Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу шановних народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:43]] Зареєструвалося у сесійній залі 236 народних депутатів. Шановні народні депутати, на вимогу 157 народних депутатів України про скликання позачергової сесії Верховної Ради України шостого скликання та відповідно до частини другої статті 83 Конституції України, частини другої статті 11 Регламенту Верховної Ради України сьогодні проводиться засідання позачергової сесії Верховної Ради України. Позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Гімн України]] Шановні народні депутати, дві фракції – фракція "БЮТ" - "Батьківщина", фракція "Наша Україна - Народна самооборона" подали заяву для того, щоб мати можливість виступити із своєю заявою. Слово для, хто буде виступати з заявою? Яценюк, будь ласка, Арсеній Яценюк.
Шановні депутати, шановна громадо! Хотів би розпочати з того, що сьогодні ніяке не відкриття позачергової сесії, а сьогодні день закриття цієї ганебної Верховної Ради, цього антиукраїнського і антидержавного кубла, яке ви створили. Цього органу, який перестав представляти інтереси народу. Цього органу, який став взірцем корупції в сьогоднішній Україні. Цього органу, який думає, що він буде знущатися над народом України. Від імені об’єднаної опозиції я вам хочу чітко оголосити. Ми вам не дамо знущатися ні над Україною, ні над українським народом і знайте це! Шановні колеги, об’єднана опозиція поставила чіткі вимоги. Перше. Ми вимагаємо виключно особистого голосування в стінах цього так званого парламенту. Або включайте систему особистого голосування, або приймайте рішення відповідно до Регламенту – голосувати бюлетенями. Начебто сьогодні зареєструвалося 236 депутатів картками. Але в залі знову тільки 142 депутати. Куди поділили ще 100 депутатів? Друге. Ми виставили чіткі вимоги – ніякого голосування по закону про знищення української мови. Ви його прийняли в неконституційний спосіб, такого акту немає. Голова парламенту Литвин не має права підписувати цей закон. А Янукович тим більше – не може навіть його розглядати, тому що це злочин про України і це злочин проти української держави. Цей закон не прийнятий. Цей закон, як і ще 762 закони – неконституційні. І ми як об’єднана опозиція скасуємо всі антидержавні рішення, які приймав ваш режим, які підписував ваш Президент, і які прийняті проти українського народу. Ми поставили вимогу, сьогодні при ратифікації врахувати позицію опозиції щодо обов’язкового врахування Угоди про зону вільної торгівлі з Європейським Союзом. На превеликий жаль, і це зрозуміло, що сьогоднішня Партія регіонів і Президент Янукович на це не підуть. Саме тому опозиція заявляє: сьогоднішнє засідання Верховної Ради, як і попередні при Президентові Януковичу, і при Партії регіонів є нелегітимним і неконституційним. Голосуйте й далі картками, які ви один другому передаєте, тому що у вас що кредитна картка, що картка народного депутата одне й теж саме. Ми прийдемо сюди 29 жовтня і вас тут не буде.
Шановні народні депутати! Я просив би вас ще провести раз реєстрацію, тут підійшли народні депутати для того, щоб знати реальне число народних депутатів присутніх у сесійні залі. Проводиться реєстрація. Будь ласка, картки свої вставляйте. [[10:07:22]] Так, зареєстровано в сесійні залі -259 народних депутатів. Шановні народні депутати! Відповідно до Конституції і Регламенту Верховної Ради на позачергову сесію виносяться виключно ті питання, які визначили ініціатори, тобто 157 депутатів – проведення позачергової сесії. Інші питання розглядатися не можуть, просив би це мати на увазі. І ще одне, шановні народні депутати, відповідно статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України оголошую про вихід із фракції «БЮТ – «Батьківщина» у Верховній Раді України народного депутата Сергія Міщенка. Шановні народні депутати, у зв’язку з тим, що Верховна Рада України буде розглядати першим кадрове питання далі проводити засідання Верховної Ради України буде Перший заступник Голови Верховної Ради України Адам Іванович Мартинюк, як того вимагає Регламент Верховної Ради України.
Шановні колеги, продовжуємо засідання позачергової сесії. Народні депутати, голови фракцій. голови фракцій: Партії регіонів, Народної партії, Комуністичної партії, групи «Реформи заради майбутнього» подали проект Постанови такого змісту: «Постанова Верховної Ради України про заяву Голови Верховної Ради України Литвина про відкликання його з посади. Верховна Рада України постановляє: Перше. Відмовити Голові Верховної Ради України Литвину у задоволенні його заяви про відкликання з посади. Друге. Підтвердити повноваження Литвина на посаді Голови Верховної Ради України, висловити йому вотум довіри». Я ставлю на голосування про прийняття в цілому цієї постанови. Прошу голосувати. Голосуємо. [[10:09:57]] За-266 Постанова прийнята. Давайте привітаємо Володимир Михайловича. Розглядаємо питання: про проекти постанов Верховної Ради України, внесені в порядку, передбаченому статтею 48 Регламенту Верховної Ради України. Є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[10:10:38]] За-232 Прийнято рішення. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що тут ми будемо розглядати десь більше 40 постанов, тобто кожен з авторів постанов, які будемо розглядати, матиме право їх представити протягом 2 хвилин. Але щоб постійно по кожній постанові окремо не викликати сюди голову комітету, то я пропоную заслухати усі ці проекти, доповідь голови комітету по всіх проектах постанов, а потім перейти до їхнього обговорення. У зв’язку з тим, що їх більше 40, зрозуміло, в 2 хвилини може не вкластися доповідач. Тобто в межах того, що дві по сорок, - це буде навіть 80 хвилин. Будь ласка, прошу, Макеєнко. В межах попробуйте, в межах 5-6 хвилин.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Верховною Радою України з 3 по 6 липня цього року було прийнято ряд відповідних рішень. Водночас окремі народні депутати України скористались правом, передбаченим статтею 48 Регламенту Верховної Ради України – та внесли низку проектів постанов Верховної Ради України про скасування рішень Верховної Ради України щодо прийняття в цілому та в першому читанні проектів законів та постанов Верховної Ради України. Враховуючи, що відповідно до частини першої статті 48 Регламенту Верховної Ради України рішення Верховної Ради України можуть бути скасовані Верховною Радою України до підписання відповідного акту Верховної Ради України Головою Верховної Ради. Комітет не розглядав проекти постанов Верховної Ради України за номерами: 10701-п, 10701-1-п, 10701-2-п, 10701-3-п, 10701-4-п 10701-5-п, 10702-п, 10702-1-п, 10702-2-п, 10702-3-п. Ці постанови стосуються щодо обрання суддів. Та номер 10696-п щодо затвердження календарного плану роботи одинадцятої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Оскільки всі ці постанови 7 липня 2012 року були підписані Головою Верховної Ради України. Крім того, на засіданнях комітету 12-13 липня цього розглянуті проекти постанов Верховної Ради України щодо скасування відповідних рішень Верховної Ради України про прийняття проектів законів України у першому читанні, в цілому, внесені, зокрема, народними депутатами України: Кармазіним, Боднар, Фоміним, Подгорним, Томенком та іншими – за номерами: 3251-п1-п, 6343-п, 6472-п, 6633-п, 8652-п, 8755-п, 9209-п, 9428-п, 9557-п, 9615-п, 9747-п, 9779-п, 10020-п, 10155-п, 10224-п, 10231-3-п, 10268 -п, 10286-п, 10337-п, 10356-п, 10411-п, 10424-п, 10428-п, 10437-п, 10497-1-п, 10539-п, 10554-п, 10557-п, 10708-п, 10724-п. Комітет, розглядаючи ці питання, відзначив недосконалість передбаченого статтею 48 Регламенту законодавчого механізму, що створює передумови для затягування законодавчого процесу. Крім того, комітет висловив низку зауважень до зазначених проектів постанов, зокрема те, що всі вони внесені суб’єктами права законодавчої ініціативи без дотримання вимог частин третьої, п’ятої статті 48 Регламенту Верховної Ради України. При цьому ініціаторами внесено самостійно, без залучення в установленому порядку лічильної комісії, встановлено чисельність присутніх народних депутатів під час розгляду відповідних питань ініціаторами через фактичну відсутність їх особисто в залі, до речі не було даже їх реєстрації деяких. Також не було подано відповідні заяви щодо наявності порушень Регламенту Верховної Ради України при розгляді і голосуванні відповідних рішень Верховної Ради України на пленарних засіданнях Верховної Ради. Крім того, значна частина внесених народними депутатами з посиланням на статтю 48 Регламенту проектів постанов стосується законів, які були в регламентному порядку підготовлені до другого читання. До них були висловлені пропозиції народними депутатами, які через їх відсутність, авторів, на пленарному засіданні не були предметом розгляду. Враховуючи зазначене, комітет ухвалив висновки і прийняв рішення запропоновувати Голові Верховної Ради України згідно з частиною першою пунктом 2 частини другої статті 94 Регламенту Верховної Ради України повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи зазначені проекти постанов без їх розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Проте, з огляду на внесення цього питання на розгляд позачергової сесії, пропонується зазначені постанови відхилити. Водночас комітет приділив значну увагу розгляду проектів постанов за номерами 9073-П3, 9073-П4, 9073-П5, 9073-П6, - щодо Закону України про засади державної мовної політики. Проаналізувавши стенограму пленарного засідання парламенту від 3 липня 2012 року, комітет зазначив, що слід зважати на ситуацію, яка склалася в залі пленарних засідань під час голосування про розгляд та прийняття зазначеного закону. А саме: шум у залі, протистояння народних депутатів, перешкоджання у доступі до мікрофонів тощо.
Продовжуйте, будь ласка.
перешкоджання у доступі до мікрофонів тощо не сприяло відтворенню в стенограмі повноцінної картини розгляду законопроекту. За такої ситуації, вбачається доцільним розгляд на сьогоднішньому пленарному засіданні зазначених проектів постанов щодо мовного закону. Від комітету наголошую, що закон було прийнято в редакції першого читання. Комітет розглянув також питання про проекти постанов за номером 10576-П, 10680-П, 10682-П щодо прийнятих законів про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2012 рік". Відзначаючи, що ці проекти постанов внесені суб’єктами права законодавчої ініціативи без дотримання вимог частини третьої п’ятої статті 48 Регламенту Верховної Ради України ініціаторами внесення не було подано відповідні заяви щодо наявності порушень Регламенту Верховної Ради України при розгляді і голосуванні відповідних рішень Верховної Ради на пленарних засіданнях, комітет звернув увагу на те, що зокрема, законопроект за номером 10576, прийнятий як закон на тому ж пленарному засіданні, на якому був включений до порядку денного. У зв’язку з цим пропонується розглянути проекти постанов за номером 10576-П, 10680-П, 10682-П. 5 липня 2012 року парламентом прийнято Закон України про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів 28 жовтня 2012 року. Народними депутатами в порядку статті 48 Регламенту були внесені проекти постанов за номером 10681-п, 10681-п1, 10681-п2. Комітет вважає, що авторами не враховано всіх вимог Регламенту при внесенні цих проектів. Однак, з огляду на необхідність виключення будь-якого сумніву легітимності ухваленого рішення щодо стосується наступної виборчої кампанії, а також те, що воно ухвалено за наслідками розгляду законопроекту у першому читанні, проекти постанов за номером 10681-п, 10681-п1, 10681-п2, на думку комітету, мають бути предметом нашого розгляду на сьогоднішньому пленарному засіданні. Таким чином комітет пропонує Верховній Раді України 30 проектів постанов відхилити, а саме номери: 3251-п1п ?????, 6343п, 6472п, 6633п, 8652п, 8755п, 9209п, 9428п, 9557п, 9615п, 9747п, 9779п, 10020п, 10155п, 10224п, 10231-3п, 10268п, 10286п, 10337п, 10356п, 10411п, 10424п, 10428п, 10437п, 10407-п, 10539п, 10554п, 10557п, 10708п, 10724п. А також розглянути проекти постанов за номерами: 9073-п3, 9073-п4, 9073-п5, 9073-п6, 10576п, 10680п, 10682п, 10681п, 10681п1, 10681-п2. Дякую за увагу.
Дякую. Питань немає, це скорочена процедура. Сідайте, будь ласка. Це скорочена процедура. Шановні колеги, давайте далі ми продовжимо роботу таким чином. Ви послухали доповідь регламентного комітету, який пропонує, щоб 30 проектів постанов, зараз я вам назву їхні номери, Голова Верховної Ради направив суб’єктам законодавчої ініціативи без розгляду. Але в зв’язку з тим, що ці питання внесені в порядок денний, ми зараз з вами приймемо рішення відхилити ці 30 проектів постанов. По 10 проектах постанов, які називав доповідач, плюс ще 2 проекти постанов, коли ми будемо розглядати бюджетні питання – це проекти постанов, якщо я не помиляюся Ляшка і Кармазіна, ми також тоді цих два додатково проекти постанов розглянемо. Тому я ставлю на голосування пропозицію.
Я вимагаю слова.
Слова по чому?
я маю право обґрунтувати. Це Регламент.
Справа в тому, що ви маєте право обґрунтувати тоді, коли вони не будуть вам відправлені суб’єкту права на доопрацювання. По тих десяти, які ви є, ви по кожній виступити, Юрій Анатолійович.
Не по 10, а по 48.
Ви виступити по кожній тій, які ми розглядатимемо. Шановні колеги, хто за те, щоб підтримати таку пропозицію розгляду даного питання, а саме: ті пропозиції, що комітет пропонує, щоб 30 законопроектів постанов, які оформлені невідповідним чином, їх зараз відхилити і не тратити часу. А 10 проектів постанов розглядати за скороченою процедурою. Хто за розгляд саме такої процедури.
Це обговорити треба, Адам Іванович, ну, не можна так.
Добре. Запишіться два – "за", два – "проти" обговорення цієї пропозиції. Федун, будь ласка. Відмовляється? Єфремов, прошу. Єфремов. Підготуватися Гордієнку.
