mint amennyibe ez a gép kerülne, amiről a saját képviselőtársuk elmondta, hogy alig van belőle az országban [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , és ezzel lehetne az emberek életét megmenteni. Egyetlenegy kérdésem van: nem süllyedneke el a szégyentől?! Várom válaszukat.
Köszönöm szépen. A képviselő úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tudja, képviselő úr, van kétfajta hozzáállás. Az egyik hozzáállás a miénk [[Bangóné Borbély Ildikó: Melyik az?]] hogy amikor emberéleteket kell megmenteni, akkor a világ legtávolabbi országába is elmegyünk [[Moraj az ellenzéki padsorokból.]] , és bármennyiért megvesszük a kézfertőtlenítőt, a maszkot, a teszteket, a lélegeztetőgépet, a műtüdőt és bármi mást, hogy magyar emberek életét megmentsük, és amikor van elég a tízmillió magyar embernek, akkor igyekszünk a határon túli magyaroknak is segíteni. És van az önök hozzáállása, amelyik az egészben, úgy látom, csak az anyagiasságot tartja fontosnak, és folyamatosan változik az álláspontjuk. Ön most azt mondta, hogy miért van ilyen sok lélegeztetőgép. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Nem ezt mondta!]] Mit mondtak bő egy évvel ezelőtt? Hogy miért nincs elegendő lélegeztetőgép. Azt hiányolták, hogy Magyarországnak miért nincsenek lélegeztetőgépei. Magyarország más európai országokhoz képest is villámgyorsan valóban túlbiztosította magát, és az, hogy nem kellett használni ezeket a lélegeztetőgépeket, adjunk hálát a Jóistennek, hogy nem volt annyi beteg, hogy minden lélegeztetőgépet használni kellett volna Magyarországon. De ezt a kérdést, tisztelt képviselő úr, megválaszolta a WHO-nak a vezetője, amikor azt mondta, hogy Magyarország egyértelműen helyesen döntött akkor, amikor akár túlbiztosította magát védőfelszerelésekből, mert inkább legyen száz vagy ezer lélegeztetőgéppel többünk, tisztelt képviselő úr, mint hárommal vagy tízzel, vagy százzal, vagy kétezerrel kevesebb. Inkább legyenek ott a raktárban, mint hogy hiányozzanak a kórházaknak az intenzív osztályairól! Tudja, tisztelt képviselő úr, voltak hónapok az elmúlt másfél évben, amikor a világ összes országa, az összes kórház, az összes egészségügyi minisztérium, az összes külügyminisztérium, mindenki ugyanazt akart venni, lélegeztetőgépet, védőfelszerelést, kézfertőtlenítőt, és lehetne még sorolni a védekezésben használt eszközöket, bizonyos gyógyszereket, amelyek szintén segítettek a járványban részt vevőknek, és annak örültünk, hogy valahol a világban találunk. Milyen határidővel vállalta volta az Európai Unió, hogy számunkra közös beszerzésben lélegeztetőgépeket szerez be? 12 hónapos, egyéves határidővel! Mit mondott volna ön az egy vagy két hónap múlva kórházba kerülő embereknek? Hogy hát, kérem szépen, az Unió majd tíz hónap múlva szállít? Mi azt mondtuk, hogy nem várjuk ki ezt, hanem magunk lépünk, és a világ legnagyobb teherszállító gépe szállt le itt, a ferihegyi repülőtéren, amilyen más repülőterekre is ritkán érkezik, és hozta a védőfelszerelést más kontinensekről, a világ túlsó feléről. Igenis, helyes döntés volt az, hogy a kormány, amikor a magyar emberek élete volt a legfontosabb, nem azt méricskélte, hogy erre mennyi forrás van, hanem azt mondta, hogy ez egy felülről teljes mértékben nyitott előirányzat. Nem volt a védekezésben anyagi korlát, nem volt olyan eszköz, nem volt olyan pénz, amit ne mozgósítottunk volna azért, hogy a magyar embereknek az egészségét, az életét meg tudjuk őrizni, és azt hiszem, helyes döntést hoztunk. Nem hiszem, képviselő úr, hogy ki kéne számolnunk, hogy egy magyar ember élete mennyit jelent, hogy ez most százezer forintot, egymillió forintot, tízmillió vagy harminc millió forintot ér. Nem hiszem, hogy bármilyen módon helyes logika az, amit a magyar baloldal itt a parlamentben mondott, hogy ki kellett volna számolni ezek szerint, hogy egy ember élete mennyit ér, és annál többet nem szabad rákölteni. Nekünk minden élet számított, minden magyar embe-rért felelősséget viseltünk. Arról pedig elfelejtett beszélni, tisztelt képviselő úr, hogy amikor a budapesti Városháza éppen pénzt kapott Soros Györgytől a járvány elleni védekezéshez, az, hogy, hogy nem, a Bajnai-kormány egészségügyi miniszterének, Horváth Ágnes utódának, Székely Tamásnak a Kelen Kórház Kft.-jénél landolt, és hirtelen megnövekedett annak a cégnek a forgalma és a profitja. Erről miért felejt el beszámolni, tisztelt képviselő úr, akkor, amikor arról van szó, hogy ki hogyan védekezett a járvány során? Én azt hiszem, hogy önöknek legelőször magukba kéne nézni. Először is, ezt a szégyenteljes retorikát, hogy túl sokba kerül a magyar emberek életének a megmentése, szerintem jobb lenne, ha elfelejtenék, mert szerintem senki nem tud ezzel azonosulni. Igenis, minden ember élete számít. Másrészről pedig jó lenne, hogyha végiggondolnák, hogy meddig akarják még fenntartani azt az országgyűlési határozati javaslatukat, ami a mai napig itt van az Országgyűlés jegyzékében, amelyben önök betiltanák a keleti vakcinákat. A DK már letörölte a saját oldaláról, honlapjáról azt a petíciót, amivel aláírást gyűjtöttek, hogy betiltsák a keleti vakcinákat, de önök itt a parlamentben a mai napig nem vonták vissza ezt a határozatukat. Azt a játékot is érdemes lenne abbahagyniuk, hogy egyik nap sok önöknek a lélegeztetőgép, a másik nap kevés, aztán megint sok, aztán megint kevés. A kormány ezzel szemben igyekezett gyorsan lépni, elsők voltunk, akik létrehoztuk az operatív törzset, az elsők között voltunk, akik elértük a 25 százalékos átoltottságot, az elsők között voltunk, akik elértük az 50 százalékos átoltottságot. Az Európai Unióban az első országok között voltunk, akik elkezdtük az oltási kampányt, és a legelsők voltunk, akik a harmadik oltás lehetőségét is megnyitottuk mindenki számára. [[11.50]] Azt hiszem, nem tud még egy országot találni a világban, amelyik ekkora mértékű orvosibér-emelést hajtott volna végre a járványidőszak alatt, folytatta volna az ápolóibér-emelést a járványidőszak alatt, pontosan azért, hogy a magyar emberek élete biztonságban legyen, mert ennek felső anyagi korlátja nem volt, és soha nem is lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Dudás Róbert képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak! Napirend előtti felszólalásomnak a címe: „Mi a következő lépés a kormány részéről és mikor?” Több mint egy hónappal ezelőtt szólaltam fel először az üzemanyagok árával kapcsolatban, annak drasztikus emelkedésével kapcsolatban, illetve a társadalomra mért drasztikus hatásával kapcsolatban. Mind a felszólalásaim, mind a határozati javaslatok, petíciók, demonstrációk, minden, amit az elmúlt egy-másfél hónapban végigvittünk… bízva abban, hogy a kormány azért előbb-utóbb elszánja magát egy, ha nem is bátor, de szükséges lépésre, mert talán bátornak akkor lett volna nevezhető, ha mondjuk, Horvátországgal együtt, bő egy hónappal ezelőtt meghozta volna. Bíztunk benne, hogy ezt meglépi a kormány, és nem tudok elmenni mellette, hogy először is elsősorban köszönetet mondjak, hogy ez a lépés megszületett. Ugyanakkor viszont ez a lépés még nem hozott megoldást. Ez a lépés nem is az első, a nulladik lépés annak érdekében, hogy valódi, valós megoldás szülessen. Mi lehet a megoldás? Mint említettem, több határozati javaslatot nyújtottam be, és nyújtottunk be. Jelenleg is kettő van az Országgyűlés előtt, és várja, hogy a szakbizottság elé kerüljön. Kérem önöket egyébként, hogy ezt majd ott szavazatukkal támogassák. Az első az, hogy a munkába járást segítsük. A jelenlegi 15 forintról emeljük föl végre 30 forintra a munkába járást segítendő költséget. Ez sok-sok százezer magyar munkavállaló életét könnyítené meg, és elengedhetetlen, hogy ehhez hozzányúljunk. A másik pedig az adócsökkentés. Egészen pontosan azt kértük a kormánytól, hogy forduljon az Európai Bizottsághoz annak érdekében, hogy a jövedéki adó és az áfa kérdését tárgyalja ki, lehetőség legyen jövedékiadó-csökkentésre, és lehetőség legyen az áfa kedvezményes áfakörbe való átsorolására. Hogy miért is van erre szükség? Azért, tisztelt államtitkár úr, mert a magyarországi árakról elmondhatjuk, hogy elérték az európai uniós átlagot, és azt a szintet, hiszen ugyanannyiért tankolhatunk Ausztriában, mint Magyarországon. Az élelmiszerárak is elérték az európai uniós szintet, ugyanannyiért tudunk élelmiszert venni Ausztriában, mint Magyarországon, csak a legnagyobb baj az, hogy a magyarországi bérek nemhogy nem zárkóztak fel, hanem rendkívüli mértékben leszakadtak. Ha Ausztriát említettem, akkor a bérek kapcsán is hadd említsem meg, hogy Ausztriában három és félszer akkora az átlagkereset, mint Magyarországon. Ezért van adócsökkentésre szükség. Van viszont két dolog, sok dolog, de kettőt említenék meg, amiben viszont megelőztük Európát, sőt nyugodtan mondhatom azt is, hogy leköröztük az Európai Uniót: az inflációban és az áfában. Inflációban az Európai Unió tekintetében Magyarországon a legmagasabb az infláció, természetesen az egekben az euró árfolyama, ami, ugye a kettő , kéz a kézben is jár egymással, az áfa tekintetében pedig olyan prominens országok társaságában vagyunk a világ országai rangsorának a legvégén, mint Mianmar és Dzsibuti. Nos, ezért szükséges, hogy a kedvezményes áfa kiharcolásra kerüljön, mind az üzemanyagok, mind egyébként az alapvető élelmiszerek árának tekintetében, mert 20-30 vagy akár 40 százalékos drágulás is tapasztalható, vagy lesz majd tapasztalható hamarosan bizonyos területeken. De vissza rövid időre az üzemanyagárak befagyasztására! Kíváncsian vártuk, hogy mikor és hogy hogyan fogják befagyasztani az üzemanyagok árát, és nem kellett hogy csalódjunk, mert tipikus fideszes intézkedésnek lehettünk a tanúi: úgy adnak, hogy a terheket másokra terhelik, másokra róják. Hadd mondjak egy másik példát! Amikor a tavalyi évben a vállalkozásokat segítették azzal, és ez jelen állás szerint is fennáll, hogy az iparűzési adójuk 1 százalékát elengedik, ez semmibe nem került az államnak, hanem az önkormányzatokat terhelték és terhelik a mai napig ezzel, és lehetetlenítik el. [[Dr. Rétvári Bence: Megkapták utána azt a pénzt.]] Jelen állás szerint befagyasztották a kiskereskedelmi árakat, ami nagyon jó a lakosság számára, ugyanakkor viszont az üzemanyagkutak számára rendkívül nagy problémát jelenthet. Szeretném önöket arra kérni, hogy ezzel ne spekuláljanak. Tudjuk, hogy a háttérben felsejlik a MOL, és egyébként amelyik üzemanyagkút bezárásra kényszerül, azt államosítani fogják, és egyébként be fog kerülni ebbe a körbe. Ne spekuláljanak, mert ez nem játék! Arra kérem önöket: 15 forintról 30 forintra emeljük fel a munkába járást segítő költségeket, tárgyaljanak az Európai Bizottsággal, hogy lehetséges legyen az adócsökkentés, a jövedéki adó és az áfa csökkentése, és tegyék mindezt úgy, hogy közben ne tegyenek senkit tönkre. Számos kérdésben az elmúlt 10-11 évben hirdettek már szabadságharcot [[Az elnök csenget.]] és mondták el, hogy szabadságharcot vívnak az Európai Unióval. Nos, ez az a kérdés, ami ha tárgyalásos úton nem megy, akkor szabadságharcot kell vívni. Hajrá! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úrnak a napirend előtti felszólalására a kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, önök valóban benyújtottak egy országgyűlési határozati javaslatot november 10-én. Ön elfelejt beszélni annak egyes pontjáról. Önök ebben a határozati javaslatban a következőt javasolták: a kormány 500 forinton fagyassza be az üzemanyagárakat, ugyanis a NAV szerint november hónapra közzétett kiskereskedelmi ár 500 forint fölött volt egy. Kettő: azt javasolták ebben az országgyűlési határozatban, hogy december 31-éig fagyassza be a kormány. Erre mit tett a kormány? Kedvezőbb döntést hozott: 480 forintban maximalizálta az árakat, és nem december 31-éig, hanem három hónapig, tehát február közepéig terjesztette ki ezt a befagyasztást. Akkor, amikor ezt az országgyűlési határozatot benyújtották, akkor nem zavarta önöket, hogy a kutakat hogyan fogja érinteni. A felszólalásában persze már zavarta. Hát, ez az önök hozzáállása! Ez az egyik kérdés. A másik kérdés: úgy gondolom, a kormány nagyon bölcsen és jó gazdaságpolitikai döntést hozott; sokkal jobbat egyébként, mint az ön által említett horvátok. A horvátok 539 forintban maximálták az üzemanyag árát, Magyarország Kormánya 480 forintban, a horvátokétól literenként 50 forinttal olcsóbb az üzemanyagár. Ez az egyik kérdés. A másik: a horvátok 30 napra fagyasztották be az üzemanyag árát. Most, a csütörtöki kormányülésen újabb 30 nappal meghosszabbították. A magyar kormány, már említettem: 90 napra tette meg ezt. Tehát nemzetközi szinten is egy igen kedvező döntést hozott a magyar kormány, ami elsősorban a lakosságot érinti kedvezően. Nyilvánvaló, hogy meg kellett hozni ezt a döntést, hiszen ez az inflációra is kihatással van, csökkenti az inflációt, és csökkenti a lakosság terheit. Ami az adókérdést illeti, ebben sincs szégyenkeznivalója a magyar kormánynak. Az Európai Unióban az egyetlen olyan kormány, amely már áprilisban csökkentette az üzemanyagok jövedékiadó-mértékét 5, illetve 10 forint mértékben literenként. Önök a határozati javaslatban kérik, hogy tárgyaljunk az Európai Unióval. Mi ezt természetesen folyamatosan megtesszük, azonban ezek a tárgyalások eredménytelenek. Az Európai Unió, mivel Magyarország terheli az üzemanyagokra Európában a legkisebb jövedéki adót, ezért pontosan azt kéri Magyarországtól, hogy emelje a jövedéki adót, ezzel szemben a magyar kormány nem emeli a jövedéki adót. És ugyanez a kérdés az áfával is. Az áfával kapcsolatban nem engedi az Európai Unió szabályozása, hogy az üzemanyagok tekintetében külön áfakulcs kerüljön meghatározásra. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy az üzemanyagok tekintetében egy statisztikai adatot elmondjak: 2004-ben az átlagfizetésért 362 litert lehetett vásárolni, 2010-ben 415 litert, és 2021-ben pedig közel 600 litert lehet az átlagjövedelemért vásárolni. Ez azt jelenti, hogy a magyar gazdaságpolitikának a lényege, hogy az infláció elleni legnagyobb küzdelem az, hogy a jövedelmeket növeljük, és a magasabb jövedelmekkel lehet a magasabb áremelkedés ellen küzdeni. Senki sem helyesli a magas inflációt és az áremelkedést. [[12.00]] Végezetül engedjen meg nekem egy politikai szembesítést. Először is szembesíteni szeretném a jelenlegi politikai főnöke [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Gyurcsány Ferenc intézkedéseivel. Hiába nevetnek, önök szövetségben vannak velük; meg kell nézni, hogy amikor ő kormányon volt, akkor mit tett. [[Dr. Völner Pál: Visszaléptetek egymás javára.]] Ő nem a 13. havi nyugdíjat adta, nem adott nyugdíjprémiumot [[Zaj. Az elnök csenget.]] , és nem növekedtek a reálbérek, mint Magyarországon 2013 óta, hanem éppen hogy csökkentek. Elvett az emberektől Gyurcsány Ferenc. Vagy nézze meg a jelenlegi, nem is tudom, kit; nem tudom, találkoztake már bizonyos Márki-Zay Péter úrral, aki állítólag az önök miniszterelnök-jelöltje. Üljenek le, és beszéljenek politikailag! Ugyanis tudják, ő mit mond? Azt, hogy kommunista rendszerbe való az árszabályozás, és Márki-Zay Péter azt mondja, hogy nem kell rezsicsökkentés Magyarországon. Előbb egyeztessenek politikailag, aztán követeljenek ettől a kormánytól! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjából Földi László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor fiatal az ember, akkor úgy érzi, hogy örökké él. Ha mondják is neki, hogy majd meglátod, ha megöregszel, hiszi is, meg nem is. Aztán felnő az ember nemcsak testben, hanem lélekben is, munkája, családja, sok öröme és gondja lesz. Először a napok kapnak szárnyra, aztán egy hét szalad el úgy, hogy észre sem veszi. Később a hónapok s az évek robognak tova gyorsvonatként. És miközben kiteljesedik életünk a munkánkban és családunkban, rádöbbenünk, hogy az egy Teremtőn kívül semmi és senki sem létezik örökké. Ez az a pillanat, amikor igazán elkezdjük értékelni az élet örömeit. Ekkor válik számunkra pótolhatatlanul fontossá minden perc, amit a szeretteinkkel, barátainkkal vagy éppen alkotómunkával, pihentető hobbival tölthetünk. Az egymásra épülő korosztályok, az egész nemzet együttműködésére most, a járványok, az illegális migráció és a szélsebes technológiai változások korában még nagyobb szükségünk van, mint bármikor valaha. Közös célunk nemcsak a szépkorúak életének meghosszabbítása, hanem egyúttal életminőségük javítása is. Az időseknek meg kell adni a nekik járó tiszteletet és megbecsülést, hiszen megdolgoztak érte. Mi, a Fidesz és a KDNP képviselői a kormánnyal szövetségben ezért dolgozunk. Emlékszünk rá, hogy az MSZP kormányzati pozícióban csökkentette a nyugdíjak értékét, sőt annak konkrét összegét is. A Jobbik pedig egyebek mellett nem szavazott igennel arra, hogy a nők 40 év munkaviszony után nyugdíjba vonulhassanak. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Emlékszünk rá, és az ország is emlékszik rá. Az ellenzékkel szemben 2010-ben a polgári kormány azt vállalta, hogy megvédi a nyugdíjak értékét, vásárlóerejét, azaz, hogy nem fog kevesebbet érni a nyugdíj. Ezt a vállalásunkat teljesítettük is. Számos intézkedést hoztunk az idős emberek helyzetének javítása érdekében, amelyeknek látható eredményei vannak. Folyamatosan emeljük a nyugdíjakat. Kiegészítés, korrekció, prémium, utalvány és egyéb juttatások formájában a szépkorúakat is részesítjük a gazdaság sikereiből. Visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, amit a baloldal vett el a jogosultaktól. Ezekben a napokban mind a 2,5 millió nyugdíjban vagy nyugdíjszerű ellátásban részesülő ember maximális, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot kap a megemelt összegű ellátás mellett. Ez összesen 200 milliárd forint többletbevételt jelent az érintetteknek. Még a legalacsonyabb összegű nyugdíjban részesülők is jogosultak a 80 ezer forintos nyugdíjprémiumra, így egy átlagos nyugdíjat kapó ember nagyjából 100 ezer forint többletbevételre számíthat novemberben, hiszen a nyugdíj-kiegészítést is fizetjük. Tisztelt Ház! Összegzésképpen elmondható, hogy a 2010-es kormányváltás óta az idősek számíthatnak arra, hogy amíg polgári kormányzás van Magyarországon, addig szavakban és tettekben is megbecsülik őket, és elismerik erőfeszítéseiket. A nyugdíjasokat érintő intézkedések is mutatják, hogy a kormány elsődleges célja a megfontolt gazdaságpolitika alkalmazásával a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása, valamint a megállapított ellátások értékmegőrzése és a nyugdíjasok tisztelete. Miért tesszük ezt? Miért követjük ezt a politikát? Mert mindaz, amit az idősek tudnak az életről, értékes, fontos a társadalom számára. A fiataloknak tanulniuk kell az idősektől, mert a parttalan ifjúságkultusz sehová sem vezet. Ismerik a jelszót: fiatalokat a csatába, időseket a tanácsba! Ugyanakkor a szépkorúaknak is figyelniük kell arra, hogy lehetőségeik, képességeik szerint kövessék és értsék a világ változásait, hogy frissen tartsák szellemüket, és segítségére legyenek a tapasztalatlanabb ifjúságnak. Ezért erről a helyről is arra kérem az időstársaimat, hogy ha tehetik, meséljenek nekik az emlékeikről, a régi időkről, a családról, a munkáról, a történelemről. Adja át az egyik nemzedék a másiknak azt a kincset, mert ez a magyarság megmaradásának a záloga is. Annál pedig fiatal, idős, kormányoldal és ellenzék számára sem lehet semmi fontosabb. Üdvös lenne, ha legalább ebben egyet tudnánk érteni. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a választ Zsigó Róbert államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm önnek, hogy ezt a fontos kérdést ide az Országgyűlés ülésére hozta. Tisztelt Ház! Mindannyiunk kötelessége, hogy megbecsüljük az időseket. Fontos ez azért, mert ők azok, akik az elmúlt évtizedekben elvégzett munkájukkal felépítették az országot, összetartották a családjukat, felnevelték a gyerekeiket; úgy is szoktam fogalmazni, hogy minden, amink van, minden, ami körülvesz bennünket, azt tőlük kaptuk örökségül. Mindannyian emlékszünk még arra, hogy nem minden kormánynak volt ez a véleménye, nem minden kormánynak volt ez a hozzáállása. 2010 előtt, a Gyurcsány-Bajnai-kormányok időszakában csak ígérgettek a nyugdíjasoknak, de a döntésekkel elszegényítették és cserben hagyták őket. Abban az időszakban csak hogy fölfrissítsük az emlékeinket elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat, folyamatosan csökkentették a nyugdíjak vásárlóértékét, meg akarták adóztatni a nyugdíjakat ezt mi, a 2010 után hivatalba lépett kormány akadályoztuk meg , és a rezsiárakat is az egekbe emelték. Emlékszünk: háromszorosára emelték a gáz árát és kétszeresére a villanyáram árát; ezzel nagyon nehéz helyzetbe hozták az idős embereket. Tisztelt Országgyűlés! 2010 óta másfajta kormányzás zajlik Magyarországon, politikánk középpontjában a családok, benne az idős emberek vannak. A nyugdíjasokkal 2010-ben kötöttünk egy megállapodást, hogy amíg nemzeti kormánya van Magyarországnak, addig ahogy a képviselő úr is mondta a nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad. Az elmúlt évek bebizonyították, hogy álljuk a szavunkat, hiszen a nyugdíjak vásárlóértéke nemcsak hogy megmaradt, hanem 2010 óta már több mint 10 százalékkal emelkedett. A nyugdíjasok az elmúlt négy esztendőben több száz milliárd forint extra kifizetést is kaptak: nyugdíjprémium formájában a nyugdíjasok is részesültek a gazdasági sikerekből 2017-2018-2019-ben. 2016 és ’17 karácsonyán, valamint 2018 húsvétján Erzsébet-utalványban, 2019 szeptemberében pedig minden nyugdíjas 9000 forint értékű rezsiutalványban részesült. A „Nők 40” program keretében 2021 júliusáig már több mint 320 ezer hölgy mehetett nyugdíjba 40 év jogosultsági idő után. A többszöri rezsicsökkentéssel is érezhető mennyiségű pénzt takaríthattak meg a nyugdíjasok, és most pedig meg is fogjuk védeni a rezsicsökkentéssel elért alacsony energiaárakat. Tisztelt Ház! Az intézkedésekből világosan kiderül, hogy mi nem a megszorításokban hiszünk. Mi a járvány alatt sem elvettünk, hanem adtunk. A kormány intézkedéseinek köszönhetően sikeresen újraindítottuk a gazdaságot, és fontosnak tartjuk, hogy ebben az időszakban is a gazdasági sikerekből az idős emberek is részesüljenek. [[12.10]] A kormány úgy döntött, hogy az idén minden eddiginél magasabb összegű nyugdíjprémiumot tudunk kifizetni a nyugdíjasoknak és a nyugdíjszerű ellátásban részesülőknek. November 11-én a Posta elkezdte kézbesíteni az érintetteknek a 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot a nyugdíj-kiegészítéssel és az emelt összegű nyugdíjjal együtt. Akik a bankszámlájukra kapják az ellátást, azoknak novemberben 12-én át is utalták ezt az emelt összeget. Itt fontos megjegyeznem, hogy nemcsak a 2,1 millió öregségi nyugdíjban részesülő kapja meg a 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot, hanem az a közel 400 ezer ember, akik nyugdíjszerű ellátásban, például rokkantsági ellátásban, árvaellátásban vagy özvegyi nyugdíjban részesülnek. Emellett tavaly megkezdtük a baloldal által korábban elvett 13. havi nyugdíj visszaépítését, a gazdaság teljesítménye pedig lehetővé teszi, hogy jövő év elején a teljes 13. havi nyugdíjat ki tudjuk fizetni az időseknek. Az általam elmondottakból is látszik, hogy a baloldal mindig csak ígérget, de amikor kormányon vannak, mint például 2010 előtt, akkor folyamatosan csak elveszik az ellátások egy részét az idősektől, és elszegényítik őket. Mi ezzel szemben segítjük és támogatjuk az időseket. A nyugdíjasok eddig is számíthattak és ezután is számíthatnak ránk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-képviselőcsoportból Zsigmond Barna Pál képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egyre kínosabb, amit Karácsony Gergely művel a Városháza eladásának ügyében. Nemrég még nagyban fake newst és feljelentést emlegetett, majd hirtelen eszébe jutott, hogy mégiscsak készíttetett egy tanulmányt az értékesítésre. A főpolgármester néhány nap alatt eljutott a teljes tagadástól a részleges beismerésig, de ezzel sem stimmel minden. Ő azt állítja, hogy már tavaly elvetették az eladás gondolatát, miközben a vagyonkezelő vezetője még idén májusban is az eladásról tárgyalt baloldali befektetőkkel. Mint kiderült, a fővárost vezető baloldali koalícióhoz közel álló üzleti körök meg is tették az első lépéseket, egy nyilvánosságra került szerződés szerint meg is bíztak egy ingatlanközvetítő céget, hogy vevőt keressen a Fővárosi Önkormányzat egyik legértékesebb ingatlanára. A szerződésben megbízóként szereplő cég, a Northern Rock Kft. alapos ismeretek birtokában kínálja az ingatlant, és a jó önkormányzati kapcsolataira célozgat. Egy hangfelvételen, ahol ennek a cégnek a vezetője, Berki Zsolt hallatszik, elhangzik a recept is: egy másik, XXII. kerületi fővárosi ingatlan eladásakor már kitalálták a hogyant. Ebben az ügyben egyébként feljelentést tettünk befolyással üzérkedés bűncselekménye miatt a Nemzeti Nyomozó Irodánál, a felvétel ugyanis egyértelműen arról szól, hogy a 7400 négyzetméteres ingatlan, feltételezhetően jogsértően, 2 millió forint előlegként kifizetett kenőpénz fejében került a hangfelvételen hallható nagyvállalkozó gazdasági társaságának az érdekeltségébe. Közben kiderült, hogy a hanganyag másik szereplője a Bajnai Gordonhoz köthető Gansperger Gyula, a Grébics Zrt. vezetője. Karácsony Gergely az ügy tisztázása helyett felvette az áldozatpózt, és régi nagy ígéretét dobta be: a Városháza-park kialakítását. Csakhogy egy másik felvétel alapján ezzel sincs minden rendben, ezen a fővárosi vagyonkezelő vezetője beszél a Városháza eladásáról, és arról, hogy a választások után szétrombolnák a közparkot. A főváros területért felelős vezetője megerősítette a 3,9 hektár értékesítési szándékát, és azt is, hogy az ügy megjárta a Főpolgármesteri Kabinetet. A beszélgetés szürreális pontja, amikor a Városházát képviselő férfi kifejti, hogy először megépítik a parkot, mert megígérték, majd egy év múlva szétrombolják, és újból építkeznek, mindezt pedig nem a saját pénzből, hanem az adófizetők pénzéből. És ha ez nem lenne elég, a tetejébe még az is szóba került a találkozón, hogy a vagyonkezelő vezetője meg tudja kerülni a közbeszerzést. Hát, gratulálunk! A Demszky-Hagyó-korszak méltó örökösei a Városháza új urai! Miközben Karácsonyék továbbra is tagadnak és folyamatosan ellentmondanak maguknak, előremenekülnek, és a vagyonkezelőt hibáztatják, a közvélemény viszont válaszokat vár, így ideje tisztázni néhány kérdést. Ki készíttetett tanulmányt a Városháza eladására? Ki vizsgálta meg az abban leírtakat? Mennyit költöttek az előkészületekre, lásd például tanulmányírás? Ki hatalmazta fel a vagyonkezelő igazgatóját, Barts Balázst, hogy a dokumentumról egyeztessen piaci szereplőkkel? Kinek az embere Berki Zsolt? Milyen jogalapon vesz fel megbízási díjat egy fővárosi vagyonkezelő által nyílt pályázaton értékesített telek eladása után? A baloldalnak nagy gyakorlata van abban, hogy ha anyagilag megszorul, akkor adót emel, és megszabadul közösségi vagyontárgyaitól. Mi tűrhetetlennek tartjuk, hogy elherdálják a főváros legértékesebb műemlék épületét. Választ várunk arra a kérdésre, hogy kik irányítják Karácsony Gergelyt, milyen baloldali üzleti körök tartják a markukban a budapesti önkormányzatot és a főpolgármestert. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr imént elmondott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Városháza kapcsán kialakult, valóban nagyon zavaros és számtalan kérdést felvető helyzetet elsősorban a fővárosnak és a Főváros Közgyűlésének kell tisztáznia, és meggyőződésem, hogy a Fővárosi Közgyűlésben dolgozó Fidesz-KDNP-frakció ezeket a kérdéseket fel fogja vetni, és ezekre a válaszokat meg fogja követelni. Ami a magyar Országgyűlésre és a parlamentre tartozik ebből, az elsősorban az, hogy ez az ön által most példaértékűen bemutatott, újból előkerült gyakorlat mikor és hogyan válik államrezonná. És hogy ez nem lehetetlen, engedjék meg, hogy arra idézzek egyébként egy 2004-ben összeállított, az Állami Számvevőszék által összeállított anyagból, amely azt mondja: „Az 1994 nyarán hivatalba lépett szocialista-liberális kormány koalíciós megállapodása kimondta, hogy tulajdonosi szerkezete átalakításának és a vállalati válságkezelésnek alapvető módszere a privatizálás. Ennek előkészítését és lebonyolítását gyorsan el kell végezni, ezt a kormányprogram is megerősítette.” Az emlékezet felélénkítése érdekében engedjék meg, hogy ennek a következményeiről néhány szót szóljak. Elöljáróban: a rendszerváltást követő, de zömmel az 1994 és 1998, majd a 2002 és 2010 közötti privatizálás során az ezen időszakokban és az e körben privatizált állami induló vagyonnak körülbelül a fele eltűnt, még csak el sem adták; egyszerűen eltűnt, leértékelődött, elveszítette a munkaerejét, elveszítette a piacait. Erről kevesebbet beszélünk, hiszen az akkori privatizálók jelentős része nem üzemet, nem munkahelyet, hanem piacot vásárolt. A privatizáció során dobra verték az összes természetes monopóliumot, az összes olyan természetes monopóliumot, amely egy állam működéséhez nélkülözhetetlenül szükséges: az erőműveket, az energiahálózatokat, az energiaszolgáltatókat, a gáztározókat, az építőiparhoz szükséges alapvető bányákat, a tégla- és cserépipart, a hazai acélipart, a gépipari és építőipari alapanyagokat előállító cégeket, a bankokat, biztosítókat, pénzintézeteket, az élelmiszeripart a teljes feldolgozóvertikummal együtt, majd 2002 után az ország egyetlen nagy nemzetközi repülőterét és a MÁV teherszállító üzletágát. Ezek vannak, ha az egységek oldaláról nézzük. Ha a társadalompolitikai oldaláról nézzük, hogy mik és kik voltak ennek a legnagyobb vesztesei, akkor elsősorban a foglalkoztatás, a munkaerő. A privatizálás következtében mintegy egymillió munkahely szűnt meg Magyarországon, ez több százezer család több százezer család! , teljes térségek nyomorodtak el évtizedekre évtizedekre! , generációk estek ki ennek következtében, munkakultúrák szűntek meg, olyan tradíciók szűntek meg, amelyeket nem vagy csak nagyon nehezen tudunk és sok idővel és sok pénzből pótolni. [[12.20]] A másik nagy vesztes és erről is kevés szó szokott esni a kutatás-fejlesztés. Most mondjuk, hogy nagyon fontos, és igyekszünk nagy léptékkel pótolni, de a kutatás-fejlesztésben, az innovációban ez évtizedes hátrányokat okozott. És nem utolsósorban ilyen veszteség, ilyen alapvető társadalmi veszteség szerintem a privatizáció körében szétvert, megszüntetett szakoktatási rendszer, a szakoktatási rendszer teljes fizikai és szakmai infrastruktúrája. Mind a mai napig nem tudtuk vagy csak nagyon nehezen és jelentős ráfordítással tudjuk pótolni ezeket a hiátusokat. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy pártállásra tekintet nélkül kísérjék figyelemmel a Városháza körül történteket, mert a Városháza egy alappélda [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és tulajdonképpen a korábbi gyakorlat bevezetésének ismételt jelét mutatja. Köszönöm figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Most felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fenyvesi Zoltán, Fidesz; Dúró Dóra, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bencsik János, független; Ovádi Péter, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Kálló Gergely, Jobbik; Fazekas Sándor, Fidesz; Kállai Mária, Fidesz; Tuzson Bence, Fidesz; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Varju László, DK; Bősz Anett, DK; Ander Balázs, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Nunkovics Tibor, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bejelentem, hogy Téglási András úr, a Nemzeti Választási Bizottság elnöke arról tájékoztatta az Országgyűlés elnökét, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a 15/2021. számú határozatában hitelesítette a kormány által benyújtott országos népszavazási kezdeményezést az alábbi kérdésben: „Támogatjae ön, hogy kiskorú gyermekek számára nemi átalakító kezeléseket népszerűsítsenek?” A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság határozatát helybenhagyta. A Nemzeti Választási Bizottság elnökének átirata C/17553. számon a Ház honlapján valamennyiünk számára megismerhető. Erre tekintettel a határozati házszabály 88. § (2) bekezdése alapján a házelnök az országos népszavazás elrendelésére vonatkozó országgyűlési határozati javaslat benyújtására egy állandó bizottságot jelölt ki. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Csányi Tamás jobbikos képviselőtársunk, országgyűlési képviselő mentelmi joga megsértéséről bejelentést tett az Országgyűlés elnökének, aki ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most 12 óra 24 perc van, elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan és mikor kívánnak javítani a martfűi mentőállomáson dolgozók munkakörülményein?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt hiszem, abban megegyezhetünk, hogy Magyarországon az egészségügyre az elmúlt időszakban extra terhelés hárult. Talán abban sincsen vita közöttünk, hogy a járványkezelés frontvonalában a mentősök, a mentődolgozók teljesítettek szolgálatot, ők küzdöttek, és küzdenek a mai napig is itt. Ezúton is köszönetünket szeretném kifejezni áldozatos munkájukért, valamint kitartást kívánunk az elkövetkezendő, valószínűleg sokkal nehezebb időszakhoz is. Abban azonban, úgy gondolom, már vita van közöttünk, hogy az egészségügy jelenlegi állapota megfelele a XXI. század elvárásainak. Tudjuk a propagandából, hogy önök elődeiknél mennyivel többet fordítottak az egészségügyre gondolom, ezt szép kerek mondatokban fogjuk is hallani államtitkár úrtól. Ez dicséretes, de korántsem elegendő. Engedje meg, hogy egy konkrét, a választókerületemből való példát hozzak most ide ön elé és a tisztelt Ház elé. A martfűi mentőállomás állapotáról szeretném önt tájékoztatni, méghozzá az ott dolgozók elmondása alapján, valamint néhány fényképet is hoztam, amit majd nagy tisztelettel átadok az államtitkár úrnak, hogy alátámasszam a mondandóm igazságtartalmát. A martfűi mentőállomás állapota korszerűsítésre szorul, főként a padló és az elektromos hálózat tekintetében. Az épületet szigetelni kellene, a mentősök helyiségeinek bútorzatát ki kell cserélni mondják az ott dolgozók. Az önkormányzat, államtitkár úr, az épületet térítésmentesen biztosítja a mentőállomás részére, de ennek a problémának a megoldásában sajnos nem tud kellő módon segíteni, hiszen az önkormányzati feladatok finanszírozása sem teljesen megoldott, ahogyan azt ön is nagyon jól tudja. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan és mikor kívánnak javítani a martfűi mentőállomáson dolgozók munkakörülményein. Én azt gondolom, hogy keressünk közösen erre megoldást. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Igyekeztünk a mentőszolgálat számára kellő forrásokat biztosítani, már csak azért is, mert a baloldali kormányzás idején amely vissza akar térni ’22-ben, önnel közösen , bizony mostohagyerek volt a mentőszolgálat, nem is vettek mentőautókat már a kormányzásuk utolsó évében. 26 milliárdos költségvetése volt 2010-ben a mentőszolgálatnak, ez a 26 milliárd idénre 59,9 milliárdra nőtt, jövőre pedig 65,4 milliárd forint lesz. Ez azt jelenti, hogy két és félszeresére emeltük a három kormányzati ciklus alatt a mentőszolgálat költségvetését. Ugyanakkor az egészségügy nagy veszélyben van, hiszen önök azt mondták, hogy nem növelni, hanem csökkenteni kell az egészségügyi intézmények számát. László Imre konkrétan azt mondta, hogy a kórházak 45 százalékára nincs szükség, be is zárnák. Míg az önök kormányzása idején elvettek egyhavi bért az egészségügyi dolgozóktól, így a mentősöktől is, mi igyekeztünk a béreket emelni. Egy mentőápoló 2010-ben 173 ezer forintos bruttó alapbérrel rendelkezett, most a bruttó alapbér nem 173 ezer forint, hanem 502 ezer forint. A mentőgépkocsi-vezetőknek 171 ezer forint volt az átlag bruttó alapbére, most 452 ezer forint. A mentőtiszteknek a bruttó alapbére 242 ezer forint volt, most 595 ezer forint. Látható tehát egyértelműen a béreknek az emelkedése. Az elmúlt években felújítottunk 107 mentőállomást, és építettünk 34 teljesen új mentőállomást. 8,3 évről pedig 4,7 évre vittük le a mentőautók átlagéletkorát, pontosan azért, hogy a mentődolgozók jobb anyagi megbecsülés mellett, jobb körülmények között, korszerűbben felszerelt mentőautókban dolgozhassanak. Nem az Országos Mentőszolgálat és nem a magyar állam tulajdona a martfűi mentőállomás, mint ahogy erre ön is utalt, hanem ez a város tulajdona. A város számára most újabb és újabb források nyílnak meg, legutóbb október 28-án a TOP Plusz forrásai. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Bízunk benne, hogy a város él ezekkel a forrásokkal; amit lehet természetesen, műszaki segítséget a mentőszolgálat meg fog adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból. Csányi Tamás fényképeket tesz dr. Rétvári Bence asztalára.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor éri el a szociális dolgozók bére az átlagbér szintjét?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hadd kezdjem egy idézettel, amit egy hajléktalan emberekkel foglalkozó szervezet fogalmazott meg a szociális munka napja alkalmából: „A szociális munka olyan szakma, aminek az alapja a bizalom, a személyes kapcsolat a segítséget kérő és segítő szakemberek között. Bár vannak néha nagy eredményeink is, a szociális szakemberek tudják, hogy minden, az ügyfelünkkel közösen elért apró dolog kölcsönös siker, ami megerősíti a segítőt és segítettet egyaránt, ezért oda kell rájuk figyelni, akár csak a szociális munkát végző szakemberekre.” Nézzük, hogy a kormány hogyan figyelt oda a szociális dolgozókra! Kezdjük mindjárt a bérhelyzettel, hiszen köztudomású, hogy ebben a szektorban a legalacsonyabbak a bérek az ágazatok közül. Kiderült mára, hogy a 20 százalékos béremelés jobbára a garantált bérminimum emelkedéséből adódik, hiszen a szociális dolgozók 85 százaléka bérminimum alapján kapja a fizetését, a bértábla szerinti bér ugyanis nem fog változni. Mint ahogy a beharangozott bruttó 370 ezer forintos bruttó bért sem valószínű, hogy elérik a szociális ágazatban dolgozók, hiszen 80 százaléka olyan besorolásban van, akik számára ez álom marad. [[12.30]] De vajon odafigyelte a kormány a vírushelyzet okán kialakult helyzetre a szociális dolgozók kapcsán? Először is nem kapták meg az 500 ezer forintos egyszeri juttatást, amit az egészségügyi dolgozók megkaptak, pedig a járvány az ő helyzetüket is jelentősen megnehezítette. Alig kaptak valami segítséget, amikor a megfelelő védőeszközök időben, illetve kellő mennyiségben történő biztosításáról lett volna szó. Ahogyan egyébként azt egy szakmai oldalon írták: a szociális szolgáltatások nyújtása személyes kontaktus nélkül szinte elképzelhetetlen, egy olyan rendszerben dolgozunk, amelyben a fertőzés terjedéséhez adottak a feltételek, amit súlyosbít a hiányos védőeszköz-ellátottság. Tehát az érintettek maguk is tartanak egy újabb tragédiától. Mindezek miatt kérdezem államtitkár úrtól: mikor éri el a szociális dolgozók bére az átlagbér szintjét? Mikor és milyen védőeszközöket biztosít a negyedik hullámban az állam a szociális területen ellátottak, gondozottak és az ott dolgozók védelme érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azzal minden jóérzésű ember egyetért, tisztelt képviselő úr, hogy a szociális dolgozók bérét emelni kell, na de hogy tud fölemelkedni szólásra egy olyan baloldali képviselő, akinek a pártja a szociális dolgozók bérét csökkentette?! Elvettek tőlük bért, majd ön föláll itt a parlamentben, és azt mondja, hogy miért nem emelkedik még nagyobb mértékben a szociális dolgozók bére. Önök csak azt mutatták be, hogy hogyan lehet csökkenteni a szociális dolgozók bérét, amire szerintem emberemlékezet óta nem volt példa, és nem hiszem, hogy sok európai országot találnánk és sok olyan kormányzatot, amelyik csökkenti a szociális dolgozók bérét. És ezután feláll, és azt mondja ön, hogy több bér kellene?! Ezzel alapvetően persze egyetértünk, de pont önök mondják, a bércsökkentők mondják azt, hogy bért kellene emelni, tisztelt képviselő úr?! De nézzük a szimbolikus ügyeket! Itt szavaztunk 2016-ban, a parlamentben a szociális munka napjáról, hogy legyen ez a szociális dolgozók kiemelt tiszteletének a napja. Ön ezt megszavazta? Ön sem, mint ahogy Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársa, Harangozó Tamás, Hiller István, Korózs Lajos, Kunhalmi Ágnes, és még sorolhatnám azt a listát, akik még ezt a szimbolikus lépést sem szavazták meg, hogy legyen a szociális munka napja november 12-e; majd most a bércsökkentő, a november 12-ei ünnepnapot meg nem szavazó képviselő föláll az ünnepnap alkalmából, és béremelést követel, tisztelt képviselő úr. De mit teszünk mi? Január 1-jétől 20 százalékkal fognak emelkedni a szociális szférákban a bérek. Az alapbér és az ágazati bérpótlék adja össze a szociális bért, és a kettő együttes összege emelkedik, azaz a dolgozók ágazati pótlékkal növelt alapbére emelkedik összesen 20 százalékkal. A bért egyébként pedig a végzettség és a munkában eltöltött évek határozzák meg, így 90 ezer embernek fog januártól növekedni a bére. Ez azt jelenti, hogy míg 2010-ben, amikor önök kormányoztak még, 137 ezer forint volt az átlagbér, ez idén 306 ezer forint, jövőre pedig 370 ezer forint lesz a szociális átlagbér, tisztelt képviselő úr, ma pedig már a minimálbér is magasabb, mint az önök idején a teljes nemzetgazdasági átlagbér. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy, aki béremelést szeretne, az jobb, ha a szocialistáktól távol tartja magát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Minden drágul, miért nem csökkentik a temetkezés áfáját?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Államtitkár Úr! Az Európa-rekorder infláció súlyos károkat okoz magyarok millióinak az élet minden napján. Bevásárlás, tankolás, de most már a szeretet ünnepénél is ezt látjuk, hogy brutális árakkal jön szembe. Viszont kevés szó esik a végtisztesség megadásáról, hogy ez is, a temetkezés is egyre többe kerül, ráadásul ebben nagyon sok visszásság alakult ki. Önök az önkormányzati cégeknek, a szolgáltatóknak moratóriumot rendeltek el, eközben pedig az állami Nemzeti Örökség Intézete emeli a Fiumei temető díjait. Erről értesítette az érdeklődőket: sírhelynyitást, szóróparcella-szolgáltatásait, mindent emelnek. Ráadásul eközben hoznak egy kormányhatározatot szeptember 14-én, amikor is a költségvetési támogatásból létesített, 2020. december 18. napját követő első alkalommal megváltásra kínált urnafülkéknél nyugodtan lehet emelni az árakat. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma egy átlagos temetés 360 ezer forinttól indul, ebben 27 százalékos áfa van. 30 ezer ember, 30 ezer család az, akinek ilyen súlyos terhet raktak a nyakába, úgy, hogy egyébként ennek oka jelentős részben a kormány bűnös mulasztása is. Sokan közöttük szegény emberek, akiknek a családjára ezek az árak rettenetes terheket rónak. Ha megoldást is kérdez tőlem egyébként az államtitkár úr, akkor a temetői üzemeltetés költségeit az államnak kellene viselni, de én most kérdezem, hogy ilyen inflációs adatok idején tervezike csökkenteni a temetkezés áfáját, költségeit. Mit akarnak tenni az emberek érdekében, és miért emeli az állam ebben az időszakban, megkülönböztetve, a temetkezés költségeit? Várom válaszát, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tállai András államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Már megszoktuk, ha valami árprobléma van, emelkedik az ár, magasabb az infláció, akkor az ellenzéknek erre egy válasza van, hogy csökkenteni kell az áfát. Én csak fölteszem ezt a kérdést: az áfacsökkentés mindenre a megoldás? Tehát az áfacsökkentés, ön is nagyon jól tudja, mert az önök kormánya idején is csökkentettek áfát, és mit hoztak létre? Áfakommandót. [[Varju László közbeszól.]] Vizsgáltatták, miért nem csökkentek az árak, holott önök jó szándékkal a kormányzásuk idején csökkentették az áfakulcsot. Természetesen abban egyetértünk, hogy a temetkezés költségei megemelkedtek, lehet, valóban aránytalanul. Azt gondolom azonban, hogy minderre azt a választ adni, hogy csökkentsük az áfát, és az hipp-hopp megoldódik, nem hiszem, hogy így van. Ez az egyik kérdése az ügynek. A másik, hogy az áfacsökkentés valójában kiken segít jelentősen. Azokon, akik a minőségi szolgáltatásokat veszik igénybe, nagyobb összeget fizetnek, nagyobb összegen nagyobb áfát tudnának ezáltal megtakarítani. Aztán persze önöknek nincs felelősségük a tekintetben sem, hogy az áfabevétel a költségvetés bevétele, amelyből az összes közszolgáltatást finanszírozzuk. Az ellenzéknek ez nem feladata, azt nézni a másik oldalon, hogy egyébként a bevételek is rendben legyenek a költségvetésben. Tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy 2013 óta folyamatosan nő a fogyasztás, ez mutatja azt, hogy a jövedelmek rendszeresen idézőjelbe téve legyőzik az áremelkedést és az inflációt. Nem volt ez mindig így, mert 2010-ben ez pontosan fordítva volt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy egy másik megoldás a szociális temetés bevezetése lehetne erre a kérdésre. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mindenkinek jut meleg a télen?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, a kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg, akinek a felkérésére a most elhangzó kérdését Schanda Tamás államtitkár úr fogja megválaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Javában zajlik a fűtésszezon, és mint mindig, idén is előtérbe kerül az a probléma, hogy több mint félmillióan nem tudják az otthonukat kellően fűteni a téli hónapok alatt, sokaknak alapvető problémát okoz a tüzelőanyag biztosítása. Továbbá, bár egyre többen tisztában vannak vele, sajnos még mindig fel kell hívni a figyelmet arra, hogy tilos a hulladékok, régi bútorlapok vagy korábban kezelt faanyagok égetése a keletkező mérgező füst miatt. A szilárd tüzelővel, elsősorban fával fűtő háztartások csak a szociális tűzifaprogram által tudnak támogatáshoz jutni, ami már korántsem olyan egységes, mint a rezsicsökkentés, ráadásul a tűzifa ára az elmúlt években nagymértékben nőtt, míg a gáz és a távhő ára csökkent a rezsicsökkentés óta. Hazánkban az energiaszegénységgel összefüggésben talán leggyakrabban emlegetett probléma a légszennyezés és az ezzel járó egészségügyi kockázatok. A rossz hatékonyságú ingatlanok magas energiafogyasztása rengeteg szén-dioxid-kibocsátással jár. [[12.40]] Az energiaszegénység az otthonok legalább 10 százalékát érinti, ezenkívül évente több százan meghalnak levegőszennyezéshez köthető megbetegedésekben. A kormánynak célja kell legyen, hogy a valódi rezsicsökkentés érdekében minél több háztartásban újíthassák meg a családok a fűtési rendszert, cserélhessék ki az elavult berendezéseket, szigeteltethessék le házaikat, lakásaikat, illetve minél több háztartásban juthassanak hozzá a jó minőségű, energiahatékony tüzelőanyaghoz, hogy az energiaszegénység egyetlen otthont se érintsen. Szeretném megkérdezni, hogy hogyan tervezi a kormány az energiaszegénységet csökkenteni, hogyan támogatja a szilárd tüzelővel fűtő háztartásokat, hogyan támogatják hosszú távon azokat a családokat, akik a rászorultságuk miatt nem rendelkeznek megtakarítással, amely lehetővé teszi számukra, hogy energetikai beruházásokat, felújításokat hajthassanak végre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valójában számtalan olyan energiahatékonysági intézkedés van jelenleg is Magyarországon, amelyeknek a fő célja a családok támogatása. Csak mostanában 200 milliárd forint kétszázmilliárd forint! értékben indítottunk programot a szegényebb régiókban élő, az átlagjövedelem alatt kereső családok számára. A program hozzájárul az energiaárak csökkentéséhez, és kiváltja a szennyező fűtési rendszereket megújuló energiaforráson alapuló, korszerű és környezetkímélő fűtési megoldással. A támogatásból 35 ezer, az országos átlagjövedelemnél kevesebbet kereső háztartás részesülhet százszázalékos támogatási intenzitással. Soha ilyen program a baloldal alatt nem létezett. De szintén elérhető a nagy sikerű otthonfelújítási támogatás, amely fordítható erre a célra. Ezzel eddig közel százezer magyar család élt. Ezt a programot a baloldal megszüntetné. A kormány pedig 2011-ben indította el a szociális tüzelőanyag-programot, amelynek keretében évről évre több százezer rászoruló család számára nyújt támogatást. Jelentős, a legnagyobb segítséget nyújtjuk a családoknak a rezsicsökkentéssel is. Emlékeztetem önt arra, hogy amikor ön és a szövetségesei kormányoztak, bizony elszálltak a rezsiárak. Nevethet ezen, tisztelt képviselő asszony, de ön azokkal a komcsikkal akar együtt kormányozni [[Hohn Krisztina: Komcsikkal?]] , az ő győzelmükért, azokért dolgozik, akik alatt a rezsiköltségek az egekbe ugrottak. Ezzel szemben a nemzeti polgári kormány csökkentette a rezsiköltségeket, 25 százalékkal a gáznak, az áramnak és a távhőnek az árát. Tehát, tisztelt képviselő asszony, beszéljen a komcsi szövetségeseivel, hogy hagyják békén a rezsiárakat! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Hohn Krisztina közbeszól. Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miért támogatja a Fidesz-kormány a klímapusztítást?” címmel. Tordai Bence képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország képviseletében Áder János fideszes köztársasági elnök Glasgow-ban, a nemrég zárult klímacsúcson egy olyan morális magaslatra próbált helyezkedni, amely egész egyszerűen nem létezik. Orbán Viktor kormánya nem klímabajnok, éppen ellenkezőleg, a klímakatasztrófa elleni védekezés egyik legaljasabb akadályozója. Szijjártó miniszter ki is mondta: a Fidesz-kormány az emberek érdeke, az élhető jövő szolgálata helyett az ipari nagytőke érdekeit szolgálja. Más régióbeli politikai szereplőkkel közösen most éppen azért lobbiznak, hogy a gáz és az atomenergia zöldenergiának minősüljön az EU meghatározása szerint, amely esetben az uniós forrásokat azonnal a drága, veszélyes és nem klímasemleges Paks II.-beruházásra irányítanák, ahelyett, hogy átfogó energiahatékonysági és megújulós programok finanszírozásával érdemi kibocsátáscsökkenést érhetnének el. Miközben a túlélésünk záloga, a klímacélok teljesülése érdekében 60-65 százalékos kibocsátáscsökkentést kellene elérnünk 2030-ra, a Fidesz-kormány még az uniós 55 százalékos célt sem vállalta. A magyar nemzeti cél most a szánalmas 40 százalék, de a helyzet ennél is rosszabb, az eddig tervezett, ismert intézkedésekkel mindössze 34 százalékos csökkentésig tudunk eljutni 2030-ig. Ezek után különösen irritáló, hogy Kubatov-listát építő kamukonzultációt futtatnak a zöldügyek kapcsán, úgy téve, mintha egy fikarcnyit is érdekelné önöket a fenntarthatóság kérdése. Ezért is szükséges, ezért is lesz kormányváltás 2022-ben, hogy a cinikus, felelőtlen, a jövőpusztítást támogató Fidesz-rezsimet egy felelős, a jövő iránt elkötelezett köztársasági kormány váltsa fel. Államtitkár úr, a kérdésem a következő: ha már a magyar emberek nem számíthatnak önökre a klímapusztítás megfékezésében, megtennék, hogy legalább a barnára rothadt narancsot nem hazudják zöldnek? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amióta ön itt ül a parlamentben, soha semmit nem tett a környezeti örökségünk vé-delme érdekében. Soha semmit! Semmire nem volt hajlandó, tisztelt képviselő úr, csak beszél, dumál és Facebook-posztokat gyárt. [[Tordai Bence közbeszól.]] Itt volt az Országgyűlés előtt a klímavédelemről szóló törvény, itt volt az országgyűlési határozat, amely kijelöli, hogyan lesz Magyarország 2050-re karbonsemleges ország. És ön mit csinált? Semmit, semmit! Nemet mondott még erre a törvényre is. Ráadásul az is igaz, hogy önnek joga van itt az Országgyűlésben hepciáskodni és destruktív mondatokat mondani, de jó lenne, ha először a saját háza táján nézne körbe. Képviselő úr, önöknek van egy főpolgármesterük, van egy baloldali főpolgármesterük, akinek az ígéretei a klímapolitika területén is semmi mások, csak üres lufik. A legnagyobb nagyotmondása, amiről érdemes most beszélni, hogy azt ígérte, zöld parkot épít a Városházánál, miközben éppen el akarja adni a Városházát. Mert úgy látszik, hogy önöknél ez a módi, ez a megoldás, a baloldalon mindig is a privatizációban hittek. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ha egy közpark és a privatizáció között lehet választani, tisztelt képviselő úr, akkor önök a baloldalon mindig és mindenkor mindig és mindenkor! a privatizációt választják. De Karácsony Gergely megszüntette a 154 éves Főkertet is, tisztább és élhetőbb Budapestet ígért, ez is beváltatlan maradt, a főváros utcáin mocsok van, bűz és dugó mindenütt. Tisztelt képviselő úr, az is világos, hogy a főpolgármester nem tudja kezelni a fővárosi közlekedési káoszt sem, újabb és újabb nehézségeket okoz csak, ami miatt az autók még inkább szennyezik a budapestiek egészségét és a környezetet. Amennyire eredményes a főváros klímapolitikája elárulom, semennyire , annyira hiteles az önök egész pártja. Önök nem zöldek, hanem újkommunisták. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mikorra várható a hatvani vasútvonal rákosmenti teljesen felújított szakaszainak és az új megállóhelynek az átadása?” címmel. Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Rákosmente és Kőbánya országgyűlési képviselőjeként kijelenthetem, hogy örömmel fogadtuk a kormány zöldügyekről szóló nemzeti konzultációját. Az ebben feltett kérdések szorosan kapcsolódnak a rákosmentiek és kőbányaiak azon óhajához, hogy minél többen tudjanak a kerületből, a területről kötöttpályás közösségi közlekedéssel eljutni a belvárosba és onnan haza. Az itt élők számára különösen fontos a vasút fejlesztése, hiszen amíg el nem érjük azt a célunkat, hogy a metró kijöjjön a XVII. kerületbe, ez az egyetlen elérhető kötöttpályás tömegközlekedési eszköz. Elmondható, hogy a vonatközlekedés napjainkban is a leggyorsabb, legegyszerűbb és a környezetet legkevésbé terhelő utazási mód az itt élők számára a városközpontba, illetve Hatvan felé, az agglomerációba. A kormányzati támogatással 2018-ban indult Budapest-Hatvan vasútvonal fejlesztése három lépésben újítja meg az 53 kilométer hosszúságú, 4 állomásos és 10 megállóhelyes szakaszt. A fejlesztés 3, választókerületemhez tartozó megállóhelyet is érint: Rákoscsabát, Rákoscsaba-Újtelepet és Rákosligetet. A vasútvonalon egy újabb rákosmenti megállóhely is átadásra vár, így hamarosan már Akadémiaújtelepen is megáll majd a vonat. [[12.50]] A Budapest-Hatvan vasútvonal fejlesztése minden elemének megvalósulásával a kötöttpályás közlekedés az itt élők számára tovább csökkenheti a gépjárműforgalmat és a környezeti terhelést. A felújítás a vége felé tart, a két, teljesen újonnan épült felüljáró már most a gyorsabb közlekedést, áthaladást és a biztonságos közlekedést segíti. A vasútvonal mellett épülő zajvédő fal pedig régi kérése volt az itt élőknek, hogy a zajterhelést csökkenteni lehessen, ez is épül. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy a tervek szerint mikorra várható a hatvani vasútvonal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] rákosmenti felújított szakaszának az átadása és az új megállóhely üzembe helyezése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A jövő közlekedési eszköze valóban a tiszta, energiahatékony vasút, amelynek a versenyelőnye leginkább a nagyvárosok vonzáskörzetében mutatkozik meg. A MÁV Start a fővárosi agglomerációban szállítja a legtöbb utasát, és innen is származik egyébként a legnagyobb bevétele. Ezért kiemelt figyelmet fordítunk ezen szakaszok fejlesztésére is. A Budapest-Hatvan vonalszakaszon csaknem 50 kilométer hosszan újult meg a vasúti pálya, az érintett szakasz korszerűsítése nagyobb pályasebességet tesz lehetővé, gyorsabb és biztonságosabb lesz tehát a közlekedés. Örömmel tudom megerősíteni képviselő asszonyt abban is – akiről, azt hiszem, mindannyian jól tudjuk, hogy a választókerületének fejlesztéseit mindig aktívan előmozdítja és folyamatosan figyelemmel kíséri , hogy a rákosmenti rész állomásán is folyamatos a munka. Zajlik az arculati elemek elhelyezése és a megállóhelyi táblázás, továbbá kisebb burkolatjavításokat végeznek még a szakemberek. Beépítették az akadálymentességet biztosító lifteket is, amelyeket várhatóan a 2022. év elejétől lehet majd használatba venni. A P+R parkoló műszaki átadása-átvétele is sikeresen lezárult. A Budapest XVII. kerületét érintő vasúti vonalszakasz beleértve az Akadémiaújtelep új vasúti megállóhelyet is műszaki átadás-átvételét a hónap végén tervezik. A vonatok a ’21-22-es vasúti menetrend életbelépésétől, azaz ’21. december 12-étől állhatnak majd meg az új megállóhelyen. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hol tart a magyar gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése?” címmel. Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A baloldali kormányok 2010-ben rengeteg adósságot hagytak maguk után, hiszen nem törődtek útfejlesztésekkel és a meglévő úthálózattal is rosszul bántak. 2010-ben a Fidesz-KDNP-kormány meghatározta az útfejlesztések irányát, s ennek legfőbb célja, hogy minden megyei jogú várost négysávos úton lehessen megközelíteni, illetve az autópályák és az autóutak elvezessenek az országhatárig; a kiemelt gazdasági térségek, technológiai és ipari központok elérhetősége javuljon, s minden településről fél órán belül elérhető legyen egy gyorsforgalmi út. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Pest megye déli részét is érintette a 4-es számú főút fejlesztése. Ennek eredményeként készült el az M4 Pest megyei szakasza. Ez kétszer két sávon biztonságos és gyors közlekedést tesz lehetővé. Ez az útszakasz sokáig kimaradt a gyorsforgalmi utak fejlesztéséből, és az egyik legbalesetveszélyesebb útszakasz, sőt halálút volt Magyarországon. Az elmúlt évtizedben a Fidesz-KDNP-kormánynak köszönhetően lendületet kapott a gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, és az utóbbi néhány évben fontos szakaszok kerültek átadásra. Ennek köszönhetően jelenleg gyorsforgalmi úton érhető el Cegléd, Abony és a választókerület több települése is. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy az M4-es gyorsforgalmi út esetében, úgy az útfelújítások esetében is egyértelmű a cél: a közlekedés biztonságosabbá tétele, a kritikus szakaszok korrigálása. Az M8-as gyorsforgalmi út nyomvonala és az M44-es út nyomvonala is érinti Dél-Pest megyét, Nagykőrös mellett egy nagy csomópont megépítése által. A gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése mindenképpen további lehetőséget jelentene a körzetben élő családok és az ott lévő vállalkozások számára. Éppen ezért kérdezem tisztelettel államtitkár urat: hol tart ma a gyorsforgalmi út fejlesztése, különös tekintettel az M44-re és az M8-as Dél-Pest megyét is érintő szakaszára? Tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Jó napot kívánok! Folytatjuk a munkánkat, méghozzá azzal, hogy Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Jó napot, parancsoljon!
