Etter ønske fra finanskomiteen vil presidenten foreslå at taletiden blir begrenset til 5 minutter til hver gruppe og 5 minutter til statsråden. Videre vil presidenten foreslå at det ikke blir gitt anledning til replikker etter de enkelte innlegg, og at de som måtte tegne seg på talerlisten utover den fordelte taletid, får en taletid på inntil 3 minutter. – Det anses vedtatt.
Norge er i ferd med å tilpasse regnskapslovgivningen til utviklingen internasjonalt. Internasjonalt har det skjedd betydelige endringer de senere år, særlig knyttet til EUs regnskapsstrategi om å innføre IFRS som et felles grunnlag for finansiell rapportering. For en liten, åpen økonomi er det viktig å tilpasse seg raskt. Norge har åpenbare fordeler av et felles regnskapsspråk, fordi våre bedrifter i stor grad opererer internasjonalt og er avhengig av tillit til egne regnskap og muligheten til å forstå utenlandske regnskap. IFRS blir for øvrig vurdert som en standard av høy kvalitet som vil forbedre kvaliteten på norsk regnskapsinformasjon. Stortinget behandlet før jul Ot.prp. nr. 89 for 2003-2004, hvor IFRS gjøres obligatorisk for børsnoterte foretak fra 2005. I tillegg åpnet vedtaket for frivillig bruk av IFRS i konsernregnskap til ikke-noterte foretak og i selskapsregnskapene. Saken som behandles i dag, åpner for tilpasning til IFRS for andre enn børsnoterte foretak og andre enn foretak som frivillig velger å bruke IFRS-standarden fullt ut. IFRS er et omfattende regelverk, og for mange er det for kostbart og arbeidskrevende å benytte dette regelverket fullt ut. Derfor er det viktig at det gis en mulighet for gradvis tilpasning gjennom en forenklet standard. Regnskapslovutvalget foreslo en rekke endringer i bestemmelser i regnskapsloven, hvorav plikt til å følge IFRS-løsninger på en del områder og adgang til å følge slike bestemmelser på andre områder. Flertallet deler Regjeringens oppfatning av at hensynet til sammenlignbare regnskaper begrenser muligheten for valgfrihet innenfor ett regelverk. Videre mener flertallet at tiden ennå ikke er moden for å kreve at andre enn børsnoterte foretak skal følge fullstendig eller forenklet IFRS. Flertallet støtter dermed hovedprinsippene i forslaget, med valgadgang for unoterte foretak til enten å følge fullstendig eller forenklet IFRS, eller fortsatt å følge gjeldende regnskapsregler og god norsk regnskapsskikk. Komiteen deler for øvrig vurderingen av at det på sikt er et mål at det skal være plikt for andre enn små foretak til å utarbeide årsregnskap i samsvar med IFRS, enten fullstendig eller forenklet. Arbeidet med å lage en forenklet IFRS-standard pågår i den internasjonale standardsetteren IASB. Framdriften i arbeidet er noe usikker. Regjeringens forslag åpner for å utvikle egne forskrifter om forenklet IFRS. Komiteen deler Regjeringens vurdering av at det kan bli nødvendig å utvikle forskrifter uavhengig av IASB-prosjektet, slik at det blir mulig å fastsette forskriften i 2006. IFRS-tilpasning vil fortsatt være lite hensiktsmessig for mange bedrifter. Flertallet støtter derfor forslaget om fortsatt adgang til å utarbeide årsregnskap i samsvar med gjeldende regnskapsprinsipper. Norge får dermed et tosporet regnskapssystem, hvor bedriftene enten følger IFRS fullstendig eller forenklet, eller dagens regnskapsprinsipper videre. Overgang til nytt regnskapssystem kan være krevende. Regjeringen har derfor foreslått en overgangsregel for forenklet IFRS, hvor datterselskap i konsern som rapporterer etter forenklet IFRS, får mulighet til å gi noteopplysninger i henhold til det nåværende regelverk. Flertallet har, på bakgrunn av høringsuttalelser, bl.a. fra NHO, utvidet overgangsregelen til selskapsregnskapene til morselskaper samt at utenlandske konsern omfattes. En del av vurderingsreglene i IFRS er kompliserte, spesielt gjelder dette IAS 39. Departementet skriver i brev til komiteen at det i samarbeid med standardsetter vil vurderes å tillate visse avvik fra IAS 39. Komiteen legger vekt på at regelverket om forenklet IFRS ikke medfører for store ekstrakostnader, og at det utformes på en måte som gjør at det faktisk blir brukt av næringslivet. Regjeringen foreslår å utvide notekravene i regnskapsloven om rapportering av ytelser til ledende personer. Det har vært mye fokus på dette, og slik informasjon er viktig for selskapenes aksjonærer. Notekravene foreslås i samsvar med EU-kommisjonens anbefaling på området. Enkelte høringsinstanser har ment at kravene blir for detaljerte. Departementet har opplyst til komiteen at det vil gi tilstrekkelig informasjon at det opplyses om tildelte og ikke tilbudte opsjoner. Flertallet har derfor gått inn for en slik begrensning. Finanskomiteen ser ellers positivt på at Norsk RegnskapsStiftelse får en sentral rolle i arbeidet med å utvikle forskrifter for IFRS. Det er en fordel for næringslivet at regnskapsregelverket harmoniseres, og at Norge tilpasser seg raskt. Dagens vedtak antas ikke å gi økte kostnader eller administrative byrder av betydning, og reglene om forenklet IFRS legger til rette for vesentlige besparelser. Tilpasningen til den internasjonale regnskapsutvikling må dermed kunne sies å skje på en rask, smidig og kostnadseffektiv måte. Jeg vil dermed anbefale komiteens innstilling.