Уважаемый Адам Иванович, дело в том, что мы молчим, что отдельные авторы постановлений, которые мы рассматриваем, в период рассмотрения законов, на которые они подготовили постановления вообще отсутствовали в зале, что противоречит Регламенту работы, в дальнейшем обжаловать их какие-то решения. Мы даже на это закрыли глаза. Поэтому требования этих представителей депутатов либо они ознакомятся с регламентными нормами как закон и будут действовать согласно Регламенту, либо давайте не делать здесь цирковое представление, а работать так, как положено по закону. Спасибо.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Шановний головуючий! Шановні громадяни України! Я думаю, що найбільш раціональним шляхом, яким ми повинні йти це підтримати пропозицію Регламентного комітету, яку в короткому і стислому порядку озвучив Головуючий, і не перетворювати в чергову піар-акцію опозиції, те що вони пропонують. Я також підтверджую те, що багато тих, хто є авторами цих постанов навіть не були тоді в сесійні залі Верховної Ради України. І привертаю увагу до того, що лідер опозиції щойно озвучив велике своє послання до українського народу і на цьому зупинив захист українського народу покинувши сесійну залу. Оце так вони захищають український народ, оце так вони захищають національні інтереси. Тому не потрібно нам робити піар-акції тієї чи іншої політичної сили, а переходити до голосування підтримавши пропозицію Регламентного комітету. Дякую.
Ярослав Джоджик.
Ярослав Джоджик, Українська Народна партія, фракція "Наша Україна". Пане головуючий, насамперед, я хотів би вас попросити запросити в зал Голову Верховної Ради України повноваження якого щойно були підтверджені значною кількістю голосів, щоб питання визначальні для майбутнього розвитку України були і приймалися за його участю. Це перше. Друге питання. Сьогоднішній виступ голови Регламентного комітету абсолютно чітко і однозначно продемонстрував про перетворення – остаточне перетворення парламенту України в місце для гри в наперстки. Адже на протязі майже п’яти хвилин голова Регламентного комітету називав багато номерів, проектів постанов щодо яких нема жодного документу, розданого народним депутатам України. Я закликаю всіх народних депутатів схаменутися і остаточно не перетворювати вищий законодавчий орган України у місце для гри в наперстки. Також хочу проінформувати громадськість України про те, що серед переліку зако. проектів постанов, які планують розглядати, є законопроект номером 9073, це законопроект Ківалова – Колесніченко, найбільш складний законопроект, який роз’єднує Україну і створює надзвичайно складну ситуацію, яка може розв’язати надзвичайно непрості процеси у нашій державі. Я закликаю парламентську більшість схаменутися. Дякую.
Так, Гривковський відмовляється? Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію, будьте уважні, прошу, хто за те, щоб підтримати пропозицію регламентного комітету і проекти постанов розглядати таким чином. Розглядати таким чином, спочатку відхилити 30 проектів постанов, а потім 10 – розглянути. Хто за таку процедуру, прошу підтримати. Прошу голосувати. [[10:28:54]] За-254 Підтримана процедура. Тепер я ставлю на голосування пропозицію: відхилити проекти постанов, зняти з розгляду за номерами: 3551П, 1-П, 6343-п, 6472-П, 6633-П, 8652-П, 8755-П. Я, щоб зекономити, тире не буду називати далі: 9209-П, 9228-П, 9557-П, 9615-П, 9747-П, 9779-П, 10020-П, 10155-П, 10224-П, 10231-3-П, 10268-П, 10286-П, 10086-П, 10337-П, 10356-П, 10411-П, 10424-П, 10428-П, 10437-П, 10497-1-П, 10539-П, 10554-П, 10557-П, 10708-П, 10724-П. Прошу голосувати про відхилення цих проектів постанов. [[10:30:43]] За-257 Пропозиція прийнята. Тепер, шановні колеги, будемо розглядати окремо кожну з постанов, з приводу яких комітет визначився, що їх варто розглянути в сесійній залі. Проект постанови 9073-П3: Проект Постанови Кармазіна щодо скасування рішення "Про прийняття законопроекту номер 9073 в цілому як закон в редакції першого читання" від 03.07. Доповідач від комітету уже був. Тоді, будь ласка, співдоповідач – Юрій Анатолійович. Дві хвилини у вас. Наступний підготуватися – П4 – Одарченко або Курпіль.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, все, що відбувається, інакше, як бандитизмом, я не назву. Одночасно відкинуті всі постанови, які підготовлені у відповідності до Закону про Регламент Верховної Ради, вони взагалі не розглядаються. Засідання Комітету з питань Регламенту не було. Я відповідально заявляю, що нікуди не від’їздив з Києва, весь час знаходився на зв’язку, я, мої помічники, включно з вчорашнім днем. Чекав запрошення на засідання комітету – не дочекався. Пішов шукати засідання. Засідання не було. Через те, що тут доповідалося, Адам Іванович? Це доповідався художній свист, але не доповідь від комітету. Що стосується мовного законопроекту 9073, який так збудив суспільство, то хочу вам сказати, що я висловив свій протест в той же день на ім’я Голови Верховної Ради, вніс відповідну пояснювальну записку і проекти постанови. Наголошую, що цей законопроект розглянутий в грубе порушення Регламенту. В той час, коли не розглянуті понад дві тисячі поправок народних депутатів, вони мали розглядатися тільки наступного дня, воно було поставлено всупереч Регламенту, всупереч нашої практики на голосування. Я хотів би вам сказати, що цей законопроект носить в собі колосальні ризики. Колосальні ризики балканізації, лоскутизації України і федералізації, про яку так мріють деякі зараз витягнуті з нафталіну політики. Не вдасться цього зробити вам! Через це мною заблоковано було і цю постанову, і інші, де мова йде про дерибан бюджету. Я показав скільки народних депутатів взагалі не були присутні в залі. Я показав, що ніким ще не скасовано рішення Конституційного Суду 1998 року від 7 липня, де чітко записано, що народний депутат не має право передоручати за себе комусь голосувати.
Завершуйте, Юрій Анатолійович.
Я завершую. Я вважаю, що таке ганебне голосування має бути скасовано, а Верховна Рада має розглянути Закон «Про засади державної мовної політики» у відповідності до чітких вимог Закону «Про Регламент», Конституції України, розглянути всі поправки і не забирати у народного депутата право, конституційне право, на внесення законодавчих пропозицій і відстоювання їх в цій сесійній залі. Ви це право у нас відібрали. Ніколи ще цього в цій залі не було. Це вперше ви робите. Через це. схаменіться і скасуйте це рішення! Не скасуєте – все-одно їх не можна підписувати. Дякую. Слава Україні! Вона не вмре, хоч ви її хочете вбивати зараз разом з мовою.
Дякую. Шановні колеги, в нас, крім законопроекту Юрія Анатолійовича, є ще 3 проекти постанов: п4, п5 і п6. Тому давайте ми заслухаємо і інших доповідачів, а поскільки це альтернативні законопроекти, обговоримо спільно. 9073-П4, автори – Одарченко, Курпіль. Немає доповідачів? Немає. Законопроект 9073-П5, Яценюк – автор законопроекту. Ну, він висловив свою думку, що вони залишають сесійну залу. І законопроект за номером 9073-П6, автор законопроекту – Сас. Ну, те саме, зрозуміло. Таким чином, шановні колеги, я оголошую до обговорення, запис на обговорення проектів постанов за номером: 9073-П3, П4, П5, П6. Прошу записатись на виступи. Іван Заєць, будь ласка. Підготуватись Гривковському.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Парламентська більшість в особі Партії регіонів, комуністів, «литвинівців» і інших продовжує конституційний переворот у Верховній Раді. Ви знаєте, що мовний законопроект Ківалова, Колесніченка – це той, який покликаний розірвати Україну на шматки, це той, який покликаний знищити українську державу, це той, який хоче зробити із титульної нації українців людей, які не мають свого будинку, не мають свого дому, не мають своєї держави. І вони сьогодні продовжують цю чорну справу, бо проголосували 3 липня не за законопроект, а за якусь фікцію, оскільки Верховній Раді не було подано таблиці до другого читання, оскільки не можна було голосувати навіть у редакції першого читання, бо фактично не завершився термін подачі і опрацювання поправок і пропозицій до цього законопроекту. Тому сьогодні парламентська більшість продовжує свою чорну справу. Вони хочуть сьогодні відхилити проекти постанов, які вказують на те, що оцей законопроект до сьогоднішнього дня не прийнятий і що його не можна підписати нікому, ні Литвину, ні пану Адаму Мартинюку, який тоді виконував функцію іуди. Тому, шановні народні депутати, не можна сьогодні розглядати ці законопроекти! Вони не опрацьовані у комітетах, вони сьогодні не роздані народним депутатам, вони сьогодні, про них не проінформовано суспільство! Тому сьогодні ми бачимо чергову спробу продовження державного перевороту. Сьогодні люди деякі, українофоби, які не люблять українців, які не люблять українську мову, які не люблять українську культуру, замахнулися не просто на статус української мови як єдиної державно, вони замахнулися на українську державу, на майбутнє. Тому ми не мусимо підтримувати ці пропозиції. Ми мусимо їх засудити як такі, що руйнують державу. Це злочинці!
Гривковський відмовляється. Будь ласка, Чечетов Михайло.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Уважаемые радиослушатели. Вы должны понимать, что сегодня стартовала выборная кампания. И многими депутатами руководят уже предвыборные настроения, начался пиар, начались эмоции. И абсолютно все переворачивается с ног на голову. Но если отбросить чисто предвыборный налет и посмотреть с позиций Регламента, с позиций Конституции. Смысл демократии состоит в том, что каждый из народных депутатов, не зависимо от того, он представитель большинства или представитель меньшинства, - имеет право внести законопроект. И зал вправе рассмотреть. Но смысл демократии состоит в том, что большинство, которому мандат доверия выразил народ, вправе принять решение. Меньшинство – высказывать аргументы против, критиковать и прочее. Но меньшинство не в праве физически воспрепятствовать принятию закона. Что касается закона, который был принят, он абсолютно в рамках Конституции, он четко подтверждает єдину державну мову в Україні – це українську. Он четко написан в русле Европейской хартии о языках национальных меньшин. Я не знаю, куда идет оппозиция, которая сегодня в зале не присутствует. Хотя три постановления по языкам ихних было, а их в зале нет. Но мы идем в Европу и ведем в Европу Украину, и естественно мы придерживаемся Европейской хартии. Поэтому, с нашей точки зрения, закон был принят абсолютно легитимно, принят большинством, которое получило мандат доверия на выборах. И на сегодняшний день нет никаких оснований ставить под сомнение отмену голосования принятого закона во втором чтении. Я еще раз повторяю, этот закон наоборот консолидирует нацию, поскольку один государственный язык украинский, а с другой стороны он дает право комфортно чувствовать людям разных национальностей в рамках большой и дружной украинской семьи. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Немає такого. Шановні колеги, у нас, я ще раз наголошую, 4 проекти постанов, хоча вони абсолютно ідентичні, бо стосуються одного і того самого питання. Але щоб знову потім не було криків, я буду кожен проект постанови ставити на голосування окремо. Ставиться на голосування проект Постанови 9073-П3. Автор – Кармазін. Прошу визначатися. [[10:41:13]] За-46 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 3, "Батьківщина" – БЮТ" – 0, "Наша Україна" – 8, комуністи не голосували, Народна Партія – 18, "Реформи" – 15, позафракційні – 2. Ставиться на голосування проект Постанови [[9073-П4]]. Одарченко, Курпіль – автори. Прошу визначатися. [[10:41:49]] За-37 Не підтримана. По фракціях. По фракціях покажіть, будь ласка., Партія регіонів, Батьківщина – не голосували, «Наша Україна» - 5, Фракція комуністів – не голосували, Народна партія – 18, «Реформи» - 12, позафракційні – 2. Законопроект за номером 9073-П5 вноситься народним депутатом Яценюком. Прошу визначатись. [[10:42:31]] За-38 Не підтримано. І законопроект за номером 9073-П6 вноситься народним депутатом Сасом. Прошу визначатись. [[10:42:56]] За-42 По фракціях на прохання Ляшка покажіть, будь ласка. Партія Регіонів – 1, БЮТ – 2, «Наша Україна» - 7, комуністів – не голосували, Народна партія – 18, «Реформи заради майбутнього» - 12, позафракційні – 2. Наступний проект постанови, який ми маємо розглянути, законопроект 10576-П про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття проекту Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо збільшення видатків на капітальне будівництво та технічне переоснащення вугледобувних підприємств]] ". Автор законопроекту Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка, у вас 2 хвилини.
Шановні народні депутати, я змушений констатувати, що влада тільки тим і займається, що шукає, де взяти гроші під вибори, як роздерибанити Державний бюджет, наче вибори – це кінець року. А що далі? Далі буде девальвація гривні і глибока економічна криза. Але про людей сьогодні ніхто не думає. Всі думки провладних політиків полонила лише мрія про політичний олімп ще на 5 років. Ні Конституція, ні закони, ні Регламент нині у Верховній Раді не в пошані. Через це я категорично проти того, що знову ввиділяються кошти за пропозицією народного депутата України в розмірі один мільярд, абсолютно ніяк не обґрунтовано, не прораховано. Ми з вами прийняли закони про протидію, боротьбі з корупцією. Вони передбачають обов’язкову антикорупційну експертизу кожного проекту, кожного нормативного акту, чи будь то постанова уряду, чи будь то указ Президента, чи проект закону. Де ці експертизи? Хто їх проводив? Мільярд туди, мільярд сюди. Ось такі бажання у вас. Я сьогодні був на засіданні Бюджетного комітету. З 9-ї години просидів там, почалося засідання в 9-44. За 12 хвилин розглянули проекти 44 документів, роздали кіпу мільярдів, розтикали у бідній абсолютно державі. Мені прикро за тих представників політичних сил, які підтримували ці проекти. Через це ці проекти, цей проект, про який я зараз говорю – про виділення додаткового мільярда - не був включений до порядку денного в установленому законом порядку, не розданий народним депутатам для ознайомлення, не дотримана процедура обговорення, процедура першого читання, що призвело до позбавлення прав народних депутатів і грубого порушення вимог Регламенту. Більше того, шановний Адаме Івановичу, коли ви ознайомитесь з стенограмою розгляду цього проекту, ви побачите, що мова йшла про прийняття проекту тільки в першому читанні, тільки про це. Через це я направив свої поправки до Регламентного.
Дякую, Юрій Анатолійович, сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Є. Тоді запишіться. Два за, два проти. Так, будь ласка, Аржевітін. Кармазін, прошу. Турманову підготуватися.