Jó napot, elnök úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt prioritásként kezeli Magyarország közúti közlekedésének a fejlesztését és a rendelkezésre álló színvonal folyamatos javítását. Ezeket a beruházásokat és fejlesztéseket pedig a koronavírus-járvány ellenére is töretlenül és zavartalanul hajtjuk végre. Az útprogram keretében ’16 és ’24 között mintegy 3600 milliárd forintból valósul meg több mint kétszáz nagyszabású közúti fejlesztés, összesen mintegy ezer kilométer új és felújított útszakaszon lehet közlekedni, ezzel pedig kétezer kilométer fölé nő a hazai gyorsforgalmi hálózat teljes hossza. Egy újabb közúthálózat-fejlesztési program keretében pedig további 390 kilométerrel nőhet a magyar gyorsforgalmi úthálózat. Pest megyében már végig járható az M4-es, a közelmúltban adtuk át az M4 gyorsforgalmi út M0 és Abony-Kelet közötti, valamint a Berettyóújfalu-román határ közötti szakaszát is. Épül a Szolnokot elkerülő utat is magában foglaló Abony-Kelet és Törökszentmiklós-Nyugat közötti szakasz, amelynek befejezése 2022 első felében várható. Az M8-as gyorsforgalmi utat illetően pedig arról tudom tisztelt képviselő urat tájékoztatni, hogy az M7 és Kecskemét közötti szakaszok fejlesztésének előkészítése folyamatban van, ütemterv szerint az építési engedély az első szakaszra ’22 első negyedévében, a második szakaszra pedig ’22 negyedik negyedévében állhat rendelkezésre. 2010-ben 14 megyei jogú város és három országhatár volt elérhető négysávos úton, ’20 végére 19 megyei jogú város és 7 nemzetközi kapcsolódási pontot tudtunk elérni. Azon dolgozunk, hogy ez tovább javuljon. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely képviselő úr, független képviselő, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mi lesz vidékünk egyre rosszabb állapotú útjaival?” címmel. Farkas Gergely képviselő úr szólhat, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Szülővárosom, Kecel, valamint a szomszédos Kiskunhalas és vidéke sajnos nem a kiváló minőségű közútjairól híres. A néhány megvalósult fejlesztés mellett az úthálózat nagy részének állapota meglehetősen rossz, pedig az ígéretekből sosem volt hiány. Most ezen katasztrofális állapotú utak egy részének sorsa felől szeretnék érdeklődni. A 2018. évi választás előtt a kormánypárti kampányújság a 2020-ra tervezett felújítások közé sorolta az összes olyan útszakaszt, amelyet az utóbbi időben nem tettek rendbe a környékünkön. Ezek közé tartozott például a Kecel-Kiskunhalas szakasz, az 5312-es út Jánoshalmától Hajós-Pincefaluig, valamint az 54-es számú főút Kecel és Hajós-Pincefalu közötti szakasza is. A szülővárosomban, Kecelen élők talán a Kiskunhalasra vezető út tragikus állapotát fájlalják a legjobban, hiszen nagyon sokan járnak át dolgozni vagy éppen tanulni oda. Az útburkolat minősége nemcsak a hosszabb menetidőre van hatással, a járművek műszaki állapota is romlik, és a balesetveszély is nő, pedig az ígéretekkel Pintér Sándor miniszter úr sem maradt adós, aki a kiskunhalasi börtön 2019. februári átadásakor azt mondta, hogy hamarosan megcsinálják a Kalocsa-Kecel-Imrehegy-Kiskunhalas közötti utat, amiből immár két és fél év után sem lett semmi. Ugyanakkor nagyon sokan használják az általam említett két másik útszakaszt is, az 54-es út Kecel és Hajós közötti szakaszát, illetve a Jánoshalma-Hajós-Pincefalu közötti szakaszt, és naponta sok száz ember életét keseríti meg. [[13.00]] Sajnos, azt tapasztaljuk, hogy nemhogy 2020-ban, de még 2021-ben sem történt szemmel látható előrelépés a fenti útszakaszok tekintetében. A környéken élők esetleg abban bízhatnak, hogy a 2018-as ígéretekhez képest négy évvel később, a jövő évi választás előtt talán megint eszükbe jutnak a döntéshozóknak, és amolyan választási ösztönzőként belekezdenek ezekbe a régóta ígért beruházásokba. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem tehát, hogy mire számíthatnak a vidékünkön élők e három konkrét útszakasz felújítása tekintetében. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Schanda Tamás államtitkár úré a szó. Tessék!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A közlekedési hálózatok megfelelő műszaki állapota egyaránt fontos a magyar emberek, a magyar vállalkozások és az egész gazdaság számára. Az elmúlt évtizedben több mint 6 ezer kilométernyi útszakaszt tettek rendbe, az elvégzett beruházások összértéke pedig meghaladja a 750 milliárd forintot. A 32 ezer kilométeres országos közúthálózaton 2010 előtt a baloldali kormányok felelőtlensége miatt jelentős karbantartási elmaradás halmozódott fel, ez még ma is rengeteg pluszfeladatot jelent. Ezeknek a felszámolására az elmúlt évtizedben komoly, célirányos erőfeszítések történtek, évről évre komoly felújítási programok indultak. A tavasszal megindult újabb útfelújítások elsősorban vidéken, a kistelepüléseken teszik kényelmesebbé és biztonságosabbá az autózást és a buszozást. Ha a munkák a tervek szerint haladnak, az idei útfelújítási munkálatok és beruházások összesen akár 1250 kilométeren javíthatják a helyi életminőséget. Tudjuk, hogy van még feladat, de az a kérésem, hogy becsüljük meg közösen már ezt a teljesítményt is. Szeretném önt tájékoztatni, hogy a „Magyar falu” program keretén belül hazai forrásból ’21-ben elkészült az 5312-es jelű, Kalocsa-Bácsalmás összekötő út 1. szakaszának felújítása Hajós térségében, valamint Jánoshalma belterületén, elkészül továbbá Jánoshalma külterületi szakaszának a tervezése további 2,5 kilométer hosszúságban, a felújítás kivitelezése ’22-ben várható. A TOP program keretében megújult az 5312-es jelű összekötő út 2,1 kilométer hosszú szakasza Hajós és az 54. számú főút között, és tervben van az 5301-es jelű út Kecel-Kalocsa, valamint [[Az elnök csenget.]] az 5309-es jelű út Kecel-Kiskunhalas közötti szakaszának felújítása is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért nem foglalkoznak egyik legértékesebb közkincsünkkel, a balatonfenyvesi ásványvízzel?” Steinmetz képviselő úr, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Balatonfenyves határában, a 7-es út mellett van egy különleges kút, amely 1969 óta ontja magából a minősített ásványvizet, és mint tudjuk, a felszín alatti víz a magyar állam tulajdonában van, de a magyar állam illetékesei mégsem foglalkoznak ezzel a kúttal már évtizedek óta. Miközben a földön emberek milliói számára az egészséges ivóvíz korlátozottan hozzáférhető, addig hazánkban 52 éve kihasználatlan ez a forrás. Balatonfenyvesen ugyanis több száz méter mélyről mintegy 30 ezer liter ásványvíz tör fel a felszínre naponta, és folyik el nyomtalanul, tűnik el a Berekben. Ezt a vizet palackozni is lehetne, hiszen fogyasztásra alkalmas, amiről egyébként vizsgálati eredmények is tanúskodnak. A kút kalciumban és magnéziumban kimondottan gazdag vizétől a csontritkulásban szenvedő, valamint az emésztési zavarokkal küzdő honfitársaink is gyógyulhatnának. Az ásványvíz hasznosítása tehát egyértelműen szolgálná Balatonfenyves és térségének fejlődését. Erre tekintettel tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, miért nem foglalkoznak egyik legértékesebb közkincsünkkel, a balatonfenyvesi ásványvízzel. És hajlandóake a balatonfenyvesi kutat felújítani annak érdekében, hogy annak vize hasznosítható legyen akár gyógyvízként, akár palackozott ásványvízként? A kérdésem tehát: igen vagy nem? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A mai szóbeli kérdésre adandó válasszal kapcsolatos felkészülés során megkerestem Lombár Gábor polgármester urat, Balatonfenyves polgármesterét annak érde-kében, hogy az előzményekről, illetve a kút jelenlegi állapotával kapcsolatban információt kérjek ezúton is köszönöm a polgármester úrnak a segítőkészségét. Megtudtam, hogy a ’60-as évek végén olajat kutatva fúrtak kutakat a térségben, és ott két településen, Buzsákon a híres Csiszta fürdői hasznosítás, valamint Táskán a termálvíz hasznosítása megtörtént, és Fenyvesen azért nem történt meg, mert a víznek alacsonyabb volt a hőfoka, és ez akadályozta a fürdő létrehozását. A kút, illetőleg a terület tulajdonosa nagy erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy egyrészt ásványvízként elismertesse ennek a víznek a minőségét, illetőleg hogy a hasznosítás megtörténjen, de ez nem járt sikerrel. Tulajdonosváltozás is történt, a korábbi tulajdonos halálát követően az örökösökkel az önkormányzat próbált meg egyezségre jutni sikertelenül. És volt egy fejlesztési elképzelés, a kúttól, a jelenlegi kúttól keletre néhány száz méterre akartak egy termálhasznosítást, termálfejlesztést elvégezni, és akkor a fejlesztés ötletgazdája megvizsgáltatta a kút jelenlegi állapotát, amely szerint a kút jelen állapotában működtetésre alkalmatlan, ahhoz, hogy nagy biztonsággal, számos ágazati előírásnak megfelelő vizet lehessen kinyerni, új kutat kellene fúrni, ez a jelenlegi kút erre tehát nem alkalmas. A polgármester úr azt is tudomásomra hozta, hogy a kút hasznosításának a lehetőségét az önkormányzat azzal is megpróbálja elősegíteni, hogy a település rendezési tervében a terület megfelelő területfejlesztési besorolása megtörtént. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem tartják fontosnak a kérdések megválaszolását járványügyben?” címmel. Képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Úgy is feltehetném a kérdést, hogy miért nem teljesítik a törvényben előírt kötelezettségeiket, államtitkár úr. K/17338. számon nyújtottam be írásbeli kérdést, ahol 12 kérdést tettem fel legutóbb a járványhelyzettel kapcsolatban, és, államtitkár úr, egyetlenegy kérdésre sem válaszoltak. Akkor szóban újra feltenném ezeket a kérdéseket. Milyen jelenleg az oltottak/nem oltottak aránya a kórházban ápolt koronavírus-fertőzöttek között? Milyen jelenleg az oltottak/nem oltottak aránya a lélegeztetőgépen lévő koronavírus-fertőzöttek között? Milyen volt az oltottak/nem oltottak aránya az elmúlt egy hónapban a koronavírus hivatalos áldozatai között? Milyen terveik vannak az átoltottság növelésére? Miért ilyen magas a lélegeztetőgépeken lévők aránya a regisztrált új fertőzöttekhez, illetve a kórházban kezeltekhez képest? A járvány negyedik hullámának felfutása közben miért nem növelik a tesztek számát, különösen akkor, amikor folyamatosan nő az összes vizsgálaton belül a pozitív eseteknek a száma? A Magyar Tudományos Akadémia augusztus 27-én javaslatokat tett a járvány negyedik hulláma elleni felkészülésre, ebben egyebek között javasolták a védettségi igazolvány és a maszkviselés előírását a nagyobb tömeget fogadó, elsősorban zárt terű események látogatásához. Mi indokolta, hogy a vadászati világkiállítás felmentést kapott a járványügyi szabályok alól, és a szervezők szerint több mint egymillió ember védettségi igazolvány és maszk nélkül látogathatta az eseményt? Milyen helyzetben, milyen járványadatoknál állhat vissza az a helyzet, hogy szigorítani kell a védettségi igazolvány használatát? Mi lehet az oka, hogy több mint 200 ezren nem vették fel a második oltást? Államtitkár úr, látja még a többi kérdést, amit írásban is feltettem. És, államtitkár úr, lassan az oroszok több adatot kapnak önöktől a magyar járványhelyzetről és az oltóanyagoknak a helyzetéről, mint a magyar állampolgárok és az ellenzéki politikusok. Kérem az államtitkár urat, hogy a törvényben [[Az elnök csenget.]] meghatározott módon válaszoljon a feltett kérdéseimre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A járvány első pillanatától kezdve fontos volt számunkra, hogy minél szélesebb körben adjunk tájékoztatást, ön is látta a koronavírus-infókat, amelyek napról napra a köztévében élőben is követhetőek voltak mindenki számára. De nemcsak a tévében igyekeztünk tájékoztatást adni, az interneten is új felületeket nyitottunk. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] A koronavirus.gov.hu mindennap friss adatokkal szolgál, mindenki az előző hetekre, hónapokra, most már évekre visszafelé is megnézheti az adatokat. A vakcinainfo.gov.hu az oltásokkal kapcsolatos információkat és az oltásokra való jelentkezésnek a lehetőségét is tartalmazza. Napi szinten az oltásokról, az ápoltak számáról a legszélesebb körű tájékoztatást adjuk, hiszen például az elhunytak számánál [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] nemcsak azokról beszélünk, akik a koronavírus betegségben, hanem koronavírus betegséggel együtt haltak meg, akiknek bármilyen fertőzése volt akkor, amikor elhunyt. [[13.10]] Ennél szélesebb körű tájékoztatást ön nem igazán kap más országokban sem. A kormányinfón rendszeresen visszatérő téma a koronavírus-járvány. Itt is folyamatosan mindenki számára az adatokat biztosítjuk, és amikor önök írásbeli kérdéseket feltesznek, ami abból nyilvánvalóan, mivel létező adat, tehát megválaszolható adat, azt minden esetben meg is tesszük. Ön azt kérdezte, hogy mit tettünk az elmúlt hetekben. Ön is tudja, hogy november 1-jétől a munkáltatók előírhatják a védőoltást a saját munkavállalóik számára, a közösségi közlekedésben kötelező a maszkviselés, az egészségügyi intézményekben látogatási tilalom lépett életbe, a szociális intézményben ezt az intézményvezetők dönthetik el. Ön is tudja, hogy Magyarországon elsőként biztosítottuk az Európai Unióban a harmadik oltás felvételének a lehetőségét. Szintén az elmúlt napokban tájékoztattunk mindenkit arról, hogy a kórházakban az ágyak 20 százalékát kell koronavírusos betegek kezelésére fenntartani, és ennek a 10 százalékát intenzív terápiás ellátásra is biztosíthatóvá tenni. Ezek azok az intézkedések, amelyek mostanában történhettek, és minden más intézkedésről, minden más adatról is tájékoztatást adtunk. Tisztelt Képviselő Asszony! Remélem, nem azért keresi ezeket az adatokat, hogy az embereket elbizonytalanítsa az oltásokkal kapcsolatban, hiszen önnek a mai napig életben van egy javaslata, amely megtiltaná a kínai és az orosz vakcinákkal való életmentést Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mikor kezdik komolyan venni a járványügyi helyzetet és a polgárokat?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklós emberi erőforrások miniszterét bízta meg. A miniszter felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! G. Fodor Gábor annak idején elmondta, hogy a polgári Magyarország eszménye csupán egy politikai termék volt, ennek létrehozása sosem volt valós terv. Ezt a gondolatot érjük tetten a járványkezelésben is. Azokban a társadalmakban volt ugyanis a legjobb a járvány kezelése, ahol a kormányzat felelős polgárként tekintett az emberekre, akikkel információkat osztott meg, és egyéni felelősségvállalásra kérte őket, mint a maszkviselés, a távolságtartás, a rendszeres kézfertőtlenítés és a felelős döntés az oltások felvételéről. Az emberek hazánkban azért vesznek komolyan tévhiteket, államtitkár úr, mert a jelenlegi magyar kormány sosem adott nekik konkrét szakmai vagy tudományos igénnyel írt válaszokat semmire, és ezzel önök emberek életét sodorták veszélybe. Holott Semmelweis népe vagyunk, és ma nem azért mosunk kezet, mert azt a „szappanrendőrség” ellenőrzi, hanem azért, mert az emberek pontosan tudják, hogy mit kockáztatnak, ha nem teszik. Ez lenne a kulcs a járvány kezelésében is, különösen ezekben a napokban, amikor rendkívül rossz járványügyi adatokkal szembesülünk. Az új fertőzöttek napi száma már másfélszerese a korábbi csúcsnak. A hétvégén 304 áldozat vesztette életét. A korábbi maximumot ezzel vészesen közelítjük. Az elvégzett tesztek csaknem 30 százaléka pozitív. A miniszterelnök a minap bevallotta, hogy nem tud többet tenni a megfelelő átoltottságért, és a munkáltatókra bízza a járványügyi intézkedéseket, miközben egyébként mindig mindent központosítva kívánt intézni. 32 171 honfitársunk halt meg koronavírusban, államtitkár úr. A nem életmentő műtéteket ismét elhalasztják. A rákszűrések hosszú időn át álltak. Az ötletszerű, sokszor csak kommunikációban létező járványkezelés valóban rendkívüli helyzetet teremtett, és ennek a Covidon kívüli halálos áldozatai is lesznek. Ezért kérdezem önt, hogy mikor kezdik el komolyan venni a járványügyi helyzetet és a polgárokat. Várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm. Parancsoljon, Rétvári államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, ahogy ön is utalt rá, Európa sok országában jóval súlyosabb a helyzet bizonyos szempontból, mint korábban bármikor. Ausztriában rekordszámú fertőzöttet találtak, napi közel tízezer főt. Németországban a százezer lakosra vetített napi fertőzöttségi szám a harmadik hullám legmagasabb számát is felülmúlta, és 200 fölé emelkedett, nagyon magas, 50 ezer körüli fertőzötti számról beszélnek naponta. Vannak olyan kórházak Berlinben, amelyek lemondják a tervezett műtéteket. Romániában egy kezünkön meg lehetett számolni, hogy bizonyos napokon mennyi szabad kórházi ágy volt. Bulgária a polgári védelmi mechanizmust aktiválta, tehát külföldről kért segítséget a betegek ellátásához. Lettország szintén segítséget kért. Magyarország többek között lélegeztetőgépekkel segítséget is nyújtott. Szlovákiában is hétezer fölött van a napi fertőzöttek száma. Tehát a világ és főleg Európa számtalan országában sokkal kritikusabb a helyzet, mint előtte bármikor, ha a napi fertőzöttszámot nézem. Ön azt mondta, hogy komolyságra van szükség. Valóban arra van szükség, csak amikor az ön képviselőtársa, baloldali politikustársa, Kunhalmi Ágnes azt mondja, hogy akik nyitásról beszéltek, azok valójában nem a nyitást szorgalmazták, és így próbálja önmagukat mentegetni, az nem a komolyság jele, hogy önök azt mondják, hogy nyitást akarnak, de utólag azt mondja, hogy akkor nem akarnak nyitást, amikor nyitást akarnak. Tudja, mi volt az ön pártjának a petíciójában szó szerint, tisztelt képviselő asszony? „Meg kell védenünk a magyarokat Orbán emberkísérletétől, a kínai vakcinát be kell tiltani!” Magyar emberek ezreinek az életét mentette meg a kínai vakcina, hogy időben megkaphatták a védőoltást. Mit mondtak önök? Azt mondták, hogy nem támogatjuk a kerületeinkben a kínai vakcina használatát, miközben, ha jól tudom, az ön férje is keleti vakcinával lett beoltva. [[Bősz Anett ingatja a fejét.]] Önök tényleg elvették volna az emberektől a kínai vakcina lehetőségét? És önök mondják azt, hogy több komolyságra van szükség, tisztelt képviselő asszony, miközben, hála istennek, mi először tudtuk elérni a 25 százalékos és 50 százalékos beoltottságot, legalábbis elsők között mind világszinten, mind az Európai Unióban? [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ön bírálta a magyar járványkezelést, de a WHO főigazgatója viszont elismerte azt, és a Nikkei indexében is Magyarország a legjobbak között szerepel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Tényleg nem hagynak senkit az út szélén?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évek alatt megszokhattuk már, hogy önök, kormánypártiak, bőkezűen osztogatják a pénzt bizonyos csoportoknak, de a leginkább rászorulókról hajlamosak megfeledkezni. Pedig azt ígérték, hogy senkit sem hagynak az út szélén. Itt vannak például a közfoglalkoztatottak. Ők az ország egyik legelhanyagoltabb és leginkább kihasznált csoportja. Ők azok, akik szeretnének dolgozni, de legtöbben egészségügyi, mentális vagy egyéb okokból már nem képesek beilleszkedni a munkaerőpiacra. A szomorú helyzet az, hogy 2011 és 2020 között több mint 710 ezer magyar ember volt érintett a közfoglalkoztatásban. A minimálbér emelése a közfoglalkoztatottaknak is jó hír, legalábbis Gulyás Gergely szerint: bérük követi a minimálbér-emelkedést, és a minimálbér 50 százalékát fogja kitenni. Csakhogy a közfoglalkoztatotti bér jelenleg a minimálbér 50,8 százalékát teszi ki, vagyis nem nehéz kiszámolni, hogy a közfoglalkoztatottak bére mégsem követi majd azért teljes mértékben a minimálbér-növekedést. De még nagyobb probléma, hogy 2011 óta folyamatosan romlik a két bér egymáshoz viszonyított aránya. 2011-ben még a minimálbér 73,1 százalékát tette ki a közfoglalkoztatotti bér, ez az arány 2018-ban 60 százaléknál is kevesebb volt, és ezek szerint jövőre még tovább csökken. Ezért újból be fogom terjeszteni az LMP által még 2020 júliusában benyújtott törvénymódosítást, amelynek az a lényege, hogy a közfoglalkoztatási bér nem lehet kisebb a minimálbér 70 százalékánál, és a szakképzettséget igénylő közfoglalkoztatási bér pedig a garantált bérminimum 70 százalékánál. A kérdésem a következő: az út szélén hagyjáke a közfoglalkoztatottakat, vagy elfogadják az újból benyújtott javaslatunkat, ami alapján nem 50 százalékra, hanem 70 százalékra növekedik a bérük a minimálbérhez viszonyítva? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Kontrát Károly államtitkár úr, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Tényleg nem hagyunk senkit az út szélén, úgy, ahogy ígértük. A kormány célja az, hogy a segély helyett munkát adjon az embereknek, és megérje Magyarországon dolgozni. Az elmúlt években a közfoglalkoztatás jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a segélyalapú társadalmat munkaalapú társadalom váltsa fel Magyarországon. Ma a munkaképes lakosság 73 százaléka dolgozik Magyarországon. A közfoglalkoztatást a kormány továbbra is átmeneti foglalkoztatásnak tekinti. A közfoglalkoztatottakat az anyagi motiváció szempontjából is érdekeltté kellett tenni a versenyszférában való munkavállalásban. A közfoglalkoztatási bér és a minimálbér jelentősebb mértékű közelítése a magyar gazdaságban jelen lévő munkaerőhiány eredményes csökkentése ellen hatna. A közfoglalkoztatás lehetőségét a jövő évben is biztosítja a kormány mindenki számára, aki a nyílt piacon nem tudott elhelyezkedni. Az ehhez szükséges forrást a 2022. évi központi költségvetésben 120 milliárd forint még egyszer mondom: 120 milliárd forint összegben biztosította az Országgyűlés. [[13.20]] Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Országgyűlés! A 2019. évben 50 településen elindult a kedvezményezett települések gazdaságélénkítő programja, továbbá 31 településen a felzárkózó települések hosszú távú programja. 2021-ben a kormány jóváhagyásával folytatódhatott mindkét program további települések bevonásával. Mindezeket figyelembe véve a közfoglalkoztatásra rendelkezésre álló fennmaradó keretösszeg éves átlagban közel 105 ezer fő foglalkoztatását teszi lehetővé. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hoppál Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Folytatódnake a Pécset érintő kormányzati beruházás ösztönző lépések?” címmel. Hoppál képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A közelmúltban számos kormányzati támogatással megvalósult beruházás érkezett Pécsre, melyben fontos szerepet játszott a Külgazdasági és Külügyminisztérium, illetve a Nemzeti Befektetési Ügynökség, a HIPA is. A dél-koreai Hanon Systems autóipari gyára, a japán SEIREN első európai gyárának építése vagy a dán Soft Flow Kft. biotechnológiai vállalat kutatás-fejlesztési központja is annak a példája, hogy Pécs városa képes befektetőket vonzani, ha megkapja a kormányzati segítséget. Az elmúlt években a polgári kormány célzott támogatása következtében egyre több komoly cég döntött úgy, hogy a baranyai megyeszékhelyet választja. A Dunántúl legnagyobb városa, Pécs gazdasági fejlesztése kulcskérdés a város, Baranya megye és a dél-dunántúli régió számára is. Az országnak ez az a része, ahol még van szabad munkaerő-kapacitás, a Pécsi Tudományegyetem révén pedig megfelelő felsőoktatási partner áll rendelkezésre a cégek számára. Az M6-os autópálya és a bővítés előtt álló pogányi repülőtér képes lesz a vállalatok logisztikai kiszolgálására is. A korábbi jobboldali városvezetés a pécsi déli ipari park fejlesztésével sikeresen kezdett bele egy gazdaságélénkítő stratégiába, melynek eredménye az lett, hogy mára a város iparűzésiadó-bevétele egy évtized elteltével a másfélszeresére emelkedett, eléri a tízmilliárd forintot, amire korábban soha nem volt példa. Pécs legfőbb támogatója a kormány, ezért fontos, hogy a jövőben is folytatódjanak a beruházásösztönző lépések, melyeknek köszönhetően a város és ezáltal a megye gazdasági ereje is növekedhet. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A kérdésem: számíthatnake a jövőben is a pécsiek a kormány eddigi sikeres beruházásösztönző programjának folytatására, hogy minél több befektető és beruházás érkezzen a városba? [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Magyar Levente miniszterhelyettes úr válaszol, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány 2010 óta következetesen vallja, hogy erős vidéki gazdaság nélkül nincs erős magyar gazdaság. Magyarország fejlődése kizárólag akkor lesz kiegyensúlyozott, ha a vidék nagyvárosai is olyan volumenű beruházásokat tudnak a településre vonzani, amelyek valódi lendületet adnak az érintett régió gazdasági fejlődésének. Örömteli tény, hogy Pécs és egész Baranya megye is egyre meghatározóbb szerepet vállal ebben a folyamatban. 2014 óta a hazai befektetésösztönzési rendszeren keresztül 33 Baranya megyében megvalósuló, kiemelt működőtőke-beruházás esetében született pozitív támogatói döntés, mintegy 242 milliárd forint értékben. A kormány szemléletén a koronavírus megjelenése sem változtatott: a járvány terjedésével párhuzamosan a hazai vállalkozások likviditásának stabilizálására és beruházásainak támogatására fókuszáltunk, a prioritás pedig folyamatosan a munkahelyek megvédése volt. Az elmúlt másfél évben megvalósult válságkezelő intézkedések hatására Magyarország jelenleg azon tíz európai uniós ország közé tartozik, amelyek már elérték a 2019. évi kibocsátási szintjüket. Ebben a folyamatban Baranya megye is rendkívül fontos szerepet kapott. A koronavírus-járvány okozta gazdasági károk enyhítését szolgáló, a Külgazdasági és Külügyminisztérium által kezelt versenyképesség-növelő támogatási programok támogatásával összesen 30 beruházás valósult meg Baranyában, ezek 16 milliárd forint befektetési volument és mintegy 5800 megőrzött munkahelyet képviselnek. Az állam által biztosított támogatás összesítve több mint 6,8 milliárd forint. Az elért eredmények mellett optimizmusra ad okot, hogy a magyar befektetésösztönzési rendszerben jelenleg 14 döntés előtti, Baranya megyei telephelyet vizsgáló projektet kezelünk. Amennyiben a tárgyalási folyamat sikeres lesz, és ezek mind megvalósulnak, ez 4200 új munkahelyet és közel 400 milliárd forintnyi befektetést jelent Baranya megyének. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit tesz a Kormány, hogy megvédje a Tisza-tó élővilágát a rongyrázóktól?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Koronglövészettel szennyezték a Tisza-tavat azok a vadászok, akik a strandszezon nyitásakor egy Natura 2000-es területen, a szigorúan védett ramsari övezettől légvonalban alig 300 méterre fészkelő madarak tőszomszédságában egy négynapos fesztivállal egybekötött koronglövészetet szerveztek. Most olasz vadászok ólomsöréttel lőtték a szintén védett madarakat, történt ugyanis, hogy a Tisza-tó egyik holtágán, kiemelten védett, úgynevezett ramsari területen találtak puskával elejtett vízimadarakat, közöttük a fokozottan védett kis kárókatonát egy tiszafüredi egyesület, a Magyar Környezetgazdálkodási és Vidékfejlesztési Társaság tagjai szerint. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy kicsit kezd már sok lenni az utóbbi időben az ilyen és ehhez hasonló, természettel szembeni érzéketlenség a Tisza-tónál, és akkor itt szóvá kell tenni azokat a vízparton gombamód szaporodó, mindenféle stílusban épített úszó létesítményeket, méregdrága kisebb-nagyobb úszóházakat és azoknak az egyvelegét, amelyek az arra hajózókban vagy evezőkben leginkább egy művészeti értéket magában nem hordozó kubista tájképet láttatnak mindenféle oda nem illő színben megalkotva. Valójában a turisták tájsebet látnak, és a hirtelen jött, átgondolatlan fejlesztéseket láthatják. Az elmúlt időszakban a kormány a turizmus és a pénz érdekében mindent is lehetővé tett a Tisza-tónál, de talán most már húzni kellene egy vonalat a természetvédelem érdekében. Védett állatokra vadászni, szennyezni a környezetet hazánk második legnagyobb felületű taván nemcsak a természeti értékek védelme miatt tilos, de a turizmus fenntartható fejlesztése miatt is bűn. Éppen ezért kérdezem, mi a terve a kormánynak a Tisza-tó természetének megvédésével kapcsolatban. Meddig hagyják, hogy elbalatonosodjon a Tisza-tó a helyi környezet kárára? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Farkas Sándor államtitkár úr válaszol, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az Agrárminisztérium is sajnálattal értesült a híradásokból, hogy a Tisza-tó egyik holtágán, az ön által említett területen elejtett vízimadarakat találtak a Magyar Környezetgazdálkodási és Vidékfejlesztési Társaság tagjai. Az előzetes, de még nem bizonyított adatok szerint feltételezhetően külföldi vadászok egy vadászható tőkés récét, egy védett csörgőrécét és egy fokozottan védett kis kárókatonát ejtettek el. A röntgenfelvételek ólomsöréteket mutattak ki az elpusztult kis kárókatona tetemében. Egyelőre nem áll rendelkezésre információ arról, hogy az elejtések pontosan mikor, hogyan és hol történtek és kik voltak az elkövetők. A súlyos jogszabálysértő cselekményt, a védett és fokozottan védett faj lelövését, a természetkárosítás bűncselekményét, a jogosulatlan vadászatot, valamint a ramsari vizes élőhelyen az ólomsörét használatát mélyen elítéljük, és bízunk abban, hogy a rendőrségi nyomozás a vadászati és természetvédelmi hatóság hathatós közreműködésével eredményes lesz, és az elkövetőket felelősségre tudják majd vonni. Tájékoztatom továbbá, hogy a koronglövő versenyek engedélyezési eljárása az illetékes rendőrhatóság feladat- és hatáskörébe tartozik, így kérdés esetén hozzájuk tud fordulni. A Tisza-tónál jelentkező építészeti, ingatlanfejlesztési kérdésekkel kapcsolatban pedig az adott önkormányzat jegyzőjétől, illetve a kijelölt építési hatóságtól tud információt beszerezni. A Tisza-tó és környéke az elmúlt évtizedben soha nem látott fejlődésen ment keresztül. Valamennyi állami fejlesztés központjában a természet védelme, a fenntarthatóság áll. Ahogy eddig is, úgy a jövőben is a kormány mindent meg fog tenni védett természeti értékeinek megóvása érdekében, hiszen ez a közös érdekünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt továbbmennénk, az önök nevében is tisztelettel és barátsággal köszöntöm Siófokról érkezett vendégeinket. Örülök, hogy itt vannak. Minden jót kívánok! Most pedig Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője kérdezhet. Ő a nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős tárca nélküli minisztert kérdezi: „Mikor szándékoznak elszámolni a vadászati világkiállítás költségeivel?” [[13.30]] Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg; a miniszter felkérésére pedig Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány megdöbbentő számot hadd mondjak: 55 milliárd forint, 10 milliárd forint, 6,2 milliárd forint, 2 milliárd forint, és a végére a resztli, 100 millió forint. Gondolom, államtitkár úr tudja, hogy mik ezek az összegek, mert ha valakinek, akkor önöknek, a kormánynak és persze az ország háziállatokat gyilkolászó fővadászának pontosan tudnia kell, hogy ezek az összegek azok, amelyeket a vadászati világkiállítás kapcsán szórtak el, természetesen egy világjárvány kellős közepén. Ezek az összegek azok, amelyeket önök az adófizetők pénzéből költöttek el a személyes hobbijaikra, hiszen ahogy ebben az országban megszokhattuk már, arra bizony mindig van közpénz, hogy önöknek oly kedves dolgokra költsenek, legyen az a foci, vadászat vagy éppen magángépes repkedés. És végezetül, ezek azok az összegek, amelyekkel önök egész egyszerűen nem hajlandóak tisztességesen elszámolni. Lassan már nem telik el úgy hét, hogy ne derüljön ki gyanúsabbnál gyanúsabb ügy a vadászati világkiállításról. Az összesen több mint 70 milliárd forintnyi adófizetői pénzt felemésztő rendezvény kapcsán legutóbb például azt olvashattuk, hogy közel 100 millió forintot fizettek ki állítólagos hatástanulmányokra, viszont ezekről egyszerűen nem hajlandóak a nyilvánosságot tájékoztatni. Persze, potom 100 millió forint az önök korrupciós mestergépezetében szinte aprópénznek tűnik. Hogy miniszter úr is értse, aki most éppen nincsen itt, ebből még ő is többször tudna Svédországba, például privát luxusvadászatokra utazni, ott háziállatokat gyilkolászni és majd ott szarvastetemekkel fotózkodni, majd álszent módon a környezet és a természet szeretetéről papolni. És higgyék el, a tisztességes adófizetőknek bicskanyitogató az a tempó, ahogy önök szórják az ő pénzüket, hogy kielégítsék hibbant igényeiket, és persze jól kitömjék a haverok zsebeit. Remélem, nem lepődnek meg, ha ezek után még meg merjük kérdezni: mikor szándékoznak elszámolni a vadászati világkiállítás költségeivel, és mikor adnak átlátható tájékoztatást a kiállításhoz kapcsolódó összes gyanús ügyletükről? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Persze, csak akkor, ha miniszer úrnak két svédországi helikopteres luxusutazás között erre van éppen ideje. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Ugye, egyre kevesebb ideje van, mert mindenki többet beszél, mint két perc, úgyhogy kérem szépen a házszabály betartását mindenkitől. Most államtitkár úron a próba, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Sajnálatos, hogy a baloldal semmi mást nem tud csinálni, mint álhíreket terjeszteni. Az a helyzet, hogy ön egy egyszemélyes fake news-gyár, tisztelt képviselő úr egy egyszemélyes fake news-gyár! Ha kell, a koronavírus-járványról hazudoznak, ha kell, akkor pedig a világkiállításról, reggel, éjjel meg este, ahogyan Gyurcsány Ferenc mondta [[Varga Zoltán közbeszól.]] , mielőtt ártatlan emberek szemét lövette volna ki. Tisztelt Képviselő Úr! Úgyhogy újra elmondom most megpróbálom lassabban, mint legutóbb , hogy ön is és a fake news-gyára is megértse, hogy a világkiállítás összesen 17 milliárd forintba került. Ez az összeg tartalmazza a 20 napos vadászati világkiállítás 75 ezer négyzetméteren megvalósult világszínvonalú kiállításait. Tartalmazza fél tucat nemzetközi konferencia megrendezési költségeit; számos hazai rendezvényt, amely a világkiállítás felvezetéseként valósult meg. És a Hungexpo felújítása, amelynek a költségvetése is teljes mértékben független a világkiállítástól, 55 milliárd forintba került, de ennek nincs köze a világkiállításhoz [[Közbeszólások a DK padsoraiból.]] , azonkívül, hogy a világkiállítás ezen a helyszínen valósult meg. Legyenek önök is hálásak ezért a beruházásért! Ha egy tisztességes főpolgármestere lenne egyébként Budapestnek, akkor megköszönné ezt a beruházást, és nem a parlamenti képviselőivel támadtatná. [[Varga Zoltán folyamatosan közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy 20 nap alatt a Hungexpón több mint 600 ezer látogató volt, a teljes rendezvénysorozaton pedig másfél millió látogató vett részt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ezek a tények. Ne terjesszen álhíreket! Fejezze végre be! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője és frakcióvezetője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Lemondott a kormány a VO elnevezésű vasúti vonal megépítéséről, amivel a főváros lakóterületein belül áthaladó vasúti teherforgalom csökkentését szerették volna elérni?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics miniszter urat bízta meg, aki felkérte Schanda Tamás államtitkár urat, hogy válaszoljon, úgyhogy erre számítson. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az alaphelyzet az, hogy önök sokszor a szavak szintjén hangoztatott patrióta gazdaságpolitika megalapozása helyett arra készülnek, hogy a kínai tömegtermékek Magyarországon való átszállításához építsenek infrastruktúrát a magyar emberek, a magyar adófizetők százmilliárdjaiból. Az a helyzet, hogy ennek a politikának konkrétan Budapest is a kárvallottja lesz. Szijjártó miniszter úr 2013-ban tett egy olyan nyilatkozatot, hogy a kormánynak szándéka elkészíteni a V0 elnevezésű, Budapestet déli irányban elkerülő vasútvonalat, és arról beszélt, hogy erre azért van szükség, hogy ez majd lehetővé teszi, hogy a vasúti teherforgalom elkerülje Budapestet. Az eredeti tervek szerint 2017-re kellett volna ennek a beruházásnak elkészülni, de jól látható, hogy ebből igazából semmi nem lesz. A kormány most láthatóan a déli körvasút fejlesztésében látja a megoldást, és azt el tudjuk mondani, hogy a személyszállítás infrastruktúrájának a fejlesztése, a zajvédelemmel kapcsolatos intézkedések természetesen támogathatóak, ugyanakkor az, hogy a teherforgalmat ilyen volumenben lakóövezeteken belül vezessék, növeljék, az elfogadhatatlan, mint ahogy az is elfogadhatatlan számunkra, hogy a körvasút vágánybővítésére hivatkozva a beruházó ezer fát vágjon ki a Hamzsabégi sétány közelében. Konkrét kérdéseim, tisztelt államtitkár úr: mi történt a Szijjártó Péter-féle bejelentés után a V0 elkerülő vasútvonallal? A kormány álláspontja megváltozott a kérdésben, tehát most már nem tartják problémának azt, hogy ilyen volumenű, hatalmas mennyiségű teherforgalmat zúdítsanak Budapest lakott területeire? Megakadályozzae a kormány, hogy itt a körvasút vágányfejlesztési munkálataival összefüggésben azt a bizonyos ezer fát kivágják, illetve a sok-sok titkosítás után, én azt gondolom, itt az ideje, hogy a kormány felfedje, hogy konkrétan milyen volumenű teherforgalommal számolnak, és milyen teherforgalmat kívánnak rázúdítani Budapest lakott területeire. Köszönöm szépen előre is a válaszát.