Jeg viser i all hovedsak til saksordførerens innlegg i denne saken. Vi fra Arbeiderpartiet slutter oss også i store trekk til forslagene i Ot.prp. nr. 39. Jeg vil også ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet har sammen med andre partier. Arbeiderpartiet støtter i hovedsak de forslag som fremmes i proposisjonen, men på noen punkter går vi inn for andre løsninger enn dem Regjeringen har skissert. Arbeiderpartiet deler Regjeringens vurdering av at det på sikt er et mål at det skal være plikt for andre enn små foretak å utarbeide årsregnskap i samsvar med de internasjonale regnskapsstandardene, heretter kalt IFRS, enten fullstendig IFRS etter IFRS-forordningen eller forskrift om forenklet IFRS. Vi støtter forslaget om fortsatt adgang til å utarbeide årsregnskap i samsvar med gjeldende grunnleggende regnskapsprinsipper og vurderingsregler innenfor rammen av disse, både for små og øvrige foretak. Arbeiderpartiet deler Regjeringens vurdering av behovet for tilpasning av norsk regnskapslovgivning til internasjonale regnskapsstandarder, også utenfor IFRS-forordningens område. For små foretak tilsier det imidlertid en avveining mellom kostnader og det å nytte flere avvik fra avanserte og omfattende krav etter de internasjonale regnskapsforskriftene. Arbeiderpartiet støtter forslaget om at overgangsregler for forenklet IFRS også bør omfatte morselskapets selskapsregnskap i konsern som utarbeider regnskap etter IFRS-forordningen, samt datterselskap av utenlandske, børsnoterte konsern. Arbeiderpartiet støtter nemlig ikke forslaget om at det skal åpnes for bruk av funksjonell valuta som regnskapsvaluta i årsregnskapet. Bruk av annen valuta enn norske kroner som regnskapsvaluta vil svekke årsregnskapet som grunnlag for kontroll og statistikk. Ut fra hensynet til oversiktlighet mener vi derfor at regnskapsvaluta for årsregnskap skal være norske kroner. Årsregnskapet kan presenteres i norske kroner eller i euro. Arbeiderpartiet mener videre at det er et viktig prinsipp at årsregnskap og årsberetning for norske selskap avlegges på norsk, og at andre språk eventuelt må komme i tillegg til det. Vi går derfor imot forslaget om at departementet ved forskrift eller enkeltvedtak skal kunne bestemme at et årsregnskap eller en årsberetning kan være på et annet språk. Videre mener Arbeiderpartiet at spørsmålet om avsatt utbytte er et spørsmål av stor offentlig interesse. Det er derfor ikke tilstrekkelig at avsatt utbytte framgår av selskapets årsberetning, slik Regjeringen foreslår. Arbeiderpartiet går derfor inn for at informasjon om hva som er foreslått utdelt som utbytte, synliggjøres også i regnskapet. Regjeringen foreslår at «årsverk» innføres som et konsekvent begrep i regnskapsloven i stedet for ordet «ansatte». Arbeiderpartiet mener at informasjon om både antall ansatte og antall årsverk er av allmenn interesse og derfor klart bør framgå av regnskapet. Arbeiderpartiet støtter forslaget om å utvide notekravene i regnskapsloven i samsvar med rekommandasjonen om rapportering av ytelser til ledende personer, som nå er vedtatt av EU-kommisjonen. Regjeringen har bl.a. foreslått at det skal opplyses om antall aksjeopsjoner som er tilbudt, eller aksjer som er gitt av foretaket i løpet av regnskapsåret, og vilkårene for å benytte disse. Arbeiderpartiet støtter dette forslaget og er uenig med et flertall i komiteen som mener at det er tilstrekkelig å opplyse om antall tildelte opsjoner. Arbeiderpartiet ser det som positivt at de nye reglene vil innebære bedre oversikt over lønn og annen godtgjørelse til ledere, men mener at tiltakene burde gått en del lenger. Regnskapslovgivningen bør pålegge alle selskaper å redegjøre for selskapets holdninger og prognoser om den framtidige lederlønnsutviklingen i årsberetningen og i delårsrapporten. Det bør videre opplyses om ansatte som har ytelser på linje med eller høyere enn de ytelser en daglig leder har. Det bør også opplyses om ledende personer som har mer enn ett verv eller oppdrag i et konsern, og hvor i konsernet disse opererer.