Шановні народні депутати! Я хочу наголосити вкотре, що законопроекти, які приймалися в неконституційний спосіб, я надіслав щодо цього проекту ідо інших проектів з питань Регламенту своє звернення до Президента і до Голови Верховної Ради України. В них я виклав і своє застереження, і порушення норм Конституції, і показав порушення норм рішень Конституційного Суду України, які відбулися, зокрема рішення 1998 року від 7 липня, де записано, як голосувати і кому, і що депутат обов’язково має бути письмово зареєстрований і нікому не може передовіряти своїх повноважень. Питання про прийняття цих законопроектів поставлено головуючим на голосування без попереднього їх включення до порядку денного у відповідності до вимог частини 5-ї статті 47 та частини 1-ї статті 96 Регламентом, без попереднього розгляду законопроектів головним комітетом, Головним науково-експертним управлінням. Нам взагалі не видали висновків. Їх неможливо було зробити! Оскільки було тільки внесено і зразу розглянуто науково-експертним управлінням, що не відповідає статті 93 Закону про Регламент, статті 1, 15 Закону України про комітети Верховної Ради України, крім цього це також не відповідає вимогам статей 98 і 117 Регламентну. Шановні народні депутати, я хотів би, щоб ми в нововиявлені в Держбюджеті кошти адресували не Міністерству енергетики і вугільної промисловості, а Міністерству аграрної політики та продовольства Украйни. Це набагато вдаліша інвестиція і вона економіці України необхідна в значно більше мірі. Саме ці поправки я направив до бюджетного комітету. На превеликий жаль, бюджетний комітет цих поправок. Тому я закликаю вас отямитися.
Так, дякую. Турманов.
Уважаемые коллеги! Мы сегодня слушаем вот этих профанатов, которые здесь не первый год в парламенте. Они профессора, они профессионалы. Я поднимаю вопрос, что касается финансирования угольной отрасли. Влада выделяет средства не под выборы, а под перспективу этой очень сложной отрасли. Вы знаете, что газ дорожает, и сегодня альтернатива в Украине – это уголь. Поэтому выделено 2,2 миллиарда гривен. Куда эти деньги пойдут? Они пойдут на капитальное строительство, в том числе завершения шахты «Нововолынской», значит, вливание средств, капитальное строительство и техническое перевооружение. Это даст возможность поднять объем добычи. Мы в полтора раза, предыдущая власть вообще уничтожала угольную отрасль, подняли уровень добычи. Мы в этом году уже трижды подняли тарифные ставки нашим шахтерам. Это героическая профессия. Что вы здесь мелете? С пустого в порожнее переливаете? Поэтому этот законопроект надо поддержать. Шахтеры этого заслуживают. И надо сказать одно: альтернативы сегодня в Украине, кроме угля нет. Поэтому я прошу всех парламентариев, в том числе тех, кто здесь выступал, поддержать этот закон и принять решение и дать шахтерам сегодня возможность дальше работать, развиваться и давать уголь, который нужен нашему государству. Спасибо.
Треба записуватись. Тому що від вашої фракції записався – за. А не може бути від фракції за і проти. Від фракції може бути тільки один виступаючий або за, або проти. Почитайте Регламент. Я ставлю на голосування проект Постанови Кармазін за номером 10576-П, прошу визначатися. [[10:51:19]] За-3 Не прийнято. Розглядаємо проект Постанови за номером 10680-П, про скасування рішення Верховної Ради України від 04.07.2012 року про прийняття проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо видатків для забезпечення діяльності Генеральної прокуратури]]. Автор законопроекту – Юрій Кармазін. Будь ласка, дві хвилини.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, з цієї трибуни ми чули про те, як успішно робиться в нас судова правова реформа. Ось пройшло півтора роки з того часу як ми внесли зміни до Закону про судоустрій та статус суддів. Результат – це повністю підкорена владі судова система. Результат – це розгляд політично вмотивованих справ, які зараз визнані навіть на рівні ОБСЄ, бо остання сесія Парламентської Асамблеї Ради Європи підкреслила, що в Україні існують проблеми з незалежністю судів і існують проблеми з цим законодавством, і існують проблеми з політичним в’язнями, зокрема, там названо прізвища і Тимошенко, і Луценка. Я хочу вам сказати, що з цієї трибуни ми після одного великого реформування Закону про «Про судоустрій і статус суддів» зробили велике, колосальне, в лапках, також «покращення», це ми покращили, тільки незрозуміло для кого, Кримінально-процесуальний кодекс. Тут, з цієї трибуни нам виступали і казали, що прийняття цього кодексу потягне за собою не витрати для держ.
Шановний Адаме Івановичу, включіть мікрофон.
Він, мабуть, у вас уже працює. Говоріть.
Шановні народні депутати, нас тут завіряли, що нічого не буде коштувати закон. Аж раптом зараз знадобилося тільки на прокуратуру вводити тисячу з лишнім чоловік додаткових – це одна десята всього складу прокуратури, на одну десяту збільшувати. Знадобилося тільки на півроку 175 мільйонів, на рік це 350 буде потребувати. І так кожен рік. І це тільки одне відомство.
Завершуйте, будь ласка.
Через це я вважаю, що, коли влада відбирала у чорнобильців і афганців їх законні кошти, то говорилося, що влада буде виплачувати, та грошей в бюджеті немає. А тут, виявляється, гроші з’являються. І незважаючи на те, що Рахункова палата переконливо нам доводила, що гроші на шахтарські потреби розікрадені просто елементарно, ми про це зараз говоримо: про ще виділення коштів. Через це.
Дякую, Юрій Анатолійович. Про шахтарські ви попередньо говорили. Ну, я вам дав 30 секунд, а вас виключили на 5, тобто ви 25 навіть виграли секунд. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Запишіться. Будь ласка, Кармазін. За ним – Чечетов. Ляшку передає. Прошу, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановному пану Кармазіну дякую за можливість виступити. Шановні виборці, от нам влада розказує, що немає грошей на підвищення пенсій. Поки депутати від більшості відпочивали – гляньте, які вони всі загорілі! – поки вони відпочивали, байдикували, я їздив до людей. І пенсіонери мені розказують, що Азаров добавив до пенсії аж 6 гривень, добавили до пенсії. Отакі вони щедрі. А вони в цей час добавляють Генеральній прокуратурі додатково майже 200 мільйонів гривень. Це до тих 3 мільярдів гривень, які уже є на фінансуванні Генеральної прокуратури в цьому році. Зараз йде вступна кампанія. Діти з простих сімей не можуть поступити у вузи, бо їм немає за що заплатити за своє навчання. Бо вузи кажуть: «Платіть гроші, бо в бюджеті нема фінансування». Тобто на безплатну освіту, медицину коштів у бюджеті немає, а на Генеральну прокуратуру, щоб офіс їм новий побудувати, щоб нові посади запровадити, щоб розрахуватися з прокуратурою за політичні і кримінальні справи – на це в бюджеті гроші є. тому я категорично виступаю проти прийняття Закону про збільшення видатків на Генеральну прокуратуру. Я вимагаю від нинішньої влади, від нинішнього уряду, від Президента внести до Верховної Ради законопроект про зниження мінімум у тричі видатків на утримання органів державної влади і почати з Верховної Ради, почати з Президента, з Кабінету Міністрів. Втричі скоротити видатки і зекономлені кошти – на фінансування освіти, медицини. Це те, що дасть можливість нашій країні бути конкурентоздатною у третьому тисячолітті. А те, що робить нинішня влада, збільшуючи видатки на прокуратуру, на міліцію, малину собі по 670 гривень кілограм купують – хай би ви вдавилися тією малиною, якою ви. їсте. Люди за копійку стоять, горбляться на базарах, а ви отакою брильянтовою малиною давитесь! Тому геть такі закони! Геть таку владу!
Михайло Чечетов. Стоян, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, я випадково був свідком як той, який зараз перед цим виступав, повертався з «Ореанди» загорівший, гарний. І ще вчора він був в «Ореанді» цей виступаючий, який зараз критикував ганебну владу. Він тільки прилетів з «Ореанди», щоб виступити і далі. Але хочу сказати доповідачу. Юрій Анатолійович, ви зіслалися на Парламентську асамблею ОБСЄ. Я був учасником цієї Парламентської асамблеї ОБСЄ, де, дійсно, розглядалася з ініціативи опозиції резолюція, яка називалася «Україна» і де, завдяки пропозиціям двох колег від опозиції [[я не хочу називати прізвища]], було внесено сім поправок, які в черговий раз ганьбили нашу державу, не просто ганьбили, а закликали до таких дій проти нашої держави. Так ось, що вони пропонували, я хочу, щоб співвітчизники почули і всі ви. Одна із поправок, яка була запропонована від опозиції, полягала в тому, що державні чиновники вищого ґатунку, які находяться в тюрмі, мають право на лікування не тільки поза межами тюрми, а і закордоном. Тобто не про всіх хворих туберкульозом чи іншим вони турбувались, а про тих людей, які в тюрмі і мають право закордоном лікуватися. То давайте всіх відправимо лікувати. І друга пропозиція, яка була запропонована цією же групою від опозиції, це про те, що ті, хто отримали термін певний і находяться в тюрмі, мають право брати участь у виборах до парламенту. Так от я тоді виступаючого запитав, назвіть, шановні колеги, хоть одну країну в Європі або в світі, де ті, хто отримали термін ув’язнення, мають право брати участь у виборах, було не названо. Так я зазначу, Юрій Анатолійович, так, як поступила опозиція, яка притягнула ганебну для держави резолюцію, це, дійсно, не робить честі нікому. Це був піар проти нашої держави. Відносно того, що ви внесли. Ми проголосували за те, щоб, дійсно, дати додатково кошти на прокуратуру.
Дякую. Шановні колеги, я до Стояна і до інших звертаюся. Ви говоріть по тексту закону, а не згадуйте. депутатів, які просять репліку. А потім ви будете просити репліку. Тобто ви розмовляйте по темі, а не про те, що вам хочеться. Будь ласка, Ляшко, 1 хвилина.
Шановні виборці! Я прошу операторів Верховної Ради показати обличчя пана Стояна і показати моє обличчя. І нехай люди порівняють, хто з нас більше загорілий. Очевидно, пан Стоян загорав на луганських чи на донецьких шахтах, такий він чорний. Так, я справді вчора повернувся з Криму, але, що я там робив. На сесії Ялтинської міської ради було прийнято рішення про закриття вечірньої школи. У центрі Ялти знаходиться вечірня школа, яка функціонує понад 50 років. Сьогодні місцевим олігархам вона, як більмо в очі, бо вона знаходиться в центрі Ялти. І я, разом з ялтинською громадськістю, воював проти регіоналівської більшості в Ялтинській міській раді, щоб не дати прийняти рішення про закриття школи. Та банда регіоналівська, яка засідає в Ялтинській міській раді, як вовкодави, накинулись на мене, намагались, завдали мені тілесних ушкоджень. Однак, це не зупинило нас і ми відстоїмо вечірню школу. Бо в Ялту, коли приїжджаєш, до моря пройти неможливо. Маєтки кожний рік, як гриби після дощу ростуть. Пляжі платні, - нормальна людина пройти туди не може! А вони школи.
Будь ласка, 1 хвилина, Кармазін. Репліка.
Юрій Кармазін. Я в якості репліки хотів би сказати, шановні, я відповідаю добре за свої слова. І якщо переді мною зараз ця резолюція, яка дійсно не дуже робить честь Україні. Вона монакська називається, 5-9 липня 2012 року. Вона так і називається – Резолюція "Україна". Російською мовою, у мене переклад на російську: "Будучи обеспокоенными общим ухудшением политического положения в Украине с точки зрения выполнения ею своих обязательств в области прав человека, верховенства закона и демократии, и в частности продолжающимся содержанием под стражей бывшего премьер-министра Юлии Тимошенко и случаями ненадлежашего обращения с ней, на что также указывалось в выступлениях на последнем зимнем заседании". І по утриманню і лікуванню, тут написано: "Призывают украинские власти обеспечить здоровье и гарантировать медицинское обслуживание ряда бывших должностных лиц, находящихся в тюрьме, включая Луценка, Иващенка, Тимошенко и разрешить без каких-либо условий предварительных медицинское".
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію щодо Постанови 10680-П, автор – Кармазін. Прошу визначатись. [[11:03:14]] За-4 Не підтримано. Розглядаємо проект Постанови 10682-П про скасування рішення Верховної Ради України від 04.07.2012 року про прийняття проекту Закону "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо видатків Центральної виборчої комісії]] ". Автор законопроекту – Юрій Кармазін. Будь ласка, 2 хвилини.
Юрій Кармазін. Дуже прикро, що наші проекти підтримуються чотирма голосами чи п’ятьма голосами, на превеликий жаль, як мовний законопроект, який був підтриманий тільки 48 голосами. Така кількість людей сьогодні в залі і таку кількість людей цікавлять ці питання, я не говорю про більшість. Я вважаю, що абсолютно не відповідає закону, вимогам того, як приймався закон, також аналогічно до того, що я говорив, і проект Закону "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо видатків Центральної виборчої комісії]] " [[10682]]. Мова йде про виділення величезної колосальної суми 993 мільйона гривень на встановлення нібито відкритості, прозорості і демократичності виборів. Дуже цікаво, що не підписаний закон, нічого, а у ЦВК вже звучить, що це будуть робити фахівці Російської Федерації. Я хочу, щоб ви всі знали, всі народні депутати про те, що з засідання уряду такий же законопроект був знятий через те, що не було обґрунтувань, через те, що він мав навантаження абсолютно специфічне. І більше того, подивіться заключення нашого Науково-експертного управління, якому ми не маємо підстав не довіряти. Вони зробили висновок, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. А ми говоримо про те, що ми його приймаємо в цілому. Через це я звертаюся до Голови Верховної Ради, вітаючи вас, Володимире Михайловичу, з вотумом довіри, вітаючи вас, звертаюся до вашої фракції у парламенті, звертаюся до фракції Партії регіонів, Партії комуністів, сказати: шановні, ви що бачили, під що розписані ці кошти – нема. Що є наші вітчизняні розробки, які під це запроваджуються – нема. Все це було.
Так, дякую. Будь ласка, запишіться на виступи. Кармазін. За ним Зарубінський. Ляшко, будь ласка. Але, шановні колеги, записуйтесь правильно. Ви записалися на підтримку, ну, в принципі правильно, добре.
