[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik a mai ülésünket követik. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Berki Sándor jegyző urak lesznek a segítségemre. Napirend előtti felszólalások keretében elsőnek Kanász-Nagy Máté képviselő urat kérem fel, az LMP képviselőcsoportjából, aki jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Kormánypártok! Koncz Zsófia államtitkár asszony tegnap többek között azt mondta Ungár Péter zöldkonzultációval kapcsolatos napirend előtti felszólalására, idézem: „infrastrukturális és fizikai okokból nem biztosítható orosz gáz nélkül, és ez nem ideológiai kérdés”. Magyarország energiaellátásáról volt szó. Tisztelt Kormánypártok! Tisztelt Államtitkár Asszony! Mi viszont nagyon is azt gondoljuk, hogy ez nem csupán szakmai és technikai kérdés, hanem nagyon is ideológiai kérdés is, és értékválasztás kérdése. Nagyon is értékválasztás kérdése, hogy a magyar kormány az orosz függést és a szénhidrogénfüggést választotta az elmúlt 12 esztendőben, és ezt az utat próbálják továbbra is járni. Az, hogy Oroszországtól függünk, és a szénhidrogénektől függünk, egy olyan tényhelyzet, amiről mára bebizonyosodott, hogy milyen iszonyatos következményekkel jár. Az energiaválságra és a klímaválságra gondolok, ez a kettő sajnos kéz a kézben jár, és Magyarországot az energiaválság sokkal súlyosabban érinti, mint akár más európai országot. A Fidesz politikusai azt üzenték az elmúlt bő egy évtizedben, hogy korlátlanul lehet használni a fosszilis energiaforrásokat, a másik oldalról meg betiltották a szélenergiát, megadóztatják a napenergia használatát, és elfelejtették leszigetelni az országot. Varga Mihály, kormányuk saját minisztere is figyelmeztette már önöket erre, hogy a szigetelési program tekintetében óriási hiányosság, hogy ezt nem lépték meg 2010 óta, holott, amikor a Fidesznek volt még választási ígérete, ezt megígérték anno Magyarországnak. Azt látjuk, hogy amit a kormány elindított konzultációt, az is az orosz függés erősítéséről szól. Továbbra is a szénhidrogénben, a gázban, az olajban tudnak gondolkodni, a fenntartható zöldmegoldásokat a mai napig nem akarják igazából figyelembe venni. Mi viszont ezért indítottuk el a zöldkonzultációnkat, és szeretnénk megkérdezni az emberek véleményét, nem csupán a helyzetképről, hanem a valódi fenntartható zöldmegoldásokról is. Azt szeretném itt kérni, hogy folytassuk le ezt a zöldkonzultációt. Korábban elzárkóztak azzal kapcsolatban, hogy ilyen zöldkérdésekről megnyilatkozzanak, de nézzük az LMP különböző kérdéseit ebben a zöldkonzultációban, és innen is mindenkit biztatok arra, hogy töltse ki az LMP konzultációját a megoldásokról, ami többek között az energiaválságra ad megoldást. Az első kérdésünk, hogy tervezie a kormány, hogy eltörli a szélenergiára vonatkozó tiltást. Itt a kormányzati képviselők, maga Orbán Viktor miniszterelnök is elismerte, hogy vita van a kormányon belül ezzel kapcsolatban, de azt is mondta a miniszterelnök, hogy jó lenne, ha a parlament ezzel kapcsolatban megnyilvánulna. Azt kérem önöktől, nyilvánuljanak meg itt a parlamentben, mit gondolnak erről a kérdésről. A második kérdésem, hogy tervezike egy átfogó épületszigetelési program elindítását. No nem olyat, ami évente csupán 4-5-10-15 ezer családot érint, hanem igenis százezrek és milliók részesülhetneke egy ilyen programban, ami természetes módon csökkentené a károsanyag-kibocsátást, csökkentené a gázfelhasználást, és segítené a függetlenedésünket Oroszországtól és a fosszilis energiától. Ugye, Varga Mihály miniszter is emlékeztette önöket ennek a programnak a fontosságára. A harmadik kérdésem, hogy tervezike a napelemadó eltörlését. Most, amikor a betáplálás visszavonásával nem engedik, hogy energiát lehessen betáplálni a rendszerbe, amit háztartások, vállalkozások termelnek meg napenergiával, ez egy apró gesztusnak tűnik, de mégis fontos lenne, ha ezt az adót eltörölnék végre. A negyedik kérdésem a klímabérletre vonatkozik. Itt hetekkel, hónapokkal ezelőtt megnyilvánultak már, talán Rétvári Bence államtitkár is megnyilvánult, hogy kormányon belül vizsgálatok folynak a klímabérlet bevezetésével kapcsolatban, tesztelik, nézik, modellezik ezt az intézkedést, nagyon sikeres német példa van ezzel kapcsolatban. Szeretnék rákérdezni, hogy hol tart ez a vizsgálat, és mikor vezetik be a klímabérletet a közösségi közlekedés támogatása érde-kében. Az LMP ötödik zöldkonzultációs kérdése pedig a Paks II.-beruházásra vonatkozik. Mi szeretnénk leállítani ezt a beruházást, az energiaválság közepén sem lehet a káros, veszélyes és a szintén orosz függést erősítő atomenergia mint megoldás. Leállítjáke a Paks II.-beruházást, és megszabadulunke a szénhidrogénfüggéstől? Hol vannak a zöldmegoldások? Köszönöm szépen. [[Soltész Miklós: Vastaps!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel a képviselő úr államtitkár asszonyt meg is szólította, gondolom, hogy ő fog válaszolni a kormány nevében. [[Jelzésre:]] Igen. Tehát a kormány nevében Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog válaszolni az elhangzott kérdésözönre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megköszönni, hogy egészen pontosan idézte a tegnapi felszólalásomat, ami, azt gondolom, hogy teljes mértékben a valóságot tartalmazza, hiszen főleg egy téli időszak előtt arról beszélni, hogy az energiaellátás nem fizikai, infrastrukturális kérdés, hanem ideológiai, azt gondolom, hogy hiba lenne, hiszen az a legfontosabb, hogy a magyar családok tudjanak fűteni, télen legyen elegendő földgáz, és hogy a magyar vállalatok tudjanak működni. Viszont azt is szeretném elmondani, hogy az Orbán-kormánynál többet senki nem tett annak érdekében, hogy diverzifikáljunk, és erre hadd mondjak néhány példát! Egyrészt, ha maradunk a földgáz kérdésénél, akkor azt mindenféle szempontból ki kell emelni, hogy két interkonnektorról hatra növeltük az interkonnektorok számát. Ez azt jelenti, hogy egyébként mi készen állunk arra, hogy orosz földgáz mellett másfajta földgáz is érkezzen az országba, éppen ezért hatalmas dolog az, hogy a krki LNG-terminál megépült, és mi hosszú távú szerződést kötöttünk le onnan, ezzel pedig első alkalommal sikerült elérni, hogy egyébként az orosz földgáz mellett más típusú földgáz is megérkezhessen az országba. Azt gondolom, hogy ez a diverzifikációnak egy nagyon fontos eleme. A gáztározókról is érdemes beszélni, és azért azt is el kell mondjam, hogy egy nemzetstratégiai kérdés az, hogy visszavásároltuk az egyébként a baloldal által elherdált földgáztározóinkat, és most már több mint 80 százalékos a töltöttsége ezeknek a földgáztározóknak, ami azt jelenti, hogy ha egyáltalán nem érkezne egy darab molekula sem az országba, akkor is több mint hat hónapra elegendő földgázzal rendelkezik az ország. Ezek óriási dolgok, főleg a jelenlegi energiahelyeztben, ami, azt gondolom, hogy mindenféle szempontból egy stratégiai kérdés. Itt a képviselő úr a Paks II.-t, az atomenergia kérdését is érintette. Ezzel kapcsolatban szeretném elmondani, hogy a hazai villamosenergia-ellátásnak nagyon fontos része az atomenergia, és ezt az Európai Unió is elismerte, hogy ez egy tiszta zöldenergia. Tudom, hogy önök azt szeretnék hallani, hogy ezt leállítjuk, és ha a kormány ezt megtenné, akkor, azt gondolom, hogy nagyon-nagyon felelőtlenül járna el. Éppen ezért mi meghosszabbítjuk a Paksi Atomerőmű üzemidejét, és hozzákezdünk Paks II. építéséhez is. [[9.10]] Ahogy említettem, az atomerőmű szerepe megkérdőjelezhetetlen, hiszen jelenleg a hazai villamosenergia-termelés felét, a hazai felhasználásnak a 36 százalékát jelenti. Nézzük meg a számokat! Ha a Paks II.-projekt leállítását követelik, akkor nézzük meg ennek a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos összefüggéseit! A Paks II.-projektnek köszönhetően éves szinten 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátása válik elkerülhetővé, emellett a jelenleg működő paksi blokknak köszönhetően évente 14 millió tonna szén-dioxid kibocsátását kerüljük el. Azt gondolom, ez egy hatalmas érték, a kettő együttműködése esetén ez több mint 30 millió tonna szén-dioxidot jelent éves szinten. És ha már a konzultációkról beszélünk úgy általában, azt gondolom, nagyon fontos dolog, hogy mi megkérdezzük az emberek véleményét a nemzeti konzultációk során. Tudom, hogy önök ezzel kapcsolatban nem éppen pozitív megnyilatkozásokat tettek, de azt gondolom, hogy ilyenkor azoknak a magyar embereknek a véleményét nézik le, akik egyébként kitöltik, és fontosnak tartják azt, hogy a jelenlegi európai helyzetben igenis beszéljünk ezekről a kérdésekről. A jelenlegi háborús helyzet, amivel kapcsolatban mi a legelejétől egyértelműen az álláspontunkat elmondjuk azt gondoljuk, hogy békére van szükség, az azzal kapcsolatban hozott szankciók pedig hihetetlenül rossz hatással vannak az összes európai ember életére, és szankciós felárat fizetünk az energiáért, inflációt okoz , mi azt gondoljuk, nem jó irány, és igenis meg kell kérdezni az embereket, hogy mit gondolnak a helyzettel kapcsolatban. Az energiaszuverenitás és az energiaválság hatékony kezelése érdekében a kormány azonban továbbra is elkötelezett a jövő tiszta energiaforrásainak a hasznosítása érdekében, éppen ezért fontosnak tartjuk a geotermikus energia térnyerését. Összességében azért azt el kell mondanom, hogy szerintem a képviselő úrral több ponton egyetértünk, viszont arra kérem, hogy a kormánynak az eddig tett erőfeszítéseit ismerjék el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A Mi Hazánk képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Balatonaliga egy gyönyörű, ám hányattatott sorsú település, a Rákosi-diktatúra kommunista vezetői kártalanítás nélkül elvették a település központját a lakosoktól, majd gépkarabélyos őrökkel őrzött üdülőhelyet hoztak létre a kommunista kiváltságosok számára. A rendszerváltás után azt gondolhatták a lakosok, hogy végre újra közhasználatba kerül ez a gyönyörű terület, ám nem örülhettek sokáig, mert 2007-ben a Gyurcsány-kormány privatizálta azt, eladták a 47 hektáros területet egy izraeli cégnek. 2018-ban ezt az izraeli céget vásárolta fel Mészáros Lőrinc, majd alig két év múlva megérkezett a kormányzati válasz, ugyanis egy kormányrendeletben gyakorlatilag töröltek minden jogszabályi kötelezettséget a területtel kapcsolatban, és turisztikai célból kiemelt beruházássá minősítették a Club Aliga 47 hektáros területét. Ez a kormányrendelet olyan felháborító passzusokat tartalmaz, miszerint az egyébként állami tulajdonban lévő parti sétány és az állami tulajdonú közutak esetében megtiltja a közútcélú használatát ennek, de ami talán ennél is felháborítóbb, hogy a jelenlegi strand területén 80 százalékos beépíthetőségű telekké való felparcellázást engedélyez, tehát akár 18 méter magas épületeket húzhatnak fel közvetlenül a partra. Most azért vált nagyon sürgőssé a helyzet és a kormányzati beavatkozás, mert ezek közül a közvetlen parti szakasszal rendelkező telkek közül ötöt már eladtak újabb oligarcháknak, akik egyébként ebben a kormányrendeletben foglalt célokkal is ellentétes módon nem turisztikai fejlesztést, hanem saját magáncélú lakóingatlant akarnak építeni ezekre a telkekre, törvénysértő módon nem biztosítva a parti sétányt, mert hogy, hogy nem, képzeljék el, az adásvételi szerződésből az eladó valahogy kifelejtette, hogy az új tulajdonosoknak is kötelessége lenne a parti sétány biztosítása. Az a jogi helyzet tehát, hogy mivel a mostani vevők jóhiszeműen járnak el, hiszen az eladó a hibás, ők beépíthetik a partig tartó szakaszokat is, és így, ha a kormány nem él elővásárlási jogával november 21-éig, akkor a közösség végleg elveszíti ezt az 540 méteres szakaszt a Balaton partján, és az magánkézbe fog kerülni. Ez az egész ügylet nemcsak felháborító és nemcsak környezetromboló, hanem törvénytelen is, ugyanis a kormányrendeletben is turisztikai fejlesztés szerepel, holott itt lakóingatlanokról, azok építéséről van szó. Emlékeztetnem kell arra is, hogy ugyanezen kormányrendelet alapján Balatonvilágoson 2021-ben építeni akartak egy lakóparkot, azonban annak az építési engedélyét a Miniszterelnökség 17 nap után visszavonta, éppen ugyanerre hivatkozva, hogy kizárólag a turisztikai célú fejlesztés az, amire vonatkozik a kormányrendelet, ha lakóingatlant építenek erre a területre, azt nem engedélyezhetik. Ez egy rendkívül erős precedens arra nézve, hogy önök ismételten lépjenek, és mentsék meg a Balatonnak ezt a szakaszát. Az a szörnyű és szomorú hírem van, hogy az építkezés már megkezdődött. Magam a múlt héten személyesen is jártam ezen a területen, és saját szememmel láttam, ahogy 30-40 éves fákat vágtak ki azért, hogy a kikötőben ezeknek az oligarcháknak mélyítsék a Balaton medrét, és ott parkoltathassák a hajóikat. Az utolsó pillanatban vagyunk tehát ahhoz, hogy ezt a parti szakaszt megmentsük a közösség számára, és az oligarchák érdeke ne írhassa felül az emberek közösségi érdekét. Három lehetősége van jogi értelemben tehát a kormánynak. Az egyik az, ha a kormányrendelet hatálya alól kivonnak a 24 telek közül 23-at, amelyre valójában nem turisztikai célú beruházást terveznek. A második, legegyszerűbb megoldás lenne, ha az egész kiemelt-kormányrendeletet hatályon kívül helyeznék, és akkor a Balaton-törvény érvényes lenne erre a területre is. De ami a legsürgetőbb, és amire kevesebb mint egy hónapjuk maradt ezen öt telek esetében, hogy élnek elővásárlási jogukkal, kialakítják a parti sétányt, és csak ezt követően, a parti sétány nélkül értékesítik ezeket a telkeket. Ha ezt nem teszik meg, akkor ez a parti sétány egyszer s mindenkorra el fog veszni a közösség számára. Az oligarchák vagy az emberek oldalán állnak? Most ki fog derülni, Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Csepreghy Nándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni a lehetőséget, hogy az Országgyűlés előtt is lehetőséget ad arra, hogy két olyan törvénytervezetről beszéljek a kérdése kapcsán, amelyek közül az egyik a következő hetekben, a másik pedig a következő hónapokban kerül önök elé: ez az állami beruházási kerettörvény, illetve az építésügyi szabályozás teljes, átfogó rendezése. Azért említem ezt a két törvényt, mert ennek a két törvénynek a keretrendszere pont azokat a szempontokat emeli törvényerőre, amelyeket képviselő asszony is képvisel, tehát semmit ne lehessen úgy építeni Magyarországon, sem állami, sem ipari, sem magáncélú ingatlant, hogy az ne egyezne a legalacsonyabb szintű, de demokratikus felhatalmazással rendelkező közösségi érdekképviselet akaratával, tehát amit a helyi önkormányzaton keresztül, a helyi akaraton át nem érvényesítenek az építési szabályozásban. A Club Aliga-, illetve a balatonvilágosi kérdés nem először van az Országgyűlés előtt, hiszen a kormányalakítást követően, tavasz-nyár fordulóján miniszter urat több körben is interpellálták, és ennek az eredménye ma ott tart, hogy az eredeti beépítési tervvel szemben, amely az önkormányzati engedély alapján 250 ezer négyzetméter beépítését tette volna lehetővé, ma, jelen pillanatban a beruházói szándék a mi ismereteink szerint 67 ezer négyzetméterre vonatkozik. Azért beszélek erről feltételes módban, mert megkezdődtek azok az egyeztetések az önkormányzat és a beruházó között, amelyeket a miniszter úr kért, és ezeknek az egyeztetéseknek az eredménye volt az, hogy az önkormányzattal való tárgyalások során visszavonta a beruházó azt a beruházási tervet, amelyre ő eredetileg engedéllyel rendelkezett, és a kormányhivatal is a környezethasználati engedélyeket visszavonta, ameddig új tervek benyújtásra nem kerülnek. [[9.20]] Valóban, igaza van abban a képviselő