Representanten Tore Nordtun har tatt opp de forslag han refererte til.
Fremskrittspartiet hadde foretrukket moderniseringslinjen, slik Evalueringsutvalget la opp til, og finner det noe underlig at ikke departementet i større grad har fulgt opp utvalgets anbefaling. Stadig flere norske foretak forholder seg til utenlandske investorer og handelspartnere. Det vil være en konkurransehindring om norske regnskaper må føres etter prinsipper som ikke er kjent eller forstått utenfor norske grenser. Fremskrittspartiet vil spesielt trekke fram lovendringen i § 5-8 om å fjerne adgangen til å vurdere andre finansielle omløpsmidler til virkelig verdi, dersom man følger regnskapssporet. Bestemmelsen burde tillate vurdering til virkelig verdi, dersom denne kan måles pålitelig. Fordi Fremskrittspartiet mener moderniseringslinjen, med valgfrihet tilrettelagt for tilpasning til IFRS, er den beste løsningen, fremmes forslag om dette. Fremskrittspartiet går på et viktig område noe lenger enn utvalget ved å tillate verdsettelse til virkelig verdi dersom denne kan måles pålitelig. En oppskrivningsadgang vil øke informasjonsverdien i balansen, og det er bare Tyskland som har et tilsvarende oppskrivningsforbud som det som ble innført i Norge i 1998. Fremskrittspartiet mener IFRS-regelverket er så omfattende at man ikke kan forvente at unoterte foretak uten videre vil følge dette fullt ut. Dersom man ønsker å tilby slike foretak en mulighet for IFRS-tilpasning, burde dette gjøres gjennom endringer i enkelte bestemmelser i norsk regnskapslovgivning. Den flersporede løsningen Regjeringen nå legger opp til, må betraktes som et overgangsregime fram til en fullverdig forenklet IFRS-løsning eventuelt foreligger. Fremskrittspartiet mener for øvrig at departementet bør påse at terminologien i de norske oversettelser av IAS harmoniseres med lovverket. Dette vil bedre brukervennligheten. Når det gjelder forenklet IFRS, er Fremskrittspartiet bekymret for at denne ikke blir ferdigstilt innenfor den angitte fristen. Vi oppfatter det som positivt at departementet signaliserer en aktiv holdning til denne utfordringen, slik at ikke unoterte foretak i realiteten avskjæres anledningen til å følge IFRS. Fremskrittspartiet ønsker av kost-nytte-hensyn å opprettholde forenklede regler for små foretak. Jeg vil påpeke at det allerede i dag er detaljerte bestemmelser om opplysningskrav for lederlønninger. Evalueringsutvalget mente gjeldende bestemmelser var tilstrekkelig. Ytterligere detaljerte opplysninger om lederlønninger vil sannsynligvis være lønnsdrivende. Fremskrittspartiet er av personvernhensyn skeptisk til for detaljerte opplysninger, og mener mer detaljerte krav i regnskapsloven ikke nødvendigvis øker regnskapets informasjonsverdi. Fremskrittspartiet har likevel latt allmenne interessers tilgang til opplysningene veie tyngst. Vi håper likevel departementet vil ha en viss fokusering på de negative konsekvenser som kan følge av bestemmelsen. Jeg vil avslutningsvis vedrørende organisering av det standardsettende organ nevne at det kunne være fordelaktig med en bredere sammensetning i Norsk RegnskapsStiftelse. Til slutt vil jeg ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, både det Fremskrittspartiet har alene, og det vi har sammen med andre.