Олег Ляшко, Радикальна парті. Шановні виборці, шановні громадяни України, з державного бюджету передбачається виділення мільярда гривень на встановлення відеокамер на виборчих дільницях. Влада, таким чином мотивує, що цими відеокамерами вони зроблять більш прозорішим виборчий процес. Все це насправді не відповідає дійсності. Це даремна тара грошей. І ось чому. Бо проблема не у відсутності відеокамер на виборчих дільницях, а проблема у виборчому закон, який був проголосований тут у Верховній Раді. Партія регіонів, хочу нагадати голосувала за цей закон, "БЮТ" і частина "Нашої України" контрольована Яценюком. Ось головна проблема, на підставі чого будуть фальсифікуватися вибори. Тому що вони запровадили мажоритарну складову виборів. А всі виборці, ви зараз бачите, як появилися благодійники безіменні, без партійної приналежності, виросли як гриби після дощу, гречку роздають, гроші роздають, все на світі роздають для того, щоб купити ваші глоси. То ви пам’ятайте, що оті всі благодійники уже написали заяви про входження до фракції регіонів. І як тільки ви проголосуєте за оцих благодійників, завтра вони будуть у фракції регіонів і голосуватимуть за те, щоб Януковича обрати Президентом по життєво. Тому я звертаюся до виборців, не голосувати за цих чортів з табакерок, благодійників, які розвелися, які дурять людей, які вкрали у вас гроші, а тепер вас за копійки намагаються купити. І тому вирішити проблему фальсифікації виборів можна одним чином – змінити виборчий закон, знизити прохідний бар’єр до 2 відсотків для того, щоб дати можливість пройти новим політичним силам, бо насправді ми бачимо, що при цьому законі, який є – знову буде Партія регіонів. І знову буде ота, так звана, об’єднана опозиція, які ні ті, ні другі нічого в країні не зробили, уже людям сидять в печінках, і давно їх всіх в шию гнати треба – нових людей треба приводити.
Зарубінський, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! В римському праві один із ключових принципів звучить так: "кому вигідно". Я методом від звортнього поставлю питання: кому не вигідно? Кому не вигідно, щоб були відеокамери на виборчих дільницях? Відповідь з одного разу або з одного запитання, не вигідно тому, хто тільки ми прийняли цей законопроект почав просто історично скрипучим голосом кричати, в тому числі із трибуни Верховної Ради: "Ганьба, геть, ніякого спостереження, ніяких відеокамер" і так далі посилаючись на досвід Росії, як сказано не демократичної держави. Я коли ми обговорювали цей законопроект наводив приклад, що оце досвід не Росії, а Грузії, яку дуже часто у нас хвалять, у нас просто хвалять щось одне – що вигідно, а що не вигідно – не хвалять і забувають. Пропоную долучитися і до цього досвіду, чому не вигідно? Дві ключові позиції: перша, тому що ті матриці, ті кальки, які сьогодні вже розписані з приводу фальсифікованих виборів, якщо результат буде не той, який задовольняє тих, хто виступає проти відеокамер, то зрозуміло, що відеокамери не потрібні, бо там же видно, як відбувається процес голосування. До речі, недарма в оплоті, в ядрі, як то кажуть, європейської демократії парламентаризму - у Великобританії вже сказали, що це є позитивно, інформація ця є. Але я хотів би сказати ще друге положення: чому не вигідно? А не вигідно тому, що ключовий момент, увага, що за допомогою відеокамери буде видно скільки людей-виборців зайшли на виборчу дільницю. От тут як казав Козьма Прутков, правильно, "зрі в корінь", а чому в корінь? А це значить, що на тих виборчих дільницях, де проживає, де-факто, реально 30-35 відсотків, не можна буде уже показати результат 99 відсотків, бо ті люди – 60., 60 відсотків працюють за кордоном. От суть проблеми, тому те, що тут.
Дякую. Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, если поставить вопрос рубом: а может быть и не надо этот закон было принимать? Я отвечу искренне: может быть и не надо, но при одном условии, если б у нас, действительно, была патриотичная оппозиция, работающая на государство, которая не выезжает за пределы страны, не выливает ведра бруду на державу, наносит колоссальный ущерб имиджу и репутации страны. И сегодня, когда мы идем к выборной кампании, то Партия регионов и власть заинтересована в том, чтобы не пострадало имидж и репутация государства после выборов. А для этого, мы хотим сделать все, чтобы выборы прошли честно, прозрачно, публично, в честной, конкурентной борьбе, чтобы сомнений у людей не было, почему голосовали так, а во власти оказались другие люди. И поскольку уже сегодня, что нас подтолкнуло вот к этому решению, поскольку уже сегодня пошли заявления от оппозиции за рубежом и настраиваются уже отдельные политические лидеры за рубежом, что выборы могут быть честными только тогда, если выиграет оппозиция безальтернативно, а при всех других раскладах это уже выборы будут нечестные. Вот тогда для того, чтобы защитить имидж и репутацию страны мы пошли на этот шаг. А это даст возможность, действительно, обеспечить прозрачность выборов и мы знаем, когда, особенно в Западной Украине, когда миллионы людей выезжали за границу на заработки, а там отдельные люди голосовали за десяток, за пол села, за пол селища. А сейчас все будет снято на видео-камеру, а это уже тюрьма, это тюрьма, кто проголосует так. И естественно, удар сильнейший по электоральной базе оппозиции, и они сегодня не знаю, что делать. Но мы защитим свободный, честный выбор людей. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування постанову за номером 10682-П, автор – Кармазін. Прошу визначатися. [[11:13:37]] За-3 Не підтримано. У нас законопроекти постанов 10681-П, П1 і П2. Тому ми заслухаємо доповідачів, а обговорюватимемо, оскільки вони альтернативні, спільно. 10681-П, автор – Томенко. Відсутній. 10681-П1. Автори: Бондар, Фомін, Подгорний. Відсутні. І 10681-П2, автор – Кармазін. Будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, Українська народна опозиція. Шановні народні депутати, зараз говорилося, ми приймали Закон про виділення коштів, і говорили про те, що не конституційно приймати. А ми зараз говоримо про Закон про особливості забезпечення відкритості, прозорості та демократичності виборів народних депутатів 28 жовтня 2012 року, внесений колегою Забарським. Хто проти законопроекту, в принципі щоб він існував? Я не проти, я – за, я висловлював цю думку. Але давайте ж без профанації, яка тут записана. Тут же за виборами, за процесом, є спостереження, а спостереження за підрахунком немає! Те, що тут записано, - це зовсім не те. Те, що тут записано, що зберігаються тільки протягом одного року матеріали відеоспостереження, видаються тільки ЦВК у виключних випадках і так далі, - це, вибачте мені, дуже далеко від прозорості. Через це цей законопроект треба було записати: до 5 років матеріали зберігаються, так як і виборча документація, для того щоб не було ніяких фальсифікацій. Це раз. Друге. Тут, в законі, мало б бути написано, що вони видаються, матеріали відеоспостереження, за підрахунком голосів кандидатам в депутати, політичним партіям – ось кому. І зразу, негайно, і що вони можуть бути доказами в суді. Ось за що я прошу вас, голосуйте, зробіть поправки. Але зробіть нормальний, чистий, прозорий закон, а не закон, який тільки дасть можливість узаконити видимість демократії. Ось про що мова. До речі, щоб ви знали. Це саме ми, у тому числі і ваш покірний слуга – Юрій Кармазін, переконував закордонних наших колег в тому, щоб вони допомогли з фінансуванням на такі речі, щоб не з бюджету виділяти. І через це ми хотіли прозорості підрахунку голосів. Цей закон такої.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Запишіться. Будь ласка, Кармазін. Джоджику, будь ласка, ввімкніть мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна партія, фракція «Наша Україна». Шановний пане головуючий! Декілька місяців назад я особисто попереджував керівництво Верховної Ради України, що якщо такими темпами буде йти порушення Регламентів діяльності Верховної Ради України, то найближчим часом усі проекти законів, постанов ми будемо розглядати не по документах, які роздані депутатам, а лише по номерах цих документів. Сьогодні ми спостерігаємо унікальний прецедент, коли практично у жодного народного депутата України, крім головуючого на сьогоднішньому засіданні, немає жодного документа, жодної постанови з тими номерами, які називає Адам Іванович. Це перше. Друге. Адам Іванович, я в черговий раз прошу вас запросити до зали Голову Верховної Ради України Володимира Михайловича Литвина, який нещодавно був відновлений в довір’ї парламентської більшості, щоби він не допускав такої ганьби Верховної Ради України. І останнє. Нещодавно один з лідерів фракції Партії регіонів заявив, що вони діють, маючи мандат більшості народу. Я хочу нагадати цьому лідеру фракції Партії регіонів, що ця Верховна Рада України діє за результатами виборів 2007 року. Так от по результатам цих виборів ці фракції, які сьогодні входять в так звану парламентську більшість, набрали менше 200 голосів. Тобто ви дієте від імені меншості українського народу. Дякую.
Федун, будь ласка, передає Чечетову. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я хочу по сути. Большинство европейских наблюдателей за выборами в тех странах, где использовалась видеосъемка, подтверждают резкое увеличение объективности, честности и прозрачности этих выборов. Это первое. Второе. Сам автор лично сказал, что действительно это огромный плюс в части того, если будут использоваться веб-камеры. Да, у него там другая точка зрения в части того, что нужно там хранить 10, 15 или 20 лет эти данные, но сами выборы действительно пройдут более честно и прозрачно. И самое главное, психологически установка веб-камер будет давить над потенциальными фальсификаторами, которые будут понимать, что все видится, все пишется и тюрьма. Вот этот дамоклов меч, я еще раз повторяю, который будет висеть над фальсификаторами, позволит действительно не исказить волеизлияния людей. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Шановні колеги, я ставлю на голосування ці проекти постанов. Ставиться на голосування проект постанови 10681-П, автор – Томенко. Прошу визначатись. [[11:20:41]] За-5 Не підтримано. Проект Постанови 10681-П1. Автори Боднар, Фомін, Подгорний. Прошу визначатися. [[11:21:06]] За-2 Не підтримано. Проект Постанови 10681-П2.Автор Кармазін. Прошу визначатися. [[11:21:31]] За-3 Не підтримано. З проектами постанов на даному етапі ми завершили. Дозвольте зробити оголошення. Відповідно до статті 59 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданою заявою повідомляю про вихід народного депутата України зі складу депутатської фракції «Блок Юлії Тимошенко-Батьківщина» у Верховній Раді шостого скликання Коротюка Вадима Івановича. І, шановні колеги, щоб завершити із законопроектами, з приводу яких ми розглядали проекти постанов щодо їх відхилення, вірніше скасування рішень, у нас є ще пропозиція до законопроекту за номером 9073 "Про засади державної мовної політики" по 131 статті. Тут пропозиції Голови Верховної Ради щодо удосконалення законопроекту. Вони не обговорюються. [[Шум у залі]] Дуже просто, подивіться. Я пропоную ще раз, послухайте. 131 стаття – це порядок усунення неузгодженостей та неточностей у прийнятому законі. Четверта частина, четверта частина говорить, говорить, це не сам закон. Це уточнення до нього пропозицій і так далі, і тому подібне. Ще раз повторюю, ви почитайте 131-у, 131 статтю.
протягуєте цей закон, так дайте можливість обговорити, ви не маєте права позбавляти! Мільйони людей встали проти цього закону. Ви знову шахрайством займаєтесь!
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію Голови Верховної Ради по 131 статті щодо уточнень до Закону про мови. Прошу визначатись.
Адаме Івановичу! Ви не маєте права цього робити, я сказав! Руки прибери! Ви не маєте права! Це шахрайство! Що ви робите?! Адаме Івановичу! Що ви робите? Руки прибери!
Почитайте 131 статтю. Покажіть будь ласка, результати голосування.
шахрайство, що ви робите! Ви не маєте права цього робити! Ви не маєте права цього робити! Ви не маєте права цього робити! Це шахрайство!.
Заспокойтесь. Заспокойтесь. Шановні колеги! Я ще раз ставлю по 131 статті уточнення в Закон мовної політики. Прошу голосувати. [[11:24:57]] За-21 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, "БЮТ - "Батьківщина", "Наша Україна", комуністи не голосували, "Народна Партія" – 19, "Реформи" – 0, позафракційні – 0. Таким чином, шановні колеги, поправки, вірніше, узгодження до закону 9073 по 131 статті не прийнято. Не прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України. Шановні колеги, для того, щоб заспокоїлися буйні голови, буйні голови в особі тих, хто тут наривається на черговий скандал, я йому можу його повторити, але з більш тяжкими для нього наслідками. [[Шум у залі]] Для дураків пояснюю. Ніякі зміни в закон не внесені, так що заспокойтеся. [[Шум у залі]] Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[реєстраційні номери: 11025, 11025-1]]. Я прошу розглянути його за скороченою процедурою. [[11:26:39]] За-222 Підтримана пропозиція. Я запрошую до доповіді першого заступника міністра енергетики та вугільної промисловості Поповича Ігоря Миколайовича, 2 хвилини. Підготуватися Кармазіну.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! На сьогодні в наслідок відсутності необхідного обсягу природного газу власного видобутку економіка України взагалі та паливно-енергетичний комплекс зокрема знаходяться перед необхідністю термінового вирішення проблеми залежності від імпортованого природного газу, вартість якого постійно зростає. Відповідно до Протоколу "Про співробітництво з Державним банком розвитку Китайської Народної Республіки" досягнуто домовленостей про відкриття спеціальної кредитної лінії та залучення кредитних ресурсів під державні гарантії на загальну суму 3,6 мільярдів доларів США на реалізацію проектів заміщення споживання природного газу вітчизняним вугіллям. Зокрема, передбачається впровадження технологій з використанням об’єктів теплоенергетики, водовугільного опалення та газифікації кам’яного і бурого вугілля. Внаслідок реалізації тільки перших п’яти проектів вдасться досягнути наступних результатів: зменшення споживання імпортованого природного газу в обсязі більше 3 мільярдів кубів, економія валютних коштів щорічно в середньому до 1,2 мільярда доларів США, зменшення бюджетних видатків до 150 мільйонів гривень, забезпечення стабільного ринку збуту для вітчизняних вугледобувних підприємств до 10 мільйонів тонн. А також подальшому нарощуванню видобутку вітчизняного вугілля. Створення додатково до 15 тисяч нових робочих місць. Враховуючи викладене, з метою підвищення рівня енергетичної безпеки держави та зважаючи на значну актуальність зменшення обсягів споживання імпортованого природного газу, прошу підтримати законопроект внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет" в редакції запропонованої урядом України. Дякую.