Köszönöm szépen. Természetesen a V0 elnevezésű vasútvonal megépítéséről van szó. Ön helyesen mondta, én nem. Minthogy önök nem kritizálhatnak engem, de a házszabály azt nem tiltja, hogy én magam kritizáljam önmagamat, ezt most szépen megtettem. [[Derültség.]] Schanda államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Újabb baloldali felszólalás, újabb teljes álhír. Egész egyszerűen nem igaz az, amit ön állít, és kudarcról pedig kizárólag csak a baloldali vasútpolitikával kapcsolatban lehetne beszélni. Itt lenne az ideje, hogy ön is erről beszéljen, hogy milyen kudarcos a baloldali vasútpolitika, amiért ön egyébként nap mint nap küzd. Ők voltak azok [[A baloldal felé mutatva.]] és ön most ezekkel fogott össze, ezekkel a régi komcsikkal , akik szétprivatizálták a MÁV-ot [[Zaj és közbeszólások a DK padsoraiból.]] , elkótyavetyélték a nyereséges árufuvarozási ágazatát; 300 millió forintos adóssággal adták át a nemzeti polgári, kereszténydemokrata kormánynak 2010-ben a MÁV-ot. És ön is zöldpárti, pontosabban: úgynevezett zöldpárti politikusként folyamatosan vasútellenes politikát folytat; folyamatosan támadja azokat a vasúti beruházásokat, amelyek a környezetkímélő közlekedést teszik lehetővé. Mi, a nemzeti polgári kormány elkötelezettek vagyunk önnel és a barátaival szemben a V0 vasútvonal megvalósítása érdekében, és meg is kezdtük a beruházást. Ennek a célja ugyanis annak a teherszállító folyosónak a kiépítése, amelyik a V0 mellett a fővárosi és agglomerációs közlekedés tehermentesítését is tudja segíteni. Tájékoztatom, hogy azért vonták vissza a korábbi tengelyt, mert a Budapest-Varsó nagy sebességű vasúti nyomvonal kijelölésével egy új, a V0 vasútvonalat érintő szempontok merültek fel. Ezeket is be kellett építeni; az új tender jelenleg is zajlik, és folyamatban van. És engedje meg, hogy azzal kapcsolatban is helyreigazítással éljek, hogy a déli körvasút fejlesztése során szó sincs ezer fa kivágásáról, mégis egy felszólalásra és két fake newsra jutott idő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , hiszen a fákat áttelepítéssel távolítják majd el. Sokkal kevesebb fáról van szó…
Államtitkár úr!
…és mintegy kétezer új fát telepítenek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[13.40]]
Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Már megint az önkormányzatok húzzák a rövidebbet?” Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A pandémia idején az önkormányzatok húzták a rövidebbet, ezt mondhatjuk, hiszen számos olyan bevételtől estek el az önkormányzatok, amelyet önök a koronavírus-járvány miatti intézkedés sorába építettek be. Vagyis mondhatnánk azt, hogy építettek le, hiszen elvették a gépjárműadót, az idegenforgalmi adót is felfüggesztették, nem kapják meg az idegenforgalmi adó kiegészítő támogatását sem, de a legjelentősebb tétel az iparűzési adó fele, amely azt jelentette, hogy az adott önkormányzatok nem szedhették be a teljes iparűzési adót. Természetesen tudjuk azt, hogy ez a vállalkozásoknak könnyebbséget jelentett, de 3155 önkormányzat esetén ez sokmilliárdos forráselvonás volt, és tegyük azt hozzá, hogy sehol sem csökkent a beruházások száma, sehol nem csökkent az utak, a felújítandó járdák száma, egyébként Siófokon sem. Látjuk azt, hogy a mostani baljós árnyak már megérkeztek, és önök belengették, hogy 2022-ben is marad a maximálisan 1 százalékos iparűzési adó az önkormányzatok bevételi oldalán. De kérdezem én államtitkár urat, hogy hasonlóan, mint 2021-ben, számíthatnake a települések a kompenzációra, mert láthatóan a 2021-es kompenzációnál is csak a kiválasztottak kaphattak valamicskét. 2021-ben még az önkormányzatok összeszorították a nadrágszíjat, és azt gondolták, hogy ’22-ben végre fellélegezhetnek, és meglesz az a bevételi forrás, amivel az elhalasztott beruházások majd elkészülhetnek. Mi várható ’22-ben? Lesze kompenzáció? Biztosíte erre a költségvetés elég fedezetet? Mert az, hogy megint elmondják, hogy az önkormányzatok oldják meg egyedül, mert lebegtetik, hogy éppen mennyi pénz van az önkormányzatok számláján, tisztelettel mondom, államtitkár úr, kevés ahhoz, hogy ezeket a beruházásokat az önkormányzatok saját erőből el tudják végezni. Tehát lesze kompenzáció? Ez a kérdésem. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tállai András államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Lesz. De amikor „az önkormányzatok húzzák a rövidebbet” kérdését felteszi, akkor, ugye, nem arra gondol, amikor 2010-2014 között 1400 milliárd forintot vállalt át a Fidesz-kormány, lényegében a teljes önkormányzati rendszernek a hitelét? Nem erre gondol, ugye? Vagy nem arra gondol, amikor beindult a közfoglalkoztatotti program, akkor közfoglalkoztatottak ezrei végeznek önkormányzati munkát az állam pénzén. Nem erre gondol, ugye? Vagy nem arra gondol, amikor a területfejlesztési operatív programból 1200 milliárd forint jut az önkormányzati rendszernek, és jön a TOP Plusz, amiben még több forrást fognak kapni az önkormányzatok? Vagy nem arra gondol, ugye, amikor a „Magyar falu” programról beszélünk, és már 250 milliárdot kapnak a települések évente a három éve működő programban? Vagy nem a „Modern városok” programjára gondol, ugye, amikor a rövidebbet húzzák, amikor ezermilliárdok jutnak megyei jogú városokhoz vagy nagyobb városokhoz? Ami pedig Siófok önkormányzatát illeti, nem áll az az önkormányzat olyan rosszul, hiszen 2021 harmadik negyedévében 5,6 milliárd forintja volt kereskedelmi bankokban a számlán. Akinek ennyi pénze van, egy ilyen kisvárosnak, az biztosan nem panaszkodhat. Egyébként lesz kompenzáció, ahogy mondtam, hasonlóan ahhoz, mint ahogy az a 2021-es évben megtörtént: összesen 25 ezer fő alatti településnél 34,2 milliárd, a 25 ezer főnél nagyobbnál pedig 22,5 milliárd forintban. Tehát összesen 56,7 milliárd forintot kaptak ebben az évben is az önkormányzatok a kieső iparűzési adó miatt, és ehhez hasonló módon történik meg a kompenzáció a következő évben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem sétál fel Orbán Viktorhoz a budai Várba és kezdeményezi Demeter Szilárd menesztését?”. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Elvileg ön, illetve a minisztere, az önök minisztériuma felelős a magyar kultúráért a kormányban. Kásler miniszter úr volt az, aki megbízta Demeter Szilárdot formálisan a Petőfi Irodalmi Múzeum főigazgatójának, majd miniszteri biztosnak, összességében pedig ő lett a fideszes kultúrpolitika atyaúristene. Ebben a pozíciójában Demeter Szilárd mint kultúrpápa, rendszeresen kinyilatkoztatja ítéletét művészekről és művészetről, így legutóbb megtudhattuk tőle személyesen, hogy gyűlöli a színházat, és a magyar írók 80 százalékát, idézem: „kukázná”, vagyis az egyszerűség kedvéért kidobná. Államtitkár úr, ez az ember már többször megbotránkoztatta a nemzeti kultúrát szerető magyarok millióit. Már az önök kormánybiztosa, Fürjes Balázs úr is elhatárolódott tőle, és ugyan a fideszes tribün színészeti, színigazgatói, rockénekesei mélyen hallgatnak, de nyilván sokuknál kiverte a biztosítékot, hogy az Orbán-kormány szerint mindez, amit ők korábban létrehoztak, megint csak idézem Demeter Szilárdot: „rosszabb, mint a fogászat”. Államtitkár úr, Demeter Szilárd nemcsak szakmailag, hanem emberileg is alkalmatlan a rábízott feladatokra, így például feladatai között a magyar könyvszakma és irodalmi közgyűjtemények integrált fejlesztésére, vagy alkalmatlan a magyar könnyűzene koordinálására és társadalmasítására, merthogy ilyen pozíciója is van. Mondjuk, megérne egy kérdést, hogy mit kell koordinálni a magyar könnyűzenén. Ez az ember, értem én, hogy Orbán Viktor bizalmasa, és ez sok mindent megmagyaráz, de akkor sem maradhat a helyén. Mondjuk ki, Demeter Szilárd a magyar nemzeti kultúra szégyene, akinek a szavai ráégnek önre, az ön minisztériumára és természetesen az egész kormányra. Államtitkár úr: mire várnak még? Miért nem sétál fel ön vagy a minisztere Orbán Viktorhoz a budai Várba, és kezdeményezi ennek az ámokfutónak a menesztését? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr következik. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ajánlanám önnek, tisztelt képviselő úr, hogy sétáljon föl az Apró-villába, és kérdezze már meg Gyurcsány Ferenctől, hogy mire gondolt akkor, amikor azt mondta, hogy Vidnyánszky Attila és társai, tehát mindenki, aki a nemzeti oldalon gondolkodik, és a kultúrával foglalkozik Vidnyánszky és társai addig maradnak, amíg Orbán, utána buknak. Sőt, folytatja Gyurcsány Ferenc: minden értelemben földönfutók lesznek. [[Sebián-Petrovszki László: Így van!]] És most önök azt mondják, hogy így van, megerősítik. Nem lesz árokbetemetés, zárójel lesz, levegőtlen világ. Önök mindenkinek, aki másként gondolkodik a világ bármely dolgáról, mint önök, azt mondják, hogy földönfutók lesznek. [[Sebián-Petrovszki László: Aki lop!]] Itt, e Ház falai között már elmondtam, hogy egy hölgy engem egy hortobágyi deportálásos megemlékezésen megkeresett, hogy az ő szüleinek mondták ugyanezt, ezért nőtt ő fel a Hortobágyon [[Sebián-Petrovszki László: Demeter Szilárdról van szó!]] , mert földönfutóvá tették. Elmenne Gyurcsány Ferenchez? Felsétálna, és elmondaná neki, hogy kedves Gyurcsány Ferenc, sokféle gondolkodású ember van, aki nem úgy gondolkodik, mint a liberálisok és a baloldal, azok is emberek, azoknak is joguk van a véleményükhöz. Attól sokszínű a világ, hogy másként gondolkodó emberek is vannak, mint Gyurcsány Ferenc, és nem lehet azt mondani, hogy aki másként gondolkozik, mint Gyurcsány Ferenc, az földönfutó lesz minden értelemben, anyagilag is, állása sem lesz, lakása sem lesz, semmi sem lesz, nem lesz árokbetemetés. Miközben önök egy szeretetnyelvről beszélnek a parlamentben, azt mondják, hogy nem lesz árokbetemetés, hanem mindenkit, aki másként gondolkodik a közbeszédben, a közélet világában, mint önök, azokat önök földönfutóvá teszik. Vagy sétáljon el Vadai Ágneshez, hogy hogyan is gondolta azt, hogy újságírókkal majd ruandai módon fognak elbánni. Vagy kérdezze meg Szabó Timeától, hogy mit gondolt akkor, amikor azt mondta, hogy aki bizonyítottan kollaborált a Fidesszel, annak távoznia kell a közéletből. Minden üzletember, mindenki, aki valaha is egy fideszessel szóba állt, van egy közös fényképe, vagy mint az ’56-os forradalom után, nézik a fényképeket, hogy kiket kell eltávolítani, tisztelt képviselő úr? Vagy sétáljon el a Városházára, amíg el nem adja Karácsony Gergely, és kérdezze meg, hogy miért cenzúrázzák a Gyurcsány-film vetítését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Miután kölcsönösen sétára ösztönözték egymást, most Schmuck Erzsébet képviselő asszony jöhet, aki az LMP képviselője: „Felülvizsgáljáke a jövő évre tervezett irreálisan alacsony nyugdíjemelést?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Arról kell tájékoztassam, hogy miniszterelnök úr Novák Katalin családokért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg a válaszadással, aki viszont fölkérte Zsigó Róbert államtitkár urat, aki néhány méterre öntől már azt várja, hogy válaszolhasson. De először halljuk a kérdést! Tessék! [[13.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2012 óta nem látott mértékű, 6,5 százalékos infláció következett be, különösen néhány alapvető élelmiszer ára nőtt; példaképpen: az étolajé 30, a margariné 19, a liszté 13, a baromfihúsé 9, a péksüteményeké és a kenyéré 8 százalékkal. Az áremelkedést az idősek sínylik meg a legjobban, akiknek a fogyasztói kosarában az élelmiszer a legnagyobb tétel. Ez pedig azt jelenti, hogy az infláció teljesen elviszi az érkező nyugdíj-kiegészítést, hiszen az ez évi nyugdíjemelés mindössze 4,8 százalék lesz. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt ígérték, hogy megtartják a nyugdíjak vásárlóerejét, vagy legalább az inflációval megemelik. Önök nem emelték a nyugdíjakat a valós inflációnak megfelelően. A legszegényebbeket ráadásul teljesen az út szélén hagyták, mivel a 28 500 forintos minimálbért 11 év alatt egyetlenegyszer sem emelték 1 forinttal sem, nemhogy az inflációval. Hiába osztogatnak olyan egyszeri juttatást, mint a nyugdíjprémium, az infláció annak is nagy részét elviszi. Ami meg megmarad belőle, nem tudja ellensúlyozni, hogy a bérek sokkal nagyobb mértékben nőnek a nyugdíjaknál. Így a nyugdíjasok teljesen elszegényedtek a társadalmon belül, egyre többen élnek a létminimum alatt a kormánynak köszönhetően. Hiszem, hogy ezzel önök is tökéletesen tisztában vannak. Mindezek miatt azt kérdezem: tervezike, hogy a jövő évi nyugdíjak 3 százalékosra tervezett emelését felülvizsgálják? Módosítjáke a költségvetési törvényt a valós inflációs várakozásoknak megfelelően, hogy ne kelljen a nyugdíjasoknak megint, egész évben még az inflációt sem követő nyugdíjakból élni. Köszönöm a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm, és azt is, hogy így betartotta az időkeretet. Államtitkár úr, Zsigó Róbert, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Bár nehezemre esik, ne haragudjon, de azt kell mondanom, hogy az ön hozzászólása méltatlan volt. Ön egyrészt azt mondta most a hozzászólásában, és ezt leírta, hogy 11 éve nem emeltük a minimálbért. [[Schmuck Erzsébet: 28 500!]] Mondta most, amikor megszületett a megállapodás arról, hogy 2022-ben a minimálbér 200 ezer forint lesz; magasabb lesz, mint a Gyurcsány-kormány előtt az átlagbér volt. [[Schmuck Erzsébet: Az nem nyugdíjemelés!]] Ezt mondta most, képviselő asszony, ezt is írta le. A másik: ön leírta a kérdésében, hogy mi becsapjuk a nyugdíjasokat. Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy néhány tényt, megtörtént dolgot mondjak önnek! Az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc, a kormányzása alatt… [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Nevethet, de ön vele kötött szövetséget. A kormányzása alatt elvette a 13. havi nyugdíjat az idősektől, meg akarták adóztatni a nyugdíjakat. Abban az időszakban valóban csökkent a nyugdíjak vásárlóértéke, és az egekbe emelték a rezsi árát, háromszorosára a gázét, kétszeresére a villanyáram árát, ezzel a nyugdíjasokat, az időseket teljes létbizonytalanságba taszították. Képviselő asszony, 2010 óta, bármennyire is próbálja ön tagadni, másfajta politikát követünk. Nem megszorítások vannak, hanem segítünk, és megbecsüljük az időseket. Valóban, nemhogy megőriztük a nyugdíjak vásárlóértékét, hanem több mint 10 százalékkal növeltük is. A múlt héten minden eddiginél magasabb összegű, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot kaptak a nyugdíjasok, és nemcsak a nyugdíjban részesülők, hanem a nyugdíjszerű ellátásban részesülők: az árvaellátásban, az özvegyi nyugdíjban, a rokkantsági járadékban részesülők. És a gazdaság teljesítménye megengedi azt, hogy jövőre teljesen visszaadjuk az egyébként az ön főnöke által elvett 13. havi nyugdíjat. Mi megbecsüljük az idős embereket, önök pedig csak ígérgetnek, és mindig elvesznek tőlük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az utolsó kérdés következik a mai nap. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Milyen szakértők állapították meg, hogy Hajdúnánáson jobb helye lesz a MotoGP-pályának, mint Sávolyon?” Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A MotoGP miért Hajdúnánás, miért nem a somogyi Sávoly? tettem fel ezt a kérdést már sok alkalommal az Országgyűlésben, és ön pedig arról biztosított, idézem: szakmai döntés született. De azok az érvek, miszerint megint önt idézem szakmai döntés született, hiszen Hajdúnánáson nemcsak a megfelelő terület áll rendelkezésre, hanem három megyei jogú város is közel van, közel van a Debreceni Egyetem és a létesülő autóipari központ is, sajnos nem győznek meg arról, hogy az adófizetők milliárdjait Sávoly helyett Hajdúnánásra kell fordítani. Ezért aztán írásban fordultam Hermann Henrik úrhoz, a Magyar Motorsport Szövetség elnökéhez, ha úgy tetszik, a szakma csúcsához. Ő a feltett kérdéseimre szeptemberben adott választ, amit, ha megenged, akkor most szóról szóra idézek: „Eddig semmi érdemi szerepet és információt nem kaptunk mint szakszövetség a MotoGP tekintetében. Az ITM döntéseiben a szövetség nem kapott szerepet.” Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy is van ez? Önök nem kérték ki a Magyar Motorsport Szövetség véleményét? Hát mégis, akkor ki a szakma, hogyha nem a szövetség?! És kérem, árulja el, milyen szakértők állapították meg akkor, hogy Hajdúnánáson jobb helye lesz a MotoGP-nek, mint Sávolyon, ahol egyébként már félig készen áll a MotoGP-pálya? Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön által vezetett minisztériumtól nemrég elvették a MotoGP-projektet. Azért, mert a döntéseik szakmailag megalapozatlanok voltak? Igen, vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Már érkezik is a válasz. Schanda államtitkár úr, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A sávolyi pálya építését az ön szövetségesei, barátai, harcostársai, a baloldali kormányok döntötték be, mert ennyit tudnak, tisztelt képviselő úr. Érdemes ezt megtanulni: ennyit tudnak; ígérgetni, és aztán pedig pusztítani. Ez a helyzet. Ez a helyzet! Pusztítani viszont nagyon tudnak. Azt javaslom, tisztelt képviselő úr, hogy hasonló lelkülettel tekintsen minden gyurcsányi ígéretre, ezek ugyanis, ha még nem tűnt föl önnek, bár lett volna már talán ideje, akkor ezek hazudnak és rombolnak. Arra kérem, tisztelt képviselő úr, hogy ne akarja visszahozni ezt a romboló Gyurcsány-korszakot. A gyorsaságimotoros-világbajnokság hazai helyszínének előkészítése során jelentős mennyiségű hazai és nemzetközi szakemberrel vettük fel a kapcsolatot. A világ egyik legnépszerűbb sportágában a szükséges keretrendszert ugyanis a jogtulajdonos Dorna Sports határozza meg, és nem pedig a hazai szövetség, de szerintem ezt ön is pontosan jól tudja, csak valamilyen szándék miatt egyéni befektetői érdekekért lobbizik itt rendszeresen az Országgyűlésben. [[Dr. Steinmetz Ádám: Visszautasítom!]] Velük dolgoztunk együtt. A szakmai garanciákat pedig kezdetektől fogva szigorúan ellenőrzi a MotoGP-sorozat egyetlen magyar világbajnoka, Talmácsi Gábor, remélem, hogy volt sportolóként önnek ez kellő garancia, hogy ő tényleg ért ehhez a területhez. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy az ön által említett elnök úr is részt vett a magyar autó-motor sport stratégiájának megalkotásában. És azt is már többször elmondtam itt az Országgyűlésben, hogy a beruházás megvalósítása a kivitelezési szakaszba lépett, ezért a kormány egy kifejezetten erre létrehozott szervezetet vont be a munkába, hogy a fejlesztés időben, pontosan és megfelelőképpen valósuljon meg, de a fejlesztésnek a továbbiakban is a koordinátora, a szakmai felelőse az ITM. Tessék máskor jobban figyelni a korábbi válaszokra! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a mai kérdések napirendi pontot befejeztük, és az azonnali kérdések jönnek most. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter képviselő úr és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni e miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselőt, Szilágyi György képviselő urat, elfogadjae a válaszadót.
Elnök úr, megvárjuk, amíg Orbán Viktor bejön a munkahelyére. Köszönöm szépen. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban. Dr. Rétvári Bence: Hol van Jakab Péter? Hol van?]]
Jó várakozást kívánunk! Így aztán Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője tehet fel azonnali kérdést, méghozzá az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meghalljáke Önök a Magyar Orvosi Kamara hangját?” A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat kérte föl. Kérdezem, elfogadja-e.
Igen.
Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem először hozom a parlament színterére a Magyar Orvosi Kamara álláspontját. Most dr. Szijjártó Lászlóra, a szervezet Győr-Sopron megyei elnökére hivatkozom. [[14.00]] Megállapítása szerint, mivel sok ápoló és orvos felmondott vagy nyugdíjba ment, a szakemberhiány kritikus. Úgy látja, az egészségügyi ellátórendszer rosszabb helyzetben van, mint a harmadik Covid-hullám idején. Az ápolóhiányon némiképp segítene, ha bevonnák a megyei ellátásba azt a hatvan önkéntest, akik megtanultak beteget etetni, itatni, szakszerűen ágyazni, és kellő módon kommunikálni velük. Sajnos, azt tapasztalja, hogy a kórházvezetések elzárkóznak az önkéntesek bevonásától. Úgy gondolom, az egészségügyi kormányzatnak célszerű lenne ezzel a konkrét kérdéssel foglalkozni. Svéd Tamás, a MOK titkára a kamara honlapján megjelent „Realitás ahol a part szakad” című írásában elemzi a kialakult helyzetet. Természetesen örvendetesnek tartja, hogy az orvosi fizetések megemelkedtek, ugyanakkor ezzel számos helyen megszűnt a pluszügyelet vállalásának, a másodállások teljesítésének egyik fő motivációja. Az ügyeleti díjak rendezése továbbra is várat magára, és az ügyeleti rendszer inog, összedőlni készül, a bedolgozók számának csökkenése pedig osztályok munkáját lehetetleníti el. A kamara titkára írásában a magyar egészségügyre vonatkozó diagnózisát hét pontban foglalja össze, részben terápiát is javasolva. Kérdezem államtitkár urat: meghallják önök a Magyar Orvosi Kamara hangját? Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy idézzem önnek a Magyar Orvosi Kamara elnökét, Kincses Gyulát, aki egy korábbi nyilatkozatában azt mondta: „Fanyalgás nélkül mondhatom, hogy kiemelkedő, kérésünknek megfelelő béremelést kaptunk.” Amikor tehát ön azt kérdezi, hogy meghalljae a kormány a Magyar Orvosi Kamara hangját, akkor itt ez a példa is rá, hogy amilyen bértáblajavaslattal a Magyar Orvosi Kamara a kormányzathoz érkezett, a kormány azon egyetlenegy számot nem változtatott, semmit abból el nem vett, semmit ahhoz hozzá nem tett, hanem úgy fogadta el a kamara bértáblajavaslatát, ami talán az egyik legfontosabb kérdés volt az elmúlt időszakban, ahogy azt a kamara benyújtotta, ahogy azt a kamara beterjesztette. Mindez lehetőséget biztosított arra, hogy a kamarának is, meg minden embernek is azt alapvető igényét, hogy szűnjön meg a hálapénz, vezessük ki a hálapénzt az egészségügyi intézményrendszerből, sikerült megtenni, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy folyamatosan egyeztet a kormányzat a kamarával, elsősorban nyilván az országos kamarával, és folyamatosan figyelembe vesszük mi is a javaslataikat, az Országos Kórházi Főigazgatóság is figyelembe veszi a javaslataikat. Ennek köszönhető, hogy azért történelmi léptékű béremelés történt a magyar egészségügyben, hiszen 2010-ben egy kezdő orvos bruttó alapbére 129 ezer forint volt, idén ez 481 ezer forint, jövőre 619 ezer forint lesz, a jövő év után pedig 687 ezer forint. Egy 30 éve dolgozó orvos a kormányzásunk kezdetén bruttó 225 ezer forintos alapbérrel rendelkezett, ez most 1 millió 256 ezer, jövőre 1 millió 615 ezer lesz, 2023-tól pedig 1 millió 794 ezer forint, az ápolók fizetése pedig 72 százalékkal emelkedik szintén ebben az időszakban. A legjobb eszközünk az utánpótlás biztosítására nyilvánvalóan a béremelés: jövőre egészségügyi béremelésekre 239 milliárd forint többletet fogunk fordítani [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , egyetértésben azzal, amit a kamara is javasolt. Köszönöm szépen.
Képviselő úr, egy percben!
Államtitkár Úr! Úgy tűnik, önnek nem kell várnia arra, hogy a propagandaközpont megmondja azt, hogy a kelletlen kérdésre mi a jó válasz, mint ahogy az egyszeri polgármester a Fidesz-kongresszuson mondta. Ön tudja, mit kell csinálni: terelni, nem az adott kérdésre kell válaszolni. Én is azt idéztem, hogy a kamara titkára nagyon örvendetesnek tartja a fizetések emelését. Hozzáteszem, amikor mi ezt itt megszavaztuk, a kamara egyről nem tudott: végül is arról, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyban mi minden kötelesség lesz még előírva számukra. Egyébként pedig ön a pénzekről beszél, hogy többet fordítottak rá, én meg idézem a Magyar Nemzeti Bank friss jelentését: Magyarországon az egészségügyi kiadások messze alatta vannak ezt tudjuk az EU-s átlagnak, alatta vannak a másik három visegrádi átlagának GDP-arányosan, és 2010 óta Magyarország esetében [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] enyhén csökkenő trend figyelhető meg. Ennyit az anyagi ráfordításokról! Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr, egy percben!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha ön megnézi, hogyan alakultak az egészségügyi kiadások az elmúlt bő egy évtizedben, akkor azt látja, hogy több mint kétszeresükre emelkedtek az egészségügyi kiadások. Ha megnézte azokat a számokat, hogy a fejlett országok, amelyeket el szeretnénk érni, átlaga hogyan áll, és Magyarország hogyan áll, akkor azt láthatja, hogy ez a lemaradás szépen évről évre csökken, és Magyarország egészségügyi kiadásokban is, egészségügyi ráfordításokban is egyre többet és többet tud költeni; azért, mert végre nem baloldali gazdaságpolitikája van Magyarországnak. De egy fontos kérdésre azért önök is adjanak választ, ha már az egészségügy kérdésénél tartunk! Ez kiadásokat, orvosi létszámokat és mindent alapvetően befolyásol: az önök baloldali egészségpolitikusa, László Imre azt mondta, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni. Ez minden szempontból, amit ön mondott, az orvosok létszámát, az ápolók létszámát, az ellátás színvonalát, az ügyeleti lehetőséget, mindent alapvetően befolyásol, és önök egyetlenegyszer sem mondták az elmúlt egy évben, hogy ez nem így lenne, nem ez lenne a baloldal terve, a kórházak számának majdnem felére csökkentése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Balczó Zoltán: Tudnék válaszolni, csak nincs lehetőségem.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom a közvéleményt, hogy azt mondta képviselő úr, hogy tudna válaszolni, de nincs rá lehetősége. Ezzel pontosan betartotta a házszabályt, úgyhogy nem is szólhat semmit. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hány embernek kell még meghalnia?” címmel. Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető minisztert jogosította fel. Elfogadja válaszadónak, képviselő asszony?
Elfogadom, elnök úr.
Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Urak és tisztelt Képviselőtársak! A koronavírus elleni első oltást 2020. december 27-én kapta meg az első beteg. [[Dr. Rétvári Bence: Nem beteg kapta, hanem egészséges ember kapta!]] Azóta 5 millió 999 ezer ember kapta meg az első oltást, 5 millió 774 ezer ember kapta meg a második oltást, ez azt jelenti, hogy körülbelül 220 ezer ember nem vette már fel a második oltást sem, és 1 millió 594 ezer ember kapta meg a harmadik oltást. Most már azt mondhatjuk itt a negyedik hullám kitörése után, hogy a szakma kiabál és kiált mindennap a kormányzat felé, hogy hozza meg azokat a szükséges döntéseket, amelyeket meg kellene hozni. Gulyás miniszter úr a mai napon az osztrák sajtónak azt nyilatkozta, hogy van fegyverünk a pandémia ellen. Miniszter úr, hol van ez a fegyver? [[Dr. Rétvári Bence: A vállunkban!]] Azonkívül, hogy a tömegközlekedési eszközökön elrendelték a maszkviselést, és lehetőséget biztosítottak a munkáltatóknak, hogy kötelezővé tegyék az oltást, nem történt semmi, még csak azt az egy nagyon fontos kérését sem teljesítik a szakmának nem a politikusoknak, a szakmának! , hogy mindenhol kötelezővé tegyék a maszkviselést. Tudjuk nagyon jól, hogy önök mérnek mindent, és most nem a járványkezelés a fontos, hanem hogy 2022-ben népszerűek maradjanak, és olyan döntéseket ne hozzanak a lakosság számára, amelyeket nem szeretnének. Csak, tisztelt miniszter úr, 32 171 honfitársunkat veszítettük el eddig, múlt héten meghalt egy egyéves gyermek, most egy négyéves gyermek. Hány embernek kell még meghalnia ahhoz, hogy önök meghallják azt, hogy a szakma mit kér önöktől? Nem a politikusok, hanem a szakma! Erre adjon nekem választ, miniszter úr!