Representanten Per Erik Monsen har tatt opp de forslag han refererte til.
SV gikk i Innst. O. nr. 17 for 2004-2005 imot den sterke graden av valgfrihet i adgangen til å avlegge regnskap etter ulike standarder som Regjeringen la opp til. SV foreslo derfor at alle konsernregnskap skulle underlegges plikt til å følge IFRS-forordningen, mens selskapsregnskap fortsatt skulle avlegges i henhold til den gjeldende regnskapsloven. SV understreker at det er uheldig at norsk næringsliv og myndigheter skal forholde seg til flere ulike måter å avlegge regnskap på for den samme type selskap. Dette vil medføre mindre oversiktlighet og større tilpasningsmuligheter. SV deler den skepsis til IFRS-systemet som ble framlagt av Regnskapslovutvalgets mindretall. Flere sider ved disse reglene er lite hensiktsmessige for mange norske foretak. SV understreker at det er positivt med rimelig like regnskapsstandarder i ulike land, men mener likevel det er feil å innføre endringer i regelverket som gir større valgfrihet med hensyn til regnskapsform enn dagens regnskapslov. SV har derfor som utgangspunkt at full IFRS-tilpasning av dagens norske regnskapslovgivning utenfor forordningens område ikke er ønskelig, fordi dette vil medføre en sterkt økt valgfrihet. SV er derfor fornøyd med at Regjeringen har valgt å gå vekk fra moderniseringslinjen til flertallet i utvalget. SV går imidlertid imot Regjeringens forslag til overgangsordning. SV viser til at Regjeringens forslag åpner for at datterselskap i konsern hvor morselskapet fører konsernregnskapet etter IFRS, også skal kunne anvende IFRS. Men til tross for dette skal regnskapslovens notekrav benyttes. SV viser til at disse notekravene bygger på andre regnskapsprinsipper enn de noteopplysninger som skal gis etter IFRS. SV understreker at dette vil gjøre selskapenes regnskaper mindre oversiktlige. SV mener alle årsregnskap skal avlegges i norske kroner, dette av hensyn til oversiktlighet. En slik regel fører ikke til vesentlig merarbeid eller merkostnader for foretakene, fordi omregning likevel må gjøres i forbindelse med selvangivelsen. Spørsmålet om avsatt utbytte er et spørsmål av stor offentlig interesse. SV mener det ikke er nok at avsatt utbytte skal framgå av et selskaps årsberetning. SV foreslår derfor at informasjon om hva som er foreslått utdelt som utbytte, må synliggjøres i regnskapet, og foreslår derfor at dette tas inn i regnskapsloven som et notekrav. Informasjon om antall ansatte og antall årsverk er av allmenn interesse. SV mener at informasjon om antall ansatte og antall årsverk derfor også bør framkomme i regnskapet for små foretak. SV foreslår å oppheve unntaket små foretak har fra å balanseføre forsikrede pensjonsforpliktelser. I mange små foretak kan slike forpliktelser beløpe seg til betydelige verdier, og disse bør komme tydelig fram i regnskapet. Å ha oversikt over dette er viktig både for selskapene selv og for de ansatte. SV mener det er et viktig prinsipp at årsregnskap og årsberetning for norske selskap skal avlegges på norsk, og at andre språk eventuelt må komme i tillegg. SV viser til at høringsuttalelsen fra LO, datert 11. februar 2005, uttrykker det samme krav. SV vil på denne bakgrunn ikke gi forskriftsadgang for departementet til å gi unntak fra hovedkravet som framkommer i § 3-4 tredje ledd, og vil da stemme imot dette leddet. SV støtter forslag til endringer i regnskapsloven som vil innebære bedre oversikt over lønn og annen godtgjørelse til ledere. SV er av den oppfatning at tiltakene burde gått lenger. SV mener således at regnskapslovgivningen bør pålegge alle selskaper å redegjøre for selskapets holdninger og prognoser om den framtidige lederlønnsutviklingen i årsberetningen og delårsrapporten. Det må også opplyses om ansatte som har ytelser på linje med eller høyere enn ytelser til daglig leder. Det må videre opplyses om ledende personer som har mer enn ett verv eller oppdrag i konsernet, og hvor i konsernet disse i så fall opererer. For øvrig viser vi til Dokument nr. 8:136 for 2001-2002, forslag fra Jens Stoltenberg og Kristin Halvorsen om tiltak for å oppnå større åpenhet og bevissthet om lederlønninger, og behandlingen av dette etterpå i Stortinget.