Дякую. Законопроект 11025-1, доповідає Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, цілком погоджуюся з удоям, який в пояснювальній записці до проекту зазначає, що внаслідок відсутності необхідного обсягу природного газу власного видобутку економіка України взагалі та паливно-енергетичний комплекс зокрема, знаходяться перед необхідністю термінового вирішення проблеми залежності від імпортованого газу, пропоную іншу альтернативну свою пропозиція. Я не погоджуюся з тим, що пріоритетним шляхом має бути все тільки залучення кредитних коштів Китаю на фінансування програми заміщення споживання природного газу вугіллям. Вважаю, що пріоритетнішим є використання запасів газу в шельфі Чорного моря. Наведу конкретні дані. Проведення дослідження показали, що наявність значних запасів газу і нафти – не міф, а реальність і власний видобуток цих ресурсів є перспективою. В результаті експедиції ще у 1988-1989 роках було виявлено, що в Чорному морі на глибинах 200-800 метрів знаходяться родовища газогідратів метану і природного газу завтовшки 250 - 1 200 метрів під поверхнею морського дна шарами товщиною десятки метрів. Свого часу ми ставили питання про те, що в перерахунку на метан запаси газогідратів Чорного моря, якщо брати весь басейн – оцінюється в середньому в 50 трильйонів кубометрів. Якщо за одиницю виміру взяти річний видобуток України, а це близько 20 мільярдів тонн, то 50 трильйонів дають запаси газу на кілька сотень, а може й тисяч років. Через це міф про так звану, газову голку, про те чому ви вся плазуєте перед Росією, чи перед Путіним – це міф, його немає існувати. Нам треба думати тільки про те, що наші вітчизняні вчені вже розробили спеціальні донні установки для добування газу. Прилади здатні здобувати 70 метрів морського ґрунту, саме на цьому рівні зосереджені основні запаси цінної сировини, апаратура пройшла випробування в інших морях і показала рівень.
Так, дякую. Записуємось на обговорення. Кармазін, за ним – Гордієнко.
Куликову.
Куликову. Будь ласка, Кирило Куликов.
Дуже дякую Юрію Анатолійовичу. Сьогодні відбувся бюджетний комітет згідно цих питань. Я хочу сказати вибори закінчаться через три місяці, ми можемо обговорювати, будь-які питання, мовні і все інше – це складові незалежності. Головна складова – це економічна незалежність, ми сьогодні збільшуємо розмір граничного боргу, пане міністре фінансів, на 53,8 мільярда гривень як це може бути? Яким країна бере кредит на закупівлю насіння, на закупівлю шахтного обладнання в Китаю, зрозумійте, в Україні це робиться. Це пов’язаний кредит, пане міністре фінансів, ви фаховийбанкір. Скільки складає саксес за залучення цього кредиту від Банку міжнародного розвитку Китаю? Я хочу сказати, що мова дуже важлива. Я перейшов на українську, я розмовляю українською. Найголовніше – це економічна незалежність країни. Ми сьогодні повністю втрачаємо економічну незалежність нашої країни. І якщо така держава як Україна купує насіння в Китаї, якщо така держава як Україна купує хімікати, насіння, будь ласка, ви будете скоро розмовляти китайською. Я дуже прошу вас, колеги, схаменіться. Сьогодні ми втратимо все, що маємо. Дуже дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Фракція Компартії України вважає, що законопроекти, ті, що стосуються природного газу, лежать у площині найголовнішій. Ми повинні дати відповідь: чи буде запроваджена державна монополія на цей вид самодіяльності? Ми повинні сьогодні дати чітку відповідь на питання: скільки свердловин у нас в Україні, кому належать, скільки видобувають? По якій ціні і куди реалізують, куди надходять ці кошти? Я доповідаю вам. Що собівартість полтавського газу складає декілька сотень гривень. А бюджетна сфера платить 588 доларів за кожну тисячу кубів. То поки буде така ситуація, ми будемо нещадно експлуатувати наші надра і в нас буде відсутність природного газу. Я сьогодні, користуючись тут присутністю заступника міністра і віце-прем’єра, звертаю вашу увагу, благаю і молю. На Полтавщині сьогодні відсутній у селян скраплений газ. І скільки керівництво Полтавської області не звертається, щоб надали скрапленого газу, шляхом тих незаконних аукціонів чи непрозорих, він не надається Полтавщині. Громадяни Семенівського району не мають сьогодні газового забезпечення, зате не можуть купити балон скрапленого газу. І це в області, яка є найбільше нафтогазовидобувною областю Полтавщини. України. Це своєрідний Кувейт. Якщо селянин саме гріє і варить собі суп на пічці, то про що б ми не говорили, ми це питання не вирішимо. Але фракція Компартії України буде в першому читанні підтримувати далі законопроект.
Юрій Литвин. Будь ласка, Зарубінському? Прошу. Ні? Шановні колеги! Ми забули про комітет. Будь ласка, Лук’янов Владислав Валентинович. Прошу.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги народні депутати і запрошені! Комітет на своєму засіданні розглянув урядовий законопроект 11025 і прийняв рішення підтримати цей законопроект. Законопроект розроблено з метою реалізації проектів заміщення природного газу вугіллям вітчизняного видобування відповідно до Протоколу про співробітництво із Державним банком розвитку Китайської Народної Республіки шляхом надання гарантій уряду та зобов’язання суб’єктів господарювання державного сектору економіки. Для реалізації зазначеної мети пропонується у статті 6 Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік» збільшити граничний обсяг надання державних гарантій на 29 мільярдів 500 мільйонів гривень. Враховуючи зазначене, за підсумками розгляду законопроекту Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за реєстраційним номером 11025 прийняти за основ та в цілому як закон з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету, висловлених в листі-поданні. Відповідно доручити Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України при оформленні законопроекту внести до тексту необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, пов’язані із пропозиціями комітету до законопроекту. Дякую за увагу. Прошу підтримати, проголосувати законопроект в першому читанні та в цілому.
Шановні колеги, це я дав маху, бо тут Ляшко мене вивів трішки з ладу. Правда, журналістів прошу звернути увагу: я його не обливав водою, а він мене. Тут він. Чаєм, чаєм. Тобто будьте уважні і дивіться. Шановні колеги, обговорення цього питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету законопроект 11025: Закон про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо фінансування проектів заміщення природного газу]]. Прошу голосувати. [[11:39:03]] За-263 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік [[щодо фінансування пріоритетних проектів у сфері сільського господарства]] [[реєстраційні номери: 11034, 11034-1]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:39:41]] За-220 Підтримано. Доповідає заступник міністра фінансів Шевченко Юрій Іванович. Підготуватися Кармазіну.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Проект закону, що пропонується до розгляду, розроблено для реалізації Меморандуму про взаєморозуміння щодо співробітництва в галузі пріоритетних проектів у сільському господарстві між Експортно-імпортним банком Китаю та Міністерством аграрної політики та продовольства України. Метою законопроекту є фінансове забезпечення реалізації проектів у сфері сільського господарства, будівництва заводу засобів захисту рослин, переробки органіко-мінеральних добрив та інших будівельних сільськогосподарських проектів України: культивації земель, закупівлі засобів захисту рослин, насіння сільськогосподарських рослин, сільськогосподарського знаряддя та іншої сільськогосподарської продукції. Реалізації проектів у сфері сільського господарства потребує залучення кредитних коштів в сумі три мільярди доларів, тобто 24,3 мільярда гривень. Однією з умов надання кредиту є державна гарантія уряду. У зв’язку з цим законопроектом передбачається внести зміни до статті 6 Закону України «Про Державний бюджет на 2012 рік» в частині визначення відповідного напрямку надання державних гарантій для збільшення граничного обсягу надання державних гарантій у 2012 році до 39,3 мільярда гривень. Прийняття законопроекту дозволить суб’єктам господарювання України залучити кредитні кошти Експортно-імпортного банку Китаю для фінансування проектів у сфері сільського господарства, забезпечення виконання зобов’язань, з повернення яких буде надано державні гарантії. Прошу підтримати.
Дякую. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, ваш законопроект.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Вдумайтесь, будь ласка, що відбувається. 28,5 мільярдів, 24,3 мільярду, це в сумі вже 52,8, і плюс 24,5 з попередньої сесії, ітого – 77 мільярдів ви зразу запозичуєте у Китаю. Добре чи погано? Було б добре, якщо ішло б на українську економіку, на створення робочих місць в Україні. Але ж це зв’язаний кредит, зв’язаний меморандумом і він буде більше розвивати, щось трошки буде давати нам робочих місць, але буде працювати більше на Китай, більше працювати на китайські робочі місця. Через це, моя альтернатива пропонує перше – змінити цифри, тільки добавити 5 мільярдів і 300 мільйонів, це по-перше, а не плюс 28,5, як тут передбачено, вибачте, 24,3 тут передбачено в цьому проекті, це перше положення. І друге положення: чітко записати, що для фінансування вітчизняних проектів у сфері сільського господарства, спрямованих на розробку та введення новітніх технологій. Хіба мало таких розробок? Сергій Леонідович, користуючись вашою присутністю тут, звертаюсь до вас. Хоч ви, може, подивіться, бо ні Прем’єр не дивиться, ніхто інший не дивиться на ті перспективні проекти, які є сьогодні, це новітні високоефективні технології прориву, розроблені вітчизняними аграріями на базі реакції живої клітини на дію мікрохвильового поля, в залежності від довжини хвилі, потужності джерела, тривалості дії, особливостей і структури сприймаючої мікрохвилі. Результат – до 30 відсотків збільшення врожаїв.
Завершуйте.
Дякую. Результат підвищення врожайності сільгоспкультур – до 50 відсотків екологічно чисте, зерно наше буде сприятливим до тих посух, які зараз відбуваються. Чому ж ми не хочемо туди хоть трошки, хоть 5 мільярдів виділити, а 28,5 беремо для китайців? Давайте це робити в інтересах українського народу. Дякую. Прошу підтримати мій проект.
Будь ласка, від комітету перший заступник Голови Комітету з питань бюджету Лук’янов Владислав Валентинович. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! Комітет розглянув законопроект 11034 на своєму засіданні 30 липня. Законопроект розроблено з метою реалізації Меморандуму про взаєморозуміння щодо співробітництва в галузі пріоритетних проектів у сфері сільського господарства. Для його реалізації пропонується у статті 6 Закону України «Про Державний бюджет» на 2012 рік збільшити граничний обсяг надання державних гарантій на 24 мільярди 300 мільйонів гривень. Слід відмітити, що Верховною Радою 4 липня поточного року було прийнято Закон «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік», реєстраційний номер 10683, який врегулював питання реалізації Меморандуму про взаєморозуміння щодо співробітництва в галузі пріоритетних проектів у сфері сільського господарства шляхом залучення державних запозичень. Тому в разі підтримки законопроекту цей законопроект втрачає актуальність. Враховуючи зазначене, за підсумками розгляду законопроекту Комітет з питань бюджету ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект за реєстраційним номером 11034 прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету, висловлених у листі-поданні. Так, необхідно уточнити показник граничного обсягу надання державних гарантій відповідно до прийнятого Верховною Радою України на цій сесії законопроекту 10025, визначивши у сумі 68 мільярдів 800 мільйонів гривень. Відповідно доручити Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України при оформленні законопроекту внести до тексту необхідні редакційні та.
Завершуйте.
пов’язані з пропозиціями комітету до законопроекту, в врахуванням прийнятого законопроекту за реєстраційним номером 11025. Дякую за увагу. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Будь ласка, записуємось на виступи. Так, Клименко. Не ввімкнутий мікрофон. Ага, Джоджику? Будь ласка, Джоджик, мікрофон.
Ярослав Джоджик, "Українська Народна Партія", фракція "Наша Україна". Шановні колеги! Нещодавно на весь світ, на всю Європу було принижено державу Україна, коли майже протягом чотирьох годин Президент України, весь Уряд України очікував президента сусідньої держави. А він в цей період розважався з байкерами. З цього приводу не було жодної офіційної заяви з української сторони.
Будь ласка, ми обговорюємо зміни до проекту про бюджет.
В той же час сьогоднішня влада, сьогоднішня влада діє за принципом – чого ізволітє? І реалізовує вимогу сторонньої, сусідньої держави. Це ми бачимо в тих маневрах, які сьогодні відбуваються навколо Закону про мови, закону Ківалова-Колесніченка, де без жодного обговорення, без жодного розданого матеріалу пробується в черговий раз протягнути цей скандальний законопроект, який розколює всю Україну. Я хотів би запитати фракцію Партії регіонів, що ще має відбутися, щоб.
Вимкніть мікрофон. Я нагадую, я нагадую колезі, що ми розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України про Державний бюджет на 2012 рік. Ви 1 хвилину 40 секунд говорили про все, але не про закон. Будь ласка, 20 секунд у вас. Тепер по суті законопроекту. Як відомо, боргові нагрузки на сьогоднішній український бюджет є надзвичайно високими. Казначейство, бувають періоди, що не можуть взагалі виконувати зобов’язання місцевих бюджетів, виконуючи зобов’язання по запозиченнях. Тому пропонований проект пропонує на 25 мільярдів збільшити боргову нагрузку на бюджет. Чи є настільки актуальними, чи є настільки ефективними ці пропозиції? А невідомо, тому що жодне техніко-економічне обґрунтування цього проекту відсутнє. І скоріше всього ці 24 мільярди гривень просто підуть у пісок. Сьогоднішня влада дуже часто на словах говорить, що вона сповідує принцип "купуй українське". Але реалізація його, коли закупляються "хундаї", коли закупляються у даному випадку засоби захисту рослин сумнів.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету: прийняти в цілому як закон про внесення змін до статті 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік [[щодо фінансування пріоритетних проектів у сфері сільського господарства]] з врахуванням пропозицій комітету [[реєстраційний номер 11034]]. Прошу голосувати. [[11:51:20]] За-263 Закон прийнято. у зв’язку з тим, шановні колеги, що ми прийняли цей закон, а ми попередньо приблизно такі ж пропозиції розглядали у Законі 10683, тому є необхідність розглянути зараз два проекти постанов альтернативні, вірніше, постанов 10683П і 10683-П1 про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік". Це проекти постанов Кармазіна і Ляшка. Є пропозиція розглянути ці проекти постанов за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:52:21]] За-232 Підтримано. Будь ласка, доповідає свій проект постанови 10683-П Юрій Кармазін. Підготуватися Ляшку.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, чергове порушення було Закону про Регламент, на що я прореагував винесенням постанови в парламентський спосіб, іншого способу в парламентаря нема, як протестувати проти незаконних рішень. Я запропонував скасувати ваше рішення про виділення і про взяття 24 з лишнім мільярдів гривень, виключно на те, щоб закуповувати китайські сільгоспдобрива, на те, щоб закуповувати продукцію китайську сільськогосподарську – це значить знищення українського села. В Регламенті моменти, які я наводив, крім всього іншого, я наводив про те, що не дотримано процедуру обговорення законопроекту, процедуру першого читання, що призвело до позбавлення прав народних депутатів на законодавчу ініціативу. Я показав, що було відсутніх при голосуванні картками 260 чоловік, насправді відсутніх було понад 100 чоловік в залі, що притирічить рішенням Конституційного Суду. Шановні народні депутати, якщо ми таким шляхом підемо, у нас уже 77 мільярдів. боргу перед Китаєм ось прямо зараз. Я вас запитую всіх, чим віддавати будемо? Людьми? Так у них їх досить. Землею? Більше нічим віддавати. Пропонується потім віддавати землею, бо ми вже в стані дефолту. Давайте називати ці речі чітко своїми іменами. Україна знаходиться в стані технічного дефолту. Через це я пропоную скасувати це рішення, це прийняття закону, як таке, що не відповідає інтересам України. Прошу підтримати. Дякую.