Gulyás Gergely miniszter úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban, az adatokat pontosan idézte azzal, hogy a mai napon átléptük a 6 millió első beadott oltást, de elég sokszor a közvélemény előtt is hangsúlyoztam, hogy a két oltás is fél évig, hét-nyolc hónapig ad kellő védettséget. Tehát arra szeretnénk most is innen is mindenkit biztatni, hogy a harmadik oltást is fél év elteltével vegye fel. Ez a fegyver az oltás ellen, ezt idézte tőlem helyesen képviselő asszony. [[14.10]] Ha az a kérdés, hogy ez a fegyver hol van, akkor az ön vállában és az én vállamban és mindazoknak a vállában, akik beadatták az oltást. Azt tudjuk mondani, hogy a ma elérhető legnagyobb védettséget azok élvezik, akik a második oltást hat hónapon belül kapták meg, vagy pedig a harmadik oltást is beadatták maguknak. Az a közös felelősségünk, hogy mindenkit oltásra buzdítsunk. Többször elmondtam azt is, de szívesen elismétlem, mert képviselő asszony felszólalása ezt indokolttá teszi, hogy az emberek életének védelméért a magyar kormány és a magyar egészségügy is mindent megtett a mögöttünk hagyott időszakban. Ugyanakkor az emberek halálát politikai eszközként felhasználni szerintem kifejezetten etikátlan, ezért azt tudom csak mondani, hogy természetesen mindenkinek az a saját felelőssége, hogy az oltásokat vegye fel. Ha valaki az oltásokat felveszi, és hat hónapnál hosszabb idő nem telik el, akkor az elérhető legnagyobb védettség számára biztosított. Különösen nem szeretnék abba az irányba menni, mert akkor azt tenném, amit képviselő asszony, hogy ha nem oltatott volna Magyarország ilyen gyorsan, ha nem vásároltunk volna Kínából és Oroszországból is oltóanyagot, és hallgattunk volna a magyar ellenzékre, akkor még több ezer ember vált volna a koronavírus-járvány áldozatává. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszony, egy percben!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Ha az ön karjában fegyver lenne, akkor most nem ülne itt. Oltás van a karjában. Az én karomban is oltás van és nem fegyver. Hagyják már abba ezt! Mindennap azt hallgatjuk, hogy önök háborúznak. Nem háborúzni kell, hanem el kell látni azt a feladatot, amit a szakma mond. Nincs kontaktkutatás Magyarországon, ezt ön ismerte el, miniszter úr. Már a karantént sem tartják be, nem végeztetik el. Egyszerűen önök annyit mondanak, hogy oltassa be mindenki magát. Mondom, azt az egyszerű kérést vagy követelést nem teljesítik a szakma részéről, hogy kötelezővé tegyék a maszkviselést mindenhol, boltban, rendezvényeken, mindenhol. Miniszter úr, önök nem akarják, mert tudják nagyon jól, mert napi szinten mérik, hogy az emberek mit szeretnének meg mit nem. Csak ez sokkal felelősségteljesebb, amikor kormányon van valaki, és úgy kell egy járványt kezelni. Miniszter úr, egyetlenegy kérdést teszek még fel, hogy megnyugtasson, mielőtt innen hazamegyünk: mikor fog megnyílni a kiskunhalasi járványkórház? 10-én kellett volna megnyitni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezt is ön jelentette be, és ez nem történt meg. Remélem, meg tudja mondani, hogy mi az oka. Köszönöm szépen, elnök úr.
Miniszter úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő asszony, abban a korban és szellemi állapotban lévőnek hiszem még magam, hogy emlékszem arra, amit mondtam. Én azt mondtam a kiskunhalasi kórház megnyitása kapcsán, hogy ahogy ez szükségessé válik, meg fog nyílni [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem, 10-én!]] , konkrét dátum nélkül, és ez természetesen így is van. Az egészségügyben kapacitás rendelkezésre áll, minden beteget ma az orvostudomány által elérhető legmagasabb szinten tudunk ellátni. És természetesen, ha szükség lesz a kiskunhalasi kórház kapacitására, márpedig sajnos úgy tűnik, hogy szükség lesz, akkor természetesen ez meg fog nyílni. Ami pedig a maszkhasználatot illeti: itt az Országgyűlésben is maszkhasználati kötelezettség van. A rám tartozó területen, ami a területi közigazgatás, ott pedig az ügyfélszolgálatoknál a maszkhasználatot elrendeltük. Tehát mindenhol vannak felelős vezetők, akik tudnak arról dönteni, hogy a maszkhasználat indokolte vagy sem. De még egyszer szeretném egyértelművé tenni: a maszkhasználat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az oltást nem váltja ki, az oltottaknál pedig nincs értelme a kontaktkutatásnak, ezért ilyen kötelezettség az oltottak esetén már valóban nincs. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes képviselő asszony, a DK és Szakács László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kívánnak feltenni a pénzügyminiszternek, amely azonnali kérdést a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjának vezetője kérte elhangzásra: „Milyen személyes felelősségét érzi Miniszter Úr a forint mélyrepülésében?” Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Kezdhetnénk ezt ilyen hosszabb visszaemlékezéssel meg ilyen „egyrészről-másrészről” elemzésekkel, de azt hiszem, hogy a helyzet ennél kicsit őszintébb beszédet kíván. Államtitkár úr, önök hazavágták a forintot, a múlt héten többször volt 365 forint fölött egy euró. Minden reggel arra ébredünk, hogy görcsbe rándul a gyomrunk, nézzük az euró árfolyamát, hogy most éppen milyen újabb rekordot döntött meg ennek a mélyrepülése, hetit, havit, féléveset. Én azt gondolom, hogy így érez nagyjából minden becsületesen dolgozó magyar ember is, aki azt látja, hogy a pénze egyre kevesebbet ér, és így éreznek azok a kis- és középvállalkozók is, akiknek a járványhelyzet meg a válság talán nem elég önök szerint, és még a nyakukba zúdítják az iszonyatosan gyenge forintot is, és ez is rajtuk lóg, mint Damoklész kardja. Ez a gyenge forint gyakorlatilag csak a multiknak jó. Önök a multiknak mint stratégiai partnereknek azt ígérték, hogy lesz itt olcsó és nekik kiszolgáltatott magyar munkaerő, és van is egyébként a multik számára olcsó és nekik kifizethető és rájuk hagyott munkaerő. Persze, önök ebben nem voltak eddig sem tétlenek, igaz, hogy nem a forinttal meg a forint gyengeségével foglalkoztak, hanem ilyen cicaharcot vívott egymással az ön minisztériuma meg a Matolcsy vezette jegybank, és látjuk, mint a gazdaságpolitika Starsky és Hutcha vagy Tom és Jerryje, megpróbálják Orbán Viktornak bebizonyítani, hogy ki a hűségesebb barát. De igazság szerint ez a magyarokon nem segít, ezért fel kell tennem a kérdést: államtitkár úr, milyen személyes felelősséget éreznek abban, hogy a legrosszabb most a forint, és mikor kérnek bocsánatot a magyaroktól? Köszönöm a figyelmet.
Tállai András államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nyilván ön is tudja, hogy a forint gyengülése nem magyar sajátosság, tehát a régiós devizák is gyengültek, a magyaréhoz hasonló mértéket majdnem elért a lengyel złoty 7,2 százalékkal, de más, a régióban lévő valuták is gyengültek. Hogy ennek mi az oka, ez nyilván közismert: az az oka, hogy Magyarországon szabadon lebegő árfolyamrendszer van. A szabad árfolyamrendszer azt jelenti, hogy bizony a nemzetközi piaci folyamatok hatással vannak a magyar forintra, hatással vannak az árfolyamra. Azt is tudni kell, és azt is ön is tudja, hogy a kormánynak semmilyen árfolyamcélja, hatásköre és feladata nincs ebben a kérdésben; van a Magyar Nemzeti Banknak. A Magyar Nemzeti Bank folyamatosan figyelemmel kíséri az árfolyam alakulását, és a szükséges intézkedéseket vagy kommunikációval, vagy kamatemeléssel meg is teszi. Így volt ez tavaly júniusban is, amikor négy lépésben 1,2 százalékkal emelte a kamatot. A magyar kormány akkor sem kommentálta a Magyar Nemzeti Bank döntését, és most sem fogja kommentálni, hiszen, még egyszer mondom, nem feladata. Az is tény, hogy a magas inflációt az üzemanyag árának emelkedése okozza. Ez is régiós probléma és régiós kérdés. Magyarország megtette a megfelelő intézkedést azzal, hogy bevezette a 480 forintos maximált árat három hónapra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselő úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon úgy tűnik, hogy ez a cicaharc a jegybankkal tovább folytatódik, az ön felszólalása csak ezt támasztotta alá. Nem tetszik olvasni elég Matolcsyt, legalábbis nem volt ott velünk a legutolsó ülésén a Gazdasági bizottságnak, ahol ugyanezt a kérdést én feltettem a jegybank elnökének, hogy miért nem foglalkoznak az árfolyammal. Én tudom, hogy a jegybanknak van árfolyamcélja, mindenki tudja, keres rajta 170 milliárd forintot egy évben, hát persze, hogy hatással akar rá lenni! De ő ezt mégis letagadja. Képzelje el, államtitkár úr, azt mondta Matolcsy, a jegybankelnök, hogy neki se ráhatása, se feladata nincsen a forint árfolyamának alakulására, sem pedig képessége és célja nincsen. Pont ugyanazt mondta, amit maga. Akkor mondja már nekem, hogy ki foglalkozik a forint árfolyamával?! Ki foglalkozik azzal, hogy 250 forintot kell adni egy euróért, vagy 365 forintot kell adni egy euróért? Mert eddig azt látom, hogy se a jegybank, se a kormány nem akar ezzel foglalkozni.
Államtitkár úr! [[14.20]]
Köszönöm. Nézze, képviselő úr, lehet, sőt igaza van abban, hogy az árfolyam nem annyi, mint Magyarországon, de azért ott még nem tartunk, mint az önök kormányzása idején Gyurcsány Ferenc volt a miniszterelnök , hogy belehajszoljunk 2 millió családot a devizahitelbe, majd utána ott hagyjuk őket, és jön az árfolyam-emelkedés, és hogy, hogy nem, társadalmi és gazdasági probléma lesz belőle, mert az emberek nem tudják fizetni a devizahitelt. Na, itt nem tartunk, mert ez a kormány kihozta az embereket a devizaválságból, és Magyarország sérülékenységét a devizahitelből pedig stabilizálta. A magyar embereknek most nem kell attól félni, amit önök okoztak kétmillió családnak, hogy csődbe mennek és elárvereznek mindent. Lehet kritizálni persze az árfolyamot és az inflációt, de a magyar emberek boldogulnak, és a magyar emberek egyre többet tudnak vásárolni, és ez az elsődleges cél. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony és Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” Tájékoztatom önöket, a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae válaszadónak. [[Schmuck Erzsébet: Köszönjük, megvárjuk a miniszterelnök urat.]] Jó várakozást kívánok! Bár személy szerint önnek ezt nem tudom, merthogy így aztán ön, Schmuck Erzsébet képviselő asszony következik, az LMP nevében, aki azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a kormány?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelöli ki. Na, most mi lesz, képviselő asszony? [[Schmuck Erzsébet: Elfogadom.]] Elfogadja. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan lehetséges, hogy a gazdaság tízéves szárnyalása után amelyre önök gyakran hivatkoznak a magyar társadalom közel 20 százaléka szegénységgel küzd? Szomorú adatokat tartalmaz a KSH-nak a háztartások életszínvonaláról szóló legutóbbi kiadványa. Nyolc év csökkenés után újra nőtt a szegénységben vagy a társadalmi kirekesztettség veszélyében élők száma, 1 millió 752 ezer főre. Sajnos, az sem változott, hogy a legnagyobb szegénységi kockázatot az jelenti, ha valaki romának születik. De a legmegdöbbentőbb talán mégis az, hogy öt magyar gyerekből egy társadalmilag kirekesztett és veszélyeztetett, vagyis a gyerekek 20 százaléka. A gyerekes háztartások ráadásul sokkal szegényebbek az átlagnál, egyetlen családtípusban sem éri el az egy főre jutó jövedelem az országos átlagot. A legrosszabb a nagycsaládosok helyzete, ők fejenként bruttó 116 250 forintból élnek. Látható, hogy a kormány családpolitikája nem ért célba, csak a tehetősebbeknek szól, valójában egy kudarc. Hiába emlegettek 2020-ban havi 400 ezer forint feletti átlagkereseteket, jól hangzik, de eközben tavaly egy átlagos magyar ember havi bruttó 147 ezer forintból élt. A társadalom egyik legveszélyeztetettebb rétege pedig az idősek, amin nem lehet csodálkozni, hiszen a kormány már az inflációkövetést sem tudja számukra biztosítani. Az infláció drasztikusan nő, és azt látjuk, hogy a magyar társadalom is drasztikusan szakad szét. Azt kérdezem, államtitkár úr, hogy szembesülte a kormány ezzel a helyzettel. Mit kíván tenni a társadalom és a nyugdíjasok helyzetének további elszegényedése ellen? Köszönöm.
Köszönöm szépen. Rétvári Bence államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön a nyugdíjasok elszegényedéséről beszél. 2010-ben a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya a nyugdíjasoknál 16,2 százalék volt, most 6,6 az ön által is hivatkozott kimutatás szerint; az aktív korúaknál 23,3 százalék volt, most 8; a 18 év alattiak, tehát a gyerekek esetében 30,4 százalék volt, majdnem minden harmadik gyerek ki volt téve a nélkülözésnek, most 11,3. Tisztelt képviselő asszony, a számok pontosan önt cáfolják. De megnézheti azt is ugyanezen kimutatás szerint, hogy mondjuk, milyen változás történt azoknál, akik hiteltörlesztéssel vagy lakhatással kapcsolatos fizetési hátralékkal rendelkeznek. Az ő számuk 2010-ben 2 millió 386 ezer volt, most 1 millió 94 ezer. Ez azt jelenti, hogy 1 millió 292 ezerrel csökkent azoknak a száma, akiknek lakással, hiteltörlesztéssel kapcsolatos problémáik vannak. Akinek nincs anyagi okokból kocsija, 2 millió 288 ezer fő volt, most 1 millió 319 ezer fő, 969 ezerrel csökkent ezeknek a száma. Ha megnézi, hogy mennyien nem tudtak elmenni üdülni, az ő számuk 6 millió 483 ezer fő volt 2010-ben, aki nem tudott elmenni üdülni egy hétre sem, most ez a szám 4 millió alá csökkent, 3 millió 967 ezer. Ez azt jelenti, hogy 2,5 millióval nőtt azoknak a száma az ön által hivatkozott kutatás szerint, ami egy Eurostat-, egész európai felmérés, akik most már egy üdülést is megengedhetnek maguknak. És azoknak az arányát, ha megnézi, tisztelt képviselő asszony, akik egy váratlan kiadást itt ez a kimutatás, amit ön idéz, körülbelül 105 ezer forintos kiadással számol , tehát aki egy mosógépcserét, egy hűtőgépcserét ki tud fizetni, ezeknek a problémás eseteknek a száma, akiknél nem volt erre fedezet, kevesebb mint a felére csökkent, 7 millió 200 ezer főről 3 millió 400 ezer főre csökkent körülbelül. Tehát nem az a következtetés a számokból, amit ön mondott, hogy romlott tíz év alatt a helyzet, hanem hála istennek, javult tíz év alatt a helyzet, és ez annak köszönhető [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] többek között, hogy egymillióval több ember dolgozik, és sokkal kevesebb adót fizetünk. Köszönöm szépen.
Viszonválasz egy percben!
Államtitkár úr, ha ön már adatokat hozott, akkor néhány adatot én is hozok. Most 292 140 nyugdíjas él a szegénységi küszöbnél kevesebb jövedelemből. A nyugdíjasok esetében tovább nőtt a relatív jövedelmi szegénység, 11,1 százalék után 2020-ban már 14,4 százalékos. Ha a MÁK adatait nézzük csupán a nyugdíjakról, vagyis azt nézzük, hogy az állam mennyire segíti az időseket, akkor aztán tényleg tragikus a helyzet. 40 ezren 50 ezer forintnál is kevesebb ellátást kapnak havonta, 50-100 ezer forint közötti ellátásban pedig 400 ezren részesülnek. Összesen tehát 440 ezren élnek 100 ezer forintnál kevesebb nyugdíjból, vagyis minden ötödik nyugdíjas szegénynek számít. Tehát lehet bármit mondani, államtitkár úr, ezek a számok megdöbbentők. El kell menni az emberek közé, és meg kell kérdezni a nyugdíjasokat, hogy mit gondolnak az önök nyugdíjas-politikájáról. Köszönöm.
Államtitkár úr viszonválasza!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön mondhat számokat, valóban, hogy súlyos anyagi nélkülözésben mennyi ember él, de nem teszi hozzá, tisztelt képviselő asszony, hogy amikor elkezdtük a kormányzásunkat, mennyi ember élt ebben a helyzetben, súlyos anyagi nélkülözésben. Tehát az előbb említett mutatók közül, ha három-négy esetében igaz, akkor ez már ezt jelenti. A nyugdíjasoknak közel 12 százaléka élt 2010-ben az Eurostat kimutatása szerint, most pedig 6,3 százaléka, tehát közel megfeleződött az ilyesfajta nehéz helyzetben lévő nyugdíjasok száma. [[Schmuck Erzsébet ingatja a fejét.]] Rázhatja a fejét, tisztelt képviselő asszony, nem kitalálom ezeket a számokat, hanem az ön által idézett jelentésből olvasom ezeket a számokat. Ön azt mondja, hogy mennyire sok az a szám, ami most van, mi azt mondjuk, hogy persze, mi ezt csökkenteni fogjuk tovább, de csak mi tudjuk csökkenteni. Mert önök mit léptek erre? Rezsit emeltek. Az csökkenti, vagy növeli a szegénységet? Növeli. Elvették a 13. havi nyugdíjat, mi visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. Az önök intézkedése csökkentette a nyugdíjasok pénztárcájában lévő pénzt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a miénk még növeli, tisztelt képviselő asszony. Ha önök visszakerülnek a hatalomba, ezek a számok sajnos visszakúsznának abba a magasságba, ahol 2010-ben voltak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Államtitkár úr, ne haragudjon a képviselő asszonyra, országunkban még fejrázási szabadság van, tehát akkor rázza a fejét, amikor akarja. [[Z. Kárpát Dániel: Egyelőre!]] Burány Sándor képviselő úr, Szabó Timea képviselő asszony és Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely miniszter urat, a Miniszterelnökséget vezető minisztert jogosította fel. Kérdezem Burány képviselő urat, elfogadjáke válaszadónak. [[Burány Sándor: Sajnos, nem áll módunkban.]] Hát, akkor sajnálkozzunk együtt! De ön nem, mert így aztán ön teheti fel a következő azonnali kérdést. Tájékoztatom önöket, Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Mit kívánnak tenni az infláció ellen?” A Magyar Nemzeti Bank elnöke távolléte miatt válaszadásra Virág Barnabás alelnök urat jogosította fel. Elfogadja, képviselő úr, a válaszadót? [[Burány Sándor: Ezt módomban áll.]] Öröm. Parancsoljon! [[14.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Alelnök Úr! A Magyar Nemzeti Bank is tényként kezeli már, hogy az inflációval együtt kell élni, jelentései szerint már nem az a kérdés, hogy tartós lesze az infláció, csak az a kérdés, hogy mekkora lesz az infláció. Tekintettel arra, hogy napról napra egyre rosszabb adatok érkeznek, csak néhányat említve ezek közül: a kenyér árának újabb 15 százalékos emelését várja a piac, annak a kenyérnek az újabb áremeléséről beszélünk, amely az elmúlt három évben közel 30 százalékkal drágult. De sajnos még csak nem is a kenyér drágulása a rekorder a hazai infláció elmúlt egy-két éves történelmében, hiszen a gázolaj, az üzemanyagok ára több mint 30 százalékkal drágult. Legalább ennyire nagy csapás a háztartások tekintetében az, hogy az étolaj ára is több mint 30 százalékkal drágult, az alapvető élelmiszerek ára is általában jelentősen megemelkedett, itt a zöldségekről, gyümölcsökről, de a tésztafélékről is beszélünk, általában a lisztszármazékokról is beszélünk. Egyre nagyobb terheket ró ez a családokra. A kormány a gázolaj, illetve az üzemanyagár tekintetében lépett, bevezetett egy 480 forintos literenkénti átmeneti plafont, de ezzel az erővel a gázolaj ára mellett az étolaj árára is ugyanígy be lehetne vezetni egy plafont. Ezt nyilván piaci viszonyok között termékenként nem lehet megtenni. A Magyar Nemzeti Banknak elsődleges célja az infláció megakadályozása. Kérdezem tehát alelnök urat, hogy mit kíván tenni a Magyar Nemzeti Bank az infláció megfékezése érdekében. Várom válaszát.
Köszönöm szépen. A Magyar Nemzeti Bank alelnöke, Virág Barnabás úr válaszol. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdeném, hogy napjainkban, manapság az infláció a gazdaságpolitika első számú közellensége, nemcsak Magyarországon, hanem a világban mindenütt. Az elmúlt hónapokban világszerte azt látjuk, hogy az infláció évtizedes csúcsokra emelkedett, csak néhány számadatot hadd említsek: az Amerikai Egyesült Államokban 6,2 százalék, Németországban tradicionálisan is az infláció 4,6, Spanyolországban 5,5, a régiónkban, Lengyelországban 6,8, Észtországban 7,5 százalék. Ebbe a sorba illeszkedik a magyar adat is. Ebből látszik, hogy az infláció megugrását alapvetően globális tényezők vezetik. Az év eleje óta a szállítási költségek tízszeresére, a gáz ára mára három-három és félszeresére emelkedett a világpiacon. Ez az a közeg, amelyben a jegybanknak, valóban, ahogy ön is hangsúlyozta, az árstabilitási céljait el kell érni. Azt mondhatjuk, hogy ezzel az ellenséggel szemben, amit most inflációként látunk, aki először lép, annak korábban lesz meg az esélye a győzelemre, és ez igaz a gazdaságpolitika minden ágára. Hogy csak a jegybanki ágról beszéljek, a Magyar Nemzeti Bank 2021 júniusában kezdte meg az alapkamat-emelési ciklusát, pontosan az említett inflációs problémákra reagálva. Tehát egy olyan időszakban indított a jegybank harcot, illetve megfelelő lépéseket az infláció emelkedése ellen, amikor a vita még arról szólt máshol, hogy az infláció emelkedése tartós lesz vagy csak átmeneti jelenség. Sokan még most azt látják, hogy egy átmeneti jelenség, amely ellen nem kell harcolni. Mi júniusban már megtettük az első lépést, azóta 180 bázisponttal emelkedett az alapkamat és ezen az úton mindaddig haladunk, amíg Magyarországon 3 százalékos inflációs rátát, tehát az árstabilitásnak megfelelő inflációs rátát helyre nem állítjuk. Köszönöm szépen.
Képviselő úr következik egy percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Alelnök úr nyilván olvasta főnökének, a jegybank elnökének a mai írását. Azt hiszem, a Magyar Nemzetben jelent meg, de több újság is átvette. Ebben nemcsak globális hatásokról ír a jegybank elnöke, hanem arról is, hogy Magyarországon egy egyensúlytalanság alakult ki, részint az államháztartásban, részint a külkereskedelemben egyre több jel mutat arra, hogy az ikerdeficittel kell újra szembenéznünk Magyarországon. Ezért egy fordulatot sürget, azt sürgeti, hogy addig kell lépni, amíg lehetséges. Elsősorban azt javasolta, hogy az állami presztízsberuházásokat át kellene ütemezni, ezt határozottan javasolja átgondolni. Az ön szavaiból az előbb azt vettem ki, hogy ha ez így megy tovább, akkor további kamatemeléseknek nézünk elébe. De most azt szeretném megkérdezni itt, az Országgyűlés előtt, hogy egyetérte a főnökével és úgy gondoljáke, hogy az egyensúlytalanság az, amit rövid távon orvosolni kellene, hogy a jövőt megmentsük. Várom válaszát.
Köszönöm szépen. Alelnök úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm szépen, elnök úr. Az előző válaszomban már jeleztem, hogy aki először lép a gazdaságpolitika valamennyi ágában, annak lesz meg a lehetősége, hogy először nyerjen az inflációval szemben. Ezzel kapcsolatban a Magyar Nemzeti Bank álláspontja egyértelmű és egységes: a gazdaság minden területén törekednünk kell az egyensúly helyreállítására. Igaz ez magára az inflációra, igaz ez a munkaerőpiacunkra, ahol már meg is történt az alacsony munkanélküliségi ráta helyreállítása, és igaz ez a költségvetésre, illetve a folyó fizetési mérleg egyensúlyára is. Csak akkor tud a magyar gazdaság növekedési pályán fenntartható maradni, ha ezeken a területeken a gazdaságpolitika együttesen az egyensúly helyreállítására törekszik. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Vitályos Eszter Zsuzsanna képviselő asszony, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit okozna a baloldal energiapolitikája Magyarországon?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e.
Igen, köszönöm.
Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal közös miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter tovább folytatja harcát a rezsicsökkentés felszámolása érdekében. Saját oldalára feltöltött videóban jelentette be, hogy a rezsicsökkentésnek azt a formáját, amit Orbán Viktor kitalált, nem szeretné fenntartani. A baloldal közös kormányfőjelöltje ennél is továbbmenve azt is kijelentette, hogy a rezsicsökkentés káros hatással van a környezetvédelemre, és az igazságosság szempontjából is problémás. Márki-Zay Péter Gyurcsány Ferencéknél keményebben támadva kártékonynak nevezte a lépést, és zöldszempontokra hivatkozva visszavonását kezdte el pedzegetni. A polgári kormány elutasítja a baloldali energiapolitikát, és elkötelezett a rezsicsökkentés eredményeinek megvédése mellett, melyhez a Fidesz-frakció minden támogatást megad a kormánynak. Itt el kell hogy mondjam, hogy ha a baloldal által is erőltetett piaci árakat vezetné be a kormány, akkor egy átlagos magyar család 386 ezer forinttal fizetne többet évente, mint most, amikor a nemzetközi ára már 40 százalékát és a gáz piaci árának 30 százalékát fizetik a fogyasztók. A baloldali kormányok a multinacionális cégek és a nagy energiacégek pártján álltak a magyar fogyasztókkal szemben 2002 és 2010 között, 15-ször adtak engedélyt az áram és a gáz árának emelésére. A gáz ára így 206 százalékkal, az áramé 97 százalékkal emelkedett, míg az elmúlt nyolc évben a rezsiköltségek nem nőttek, hanem csökkentek. A múlt héten bejelentésre került, hogy a kormány 480 forintos felső határral rögzíti a benzin árát november 15-étől. Ez azt jelenti, hogy ennél a 480 forintnál olcsóbb lehet a benzin és a gázolaj, de drágább nem. Abban bízunk, az ár felső határának rögzítése segítséget jelent a gazdaságnak és hozzájárul az infláció mérsékléséhez is. Tisztelt Államtitkár Úr! Károsnak tartjuk az olyan baloldali nyilatkozatokat, amelyek szerint a rezsicsökkentés nem fenntartható. A kormány továbbra is elkötelezett abban, hogy a fogyasztók részére fenntartsa a rezsicsökkentett árakat. Szeretném megkérdezni öntől, mit okozna a baloldal energiapolitikája Magyarországon. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Schanda Tamás államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban arról van szó, hogy Márki-Zay Péter egy igazi baloldali politikus, a magyar baloldal pedig mindig és mindenkor a rezsicsökkentés ellen politizált. Soha nem az emberek, hanem mindig a cégek, a szolgáltatók és a tulajdonosaik érdekeit nézték. Furcsa baloldal ez persze itt, Magyarországon, de nekünk sajnos ilyen jutott. Tisztelt képviselő asszony, az is látható, hogy Európában az energiaügyek valóban rosszul állnak, energiaválság van, Brüsszel rossz döntései rezsiválsághoz vezettek szerte Európában. A földgáz ára az európai piacokon egy év alatt 400 százalékkal, a villamos energia ára pedig csaknem 100 százalékkal nőtt átlagosan. [[14.40]] És azt is jól látjuk, hogy a magyar baloldal most sem néz szembe a valósággal, egy követ fújnak Brüsszellel. Márki-Zay Péter egyenesen kommunista ötletnek nevezte a rezsicsökkentést, szerinte a rezsicsökkentés ostobaság volt, és nem akarja megállítani az energiaáraknak a növekedését, mert ha drága az áram és a gáz ezt mondja Márki-Zay Péter , azzal ösztönözni lehet az embereket az energiatakarékosságra. Azt mondja: éreznie kell mindenkinek az energia árának a növekedését, cinikusan azt is mondja, hogy az emberek inkább használjanak kevesebb vizet, gázt és áramot. Ez a „nem a zsemle kicsi, hanem a pofátok nagy” régi baloldali mondásnak [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] az újraírása. Támogatják Brüsszelnek az energiaár-emelési terveit, és piaci árszabályozást követel a baloldalnak a miniszterelnök-jelöltje és minden egyes baloldali képviselő ez a helyzet. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Ez a helyzet, ami azt jelenti, hogy ha a baloldal és az ő szivárványkoalíciójuk jut hatalomra, akkor bizony [[Az elnök csenget.]] a rezsiárak újra elszállnának Magyarországon, bármit is kiabál Z. Kárpát Dániel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]]
Köszönöm szépen. A képviselő asszony viszonválasza egy percben!
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen megtisztelő válaszát, és azt gondolom, hogy továbbra is ki kell állni a rezsicsökkentés mellett. Nálunk otthon, a Pilis-Dunakanyarban körülbelül 45 ezer háztartás van. Ha nem lennénk képesek megvédeni a rezsicsökkentés eredményét, akkor ebben a térségben, Ürömtől Visegrádig, Budakalásztól Pilisvörösvárig évente több mint 17 milliárd forinttal kevesebb maradna a családok zsebében. Nekik üzenem, drága pilis-dunakanyariak, mi és csakis mi vagyunk képesek és készek rá, hogy az alacsony rezsiárat megvédjük [[Z. Kárpát Dániel: Csakis az állampárt tudja!]] és Isten engem úgy segéljen, nem hagyom, hogy ezeket a családokat 2010 után bárki újra megsarcolja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Éljen a párt! Éljen a párt!]]
Államtitkár úr viszonválasza!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Önhöz hasonlóan a magyar kormány is továbbra is elkötelezett abban, hogy fenntartsa a rezsicsökkentett, megfizethető energiaárakat, mert ez a nemzeti kötelezettségünk a magyar emberek iránt. Erről a kötelezettségükről nem vesznek tudomást a baloldali politikusok, akik Brüsszel terveit akarják végrehajtani, és nemcsak hogy magasabb energiaárakat akarnak Magyarországon, hanem újabb adókkal is megterhelnék egyébként a magyar embereket, akik egész egyszerűen csak közlekedni akarnak vagy fűteni szeretnék a saját otthonaikat. Ezt nem fogjuk hagyni, meg fogjuk védeni a rezsicsökkentésnek az eredményeit, hiszen a rezsicsökkentésnek az intézkedései az elmúlt években mintegy 2200 milliárd forintot hagytak a magyar családoknál. Komoly pénzről van szó, komoly veszélyben vannak ezek az eredmények, de meg fogjuk védeni ezt a továbbiakban is a magyar baloldaltól és a brüsszeli bürokratáktól is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt továbbmennénk, engedjék meg, hogy az önök nevében is tisztelettel és barátsággal köszöntsem Tiszatarjánból érkezett vendégeinket! Örülök, hogy itt vannak, jó napot kívánok! Most pedig Hollik István képviselő úr következik; a KDNP képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Mikor fizet végre az EU az európai határok védelméért?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Németh Szilárd államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom, köszönöm.
Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Európa nagyon nehéz helyzetben van, hiszen egymással párhuzamosan több válság is sújtja. Itt van az energia- vagy rezsiválság, amelytől, hála istennek, a rezsicsökkentés meg tudja védeni Magyarországot. Itt van a pandémia, amire a harmadik oltás a válasz. Ugyanakkor itt van velünk immár hat éve a migrációs válság. Ez a válság abban különbözik a többitől, hogy ez egy elhúzódó válság, tehát hat éve kezdődött, de máig tart, sőt sajnos ára van annak, hogy az Amerikai Egyesült Államok kivonult Afganisztánból, emiatt tudhatjuk, hogy ez a migrációs nyomás nem csökkenni fog Európára, hanem csak növekedni. Ezt mutatják a magyar számok is, hiszen az elmúlt hónapban közel ötezer illegális határátlépési kísérlet volt Magyarország déli határán. Ez ugyanakkor bizonyítja azt is, amit mi már hat éve állítunk, hogy csak a határkerítés tudja megvédeni Európa és Magyarország déli határait is. És sajnos a lengyel határon ugyanazokat a jeleneteket látjuk, amiket hat éve itt, Magyarország déli határánál, egy dolog azonban különbözik: ma senki nem vonja kétségbe a határkerítés-építés jogosságát. Hogyan is tehetnék, hiszen ma már sok európai országban építenek kerítést, Spanyolországban, Szlovéniában, Bulgáriában, Észtországban, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban is, hiszen tudják, hogy ez az egyetlen megoldás a migráció megállítására. Azt kérdezném az államtitkár úrtól, hogy mennyi forrást fordított eddig a kormány az elmúlt hat évben a déli határkerítésre, illetve Európa határainak a megvédésére. És talán ennél is fontosabb kérdés: mikor fizet végre [[Az elnök csenget.]] az EU, hogy megvédjük a határait? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Németh Szilárd államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A probléma talán még súlyosabb, mint amit az ön hozzászólásából levehettünk, ugyanis akarattal van problémánk, az európai uniós vezetők, Brüsszel akaratával, és ráadásul ez még tetéződik a hazai baloldalnak a közreműködésével. Mondjuk ki: Brüsszel és a hazai baloldal egyértelműen migránspárti, egyértelműen azt szeretnék, hogy a kerítés megszűnjön, egyértelműen azt szeretnék, hogy azok a bevándorlók, akik ott feltartóztatásra kerültek mindjárt mondok pontos számokat is egyébként, hogy ebben az évben hányan , azok bejöjjenek, mert szerintük ez így van jól. És ezért nincs arra forrás egyébként Brüsszelből, hogy megvédjük a határainkat. A számok a következők. Ugye, emlékszünk, 2015-ben, amikor teljesen váratlanul érte az országot ez a migránsválság, ez a népvándorlás, akkor több mint 400 ezren vágtattak át az országon, abból összesen 270 ezer embert lehetett nagy kínkeservesen beazonosítani, a többiről azt sem tudjuk, hogy merre mentek szerencsére nyugatnak vették az irányt, illetve a mi segítségünkkel át tudtak menni , de mindenki emlékszik, a csongrádi tanyákban, Budapesten a Keletinél mi történt. Nos, ez azóta Magyarországnak heti egymilliárd forintjába kerül, közel 600 milliárd forintot fordítottunk arra a védekezésre, ami nemcsak Magyarország biztonságát, hanem egész Európa biztonságát szavatolja, hiszen a schengeni szerződésben vállaltuk azt, hogy Európa külső határait délen, ahol egyébként a kerítést megépítettük, és odavezényeltük a rendőröket és a honvédeket, és a legmodernebb műszaki eszközökkel védjük a határainkat, hogy ezt minden körülmények között meg fogjuk tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Képviselő úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Sajnos, egyet kell értsek önnel abban, hogy az egyértelműen látszik, hogy az Európai Bizottság cinikusan még válaszra sem méltat bennünket, mindezt teszi úgy, hogy egyébként Európában egyedül Magyarország volt, a magyar kormány volt, amely megkérdezte az állampolgárait, hogy szeretnéneke bevándorlókat látni Magyarországon vagy sem, és a magyarok többsége azt mondta, hogy a bevándorlást meg kell állítani, tehát van egy társadalmi felhatalmazása a kormánynak, és ennek ellenére a határkerítésért Brüsszel semmit nem fizet. Lehet, hogy arra bazíroznak, hogy a valóban bevándorláspárti magyar baloldal majd megnyeri a következő választásokat, gyorsan lebontják a kerítést, és akkor nekik már nem kell mit finanszírozni, de hogyha ebben reménykedik Brüsszel, akkor csalódniuk kell, mert jövő áprilisban meg fogják mutatni a magyar emberek, hogy továbbra sem kérnek a bevándorlásból. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Államtitkár úr egy percben!