Jeg har en enkel grunnholdning til regnskapsregler. De skal gi et mest mulig riktig bilde av virksomhetens økonomi, og de skal være tjenlige for både aksjonærer, ansatte og samfunnet. Det kan ligge en spenning mellom det tjenlige og det å gi et mest mulig riktig bildet av virksomheten. Det er viktig å finne en god balanse mellom det tjenlige og det som isolert sett kan være ønskelig i en ideell verden. Jeg mener Regjeringen i de forslag som ligger i denne proposisjonen, har klart denne balansen på en god måte. Det har skjedd en betydelig internasjonal utvikling på regnskapsområdet siden regnskapsloven ble iverksatt i 1999. Ikke minst skjer det mye internasjonalt som påvirker oss. I en tid der kapitalen gjerne går like mye over landegrensene som innenfor landegrensene, er det viktig at norske virksomheter har mest mulig like regnskapsstandarder som sine investorer og handelspartnere. Derfor er arbeidet med å bruke IFRS, International Financial Reporting Standards, som grunnlag for norsk regnskapsstandard viktig. Like fullt er det slik at IFRS er omfattende. Det er derfor et viktig og riktig tiltak når en nå legger til rette for forenklet anvendelse av internasjonale regnskapsstandarder i alle regnskaper, med unntak av konsernregnskapene til børsnoterte foretak. Jeg ser poenget med at det ikke bør være for mange varianter av regnskapsstandarder, men jeg mener at Regjeringen har funnet en god balanse i sitt forslag. Hele komiteen sier at det på sikt er et mål at alle foretak, med unntak av de små, skal utarbeide årsregnskap i samsvar med IFRS, eller forenklet IFRS. Det er selvsagt et spørsmål om hvordan man ordner seg når man ikke kan tre inn i en ordning fullt og helt, men ha mer glidende overganger. Jeg er glad for at flertallet i komiteen mener at hensynet til løpende tilpasning til IFRS ivaretas mer forsvarlig innen et tosporet system, der en får et mer entydig valg mellom henholdsvis IFRS med forenklinger og regnskapsloven. Bruk av forskrifter kan sikre rask og fleksibel tilpasning til endringer i IFRS, og flertallet støtter derfor at det fastsettes egne forskrifter om forenklet anvendelse av IFRS. For Kristelig Folkeparti er frivillig sektor viktig. Det har vi mange eksempler på, og det framhever vi ofte og gjerne. Men siden dette er organisasjoner som ikke har økonomisk vinning som formål, vil mange av regnskapslovens regler ikke være relevante. Det er derfor viktig at en har fått inn et unntak for organisasjoner som f.eks. humanitære og politiske organisasjoner, politiske partier, osv. Dette handler altså ikke om å senke tersklene for god regnskapskikk, men om å tilpasse regnskapet virksomhetenes natur. Igjen handler det om å ha et tjenlig regelverk som avspeiler virksomhetens arbeid på en god måte. Jeg er glad for at komiteen er enstemmig på dette punktet. For meg og for Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke forslaget i proposisjonen om at børsnoterte foretak og allmennaksjeselskaper skal gi spesifiserte opplysninger i notene til årsregnskapet om ytelser til ledende personer. Dette er viktig overfor aksjonærene, de ansatte og for samfunnet generelt. Jeg registrerer at en del av opposisjonen vil gå lenger enn det som er anbefalt, og som Regjeringen har lagt opp til. Det viktigste for meg og mitt parti er at det er gode regler på dette området. I Regjeringens forslag går en lenger enn det som gjelder i dagens regelverk, og etter mitt syn vil dette få fram forholdene rundt ytelsene til de ledende personene i virksomhetene på en god måte. Når det gjelder språk, har også et stort mindretall et annet syn enn Regjeringen. Jeg vil understreke at hovedregelen fortsatt vil være at årsregnskapet og årsberetningen vil være på norsk. Som jeg har vært inne på, skjer det mye både i internasjonaliseringen av økonomien og således også i bruken av felles regnskapsstandarder. Jeg tror den måten Regjeringen har løst dagens utfordringer på, er god, ikke bare med tanke på tjenligheten for dagens bedrifter og samfunn, men også med tanke på de føringer dette legger på måten en møter utviklingen på på dette området.