Так, будь ласка, тоді свій законопроект 10683-П-1 Ляшко представляє.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні виборці! Загальний державний борг України станом на сьогоднішній день становить 500 мільярдів гривень. За останні два тижні Верховна Рада наголосувала нових законів, якими збільшено державний борг ще майже на 100 мільярдів гривень. Оці боргові, величезні боргові зобов’язання лягають на плечі кожного з вас, бо беруть, влада ця розкрадає, проїдає оці гроші, а повертатимуть ви і ваші діти, шановні виборці, не Азаров, не Янукович, яких завтра не буде при владі, а ваші діти і ваші онуки будуть повертати ці борги, не депутати, які голосують за ці закони, бо кожний з них нажив статки. Але ніхто не думає про вас. І збільшуючи боргове зобов’язання вони фактично тягнуть країну у прірву дефолту. Саме тому я пропоную скасувати закон про запозичення трьох мільярдів доларів в Китаю, на ці три мільярди доларів в Україну, шановні селяни українські, в Україну завезуть сільськогосподарську продукцію, насіння, сільськогосподарські машини тощо. Тобто кожний з вас не зможе продати ні картоплину, ні цибулину. Херсонські селяни не можуть кавуна чи диню продати, а нам будуть завозити китайську сільгосппродукцію яку ми маємо тут їсти і ще повинні будемо вертати кредит. Те ж саме стосується кредиту на запозичення по вуглевидобувній галузі. Покажіть, я звертаюсь до уряду, покажіть перелік підприємств вугільних у Донецьку, Луганську, які отримають ці гроші. Ніхто з них не отримає, уряд закриває власні шахти, власні вуглевидобувні підприємства, а натомість завозять сюди китайські обладнання за які ми потім будемо вертати гроші. От якуполітику проводе уряд. Ця політика веде до банкрутства держави, ця політика веде до зубожіння українських громадян, цю політику можна припинити.
Все дякую, дякую. Ви мене облили чаєм, тому не має, не буду порушувати Регламенту. Якщо. якщо є бажаючі виступити, прошу записатися. Будь ласка, Каплієнко, підготуватися Зайцю. Мікрофон Каплієнко.
Дякую, шановні. Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, ви знаєте, от сьогодні багато про цей законопроект говорили, але хотілось би звернути увагу лише на декілька питань. От якщо порівняти кількість позитиву цього законопроекту з кількістю негативу, то негативу тут в десять раз більше, починаючи від необхідних узгоджень і закінчуючи сумою, яку треба, ну, хоча б розтлумачити, саме чому, саме яких китайських, яких, в якому обсязі, чому вони потрібні державі? І саме головне, от на що я хотів би звернути вашу увагу, скажіть, будь ласка, а що ми розвиваємо даним законопроектом? Чи може в Україні є державна сфера виробництва на селі? Чи може в Україні є система крупнотоварної сільськогосподарської обробки землі? Кого ми фінансуємо, про що мова йде? Мова йде про агрокультурні об’єднання, які, фактично, отримують зиски з цього чи саме держава? Цей законопроект не спрямовує державні гарантії, на превеликий жаль, саме на кредитування державного сектору виробництва на селі і це сама велика вада цього законопроекту, а зобов’язання, яке беруть на себе, майже 25 мільярдів, є. Оце все, що я можу прокоментувати, я не буду голосувати особисто за цей законопроект. Дякую.
Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні співвітчизники! Зрозуміло, що це все йде дерибан, ніхто не буде займатися ніяким не екологічним, ні іншими питаннями. Сьогодні Верховна Рада зібралася для того, щоб, врешті-решт, всунути ніж у спину чи в серце української держави, української нації, а. і поділити кошти між собою. Я хочу, врешті-решт, сказати, що. що відбулося сьогодні в залі? Сьогодні проголосувала більшість за пропозиції Литвина через те, що є 131 стаття і є такий 6 пункт, де сказано, що якщо ці пропозиції не проголосовані, то Литвин має право, тобто Голова не має право – зобов’язується підписати той закон, мовний, якого фактично немає. Тому, шановна більшість і шановний Адаме Івановичу, ми знаємо ці всі ваші штучки-дрючки, але ви повинні так само розуміти, що сьогодні ви проголосували за законопроект, якого немає, не існує. Ніхто не бачив його в другому читанні, ніхто не розглядав постатейно 2 тисячі 4 поправки і багато-багато іншого. А зараз я слово передаю Олегу Ляшку.
Немає такого.
Немає. Я тоді продовжу. Тому, шановні народні депутати, ці всі ваші заготовки, грав наперстки, їх треба завершити. Якщо ви думаєте, що у вас є кишеньковий Конституційний Суд і що він весь час буде вас рятувати, то і на Конституційний Суд так само знайдеться уздечка. Тому що всі добре знають, що відхилення поправок сьогодні Литвина і те, що Верховна Рада не відправила його у відставку, це означає, що Литвин сьогодні підпише Закон про мови, якого немає в природі. Бо, я ще раз кажу.
Ми обговорюємо інше питання.
Завершую, завершую. якого немає в природі, бо немає ні таблиці, постатейно не розглядався цей законопроект, і найголовніше, що цей законопроект хоче посварити українців лівого берега з правим, півдня із північчю, хоче посварити громадян. Сьогодні люди не хочуть війни, сьогодні люди хочуть миру. Тому ви – палії війни, а не народні депутати.
Шановні колеги. Ну, з урахуванням особливих заслуг перед парламентом Зайця, він висловив те, що він хотів, але не по темі. Це перше. Друге. Якщо ви так переживаєте за ту проблему, про яку говорили, то, замість того щоб обливати мене разом із своїм колегою чаєм, треба було голосувати за ті поправки, про які говорили. А ви свідомо не хотіли цього робити. І третє. Наголошую для всіх ще раз і ще раз. Закон 9073 прийнято у редакції першого читання. [[Шум у залі]] Ну, це ви так вважаєте. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти постанову за номером 10683-п про скасування рішення Верховної Ради України від 04.07.2012 року «Про прийняття проекту закону про внесення зміни до Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік» [[реєстраційний номер 10683]] за основу та в цілому як закон. Автор законопроекту - Юрій Кармазін. Прошу голосувати. [[12:02:37]] За-264 Дякую. Постанова прийнята. Ну тоді, оскільки наступна – альтернативна, немає необхідності її вже ставити. Переходимо до розгляду питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо видатків Державного агентства екологічних інвестицій України]] [[реєстраційний номер законопроекту 11032]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:03:19]] За-228 Підтримано. Доповідач у нас від комітету. Будь ласка, Лук’янов Владислав Валентинович. Тому що це законопроект депутатський.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 30 липня розглянув законопроект про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2012 рік" за номером 11032. Метою законопроекту є збільшення ресурсу для реалізації проектів цільових екологічних зелених інвестицій шляхом використання коштів, отриманих в рамках Кіотського протоколу до Рамкової конвенції Організації Об’єднаних Націй «Про зміну клімату». Реалізація таких законопроектів дозволить скоротити чи обмежити викиди парникових газів, впровадити енергозберігаючі технології, у тому числі із застосуванням відновлювальних джерел енергії. Для досягнення цієї мети законопроектом запропоновано зміни до Закону України «Про Державний бюджет на 2012 рік» в частині збільшення видатків розвитку за спеціальним фондом на суму 231 мільйон 700 тисяч гривень для Державного агентства екологічних інвестицій за Бюджетною програмою 6351020, в рамках якої здійснюється державна підтримка заходів, спрямованих на зменшення обсягів викидів, збільшення абсорбції парникових газів. Джерелом покриття таких видатків пропонується визначити збільшення на таку ж суму доходів Спеціального фонду державного бюджету від коштів, отриманих в рамках Кіотського протоколу, віднісши до обсягу таких коштів курсові різниці від їх конвертації. Крім цього, для забезпечення врегулювання поточних фінансово-економічних питань діяльності Державного агентства екологічних інвестицій пропонується збільшити видатки споживання за загальним фондом на суму 193 тисячі 300 гривень за Бюджетною програмою 6351010 «Керівництво та управління в сфері екологічних інвестицій». Джерелом покриття таких видатків.
Завершуйте.
Пропонується збільшення на таку ж суму надходжень до Загального фонду державного бюджету податку на додану вартість з ввезених на територію України товарів. Положення законопроекту є збалансованими за показниками доходів та видатків державного бюджету. За наслідками розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект [[за реєстраційним номером 11032]] та за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням змін, викладених в листі-поданні комітету, зокрема.
Дякую. Там є все? Є. Сідайте, будь ласка.
Прошу підтримати.
Якщо є бажаючі виступити, прошу записатись. Так, будь ласка, Юрій Кармазін.
Я прошу надати слово позафракційному Олегу Ляшку.
Олег Ляшко – лідер «Радикальної партії». Шановні виборці, зараз щойно Адам Мартинюк заявив на всю країну, що начебто отой законопроект мовний, який розколов усю країну, який збурив мільйони людей, начебто цей закон прийнятий. Я хочу авторитетно заявити, що ця інформація, розповсюджена Мартинюком, не відповідає дійсності.
По темі, будь ласка.
По темі! По темі, яка хвилює усю країну, Адаме Івановичу.
Ми говоримо про екологічні інвестиції.
І про екологічні інвестиції скажемо. Тому, хто дасть сюди які інвестиції, коли ви збурюєте країну, розколюєте її за мовною ознакою? Закону немає! І коли, товариш Мартинюк скаржиться, що я його облив чаєм, зриваючи це голосування, то я вам скажу, що це найменше покарання, на яке ви заслуговуєте. За подібні антиукраїнські речі вам.
Будь ласка, у вас є можливість висловитися по законопроекту 11032. Завершуйте.
Ви не маєте права позбавляти опозиційного депутата слова! Ви узурпували владу в країні, ви вторите, що хочете! Ви знищуєте країну! Ви забираєте у людей можливість говорити українською рідною мовою! І ви ще і не даєте можливості сказати. То я хочу ще раз повторити, щоб уся країна чула, що вас не чаєм треба обливати, а вам голову треба відкрутити за ті речі, які ви робите! Ви антиукраїнські люди по суті. Ви набираєте мільярдні кредити, ви забираєте у людей мову, ви безробітних людей шлете з простягнутою рукою. Чим ви займаєтесь, пане Мартинюк? Ви живете сам на державній дачі, ви отримуєте 20 тисяч пенсії гривень у місяць. Коли мільйони людей отримують 900 гривень пенсій? І ви розповідаєте нам, що по темі говорити? Тема – коли вас звідси вперед ногами винесуть. Ото буде тема. Коли мільйони людей прийдуть до парламенту, ото вам буде тема. Ганьба вам!
Мені шкода, що ви зриваєте свій голос і нерви даремно. Мільйони не за вами, на щастя. Я ставлю на голосування пропозицію Комітету – прийняти за основу і в цілому Закон «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2012 рік» щодо видатків Державного агентства екологічних інвестицій України з врахуванням пропозицій Комітету. Реєстраційний № 11032. Прошу голосувати. [[12:10:00]] За-264 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання ратифікацій. Проект Закону про ратифікацію Договору про зону вільної торгівлі. Реєстраційний №0266. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:10:08]] За -257 Підтримана пропозиція. Доповідає проект Закону про ратифікацію договору про зону вільної торгівлі, [[реєстраційний № 0266]] Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров. Будь ласка, Микола Янович, з місця. Прошу.