asszonynak, hogy itt egy több évtizedre visszamenőleges problémával nézünk szembe, hiszen egy olyan területet privatizáltak még az 1990-es években, ami addig közcélt kellett volna hogy szolgáljon, viszont a jelenlegi állapotban a magántulajdonnak és a köztulajdonnak ezt a kérdését így az állam külső beavatkozási szinten nem tudja eldönteni. Ahogy ön is említette, november 21-éig élhet az önkormányzat az elővásárlási jogával. A tegnapi nap folyamán miniszter úr a polgármester úrtól kapott egy levelet ezzel kapcsolatban. Jövő héten fog miniszter úr erre a levélre a polgármesternek válaszolni. Azt azonban garantálni szeretnénk akár az építésügyi szabályozáson, akár a helyi önkormányzati érdekképviselet megerősítésén keresztül, hogy csak olyan fejlesztés valósulhat meg ezen a területen, ami a helyi közösség érdekeivel is egybemegy. Három dolgot kell egymással összemetszeni. Egyrészt a Balaton mint természeti érték védelmét, másrészt azt, hogy a helyi közösség akaratával szemben semmi olyan nem épülhet, ami ott esztétikai zavart kelt, harmadsorban pedig a turisztikai célok maximális érvényesülését, tehát a tó megközelítését. Ezt a három szempontot azonban csak az önkormányzat és a beruházó tudja egymással letárgyalni, hiszen a beépítésre vonatkozó szabályozások tekintetében a helyi építési szabályzat határozza meg azt, hogy az értékesítést követően, amennyiben az megtörténik, mit lehet építeni ezeken a területeken. Ez pedig a helyi építési szabályzatból következik. Ha a helyi építési szabályzattal szembemenőleg akar bárki, a későbbi tulajdonos bármit megépíteni, akkor azt blokkolni tudja az önkormányzat, hiszen a földhivatal ezeket az engedélyeket nem fogja rájegyezni a széljegyekre. Tehát a helyi önkormányzat kezében van a helyi építési szabályzaton keresztül annak a lehetősége, hogy ezt korlátozni tudják. A két említett törvény, a beruházási törvény és a településképi törvények tekintetében pedig a magyar állam az önkormányzatok ilyen irányú jogköreit erősíteni, támogatni fogja a közcél maradéktalan érvényesülése érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A Párbeszéd képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jámbor András Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. A Fidesz azt mondta a kampányban, hogy nem lesznek megszorítások, nem fog nőni a rezsi ára. Az Intrum kutatóintézet Portfolióban ismertetett kutatása szerint a háztartások 3,9 százaléka, mintegy 161 ezer háztartás, 161 ezer család fog bedőlni az önök rezsiemelésének következtében. További 7,5 százalék súlyos mértékben, 10,5 százalék pedig kismértékben veszélyeztetett. Ez azt jelenti, hogy közel 1 millió háztartás, család veszélyeztetett ma Magyarországon. Ezek a számok a devizahitel-válsághoz fogható mértékben rengethetik meg az országot. Mindezt úgy, hogy önök semmit sem tettek a lakhatási válság enyhítésére az elmúlt 12 évben. A lakás- és albérletárak brutálisan nőnek, egy pályakezdő fiatal a magas kamatok miatt nem is álmodhat önálló lakhatásról. Ma egy fiatal nem attól függően jut lakáshoz, hogy mennyire szorgalmas vagy rátermett, hanem attól függően, hogy örököle a szüleitől. Önök nem indítottak állami bérlakásprogramot, nem támogatták ebben az önkormányzatokat, érdemben nem bővítették a kollégiumi férőhelyrendszert, és annyira hagyták lerohadni a magyar lakásállományt, hogy a magyar lakások és házak 70 százaléka szorul energiahatékonysági beruházásra. De azt gondolná az ember, hogy legalább a válságban törődnek a rászorulókkal. Ezzel szemben éppen beleírják a szociális törvénybe, hogy az állam csak kivételes esetben segítsen a rászorulóknak, és semmit sem hajlandók azért tenni, hogy az önök politikája miatt a lakásukat elvesztők legalább segítséget kapjanak vagy tisztes elbánásban reménykedjenek. Bár a Völner-Schadl-ügyben megtörtént a vádemelés, de hiába ígérték önök a kampányban, továbbra is folyamatosan szabotálják a végrehajtások rendszerének átnézését, a törvénytelenségek és az igazságtalanságok megszüntetését. Pedig az elmúlt hetekben törvénytelenséget és igazságtalanságot is láttunk bőven. Hozzám sorra érkeznek a panaszok tévesen átírt tartozásokról, törvénytelen kilakoltatásokról, végrehajtói visszaélésekről. De a végrehajtások rendszerét az igazságtalanságok szempontjából is át kéne nézni. Nem lehet például, hogy valaki élete azon múljon, melyik kerületben lakik, melyik önkormányzattól kapott önkormányzati bérlakást. A VIII. kerület például hosszú eljárásban, az önálló lakhatást megtartó és megerősítő szociális munka elvégzése, adósságrendezési és kezelési program esetleges kudarca után, csak a legvégső esetben lakoltat ki, de akkor is kizárólag és a családok esetében közös elhelyezéssel. Ezzel szemben azt láttuk, hogy a fideszes V. kerületben, miután szeptember 28-án Szentgyörgyvölgyi Péter megszavazta a Fővárosi Közgyűlésben, hogy senkit sem fog az utcára rakni, azután mégis október 6-án egy 67 éves beteg asszonyt, Zsuzsát lakoltatott ki és tette őt hajléktalanná. Pedig az önkormányzati törvény előírja, hogy az önkormányzatok feladata különösen a hajléktalanná válás megelőzése. Zsuzsát az önkormányzat 300 ezer forintos tartozásért rakta az utcára úgy, hogy a Végrehajtói Kar volt vezetője, aki ellen most egy másik ügyben emeltek vádat, négyzetméterenként keresett 700 ezer forintot, amikor önkormányzati ingatlant kapott ettől a kerülettől. Zsuzsát úgy rakták 300 ezer forintért az utcára, hogy a kerület jegyzőjének a XII. kerületben majd’ 800 ezres tartozása van, míg a saját kerületében több mint 1 milliós tartozása. Őrá mégsem küldte senki a végrehajtót. Azt kérem önöktől, álljanak az igazság oldalára, ne hagyják, hogy pár százezres tartozásért valaki az utcára kerülhessen. Alkossunk közösen olyan új végrehajtási törvényt, amely nem a végrehajtókat, hanem az adósokat segíti. Hozzunk olyan szabályokat, amelyek legalább az önkormányzatokat kötelezi a megfelelő adósságrendezésre és -kezelésre és szociális munkára. Végezetül pedig világítsuk át a Végrehajtói Kar ügyeit. Egymillió magyar háztartás van veszélyben, a minimum, hogy ebben az ügyben jogot és igazságot teszünk. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Több témát érintett, igyekszem a legtöbbre válaszolni. Ami a lakhatási kérdéseket illeti: mi abban szeretnénk segíteni a fiatalokat, hogy saját tulajdonhoz jussanak. Tudom, hogy ebben van egy nagy vita közöttünk, önök a bérlakásprogrammal ezt nem segítenék elő. Mi szeretnénk, ha minél előbb lenne saját lakásuk. Ezt segíti évek óta a családi otthonteremtési kedvezmény, nagy sikerrel fut a program; szeretnénk egyébként a családtámogatási rendszert tovább bővíteni. Ezt segíti a babaváró támogatás; szintén évek óta ez önmagában egy tízmilliós támogatás. És ezt segíti a lakásfelújítási támogatás is, amelyet akár napelem-telepítésre, akár nyílászárócserére, akár energiahatékonysági beruházásokra is lehet fordítani. Nem tudom, miért tartja ezt ilyen viccesnek, szerintem érdemi segítség ez a fiataloknak. Ami a kilakoltatás kérdését illeti: az említett eset részleteivel én nem vagyok teljesen tisztában, de egy dologra emlékszem, arra, hogy több évre visszamenőleg nem fizetett bérleti díjat ez az illető, és a lakóközösség kért eljárást. Úgyhogy mielőtt ezt az ügyet idehozza a parlamentbe, arra szeretném kérni tisztelettel, hogy a lakóközösséggel előtte beszéljen, mert az ő kérésükre indult eljárás még sok-sok évvel ezelőtt. Egyébként ha azt nézzük, hogy az egyes kerületek hogyan állnak a kilakoltatások terén, akkor arról szeretném tájékoztatni, hogy a baloldali kerületek élen járnak a kilakoltatások terén. [[Rétvári Bence: Ez így van!]] Szerintem ez fontos probléma, csak arra szeretném kérni, hogy az ezzel kapcsolatos párbeszédet a baloldali önkormányzatokra is terjessze ki. Önök gyakorlatilag azt állítják, hogy a kormány nem tesz semmit szociális ügyekben, nem tesz semmit a családok és a vállalkozások megsegítésére. Engedje meg, hogy az első állításra, mondjuk, hat cáfolatot hozzak ide, a másodikra meg hármat. A mostani rendkívüli időszakban is fenntartjuk az adókedvezmények rendszerét, ebben az évben 1127 milliárd forint maradt a családoknál. Kifizettük a 13. havi nyugdíjat, amit az önök szövetségesei anno elvettek. Fizetünk nyugdíj-kiegészítést, és az év végén fizetünk nyugdíjprémiumot is. Érvényben marad a fiatalok adómentessége is tudja, az az adómentesség, amit önök nem támogatnak. Ez is az életkezdést segíti. Meghosszabbítottuk a benzinárstopot december 31-éig. Tudja, ez az az intézkedés, amelyet az önök árnyék gazdasági minisztere már a nyár végéig kivezetett volna. A kamatstopot is meghosszabbítottuk június végéig. Tehát nem egy baloldali kormány vezetett be kamatstopot, hogy védje a családokat, hanem ez volt az a kormány, amelyik ezt bevezette. Ez 350 ezer családnak jelent mintegy 140 milliárdos segítséget. És fenntartjuk a rezsitámogatást is. Tudja, azt a rezsitámogatást, amelyet ön rezsihazugságnak nevezett. Ez átlagosan havi 181 ezer forintos támogatást jelent, egy családnak ennyivel kell kevesebbet fizetnie a gázért és az áramért. S ha a vállalkozásokat nézzük: tudom, hogy ön most nem említette, de ezt is fontosnak tartom, mert a vállalkozások tartják a munkahelyeket. November 15-étől kiterjesztjük a kamatstopot a kis- és középvállalkozásokra, azok változó kamatozású hiteleire. A június végi szinten fogjuk rögzíteni a kamatokat. A kormány arról is döntött, hogy folytatódik a Széchenyi-kártya-program ez egy kedvezményes hitelprogram , és gyármentő program is indul azért, hogy a megemelkedett energiaárak az egyes vállalkozásoknál ne vezessenek oda, hogy munkahelyeket veszítünk el. A cél az, hogy ebben a rendkívüli helyzetben is a lehető legtöbb munkahelyet megtartsuk. [[9.30]] Ismerjük persze az önök javaslatait is, adókedvezmények helyett hogyha már megélhetési ügyekről beszélünk adóemelésekben gondolkoznak: több mint 3000 milliárd forint értékű adóemelési javaslatot nyújtottak be a költségvetéshez. Persze, ez nem akadályozza meg önöket abban, hogy az adózással kapcsolatos tüntetéseken ott legyenek az első sorokban ön is ott volt , miközben a kata adónemet a szövetségesei egyáltalán nem szavazták meg, amikor itt gombot kellett nyomni az Országgyűlésben. Az árstopokat is csípőből támadták: a benzinárstopot, amint említettem, kivezették volna, hülyeségnek és ostobaságnak nevezték a rezsitámogatást, arról nem is beszélve, hogy mindvégig támogatták azokat a külföldi döntéseket, amelyek a mostani áremelkedésekben oroszlánrészt vállalnak. Például az ön pártja azt mondta pár hónappal ezelőtt, hogy el kell zárni a gázcsapokat, a képviselőtársa még mutatta is, hogy el kell zárni a gázcsapokat. Hogyha elzárták volna a gázcsapokat, ahogyan önök javasolták, akkor még a mostani szintnél is magasabbak lennének az energiaárak. Ilyen körülmények között nagy szerencse, hogy ebben a válságos időszakban nem a baloldal van kormányon. Az sincs rendben, hogy most Európa fizeti a háború árát, de hogyha önökön múlna, akkor még súlyosabb lenne a helyzet én azt mondom, hogy inkább ne próbáljuk ki. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportjából Varga Ferenc képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal nem mondok semmi újat, ha kijelentem, hogy a kormány a saját maga által okozott gazdasági és szociális válság hatását nem képes kezelni. A napokban viszont az is kiderült, hogy önök szeretnének elbújni a felelősség alól jó példa erre a szociális törvény módosítása. Önök azt mondják, hogy a problémákat azok keletkezési helyén kell megoldani, és a legfelsőbb szintek beavatkozásának, azaz az önök beavatkozásának a szükséges minimumra kell korlátozódnia. Egyet is értenék ezzel az elvvel ez az uniós szubszidiaritás elve , hogyha nem a szociális törvényről lenne szó, ha ezt nem az eddigi legnagyobb gazdasági válságban találnák ki, és nem olyan 12 év kormányzás után, melynek során minden lépésük a döntési jogkörök és az erőforrások elvonásáról és a központosításról szólt volna. De térjünk vissza a szociális törvény módosítására! Miről is szól ez konkrétan? Eddig a szociális ellátás feltételeinek biztosítása az egyén, a család, a helyi közösség, az önkormányzat és az állam feladata volt. A módosítás szerint elsősorban az egyén, ezt követően a családja, a települési önkormányzat, majd az állami támogatásban részesülő karitatív szervezetek, és csak a sorban ötödikként megjelenő állam felelőssége lenne az egyén szociális biztonsága. Azaz az egyén oldja meg a problémáját úgy, ahogy akarja, kormányzati segítségre csak a legvégső esetben számíthat, na, akkor sem valami sokra. Magyarul: a benyújtott törvényjavaslattal az állam gyakorlatilag kivonul a szociális ellátási rendszer működtetéséből. Gratulálok önöknek, ilyen egy igazi nemzeti, keresztény kormány! Szerintem se nem nemzeti, se nem keresztény, de még csak nem is hozzáértő [[Vitályos Eszter: Nagy szavak ezek a Jobbiktól!]] , ugyanis a problémamegoldás szintjeit egymást kizáró fokozatként jeleníti meg a javaslatban, azonban ezek a gyakorlatban pont nem kizárják, hanem teljesen kiegészítik egymást. Ismétlem: életszerűtlen, ezért kivitelezhetetlen, és kizárólag az önök felelősségáthárításáról szól. Önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, menekülnek a saját maguk által okozott gazdasági és szociális válság felelőssége alól. Családok százezreinek a megélhetése került veszélybe az önök gazdaságpolitikájának köszönhetően, az emberek pénze egyre kevesebbet ér, a boltokban rekordmagas az infláció, a rezsiköltségek pedig az egekbe szöktek. Önök ahelyett, hogy az emberek oldalára állnának, tovább feszítik a húrt, és további terheket rónak rájuk, pontosan az ilyen törvénymódosításokkal. De továbbmegyek: önöknek az önkormányzatok tekintetében sem lehet makulátlan a lelkiismerete. Az elmúlt években folyamatosan és tudatosan véreztették ki őket. Jelenleg túlnyomó többségük a megnövekedett energiaköltségek miatt arra kényszerül, hogy lekapcsolja a közvilágítást, bezárja a kulturális és szociális intézményeit, mely utóbbi akár emberek életét közvetlenül is veszélyezteti. Önök ahelyett, hogy rezsivédelmet adnának a települési önkormányzatoknak, a jelenlegi helyzetüket tovább nehezítik a szociális törvény módosításával is. Vajon majd erről is azt fogják hazudni, hogy Brüsszel miatt van? Meddig bírja még a magyar nép önök szerint? Erről konzultáljanak inkább az emberekkel, ne a brüsszeli szankciókról, amit éppen önök fogadtak el az Európai Parlamentben. [[Vitályos Eszter: Hazudsz!]] El fog egyszer jönni az a pont, amikor már nem lesz elég a 8 milliárdos nemzeti konzultációként elkeresztelt néphülyítési kampány. El fog jönni az a pont, amikor már nem tudják kire fogni, nem tudják elhazudni a felelőtlen kormányzásukat. Miért mondom, hogy felelőtlen? Ahogy lassan már megszokhattuk, a társadalmi egyeztetés ezen módosítás kapcsán is elmaradt, olyannyira, hogy az egyes szervezeteknek kiküldött véleményező tervezetben ez a módosítás nem is szerepelt. Vajon miért nem? Nem kívánok semmi rosszat feltételezni önökről, bárki hibázhat, hiszen halandók vagyunk. Talán még meg is köszönik nekem, hogy én viszont elvégeztem önök helyett ez a feladatot, így engedje meg nekem a mélyen tisztelt kétharmad, hogy továbbítsam önöknek a Szociális Munkások Magyarországi Egyesületének kérdéseit. Ki, mikor és hogyan tudná ezt a rendelkezést az ellátórendszerben alkalmazni? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Mitől lesz önhibás egy kliens az egyes szociális problémák esetén? Ki fogja ezt ellenőrizni? Végül, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim: mit gondolnak, a viselkedésük mennyire keresztény, mennyire nemzeti? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Európa minden országában egy jóval nehezebb télre készülnek, mint az előző telek, hiszen a háború miatt bevezetett hibás szankciók miatt Európában mindenhol felment a benzin ára ezen Magyarországon ársapka van , felment az élelmiszerek ára, felment az energia ára, felment a rezsi ára. Nagyon-nagyon szemellenzősnek kell lenni ahhoz, hogy ön fel tudjon úgy állni ebben a parlamentben, hogy elmondja, hogy sehol máshol Európában nincs áremelkedés, csak Magyarországon, és nagyon-nagyon szemellenzősnek kell lenni ahhoz, ahogy ön fölállt, hogy ennek a háborúhoz és a szankciókhoz semmi köze nincsen. Lehet ezt néphülyítésnek nevezni, tisztelt képviselő úr, de Európa minden országa ezzel küszködik. Hallgassa meg bármelyik miniszterelnököt az Európai Unió országaiból, ők fogják önt cáfolni, hiszen mindenhol azzal foglalkoznak, hogy a szankciók miatt keletkező áremelkedést, inflációt hogyan lehet kompenzálni. Azért a fontnak egy generáció óta nem volt ekkora inflációja, Amerikában szintén nem volt, mióta eurózóna létezik, nem volt akkora infláció az eurózónában, mint most. De ön azt mondja, hogy csak Magyarországon vannak problémák [[Dr. Brenner Koloman: Nem mondott semmi ilyet!]] tisztelt képviselő úr. [[Vitályos Eszter: Ez a néphülyítés!]] Nagyon-nagyon szemellenzősnek kell lenni, hogy ön ezt mondja. Mi több oldalról is próbálunk segíteni az embereknek, mint ahogy az elmúlt 12 évben is ezt tettük, egyrészről azzal, hogy az elmúlt 12 évben is munkahelyeket teremtettünk, most is ezeket a munkahelyeket akarjuk megvédeni. Önök a járvány alatt is ugyanezeket a szavakat mondták, ön még talán akkor nem volt itt a Jobbik padsoraiban, de ugyanezeket mondták az ön kollégái, és azt mondták, hogy a munkanélküliséget kell segíteni, a munkanélkülieket kell segíteni, és nem az a jó, amit a kormány tesz, hogy a munkahelyeket menti meg. Ennek az lett az eredménye, hogy mi ez a politikát követtük, hogy utána, miután véget ért a járvány, a legnagyobb gazdasági növekedés Magyarországon volt, 7,1 százalékos, és rekordmagas volt a foglalkoztatottság. Ez tehát a jövedelmeknek a megvédése. A másik a kiadásoknak a csökkentése. Ön azt mondja, hogy ez néphülyítés idézem önt, bocsánat. Aztán nézzük a számokat, tisztelt képviselő úr, hogy mi ön szerint a néphülyítés, hány eurócentbe kerül a lakossági fogyasztóknak a villamos energia Európában eurócentben, kilowattóránként: Budapest 9,22; Bukarest 16, London 39, Bécs 43, Brüsszel 53, Berlin 54, Koppenhága 66 Budapest 9,22. Mennyibe kerül a földgáz? ugyanúgy eurócentben, kilowattóra értékben: Budapest 5,07, Bukarest 6,29, Brüsszel 16,3, Berlin 24, Bécs 27, Koppenhága 40, Amszterdam 42 Budapest 5. [[9.40]] Így próbáljuk megvédeni azokat az embereket, akiknek a rezsi az egyik legnagyobb részét teszi ki a kiadásaiknak, hogy visszatartjuk, jóval alacsonyabban. Ugyanazon a piacon szerezzük be ezeket az energiahordozókat, ugyanazon, mint a bécsiek meg az amszterdamiak, csak nálunk az embereknek a töredékét kell fizetniük, így minden családnál 181 ezer forint támogatás az, ami érzékelhető. Ami a szociális kiadásokat jelenti, tisztelt képviselő úr, nem volt itt az elmúlt 12 évben, hadd mondjam el önnek a számokat. Amikor az ön szövetségesei a szociális kasszát itt hagyták nekünk, annak a teljes összege, tudja, mennyi volt? 325 milliárd forint. 325 milliárd forint volt a szociális támogatások teljes össze. Tudja, ez idén mennyi? ezt már tudhatja, hiszen itt ül. Nem 325 milliárd, hanem 1139 milliárd. Ön azt mondta, hogy ez a kormány elvesz a szegény emberektől, miközben a rászorulók támogatása 325 milliárdról 1139 milliárdra nőtt. És tudjuk, hogy a jövő év ismételten nagy feladatokat hordoz, ezért a jövő évre még 187 milliárd forinttal növeljük ezeket a kiadásokat, több mint a háromszorosára növeljük a szociális kiadásokat így ezáltal a kormányzásunk alatt, mert tudjuk, hogy sokaknak segítségre van szüksége. És ha megnézi ennek az alábontásait, tudja, hogy az önök kollégái mennyit költöttek gyermekétkeztetésre? 30 milliárd forintot. Tudja, mi mennyit költünk? 101 milliárdot. Tudja, mennyit költöttek iskolatej-, iskolagyümölcs-programra? 600 millió forintot. Tudja, mi mennyit költünk? 5 milliárdot. Az ön kollégái nem szavazták meg, amikor bevezettük a gyermekek otthongondozási díját. Az ön kollégái nem szavazták meg itt a parlamentben az ápolási díj emelését, hanem helyette trombitáltak, kiabáltak és szelfizgettek. Tudja, mennyit szántak ők ápolási díjra? 15 milliárdot. Tudja, mennyit költünk mi? 67 milliárd forintot. Tudja, hogy csökkentek vagy nőtteke a szociális férőhelyek? Nőttek, több ezres nagyságrendben nőttek az elmúlt években. Tudja, mennyien kaptak házi segítségnyújtást? Korábban 75 ezren, most 91 ezren. Akkor 5 ezren dolgoztak, hogy segítsenek másoknak házi segítségnyújtásban, most 13 ezren. Akkor 145 ezer forint volt a gondozástámogatás mértéke [[Az elnök csenget.]] , most 381 ezer forint. Mi így fogjuk ezt tovább növelni, bármivel is kritizálnak önök minket, de ezeket önök, hangsúlyozom, nem szavazták meg. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A Momentum képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Orosz Anna képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Államtitkár Urak és Asszonyok! Tegnapelőtt, október 23-án 80 ezren tüntettünk Újbudán, a Műegyetem rakparton, diákok, szülők és tanárok közösen álltak ki a pedagógusok anyagi megbecsüléséért és az oktatás átfogó reformjáért. De nemcsak az oktatás, azon belül a pedagógusok helyzete vált tarthatatlanná, a megélhetési válság fenyegetése mára mindenkit elért az országban. A rendszerváltás utáni Magyarország egyik legsúlyosabb válságának a kapujában vagyunk. Az éves infláció 20 százalék feletti, az élelmiszerárak majdnem 50 százalékkal növekedtek, a kenyér, a vaj, a tejtermékek ára még ennél is gyorsabban drágult. Önök azt szajkózzák, hogy egyrészt máshol is van infláció, másrészt hogy mindez a háború miatt van, de érdekes módon sehol a régióban nincs ilyen brutális áremelkedés, mint Magyarországon. Az éves infláció Magyarországon elérte a 21 százalékot, Lengyelországban az infláció 16, Szlovákiában 14, Romániában 13 százalék [[Rétvári Bence: És Csehországban? Csehországban mennyi?]] , pedig a háború, szerintem megegyezhetünk abban, hogy a régióban mindenkire egyaránt hat. A felelőtlen kormányzásuk árát, a Fidesz-felárat nem más, mint az ország fizeti meg. Mindeközben az évszázad kampányhazugsága miatt az átlag felett fogyasztók dupla árat fizetnek az áramért, hétszeres áron kapják a gázt. Még durvább a helyzet az önkormányzatoknál. Az újbudai önkormányzat jövőre 14-szeres árat kell hogy fizessen a távhőért a tavalyihoz képest azért, hogy a bölcsődéket, óvodákat és szociális intézményeket ki tudja fűteni. Rezsicsökkentés helyett önök brutális megszorítással várták a választás után az újbudai gyerekeket és rászorulókat. A történelmi léptékű infláció és rezsinövekedés miatt az újbudaiak és minden magyar család mindennapjait a félelem uralja, félelem és kiszámíthatatlanság. Félnek attól, hogy nem tudják kifizetni a hónap végén a számlákat, nem jut elég pénz a bevásárlásra, nem beszélve egy-egy rendkívüli kiadásról, egy elromlott háztartási gép megszereléséről, egy drágább gyógyszer, a különóra kifizetéséről. A pedagógusok már az alapvető költségeiket sem tudják fedezni megalázóan alacsony fizetésükből. De hogyan is tudnák, amikor a fizetések, nyugdíjak egyetlen év alatt 20 százalékot veszítettek az értékükből, azaz az elmúlt 12 hónapból két és felet gyakorlatilag mindenki ingyen dolgozott? A kormány megszorításainak dacára Újbudán a városvezetés mindent elkövet azért, hogy enyhíteni tudjon a nehézségeken. Új támogatásokat vezettek be, és a régieket kibővítették, hogy segíteni tudjanak. Energia-, gyógyszer- és élelmiszer-támogatással segítjük a rászoruló családokat, kiemelt figyelmet fordítunk arra is, hogy a megalázóan alacsony óvodai pedagógusi béreket és óvodai dolgozói béreket kiegészítsük 20-30-40 ezer forintokkal is havi szinten azért, hogy az óvodai dolgozók egyáltalán kijöjjenek a havi fizetésükből. Azt már felsoroltam, hogy mit tettünk mi Újbudán. Nézzük most meg, mit tesznek önök kormányról! Törvénybe foglalják, hogy az egyén szociális biztonságáért önmaga felelős, ha pedig az ember nem tudna magáról gondoskodni, akkor tegye meg azt az önkormányzat, a családja vagy a civil szervezetek és csak ez után jön a magyar állam. Csak hogy illusztráljam, milyen léptékű képtelenség ez, Újbuda önkormányzata éves szinten nagyjából 30 milliárd forintból gazdálkodik, amiből csak jövőre 3 milliárd forint pluszt kell előteremtenie a rezsiárak növekedésének fedezésére. Az állam ennek körülbelül az ezerszeresével gazdálkodik, és most, a legnagyobb bajban felteszi a kezét, és azt mondja: neki csak végszükség esetében van felelőssége a rászorulók segítésében. Orbán Viktor pedig ezt még azzal is nyomatékosítja, idézem szó szerint: aki az átlag felett fogyaszt, az csökkentse a fogyasztását vagy keressen többet! Önök idén áprilisban az elmúlt 30 év legnagyobb hazugságával nyertek felhatalmazást az ország kormányzására. Azt ígérték, megvédik a gazdaságot, a rezsicsökkentést, megvédik az árakat. De mondjuk ki az igazságot: ma már milliók nyögik a Fidesz felelőtlen, káros politikájának a következményeit. Amit tesznek, illetve amit nem tesznek, azt nem tudom másképp értelmezni, csak úgy, hogy önök a legnagyobb szükség idején hagyták cserben a magyar embereket, és még szembe sem hajlandóak nézni a valósággal, nemhogy érdemi segítséget nyújtanának azoknak, akik bajba kerültek. Köszönöm. [[Taps a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony napirend előtti felszólalására a választ Dömötör Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő asszony, hogy két részre szedjem a válaszomat. Először is a mostani gazdasági helyzet kiváltó okairól szeretnék beszélni, a második pedig arról szól majd, hogy mit tesz a kormány, ami valóban egy fontos kérdés. Most úgy látom, hogy a kiváltó okokban nem értünk egyet. A kezdetektől fogva elmondtuk, hogy egyáltalán nem mindegy, hogy milyen európai válaszok születnek a háborús helyzetre. Lehetett volna ez egy regionális konfliktus, mint ahogy volt 2015-ben, de sajnos most már nem az, és ennek az is oka, hogy rossz gazdasági válaszok születtek, elsősorban Brüsszelben, és elsősorban azért, mert arról volt szó eleinte, hogy nem lesznek energetikára kiterjedő szankciók, júniustól kezdve ezt felülírták, mint ahogy az elmúlt uniós csúcson is teljesen egyértelmű jelét adták annak, hogy még tovább mennének ezen a téren, miközben a következmények egyértelműek. Most a következmények elsősorban Európát sújtják gazdaságilag, benne Magyarországgal. Most látom azt a törekvést, azt a kétségbeesett törekvést, hogy megpróbálják azt érzékeltetni, hogy ez az egész csak Magyarországot érinti. Akkor hadd mondjak pár példát Európa különböző részeiből! Azt általánosságban elmondhatjuk, hogy Európa a recesszió rémével néz szembe. A vállalatok korlátozzák a termelést vagy egyes esetekben le is állítják, Németországban minden negyedik családi vállalkozás elbocsátásokat tervez. Ausztriában 70 éve nem látott magasságba emelkedett az infláció, a háztartási energiaárak egy év alatt 64 százalékkal emelkedtek, tehát nem nálunk, hanem Ausztriában. [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] Egy potsdami kutatóintézet szerint a német lakosságnak 30 százalékkal kellene korlátoznia a fogyasztását ahhoz, hogy túljussanak az energiaválságon. A német szövetségi hálózati hatóság szerint továbbra is nagy az esélye annak, hogy Németországban nem lesz elég gáz tehát egy nálunk sokkal nagyobb és gazdagabb országban ez a helyzet. A Valutaalap számításai szerint az euróövezetben félszázalékos lehet a gazdasági növekedés 2023-ban, ez stagnálásközeli állapot. Az augusztusi adatok alapján már öt uniós tagországban csökkent az ipari termelés. És hogy még egyet mondjak: az OECD elemzése szerint az eurózóna gazdasági kilátásai romlottak a leginkább a világon, hogyha az összes nagy gazdasági térség számait nézzük. [[9.50]] Tehát ezekből teljesen egyértelmű, hogy amikor önök azt állítják, hogy csak Magyarországot sújtják gazdasági nehézségek, az egész egyszerűen nem igaz. [[Orosz Anna: A bérek vásárlóértékét is szokták nézni? Az elnök csenget.]] És a probléma az, tisztelt képviselő asszony, hogy az EU úgy lépett a szankciók útjára, hogy energetikai kérdésekben nem önellátó. Ha csak a gázellátást nézem, akkor 40 százalékos függésben van; Magyarország esetében ez 85 százalékos. Oroszország, a szankciók címzettje mindeközben összehozta már azt a bevételt, amit tavaly egész évben; és hogy még egyet mondjak, 30 százalékkal növelte az eladásait az olajeladások terén Kína irányába. Oroszországnak tehát nem fáj annyira, az amerikai cégek jól keresnek, Kína távolról nézi az egészet, Európa viszont szenved. És itt nézünk szembe azokkal a következményekkel, amelyekre részben ön is utalt. És hogy mit tesz a kormány? Önök szerint semmit. Ezzel szemben az adókedvezmények rendszerét fenntartjuk, itt már említettem, több mint ezermilliárdos összeget hagyunk a családoknál; kifizettük a 13. havi nyugdíjat; fizetünk nyugdíj-kiegészítést, nyugdíjprémiumot; érvényben marad a fiatalok adómentessége; meghosszabbítottuk a benzinárstopot. Hogyha önökön múlna, akkor nem 480 forint lenne a benzin Magyarországon, hanem akár duplaannyi. Meghosszabbítottuk az élelmiszerárstopot; fenntartjuk a kamatstopot, amelyet önök szintén mint árkorlátozó intézkedést nem támogatnak, és fenntartjuk a rezsitámogatást. Szerintem is fontos az, hogy milyen mozgástere van a kormánynak, illetve a családoknak a rezsi ügyében, és nem tudjuk megkerülni azt a tényt, hogy 181 ezer forintos támogatást nyújtunk átlagban. Ha önökön múlna, hogyha önök lennének kormányon, akkor ilyen támogatás nem lenne. És ami az önkormányzatok kérdését illeti, azt fontos dolognak tartom, hogy minden önkormányzat felméri, hogy ebben a helyzetben hogyan tud részt venni a közös munkában. Csak egy dolgot kérek: a cselekvésképtelenséget ne a kormányra mutogatással próbálják ellensúlyozni. Évekig hallgattuk azt, legalábbis hosszú hónapokig, hogy a főváros például hogy ki van véreztetve. A saját pénzügyi tervei szerint az iparűzésiadó-bevétel például eléri azt a szintet, mint amennyi a járvány előtt volt, miközben az elmúlt években folyamatosan növekedett. Ebből is látszik, hogy a pénzügyi mozgástere megvan a Fővárosi Önkormányzatnak is ahhoz, hogy ebben a munkában részt vegyen. Hogyha cselekvésképtelenek, akkor tényleg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] egy dolgot kérünk, hogy ne fogják az egészet a kormányra. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Komjáthi Imre képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Akinek nincs semmije, aki nem vitte semmire az életben, az annyit is ér.” Lázár János hírhedt mondata több mint tíz éve hangzott el. Azóta sok víz lefolyt a Dunán, a kormány számtalanszor bebizonyította, hogy valóban így gondolkodik. A Fidesz-kormány évről évre, hónapról hónapra lépked előre az embertelenség, az emberellenesség útján. Most éppen Pintér Sándor belügyminiszter ötlete alapján törvényt akarnak hozni arról, hogy az állam még hátrébb vonuljon a szociális biztonság garantálásából. Azt mondják: fizessetek adót, fizessetek járulékot, de cserébe ne várjatok szinte semmit, mert a Fidesz szerint a szociális biztonságáért mindenki önmaga a felelős. Magyarországon 2022-ben kimondatik, hogy mindenki a saját szerencséjének a kovácsa. Ez szégyen! Aztán a felelősségi sorrendben a következő szint az, hogy segítsenek a hozzátartozók; ha ők nem tudnak, akkor az önkormányzatok; ha ők sem, akkor a karitatív szervezetek. És ha ezek közül egyik sem tud segíteni, csak akkor jön az állam. Komolyan mondom, ehhez azért pofa kell! A Fidesznek csak a pénz kell, mindenfajta felelősség és feladat nélkül. Önök nem a javunkat, hanem a javainkat akarják. Ez azért óriási különbség, és ez nem csak egy kormányzati hiba, ez nemzetellenes bűn. A Fidesz ugyanis ezzel a törvénnyel szétveri a magyar nemzetet, azt a nemzetet, amelynek legfontosabb kötőanyaga az egymásért érzett felelősség, hiszen ez tart össze minket, az, hogy tudjuk: számíthatunk egymásra, számíthatunk honfitársainkra, akikkel mind egyenrangúak vagyunk, nincsenek többet és kevesebbet érők. Ezzel a törvénnyel a Fidesz most pont az egymásért érzett felelősséget akarja kiirtani: a szolidaritást. Elmondtam korábban, elmondom most is: lehet énekelni, hogy „egy vérből valók vagyunk”, de addig nem beszélhetünk egységes nemzetről, amíg egyetlen gyermek sorsa is azon dől el, hogy milyen családba születik. Mennyire együttérző nemzet az, amelynek a tagjai elnézik, hogy több százezer gyermek nem jut megfelelő mennyiségű és minőségű élelmiszerhez? Mennyire testvéries nemzet az, ahol több százezer ember nem jut hozzá az egészségügyi ellátáshoz? Tisztelt Képviselőtársaim! Mondják már meg, hogy amikor ekkora a gazdasági válság, brutális drágaság tombol és növekszik a munkanélküliség, akkor hogyan lehet így cserben hagyni az embereket? Ma, amikor ezer forint egy kiló kenyér, hogy van képük a szociális törvénybe beleírni, hogy elsősorban mindenki magáért felelős?! Hogyan gondolkodjon egy munka nélkül maradt ember, ha a Fidesz csak három hónapig ad valamilyen alamizsnát, utána pedig legjobb esetben is csak 22 800 forintot lök oda? Miniszter és Államtitkár Urak, Hölgyek! Mikor próbáltak meg önök 22 800 forintból megélni? Önök 3-4-5 millió forintos fizetést visznek haza. Közben a Fidesz duplájára emelte az áram árát, és hétszeresére drágította a gázt átlagfogyasztás felett. A Fidesz-kormány azt mondja az embereknek, hogy dolgozzanak hidegben. Tudják, az a leggátlástalanabb ebben, hogy önök kisajátították az államot, elvettek belőle, amit csak lehetett. Kitömték a gyermekeik zsebét, a haverjaik zsebét; kiszipolyozták a közvagyont; 140 ezer embert zártak ki a társadalombiztosításból; elvették a rokkantnyugdíjat; földönfutóvá tettek embereket. Most meg van képük azt mondani, hogy adózzatok csak tovább, és senki ne várjon segítséget az államtól. Mi lesz a következő intézkedésük? Hogy legeljenek füvet az emberek? Nézzék, én egy baloldali ember vagyok, én már akkor három műszakban melóztam, amikor a Fidesz vezetői még Soros György pénzén tanultak. Ezért baloldali emberként azt mondom, hogy mi, MSZP-sek nem fogjuk hagyni, hogy önök szétverjék a nemzetet; nem hagyjuk, hogy Orbán Viktor betiltsa a szolidaritást, mert mi baloldaliak vagyunk és hazafiak. Egységes nemzetben gondolkodunk, és azt mondjuk: amikor baj van, össze kell kapaszkodnunk itt az anyaországban és a határon túl is. Nem hagyjuk, hogy egymás ellen fordítsák a városit és a falusit. Uszítottak a romák ellen, uszítottak a rokkantak ellen, uszítottak a melegek ellen, uszítottak a katások ellen. Most épp a tanárok és a diákok vannak soron, de mi ezt nem fogjuk hagyni. Minél hamarabb vonják vissza ezt a törvényjavaslatot, mert ennek így tragédia lesz a vége. Gondoskodó és esélyteremtő államra van szükség, amelyik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] garantálja mindenki szociális biztonságát. Mi, MSZP-sek igazi baloldaliként ezért fogunk dolgozni. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzék padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is, gratulálok pártelnökké választásához a hétvégén. Igazán embert próbáló feladatot kapott, hogy 1 százalékról 5 százalék fölé hozza a Magyar Szocialista Pártot. Meglátjuk, hogy hogyan fog ez önnek sikerülni. Ami a baloldal és a szolidaritás viszonyát illeti, nem én minősíteném önöket, hanem az önök egyik közkedvelt és mindig elfogadott szociológusa, Ferge Zsuzsa. Hogy beszélt Ferge Zsuzsa az önök szolidaritásáról akkor, amikor egy válság gyötörte Magyarországot? Ő szó szerint azt mondta önökről: „2008-ban Magyarország volt az egyetlen válság érte állam, amely semmit, egyáltalán semmit, egy gyufaszálat nem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló veszteseivel valami történjen.” [[Vitályos Eszter: Hogy lehet az?]] Ön pedig itt azt mondja, hogy az elmúlt években a szolidaritás elve megcsorbult, mi ezt tagadjuk, mert majd mondom is, hogy mikben igyekeztünk tényleg mindenkinek segítséget nyújtani, és majd önök fogják ezt a szövetet újraszőni, miközben pont Ferge Zsuzsa mondta azt, hogy önök nem tettek semmit ebben az ügyben. De nemcsak Ferge Zsuzsa, a saját miniszterelnökük mit mondott: „És közben egyébként nem csináltunk semmit négy évig. Semmit. Nem tudtok mondani olyan jelentős kormányzati intézkedést,”- a saját miniszterelnökük mondja , „amire büszkék lehetünk, azon túl, hogy … visszahoztuk a kormányzást a végére. Semmit. Ha el kell számolni az országnak, hogy mit csináltunk négy év alatt, akkor mit mondunk?” Ezt viszont a saját miniszterelnökük mondta. Ön itt feláll, hogy önök fogják a szociális hálót megerősíteni, de hát az önök házi szociológusa és az önök miniszterelnöke mondta, hogy önök ezt nem tették meg, sőt ezzel ellentétes politikát folytattak. [[10.00]] Vane még egy kormány, vane még egy párt, amely az ápolóktól vett el pénzt, meg a rendőröktől meg az orvosoktól meg a tanároktól meg az összes közalkalmazottól, azoktól, akik a szociális szférában a legnehezebb sorsúakkal foglalkoznak? Vane még egy kormány, amely a nyugdíjasoktól vett el pénzt? Önök ezt megtették. A 8 százalékát a pénzüknek mindenkinek elvették azért, hogy a hárombetűs kedvenc szervezeteik egyikének, az IMF-nek megfeleljenek. Fontosabb volt az IMF, mint az ápolók, a nyugdíjasok, a szociális dolgozók, az orvosok, a rendőrök, és még sorolhatnám. Ön itt szónokol szép szavakról, hogy egymással szolidárisnak kell lenni. De önök miért mindig a bankárokkal szolidárisak elsősorban, főleg hogyha külföldiek, főleg hogyha valahonnan Washingtonból vagy London környékéről érkeznek, vagy Brüsszelből? Akkor nagyon szimpatikusak önöknek a döntéseikben. Ön is ott menetelt az éhségmenetben Simon Gáborral, akinek mint kiderült a zsebében ott volt a 200-300 milliós bankszámlakivonat, és közben menetelt az éhségmenetben. Az ön hitelességét jelen pillanatban nem vonom kétségbe, mert lehet, hogy tényleg úgy gondolja, mint mondja, de hát kikkel van itt együtt, tisztelt képviselő úr? Kikkel menetelt ön együtt? Az elmúlt években mi azt tettük, ami szerintünk a leghelyesebb szociálpolitika, és ezt nemcsak mi mondjuk, hanem Ronald Reagan is mondja, hogy a legjobb szociálpolitika a munkahelyteremtés, és a legjobb, ezt kiegészítő intézkedés a béremelés. A kormány általában a bérek emelésére kisebb befolyással bír, de a minimálbéren keresztül tudja emelni. Ön is tudja, önök minimális mértékben, huszon-egynéhány ezer forinttal emelték a kormányzásuk alatt a minimálbért, mi körülbelül majdnem 130 ezer forinttal emeltük a minimálbért a kormányzásunk ideje alatt, hogy a legkisebb keresetűek többet keressenek. Önök pont a legkisebb keresetűeknek nem emelték a bérét. Önök pont a nyugdíjasoktól vették el a nyugdíjat, önök pont azoknak nem segítettek, akiknek a legnagyobb szükségük lett volna rá. A multiknak, rezsicégeknek ott volt a garantált haszon, 6-7 százalék. Horn Gyula törvénybe iktatta, önök fenntartották, az megvolt, csak mindig a kispénzűektől vettek el. Mi az elmúlt években, ma már elmondtam, hogy milyen mértékben emeltük a szociális juttatásokat, de hadd ismételjem meg, hogy 325 milliárd forintról 1139 milliárdra, és jövőre még 187 milliárddal növeljük, így 325 milliárdról 1326 milliárdra emelkedik. 1001 milliárd forinttal növeljük 1001 milliárd forinttal növeljük! a szociális juttatásokat úgy, hogy mellette a legfontosabb szociális politikát mégiscsak a munkahelyteremtésben látjuk, hogy legyen mindenkinek munkája. Önök elvették a családoktól a gyes összegét a harmadik évben, elvették a kamattámogatott forinthitelek lehetőségét, hogy devizahitelbe menjenek az emberek. Óriási hibákat követtek el, amelyeket utána a kormányzat tudott helyrehozni 2010 után, és az önkormányzatokról is beszélhetünk. Önök eladósították az önkormányzatokat 1300 milliárd forinttal. Szép szavak, csak amikor kormányon voltak, pont az ellenkezőjét tették. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A DK képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Komáromi Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A hétvégén részt vettem az egészségügyi gazdasági vezetők országos konferenciáján, ahol az ágazat intézményrendszerét irányító közel kétszáz gazdasági szakember, kórházi és rendelőintézeti igazgató, gazdasági igazgatók vitatták meg, hogyan maradhat működőképes az egészségügyi ellátórendszer ezekben a nehéz időkben. Nem volt jó a hangulat. A bizonytalanság és a félelem uralkodott az egész rendezvényen. Hogy félre ne értsék, a résztvevők nem a saját egzisztenciájukat féltették, nem azért aggódtak, hanem az ágazatért, az általuk vezetett intézményekért és a betegekért, azokért a magyar emberekért, akik egyre nehezebben jutnak ellátáshoz a közfinanszírozott intézményekben, mert egyre hosszabbak a várólisták, egyre nagyobbak a humánerőforrás-krízisből eredő ellátási zavarok. Az elmúlt két hónapban ugyanezt tapasztaltam a járóbeteg-ellátók, a házi gyermekorvosok és az ágazati szakdolgozók kamarájának országos értekezletein azzal a különbséggel, hogy azokon még részt vett az ágazatért felelős államtitkár, az OKFŐ főigazgatója, illetve az egyik újonnan kinevezett igazgatója. Azokon a rendezvényeken az ágazati vezetés optimista víziót vázolt fel arról, hogy az új kormányzati felállásban folyik a munka, elérhető távlatban októberre ígérték a kormány elé kerül a komplex szakmapolitikai koncepció, ami megmutatja majd az utat a válságból, és amit végre az egyik kormányzati szereplő sem igyekezett bagatellizálni vagy eltagadni. Nos, az EGVE konferenciáján ettől eltért a menetrend, a résztvevők legnagyobb megdöbbenésére a legmagasabb pozíciójú állami vezető a NEAK főigazgatója volt, aki egyébként évek óta állandó meghívottja ezeknek a konferenciáknak, tehát régi ismerősként jött közénk. Rajta kívül egyetlen kormányzati potentát sem tartotta fontosnak, hogy találkozzon a szakma, az ágazat működéséért felelős gazdasági szakemberekkel. Amiről a NEAK főigazgatója beszélt, az tudott volt egyébként a konferencia valamennyi résztvevője számára, hogy ötödével kevesebb beteget látnak el a szakrendelők most, mint a Covid-járványt megelőző évben, hogy 20 százalékkal csökkent az onkológiai szűrések száma, hogy ezrével futnak be az ellátatlanságra és hosszú várakoztatásra, a szakellátások elérhetetlenségére vonatkozó panaszok a NEAK-hoz, hogy csak az elmúlt néhány hónapban mintegy 12-14 milliárd forintnyi ellátáshoz nem férhettek hozzá a betegek, hogy csak augusztusban és szeptemberben 8 milliárd forinttal, mostanra közel 50 milliárd forintra emelkedett az intézmények tartozása, és hogy ennek a tartozásnak 76 százalékát az állami kezelésű, 17 százalékát az egyetemi, 4 százalékát a honvédelmi és mindössze 1 százalékát az önkormányzati intézmények halmozták fel. A konferencián elterjedt, hogy csütörtökön a kormány változatlan formában elfogadta a három hete kiszivárgott, 98 oldalas kormány-előterjesztést, és ennek értelmében az államtitkári ígéretek ellenére január 1-jétől államosítani fogják a még önkormányzati működtetésű szakrendelőket is, ezzel, hogy csak mást ne említsek, közel 10 milliárd forint önkormányzati hozzájárulásról lemondva. Ha valóban elfogadta a kormány a szupertitkos előterjesztést, amit hivatalosan sem a kamarák, sem országgyűlési képviselők nem láthattak, akkor ismét létrejön egy olyan életveszélyes, de az ágazati intézmények működését mindenképpen veszélyeztető helyzet, hogy a háziorvosi praxisok önkormányzati működtetésből állami kézbe kerülnek, a szakrendelőben dolgozó szakembereknek a városi kórházakban dolgozókkal egyetemben a munkáltatója a megyei kórház lesz, egyben az ágazati dolgozók által egyértelműen meggyűlölt egészségügyi szolgálati jogviszonyba visszacsempészve valamennyien változó munkahelyre történő kinevezéssel vezényelhetővé válnak. Én nem akarom az ördögöt a falra festeni, de nagy a veszélye annak, hogy ez újabb felmondási, nyugdíjazási hullámmal járhat, tovább ronthatja az ágazat munkaerő-problémáit. Dobrev Klára árnyékkormánya a következő hetekben le fog ülni az ágazat dolgozóival, az ágazat szakmai kamaráival, érdekvédelmi szervezeteivel és a betegszervezetekkel, mert a kormányzati gőggel ellentétben mi valóban kíváncsiak vagyunk az ágazatban dolgozó szakemberek, betegek véleményére, mert meggyőződésünk szerint csak velük együtt van mód kikerülni ebből a spirálból. Az már csak hab a tortán, hogy sem a háziorvosok, sem a szakrendelők semmiféle információval nem rendelkeznek arról, hogy miből fogják kifizetni a rendelők megnövekedett rezsiköltségét, mert ezt gyakorlatilag még senki sehol nem közölte velük. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azzal kezdte a felszólalását, hogy sokan vannak, akik aggódnak, sokan vannak, akik félnek. Két-három évvel ezelőtt is, tisztelt képviselő úr, sokan voltak, akik aggódtak, akik féltek, mert a járvány éveit éltük, és akkor mindenki odafigyelt azokra, akik orvosok, hogy mit mondanak a járványról, mit mondanak az oltásról. Ön akkor azt mondta azoknak az embereknek, akik féltették a saját egészségüket, a saját életüket, családtagjaikét, főleg az idős családtagjaikét, hogy emberkísérlet zajlik Magyarországon a vakcinákkal. Most is bólogat, hogy ez emberkísérlet. [[Dr. Komáromi Zoltán: Igen.]] Ön azt mondta orvosként, hogy vitatkozom azzal, hogy bármelyik oltás jobb, mint a betegség. Ilyeneket mondott azokra az oltásokra, tisztelt képviselő úr [[Dr. Komáromi Zoltán: Folytatni kéne az idézetet!]] amivel világszerte emberek százmillióinak az egészségét védték. Azt mondta, hogy ezekre a keleti oltásokra senkit sem fog rábeszélni, és talán a betegség nem is rosszabb, mint a kínai vakcina, mondta ön ezt 2021-ben, hogy talán a betegség nem is rosszabb, mint a kínai vakcina [[Dr. Komáromi Zoltán: Ezt nem mondtam!]] , szó szerint, képviselő úr. Amikor aggódtak az emberek, amikor az orvosoktól valamilyen segítséget vártak volna, ön nem tett mást, mint embereket beszélt le arról, hogy ha nekik éppen valamelyik keleti vakcina jutott volna, akkor azt beadassáke maguknak. [[10.10]] Azért ez elég nagy felelősség, tisztelt képviselő úr. Ön bólogatott itt, hogy a keleti vakcinák… [[Soltész Miklós a DK képviselői felé: Most mondta, hogy igaz! Dr. Komáromi Zoltán: Nem igaz!]] És gondoljon bele abba a helyzetbe, ha valaki önre hallgatott, mert neki ön a hiteles, mert mondjuk, elkötelezett baloldali és ön is baloldali, ezért önre hallgatott, és visszautasította a vakcinát, majd utána megbetegedett! Ön hogy számol el a lelkiismeretével? [[Kálmán Olga: Jaj, istenem!]] De térjünk át az egészségügyi rendszerre! Aggódás és félelem. Tudja, az önök kormányzása alatt nagyon aggódtak meg nagyon féltek a svábhegyi gyerekkórházban, és nem ok nélkül, mert önök bezárták. Nagyon aggódtak az OPNI-ban, nagyon féltek, és nem ok nélkül, mert önök bezárták. Nagyon aggódtak a Szabolcs utcai kórházban [[Folyamatos zaj a DK képviselőcsoportjából. Az elnök csenget.]] és nagyon féltek, de nem ok nélkül, mert önök bezárták. Nagyon aggódtak, főleg családosok, akiknek nehezebb volt a gyermeküket világra hozni, a Schöpf-Merei Kórház kapcsán, hogy ha ott született az idősebb testvér, vajon születhete ott a fiatalabb testvér, ha nehezebb a szülés. [[Gréczy Zsolt: Hány helyen zártátok be a szülészetet?]] És nem ok nélkül aggódtak, mert önök bezárták. Bezárták, tisztelt képviselő úr, mindegyiket. Ön itt aggódhat, mondhat ilyen szavakat, de mégiscsak önök zárták be a kórházakat. [[Kálmán Olga: Hány osztály zárt be?]] Önök építettek le 16 ezer aktív ágyat, önök bocsátottak el 6 ezer egészségügyi dolgozót, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Komáromi Zoltán: Nem bocsátottunk el senkit!]] Ők is nagyon aggódtak, és a betegek még jobban aggódtak abban az időben, önöknek pedig egyetlenegy reformjavaslatuk volt az egészségügy kapcsán. Jó, kettő. [[Dr. Komáromi Zoltán: Három! Három ujját feltartva mutatja.]] Az egyik a privatizáció, a másik a vizitdíj. Akkor ön majd elmondja, hogy mi volt a harmadik, tisztelt képviselő úr. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Ez maradt meg az emberekben: a privatizáció és a vizitdíj. Amikor el kellett venni pénzt, mit mondott az önök egészségügyi minisztere, Molnár Lajos? Ön, ugye, árnyék egészségügyi miniszter, ő egészségügyi miniszter volt, tehát kollégák. „A második Gyurcsány-kormány megalakulása után rögtön nyilvánvalóvá vált, hogy nincs pénz [[Kálmán Olga: És most van pénz?]] ezért megszorításokról kell dönteni, a legnagyobb elvonás pedig az egészségügyet érintette.” Az önök egészségügyi minisztere az önök kormányüléséről hozta az információt, és azt mondta, hogy a legnagyobb pénzt az egészségügytől vették el. Önök, tisztelt képviselő úr. Ön még azt mondta, hogy ez nem elég, hiszen László Imre, az előbb emlegetett újbudai polgármester elmondta, hogy a kórházak fele is elég lenne körülbelül [[Kálmán Olga: Hol a szuperkórház?]] mert 45 százalékot körülbelül be lehet csukni, és ön azt mondta, hogy még ennél kevesebb is elég lenne talán Magyarországon. [[Gréczy Zsolt: Mi van az újbudai szuperkórházzal?]] Ön szakmai párbeszédről beszél. Hát, a kamarával küzdöttek egész kormányzásuk alatt! Mi állítottuk vissza, hogy legyen kötelező kamarai tagság, mert önök megpróbálták ott kikezdeni a kamarát, ahol érték. Ne beszéljen arról, hogy önök mekkora párbeszédet vittek! Próbálták jogi eszközökkel gyengíteni azokat, akik a szakmát képviselték a saját kormányzatuk idején, tisztelt képviselő úr. Inkább csatáztak velük, mintsem együttműködtek. Az egészségügyi kiadások. Az önök egészségügyi miniszterét idéztem, hogy hogyan csökkentették ezeket a kiadásokat. Mi növeltük ezeket [[Gréczy Zsolt: Az első Orbán-kormányhoz képest mennyivel nőtt?]] 1198 milliárd forintról 2669 milliárd forintra azért, hogy valóban legyen fedezete az egészségügyi ellátásoknak. Tudja, a háziorvosok finanszírozása 79 milliárd forintról 245 milliárd forintra nőtt. Egy átlag háziorvos bevétele, egy átlagméretű praxis bevétele [[Gréczy Zsolt: Hol vannak a háziorvosok?]] az önök kormányzása idején 867 ezer forint volt, most 2 millió 900 ezer forintra emelkedik, tisztelt képviselő úr. Valóban, az egészségügyben van egy változás, egyfajta modellváltás, amelyben valóban, a megyei kórházigazgatónak, ahogy ön is mondta, fontos szerepe van. Ő olyan kicsiben, mintha a megyében az egészségügyi miniszter lenne, mert a fekvőbeteg-ellátás, a járóbeteg-ellátás [[Kálmán Olga: Nincs már orvos!]] és az alapellátás szakmai felügyelete nála van, hogy ezt koordináltan tegye meg a megyén belül, hogy így egy szakmai vezető a lehető legjobb ellátási színvonalat hozza ki ezekből a növekvő forrásokból minden megyében és a fővárosban is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. A KDNP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Európát ma gazdasági mélyrepülés, demográfiai katasztrófa és élelmiszerválság fenyegeti. Lesújtók az ukrán háború következményei, nemcsak a hadviselő felek számára, de Európa és a világ egésze kárára is. Az ukrajnai háború és az ellátási láncok körüli káosz az egekbe lökte a világpiacon már tavaly emelkedésnek indult élelmiszerárakat a búzától az árpán át a napraforgóig. Nem meglepő, hogy az egyik legfontosabb kérdés, amely foglalkoztat mindenkit, hogy lesze globális éhínség. Május óta ugyanis csökkenésnek indultak az árak, az energia ugrásszerű drágulása azonban akadályozza az élelmiszerárak további csökkenését. Az árak csökkenése nem jelenti egyébként azt, hogy az élelmiszerválság véget ért volna, azok a tényezők ugyanis, amelyek az áremelkedéshez vezettek, napjainkban változatlanul fennállnak. Az energetika teljes körű politikai és gazdasági válsággá vált, mert minden mindennel összefügg. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tudniuk kell, hogy amíg a magas olajárak a szállítási költségeket növelik, addig az elszabadult árú földgáz, amely alapanyaga a műtrágyagyártásnak, annak a költségét növeli, sőt már az előállítását is veszélyezteti. Ez pedig azzal a következménnyel jár, hogy a növénykultúrák kulcstápanyagából, vagyis a nitrogénműtrágyából már most hiány van, és ez a hiány csak fokozódni fog. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Oroszország a világ első számú nitrogénműtrágya-exportőre, a foszfor- és káliumműtrágya kivitelében pedig a második helyen áll. A szintén nyugati szankciókkal küzdő orosz szövetséges Fehéroroszország ugyancsak jelentős műtrágyagyártó, és a két ország együttesen a növényeknek fontos kálium globális exportjának több mint a 40 százalékát adja. Az orosz-ukrán háború hatodik hónapja után műtrágyahiány keletkezett az egész világon, mivel annak ára olyan magasra szökött, hogy egyes gazdálkodók már nem képesek azt megfizetni. A műtrágya árának drasztikus emelkedése még nehezebb helyzetbe hozza az élelmiszer-exportőr országokat, melyeknek így fokozott kihívást jelent majd a terméshozam újbóli felfuttatása, és amennyiben nem lesz megoldás erre a problémára, akkor a megfizethetőségválság a jövőre az élelmiszerhiány válságává válik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az agrárgazdálkodók a terméshozamok növeléséhez használják a műtrágyát, a hiány miatt azonban annak tartósan magas lesz az ára. Ebben az esetben pedig a csökkenő hozam miatt a betakarítás is csökkenni fog, mely csak tovább súlyosbítja az élelmiszerválságot. Az elszabadult energiaárak egyébként bedönthetik a magas energiaigényű iparágakat is Európában. A műtrágyagyártás mellett az acélipar, az alumíniumipar, a cukoripar is válságban van, a lista pedig még messze nem teljes, tisztelt hölgyeim és uraim. Az energiaválság mezőgazdaságra gyakorolt hatása tehát beláthatatlan következménnyel jár. Brüsszel pedig fittyet hány minderre. Folyamatosan újabb és újabb szankciókban, embargós csomagokban gondolkodik. Az elmúlt nyolc hónap keserves tapasztalatai bebizonyították, hogy a szankciók nemhogy kényszerítik Oroszországot háborús céljainak feladására, de a már egyébként is globális méretűvé eszkalálódott energiaválságot és élelmiszerválságot csak még tovább súlyosítják. António Guterres, az ENSZ főtitkárának nyilatkozata szerint a háború élelmiszer-biztonságra, energiaszektorra és pénzügyekre gyakorolt hatása rendszerszintű, az példátlan éhínséggel és nyomorral fenyeget, társadalmi és gazdasági káoszt hagy maga után. Az elhúzódó háború és az energiaválság újabb világgazdasági válsághoz vezethet, ezért ebben a kritikus nemzetközi helyzetben a magyar kormány legfontosabb feladata továbbra is Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása. Mint ahogyan azt Orbán Viktor miniszterelnök úr kijelentette a múlt héten: elég volt az elhibázott brüsszeli szankciókból. Legyen béke, legyen vége az orosz-ukrán háborúnak! Ez Magyarország, ez Európa és az egész világ érdeke. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt időszakban a mezőgazdaság és az élelmiszeripar egész Európában több súlyos kihívással is szembesült, rendkívüli körülmények között kellett hogy helytálljon e két ágazat. Elég a magas takarmányárra, a műtrágya-, növényvédőszer- és az energiaárakra vagy éppen a munkaerőhiányra is gondolni. Ezt a helyzetet súlyosbítja az orosz-ukrán háború, az elhibázott brüsszeli szankciók és nem utolsósorban az idei évi aszály. A szankciók lokális háborúból globális gazdasági háborút csináltak, a világgazdaságot visszaesés, az európai gazdaságot megroppanás fenyegeti. A gazdasági szankciókat Magyarország mindig fenntartásokkal kezelte, és továbbra sem fogadunk el olyan szankciókat, amelyek Magyarországot közvetlenül hátrányosan érintenék. [[10.20]] A szankciós energiaárakkal szemben védenünk kell a magyar családokat, és védenünk kell a munkahelyeket is. Látjuk, hogy évtizedek óta nem látott élelmiszer-biztonsági kihívások jelentkeznek a világ számos pontján. Ezért is kiemelkedő eredmény, hogy Magyarországon a lakosság élelmezése biztosított, az alapvető élelmiszerek döntő többségéből a hazai fogyasztás mellett évről évre jelentős exportárualap is képződik. Ennek köszönhetően az idei rendkívüli évben is önellátó hazánk a legtöbb élelmiszer-kategóriára vonatkozóan. A mezőgazdaság energiaintenzív termelőtevékenységet folytat, jelentős az üzemanyag-, elektromosáram- és gázfogyasztása, ezért súlyosan érinti az energiaárak drasztikus emelkedése. A 2023. évi terméskilátásokat a most folyamatban lévő vetések, őszi munkák sikerességén túl a termelési költségek alakulása is nagyban befolyásolhatja. Az energia- és inputárak az elmúlt egy-másfél évben megtöbbszöröződtek, ilyen feltételek mellett még a megemelkedett terményárak sem jelentenek biztosítékot a növénytermesztők számára. Az energiaárak, különösen a gáz és a villamos energia árának konszolidációjára van szükség ahhoz, hogy a termelők és az inputanyag-előállítók tevékenysége fenntartható legyen. Az inputanyagokon belül külön ki kell térni az ön által is felemlített műtrágya helyzetére. A műtrágya-előállítás rendkívül gázigényes folyamat. A példa nélküli gázáremelkedés következtében 2022 során több európai műtrágyaüzem is átmenetileg szünetelteti, szüneteltette a termelését. Európa jelenleg más régiók műtrágya-beszállítóitól függ, ahol olcsóbb az energia, így ezek a beszállítók fölözhetik le a magas műtrágyaárak által biztosított hasznot. Hagyományos beszállítóink, Oroszország, Fehéroroszország és Ukrajna pedig a szankciók és a háború miatt kiesnek a szállításból. Az európai és a hazai gyártás újraindítására van szükség ahhoz, hogy csökkenjen a piaci nyomás, ehhez pedig elsősorban az európai gázárak konszolidációja szükséges. A jelenlegi helyzetben a kormány minden rendelkezésre álló eszközzel hozzájárul a súlyos nehézségek kezeléséhez, a gazdálkodók pénzügyi és termelési biztonságának növeléséhez, ezzel pedig az élelmiszer-biztonság megerősítéséhez. Csak kiemelnék néhány olyan támogatott intézkedést, ami nem teljes részletességet fog tartalmazni. Most, e hónapban megindultak a területalapú kifizetések megemelt összeggel, amelyek nagyon komoly segítséget adnak a gazdatársadalomnak az őszi munkák elindításában. Ez eddig mintegy 322 milliárd forintos kifizetést jelentett, ez 23 milliárd forinttal több, mint az előző évben volt. Célzott intézkedésként vezettük be a hitelfinanszírozás megkönnyítését is, ez azt jelenti, hogy a mezőgazdasági vállalkozások beruházási és forgóeszköz-hitelezésére van lehetőség, ezenkívül az „agrár Széchenyi” folyószámla-konstrukció is komoly segítséget ad, és nem utolsósorban az aszálykárt szenvedett növénytermesztő és állattenyésztő gazdaságok élhetnek ezzel a hitellehetőséggel, megközelítőleg 3 százalékos kamattal. A kormány a jövőben is mindent megtesz annak érdekében, hogy az élelmiszerárak elérhetőek maradjanak a lakosság számára. Reményeink szerint a mezőgazdaság és az élelmiszeripar a következő években a kihívások ellenére is tovább fog fejlődni, az ehhez szükséges fejlesztési források rendelkezésre állnak akár technológiában, akár konkrét termelési eszközök támogatásában és fejlesztésekben. Kérem tisztelt képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Sztojka Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A szegénység, a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés elleni harc állandó küzdelmet jelent minden XXI. századi jogállam vagy politikai közösség számára. Az Európai Unió ennek megoldásaként azt tervezte még 2010-ben, hogy az európai társadalom befogadó jellegét és kohézióját szándékozik erősíteni. Amint azt az Európai Parlament idevonatkozó kiadványában olvashatjuk, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó, 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégia egyik fontos újítása volt az új EU-s célkitűzés, ami a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet jelentette, a tagállamok szerinti szegénységi küszöbök alatt élők arányát 25 százalékkal kellett volna mérsékelnie, és több mint 20 millió embert kellett volna kivezetni a szegénységből. A kitűzött célt nem sikerült elérnie, annak ellenére, hogy vannak olyan tagállamok, amelyek teljesítették köztük Magyarország is, amely a kitűzött 450 ezer fős vállalás helyett közel egymillióval csökkentette a szegénységben élők arányát [[Arató Gergely közbeszól.]] hozzájárulva az EU-s cél eléréséhez , de összességében a 20 millió fő kivezetését a szegénységből nem teljesítette. A 2021-es új EU-s cél ehhez képest 15 millió főről szól, amelyet 2030-ig kell elérnie az EU-s tagországoknak. [[Zaj.]] Érdekes megtapasztalni, hogy a célértéket változtatják, de az eszközöket nem. De nézzük, miben különbözik a baloldali és a konzervatív szegénység elleni küzdelem eszközrendszere! Önök segélyben gondolkodnak, mi a munkában hiszünk. Az önök szociálpolitikája nem a szegénységből való kivezetést szolgálja, hanem a kiszolgáltatottság fenntartását. Ezt mi sem bizonyítja jobban, mint a 2010 előtti időszakban megtapasztalt gazdasági, szociális és morális válság. Az látható, hogy a múltból nem tanulnak. Most, amikor az EU a rossz döntéseinek sorozataként energiaválságot okozott, és az emberek Európa-szerte nehéz helyzetbe kerültek, a baloldal ismét előveszi a 2010 előtt használt kottáját. Az akkori helyzet egyértelmű, nem csökkent a szegénységben élők száma, sőt inkább nőtt. [[Dr. Vadai Ágnes: Most. Igaza van.]] Emlékezzünk, csak egy példát említve: a devizahitelek drasztikus emelkedése ellen nem tettek semmit. [[Közbeszólások a DK soraiból.]] A következményeket ismerjük. [[Arató Gergely folyamatosan közbeszól.]] Ahogy a mostani EU-s szankciós politika sem működik, sőt jobban fáj nekünk, mint akit célozni kívánt. [[Zaj, közbeszólások a DK soraiból, köztük Arató Gergely: Szégyelld magad! Az elnök csenget.]] Tegyük világossá, tisztelt képviselőtársaim, a javaslataik akkor sem és most sem működnének. Az önök elképzelései, amit a szegénység elleni küzdelem kapcsán tettek és tenni akarnak, szegénységben tartaná az embereket. Ugyan lehet, hogy népszerűnek hangzanak, de a valódi szegénység felszámolását nem eredményezné. [[Arató Gergely: 12 évetek volt!]] Tehát a helyzet az, hogy látszatintézkedésekkel nem lehet változtatni. De nézzük, mit tett a nemzeti konzervatív kormány! A segély helyett munkát biztosított az embereknek. A passzív ellátásból az aktív élet felé irányította az embereket. Az eredmények láthatóak, még az EU-s adminisztráció is elismeri. Nyugodtan kimondhatjuk: működik a magyar modell. [[Derültség a DK soraiban.]] Egymillió fővel csökkentettük a szegénységben élők számát [[Folyamatos közbeszólások a DK soraiból.]] , 50 százalékkal többen dolgoznak Magyarországon a romák körében is, mint a rendszerváltás óta bármikor. Ugyanakkor látni kell, hogy ezeket az eredményeket csak úgy lehetett elérni, ha a programok, intézkedések összehangolt módon kerülnek elindításra. Azokat, amiket önök nap mint nap javasolnak a hátrányos helyzetű emberek megsegítésére, tisztelt baloldali képviselők, már megpróbálták alkalmazni, bebizonyosodott, hogy azok nem valódi segítséget, legfeljebb porhintést jelentettek. Ha pedig valóban támogatni kívánják a szegénység elleni küzdelmet, akkor beszéljenek pártjaik EU-s képviselőivel, hogy ne a magyar fejlesztési források megakasztásán dolgozzanak, hanem a mielőbbi hozzáférés szorgalmazásán. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt tíz évben, hála istennek, a magyarok egy olyan időszakot élhettek meg, amikor mindenki előre tudott lépni: az adók csökkentek, a munkahelyek bővültek, a bérek és a minimálbér végre emelkedni tudott, volt családtámogatás az otthonteremtéshez is. [[10.30]] Szinte soha ennyi, ilyen mértékű pozitív terv a jövőre nem volt, hogy mindenki új otthont hozhat létre magának. A járványt is átvészeltük, 7,1 százalékos, rekordmagas gazdasági növekedés volt a járvány utáni évben, ami magasabb volt, mint Európában bárhol, és magasabb volt, mint Magyarországon bármikor. És ekkor csapott be villámcsapásként a háború és a háborút követő brüsszeli szankciók, az első, második, harmadik, egészen a nyolcadikig, és ez egy lokális háborúból egy egész kontinensre kiterjedő válságot hozott létre. Abban bíztunk, hogy az európai politikusok belátják, hogy a válságot nem fokozniuk kell, hanem csökkenteni, de hiába bizakodtunk ebben. Azt is látjuk, hogy mivel a baloldal külföldről kapta a kampánytámogatásait, ezért a külföldiek által rendelt álláspontot is képviselik, ők bizony a külföldi pénz rabságában politizálnak, ezért szóról szóra azt mondják vissza, amit elvárnak tőlük a szankciók kapcsán, azon szankciók kapcsán, amik a leginkább veszélyeztetik az európai középosztályt. Ha lesz olyan csoport a világon, amely a legnagyobb kárvallottja lesz ennek a szankciós politikának, az az európai középosztály lesz, amit a legjobban megrenget, az az európai ipar és az európai középosztály lesz. Sajnos, most európai politikusok csak tetézik a bajt, nem békéről beszélnek, hanem háborúról és újabb és újabb szankciókról, bár látják, hogy a szankciók Oroszországot nem állították meg, de azt viszont mindennap érezhetik, hogy Európát térdre kényszerítették. Mit mondott a baloldal árnyék-miniszterelnöke, Dobrev Klára? „Nem fogunk meghátrálni, a legszigorúbb szankciókat is megszavazzuk.” Ők tehát egy biankó csekket adtak át, amit eléjük raknak, és szankció van ráírva, azt ők megszavazzák gondolkodás nélkül. [[Dr. Vadai Ágnes: Háborús bűnösök ellen bármikor!]] Jávor Benedek, Budapest küldötte Brüsszelben: „Ez fájni fog, megfizetjük a tanulópénzt, de támogatjuk a szankciókat.” [[Dr. Vadai Ágnes: Gyerekeket ölnek meg!]] Ezt mondta Guy Verhofstadt is, a liberálisok egyik vezetője, hogy természetesen szenvedni fogunk. [[Arató Gergely: Gyerekgyilkosokat védsz! Szégyelld magad!]] Mit mondott a baloldal legutóbbi miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter? „Én nem látok jobb lehetőséget, mint hogy azok a szankciók, amik egyébként is igenis működnek…” Támogatta a szankciókat, és szerinte működnek. Karácsony Gergely, Budapest főpolgármestere, miniszterelnökjelölt-jelölt: „Örülök annak, hogy létrejött a szankciós csomag, és Magyarország végül is nem tudta megakadályozni a szankciókat.” Félt attól, hogy a magyar kormány megakadályozza a szankciókat, de örült, hogy nem tudta megakadályozni a szankciókat. Ezt maga Karácsony Gergely mondta. Ilyen az, amikor magyar politikusok külföldi támogatás rabságában vergődnek. Ezt látjuk Európa más országában is. Dániában azt tanácsolják az embereknek, hogy zuhanyozzanak rövidebb ideig, és ne használják a szárítógépeiket. [[Arató Gergely: Nálunk meg nem tudják kifizetni a meleg vizet!]] Franciaországban azt kérik, hogy a mosógépeket, a mosogatógépeket és a mobiltelefonokat ne töltsék csúcsidőszakban, fél 6 és este 8 óra között. [[Arató Gergely: Nálunk meg nem fűtik ki az iskolákat! Hideg van az iskolákban! Az nem baj?]] Ausztriában az osztrák szakszervezeti szövetség tüntetéssorozatot indított idén októberben az emelkedő energiaköltségek miatt. Belgiumban, Brüsszelben tízezrek vonultak az utcára, hogy a megélhetési válság ellen küzdjenek, tüntessenek, és a kormánytól azonnali intézkedéseket követeljenek, novemberre pedig általános sztrájkot terveznek Belgiumban. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Franciaországban október 16-án tízezrek vonultak Párizsban az utcára a megugró árak miatt. [[Arató Gergely: Mi volt Budapesten?]] Németországban tízezrek tüntettek szintén a rezsiválság miatt, Berlinben, Düsseldorfban, Hannoverben, Stuttgartban, Drezdában, Frankfurtban, és magasabb rezsitámogatást követeltek. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Magyarországon európai arányban a legmagasabb a rezsitámogatás, 181 ezer forint átlagos fogyasztású családoknak. [[Zaj.]] Mi ebben az évben összesen [[Az elnök csenget.]] több mint ezermilliárd forintot hagyunk a családoknál vagy juttatunk többletjuttatásként, akár 13. havi nyugdíjként, inflációs nyugdíj-kiegészítésként [[Dr. Vadai Ágnes: Üljön vissza a székbe!]] , nyugdíjprémiumként, 25 év alatti fiatalok adómentességeként, de segítünk benzinárstoppal, élelmiszerárstoppal, hiteltörlesztési moratóriummal, kamatstoppal, amit ki is terjesztettünk a kis- és középvállalkozásokra, és igyekszünk béremelésekkel is segíteni a magyar embereknek. Sajnáljuk, hogy a magyar baloldal ebben nem partner, itt a parlamentben ezeket meg nem szavazza, Brüsszelben Magyarország ellen politizál, és a saját forrásaink brüsszeli visszatartását támogatja, és sajnos a szankciókat továbbra is támogatják, amelyek nemcsak Magyarországon, de Európa minden országában, főleg a nehéz sorsú embereknek óriási nehézséget jelentenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Soron következik a Magyarország és az Andorrai Hercegség között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adókijátszás és adóelkerülés megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló T/1201. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1201. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 166 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Norvég Királyság Kormánya között a Magyar Köztársaság Kormánya és a Norvég Királyság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló T/1204. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1204. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 155 igen szavazattal, 9 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/1205. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1205. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik „Beszámoló az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2021” címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló H/542. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/542. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 118 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozásáról szóló T/1203. számú törvényjavaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Szabó Rebeka indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 118 nem szavazat ellenében, 8 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[10.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1203. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 141 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya Kilencedik, Tizedik és Tizenegyedik Pótjegyzőkönyvének, az Egyetemes Postaegyesület Egyetemes Postaegyezményének a 2012. évi dohai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2016. évi isztambuli kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2018. évi addisz-abebai kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve, a 2019. évi genfi kongresszuson aláírt módosítása és Második Kiegészítő Jegyzőkönyve, valamint a 2021. évi abidjani kongresszuson aláírt módosítása és Zárójegyzőkönyve kihirdetéséről szóló T/1306. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1306/5., összegző jelentését pedig T/1306/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1306/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1306/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 167 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/1206. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1206/5., összegző jelentését pedig T/1206/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1206/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 167 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1206/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az 1998. évi L. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. de-cember 20-án, Bécsben kelt Egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/1207. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1207/5., összegző jelentését pedig T/1207/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1207/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 167 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1207/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 167 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló T/1305. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1305. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 149 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a központi költségvetés címrendjének az Integritás Hatósággal összefüggő módosításáról szóló H/1314. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát H/1314/5., összegző jelentését pedig H/1314/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság H/1314/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 13 nem szavazat ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/1314/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen szavazattal, 13 nem szavazat ellenében és 15 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, az I/1624. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Vajda Zoltán képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/1310. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Sebők Éva képviselő asszony, a Momentum képviselője, az I/1602. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.50]] Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/1604. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, az I/1653. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/1654. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 116 igen szavazattal, 16 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[Zaj. Novák Előd: Antikommunista javaslatról van szó!]] Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, az I/1649. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varju László képviselő úr, a DK képviselője, az I/1627. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] (Szünet: 10.52-10.55 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Gelencsér Attila és Berki Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1616. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. [[Zaj.]] Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, aki felszólalását itt, az emelvényen mondja el, amennyiben képviselőtársaim biztosítani fogják, hogy elhagyják a termet, és kint beszélgetnek, hogy az expozé elhangozhasson. Addig, arra kérem államtitkár urat, ne kezdje el! [[Folyamatos zaj.]] Megadjuk a lehetőséget képviselőtársaimnak, hogy nyugodtan, békésen, csöndben el tudjanak vonulni. [[Az állva beszélgető Arató Gergely felé fordulva:]] Arató képviselő úrnak is megadom ezt a lehetőséget. Nagyon boldog leszek. [[Arató Gergely: Nem mennék ki, csak a képviselő úr szeretett volna kimenni. Néhány további képviselő távozik az ellenzéki padsorokból.]] Képviselő úr, csak a hangja annyira átjön, hogy egy lelőtt bölömbika ehhez képest kezdő. Miniszterhelyettes, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény azaz az úgynevezett infotörvény információszabadsággal összefüggő rendelkezéseit az információszabadság minél nagyobb fokú érvényesülése érdekében módosítsa. Mindenekelőtt kiemelném, hogy az információszabadság biztosítására, annak érvényesülésére Magyarország Kormánya kiemelt figyelmet fordít. Az információszabadság alapjait a korábbi alkotmány, illetve a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény teremtette meg, amely kereteket az Alaptörvény és az infotörvény csak tovább szélesített, biztosítva az információszabadság alapvető alkotmányos funkciójának érvényesülését. Az információszabadság alkotmányos funkciója ahogy az Alkotmánybíróság már korai döntéseiben is megfogalmazta abban ragadható meg, hogy az az állam demokratikus működését, illetve szélesebb értelemben véve a közügyek átláthatóságát a közérdekű adatok megismerhetőségén keresztül garantálja. Az Alaptörvény VI. cikk (3) bekezdése szerint mindenkinek joga van a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez, amelynek az Alaptörvényre tekintettel való érvényesülését az Országgyűlés az infotörvény elfogadásával biztosította. Az infotörvény az irányadó alkotmányos kereteknek megfelelően, erre irányuló igény alapján lehetővé teszi az adatok megismerhetőségét, sőt ezen túlmenően, a törvényben meghatározott adatok tekintetében egyenesen proaktív módon, azaz külön igény benyújtása nélkül, az úgynevezett közzétételi listák útján is előírja az adatok rendelkezésre bocsátását. Mindezeken túl, ahogyan az Alkotmánybíróság azt több ízben már szintén kiemelte, az információszabadság mint alapjog érvényesülése érdekében a jogalkotónak nem csupán az igény megismerhetőségét, hanem azzal kapcsolatban az érdemi és hatékony bírói jogorvoslati lehetőséget is biztosítania kell, ez teszi lehetővé ugyanis azt, hogy az információszabadság a gyakorlatban is kikényszeríthető és gyakorolható legyen. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Megjegyzendő, hogy a jogalkotó az előbbiekben említett követelményeknek az infotörvény keretei között már az eddigiekben is maradéktalanul eleget tett, sőt azon túlmenően nem csupán bírói, hanem az Alaptörvény VI. cikk (4) bekezdésének megfelelően, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság létrehozásával hatékony hatósági jogvédelmet is biztosított az adatigénylők számára. [[11.00]] Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja tehát az, hogy a kormány a már jelenleg is fennállóan, igen széles körűen biztosított adatnyilvánosságot szélesítse, illetve hatékonyabbá tegye, amely cél eléréséhez a törvényjavaslat két alapvető területen javasolja az infotörvény hatályos rendszerének kiegészítését, pontosítását. Egyrészről az infotörvény immáron önálló alcím alatt rendelkezne a közérdekű adat megismerésével összefüggésben indítható perekre vonatkozó, lex specialis jelleggel alkalmazandó szabályokról, valamint az e perek hatékony és gyors lefolytatása érdekében alkalmazandó rendelkezésekkel egészítené ki azt, illetve ezen túlmenően a korábban már említett proaktív adatnyilvánosság keretében létrehozná a központi információs közadat-nyilvántartást is, amely bárki számára díjmentesen hozzáférhető módon tartalmazná a közzétételre kötelezett közfeladatot ellátó szervek gazdálkodási adatait. Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan már említettem, a közérdekű adat megismeréséhez és terjesztéséhez való jog maradéktalan érvényesülésének záloga, hogy az adatigény esetleges elutasítása esetén az adatigénylő bírósághoz fordulhat. Ugyan e perek már az infotörvény hatályos rendelkezései értelmében is soron kívül folytatandók le így tehát a jogalkotó már korábban is az e perek mielőbb lefolytatását priorizálta , Magyarország Kormánya az Európai Bizottsággal való tárgyalások során vállalta, hogy az e perek tekintetében a jövőben nem csupán soronkívüliséget biztosít, hanem olyan rendelkezéseket is elfogad, amelyek az e perek mielőbbi gyors és hatékony lefolytatását erősítik. Így a kormány arra tesz javaslatot, hogy az információszabadsággal összefüggő perek a sajtó-helyreigazításra vonatkozó, a polgári perrendtartásról szóló törvényben jelenleg is alkalmazott speciális szabályokat vegyék alapul, amely utóbbi pertípus már jelenleg is igen rövid határidőket ír elő ezen perek mielőbbi lezárása érdekében. A törvényjavaslat tehát annak elfogadása esetén a sajtó-helyreigazítási perekhez hasonló, szigorú határidőkhöz köti majd az adatigények elutasításával összefüggő perek lefolytatását, elősegítve ezzel az adatigénylők jogainak védelmét és az információszabadság maradéktalan érvényesülését is. A perek gyorsítását többek között az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére, a perfelvételi tárgyalás kitűzésére, a tárgyalási időközre, valamint a fellebbezésre és a felülvizsgálatra vonatkozó speciális és rövid határidők teremtenék meg. Annak érdekében, hogy az információszabadsággal összefüggő perek minél gyorsabban lezáruljanak, a törvényjavaslat alapján a fentieken túl viszontkeresetnek, a felek megegyezésén alapuló szünetelésnek, bírósági meghagyásnak, keresetkiterjesztésnek, kereset- és ellenkérelem-változtatásnak nem volna helye, illetve igazodva az infotörvény hatályos szabályaihoz igazolásnak, felfüggesztésnek, valamint beavatkozásnak csak az infotörvényben meghatározott kivételekkel lenne helye. Ezen utóbbi kivételek célja, hogy az adatigénylők helyzete ne váljon kedvezőtlenebbé. Így figyelemmel arra, hogy az infotörvény a 30 napos keresetindítási határidő tekintetében annak elmulasztása esetére jelenleg is lehetővé teszi az igazolási kérelem előterjesztését, illetve a felperes pernyertessége érdekében megengedi a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság beavatkozását, valamint a minősített adat megismerése esetében szükségessé teszi a titokfelügyeleti eljárás lefolytatását és ennek érdekében a per felfüggesztését, az e kivételeket a törvényjavaslat a továbbiakban is fenntartaná. A közérdekű adat megismerésére irányuló igénnyel összefüggésben indítható perek hatékonyságát növeli a törvényjavaslat azon eleme is, hogy az írásbeli ellenkérelmet rövid határidővel lehetne előterjeszteni, illetve a bíróság a feleket felhívná arra is, hogy a perfelvételi tárgyalásra az ügyre vonatkozó valamennyi okiratot és egyéb bizonyítási eszközt hozzák magukkal, így az érdemi tárgyalás a perfelvételt követően nyomban megtartható és megtartandó is lenne. A törvényjavaslat szerint továbbá, amennyiben a perben eljáró alperes azaz a közérdekű adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv írásbeli ellenkérelmet nem terjeszt elő, valamint a tárgyaláson sem jelenik meg, és így védekezést szóban ott sem ad elő, úgy a bíróság a keresetet nem vitatottnak tekinti, és ha a per megszüntetésének a polgári perrendtartás általános szabályai szerint egyébként sincs helye, a felperes kérelmének megfelelően marasztalja az alperest. Ez a gyakorlatban tehát azt jelenti, hogy az adatkezelő mulasztása az adatigényről szóló pert nem lassíthatná, sőt az esetleges alperesi mulasztást az adatigénylő javára kellene értékelni. A perek gyors lefolytatását garantálná azon módosítás is, amelynek értelmében a bíróság az ítéletét annak meghozatalától és kihirdetésétől számított 15 napon belül foglalná írásba. A törvényjavaslat továbbá a perek lefolytatását végül, de nem utolsósorban azzal is gyorsítaná, hogy a másodfokú bíróság a fellebbezést legkésőbb az iratok beérkezésétől számított 15 napon belül volna köteles elbírálni, míg e határidő a felülvizsgálati eljárás esetén a Kúria esetében 60 napban kerülne meghatározásra. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat másik hasonlóan fontos, szintén az információszabadságot biztosító eleme az, amely a proaktív információszabadság keretében létrehozná a központi információs közadat-nyilvántartás elektronikusan elérhető felületét. Az e-felület bárki számára ingyenesen elérhető volna, az azon közzétételre kötelezett szervek öt évig elérhető módon, legalább kéthavi frissítéssel pedig e helyütt tennék közzé a törvényjavaslatban meghatározott alapvető gazdálkodási adataikat. A törvényjavaslat szerint a közzétételre kötelezettek köre az államháztartásról szóló törvény szerinti, a kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek szinte teljes egészét, valamint a helyi és nemzetiségi önkormányzatokat fedné le. A felületen közzétételre kerülnének az 5 millió forintot meghaladó uniós vagy hazai forrásból megvalósuló támogatások, az árubeszerzésre, építési beruházásra, szolgáltatás megrendelésére, vagyonértékesítésre, vagyonhasznosításra, vagyon vagy vagyoni értékű jog átadására, valamint koncesszióba adásra vonatkozó szerződések, valamint a nem alapfeladatok ellátására vonatkozóan fordított kifizetések adatai. Az adatok között többek között fel kellene tüntetni továbbá a szerződő felek nevét, illetve támogatás esetén a kedvezményezetteket, a szerződés vagy a támogatás típusát és tárgyát, valamint a személy adószámát, a szerződés ellenértékét, a támogatás tárgyát, valamint a kifizetett összeget, ellenértéket is. Kiemelendő, hogy közbeszerzések esetében a közbeszerzési eljárás azonosítóját is fel kellene tüntetni, amellyel az adott közbeszerzés az úgynevezett elektronikus közbeszerzési rendszer, az úgynevezett EKR-portálon is azonosíthatóvá válik, megkönnyítve ezzel az ahhoz tartozó dokumentumok közvetlen elérését. A felületre vonatkozó rendelkezések szerint az adatokat a felületen folyamatosan, de legkésőbb 2023. február 28-áig kellene közzétenni, e határidőig pedig a kormány rendeletben gondoskodna a felülethez való csatlakozás, az arra való adatfeltöltés részletszabályairól. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy azt a felszólalásomban többször említettem, a törvényjavaslat célja, hogy az információszabadság hatékony érvényesülését célzó intézkedéseket fogadjon el, ezzel növelve az átláthatóságot, illetve ehhez kapcsolódóan az állampolgárok bizalmát mind központi, mind helyi szinten a közfeladatot ellátó szervek működésében. Kérem, hogy a fenti célok elérése érdekében a törvényjavaslat elfogadását támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Mészáros Lajosnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz egyértelmű célja az Európai Bizottsággal való mielőbbi megegyezés. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényt módosítja. [[11.10]] A javaslat egyik célja a közérdekű adat megismerésére irányuló igénnyel összefüggésben indítható perek lefolytatásának gyorsítása és a hatékonyságának növelését célzó módosítások elvégzése. A módosítás ennek értelmében szoros határidőket határoz meg többek között az ellenkérelem előterjesztésére, a perfelvételi tárgyalás kitűzésére, a tárgyalási időközre, valamint a fellebbezésre és a felülvizsgálatra vonatkozóan. A módosítás továbbá kizárna bizonyos perbeli eszközöket a per mielőbbi és gyors lefolytatása érdekében, ennek értelmében igazolásnak, viszontkeresetnek, megegyezésen alapuló szünetelésnek, felfüggesztésnek, bírósági meghagyásnak, keresetkiterjesztésnek, kereset- és ellenkérelem-változtatásnak és beavatkozásnak nem volna helye. A módosítás tartalmazza, hogy amennyiben az alperes nem terjeszt elő ellenkérelmet, és a tárgyaláson sem jelenik meg, illetve ott sem adja elő azt, úgy a bíróság a keresetet nem vitatottnak tekinti, lezárja a perfelvételi tárgyalást, és ha a megszüntetésnek nincs helye, marasztalja az alperest. A javaslat szerint a módosítások a folyamatban lévő pereket nem érintenék, azokat a törvény hatálybalépését követően indult eljárásokban kellene alkalmazni. A javaslat másik fontos újítása, hogy létrehozza a központi információs közadat-nyilvántartást, amely nyilvános és bárki számára elérhető. A nyilvántartás tartalmazná a költségvetési szervek, illetve a helyi és nemzetiségi önkormányzatok legfontosabb gazdálkodási adatait, így különösen az általuk hazai vagy európai uniós forrásból megvalósulóan nyújtott, ötmillió forintot elérő költségvetési támogatások, közbeszerzések, szerződések és kifizetések adatait, amelyeket ezen felületen kéthavonta közzétennének. Ezen adatok öt évig lennének elérhetőek. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem, hogy az előadottak alapján támogassák ezt a javaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy olyan törvényjavaslat van előttünk, amely már a címében is deklarálja, hogy valójában a kormánynak nem is volt szándéka ezeken az ügyeken változtatni, nem is volt olyan eredeti szándéka, hogy legyenek jobbak vagy gyorsabbak ezek a bizonyos közérdekű adatért futó perek, mindösszesen azért csinálja ezt a kormány, azért terjesztette ide, hogy a Brüsszel által szabott feltételeknek megfeleljen, és ezért minél hamarabb jöjjenek azok a bizonyos brüsszeli pénzek. Nagyon sok ilyen törvény van itt előttünk, nagyon sokról elmondtuk már ugyanazt a véleményt, amit most el fogok mondani. Természetesen tudjuk, hogy a kormány célja ezzel nem az, hogy az ország jobban működjön egy területén, vagy bármely ügyben megoldást nyújtsunk problémákra, hanem mindösszesen az, hogy a brüsszeli pénzek jöjjenek, hogy aztán azokat ugyanúgy el lehessen lopni, mint ahogy ellopták az elmúlt 12 évben. Tehát ne tévedjünk: a keret most is ugyanez. Ha a konkrét javaslatba belemegyünk, akkor két ága van ennek: egyrészt javaslatot tesz, hogy hogyan lehetne a közérdekűadat-igénylési pereket gyorsítani, másrészt javaslatot tesz egy nyilvános adatbázisra. Mind a kettővel alapvető problémák vannak. Először is a perek kapcsán a kormány fordítva ül a lovon. Arról beszélünk, most az államtitkár úr is arról beszélt, a fideszes képviselőtársam is arról beszélt, milyen jó lesz majd, hogy így meg úgy, a perek majd rövidebb ideig tartanak. Ahelyett, hogy arról beszélnénk, és arra hozna ide javaslatot a kormány, hogy hogyan lehetne elérni, hogy ne is legyenek perek, merthogy magától minden állami intézmény, minden olyan intézmény, hatóság, hivatal, kormányzati intézmény és bárki, aki és amely adófizetők forintjaiból működik, az magától beszámol az alapadatokról, vagy ha kérés van, akkor magától teljesíti ezeket a kéréseket. Tehát nincs szükség perekre, ezért következésképpen nincs szükség arra, hogy hogyan és mint fogjuk a pereket majd gyorsítani. Tehát teljesen fordítva ülünk a lovon, hiszen valójában a probléma nem az, hogy a perek hosszúak, a probléma az, hogy egyáltalán perek vannak, hogy rákényszerülnek az állampolgárok, újságírók, oknyomozó szakemberek vagy akár ellenzéki képviselőtársaim, hogy hosszú perekbe belebonyolódjunk azért, mert az önök által irányított hivatalok, hatóságok, államigazgatási és mindenféle egyéb adatszolgáltatók nem szolgáltatnak adatokat, kérésre sem szolgáltatnak adatokat. De ennél még rosszabb a helyzet, mert trükkök százaival próbálják megakadályozni azt, hogy az állampolgár információhoz jusson. Elmondom, milyen trükkök vannak, hiszen ezeket átéljük. A kétszer 45 napot természetesen mindegyik hivatal próbálta kihasználni, és az utolsó napon adott választ a nála érdeklődő és adatot kérő igénylőnek, hogy nem is ő az adatkezelő, de természetesen nem mondja meg, hogy az államigazgatásban akkor kihez lehet fordulni azokért az adatokért. Rendszeres volt az, hogy ha egyáltalán kapott az igénylő adatokat, nem is azokat kapta, amiket kért, nem is olyan bontásban, nem is arra vonatkozóan. Ha pedig az történt, ami az esetek többségében, hogy kénytelenek voltunk perelni mi magunk is, DK-s képviselők, akkor rendszeresen üzleti titokra hivatkoztak, rendszeresen döntés-előkészítő anyagnak minősítettek dokumentumokat, amiket kértünk, vagy úgy, ahogy van, titkosították az egészet. Tehát lássuk be azt, hogy trükkök ezreivel élt a kormány és a kormányzati hivatalok azért, hogy semmilyen adatot ne kapjon az adatigénylő. Vannak nekünk konkrét tapasztalataink is, hadd mondjam el a múlt heti esetet! A DK nevében én magam kértem ki a tavaly augusztus 20-ai állami rendezvényeknek a konkrét szerződéseit, számláit, mire költötte a kormány az adófizetők pénzét, a guruló turul valóban jól elköltött adófizetői forintnak minősül-e. Az ezt szervező cég, nyilván állami utasításra, nem adta ki, perelni kellett, megnyertük első fokon, megnyertük másodfokon. Önök szerint kiadta ezek után? Nem! Most az van, hogy a Kúriához fordul, megjátssza még ezt a trükköt is, hogy felülvizsgálati kérelemmel próbálja megakadályozni, hogy az adatok átkerüljenek. De tudok olyat is, amikor Covid idején a vakcinabeszerzés vagy a maszkok állami beszerzése kapcsán különböző szereplők vettek részt a folyamatban, ezért a különböző adatigényléseket dobálgatták egymás között, mondván, hogy nem ők az adatkezelők, és mutogattak egy másik állami szereplőre, remélve nyilvánvalóan, hogy elhal majd a kezdeményezés. A mai napig nem tudható százszázalékosan, hogy ki milyen szerepet és hogy vállalt, és ezért aztán az adatigénylés is ellehetetlenül. Nem szól a javaslat arról, ami egyébként ennek az egész rendszernek még a fő problémája, hogy a végül megszülető, jogerős bírói ítéleteknek a végrehajtása szintén kérdéses. Jelenleg ugyanis a rendes végrehajtói eljárásokra van ez ráterhelve, hogyha ilyen helyzet előáll, hogy márpedig egy adatigénylő jogerősen pert nyer, de a végrehajtási szabályokat nem erre találták ki, nyögvenyelősen működik ez a dolog is. De természetesen a kormányt ez nem érdekli, nem az az érdeke, hogy egyébként aztán végrehajtásra kerüljenek azok a közérdekű adatok iránt indított perek, amelyeket rendszeresen el is veszít a kormány. Szóval, a lényeg az, összefoglalva, ez a része a javaslatnak, hogy teljesen-teljesen fordítva közelítjük meg vagy közelíti meg a kormány ezt a kérdést. Itt valójában arról kellene beszélnünk, arra kellene itt javaslatot tennünk és megvitatnunk, hogy hogyan nem lesznek perek, hogyan és mint fognak adatokat kiadni szépen, rendben, az állampolgárok kérésének megfelelően az egyes állami hivatalok, de erről szó nincs ebben a javaslatban. Van viszont szó másrészt egy közadattárról. A közadattár-javaslattal is súlyos problémák vannak. Probléma van abból a szempontból, hogy úgy próbálja eladni ez a törvényjavaslat ezt, mint egy varázsütésre létrejövő szuper tárhelyet, ahol majd minden adatot megtalálnak az érdeklődők. Azonban a szövegből nemhogy ez nem derül ki, ennek az ellenkezője derül ki. Egyfelől tudjuk azt, hogy rengeteg honlapon már most is fönt vannak, igaz, nagyon eldugott, nagyon-nagyon nehezen megtalálható helyen bizonyos alapadatok, tipikusan gazdálkodással összefüggő adatok. Próbálják megnézni, hogy a parlament honlapján hol találják meg például az Országgyűlésre vonatkozókat! Tényleg embert próbáló feladat, borzasztóan hátul van, ott is jól eldugva, és olyan címszavak alatt, hogy komoly emberi erőfeszítést igényel, hogy az ember ezt megtalálja. De vannak, csak a probléma az, hogy ezek az adatok tipikusan nem segítik az adatok iránti igényt támasztó állampolgárokat, hiszen tipikusan nem lehet belőlük megtudni részletes adatokat, kumulált adatokat tartalmaznak, átlagokat, éves összesítést, és olyan típusú adatokat, amelyek pont nem szolgálják azt, amire az állampolgár kíváncsi. [[11.20]] Másrészt nem tudom, tudjae a beterjesztő, hogy egyébként létezik közadattár most is, kozadattar.hu-nak hívják, most is van egy jogszabályi előírás, hogy oda állami hivataloknak, hatóságoknak és mindenféle állami