I en åpen økonomi med stor samhandel mellom landene er det viktig at man har en harmonisering på regnskapsområdet. Senterpartiet støtter derfor i all hovedsak Regjeringens forslag. Men selv om hensynet til sammenlignbarhet begrenser mulighetene til valgfrihet og avvik, har Senterpartiet på noen områder avvikende syn fra det som er flertallsinnstillingen, og det som er Regjeringens forslag. For det første mener vi at en utarbeidelse av et regelverk vil komme til å være ressurskrevende, og risikoen for at IFRS ikke vil foreligge innenfor tidsrammen, er absolutt til stede. Senterpartiet mener derfor at det er nødvendig med en overgangsordning, og fremmer forslag, sammen med Fremskrittspartiet og Kystpartiet, om en slik overgangsordning. Likevel vil vi subsidiært støtte flertallet i denne saken når disse tre partiene ser ut til å komme i mindretall. Senterpartiet mener også at årsregnskap og årsberetning skal avlegges på norsk. Vi vil på denne bakgrunn ikke gi forskriftsadgang til departementet til å gi unntak fra hovedbestemmelsen i § 3-4 tredje ledd, og vi vil stemme imot siste setning i denne paragrafen. Senterpartiet mener også at årsregnskapet skal avlegges i norske kroner. Dette vil ikke medføre vesentlig merarbeid, da bl.a. selvangivelsen selvsagt fortsatt må utarbeides i norske kroner. Dessuten vil hensynet til oversiktlighet tilsi at dette bør gjøres på denne måten. Videre vil vi også at avsetning til utbytte skal synliggjøres i regnskapet, og at antall aksjeopsjoner gitt i løpet av regnskapsåret skal framgå av regnskapet. Til slutt: Senterpartiet mener også at utviklingen i sykefraværet det siste året og utviklingen over tid burde framgå av regnskapet. Jeg tar opp forslag som ikke allerede er fremmet der Senterpartiet er medforslagsstiller.
Representanten Odd Roger Enoksen har tatt opp det forslaget han refererte til. Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 1.[[Votering, se nedenfor]]
Odelstinget skal da votere i sak nr. 1.
Under debatten er det satt fram ni forslag. Det er: forslag nr. 1, fra Tore Nordtun på vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartietforslagene nr. 2–6, fra Tore Nordtun på vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartietforslag nr. 7, fra Per Erik Monsen på vegne av Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Kystpartietforslag nr. 8, fra Per Erik Monsen på vegne av Fremskrittspartietforslag nr. 9, fra Odd Roger Enoksen på vegne av Senterpartiet og Kystpartiet Forslag nr. 3, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, lyder: «Stortinget ber Regjeringen legge fram endringer i regnskapsloven § 3-3 syvende ledd slik at redegjørelsen i årsberetningen også skal omfatte en orientering om selskapets gjeldende holdning til avlønning av ledende ansatte og om forventet utvikling i disse ytelsene i kommende år, jf. § 7-31.» Forslag nr. 4, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, lyder: «Stortinget ber Regjeringen gjøre endringer i børsforskriften § 6-5 slik at det fastsettes krav om at delårsrapporten skal inneholde en prognose på omfanget av ytelser til daglig leder for inneværende regnskapsår, jf. regnskapsloven § 7-31. Prognosen skal være basert på forhold på balansedagen.» Forslag nr. 5, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, lyder: «Stortinget ber Regjeringen legge fram endringer i bestemmelsene i regnskapslovens kapittel 7 på en slik måte at det i alle relevante bestemmelser fastsettes krav om at dersom andre ansatte har ytelser på linje med eller høyere enn ytelser til daglig leder, skal disse opplyses.» Forslag nr. 6, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, lyder: «Stortinget ber Regjeringen legge fram endringer i bestemmelser i regnskapsloven kapittel 7 på en slik måte at det i alle relevante bestemmelser fastsettes krav om at dersom ledende personer har mer enn ett verv eller oppdrag i selskapet, så skal dette opplyses sammen med en angivelse av hvor disse opererer i selskapet.» Disse forslagene blir i samsvar med forretningsordenens § 30 fjerde ledd å sende Stortinget. For å forenkle voteringen vil presidenten la votere over de fleste mindretallsforslagene før det voteres over innstillingens forslag til vedtak. Vi begynner med forslag nr. 9, fra Senterpartiet og Kystpartiet. Forslaget lyder: «I lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsregnskap m.v.[[regnskapsloven]] gjøres følgende endring:§ 7-30 nytt andre ledd skal lyde:Det skal opplyses om sykefraværet siste år og utviklingen over de 5 siste år.»