Шановні народні депутати! На ваш розгляд подається проект Закону України «Про ратифікацію Договору про зону вільної торгівлі». З країнами СНД у нас активне торгівельно-економічне співробітництво. Товарообіг між нашими країнами активізується. Так, в 2010 році товарообіг України з країнами СНД становив 51 мільярд доларів США. В 2011 році ця цифра сягнула відмітки майже 71 мільярд доларів. Частка країн СНД в зовнішньо?торгівельному обороті України перевищило 40 відсотків. Для прикладу – з Європейським Союзом приблизно 30 відсотків. Тому формування договірної бази, яка дозволить забезпечити і, найголовніше, активізувати нові якості, подальше зростання обсягів взаємної торгівлі, створить сприятливі умови для вільного руху товарів українських товаровиробників, в повній мірі відповідає національним інтересам України. Які переваги отримає Україна від ратифікації Договору про вільну торгівлю? Перше. Положення статей нового Договору базується на нормах і правилах ВТО. Друге. В Договорі чітко зафіксовані всі існуючі на сьогодні між державами імпортні та експортні мита та досягнуто домовленості не розширювати ці переліки і не збільшувати ставки мита. Нерідко доводиться чути нарікання, що Росії встановлені експорті мита на енергоносії та на ряд інших товарів. Так, дійсно, такий факт має місце. Але і в Україні існує цілий ряд товарів, на які встановлене експортне мито, і цей перелік досить великий, що знайшло своє відображення в додатку номер перший. Важливо, що в цьому документі ми нарешті юридично закріплюємо експортне мито на товарні позиції, що ми встановили після вступу до СОТ. Однак це не було передбачено діючої багатосторонньої угоди про зону вільної торгівлі СНД та двосторонніми угодами з державами-учасницями. Третє. В договорі зафіксовано конкретні статті, які сприятимуть захисту інтересів національних товаровиробників та поліпшуватимуть умови доступу української продукції на ринки держав-учасниць. Стаття 19 договору приводить вирішення торгових спорів для України виключно в площину процедури і механізму прийнятих СОТ. Зокрема, сторони можуть передати про вирішення спору на розгляд комісії експертів, створюються відповідно для процедури встановлені додатком 4 договору. Четверте. Важливий аспект, на якому я також хотів би наголосити – це наявність статті 7 договору окремого положення щодо транзиту трубопровідним транспортом, яке також було внесено за пропозицією української сторони. Нам передбачено розробку та прийняття окремої угоди упродовж шести місяців з дати набуття чинності договору. Уряд вже доручив Міненерговугілля разом з іншими центральними органами виконавчої влади підготувати проект такої угоди. Крім того, договором передбачено підготовку ряд інших угод, зокрема, про торгівлю послугами з питань технічного регулювання та технічних регламентів відповідно до норм СОТ, фітосанітарних та ветеринарних норм. Але все це можливо за умови набуття чинності договору, в тому числі і для України. З розрахунку Мінекономрозвитку, які знаходяться в пояснювальних документах після набрання чинності договором очікується, що обсяги торгівлі України з країнами СНД збільшаться більш як на третину, на 35 відсотків. А це сприятиме і зростанню ВВП країни. Наприкінці свого виступу як людина, яка безпосередньо брала участь в укладання договору про зону вільної торгівлі, хотів би наголосити, що ефективно функціонуюча зона вільної торгівлі на сьогодні є оптимальною моделлю взаємодії держав-учасниць співдружності. А головне буде додатковим стимулом для зміцнення конкурентоспроможності економіки України. З огляду на зазначене прошу підтримати внесений Президентом України проект Закону України про ратифікацію договору про зону вільної торгівлі. Дякую за увагу.
Дякуємо, Миколо Яновичу. Від комітету перший заступник голови Комітету в закордонних справах Чорновіл Тарас В’ячеславович.
Шановний Адаме Івановичу! Миколо Яновичу! Колеги народні депутати! Комітет сьогодні зранку провів екстрене засідання з цього приводу. Але це не було першим розглядом у нас комітеті. Ми збирали з цього приводу принаймні п’ять разів і заслуховували всі зацікавлені без винятку сторони, всі міністерства, і, як наслідок, сьогодні більшістю голосів комітет не рекомендував підтримувати ратифікацію даної угоди. Представники більшості, фракції більшості проголосували "за" інші представники члени комітету голосували "проти". Але виходили з різних питань із політичних, із юридичних та економічних, які.* визначаються конкретно в тій угоді. Ми ще на ранніх стадіях, коли ще було якоїсь такої чіткої політичної поліризації відмічали ряд проблем, які закладені в даному договорі. Перше, ми відмітили, що існують сумніви щодо юридичної частоти підписання. Чи відповідали директиви, які були надані на підписання даної угоди, безпосередньо, тому тексту, який саме підписувався? Друге. Про це відмічає також Головне науково-експертне управління, не прораховані ризики втрати. Супровідні документи містять тільки позитиви, всі розуміють, що такі угоди завжди компенсуються, і позитивами і негативами. Негативи приховані, що вже викликає за собою певні сумніви. Дальше, додатки, які передбачають виключені обмеження для України носять достатньо критичний і серйозний характер, обмеження і виключення*, які ведуться носять більші об’єми ніж це випливає з принципів, які закладені в СОТ щодо тих подібних домовленостей, і які в певній мірі мною викладаються великого міжнародного права. Чітке визначення розв’язання спорів в арбітражному суді СНД, ми не є суб’єктом розв’язання спорів в цьому суді. Ми не ратифікували відповідну угоду. Ми в даному випадку опиняємося в правовій колізії, де і як мають розглядатися всі наші тепер спори з учасниками договору. Тільки рівнем експертів, як передбачено в такому випадку, в даній угоді. Я прошу буквально ще кілька секунд для закінчення. Значить, чи ми не обмежуємо себе в такому випадку можливістю подачі з Росією в наших спорах в той же самий Стокгольмський арбітраж, чи не виникає така проблема? Юридичної відповіді нема. І основний ризик через подвійне право. країн-членів Митного союзу, договір і ми бачимо це з додатків чітко дає пріоритетність Митному союзу, країнах - членах Митного союзу саме їхнього договору, Митного союзу, над цим договором. Як це буде застосовуватися, а особливо після приєднання нових країн – Киргизстану, Таджикистану, які досить великі об’єми обмежень теж вводять? Чи не стануть ці обмеження в якийсь момент раптом обмеженнями у тої ж самої Росії щодо України? Ці питання, інші нюанси, які з цього приводу існують, спонукали більшість членів комітету утриматися від підтримки даного договору. Ми не кажемо, що він критичний, ми відмітили, що Договір про вільну торгівлю з країнами – членами СНД Україні крайнє потрібний, ми просто більшістю голосів у нас в комітеті вирішили, що даний текст договору не зовсім виконує відповідні дані функції. Останнє повідомляю, Комітет економічної політики на своєму засіданні підтримав прийняття його. Головне науково-експертне управління робить узагальнюючий висновок, що Договір про зону вільної торгівлі може бути ратифікований, але в самому тексті є достатньо багато зауважень і застережень. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу записатися на виступи. Анатолій Кінах, будь ласка, Партія регіонів. Підготуватися Кармазіну.
Шановний Микола Янович, шановні народні депутати! Питання, яке сьогодні ми розглядаємо, є в контексті стратегічних інтересів нашої держави. Економіка України має експортно орієнтований характер і біля 50 відсотків валового внутрішнього продукту України формують наші експортери. Тому має високе значення політика України в контексті чіткого системного просування українських економічних інтересів, продукцій і послуг, незалежно від напрямку Захід чи Схід. І цей договір спрямований якраз на вдосконалення умов співпраці України на основі взаємовигідних партнерських відносин як по напрямку на Захід, так і по напрямку на Схід. Хочу звернути увагу опонентів на те, що Договір про вільну торгівлю в СНД практично повністю сформований на принципах Світової організації торгівлі, що дає можливість Україні цивілізованими методами не тільки бути присутньою на ринках СНД, але і захищати в разі виникнення спірних питань захисту національних ринків, спираючись, в першу чергу, на міжнародні стандарти без політичного чи економічного тиску. І по змісту договір повністю відповідає національним інтересам України. Дуже важливо, щоб ми розуміли не тільки додаткові можливості, але ризики, які є в кожному договорі, який стосується співпраці торгівлі, інвестування. Тому після ратифікації, в чому я впевнений, договору нам необхідно буде звернути увагу на скорочення переліку виключень, формувати умови захисту внутрішнього ринку від контрафактної і контрабандної продукції тощо, а це вимагає консолідації нашої політичної волі і вміння працювати в інтересах держави. Фракція Партії регіонів буде підтримувати проект Закону про ратифікацію вільної торгівлі в СНД. Прошу.
Дякую. Кармазін Юрій.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний Прем’єр-міністр України, хочу звернутись до вас. Вас задовольняє, що у вас було на табло написано 2 хвилини? 2 хвилини на таке питання, важливе для держави! Це профанація, погодьтесь зі мною. Ми не можемо задати питання вам. Ми не хочемо завалити питання, не хочемо ускладнити наші відносини з Російською Федерацією, але ми хочемо прозорих, відкритих, чесних стосунків, яких, на превеликий жаль, ми не маємо. Бо коли ви побачите, що з 1994 року у нас є Угода про Зону вільної торгівлі, але вона не виконується не нами, не з нашої вини, не з української, вона не виконується в зв’язку з тим, що вона не ратифікована нашими сусідами. Перше питання. Друге питання. Скажіть, будь ласка, хтось може відповісти. Я задаю питання поки що в повітря, тому що ніхто не може відповісти, у нас скорочена процедура, а чи не є це першим кроком до Митного союзу, де 68 відсотків голосів буде виключно у одної країни – у Російської Федерації. На кінець, хто мені відповість на питання чому у фінансово-економічному обґрунтуванні до проекту йдеться тільки про позитивні наслідки для економіки України, і я їх щиро вітаю, тому що економіка України знаходиться в колосальному занепаді. А де інформація щодо можливих негативних наслідків після ратифікації? Де що ми не виконали по угодам з Європейським союзом і наскільки нам це загрожує. Хоча би відповіді нам на це трете надати. Шановний Адаме Івановичу, ви прийняли рішення і ви несете відповідальність за скорочення розгляду цього проекту, але вірогідні політичні, правові, соціально-економічні, гуманітарні ризики, які є, ми зобов’язані обговорити і передбачити, і застерегти. Через це я дякую комітету. Думаю, найкраще.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Принагідно зауважую, Мартинюк рішення не приймав, рішення про скорочену процедуру, відповідно до Закону «Про Регламент» прийняла Верховна Рада України. Будь ласка, одна хвилина. Прошу, Самойлик.
Дякую, я на відміну від попереднього виступаючого хочу сказати, що вражає антидержавницька позиція комітету Верховної Ради України, який повинен приймати такі дуже важливі і виважені рішення. Вважаю, що ті, хто голосував проти цього законопроекту, керувались політичною доцільністю, а не економічними інтересами нашої держави. Принагідно хочу сказати, що закон України, який ми розглядаємо, довгоочікуваний. Ми знаємо, де знаходяться наші ринки збуту, хто б як не волав, але йдуть вони в супермаркет і купують картоплю в Сполучених Штатах Америки, кавуни із Туреччини, Іспанії і так далі. А тут, на трибуні, можна волати, скільки завгодно. І тому, звичайно, фракція Комуністичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Я не розумію, як ще ООО не дійшло до цього. Але простий народ уже давно нас просить, щоб даний законопроект.
Завершуйте, будь ласка.
Але простий народ нас уже давно просить, щоб даний законопроект у Верховній Раді був ратифікований.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти закон щодо ратифікації договору про зону вільної торгівлі, [[реєстраційний номер 0266]] Прошу голосувати. [[12:26:59]] За-260 Дякую. Закон прийнято. Договір ратифіковано, з чим я вас і вітаю. Розглядаємо питання. Проект Закону про стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць, [[реєстраційний номер 11026]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Не розслабляйтесь будь ласка. [[12:27:47]] За-228 І, шановні колеги, в зв’язку з тим, що дехто наполягає на перерві, давайте ми проголосуємо пропозицію. У нас з вами залишилося ще 4 питання, завершити засідання без перерви. Прошу підтримати цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:28:16]] За-255 Тобто працюємо без перерви до завершення розгляду усіх питань. Запрошую до слова віце-прем’єр-міністра, міністра соціальної політики Сергія Леонідовича Тігіпко. Підготуватися Плотнікову. Будь ласка, Сергій Леонідович, 2 хвилини.
Шановні народні депутати, проект Закону України "Про стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць" розроблено на виконання Національного плану дій на 2012 рік. Метою прийняття законопроекту є створення умов для активізації інвестиційної діяльності, створення нових робочих місць та розвитку регіонів шляхом концентрації ресурсів держави на пріоритетних напрямках розвитку економіки. Основні завдання законопроекту. У період 2013-2032 років формою державної підтримки інвестиційних проектів у пріоритетних галузях економіки, крім механізмів, зазначених Законом України про інвестиційну діяльність, також визнаються особливості оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційній проекти у пріоритетних галузях економіки України, що визначається Податковим і Митним кодексами України. Для отримання державної підтримки інвестпроекти повинні бути, пройти державну реєстрацію, отримати схвалення уряду та відповідати наступним критеріям: розмір інвестицій більше 3 мільйонів євро для суб’єктів великого бізнесу, 1 мільйон євро – для середнього бізнесу, 500 тисяч євро – малі підприємства. Кількість створених нових робочих місць, що безпосередньо задіяні у виробничих процесах, перевищує: 150 – для великого бізнесу, 50 – для середнього, 25 – для малого підприємництва. Середня заробітна плата не менше ніж у 2,5 рази від розміру мінімальної заробітної плати. У разі невиконання умов за два роки з дня реєстрації інвестор повинен буде повернути всі ті пільги, які передбачені законопроектом. Пропозиція: підтримати відповідний законопроект.
Дякую. Будь ласка, Плотніков Олексій Віталійович від комітету.
Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні 30 липня 2012 року розглянув проект Закону України "Про стимулювання інвестиційної діяльності в пріоритетних галузях економіки", з метою створення нових робочих місць. Внесений Кабінетом Міністрів [[відповідно реєстраційний номер 11026]]. Метою законопроекту є запровадження сприятливих умов для залучення інвестицій в пріоритетні галузі економіки України для створення нових робочих місць, розвитку інфраструктури депресивних територій, збільшення виробництва високоякісних вітчизняних товарів і послуг, створення сучасної виробничої, транспортної та ринкової інфраструктури. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку висловило до законопроекту зауваження і вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Разом з тим, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про стимулювання інвестиційної діяльності в пріоритетних галузях економіки, з метою створення робочих місць прийняти за основу. Просимо підтримати.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Прошу записатися. Будь ласка, Вечерко. Кармазін - за ним.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, данный законопроект, который сегодня внесен в зал, я считаю, что он исторический для нашей страны. Потому что иностранные инвесторы ждут этого законопроекта, чтобы была гарантия инвестиций. И вице-премьер, который нам сегодня доложил проект законопроекта, в целом он соответствует всем европейским нормам. И сегодня я хочу ответственно заявить, что многие политические силы, которые нам опонируют, они нам говорять, что мы будем строит новую экономику завтра, будет вводить нове законы, в отличие от того то, что сегодня делает Партия регионов. Сегодня мы должны инвестировать в нашу страну, мы должны создавать рабоиче места и мы сегодня это создаем, и мы сегодня это делаем. Я прошу это учесть. И основу хозяйственной деятельности нашей страны будет составлять малый и средний бизнес – это основа всей хозяйственной деятельности и преимущество всей нашей экономики. И поэтому этот законопроект нужно в первом чтении поддержать в целом. Здесь имеется ряд замечаний. И хочу сказать еще раз, что иностранные инвесторы ждут с удовольствием этот законопроект, чтобы направить инвестиции в нашу экономику страны. И граждане Украины многие сегодня получат рабочие места – это самое главное, - потому что в мире сегодня идет перестройка макроэкономики, и мы должны идти в ногу со временем. Прошу поддержать данный законопроект. Спасибо за внимание.