Egyetértek, képviselő úr, az utolsó mondatával. Nekünk magunknak kell megvédenünk a határainkat, és nekünk kell megvédenünk úgy, ahogy egyébként ezt a történelem folyamán többször is tettük egész Európát. Hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy egy Franz Josef Strauss nevű bajor politikus ’80-ban azt mondta, hogy Európa gazdaságilag óriás, a politikában pedig törpe, katonái pedig nincsenek ez itt a fő probléma. Na most, hogyha az Európai Uniónak nincs odavezényelhető hadserege, mondjuk, most a lengyel határra vagy a magyar határra, akkor, azt gondolom, hogy elég egyértelmű, hogy azzal az eszközzel, amit a pénz jelent, azzal pedig élniük kellene, ki kéne fizetni, hiszen az európai határok a nemzetállamoknak a hatáskörébe, az európai határok védelme nemzetállami hatáskörbe tartoznak, ezért csak Magyarország, csak Lengyelország tud dönteni arról, hogy hogyan és milyen módon védi meg a határokat, még egyszer, amit szeretnék hangsúlyozni, ami egyébként Berlint, Párizst, Brüsszelt is védi, tehát Nyugat-Európát is. [[Az elnök csenget.]] Egyetértek, 2022-ben az lesz a tét, hogy olyan kormánya lesze Magyarországnak, amely képes a határokat megvédeni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.50]]
Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Meddig lesz még ’luxus’ a nagybevásárlás?” A miniszter távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat kérte föl. Elfogadjae, képviselő úr? [[Jelzésre:]] Öné a szó, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tállai államtitkár úr véleménye erősen érdekel azt követően, hogy összehasonlítottuk az ír és a magyar bevásárlás során tapasztalható árakat. Bizony, államtitkár úr, azt láttuk, és meséljen erről nekem, pontosabban a hátteréről, hogy a toast kenyér adott esetben drágább lehet a magyar boltban, mint Írországban, az egy kilogrammos rizs egy brit áruházlánc boltjában… szintén több tucat forinttal magasabb árú itthon, mint Írországban, és egyébként a g7 és más portálok kiváló gyűjtései szerint még a vöröshagyma is bizonyos üzemegységekben drágább Magyarországon, mint abban az Írországban, ahol a minimálbér még az önök emelése után is több mint a háromszorosa a magyarénak. Ezenközben Írország speciális és csökkentett kulcsokkal támogatja azt, hogy alapvető élelmiszerhez mindenki hozzájusson, aki nélkülözik. Magyarországon ezzel szemben a 27 százalékos uniós rekorder áfakulcs tevődik nagyon-nagyon sok élelmiszerre, szelektíven egy-kettőre csökkentették a kulcsot, de ez viszonylag ritkán járt árcsökkenéssel, mert a megoldás az lenne, államtitkár úr, hogy az összes alapvető élelmiszer tekintetében 5 százalékra csökkenjen az áfa, ne játszhasson a feketegazdaság a különböző kulcsok okozta sötét helyzetekkel. Az a helyzet, államtitkár úr, hogy ebben az évben önök eddig több mint 400 milliárd forinttal több adót szedtek be a magyar emberektől, mint amennyi az önök bevételi várakozása volt erre az időszakra. Tehát benne van a kasszában az a pénz, ami teljes egészében elég lenne az összes alapvető élelmiszer áfatartalmának csökkentésére, és nyilván az a célunk, hogy ez árcsökkenéssel járjon, ez a mindenkori kormány felelőssége, ugyanakkor erre is megvan a megoldás. Adódik tehát a kérdés, államtitkár úr: meddig akar az állam nyerészkedni a legnehezebb helyzetben lévő magyarokon? Meddig sarcolja az ő vásárlásaikat uniós rekorder áfával, illetve vane végre bátorságuk fellépni azon vásárlópolgárok érdekében, akiket intézményesített módon fosztanak ki? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tállai államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon hevesen követeli most az áfacsökkentést, de akkor, amikor a kormány ideterjeszti az Országgyűlés elé a törvényjavaslatot, a tojásét, a baromfihúsét, még sorolhatnám, akkor viszont önök elfelejtik megszavazni. [[Z. Kárpát Dániel: Haha!]] Most akkor ez hogy van? A Jobbik föláll, követeli az áfacsökkentést, amikor pedig szavazni kell róla, akkor pedig nem szavazza meg. Amikor pedig az Írországgal való összehasonlítást elmondta a felszólalásában, annyi megjegyzésem van, hogy a magyar emberek Magyarországon élnek alapvetően és a magyar viszonyok között. A magyar viszonyok között pedig nem élnek olyan rosszul [[Z. Kárpát Dániel nevet.]] , hiszen 2013 óta ön ezen nevethet a makroszámok azt mutatják, hogy a magyar emberek egyre többet tudnak vásárolni, több a fogyasztás. Több a fogyasztás azért, mert lehet ugyan, hogy válság idején magasabb az infláció, egyébként pedig kiegyensúlyozott volt az infláció mértéke 2010-től, most a koronavírus-járvány valóban az inflációt megnövelte, de nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon és Európában. De a magyar kormány olyan választ ad erre, hogy megnöveli, a gazdaságot arra ösztönzi, hogy növelje a jövedelmeket és ne csak a jövedelmeket, hanem a reáljövedelmeket. Ezért van az, hogy többet tudnak a magyar emberek vásárolni. Számtalan módja van annak, hogy a magyar gazdaságpolitika hogy érte el azt, hogy az emberek többet tudjanak vásárolni, még adott esetben is, ha egy-egy termék ára magasabbra ugrik. Most például a minimálbér emelése fogja ezt segíteni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] 200 ezer forint lesz a minimálbér Magyarországon, és a garantált bérminimum pedig 260 ezer. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Képviselő úr egy percben!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Tárca! Ha nem ismerném államtitkár urat, azt hinném, hogy egy vallási fanatikussal beszélek, akinek bármit mondhatok, lepereg róla. Államtitkár úr, a 200 ezres minimálbér, most mondtam el, hogy az emelés után a harmadát sem éri el az ír minimálbérnek. Térjen már magához! Az egy főre jutó román GDP épp most előzi le a magyart. Uniós sereghajtók leszünk lassan a bérek tekintetében. Önök azzal versenyeznek, hogy direkt tudatosan alacsonyan tartják a magyar béreket, direkt tudatosan gyengén tartják a magyar forintot, és egészen elképesztő módon egy mezőgazdasági országban drágább árkörnyezetet engedtek kialakulni, mint olyan államokban, ahova be kell hozni külföldről mindent. Egészen elképesztő, hogy a legdurvább alapvető cikkeknél is egy árdrágulás… mindenhol van infláció, államtitkár úr; magyarázza meg nekem, hogy miért Magyarországon szinte a legmagasabb Európában. Mit csináltak önök egy mezőgazdasági országból? Micsoda önfeladás az, amit műveltek, hogy a multik kedvéért tudatosan tartják alacsonyan a magyar emberek béreit?! Ott van benn a kasszában az a többletadó-bevétel, amiből minden alapvető élelmiszer áfáját csökkenthetnék. Nézzenek szembe a problémával, és tegyenek végre a magyar emberekért! A bolsevik típusú termelési jelentést pedig dobja ki a szemétbe [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mert odavaló. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr viszonválasza egy percben!
Megszoktuk öntől azt, hogy a valóságot, az igazságot kerülgeti vagy nem meri kimondani. Ehelyett aztán mond olyan dolgokat, ami egyszerűen nem valós. [[Z. Kárpát Dániel: Cáfolja meg!]] Például, Írországban 2016-ban nem volt 7 százalék fölötti a reálbéremelés; 2018-ban 8,3 százalék, 2019-ben 7,7 százalék [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , 2020-ban pedig 6,2. Ha annyira tudja a közgazdaságtant, akkor azt is tudnia kell, hogy mi az, hogy reáljövedelem. Az azt jelenti, hogy akármilyen nagy az áremelkedés mértéke, a jövedelme magasabb az embernek, és többet tud belőle vásárolni, és kvázi jobban tud élni. Attól, hogy ön rendszerint a viszonválaszában személyeskedik, még ezek igazak. 2013-tól Magyarországon a jövedelmek meghaladják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az áremelést, ezért reáljövedelem-növekedés van, ezért többet tudnak vásárolni az emberek. Ez akkor is igaz, ha ön ezt nem ismeri el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „A kihízott részeges tisztekről…” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Németh Szilárd államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Harangozó képviselő urat, elfogadja-e. [[Jelzésre:]] Bravó! Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ruszin-Szendi Romulusz, a Magyar Honvédség parancsnoka a Spirit FM Bázis-ugrás című műsorában adott interjújában a következőt mondta: „Példát kell mutatni, ez a honvédség már nem a Néphadsereg, amikor kihízott, részeges tisztek vezetik alkoholos befolyásoltság alatt a sorkatonákat. Ez egy profi haderő, és úgy is kell viselkednünk minden körülmények között.” Államtitkár úr, két rövid kérdésem van: a minisztérium, a Honvédelmi Minisztérium vezetése egyetérte azzal az általánosító és lealacsonyító megjegyzéssel, amit parancsnok úr tett a ’90 előtti Magyar Honvédség tiszti állományára, tudniillik, hogy ők gyakorlatilag részeges tisztek, akik alkoholos befolyásoltság alatt vezették a sorkatonákat? Amennyiben nem, kérdezem államtitkár urat, hogy parancsnok úr ezen megjegyzése már a minden körülmények között profin viselkedő Magyar Honvédség megnyilvánulása volt-e. Várom válaszát.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Elnök Úr! A Fidesz-KDNP-kormány tiszteli és megbecsüli honvédeinket, fejlesztjük a honvédséget, újjáépítjük a hajdan nagy hírű magyar hadiipart. Biztosíték erre a magyar társadalmi igény, az erős kormányzati akarat és a honvédelmi költségvetés is. Nem mellesleg a megvalósításhoz szükségünk van egy jó tervre, ez nem más, mint a Zrínyi honvédelmi és haderőfejlesztési program, és kellenek az olyan legmagasabb szintű katonai vezetők, akik alárendeltjeiknek példát mutatva a végsőkig hűek hazájukhoz, mindennap teljesítik tiszti esküjüket, testileg, lelkileg és szellemileg felkészültek, kellően bátrak és elkötelezettek a magyar haderő ütőképességének növelésében. [[15.00]] Ruszin-Szendi Romulusz altábornagyot, a Magyar Honvédség parancsnokát én ilyen embernek ismerem, ezért is támogattam a kinevezését, és ezért is állok ki mellette itt az Országgyűlésben egy ilyen nemtelen és aljas támadással szemben, mint amit Harangozó Tamás, a HRB tagja és korábban Vadai Ágnes, a HRB alelnöke, volt honvédelmi államtitkár úr megengedhetőnek vélt magának. Ők a parancsnokuk hazug ócsárlásán keresztül a teljes honvédségi állományt támadták meg, azokat a hivatásos, szerződéses és tartalékos katonákat, akik esküjükhöz híven nap mint nap szolgálják hazájukat, megvédik a magyar embereket, ha kell, a koronavírus ellen, a migránsokkal szemben vagy épp Afganisztánban, a kimenekítéskor. Nem újdonság ez a gyurcsányi politikai hangulatkeltés, ahol semmi sem drága, de még a haza védelme sem. Amikor a baloldal hatalmon volt, ennél durvább sértéseket is elkövetett a haza védelmezőivel szemben, akaratlagosan és módszeresen tönkretette, lezüllesztette a Magyar Honvédséget létszámában, katonai képességeiben, társadalmi megbecsültségében egyaránt. Ha visszajönnének 2022-ben, akkor ugyanott folytatnák ezt a rombolást [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] ahol 2010-ben abbahagyták. Mi ezt nem fogjuk megengedni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A képviselő úr viszonválasza egy percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Észnél van?! Vagy észnél volt, aki ezt a dzsuvát leírta magának? A Magyar Honvédség parancsnoka ezt mondta nem én, ő. Egyet kérdeztem tőle, hogy a magyar Honvédelmi Minisztérium egyetérte azokkal a szavakkal, ami a magyar honvédeket, a ’90 előtt szolgáló honvédeket egy az egyben alkoholos, részeges katonáknak meg tiszteknek írja le. Tudja, kit? Többek között a maga miniszterét, aki ’81-től ’90-ig tisztként szolgált ebben a honvédségben, meg többek között például az én nagyapámat, aki egész életében honvédként szolgált, és még a háború előtt szerelt fel. Ezek az emberek semmiről nem tehetnek, amit a politika csinál, önnek kéne a legjobban tudnia, esküt tesznek az életük árán is a haza védelmére. Erre idejön ez a csávó, és azt mondja, hogy részeges tisztek? És magának az a válasza rá, amit itt most elgagyogott? Tessék egy értelmes, egyenes mondatot mondani! Tiszteli, becsüli és kiáll a parancsnoka mellett, értem. [[Az elnök csenget.]] De tessék annyit kimondani, hogy ezekkel a szavakkal így nem ért egyet, mert nagyon sok embert sértett meg ön meg a parancsnoka, ön meg azért, mert emellett így kiáll! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Az államtitkár úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm szépen. Hát, látom, hogy elgurult a gyógyszer, tisztelt képviselő úr, úgyhogy ön nem értette meg, amit a parancsnok úr mondott, és valószínűleg ön azt szeretné, hogyha a Magyar Honvédség olyan állapotban lenne [[Dr. Harangozó Tamás távozni készül. Dr. Fazekas Sándor: Ne menjél ki!]] szerintem érdemes lenne megvárni a válaszomat, de ha nem érdekli, nyugodtan menjen ki , ha a Magyar Honvédség olyan állapotban lenne, amilyen állapotban maguk itt hagyták 2010-ben. A parancsnok úr azt mondta, hogy ez már egy más szellemű honvédség, egy olyan honvédség, amelyik azt tűzte ki célul maga elé, hogy a térség legütőképesebb, legmodernebb hadserege lesz a hazájához hű tiszteknek a szolgálatával. Ebben mi a kivetnivaló? Szerintem semmi, ez csak önöknek fáj, tisztelt képviselő úr. Mi pedig kiállunk a parancsnokunk mellett, kiállunk a Magyar Honvédség mellett, és kiállunk a mellett az elkötelezett munka mellett, amit nap mint nap végeznek a katonáink a hazánk védelméért és a magyar érdekek képviseletéért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „A kartellezésért büntetett műtrágyakirály az ellenzéket tömi ki a nyereségével?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Győrffy képviselő urat, elfogadja-e. Öné a szó, tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Annyi pénzt adok Márki-Zay Péternek, amennyit kér nyilatkozta a napokban Bige László műtrágyakirály. Mint ön előtt is ismert, a műtrágyaárak drasztikus emelkedése az egész magyar mezőgazdaságot és élelmiszeripart megrengette. Az áremelkedésnek számos összetevője van, ráadásul a hazai piacot a műtrágya-kartellezés is megingatta, több tízezer magyar gazdának és fogyasztók millióinak okozott felbecsülhetetlen károkat a műtrágyapiaci kartellezés. A mezőgazdaságban a műtrágyák árának emelkedése jelentősen növeli a költségeket, ami a növénytermesztésen túl az állattenyésztésben és az élelmiszeriparban is lecsapódik. Korábban egy gazdálkodónak hektáronként 50-80 ezer forintjába került a műtrágya, jelenleg 200-250 ezerbe. A jelentős áremelkedés miatt sokan nem tudják majd elérni a kívánt termésszintet, ez pedig további élelmiszer-drágulást vetít előre. Mindennek tudatában felettébb felháborító az a magatartás és cinikusság, ahogy a Bige-csoport éveken át nyerészkedés céljából sarokba szorította a magyar gazdatársadalmat és a saját partnereit is. Hogy a kartellezéssel a magyar polgárokat, illetve a hazai gazdálkodókat ért kár valójában mekkora, azt még felbecsülni sem lehet, hisz a mezőgazdasági termeléshez elengedhetetlen inputanyagról van szó. A Fidesz a vidéki Magyarországot az ország bázisának, értékes erőforrásának tekinti. Megengedhetetlennek tartjuk a gazdákon való inkorrekt nyerészkedést. Annyi pénzt adok Márki-Zay Péternek, amennyit kér mondja a vörösbáró, aki törvénysértő machinációinak továbbélését a gyurcsányista baloldal hatalomra kerülésétől várja, és erre kész bármennyit áldozni mások pénzéből. Hisz nem kétséges, a műtrágyakirály által megszerzett milliárdok a gazdák és az élelmiszerárakban a pluszköltségeket megfizető fogyasztók pénzéből származnak. A formálódó baloldali kartell a jóhiszemű emberek pénzét veszi el. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Felteszem a kérdést, hogyan lehetséges mindez. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Úgy, ahogy ezt megbeszéltük, most Farkas Sándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Teljes mértékben egyetértek önnel abban, hogy a vidéki Magyarország hazánk értékes erőforrása, legerősebb bázisa. Éppen ezért tartom különösen felháborítónak, hogy Bige László műtrágyakirály jogsértő magatartásával jelentős károkat okozott a versenytársainak és a magyar vásárlóknak egyaránt, megkárosítva a hazai gazdatársadalmat, ami teljességgel elfogadhatatlan. Tette mindezt a magas profit reményében, úgy, hogy a mindennapi élelmiszereink megtermeléséhez szükséges alapvető inputanyagokat drágította meg jogellenesen. Mivel a műtrágya a mezőgazdaságban a szántóföldi tápanyag-utánpótlás szempontjából meghatározó jelentőségű, a jogsértés hatásai a termelők költségeinek növelésével továbbgyűrűzhettek az élelmiszeriparra, károsítva ezzel minden magyar fogyasztót. Csak gyakorlati tapasztalatból szeretném elmondani mint gyakorló gazda, mondhatom így is , az elmúlt évek során értetlenül álltunk azon műtrágyaár-emelkedések előtt, aminek nem tudtuk a hátterét, és most kibújt a szög a zsákból, egyértelműen bebizonyosodott, hogy ez a tény miért történt meg. Nincs abban semmi meglepő, hogy egy baloldali milliárdos a baloldal miniszterelnök-jelöltjét és kampányát pénzzel akarja támogatni. Ő maga fogalmazott úgy, hogy némi apróval támogatta a baloldali Márki-Zay Péter kampányát az előválasztásokon. Mindannyian tudjuk, mit jelent egy vörösbárónak a némi apró, amit több mint tízezer magyar gazdának és a fogyasztók millióinak okozott kárból szerzett. Az is nyilvánvaló, hogy nem önzetlenül támogatta Gyurcsányék kampányát, ez is csak egy üzlet számára. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Képviselő úr, egy percben!
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr, a támogató szavakat. A teljes magyar agrárgazdaságot felháborította az, ami a Bige-csoport törvénytelen magatartása következtében történt. A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara, illetve a Magyar Gazdakörök és Gazdaszövetkezetek Szövetsége nevében tisztelettel kérem a hatóságokat, hogy a jövőben is nagyon szigorúan járjanak el az ilyen esetekben, és minden olyan inkorrekt piaci magatartást, mint amit most is láttunk, próbáljanak meg megakadályozni. Felhívom a tisztelt választópolgároknak a figyelmét, hogy a jövő tavaszi országgyűlési választáson arról is dönteni fogunk, hogy beteljesedike a magyar vidék felemelkedése, hisz egy olyan lehetőség kapujában állunk a megemelt vidékfejlesztési források következtében, ami nagyon sokat lendíthet a magyar vidék szekerén. Itt a másik lehetőség, egy olyan utat választunk, ahol majd baloldali oligarchák gazdasági haszonszerzésének válik áldozatává a magyar vidék. Van miből választani, kérem, fontolják meg! Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Miniszterhelyettes úr, egy percben!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt hétvégén egy újabb hír jelent meg, ami, úgy gondolom, hogy mindannyiunkat megdöbbentett, és talán az eddigi gondolatainkat messze-messze alátámasztja; mivel az elmúlt hétvégén Bige László úgy nyilatkozott, hogy a magyar gazdák már csak egyetlen napon vehetnek műtrágyát, ami megmarad, azt mind külföldi vevőnek adják el, májusig nem értékesít több műtrágyát belföldre, veszélyeztetve a mezőgazdaságban élő és abban dolgozó sok ezer család megélhetését. A baloldali milliárdos felmondta a magyar gazdaság szereplői közti szolidaritást, és nyíltan megfenyegette a magyar gazdákat. [[15.10]] Az Agrárminisztérium határozott álláspontja, hogy a gazdák érdekében minden lehetséges eszközt be fog vetni, több beavatkozási lehetőséget is vizsgálunk arra, hogyan lehetséges itthon tartani a megtermelt műtrágyát. Határozottan fel kell lépnünk e lépések ellen, mivel a magyar mezőgazdaság fejlődése elengedhetetlen a magyar műtrágya felhasználása nélkül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy ezzel az azonnali kérdések és mai napirendi pontjaink végére értünk. Most aztán következnek a napirenden kívüli felszólalók. Napirend utáni felszólalásra többen jelentkeztek. Öröm ez mindenkinek. Elsőként Fenyvesi Zoltán képviselő úr, a Fidesz képviselője mondja el felszólalását: „900 éves Lesencetomaj” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Veszprém megye maga és 217 települése egyaránt jelentős történelmi múlttal, kulturális gazdagsággal, turisztikai gazdasági jelentőséggel bír, de ezek közül is kiemelkedik a földrajzi és természeti szépségével a Balaton-felvidék. A térségben már a római korban is éltek emberek. A kedvező természeti feltételek miatt az erdők bőséges élelmet, építőanyagot, a környékbeli dombok finom borokat biztosítottak az itt élőknek. A természeti és földrajzi szépségű tájból magasodik ki a Keszthelyi-hegység, amely északi oldalán a Lesence-patak mellett terül el az ősi Tomaj nemzetség volt családi fészke, a ma 1120 fős Lesencetomaj, 7 kilométerre a Balatontól. A Tomaj nemzetség az ősi birtokot mindvégig uralta, a család teljes kihalásáig. A XVI. századi okiratok a települést a községen átfolyó patakra utalva már Lesencetomaj néven említik. A település, illetve közvetlen környezete feltételezhetően kedvező fekvése miatt már a római korban is lakott volt. Erre utalt az 1802-ben a falu határában fellelt feliratos kő, amelyet Jupiter tiszteletére állítottak a római légió katonái. Az első írás, amely a községet említi az 1121-ben keletkezett almádi apátság alapítólevele. A templom melletti temetőből került elő az a vörösmárvány sírkő, amely az 1400-ban elhunyt Tomaj Pál emlékét örökítette meg. A későbbiekben egyre több írásos feljegyzés említi a település nevét fontosabb eseményekkel és cselekményekkel kapcsolatban. 1518-ban Tomaj Ferenc itteni birtokait II. Lajos király elkobozta. 1564-ben a község és környéke már a veszprémi főispán birtokában volt. A török hódítás a települést nem kímélte, elpusztult a Lesence-patakon álló négy vízimalom, majd a falu is lassan elnéptelenedett. 1678-ban a falu akkori földbirtokosa, Lengyel János újjáépítteti. A fejlődést Tóti Lengyel Krisztinának Nedeczei Nedeczky Károly kancelláriai referenssel kötött házassága indította el. Az új földbirtokos 1752-ben felépítette a ma is álló barokk stílusú kastélyt, valamint a régi romokból a mai templomot. A fejlődés magával hozta a lakosság létszámának lassú növekedését is, ami 1770-ben a nemesekkel együtt már 524 fő. A fő megélhetési forrást a szőlő- és gesztenyetermesztés, valamint a balatoni halászat jelentette. Lesencetomaj utolsó nagybirtokosai Hertelendy Ferenc és gróf Károly István voltak. A Károly-birtok 1945-ben állami kézbe került, a kastély 1955 óta pszichiátriai betegek otthona. Lesencetomaj címere vízszintes kék pólyával vágott, csücskös talpú tárcsapajzs. Felső vörös mezejében jobbra fordult arany griffmadár, alsó arany mezejében jobbra fordult vörös medve látható, amelynek nyaka fekete nyílvesszővel van átlőve. A falu melletti Keszthelyi-hegységből csodálatos látvány tárul elénk. A Tapolcai-medencéből kimagasló tanúhegyek, a Szent György-hegy, a Badacsony, a Gulács és a Szigligeti Vár mögül bújik eléjük a tó, a mindenki által kedvelt Balaton. A település körül több túraútvonal is lehetőséget ad a kerékpározásra, a túrázásra és a kirándulásra. Lesencetomajnak nemcsak múltja, történelme tiszteletreméltó, hanem jelene és jövője is. Jó érzés látni a tiszta utcákat, a takaros portákat, az épülő és megújuló családi házakat. A település szépül, fejlődik, lakosai magukénak érzik a falut. A hegységben munkálkodó borászok a szőlőkben nemcsak megélhetést találnak, hanem örömüket is lelhetik abban, hogy a minőségi Balaton-felvidéki bor a turisták kedvelt és örömmel fogyasztott itala. Köszönjük a településnek a történelmi múlt és a magyar keresztény európai kultúra kilenc évszázados őrzését. Kívánom, hogy Lesencetomaj lakói és a hegységben fáradozók az elkövetkezendő évszázadokban is találják meg boldogulásukat és boldogságukat. Isten éltesse a 900 éves Lesencetomajt! Köszönöm figyelmüket.