Det voteres over forslag nr. 8, fra Fremskrittspartiet. Forslaget lyder: «I lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsregnskap m.v.[[regnskapsloven]] gjøres følgende endringer:§ 4-1 første ledd nr. 3 nytt annet punktum skal lyde:Unntak fra sammenstillingsprinsippet skal gjøres når det er i samsvar med god regnskapsskikk.§ 4-2 nytt annet ledd skal lyde:Estimatendringer på avskrivninger på driftsmidler skal fordeles over driftsmiddelets gjenværende levetid.§ 5-1 nytt fjerde ledd skal lyde:Langsiktige eiendeler som holdes for salg skal regnskapsføres etter laveste verdis prinsipp.§ 5-3 nytt fjerde, femte og sjette ledd skal lyde:Eiendom, anlegg, utstyr og immaterielle eiendeler kan verdsettes til virkelig verdi dersom dette kan måles pålitelig.Verdireguleringsreserven som er inkludert i egenkapitalen, kan overføres direkte til opptjent egenkapital når reserven realiseres. Hele verdireguleringsreserven kan realiseres ved utrangering eller avhending av eiendelen. Dersom noe av verdireguleringsreserven realiseres etter hvert som en eiendel brukes, er omfanget av den realiserte reserven lik differansen mellom avskrivning basert på eiendelens verdiregulerte balanseførte verdi og avskrivning basert på eiendelens opprinnelige anskaffelseskost. Overføring fra verdireguleringsreserve til opptjent egenkapital skal ikke føres over resultatregnskapet.Dersom kontroll over de fremtidige økonomiske fordelene fra en immateriell eiendel er oppnådd ved juridiske rettigheter i en begrenset periode, skal den utnyttbare levetiden til den immaterielle eiendelen ikke overstige den periode foretaket har de juridiske rettighetene, med mindre de juridiske rettighetene kan fornyes, og en fornyelse er overveiende sannsynlig.§ 5-6 første ledd skal lyde:Utgifter til egen forskning skal kostnadsføres. Små foretak kan kostnadsføre utgifter til egen utvikling.§ 5-7 nytt andre ledd skal lyde:Avskrivning av goodwill kan unnlates. Dersom virkelig verdi av identifiserbare eiendeler og gjeld overstiger anskaffelseskost, skal differansen resultatføres på oppkjøpstidspunktet.§ 5-8 skal lyde:Finansielle instrumenter og varederivaterFinansielle instrumenter og varederivater skal vurderes til virkelig verdi når virkelig verdi kan måles pålitelig.Fond for verdiendringer skal være lik balanseførte verdiendringer på finansielle instrumenter som i henhold til § 4-3 annet ledd ikke er resultatført.Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om regnskapsføring av finansielle instrumenter og varederivater, herunder om hvilke finansielle instrumenter og varederivater som ikke kan vurderes til virkelig verdi.Små foretak kan uten hinder av bestemmelsen i første ledd, vurdere finansielle instrumenter og varederivater etter generelle vurderingsregler.Ny § 5-8a skal lyde:Investeringseiendommer kan vurderes til virkelig verdi når virkelig verdi kan måles pålitelig.Ny § 5-8b skal lyde:Biologiske eiendeler kan vurderes til virkelig verdi når virkelig verdi kan måles pålitelig. Det samme gjelder produkter som er produsert av biologiske eiendeler, ved tidspunkt for høsting.§ 5-17 nytt tredje ledd skal lyde:Et morselskap som avlegger et konsernregnskap, kan i sitt selskapsregnskap også anvende de spesielle vurderingsreglene i § 5-8.§ 5-18 nytt annet ledd skal lyde:Et morselskap som avlegger et konsernregnskap, kan i sitt selskapsregnskap også anvende de spesielle vurderingsreglene i § 5-8.§ 7-12 nye pkt. nr. 5 og 6 skal lyde:5. samlet verdiregulering ved verdsettelse til virkelig verdi6. verdiregulering ved verdsettelse til virkelig verdi i regnskapsåret.§ 7-13 nytt fjerde ledd skal lyde:Det skal opplyses om hvilke forutsetninger som er lagt til grunn for verdsettelse til virkelig verdi.