Дякую. Юрій Кармазін. Аржевітіну, будь ласка. Прошу.
Шановні народні депутати, ми, дійсно, повинні дбати про те, щоб була державна підтримка інвестицій, і це роблять всі країни. Але перед тим, як робити отакий, широкомасштабний, пільговий режим, звичайно, проходить широкомасштабне публічне обговорення цих інвестиційних проектів, де називаються конкретні підприємства. І тільки після цього вже йдуть пільги, після цього йдуть навіть фінансова державна підтримка, навіть рефінансування центральних банків. Я думаю, що наш варіант йде зовсім іншим шляхом. Між іншим, сьогодні посилалися на міжнародний досвід. Як правильно, звільнюється не в цілому підприємство, не весь прибуток, а та частина прибутку, яка саме спрямовується на інвестиційну програму. Ось це є головна мотивація пільгова. Ми знаємо, що у нас не існує такої державної інвестиційної програми, де чітко визначені чи то галузі, чи навіть підприємства. В законі записано, що пріоритетними галузями економіки є галузі, в яких реалізується державна політика щодо розвитку виробництва. Це тільки слова, це не є чітка програма. Я думаю, що всі ми знаємо, що наша країна за оцінкою є висококорупційною. І як цим законом ми надамо можливість сьогодні самостійно чиновникам приймати рішення про звільнення того чи іншого підприємства від податку з прибутку, звільнювати податок на додану вартість, чи то от звільнювати від сплати ввізного мита, якщо завозять устаткування. Я думаю, що ми розуміємо, яка це корупційна схема. Це не наш український варіант. Хотів би ще нагадати також, що коли в законах пишуть і посилаються на євро, тобто оця оціночна одиниця, ну скажіть, будь ласка, ну як в наших законах писати «євро», долар»? У нас є своя грошова одиниця – гривня. Ну чому ми це знову використовуємо? Тому я думаю, що потрібна державна підтримка інвестицій, але не в такий спосіб, тому я просив авторів, щоб цей законопроект допрацювали суттєво. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу в першому читанні проект Закону про стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць [[реєстраційний номер 11026]]. Прошу голосувати. [[12:36:54]] За-261 Прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки [[реєстраційний номер 11027]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:37:35]] За-235 Підтримано. Доповідає віце-прем’єр-міністр - Міністр соціальної політики Сергій Леонідович Тігіпко. Підготуватися Хомутинніку.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Я хотів би звернути увагу на деякі моменти, тому що під час короткого обговорення не все чітко говориться, а я хотів би звернути увагу. Ми врахували ті проблеми, які ми мали свого часу з вільними економічними зонами. Тому те, що передбачається в цих трьох законопроектах: позиція номер 1, перше. Пільги по податку на прибуток діються тільки в розмірах тих, на які обсяги інвестицій були внесені в проект. Це перша позиція. Тобто більше, ніж ви інвестували в економіку України пільг по податку на прибуток, ви не отримаєте. Друга позиція. Коли ми говоримо про ці пільги, то вводиться таке поняття спеціального рахунку, гроші від цих пільг, від податку на прибуток залучаються на цей спеціальний рахунок і можуть використовуватись виключно в проект і на погашення кредитів по проекту, тобто раз. Друга позиція. Податок на ПДВ пільг практично не має, тому що там є короткостроковий вексель, який передбачений в цьому законі, всього на 60 днів. Ви завезли обладнання, отримали пільгу, отримали вексель, через 60 днів ви починаєте його сплачувати. Метою оцього законопроекту, який ми запропонували, є створення митних стимулів для активізації інвестиційної діяльності, створення нових робочих місць та розвитку регіонів, передбачених законопроектом 1126. Проект передбачає протягом 5 років звільнення від сплати ввізного мита імпортного устаткування, обладнання та комплектуючих, пов’язаних з реалізацією інвест-проектів в пріоритетних галузях економіки. Але тут, я теж хотів би звернути увагу, звільняється виключно нове обладнання, яке заходить по цим проектам, і цим ми хочемо стимулювати переоснащення наших підприємств. І друга позиція, звільняється тільки те обладнання, яке не має пріоритетів, яке не має аналогів в економіці України. Тобто тут ми захищаємо.
Завершуйте.
Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Від комітету Хомутиннік Віталій Юрійович, будь ласка, голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітет розглянув на своєму засіданні законопроект про внесення змін до розділу ХХІ, вибачте, Митного кодексу України. Ці зміни пов’язані безпосередньо з попереднім проектом, який був щойно прийнятий за основу, Законом про стимулювання інвестиційної діяльності в пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць. Внесення змін до Митного кодексу передбачає фактично звільнення від в’їзного мита обладнання та устаткування, а також комплектуючих до цього обладнання, яке ввозиться в Україну, для стимулювання підприємств, для створення нових робочих місць згідно з прийнятим попереднім законопроектом. Підтримуючи в цілому ідею законопроекту комітет звертає увагу на те, що в законопроекті не визначені коди УКТЗеТ і таким чином є можливість ввозити і інше обладнання, інші товари. Тому ми вважаємо, що до другого читання треба допрацювати цей проект і, можливо, визначити, які саме пріоритетні галузі, яке саме обладнання має ввозитися. Безумовно, це обладнання має бути виключним і не вироблятися в Україні, щоби не було аналогів виробництва таких товарів і обладнання в Україні. Дякую за увагу. Комітет рекомендує прийняти за основу даний законопроект.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Крім Кармазіна хтось наполягає? Тоді запишіться. Будь ласка, Вечерко, Гривковський.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, граждане Украины, сегодня, когда мы рассматриваем законопроекты про инвестиции, сегодня приятно просто с этой трибуны говорить, что они требовали еще с 2010 года. И я хотел бы обратиться к Сергею Леонидовичу Тигипко, что эти законы нужно было еще вносить в 2010 году. Тогда б сегодня нам было б легче объяснять народу, как развивать наше народное хозяйство. Но и так хорошо, что сегодня мы принимаем, потому что сегодня масса проблем для ввоза оборудования в нашу страну, все препятствия создает и к тому же таможенный комитет. Поэтому освобождение от налогов на то оборудование и к средствам принадлежности, которые необходимы для инвестирования в производстве сегодня это необходимо. И я хочу попросить всех присутствующих поддержать данный законопроект. Фракция Партии регионов будет голосовать за этот законопроект в целом. Спасибо за внимание.
Так, Гривковський не наполягає. Ні, одна хвилина Кармазіну, будь ласка, від фракції, яка не записалась.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я поділяю думку голови комітету про те, що законопроект може бути прийнятий в першому читанні. Але я хотів би, щоб ми під час другого читання чітко застережили і чітко звернули увагу, що якщо нічого не поміняємо, то вразі прийняття в такому вигляді закону ці суб’єкти, які ввозитимуть безплатне ввізне мито будь-яке устаткування або комплектувальні вироби, які не виробляються і не мають аналогів в Україні і не були у використанні. А це значить, що Україна назавжди залишиться банановою країною. Ось що це значить, бо будуть відсутні стимули виробляти їх тут в Україні це устаткування, обладнання і комплектувальні вироби. Будуть просто відсутні. Такий стимул. Ось до чого ми добиваємося, а для чого тоді комусь стимулювати тут виробляти. Через це я висловлюю такі свої застереження щодо цього. І хотів би сказати, ні в якому випадку в цілому цей законопроект приймати не.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення зміни до пункту четвертого розділу 21 "Прикінцеві" та "Перехідні положення" Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти в пріоритетних галузях економіки, (реєстраційний номер 11027).Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Так. [[12:45:41]] За-260 Законопроект прийнято в першому читанні. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки, [[реєстраційний номер 11028]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[12:46:18]] За-238 Хоча, шановні колеги, 11027 розглядався законопроект до іншого розділу, треба було в один законопроект, а не два, бо тотожні законопроекти. Аби більше паперу тратити. Доповідає Віце-прем’єр-міністр – міністр соціальної політики Тігіпко Сергій Леонідович. Підготуватися Хомутинніку. Будь ласка.
Шановні народ. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Дійсно, три закони потрібно розглядати в комплексі. Ми намагаємося таким чином збільшити кількість робочих місць і сприяти економічному зростанню в Україні. Основні новації цього законопроекту: на період з 2013 по 2022 рік для суб’єктів господарювання, що реалізують інвест-проекти у пріоритетних галузях економіки, пропонується пакет стандартних податкових стимулів, які повністю відповідають загальносвітовій практиці, а саме, звільнення від податку на прибуток перші п’ять років – нульова ставка на період 2013-2017 рік, другий, п’ять років – вісім відсотків на період 2018-2022 року. Ще раз хочу нагадати, що ці пільги можуть бути тільки на той обсяг інвестицій, які інвестор вніс в економіку України. І друге.Прискорена амортизація основних засобів другої і третьої групи, що використовується для реалізації інвестпроекту. Це прискорена амортизація таких позицій як поліпшення землі, будівлі, споруди. Це дозволяє майже на 10% швидше амортизувати основні засоби у перші 3-4 роки їх експлуатації. До 1 січня 2018 року на 5 років відстрочена до 60 діб сплата ПДВ при імпорті обладнання, устаткування та комплектуючих шляхом надання податкового векселю. Суми податку на прибуток, які не сплачені до бюджету, передбачається зараховувати на спецрахунок у казначействі та використовувати виключно на розширення обсягів виробництва, оновлення обладнання, впровадження новітніх технологій та повернення кредитів. Прошу підтримати.
Дякую. Так. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік.
Шановні колеги! Це взаємопов’язані проекти. І я хочу сказати наступне, що ми в принципі не могли розглядати все, так як було запропоновано в купі всі три законопроекти. Тому що прийняття змін до Податкового кодексу та Митного кодексу приймаються тільки окремими законопроектами. Цим законопроектом передбачається запровадити особливий режим оподаткування по податку на додану вартість, також по податку на прибуток підприємств. Мова іде про нульову ставку по податку на прибуток на 5 років, і наступні 5 років підприємство буде сплачувати 50% , тобто 8% , а не 16%, як це буде у 2018 році. По ПДВ також запроваджується вексель, фактично ПДВ не звільняється, а надається можливість розрахуватися векселем, який буде фактично зарахований підприємству протягом 60 днів. Комітет також рекомендує прийняти за основу даний законопроект і разом з іншими доопрацювати до другого читання. Дякую.
Дякую. Прошу записатись. Так, будь ласка, Федун. Не наполягає. Аржевітін. Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні виборці! Україна займає перше місце в світі по кількості податків і зборів. 138 податків і зборів. Я думаю, що для кожної нормальної людини, особливо для тих дрібних підприємців, які щомісяця тисячами втрачають роботу, бо я дуже багато їжджу по базарах, спілкуюся з людьми, хай би пан Тігіпко, замість того, щоб сидіти у м’якому кріслі, поїхав до людей на будь-який базар, чи в Хмельницькому, чи в Вінниці, і розказав отим жінкам, які торгують молоком, літер молока три гривні, а з них за містове просять 100 гривень у день, і плюс рекетири, плюс міліція, плюс податкова. Розкажіть, будь ласка, нещасним бабам, які по 30 копійок кіло картоплі продати не можуть, чого ви їсте малину по 670 гривень за кілограм. Розкажіть підприємцям, які повинні 2-3 роки ходити, щоб отримати дозволи на те, щоб поставити маленький кіоск чи невелику майстерню. Як оцим людям заробляти на життя? Ясно, що вам добре, ви собі життя забезпечили, і собі, і своїм дітям, і онукам. А коли ж ви зробите життя мільйонам українських громадян, які не мають бізнесу, які не мають банків, які не мають посад, олігархічних сімей і так далі? А ви їм не даєте життя, бо ви не знаєте, чи не хочете, що треба. Ви самі збагачуєтесь. У нас держава олігархічна, коли ви збагачуєте, мільярди за рік заробляєте і охороняєте ці мільярди. А для того, щоб створювати робочі місця, треба насправді дуже прості речі. Радикальне скорочення кількості податків і ставок податків, радикальна зміна грошово-кредитної політики, щоб дрібний бізнес мав можливість під 5 процентів взяти кредити і заснувати свою справу, а не під 25, як зараз. І радикальне обмеження доступу імпорту в Україну. Щоб українські люди не давилися єгипетською картоплею, китайською гречкою, турецькими огірками, помідорами, а щоб ми своє продавали й ще й весь світ годували. От що треба для нашої країни. Якщо ви цього не розумієте, йдіть геть.
Обговорення законопроекту завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки [[реєстраційний номер 11028]]. Прошу голосувати. [[12:53:15]] За-264 Рішення прийнято. І переходимо до розділу другого читання. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про іпотечні облігації" [[щодо випуску та обігу іпотечних облігацій]] [[реєстраційний номер 10282]]. Доповідає голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Будь ласка.
Дякую. Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! До другого читання до законопроекту "Про іпотечні облігації" надійшло п’ять пропозиції. Всі вони враховані чи враховані редакційно чи частково. У тому числі пропозиції Кабінету Міністрів враховані і народного депутата Кармазіна враховані та враховані редакційно. Тому законопроект готовий до того, щоб голосувати в цілому.
Дякую. Шановні колеги, П’ять поправок, вони враховані або враховані редакційно. Ніхто не наполягає на тому, щоб якусь переголосовувати їх? Тоді, будь ласка. Що, Аржевітін? Прошу.
Шановні народні депутати, я прошу вибачення. 2 серпня вся країна буде святкувати День десантника, і, ви знаєте, що ці хлопці в синіх беретах і тельниках на своїх плечах винесли Афганістан. Наш девіз – ніхто крім нас! Дозвольте від вашого імені привітати цих славних хлопців, десантників, і слава ВДВ! Дякую.
Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні і в цілому як закон про внесення змін до Закону України «Про іпотечні облігації» [[щодо випуску та обігу іпотечних облігацій]], реєстраційний номер 10282. Прошу голосувати. [[12:55:33]] За-237 Дякую. Закон прийнято. Шановні народні депутати, питання, що були передбачені для обговорення на позачерговій сесії шостого скликання, нами всі розглянуті. Відповідно до статті 83 Конституції України чергова 11 сесія Верховної Ради України шостого скликання розпочне свою роботу у вівторок, 4 вересня 2012 року. Позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритою. [[Лунає Гімн України]] До побачення.