Köszönjük szépen. Dúró Dóra képviselő asszony, független képviselő következik: „Ne legyen kötelező a koronavírus elleni oltás” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Rendhagyó módon a mai felszólalásomat hazugságok sorozatával kell kezdenem. No, nem a saját hazugságaimról beszélek természetesen, hanem azokról, amelyeket önök Orbán Viktor, illetve Gulyás Gergely vagy Merkely Béla mondtak el a járvánnyal, az oltással, illetve a járványkezeléssel kapcsolatban. Orbán Viktor idén áprilisban azt mondta, hogy nem lesz kötelező az oltás, nem diktatúrában élünk, ez egy szabad ország. De azt is mondta a miniszterelnök, hogy az oltás egy golyóálló mellény, lepattan róla a vírus, és nem lesz már kit megtámadnia a vírusnak, ha mindannyian beoltatjuk magunkat. Nem lesz szükség harmadik oltásra mondta az egyik kormányinfón 2021 áprilisában Gulyás Gergely, de Merkely Béla odáig is elment, hogy ilyen átoltottság mellett nem lesz negyedik hullám. Mindezt 2021 júniusában mondta a kormányzati plakátokon is megjelent rektor. 2022-ben egyenesen nem is lesz Covid Magyarországon szintén egy idézet önöktől , sőt az, hogy élethosszig véd a vakcina, 2020 decemberében még ez a nyilatkozat is elhangzott; ahogyan az is, hogy legfeljebb egy-két napig tartó mellékhatásokat észlelhetnek az oltások után. És napestig sorolhatnám azokat a félrevezető kormányzati tájékoztatásokat, mondatokat, amelyekről utólag bizony kiderült, hogy nem voltak igazak. Arra is fel kell hívnom a figyelmet, hogy éppen majdhogynem egy éve, tavaly november 10-én, akkor nagyjából napi 4100 új fertőzöttnél jelentette be a kormány, hogy gyakorlatilag mindent lezárnak Magyarországon, most pedig, amikor 8300 új fertőzött van közben beoltottak egyébként 6 millió embert semmilyen lezárást nem eszközölnek. Félreértés ne essék, egyáltalán nem szeretném a lezárásokat ösztönözni, egyúttal egy beismerő vallomásként kell tekintenünk a kormány részéről erre, hogy ezeknek sem volt értelme, hiszen ha önök szerint 8300 új fertőzöttnél nem szükséges semmilyen lezárás, akkor vajon mi értelme volt 4100 fertőzöttnél ugyanezt megtenni. Orbán Viktor golyóálló mellényét Müller Cecíliáék cáfolták meg a leghitelesebben, akik végre hosszas újságírói kérdéseket követően kiadták azt, hogy az augusztus 1-je és október vége között, tehát három hónap alatt megfertőződöttek közül hányan vannak oltottak, és hányan vannak oltatlanok. Ez egy rendkívül beszédes statisztika, ugyanis az ő tájékoztatásuk szerint az újonnan fertőzöttek 48 százaléka oltott, és 52 százaléka oltatlan. De Gulyás Gergely is beszélt arról egy kórház adataira hivatkozva a kormányinfón, hogy abban az adott kórházban ápoltak 45 százaléka van beoltva. Az, hogy félrevezették az embereket, az, hogy hazudoztak összevissza, és folyamatosan megbélyegezték az oltatlanokat, egy dolog, de most módszert váltottak, módszerváltás történt Magyarországon ismételten, hiszen most már azt mondják, hogy aki nem oltakozik, az ne is egyék. [[15.20]] Kirúgják a munkahelyükről azokat a pedagógusokat, honvédeket, tűzoltókat, rendőröket, akik nem hajlandók bármilyen személyes megfontolásból – felvenni az oltást. A munkáltatóra tolják gyáván ezt a felelősséget, de van olyan politikus Magyarországon, aki még ezt sem tenné meg: Márki-Zay Péter, a baloldal miniszterelnök-jelöltje egyenesen azt mondta, hogy ő azt is el tudná fogadni, ha nem is a munkáltatók tennék kötelezővé az oltást, hanem úgy alapból mindenkinek kötelező lenne a vakcinázás. A Mi Hazánk Mozgalom az egyetlen párt, amely szembemegy ezzel a kötelezéssel. Mi azt mondjuk, hogy senkinek ne legyen kötelező Magyarországon az oltás; semmilyen megkülönböztetést nem tudunk elfogadni oltott és oltatlan honfitársaink között. Ellenezzük a gyerekek oltását, és semmilyen lezárást nem tudunk támogatni. Ezekért a célokért is tüntetünk szombaton 15 órakor az Alkotmánybíróság előtt, és valljuk, hogy az oltatlanok se legyenek másodrendű állampolgárok. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Most a Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik: „Meddig még?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt 12 év bővelkedett olyan helyzetekben, amikor az ellenzék előállt nagy ívű javaslatokkal, de az első felfutás után az alakult ki közvélekedésként, hogy: ellenzékből, persze, elmondjátok a jó ötleteket, de igazából ezeket úgysem lehet megvalósítani. Szerencsére a valóság erre nagyon sokszor rácáfolt. Az utolsó, szívemhez közel álló ellenzéki siker az volt, hogy lényegében nem lehet kilakoltatást elhelyezés nélkül elrendelni Magyarországon reményeim szerint egészen a választásokig, utána pedig egy nemzeti egységkormány talán majd megoldhatja ezt a problémát , de az utóbbi hetekben a benzinárak tekintetében kezdett a Jobbik egy nagyon markáns demonstrációval, tüntetéssel, petícióval fűszerezett kampányba. És bár a benzinár befagyasztását egyáltalán nem tartjuk hosszú távú megoldásnak, mégiscsak egy általunk javasolt tüneti kezelésről van szó, ami teret nyit afelé, hogy mind a benzin jövedékiadó-tartalmát, mind az áfatartalmát el lehessen kezdeni csökkenteni. Végre egy értelmes háború a Fidesz-KDNP számára Brüsszellel! És elmondhatjuk azt is, hogy bizony ez az ellenzékből kormányzásnak egy tipikus esete, amikor a nagy felhajtóerő artikulációjával belekényszerítettük a kormányzatot a cselekvésbe, nem mintha magától nem észlelte volna, hogy óriási probléma adódik. Most egy újabb hasonló helyzettel állunk szemben, ez pedig az alapvető élelmiszerek elképesztő árrobbanása, és egymást érik azok a beszámolók, a g7 szakportál és más internetes oldalak esetén is, ahol például az ír és a magyar fogyasztói árakat hasonlítják össze. Rögtön itt van egy brit áruházlánc, amely szerint a toastkenyér Magyarországon 598 forint, Írországban 338. Itthon ugyanebben a brit láncolatban egy kilogramm rizs, amely 369 forintért vásárolható meg nálunk, 356 forint Írországban. De mivel Európa volt éléskamrájában vagyunk, kicsit vándoroljunk ki a zöldség-gyümölcs frontra: a vöröshagyma, szintén 1 kilós kiszerelésben, 289 forint Magyarországon, 216 forint Írországban. Nem azt mondjuk, hogy minden termék drágább nálunk, mint ott, egyértelműen nem, viszont azt látjuk, hogy Írországban jóval 600 ezer forint fölötti az a minimálisnak mondható bevétel, amire egy dolgozó szert tesz. Tehát alapvetően ügyelnek arra, hogy ennél kevesebbet senki ne vigyen haza. Ezzel szemben, ha megnézzük az alapvető élelmiszerek áfatartalmát, azt látjuk, hogy még az 5 százalékos kulcs alá is, a nulla százalék irányába alkudozik folyamatosan Írország, annak érdekében, hogy kedvezményezni tudja a legnehezebb sorban élőket. És bizony az alapvető élelmiszerek nagy többsége esetében lényegesen alacsonyabb áfakulccsal dolgozik az az Írország, ahol a jövedelmi szint legalább a három-négyszerese a magyarénak, és talán az árak folyamatos drágulása sem olyan robbanásszerű, mint nálunk, a forint tudatos gyengítéséről nem is beszélve. Tehát az egymásra gyakorolt negatív hatások miatt, amelyek a magyarokat érik, fokozottan többet fizetünk a kelleténél, és más országokban, nálunk most éppen szerencsésebb helyzetben lévő országokban sokkal jobban figyelnek az elesettekre. Van ám még egy nagyon érdekes adat: befogadhatatlanul nagy szám, mintegy 3800 milliárd forint. Ez nagyjából az az adórealizált bevétel, amit ebben az évben Magyarország Kormánya a magáénak tud, jórészt az élelmiszer-vásárlások és a cikkek, szolgáltatások vásárlása, elfogyasztása után. Ez a 3800 milliárdos bevétel, ami ott van már a kormánynál a kasszában, több száz milliárd forinttal magasabb, mint amennyi a bevételi várakozás volt. Tehát amikor költségvetést tervezett ez a kormány, ebből az összegből több száz milliárddal nem számolhatott, viszont most mégis ott van a kasszában. A mi szakértőink kiszámolták, hogy ez az összeg bőven elegendő arra, hogy az összes alapvető élelmiszer tekintetében 5 százalékra csökkentsük az áfát. Ez azért is hasznos, mert ha a helyettesíthető termékeknél az egyiknek 27 százalékos a kulcsa, a másiknak 5, akkor az már a feketepiacra való felhívás, a különböző praktikákra való csábítással egyenértékű. Ha viszont mindennek egyszerre csökkentjük a kulcsát egy normális mértékre, sokkal könnyebben nyomon követhető a piac. Egy számtalanszor felmerülő kritika, hogy nem biztos, hogy az áfacsökkentésből árcsökkenés is lesz. Erre a Jobbik javaslata egy olyan etikai kódex aláírása, mind a nagyforgalmazókkal, mind a lehető legtöbb kicsivel, amely transzparenssé, nyomon követhetővé teszi, hogy az árak változása mögött áll valódi piaci folyamat, vagy pedig sem. Ily módon a nyilvánosság ereje lehet az, amely belekényszeríti a kereskedőket, a forgalmazókat, hogy ne nyeljék le az adófizetők által a nehéz sorban lévők számára biztosított kedvezményeket. Nem tudok olyan multi céget elképzelni, amely a saját hírnevét olyan szinten roncsolná, hogy a nyilvánosság előtt is lenyelje ezt a különbözetet. Eddig lehetett a függönyök mögött tenni, innentől ne lehessen! A Jobbik ez irányú csomagja kész van, letettük az asztalra, és elvárjuk, hogy végre a kormány is szedje össze a bátorságát ebben a kérdésben. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Bencsik János képviselő úr, független képviselő a következő: „A polgári Magyarországért” címmel. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Talán két dolgot megszokhattak tőlem; az egyik az, hogy mindig igyekszem szóvá tenni, amikor azt tapasztalom, hogy a politikai elit tagjai elrugaszkodnak a magyar emberek mindennapi problémáitól, élethelyzetétől. Most is erről van szó. A másik pedig az, hogy mind jómagam, mind az általam vezetett Polgári Válasz mozgalom a kezdetektől foga egy radikális oltáspárti kampányt visz. Azt hiszem, talán az első ellenzéki képviselő voltam, aki a járvány első szakaszában arra szólítottam fel önöket, hogy minden képviselőtársam, pártok és frakciók, a politikai nézetkülönbségeket félretéve, egy ügy mellett összefogva népszerűsítsék az oltást, és ne azt nézzük, hogy mi választ szét minket, hanem hogy ebben az egy ügyben végre meg tudjuk haladni a politikai árokásást. Sajnos, mint tudják, ez nem sikerült. Kásler miniszter úrhoz fordultam annak érdekében például, hogy az országgyűlési képviselők soron kívül, elsőként vehessék fel az oltást, hogy ezzel is példát mutassunk, bátorítsunk másokat. Ennek a meghiúsulásának az oka az ellenzék oldaláról, azt gondolom, hogy a felelőtlenség, a kormánypárt részéről meg az árokásás volt, nehogy véletlenül nemzeti egység jöjjön létre, hanem inkább nőjön a megosztottság az országban. Ennek ellenére én nagyon fontosnak tartom azt, hogy meghalljuk azoknak a hangját is, akik nem értenek ezzel egyet. Tudomásul kell venni, hogy Magyarországon az oltásszkeptikus tábor egy létező, nem elhanyagolható tábor. Én az utóbbi hetekben kicsit alámerültem ennek a világnak a közösségi médiájában, és tudják, tisztelt képviselőtársaim, hogy mi volt az a hír, ami a legjobban pörgött az elmúlt napokban? Az, hogy miközben az Országgyűlés Hivatala kötelezővé teszi minden dolgozója számára az oltást, az országgyűlési képviselőkre ez nem vonatkozik. És azt gondolom, hogy ezt nehéz kimagyarázni. A legnagyobb felelősséggel bíró döntéshozók megkerülhetik azokat a szabályokat, amelyek az összes többi magyar állampolgárra nézve áttételesen, ha a munkáltató úgy gondolja, akkor kötelezőek. És én tisztában vagyok azzal, hogy önök, akik az elmúlt 30 év karrierpolitikusai jobboldalon és baloldalon, már hozzászokhattak ahhoz, hogy a törvények felett állnak, hozzászokhattak ahhoz, hogy bizonyos törvények önökre nem vonatkoznak, amik mindenki másra is, de akkor meg lehet találni minden törvény mögött a kiskaput, amit ki lehet játszani a képviselői mandátummal, csakhogy az a helyzet, hogy mindent egybevéve, én azt gondolom, hogy ez elfogadhatatlan, vállalhatatlan és felháborító! A Polgári Válasz mozgalomban nem szeretnénk, nem akarunk, és nem is vagyunk hajlandóak ilyen országban élni, ahol a döntéshozók olyan törvényeket fogadtatnak el másokra nézve kötelezően, akár áttételesen is, amelyek saját maguk számára nem kötelezőek. És azt még hadd tegyem hozzá zárójelben és ez tényleg nemcsak az oltáskritikusokat, az oltásszkeptikusokat háborítja fel, hanem minden józan ésszel rendelkező, ép erkölcsi érzékkel rendelkező magyar embert , hogy hogyan lehet az, hogy ami nekem kötelező lehet, az azok számára nem kötelező, akik ezeket a törvényeket hozzák, ezen törvények betartatásáért felelősek és a törvényeknek a mindenkire egyformán vonatkozása felett őrködnek. Magyarázza el nekem valaki önök közül, kérem szépen! Én úgy gondolom, hogy a mostani helyzetben, amikor lehetőség van a kötelező oltást előírni, ez nemcsak egy lehetőség a magyar országgyűlési képviselők számára, hanem bizony kötelesség is. Hogyha egy bolti eladót, egy buszvezetőt vagy egy pedagógust kötelezni lehet arra, hogy oltassa be magát, akkor igenis ne lehessen kibújni ez alól a kötelezettség alól az országgyűlési képviselőknek sem. Különben hogyan jövünk mi, országgyűlési képviselők ahhoz, hogy olyat várjunk el a honfitársainktól, amit a magunk számára nézve nem tartunk kötelezőnek? És lehet az oltásszkeptikusokat hülyének nézni meg kiröhögni, csak a helyzet az, tisztelt képviselőtársaim, ettől még egyetleneggyel több beoltott ember nem lesz az országban, és egyetlenegy lépéssel nem kerülünk közelebb a járvány végéhez. [[15.30]] Ezeket az embereket meg kell győzni, nem lenyomni a torkukon, hanem meggyőzni. Méghozzá úgy, és persze tisztában vagyok azzal, hogy az elmúlt tíz hóban nagyon sokan önök közül beoltatták már magukat, de azt gondolom, hogy itt lenne annak az ideje, hogy egy jogi aktussal végre felelősséget vállaljunk azokkal a honfitársainkkal, akik maguk is felelősen jártak el, éltek az oltás lehetőségével, és bátorítsuk azokat, akik még kételkednek. Ki fog most derülni, tisztelt képviselőtársaim, ugyanis én a mai napon megtettem azt, amiről, azt gondolom, hogy egy felelős képviselőtől telik: délelőtt beadattam, felvettem a harmadik oltást, délután pedig benyújtottam egy határozati javaslatot az Országgyűlésnek, amely kötelezővé teszi, az elfogadása esetén minden országgyűlési képviselőnek kötelezővé tenné legalább az első két oltás felvételét. Úgyhogy ki fog derülni, hogy e Ház falain belül meglesze az a 133 bátor ember, akinek ahhoz is lesz bátorsága, hogy ne csak gombot nyomogasson, amit felülről kiadnak, hanem megtegye azt, bátrabb legyen, mint a kormány, és végre annak a döntésnek a súlyát, melyet a kormány a munkaadók vállára helyezett, vállalja fel saját hatáskörben, és mutassunk példát, és vállaljunk felelősséget. Köszönöm szépen, elnök úr.
Ovádi Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője jön most: „A Magyar Falu Program Veszprém 01-es számú választókerületének 24 települése tükrében” címmel. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormányzatnak kiemelt szándéka a magyar vidék fejlesztése, és ezt nemcsak szavakkal mondjuk el, hanem tettekkel is. Veszprém megye 1-es számú választókörzete abban a szerencsés helyzetben van, hogy Veszprém mint megyei jogú város a „Modern városok” programban érintett, és 2016-ban Porga Gyula polgármester úr miniszterelnök úrral aláírta a „Modern városok” programját, és azt elmondhatjuk, hogy 2021-re ennek a programnak a 90 százaléka már megvalósult. Ahogy említettem, további fejlesztések várhatóak, de nemcsak a megyeszékhelyen, hanem a 24 kistelepülésen is. Nagyon örülök annak, hogy a kormányzat elindította a „Magyar falu” programot. Ahogy elmondtuk azt, hogy a „Modern városok” programot is a veszprémiek írták, azt elmondhatjuk a „Magyar falu” programról is, hogy a polgármestereknek már a régóta várt fejlesztési terveit próbáltuk beletenni a „Magyar falu” programba. Gyopáros Alpár kormánybiztos úr rengeteg munkát végez annak érdekében, hogy évről évre szélesítse a „Magyar falu” program pályázati lehetőségeit, és nagyon örülök annak, hogy Veszprém megye 1-es számú választókörzete él is ezekkel a pályázati lehetőségekkel. Arról tudok beszámolni a tisztelt Háznak, hogy Veszprém megye 1-es számú választókörzetében már több mint 150 sikeres pályázat született. Ez köszönhető annak, hogy valós kérdésre ad valós választ a „Magyar falu” program, és olyan programokat hirdettünk meg, amelyekre az önkormányzatok szívesen pályáznak. De ha megnézzük a pályázati kiírásokat, akkor láthatjuk azt, hogy most már 15 fajta pályázati kiírás létezik: egyházi közösségek, terek fejlesztése, az egyházi közösségszervezéshez kapcsolódó eszközbeszerzés és közösségszervező bértámogatás, út-, híd-, kerékpárforgalmi létesítmény építése, felújítása, egyházi közösség tulajdonában lévő temetők infrastrukturális fejlesztése, önkormányzati temetők infrastrukturális fejlesztése, óvodai játszóudvar és közterületi játszótér fejlesztése, civil közösségek tevékenységének és feltételeinek támogatása, önkormányzati tulajdonban lévő ingatlanok fejlesztése, közösségszervezéshez kapcsolódó eszközbeszerzés és közösségszervező bértámogatás, tanya- és falugondnoki buszok beszerzése, önkormányzati járdaépítés, -felújítás anyagtámogatása, kommunális eszköz beszerzése, orvosi eszközök beszerzése, felelős állattartás elősegítése és a kistelepülési üzletek támogatása. Ez mind-mind olyan program, amire már nagyon régóta vártak az önkormányzatok, és azt is el szeretném mondani, hogy ezen programok mindegyike állami támogatásból valósul meg. Ha a számok tükrében nézzük, akkor csak egy-két, a választókörzetemben lévő önkormányzatot emelnék ki, Márkó települése például hét sikeres pályázattal rendelkezik, 156 millió forint támogatásban részesült. Úrkút községe 105 millió forintos támogatásban részesült, Vilonya 85 millió forintos támogatásban, Nemesvámos 160 millió forintos támogatásban, Szentgál pedig tíz sikeres pályázattal már rendelkezik, és közel 170 millió forintos támogatásban részesült. Én azt gondolom, hogy a vidék további fejlesztése a kormányzatnak a célja, ehhez minél több forrást szeretnénk biztosítani, minél több forrást arra, hogy a vidéki élet is ugyanolyan jó legyen, mint egy nagyvárosi lét, és én azt gondolom, hogy ezek a kormányzati intézkedések igenis elérték a céljukat. Ha csak a választókörzetben a kistelepüléseket nézzük, akkor hála istennek, minden olyan részen már új utcák is nyílnak, ahol erre szükség van, és ebből is látszik az, hogy vidéken képzelik el az ott élők a közös jövőjüket. Én köszönöm az önkormányzatoknak azt, hogy élnek ezzel a lehetőséggel, köszönöm a kormányzatnak azt, hogy létrehozta ezt a lehetőséget, és úgy gondolom, hogy ez a közös utunk továbbra is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Dr. Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője következik: „A mi városunk, Pécs 78.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt tudjuk mindannyian, hogy a Pécsi Tudományegyetem nem csupán Magyarország egyik legfontosabb vidéki egyeteme, de Pécs, Baranya és az egész dél-dunántúli régió egyik legfontosabb gazdasági szereplője. Tudjuk azt, hogy az egyetem és kapcsolódó intézményei több mint hatezer embernek adnak megélhetést, több mint hatezer család jövője függ az egyetem jó működésétől. Hogy milyen fontos gazdasági szereplő az egyetem, azt azzal is érzékeltethetjük, hogy az egyetem költségvetése közel kétszer akkora, mint Pécs megyei jogú város éves költségvetése, tehát a Dunántúl legnagyobb városa költségvetésének a duplájával gazdálkodik a Pécsi Tudományegyetem. És ezért is sajnálatos, persze sok minden más szakmai ok mellett, hogy a modellváltásnak hazudott kormányzati kiszervezésnek és politikai irányítás alá helyezésnek a Pécsi Tudományegyetem is áldozatává vált. Az elmúlt hónapokban azt is láthattuk sajnos, hogy minden aggodalom, amit megfogalmaztunk, és amit megfogalmaztak a felsőoktatási ágazat szereplői, azok sajnos valósággá váltak. Ugye, látható, hogy a pécsi egyetem szenátusának a modellváltás előtt megfogalmazott feltételeit semmibe vette a kormány, semmibe vette a Fidesz-KDNP-frakció, de azt is láthatjuk, hogy az egyetemi polgárság és az egyetem vezetett testületének a döntéseit, illetve megfogalmazott kéréseit semmibe veszi az alapítvány is, ami az egyetem fenntartásáért felel. Korábban Palkovics miniszter úr hatalmas, példátlan fejlesztési forrásokat ígért, azóta látjuk, hogy ennek maximum a töredéke érkezik meg. Az is az egyik legfontosabb ígéret volt, hogy kétszer 15 százalékos béremeléssel szembesülhetnek az egyetemi oktatók, kutatók, illetve az egyetemi dolgozók, de láthatjuk, hogy a legtöbb egyetemen még ez az amúgy is elégtelen mértékű béremelés sem valósult meg. Ugye, a Pécsi Tudományegyetemről is arról számolnak be az ott dolgozók, ott oktatók, hogy egyelőre még híre-hamva sincs ennek az amúgy is nagyon alacsony béremelésnek. Amit láthattunk itt az elmúlt hetekben vagy akárcsak az elmúlt napokban, az pedig egészen félelmetes, és mondhatjuk, hogy felháborító és megdöbbentő. Azzal kezdődött a gyalázatos döntéseknek a sorozata itt a kormányzati kiszervezés után, hogy a szenátus megfogalmazta az igényét, hogy egyetértési jogot kér az egyetemet érintő legfontosabb döntések tekintetében, és ezt a politikai kinevezettekből álló kuratórium visszautasította. Tehát a kuratórium élt a fideszes törvény által biztosított lehetőségével, és gyakorlatilag nyíltan felvállalva semmibe vette az egyetemi autonómiát. Nem olyan régen megszületett az Innovációs és Technológiai Minisztérium és a fenntartó alapítvány közötti közfeladat-finanszírozási szerződés, és ezt a szerződést közzé sem tették. Ezt közérdekű adatigényléssel kellett megszerezni, és ebből a szerződésből is egészen megdöbbentő információk derültek ki. Önmagában abszurd helyzet az, hogy a 2027 elejéig szóló szerződést Bódis József kuratóriumi elnök saját főnökével mint államtitkár Palkovics miniszter úrral írta alá. Én azt gondolom, hogy ez önmagában egy elfogadhatatlan helyzet. Kiderült az ilyen módon nyilvánosságra került szerződésből, hogy maga a fenntartó alapítvány, aminek ismétlem négy olyan tagja van, aki egykori vagy jelenlegi fideszes politikus vagy kormányzati szereplő, ez az alapítvány éves szinten 400 millió forintból működik, amire gyakorlatilag semmiféle értelmes magyarázat nincs, hogy mire használhatja, és milyen módon használja fel az egyetemi kuratórium, az egyetemet fenntartó kuratórium ezt a 400 millió forintot. De a legmegdöbbentőbb információ az volt a szerződésből, hogy a központi költségvetésből, a minisztériumtól érkező közpénzek nem az egyetemhez kerülnek, hanem az alapítványhoz. [[15.40]] Tehát nem az egyetem kapja ezeket a hatalmas összegeket, hanem a fenntartó és ilyen módon már fideszes politikai irányítás alatt álló kuratórium. A sajtó munkatársai megkérdezték Bódis államtitkár urat, elnök urat, hogy mi indokolja ezt. Akkor ő egész egyszerűen azt válaszolta, hogy mert így szól a törvény. Mondhatjuk, hogy ez egyfajta önleleplezés, amivel elárulja az államtitkár úr, hogy rossz a törvény, amire mi fölhívtuk a figyelmet, de egyébként hozzáteszem, hogy nem így szól a törvény, tehát a forrásokat az egyetem közvetlenül is megkaphatná. De a törvény valóban rossz, hiszen a kuratóriumnak lehetőséget ad ilyen mohóság az egyetemi autonómia ilyen szintű semmibevétele mellett, hogy meghozza ezt a döntést úgy, hogy erre az egyetemi szenátusnak nincs ráhatása. Tehát ilyen szempontból igaza van államtitkár úrnak, rossz a Fidesz-KDNP által elfogadott törvény, hiszen teljes mértékben utat enged az egyetemi autonómia tökéletes semmibevétele irányába. Az egyetem kuratóriuma a száznapos megalakítását követően tartott egy sajtótájékoztatót. Továbbra sem hangzott el semmiféle konkrét információ államtitkár úrtól, elnök úrtól, hogy mikor valósul meg a béremelés, így továbbra is az a gyalázatos helyzet áll elő, hogy semmi nem történt még a Pécsi Tudományegyetem dolgozói, munkavállalói és oktatói tekintetében, a rendkívül alacsony és megalázó bérek emelése tekintetében. Így meg tudom erősíteni, hogy a kormányváltás után az egyik első és legfontosabb feladatunk lesz az egyetemi autonómia helyreállítása. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője szólhat most: „Aktuális ügyeink” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Parlamenti felszólalásaimban igyekszem mindig térségünk, körzetünk szépségeit, értékeit bemutatni. Most azonban inkább értékpusztulásról számolnék be, és képzeletben meghívnám önöket Ercsibe, Ercsi városába. Miért beszélhetünk értékpusztulásról? Ercsinek súlyos érvágás volt az, amikor 1997-ben talán az ország egyik legjobban felszerelt, legjobban működő cukorgyára csődbe ment, és a magyar cukorgyárakat sújtó tragikus sors elérte az ercsi gyárat is. Alig egy hónap volt arra, illetve decemberben bejelentették, hogy januárban már nem kell dolgozni, így egy hónap alatt leszerelték azt a gyárat, elveszett egy magyar érték a körzetünkből. De ha már értékekről beszélünk, és talán értékmentésről beszélünk, akkor nem mehetünk el Ercsi városának egy nagyon jó adottsága mellett szó nélkül, ami szintén jelen pillanatban pusztulásra van ítélve, ez pedig a II. Rákóczi Ferenc laktanya. Képviselővé válásom óta foglalkoztam az üggyel, hogy mit tehetnénk, hogyan fejleszthetnénk ezt az épületegyüttest, hiszen jelenleg is élőerővel őrzik több éve a lepusztuló épületet. Tehát fogjuk fel azt, hogy egy üres épületre, az őrzésére az állam több éve költi a pénzt, de tervek nincsenek az épülettel kapcsolatban. Benkő Tibor honvédelmi miniszterhez kérdéssel fordultam nemrégiben, amiben megkérdeztem, hogy a honvédelmi tárcának vane bármilyen célja, vane bármilyen terve az épületegyüttessel. A válasz rövid és kiábrándító volt sajnos: miniszter úr elmondta nekem, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőé az épület, és a honvédség semmiféle tervvel, semmiféle céllal nem számol az épülettel kapcsolatban, tehát a tulajdonos hagyja az enyészet útján magát az épületet. Én szeretnék ezen változtatni. Az önkormányzat is szeretne ezen változtatni, ezért költségvetési módosító javaslatot nyújtottam be a költségvetéshez. Ugyanis el tudnánk ott képzelni, ebben az épületegyüttesben, ha a felújításra kerül, egy bérlakásprogramot. Nagyon jót tenne a térségnek az, hogyha a mi térségünk tudna biztosítani fiataloknak vagy esetleg anyagilag rászorulóknak, pályakezdőknek, családalapítóknak lakhatást, ezáltal élénkülne a helyi gazdaság, arról nem is beszélve, hogy egy ilyen nagy volumenű építkezés milyen jó hatással lenne az ottani gazdasági szervezetekre, az ottani cégekre, ha bevonnánk őket és segíthetnének az építkezésben. Ez a mi tervünk. 2022 után, remélem, ez nemcsak tervünk lesz, hanem egyrészt célunk, másrészt megvalósítandó lépésünk is lesz, mert jelen helyzetben a kormányzat nem számol sajnálatos módon az épülettel, de mi mindent megteszünk, hogy ezek az értékek ne tűnjenek el, ne az enyészeté, a rohadásé és a pusztulásé legyenek, hanem próbáljuk ezeket az értékeinket megvédeni. Ezen fogunk dolgozni. Köszönöm a szót. Maradok a körzetem szolgája.