§ 7-17 skal lyde:§ 7-17. Virkelig verdi av finansielle instrumenterFor hver kategori av finansielle instrumenter som er vurdert til virkelig verdi etter § 5-8, skal det opplyses om anskaffelseskost, virkelig verdi, periodens resultatførte verdiendring, samt periodens verdiendring ført direkte mot egenkapitalen. Det skal i tillegg gis opplysninger om vesentlige forutsetninger som ligger til grunn for vurderingen, samt en spesifikasjon av endringer i fond for verdiendringer i løpet av regnskapsåret.For finansielle derivater som ikke er vurdert til virkelig verdi etter § 5-8, skal det opplyses om virkelig verdi såfremt denne kan estimeres på en pålitelig måte. Opplysningene skal gis separat for hver kategori av finansielle derivater.For finansielle eiendeler vurdert etter § 5-8 første og annet ledd der balanseført verdi er høyere enn virkelig verdi, skal det opplyses om balanseført verdi og virkelig verdi av den enkelte eiendelen eller en hensiktsmessig gruppering av eiendelene. Det skal gis en begrunnelse for hvorfor nedskrivning ikke er foretatt. Begrunnelsen skal inkludere holdepunktene for at verdifallet ikke er forbigående.Nye §§ 7-17a og 7-17b skal lyde:§ 7-17a Virkelig verdi av investeringseiendommerDersom investeringseiendommer vurderes til virkelig verdi, skal det opplyses om hvilke verdsettelsesmetoder som er benyttet og om vesentlige forutsetninger som beregningene bygger på. Det skal videre opplyses i hvilken grad verdsettelsen bygger på ekstern takst.Ytterligere opplysninger skal gis i den utstrekning dette er nødvendig for å bedømme de vurderinger som ligger til grunn for regnskapet.§ 7-17b Virkelig verdi av biologiske eiendelerDersom biologiske eiendeler og produkter produsert av slike vurderes til virkelig verdi, skal det opplyses om hvilke verdsettelsesmetoder som er benyttet, og om vesentlige forutsetninger som beregningene bygger på.For hver gruppe av biologiske eiendeler skal det opplyses om beholdningskvanta ved periodens slutt og gjennomsnittsverdier per enhet. Det skal spesifiseres hvordan beholdningsendringer er fremkommet. For produkter produsert av biologiske eiendeler skal det opplyses om periodens produksjonskvanta.Ytterligere opplysninger skal gis i den utstrekning dette er nødvendig for å bedømme de vurderinger som ligger til grunn for regnskapet.»
Det voteres så over forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Forslaget lyder: «I lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsregnskap m.v.[[regnskapsloven]] gjøres følgende endring:Ny § 7-31 b fjerde ledd nr. 1 skal lyde: 1. antall aksjeopsjoner som er tilbudt eller aksjer som er gitt av foretaket i løpet av regnskapsåret, og vilkårene for å benytte disse.»
Det voteres så over forslag nr. 1 med unntak av § 3-4, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet. Forslaget lyder: «I lov 17. juli 1998 nr. 56 om årsregnskap m.v.[[regnskapsloven]] gjøres følgende endringer:§ 5-10 oppheves.Ny § 7-2 a skal lyde:Dersom årsregnskapet presenteres i euro, skal omregningskurser opplyses.§ 7-25 nytt tredje ledd skal lyde:Det skal opplyses om foreslått utbytte og konsernbidrag.§ 7-30 skal lyde:Det skal opplyses om antall årsverk og antall ansatte i regnskapsåret.§ 7-35 nytt fjerde ledd skal lyde:Dersom årsregnskapet presenteres i euro, skal omregningskurser opplyses.§ 7-42 nytt annet ledd skal lyde:Det skal opplyses om foreslått utbytte og konsernbidrag.Nåværende annet til femte ledd blir nye tredje til sjette ledd.§ 7-43 skal lyde:Det skal opplyses om antall årsverk og antall ansatte i regnskapsåret.»
§ 3-4 under forslag nr. 1 kommer presidenten tilbake til. Vi skal så votere over innstillingens forslag til vedtak.
Til § 3-4 foreligger det et avvikende forslag, forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet. Forslaget lyder: «§ 3-4 skal lyde:Regnskapsvaluta for årsregnskapet skal være norske kroner. Årsregnskapet kan presenteres i norske kroner eller euro.Årsregnskapet og årsberetningen skal være på norsk.»
Det voteres over lovens overskrift og loven i sin helhet.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.
Det foreligger ikke noe referat.