Köszönöm szépen. Dr. Fazekas Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője következik: „A négyes számú autóút fejlesztéséről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kelet-Magyarország és az Alföld közlekedése szempontjából kiemelkedően fontos szerepet tölt be az M4-es autópálya, illetve autóút, a 4-es számú főút. A Budapest-Debrecen-Nyíregyháza-Záhony útvonal mellett több mint egymillióan laknak. Az utóbbi öt évben a 4-es számú főút autópályává történő építése és ez nagyon jó hír több szakaszon megkezdődött. Jelenleg ez Magyarország talán legnagyobb közútfejlesztési beruházása. Az autópálya a jövőben megváltozott nyomvonalon, a Budapest-Karcag-Nagykereki-Nagyvárad útvonalon fog kapcsolatot teremteni az észak-erdélyi A3-as autópályával, amely szintén építés alatt áll. Különösen jelentős fejlemény, hogy Üllőtől egészen Abonyig elkészült és 2019-ben átadásra került az a négysávos szakasz, amely kulcsfontosságú Dél-Pest megye megközelítése, illetve Jász-Nagykun-Szolnok megye, a Nagykunság elérhetősége szempontjából. Ez a fejlesztés mintegy 70 kilométeres hosszát tekintve az elmúlt évek egyik nagyon jelentős beruházásának tekinthető. Eredményeként Karcagról mintegy két óra, Szolnokról egy óra alatt lehet a fővárosba gépkocsival eljutni. Az is fontos tény, hogy a megyék közül Jász-Nagykun-Szolnok is az autópálya közvetlen közelségébe került. Jelenleg jó ütemben, a tervek szerint halad a 29 kilométer hosszú szolnoki északi elkerülő gyűrű építése, amelynek köszönhetően Törökszentmiklós nyugati részéig lehet majd gyorsabban és biztonságosabban eljutni. Ez az útszakasz lényegesen javítani fog Abádszalók, a Tisza-tó és Kunhegyes megközelíthetőségén is. A beruházás átadása 2022. február-márciusára várható, hamarosan elkészül. A jövőt illetően biztató tény, hogy 2021 folyamán részletes egyeztetések történtek az országgyűlési képviselőkkel, a megyei és az érintett helyi önkormányzati vezetőkkel, a helybeli mezőgazdasági termelők, a gazdák szervezeteinek bevonásával a Törökszentmiklós-Karcag-Püspökladány szakasz végleges vonaláról, így a szolnoki elkerülőt követően itt is hamarosan megkezdődhetnek a munkák. Megnyugtató, hogy a karcagi elkerülő számára sikerült olyan nyomvonalat találni, ami a mezőgazdasági, a közlekedési és a természetvédelmi, belvízvédelmi szempontoknak is egyaránt megfelel. Ez a beruházás azért is fontos, mert a térségben a Nagy-Kunságban, így Karcagon is jelentős munkahelyteremtő fejlesztések zajlanak. Elég kiemelnünk a karcagi ipari parkban folyó Penny Logisztikai Bázis bővítését, a megkezdett környezetvédelmi célú hulladékfeldolgozó és -újrahasznosító beruházásokat, illetve az Agrosprint Kft. zöldség-gyümölcs feldolgozó hűtőkapacitásának megduplázását. Mindezek eredményeként már most látható, hogy több száz munkahely jöhet létre a térségben, és sok olyan lakos tud majd helyben elhelyezkedni, aki eddig vidéken, nemritkán távoli munkahelyekre bejárva tudott csak megfelelő jövedelemhez jutni. Az M4-es ezen szakasza lényegesen fogja javítani Észak-Békés, így Dévaványa, Ecsegfalva, Bucsa, Füzesgyarmat közlekedési helyzetét is, és tehermentesíti a forgalomtól Fegyvernek, Szapárfalu és Kenderes belterületét; továbbá komoly előrelépést fog hozni Dél-Hajdú-Bihar, Püspökladány, továbbá Báránd, Földes és a sárréti kistelepülések számára. Mindezekre figyelemmel kiemelt célunk, hogy az autóút fejlesztése a lehető legjobb ütemben, a leggyorsabban történjen, hiszen vidékfejlesztési, munkahelyteremtési pozitív hatásai annál hamarabb érvényesülhetnek. Megköszönve a kormány és a szaktárca eddigi támogatását a térség lakosai, a társadalmi és gazdasági élet szereplői egyaránt felfokozott várakozással tekintenek az autóút-építés folytatására. Várjuk a minél hamarabbi, konkrét szakmai és pénzügyi döntéseket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Dr. Kállai Mária képviselő asszony, a Fidesz képviselője következik most: „Szolnok és térségének fejlődése az infrastrukturális fejlesztések tükrében” címmel. Parancsoljon! [[15.50]]
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha képviselőként rangsorolnom kellene azokat a kihívásokat, igényeket, amelyeket a települések lakói megfogalmaznak felém, akkor a lakossági igényeket illetően az utak dobogós helyre kerülnének. Nincs különbség abban, hogy gyorsforgalmi útról beszélünk, adott esetben egy falu belterületi útjáról vagy éppen a falvakat összekötő négy számjegyű utakról, ki hol lakik, ki melyiket használja, nyilvánvalóan számára az a legfontosabb. Rendkívül fontosnak tartom azt, hogy a magyar kormány kiemelt feladatként kezeli, ahogyan az előttem szólótól is hallottuk, az infrastrukturális hátrányok felszámolását, és ennek forrásait meg is teremti. Így komoly eredményeket tudtunk elérni Szolnokon és a választókerülethez tartozó kistelepüléseken is, hisz a közlekedés, a megtartóerő, a gazdasági fejlődés, az életminőség, tudjuk mindannyian jól, összefüggő kérdések. Számvetést végeztem, és el kell mondanom, hogy lépésről lépésre, de haladunk. Az M4-es út számunkra különösen fontos, hiszen nem is olyan régen megyénk azon kevés megye közé tartozott, ahova nem vezetett gyorsforgalmi út. Szeretném kiemelni, hogy a korábbi baloldali kormányoktól csak ígéretet kaptunk, mígnem Orbán Viktor miniszterelnök úr és Szalay Ferenc, a megyeszékhely polgármestere 2015-ben alá nem írta a „Modern városok” programmal kapcsolatos megállapodást, amelyben szerepelt az M4-es út építése az M0-ás és Szolnok között. Az első Jász-Nagykun-Szolnok megyei szakasz Abony és Törökszentmiklós között épül meg. Itt nem csak útépítésről beszélünk, hiszen 27 műtárgyat, 756 méteres Tisza-hidat, 110 méteres Millér-hidat, 416 méteres ártéri hidat tartalmaz, tehát egy rendkívül komplex építkezésről beszélünk. Hamarosan az északi elkerülő Törökszentmiklósig tartó szakaszát az autósok birtokba vehetik. Besenyszög, Csataszög, Nagykörű, Szászberek, Kőtelek, Zagyvarékas kistelepüléseink számára ez rendkívül fontos, hiszen új gazdasági potenciált jelenthet számukra. Természetesen nem elégszünk meg ezzel, hiszen az autóútra az alacsonyabb rendű utakon is jó minőségben kell tudni felhajtani. Szeretném elmondani, hogy 2018 októbere óta például Besenyszög kisvárosunk környékén több mint 15 kilométer hosszúságú útszakasz felújítását végezte el a Magyar Közút Nonprofit Zrt. több mint 2 milliárd forint értékben, amelyhez hazai forrást biztosított Magyarország Kormánya. A beruházást követően természetesen nőtt a forgalombiztonság, és az utazási idő is rövidült. Szolnok környezetében 13 településünk közül 12 település 5 ezer fő alatti lélekszámú, ezért a „Magyar falu” program fejlesztési lehetőségei számunkra is kiemelkedők. Köszönet a magyar kormánynak, köszönet Gyopáros Alpár kormánybiztos úrnak és csapatának, mert ami a választókerületünket illeti, 2 milliárd forint jutott három év alatt a különböző fejlesztésekre. Ebből Besenyszögön, Hunyadfalván, Kőtelken, Nagykörűben, Rákócziújfaluban, Szászberken, Tószegen és Zagyvarékason újultak meg belterületi utak, hidak, járdák, kerékpárutak. Ha ehhez hozzászámítjuk a „Magyar falu” programból a Magyar Közút számára biztosított nagy felületű útfelújításokat, akkor jó érzéssel mondhatom azt, hogy Besenyszög, Tószeg, Nagykörű és Zagyvarékas is érintve volt. Folyamatban van a 32-es út Szászberket elkerülő, érintő szakaszának a burkolatjavítása, és megkezdődhet végre a 3224-es út két szakaszának a felújítása is, jelenleg a kivitelezési szerződés aláírásánál tartunk. Választókerületünket illetően ez az egyik legerősebb társadalmi igényen alapuló útfelújítás, nagyon-nagyon várják a környező települések. Természetesen ugyanolyan fontosak a belterületi utak is a falvakban, városokban egyaránt. A megyeszékhely tekintetében mintegy 8,6 milliárd forint értékben folyamatos újulnak meg a belterületi útjaink, járdáink, kerékpárútjaink, valamint a gyalogosforgalom lebonyolításában kiemelt jelentőséggel bíró két gyalogoshidunk. 59 fejlesztésből a városban 39 már elkészült, 20 további projektelem megvalósítása folyamatban van. Szívemnek nagyon kedves az, hogy Tiszajenőn még mindenszentek és halottak napja előtt adtuk át a falu temetőjéhez vezető, immár szilárd burkolattal rendelkező utat, amelynek forrását, 84,2 millió forintot a magyar kormánynak köszönhetjük. Szeretném tolmácsolni a falu köszönetét is. Egyetlen 5 ezer fő feletti kisvárosunk van, Rákóczifalva, amely nem részesülhet a „Magyar falu” fejlesztési támogatásaiból, ezért külön öröm, hogy a rendelkezésre álló 300 millió forintból, szinte hihetetlen, de a település minden útján történt valami felújítás kormányzati és önkormányzati összefogással. Természetesen, mint mindenütt, számos folyamatban lévő ügyünk van: a 442-es út felújítása Rákóczifalva számára rendkívül fontos, a kormánnyal és a Magyar Közúttal folyamatosan dolgozunk ezen, illetve ne felejtsük el, hogy folyamatban van a Csáklya úti híd és a szandaszőlősi elkerülő elkészítése is. Köszönet a magyar kormánynak, az itt élőknek, az itt dolgozóknak a követhető, tervezhető és megvalósuló infrastrukturális fejlesztésért. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tuzson Bence képviselő úr, a Fidesz képviselője, államtitkár „Egészségügyi fejlesztések Pest megye 5. számú választókerületében” címmel mondja el napirend utániját. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház olyan közösségeket alkotnak, amelyek igen erős közösségek, kiváló emberekből állnak ezek a közösségek, és hozzájárulnak ahhoz, hogy ez a térség az ország egyik leggyorsabban fejlődő térsége, ha nem a leggyorsabban, legdinamikusabban fejlődő térsége, hozzájárulnak ahhoz, hogy ez a térség biztonságos térség, az ország legbiztonságosabb térségeihez tartozik, erős a fejlődés, amint mondtam erre egyébként már korábbi felszólalásaimban is kitértem , és ezeknek a településeknek erős a jövőképük is. A jövő rendkívül fontos, mert a jövő a fejlesztésekről is szól, azokról a fejlesztésekről, amelyek az embereket érintik. Ebben a körzetben, ezen a környéken nagyon odafigyeltünk arra, hogy olyan fejlesztések valósuljanak meg, amelyek az embereknek, az ott élő embereknek a közvetlen érdekeit szolgálják. Ezért valósultak meg komoly közlekedésfejlesztési beruházások, ezért valósultak meg komoly iskolaépítések, iskolafelújítások, óvodaépítések, óvodafelújítások, és ezért valósultak meg ebben a térségben komoly egészségügyi fejlesztések is. Az elmúlt időszakban, mióta én országgyűlési képviselő vagyok, 2014 óta 15 nagyobb beruházás valósulhatott meg, ami az egészségügyi fejlesztéseket illeti, és több kisebb beruházás. Ezek a beruházások azért is fontosak, mert az egyik legfontosabb dolog a legfontosabb dolog! az emberek egészsége. Itt ki kell térnünk arra is, hogy nemcsak a közvetlen gyógyításról van szó, hanem bizony a szemléletről is a szemléletről! , hiszen ezen a területen nagyon sok fiatal él, és bizony sok sportos fiatal él; a sportberuházások is mind az egészség fejlesztését és az egészség megőrzését segítik. Ha most kifejezetten egészséget közvetlenül megőrző vagy pedig egészséget fejlesztő beruházásokról beszélünk, akkor bizony Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház fejlesztéséről is kell néhány szót beszélnünk. Engedjék meg azt, hogy a teljesség igénye nélkül felsoroljak néhány olyan beruházást, amely ezen a területen megvalósulhatott. Csomádon például, amely a választókerület legkisebb települése, egy új egészségház jöhetett létre, és ez az egészségház nemrégiben újabb eszközökkel, korszerű eszközökkel is kiegészülhetett. Csömörön is megvalósult egy régi elképzelés, egy régi álom, ott is új egészségház épülhetett. Dunakeszin pedig egy komoly összefogás valósult meg, hiszen Dunakeszi egy nagyobb térségnek az egészségügyi központja is. Polgármester úrral és Erdész Zoltán alpolgármester úrral tettünk egy komoly vállalást, ami azt jelentette, hogy szinte az összes orvosi rendelőt meg fogjuk újítani, illetve, ami nagyon fontos ott, az egészségügyi központot, a szakorvosi rendelőt is fel fogjuk újítani. Ez a felújítás megtörtént, mind kívülről, mind belülről megvalósulhatott, megújulhatott a szakorvosi rendelő Dunakeszin, és ezenkívül Dunakeszin még a pszichiátriai gondozó is megújulhatott. A Liget utcában két újabb rendelő jött létre, és ezen a területen egyébként a mentőállomás is megvalósulhatott, sőt még új mentőautója is van a városnak. Emellett Dunakeszi-alsón is orvosi rendelő újulhatott meg, és a Fóti úton is megvalósulhatott az a felújítás, amit már régóta szerettünk volna elérni. Megújult a Széchenyi utcai orvosi rendelő is. És ha nemcsak Dunakesziről szeretnénk beszélni, hanem más városokról is, meg kell említenünk egy gödi komoly beruházást is, hiszen itt is új egészségház valósulhatott meg a termálfürdővel szemben, ahhoz egészen közel. Természetesen vannak előttünk álló beruházások is, amelyekről nem szabad megfeledkeznünk, hiszen Veresegyházon egy nagyon komoly és nagyon jó szaktudással rendelkező rendelőintézet, a Misszió Egészségügyi Központ működik, amelynek a megújítása régóta tervben van. [[16.00]] Elindulhat most már ez a felújítás is. Most van folyamatban a közbeszerzési eljárás, ennek lezárását követően ez a régi tervünk is megvalósulhat, megújulhat ez a rendelőintézetünk is. Ezenkívül még Fóton tervezünk egy komolyabb beruházást. Ott a tervezés már megvalósult, ott is szeretnénk egy új egészségházat építeni. A választókerületet egyébként szűrőbuszok is folyamatosan járják, ezért szeretnék mindenkit felhívni arra, hogy aki teheti, az egészsége megőrzése érdekében, a megelőzés érdekében keresse fel ezeket a szűrőbuszokat is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. „Egy valóságos konzultáció, még ha nem is nemzeti” címmel a Demokratikus Koalíció képviselője, Hajdu László képviselő úr mondja el napirend utániját. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Szeptember 30-án lett volna az önkormányzatok napja, hiszen 31 évvel ezelőtt volt az első szabadon választott helyi önkormányzatok napja, és ebből az alkalomból szeptember 30-án évente ünnepséget szoktak tartani a települések, illetve ilyenkor valamilyen elismerést adnak át. Elmaradt ez az ünnep, részben a járványnak is köszönhetően. Húsz évig e 31 évből normatív módon finanszírozták az önkormányzatokat, tehát kiszámítható finanszírozás volt, ellentétben azzal, amit előző, kormánypárti képviselőtársaimtól hallottam, hogy milyen jelentős támogatások jutnak egy-egy térségre vagy egy-egy önkormányzati választókerületre, ami nem jut nyilván a 106 egyéni körzetből csak néhánynak, vagy legalábbis az ellenzékieknek nem, úgy gondolom. Én erről szeretnék szólni a napirend utáni hozzászólásomban, hogy az a kommunikáció, ami kell ahhoz, hogy beszélő viszony legyen önkormányzat és kormánya között, az megszakadt valahol 11 évvel ezelőtt, és ez a megszakítás nagyon komoly hátrányokat jelent azoknak az önkormányzatoknak, amelyek azon az oldalon tartózkodnak, amelyre azt mondják, hogy ellenzéki többségű vagy ellenzéki polgármester irányítása alatt álló önkormányzat. Ez egy bélyeg, és ez sajnálatos módon megakasztja azt a lehetőséget is, hogy szabadon ezekben a sokat hangoztatott pályázatokban, faluprogramokban vagy kiemelt városi programokban részt vehessenek, nem is beszélve Budapestről, amiben én vagyok érdekelt, vagy Budapest kerületeit illetően. Mi az önkormányzat részéről nem tehetjük azt meg, hogy nemzeti konzultáció révén nyolcmillió levelet kiküldünk, és minden alternatív válasz nélkül igennel lehet rá válaszolni, vagy nem visszaküldeni. Ez a konzultáció lényege. Az önkormányzatok konzultációt folytatnak minden napon, mondhatni azt, hogy az utcán, a piacon, amerre önkormányzati képviselő vagy polgármester jár, nem tudja elkerülni a helyi választópolgárt, tehát neki naponta konzultálni kell. Őt direktben lehet a mobiltelefonján felhívni, e-mail-címen 0-24-ben megkeresni. Tehát állandó konzultációban van egy önkormányzat, ellentétben azzal, amit a kormány ezekben a levelezésekben konzultál velünk. Nagy fájdalom az önkormányzatoknak az, hogy annak idején, amikor a közoktatási intézményeket, mondjuk azt, államosították vagy állami kezelésbe vonták, gyerekekkel, pedagógusokkal, szülőkkel együtt, nem konzultáltak velünk, a fenntartókkal. Ugyanezt tudjuk elmondani arról is, amikor a fekvőbeteg-ellátás kórházait a megyei önkormányzatoktól vagy a Fővárosi Önkormányzattól szintén állami kezelésbe vonták, semmiféle konzultáció nem előzte meg. Kérdezhetjük, hogy jobb lette a közoktatás attól, hogy központosítva van, jobb lette a fekvőbeteg-ellátás attól, hogy az állam kezelésében van. Nyilván, mondhatjuk, hogy nem. És akkor miért nem a helyi települések tudják üzemeltetni ezeket? De ilyen a nemzeti dohánybolt esete, amikor helyi kisvállalkozások mentek tönkre azért, mert központosították a dohánykereskedelmet és a palackosital-árusítást is. És hiába van az, hogy Barkóczi Balázs, a Demokratikus Koalíció részéről az ellenzéki összefogás helyi országgyűlésiképviselő-jelöltje tavaly áprilisban több sajtótájékoztatón is elmondta, hogy mindezeket a helyi településekkel nem beszélte meg a kormány, nem tud vele azonosulni a helyi közösség. Ezeket a döntéseket, bármennyire is említjük, nem tekinthetjük a konzultáció azon részének, amit úgy hívnak, hogy nemzeti konzultáció. Összességében azt szeretném megemlíteni, és azért kértem szót, hogy amikor a konzultációról beszélünk, és ma itt már az azonnali kérdések órájában is szó volt arról, hogy milyen típusú népszavazás és sok minden egyéb konzultáció készül, olyan konzultáció legyen a jövőt illetően, hogy ehhez kell kormányváltás, olyan kormány, amely közvetlenül kíváncsi az emberek véleményére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője következik: „Debrecenről kinek mi jut az eszébe?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Valóban, ez egy fontos kérdés, mert azt nagyjából tudjuk, hogy Svédországról kinek mi jut eszébe, általában az IKEA, régebben pedig talán az ABBA. De ami minket foglalkoztat, hogy Debrecenről, az ország második legnagyobb városáról vajon kinek mi jut eszébe. Szerencsére egyre csökkenő mértékben és számban azért mégiscsak a Fidesz országgyűlési képviselője, a pártállam svájci bicskája az, aki sok mindenkinek azonnal beugrik. Nem más ő, mint a politika dzsoli dzsókere, aki bármi diploma nélkül is mindenhez ért, ahogy szokták ezt mondani, mindenhez is. És itt muszáj most egy felsorolást megtenni, de mielőtt ezt megtenném, én kívánok neki nagyon sok egészséget, hiszen tudom, hogy jelenleg is karanténban van, szerencsére már lényegesen jobban, mint a hét elején. Nos hát, ki is ő? Ő az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottságának elnöke, a Fidesz országos alelnöke, az Országos Szövetkezeti Tanács elnöke, a Megyei Jogú Városok Szövetségének tiszteletbeli elnöke, a Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség elnöke hú, már kezdek izzadni! , a DVSC egyesület elnöke, a debreceni egyetemet tulajdonló alapítvány elnöke mellett működő stratégiai tanácsadó. Hogy miben és milyen tanácsokat adhat a több tucatnyi professzornak emberünk, nos, az egyelőre számunkra, debreceniek számára nem igazán tisztázott. De többek között ő az is, aki a csengeri milliárdosbotrány egyik kétes főszereplője. Mondjuk, a kusza, mesébe illő ügy tárgyalása jelenleg is zajlik. Nekem azonban mégsem a képviselő úr az, aki beugrik, ha a szeretett városomra, Debrecenre gondolok, sajnos sokkal inkább az, hogy hiába Debrecen a Fidesz bezzegvárosa emlékeznek, a kormány propagandájában a nemzet alternatív fővárosaként emlegetik , településünk mégsem más, mint az elszalasztott lehetőségek városa. Az a város, amit már a külföldi szaklapok is kiemelnek, hogy fajlagosan itt a legmagasabb a dugóban töltött órák száma; és sajnos a mi városunkban lehetséges az, hogy a közlekedési jelzőlámpának allámpája van, és annak is van egy allámpája, de mind a három lámpa zöld jelzése gyakorlatilag ugyanabba az irányba engedi a forgalmat; hogy az amerikai szaklapok mutogatják elrettentő példaként a város tömegközlekedésének a szervezését például; hogy ez a város az, amelyiket az ország legforgalmasabb vasúti fő közlekedési sínpárja gyakorlatilag ötpercenként kettévág, mivel a keleti városrész szinte teljes közlekedését szintbeli vasúti kereszteződésekkel teszik katasztrofálissá. Persze, azt mondanom sem kell, hogy már lassan meg is szokjuk mi, debreceniek, hogy az elmúlt két évtized minden választási évében előkerülnek az addig saját pecsenyéjüket sütögető kormánypárti, fideszes nagyurak, és leporolva az elmúlt ciklusok ígéreteit, újra megígérik azt, amit eddig minden ciklus elején megígértek, hogy most majd biztosan rendezik a várost élhetetlenné tevő problémákat, a 100-as vasútvonal átjáróinak szintbeli megszüntetését, a városba beérkező utak többsávosítását vagy rendbetételét, a tömegközlekedés racionalizálását. Majd persze mi, debreceniek tudjuk ezt nagyon jól minden marad a régiben. A bejövő utak, az úthálózat felújításának vége pedig újra a ködös jövőbe vész, ahogy a 100-as vasútvonal városi szakaszának rendbetétele is. Pedig jogos lehetne a feltevés, hogy Kósa Lajos, jelenleg még kormánypárti képviselő úr, az előbb felsorolt csillagászati léptékű állás- és befolyáshalmozás mellett biztos kellő energiával, kompetenciával és talán kellő lobbierővel is bír a saját kormányánál, hogy érdemben képviselhesse a 200 ezer debreceni sorsát és érdekét; hogy legalább egyszer, képviselői munkája alatt egyszer, mutatóba ne csak a saját bizniszeit hozza tető alá a tisztelt Ház falai között, hanem városa, városunk fejlődéséért is végre felszólaljon, vagy tegyen valamit érdemben, hogy azt érezhessük, Debrecen nem a fideszes propagandagépezet bezzegvárosa, hanem 200 ezer debreceni polgár nyugalmas, élhető otthona, ahol közlekedni, pihenni, de élni és vállalkozni is lehet. [[16.10]] Mert ez lenne az elvárás egy képviselőtől, tisztelt Ház, az, hogy tegyen meg mindent az általa képviselt közösségért. Ez azonban Kósa Lajosnak eddig nem sikerült, a Fidesz debreceni képviselőinek mindez túl nagy falat volt, mindenkinek. Ebben a feladatban viszont, ha másban nem, ebben már most biztosan megbuktak, és ezért ideje is távozniuk. A 2022-ben felálló új parlament debreceni képviselői ezt a munkát majd helyettük, érdemben és normálisan el fogják végezni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Varju László képviselő úr, a DK képviselője következik: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Ismét szeretném megragadni az alkalmat, hogy beszámoljak önöknek az Újpest és Angyalföld lakosságát és környezetét érintő legjelentősebb fejleményekről. Örömteli hír, hogy utolsó fázisához ért egy önkormányzati bérlakás építése, mondhatnám, egy házé, amelyik a Károlyi utca 25. szám alatt található. Az integrált városfejlesztési stratégia megvalósulása keretében egy szegregátum megszűnik, lakásfelújításra, lakás- és parképítésre kerül sor, ez zajlik. A megvalósítás ütemesen halad előre: több lakásban már a padlók, a radiátorok is a helyükön vannak, a gépészeti helyiség is hamarosan elkészül, folyamatosan csempéznek, és az új konyhabútorokat is beszerelik a szakemberek. A tervek szerint az év végéig elkezdődhet a műszaki átadás-átvétel, jövő év elején pedig a használatbavételi eljárás. Az engedély birtokában új lakók is beköltöznek a 29 lakásos önkormányzati bérházba. Európai támogatással, állami, önkormányzati és civil együttműködésben haladunk a befejezés felé. Sokszor hangsúlyoztam már e falak között, hogy mennyire fontosnak tartom a zöldfelületek növelését, és mindent meg is teszek azért, hogy választókörzetemben a jelentős fejlődéshez szükséges feltételek és szándékok meglegyenek e téren. Mint ahogy az előbb is említettem, itt is már, ebben a programban van parképítés, és erre az újpesti városvezetést nem kell győzködni e tekintetben, hanem inkább támogatni és segíteni. Ezért követelem a kormánytól, hogy az emberek önkormányzatától, az újpestiektől, az angyalföldiektől ne vonjon el több forrást, mert akkor az önkormányzat nem csak négy újabb óvodában telepíthet például zöldfalat. Ezúttal az Aranyalma Óvoda, a Vörösmarty Óvoda, a Bőrfestő Óvoda és a Lakkozó Óvoda csatlakozott ehhez a programhoz, melyekkel így már kilenc intézményben található ilyen speciális terület az épületekben. Ezek közül többet már magam is megnéztem, s azt kell mondjam, hogy az egészségügyi előnyökön túl kifejezetten szép látványt is nyújtanak az üde színfoltok a gyermekek, a szülők és természetesen az ott dolgozók számára. De itt nem állunk meg, mert ha az újpestiek közösségeiben is továbbtekintünk, látjuk, hogy mindenkinek lehetősége van személyesen is tenni a zöldítésért. Legutóbb előző pénteken volt egy közös faültetési akció, a „10 millió fa Újpest-Káposztásmegyer” csoportja a Henkel Magyarország Kft. felajánlásában a Halassy uszoda előtti területen rendezett ültetést, ahol mintegy 100 darab facsemete került a földbe azután, hogy korábban az iskola udvarán már ültettünk közösen fát. Haladunk a tízmilliomodik fa felé, mindemellett Újpest önkormányzata az idén ebből közel 600 fát ültet el, így 2019 óta összesen átlépjük a 2100 ültetett fa és az ültetett új élet születését. A 28. alkalommal meghirdetett „Virágos Magyarország” versenyen több mint 320 pályázat érkezett be, a zsűri összesen 49 díjat osztott ki, melyek közül Újpest nyerte Budapest főváros díját, ezzel a legvirágosabb kerület címet. A fővárosi fődíjat olyan zöld kezdeményezésekkel és fejlesztésekkel érdemelte ki Újpest, mint a vadvirágos Újpest, az előbb már említett intézményi zöldfalak projekt, az első újpesti közösségi tankert az Izzó-lakótelepen, a betonkerítésre telepített vadszőlők és a Fóti úton a megújult Béke tér és a káposztásmegyeri Sándor István park. Összességében tehát elmondható, a pénzügyi nehézségek és a kormány által generált komoly ellenszélben az újpesti növények, zöldfelületek fejlődnek, mert célunk, hogy az újpestiek egy olyan szerethető, élhető, környezetbiztonságot is megadó kerületben élhessenek, amilyet megérdemelnek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Dr. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, a következő felszólaló: „Önkormányzatok anyagi szorításban” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem tudunk eleget beszélni arról, hogy mi történt az elmúlt 12 évben az önkormányzatisággal. Az önkormányzatiság ugyanis a rendszerváltás egyik vívmánya volt, amely szabadságot és felelősséget adott a helyi közösségeknek, igazgatni tudták önmagukat, erősítve a helyi demokráciát, a helyi ügyek fontosságát és a szubszidiaritás elvét, amely később az Európai Unióban nem pusztán települési, de regionális szinten is fontossá vált. A helyi önkormányzatok autonómiája azonban nagyban függ attól, hogy milyen finanszírozási modellt ajánl nekik a mindenkori kormány, azoktól a költségvetési keretektől, amelyeket a központi akarat és a helyi, valamint a központi adófizetők megteremtenek mint lehetőség a helyi ügyek finanszírozására. Ebbe nem pusztán a mindennapi működés tartozik bele, de azok a fejlesztések is, amelyeket például az agglomerációs települések mindegyikébe nagyarányú beköltöző lakosság teremt, egy olyan infrastrukturális és intézményrendszeri fejlesztési kötelességet, ami mulaszthatatlan nemcsak a helyiek számára, hanem a központi kormányzat számára is. Idetartozik a helyi úthálózatok fejlesztése, a járdaépítés, a modern vízgazdálkodás, ami a XXI. században nem merülhet ki pusztán a víztározásban, igenis gazdálkodnunk kell a vízzel, ugyanúgy, ahogyan figyelnünk kell a levegő tisztaságára, és arra, hogy hogyan közlekednek, és hogyan használhatják a szabadidejüket azok, akik az agglomerációban élnek. Vonatkozik arra, hogy a szabadidő-, illetve a rekreációs tevékenységekre lehetőségeket tudunke teremteni, szociális és gyermekjóléti ügyekre, illetve olyan kulturális és helyi rendezvényekre, amelyeket minden önkormányzat szívesen rendezne, már ha nem sújtanák azok a nagyarányú elvonások, amikkel itt szembesültünk nem csak a koronavírus-járvány következtében, tisztelt képviselőtársaim. Ez az elmúlt 12 év terméke, hogy bizony fojtogató környezetet teremtett a jelenlegi magyar kormány az önkormányzatok számára, amelyek ily módon, majdhogynem mindegy, hogy a kivéreztetett állapotban, tisztelt képviselőtársaim, egy kreatív városgazda vagy egy robot vezeti ezeket a városokat, ugyanis a kivéreztetett állapot mindössze arról szól, hogy elműködjenek ezek a települések. A kreatív városgazda azonban pénz nélkül mit sem ér. Nem ér semmit az, ha a gépjárműadó elvonása vagy a helyi iparűzésiadó-elvonás, amely drasztikusan csökkentette a helyi önkormányzatok finanszírozási kereteit, sújtja őket. És 2022-ben is azt látjuk a központi költségvetésben, illetve azokban az irányelvekben, amiket a kétharmad meghatároz, hogy fennmaradnak ezek a financiális problémák, így a minimálbér és a garantált bérminimum emelkedésére például nem dolgozott ki a kormányzat az önkormányzatok részére semmifajta olyan modellt, amiben nekik valamifajta anyagi mozgásterük lenne. De továbbmegyek: az elszálló energiaárakkal mit fogunk csinálni, tisztelt képviselőtársaim? Én egyetlen releváns választ nem hallottam még a kormányzat képviselői részéről. Történik ez úgy, tisztelt képviselőtársaim, hogy nem függetlenül az elszalajtott inflációtól, a GDP-növekedésünk 5,5 százalék. A kormány megkezdte azt az osztogató politikáját, amit a választási évben egyébként már megszokhattunk, és ily módon szavazatvásárlásba kezdett. Egyet viszont elfelejtenek, tisztelt képviselőtársaim, ott a túloldalon, és ez nem más, mint az, hogy az önkormányzatok hanyagolása vezesse azt akár független vagy akár egy ellenzéki pártból érkező polgármester , tisztelt képviselőtársaim, valójában a polgárok hanyagolása. Azt jelenti, tisztelt képviselőtársaim, hogy önöknek nem fontos 3 millió ember, nem fontos az, hogy akik 2019 októberében ellenzéki vagy független polgármestert választottak, és esetleg önöknek nem tetszik, hogy politikailag mást képvisel, mint önök, azok az emberek most rendkívül rossz helyzetbe kerülnek. [[16.20]] És nem azt fogják kérdezni, hogy ez vagy az a polgármester ezt vagy azt miért nem teremtette meg, ezt az emberek nagyon pontosan tudják, és azt is pontosan tudják, hogy ezek a városvezetők, akiket önök kormányzati pozícióból rossz helyzetbe hoztak, mindent meg fognak tenni annak érdekében, hogy eleget tegyenek a minimális bérnövelésnek, hiszen eddig is erőn felül adtak bérpótlékot például a bölcsődei vagy az óvodai dolgozóknak, eddig is megpróbáltak mindent annak érdekében, hogy a helyi szociális szférában dolgozóknak a lehető legtöbb jusson. De, tisztelt képviselőtársaim, azt kell hogy mondjam, hogy ennek a helyzetnek a feloldására kormányváltás kell. Én hiszek benne, teszek érte, és önök is hihetnek abban, hogy jövő tavasszal egész más helyzet áll majd elő. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Kommunizmusba oltott feudalizmus” címmel. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egész jók a magyar bérek, nem a pénz miatt mennek külföldre az emberek tovább is van, mondjam még? Mondom: képtelenség, hogy a rettenetes magyar élet, munkahelyi és bérviszonyok, valamint azok kilátástalansága miatt menekülnek el sokan az országból. No, nem nekem ment el a józan eszem, és mondok ilyesmiket, és nem is alkoholos befolyásoltság állapotában jöttem ide be az ülésterembe, mint ahogy a gyanú szerint egyik-másik kormánypárti képviselőtársunk. Nem, mindezt Kósa Lajos mondta. Hát, de akkor tegyük már fel a kérdést: mégis mi az, ami innét több százezer honfitársunkat elűzte? Mi erre a válasz? Schanda Tamás államtitkár úr itt egy jó órával ezelőtt az ellenzéket vádolta holmi kommunista mentalitással, mondván, hogy mi vagyunk azok, akik azt az álláspontot képviseljük, ugye, a Marosán György-i álláspontot, hogy nem a zsemle a kicsi, hanem, elvtársak, a pofátok nagy. No, nézzük csak, mi a fideszes igazság ebben a kérdésben is! Egy jászberényi fideszes képviselő mondta, illetve írta a Facebookra: csak a buli jár a legtöbb külföldön munkát vállaló fiatal fejében, a külföldi munkavállalást bulinak tekintik, füves sütin élnek, és Magyarországon a külföldi viszonyokhoz képest tejföl van, csak ezt önök, fiatalok, nem látják. Hoppá! Az a helyzet, hogy így gondolkodnak a NER udvari majmai, illetve azok a propagandaprostik is, akik adott esetben nem átallanak 1 millió 600 ezer forint hirdetési pénzt elkölteni, kidobni az ablakon, mondjuk, egy-egy Jobbikot ekéző Facebook-posztjukra. Csakhogy a kirakat és a valóság között óriási szakadék tátong, és hadd hívjam fel akkor a figyelmüket egy, a ’30-as években keletkezett szociográfiára, Fábry Zoltán írta, a Trianon utáni Csehszlovákiáról van benne szó, a Felvidékről, Kárpátaljáról, és egy ottani, szinte színmagyar településnek, Bátyunak az esetét hozta föl, ahol az új cseh impérium szétosztotta az egykori Lónyay-birtokot, mind a 3400 holdat 75 csehszlovák gyarmatosító családnak, a helyi magyar közösség pedig kapott 2 hold földet temetőre. Amikor itt kormánypárti képviselőtársaimat hallom fölszólalni, mondjuk, a „Magyar falu” program vívmányaival kapcsolatosan, amit egyébként támogatni tudunk, akkor valami hasonló a helyzet. Kiszórják az üveggyöngyöt, elmondják, hogy ez a falu, az a település kapott 10-20-50 millió forintot, arról viszont mélyen hallgatnak ott, Dél-Somogyban is, hogy a térség legnagyobb külföldi nagybirtokos-famíliája az ő uralmuk alatt, tehát a jó 11 évnyi fideszes kétharmad idején körülbelül alsó hangon számítva 15 milliárd forintnyi támogatáshoz jutott hozzá. No, erről nem beszélnek. Hát, ez az egyik oka annak, ez a furcsa fideszes forráselosztás az oka annak, amiről több mint hét esztendővel ezelőtt Beton atya, Balás Béla kaposvári megyéspüspök is nyilatkozott a Somogyi Hírlapban, nevezetesen, hogy az Ormánság kipusztulását követően száz esztendővel a halál Somogyországba, Somogy megyébe is beköszöntött. Igen, beköszöntött, mert az elöregedés, az valami rettenetes. Tömegével menekülnek el innét a fiatalok, a lábukkal szavaznak, és nem véletlen. Ugyanis életkilátás, normális jövedelmi viszonyok nincsenek ezeken a településeken. Ami van, az egy-kettő, zömmel fideszes Döbrögi, akik a saját közösségük zsírján váltak dúsgazdaggá. És mi van még? Van bizony egzisztenciális fenyegetettség, ahol kuss a neve mindenkinek, aki nem ért egyet a helyi fideszes potentáttal; van fortélyos félelem, mert az igazgatja Dél-Somogyot is; és van bizony kommunizmusba oltott feudalizmus, ahol ezek a narancsos urak büszkélkednek ezekkel az úgynevezett jótéteményekkel, minthogyha a középkorban élnénk, és ők valami kegyurak lennének, hűbérurak, akik az alázatos jobbágyoknak kiosztanak némi kis ajándékot. No, ez az, amiből az ott élőknek elege van, és azért dolgozom, azért küzdünk összellenzéki színekben, hogy ennek a narancsos vircsaftnak 2022 tavaszán ott, a térképről letörölt Dél-Somogyban is véget vessünk. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője következhet: „A Duna-Pilis-Gerecse térség problémáiról” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nem először jövök a 10-es útnak az ügyével a Parlament falai közé, nem először szólalok fel ebben az ügyben, és van egy olyan sajnálatos gyanúm, hogy nem is utoljára. Számtalanszor beszéltem már róla, beszélt már róla több ellenzéki képviselőtársam is, és egyébként a kormánypárti képviselők is teljesen tisztában vannak ennek az útnak a helyzetével, illetve az út mentén élőknek a helyzetével, azoknak a településeknek a helyzetével. Ugye, az M0-snak a befejezetlensége és a mobilitás megnövekedése az elmúlt években a 10-es útra és a 102-es főutakra terelte leginkább a forgalmat, amely mára már, tényleg azt mondhatom, hogy teljesen elviselhetetlen lett az ott élők számára. Az M0-s gyűrűt befejezni az eredeti tervek szerint, ugye, azt mondják, hogy nem lehet. Én ezt a kijelentést el is tudom fogadni. Valóban, az északi és az északnyugati-nyugati agglomeráció olyan szinten kinőtte magát, olyan sűrűn lakott lett, hogy itt egy autópályát vagy esetleg gyorsforgalmi autóutat elvezetni, hát, tényleg azt mondom, hogy majdnem lehetetlen, de legalábbis nagyon-nagyon költséges. Épp ezért csillant fel a remény mindannyiunkban ebben az évben, amikor a kormányzati kommunikációban, ugye, megjelent az a kijelentés, miszerint az M0-st egy zsák alakban fogják befejezni. Ugye, mit is jelent ez a zsák alak? A már meglévő gyűrűhöz, ugye, csatlakozna egy M0-északi szakasz, egy M10-es autóút vagy gyorsforgalmi út, illetve az M100-as autópálya lenne az, amely végül, ugye, az M1-es autópályába becsatlakozna, és így úgymond teljes lenne a gyűrű egy zsák alakban. Majd aztán jött a valóság, egy közérdekű adatigénylésből kiderült, amelyet Buzinkay György nyújtott be az illetékeseknek, és kapott kézhez, ebben ugyanis az szerepel, hogy hát, még legalább harminc évet kellene várnunk ahhoz, hogy az M10-es autóút egyáltalán megvalósuljon, és az elmúlt napokban, ugye, a múlt héten pedig elbukott az M0 északi szakasza is, úgyhogy majd ott is újra kell kezdeni az eljárásokat. Tehát nem fest jó képet ez a dolog, ahogy így szembejött velünk a valóság. Az M100-as viszont még a mai napig porondon van, és a kormány, kormányzati szereplők azt mondják, hogy azt mindenféleképpen el fogják kezdeni. Félreértés ne essék, én magam is támogatom az M100-asnak a megépítését, az én választókerületemet is érinteni fogja ez az út, remélhetőleg pozitívan. A mellett nagyon-nagyon fontos tény mellett viszont nem szabad elmenni és ezt kormánypárti képviselőtársaim is tudják, hiszen az elmúlt nagyjából fél évben két kormánypárti képviselőtársammal is találkoztam, megbeszélést folytattunk, nagyon pozitív volt a hangvétele, és egyébként tartalmilag is az volt mind a két beszélgetés; azt már egyébként sajnálom, hogy ők nyilvánosan nem merték ezeket a beszélgetéseket vállalni, jó lett volna egy kicsit példát mutatni az embereknek. No de visszakanyarodva, hogy az M100-as út önmagában nem megfelelő vagy nem jó megoldás, nem teljesen jó megoldás a térségünknek hiszen mi fog történni? Ha megépül az M100-as út, akkor az M3-as felől érkező keleti tranzitforgalom, amely egyébként Nyugat-Európába tart, nem fog dél felé kerülőt tenni, egy hatalmas kerülőt, és az M0-son elmenni. [[16.30]] Nem, ők szépen el fognak menni a budakalászi csomópontig, ott lemennek a Szentendrei úton, ki a Bécsi útra, és irány egészen Piliscsabáig vagy Leányvárig, és majd ott rá fognak menni az új M100-as útra. Ez egyébként azt jelenti, hogy a forgalom akár a másfélszeresére is nőhet a 10-es úton, azon a 10-es úton, ahol jelenleg is elviselhetetlen a forgalom. Egyetlenegy megoldás van, és Szél Bernadett ellenzéki képviselőtársammal erre is fogunk majd javaslatokat tenni, hogy az M100-as, illetve az M10-es vagy legalább egy 10-es elkerülő út az M0 északi szektorával együtt kerüljön megépítésre. Ez a három útszakasz, útvonal egyforma prioritású, ezt meg kell hogy értsék a kormánypárti képviselők is, mert ha ez nem így fog megvalósulni, akkor a 10-es út mentén élő települések még inkább el fognak esni. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Érdeklődők! A mai munkánkat befejeztük. Mindenkinek további jó napot, aztán jó estét kívánok. Viszontlátásra!