szereplőknek kell bizonyos adatot szolgáltatni; menjenek fel, nézzék meg, több mint 3 ezer szereplő, majdnem 4 ezer szereplő tölt föl valamiféle adatot, talán 200 ezernél is több adatsor van benne. Az pont úgy működik, ahogy az önök által most javasolt és létrejövő közadattár fog működni, magyarán: egybe, egy kalapba van öntve minden, és ember legyen a talpán, aki abban bármit megtalál, bármilyen általa igényelt vagy olvasni szeretett adatot ott ki tud silabizálni és a keresőből meg tud ismerni. Teljesen nyilvánvaló, hogy az ilyenfajta ömlesztett adatbázisnak nem az az értelme, nem az a célja, nem azért hozzák önök létre, hogy abból bárki érdemi adatokhoz jusson, hanem azért, hogy ki lehessen pipálni, hogy önök mintha csináltak volna ezen a területen valamit, hogy elmondhassák Brüsszelnek, hogy lám, ez milyen jól létrejön, hátha Brüsszel ezt elhiszi, és akkor jön a pénz, amit önök olyan nagyon várnak. Az már tényleg apró szakmai részlet, hogy ráadásul a definíciós… hogyha megnézzük, hogy mely intézményekre fog vonatkozni ez a bizonyos közadattár, akkor az nem ugyanaz, nem ugyanaz a kör, mint amelyre az infotörvény vonatkozik, tehát magyarán, az infotörvény alapján egyes hivataloknak, hatóságoknak kell adatot adni, de ezek olyanok, amelyeknek egyébként nem kell ebbe az adattárba beküldeniük az adataikat. De ez már csak hab a tortán tényleg, mert a fő probléma nem ez. Hadd mondjam itt el, természetesen élünk a gyanúperrel, hogy ezt az adattárat és az ehhez szükséges informatikai fejlesztést meg honlaptervezést meg honlap-üzemeltetést és hasonló nyalánkságokat, amiket ilyen informatikai beszerzések kapcsán a kormány az elmúlt 12 évben művelt, szinte biztos, hogy olyan cégek fogják természetesen megkapni, amelyek a Fideszhez állnak közel és a Fidesz oligarcháihoz állnak közel. Bármire megesküszöm, hogy pár hónap múlva interpellálni fogunk, kérdést fogunk feltenni, mert addigra kiderülnek ezek a bizonyos beszerzések, és megint csak arról fogunk beszélni, hogy milliárdokat elköltött a kormány valójában teljesen feleslegesen, valójában a problémát nem megoldva, valójában létrehozva valamit, de az nem is működik, nem is úgy, de a hozzá közel álló cégeknek és informatikai beruházást intézőknek megint csak oda tudott adni egy jó megbízást. Összefoglalva tehát, ez az egész törvényjavaslat azon túl, hogy maga a kerete hazug, azon belül semmilyen megoldást nem nyújt arra a problematikára, amire vonatkozna, semmilyen módon, egyetlenegy része nem jó arra, hogy ez a terület kitisztuljon vagy jobban működjön, ezért a DK ezt a javaslatot nem tudja támogatni, nem fogja támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja az Európai Bizottsággal való megegyezés érde-kében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosítása két vonatkozásban. A módosítás egyik vonatkozása a közérdekű adat megismerésére irányuló igénnyel összefüggésben indítható perek lefolytatásának gyorsítása és hatékonyabbá tétele. A módosítás másik vonatkozása pedig a központi információs közadat-nyilvántartás létrehozása oly módon, hogy kéthavonta közzétennék költségvetési szervek, valamint a helyi és a nemzetiségi önkormányzatok meghatározott gazdálkodási adatait úgy, hogy azok legalább öt évig elérhetők is legyenek bárki számára. Ebből is látszik, hogy azok a felvetések, amelyeket Sebián-Petrovszki László képviselőtársunk mondott, alaptalanok, ezekre terjed ki ez a törvénymódosítás. A kormány részéről előttem felszólaló Répássy Róbert államtitkár úr már részletesen kifejtette mind a két módosítás tartalmát. Az általa elmondottakkal teljes mértékben egyetértek, azt megismételni nem kívánom. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/1616. számú törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány most már több mint egy éve harcol vehemensen az Európai Bizottsággal, hogy a Magyarországnak járó fejlesztési források megérkezzenek hazánkba. Én azt gondolom, hogy ez nemcsak a kormány, hanem valamennyi ellenzéki párt és hát természetesen leginkább a magyar emberek érdeke. A kezdeti vehemensebb tárgyalások után az új kormányzat megalakulását követően egy sokkal lájtosabb, diplomatikusabb hangnemben folytatódtak a tárgyalások az Európai Bizottsággal; nyilván nem is csoda, hiszen a zorddá váló világgazdasági, illetve energetikai környezet ezt tette indokolttá a kormány számára is. A miniszterelnök még egy új minisztert is kinevezett Navracsics Tibor személyében, hogy a tárgyalásokat folytassa, több-kevesebb sikerrel. Mi bízunk benne, hogy egyébként azért inkább több sikere lesz a kormánynak a miniszter úrral, hiszen még egyszer mondom a magyar embereknek ez az érdeke. Nyilván az Európai Bizottság által sok kérdés felvetődött már azzal kapcsolatosan, hogy miért nem érkeznek Magyarországra az európai uniós támogatások, így jogszabály-módosításokat kezdeményezett a magyar kormánynál, a magyar kormány pedig nyilván erre reakcióként több javaslatot is módosítás alá vont. Hát, ugye, egy ilyen törvényjavaslat a most elénk kerülő információs önrendelkezési jogról szóló törvényjavaslat módosítása, amely valóban két érdemi módosításról szól; egyrészt, ugye, a közérdekű adatok megismerése céljából indított perek felgyorsítása, de abban egyetértek Sebián-Petrovszki képviselőtársammal, hogy nem kellene ezeket a pereket felgyorsítani, hogyha egyébként megfelelő adatszolgáltatás állna a rendelkezésünkre, és akkor tulajdonképpen ezeknek a pereknek nem is nagyon lenne értelme. Nyilván az előterjesztő is elmondta, hogy ezek a szabályozások mire irányulnak, én azt nem kívánom elmondani újra. Illetve nyilván a másik érdemi része ennek a jogszabály-módosításnak a szintén elmondott központi információs közadat-nyilvántartás, ami, ugye, egy kötelezettséget ír elő a költségvetési szervek, az önkormányzatok, a helyi nemzetiségi önkormányzatok számára. Hát, itt nyilván ez egy központi adattár lesz kéthavonkénti frissítéssel, ahol többek között például öt éven keresztül meg kell jeleníteni az európai uniós támogatásokat, árubeszerzéseket, egyesületi támogatásokat, és még sorolhatnám. Még nem látjuk egyértelműen, hogy ennek a felületnek az üzemeltetése hogy fog működni, nyilván ezt a kormány majd a későbbiekben fogja kidolgozni és elénk terjeszteni. Hát, bízunk benne, hogy azért ebben valóban előrelépés lesz az előző időszakhoz képest. Azért az elmondható, hogy a javaslat kissé érthetetlen módon ismét megnyitja a közérdekű adatokkal kapcsolatos kérdéseket annak ellenére, hogy ezzel kapcsolatban egy törvényjavaslat már egyébként benyújtásra került a kormány által. Alapvetően azért elmondható, hogy bár nem lenne szükség a közérdekű adatok kapcsán a perek felgyorsítására, a jogszabály most mégis alapvetően helyes irányt képvisel, ami azt illeti, valamint a központi információs közadat-nyilvántartás a központi kereshetőség könnyítését is lehetővé teszi. A magyar gazdaság, illetve a magyar forint igen rossz nemzetközi megítélése azért, szögezzük le, a kormány elhibázott gazdaság- és külpolitikájának köszönhető. Határozott véleményünk, hogy a kormány felelőssége az, hogy a megállapodás megszülessen, hogy ez a megállapodás az Európai Bizottsággal minél hamarabb létrejöjjön, és Magyarországra megérkezzenek az uniós források, így ebben a kérdésben az MSZP tartózkodó álláspontot fog képviselni a zárószavazásnál. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon! [[11.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! A megegyezés érdekében tett lépések kapcsán hallgattam a kormánypárti vezérszónokot, és azt mondta, hogy a Fidesznek az egyértelmű célja az Európai Bizottsággal való megegyezés, ezért is szerepel ez a törvényjavaslat is előttünk. Ezen törvényjavaslat kapcsán azért engedje meg, hogy kijavítsam: nem, az átláthatóságnak kellene a kormány céljának lennie. Az, hogy ezt egyébként az Európai Bizottság is kéri, mert eddig ezt nem teremtették meg, az elég nagy probléma egyébként, de az elsődleges cél az átláthatóság. Ezt célozza, és bízunk benne, hogy nemcsak elméletben, hanem gyakorlatban is. Ami a megegyezéseket illeti, meggyőződésem, meggyőződésünk, hogy ez a kormánynak a felelőssége, ugyanakkor viszont, és ezért is támogatunk minden, az Unióval való megegyezés érdekében született vagy születendő törvényjavaslatot, mert ez minden magyar embernek az érdeke. Rengeteg kritikánk van, így csak bízni tudunk abban, hogy ezek a források megfelelően lesznek felhasználva, de természetesen ezt is, mint több mást, támogatni fogjuk. Ugyanakkor viszont, bár már a törvényjavaslat előttünk van, de azért óva intettem volna, óva inteném önöket, hogy legalább egy picit fogalmazzák át a címét, hogy azt sugallják: ténylegesen tenni akarnak valamit. Mert ha úgy kezdődik egy törvényjavaslat, hogy „az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében”, és jelen törvényjavaslat kapcsán nem az átláthatóság és jelenleg a rendszerben lévő hibák kijavítása érdekében, valamint hogy a közadatokat minden magyar állampolgár megismerhesse, akkor itt, azt gondolom, hogy értelmezési és nagyon fontos problémák vannak. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény előttünk fekvő módosításának célja a közadatok gyorsabb megismerése. A javaslat konkrétan a közérdekűadat-igény elutasítása, a határidő eredménytelen eltelte, valamint az adatigénylés teljesítéséért megállapított költségtérítés összegének felülvizsgálata esetén indított per szabályait tartalmazza. Ennek szabályozása előremutató, hiszen azt gondolom, hogy az információkhoz való hozzáférés alapvető jog egy demokratikus jogállamban, az kellene hogy legyen, a múltban is az kellett volna hogy legyen. Azonban a Fidesz-kormány mindig is mostohán bánt a közérdekűadat-igénylésekkel kapcsolatban. Gondoljunk csak arra, hogy a jelenlegi szabályok szerint a veszélyhelyzetben az adatkezelőnek nem 15 napon belül kell válaszolni, hanem 45 napon belül, amely 45 nappal meghosszabbítható. Teljesen természetesen módon egyébként a veszélyhelyzetben helye lehet a különleges szabályoknak, de ezek nagy részét már rég megszüntették, viszont a közérdekű adatokra vonatkozó megszorító intézkedések még mindig hatályban vannak, ennek már több éve. Ugyan december végén végre megszűnnek, de ezzel a szabályozással évekig keresztbe tettek a közérdekűadat-igényléseknek, hiszen sok igény a rendelkezésre álló 90 nap alatt aktualitását vesztette. Hányszor olvashattunk, hallhattunk olyan esetekről, amikor a végsőkig kellett elmenni az igénylőnek egy-egy adat kikérése, kiadása érdekében? Nem is kell messzire mennünk, hiszen nemrég döntött a Kúria arról, hogy a Nemzeti Koncessziós Irodának végre ki kell adnia a 35 évre szóló autópálya-koncesszió háttérszámításait. Láthatjuk tehát, hogy a közérdekűadat-igényléseknek milyen nagy a jelentősége az állam átlátható működésének az érdekében. Nem csoda tehát, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében szükséges ezen a területen is lépnie a kormánynak. Üdvözlendő tehát ezekkel kapcsolatban a peres eljárások szabályozása, de az igazi előrelépés az lenne, ha az igénylőnek nem a per lenne az egyetlen lehetősége abban az esetben, ha nem adják ki számára az igényelt adatot, hanem például egy szankciórendszer bevezetése, és mint már több előttem felszólaló is elmondta, és teljesen egyetértek vele el sem kellene hogy jussunk magáig a perig. A javaslat másik fontos része a bárki számára elérhető nyilvános központi közadat-nyilvántartásnak a létrehozása, amely a tervek szerint tartalmazná a költségvetési szervek, illetve a helyi és nemzetiségi önkormányzatok legfontosabb gazdálkodási adatait, így különösen az általuk hazai vagy európai uniós forrásból megvalósulóan nyújtott, ötmillió forintot elérő költségvetési támogatások, közbeszerzések, szerződések és a kifizetések adatait. Ezt is üdvözöljük, és csak reménykedni tudunk benne, hogy a közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkereső rendszer működésére létrehozott közadattárral ellentétben ez a rendszer használható is lesz az adatgazdák és az adatigénylők számára is, nem csak egy jogszabály lesz, amivel letudjuk az EU-s kötelezettséget. Nos, mindaz, amit a jogszabály tartalmaz, a törvénytervezet tartalmaz, az mind szép és jó, csak valósuljon is meg. Számos kérdést felvet, mint ahogy már tettem is fel kérdéseket: hogyan fogják ezt betartatni az érintett felekkel? Erről nem hallottam semmit. Hogyan fogják a kötelező adatszolgáltatást nem betartókat szankcionálni? Erről sem mondott sem a kormánypárti vezérszónok, sem pedig államtitkár úr semmit. És, ami nagyon fontos, hogy mindaz, ami most feláll, azon túl, hogy ne csak elméletben, hanem gyakorlatban működjön, ne csak addig működjön, amíg meg nem érkeznek az európai uniós források. És egy utolsó gondolatot engedjenek meg a központi információs közadat-nyilvántartással kapcsolatban: nagyon fontos, hogy a nyilvántartás független legyen attól feltöltés tekintetében és láttunk mi már olyat, hogy nem feltétlen voltak ezek függetlenek, nagyon sokat tudnánk, és azt gondolom, a magyar emberek is tudnának erről beszélni , független legyen az adatfeltöltés tekintetében attól, hogy kormánypárti vagy esetleg ellenzéki önkormányzatról vagy adatszolgáltatóról van szó. Csak jelzem önöknek, hogy amennyiben ez megvalósul, akkor azért az egy tükör lesz. Tükör lesz a tekintetben, hogy az elméletben minden önkormányzattal foglalkozó kormánypárt hogyan is bánt egyébként az önkormányzatokkal, mely önkormányzatok milyen forráshoz, hány forráshoz jutottak, kik voltak azok, akik egyébként akár, mondjuk, tízből tíznél elutasításban részesültek, illetve olyanról is tudunk és tudnánk beszélni, aki, mondjuk, esetleg 10-ből 12-t megnyert, olyat is megnyert, amit be sem adott. Zárszóként engedjék meg, hogy a Jobbik nevében kifejtsem önöknek, hogy meg fogjuk szavazni. Még egyszer mondom, mint az elején is említettem, a megegyezés a kormány felelőssége, ugyanakkor viszont minden magyar ember érdeke. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Mi Hazánk Mozgalom sokkal jobban örülne annak, ha a közigazgatási, a polgári vagy éppen a büntetőeljárások felgyorsításáról, vagy másként fogalmazva, ezen eljárások elhúzódásának megakadályozásáról, az eljárások lerövidítéséről szóló javaslatokat tárgyalnánk. Ez sokkal fontosabb lenne az ország és a magyar emberek számára, hiszen akár közigazgatási, akár polgári peres ügyekben vagy éppen büntetőeljárásokban sokszor fél évtizedes vagy teljes évtizedes eljárási idők után hoznak jó esetben jogerős ítéleteket, rosszabb esetben pedig még esetleg az elsőfokú, nem jogerős ítélet megszületéséhez is öt-tíz esztendőre van szükség. Értjük, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés miért fontos és miért ennyire sürgős, ugyanakkor be kellene látniuk, be kellene ismerniük legalább szűk körben, egymás között vagy saját maguk előtt, hogy nagyon rosszul ítélték meg sajnos mi ennek nem örülünk az ország gazdasági helyzetét és teljesítőképességét akkor, amikor néhány évvel ezelőtt nagyon könnyelműen tettek olyan kijelentéseket, hogy az európai uniós források nélkül is boldogul Magyarország. A Mi Hazánk Mozgalom örülne a legjobban annak, ha ez így lenne. Mi örülnénk annak a legjobban, ha lenne a feje tetejéről a talpára, a lábára állított magyar nemzetgazdaság, lenne fontos nemzetbiztonsági célokat is szolgáló élelmiszer-önrendelkezésünk, saját élelmiszer- és energiaellátásunk. Nagyon keveset tettek az elmúlt 12 évben, melynek döntő többségét kétharmaddal kormányozták végig, ezen nemes célok megteremtése érdekében. Most pedig, amikor egy mesterséges, laborokban kitenyésztett vírus után még egy háborús válságot is a nyakunkba kaptunk, akkor megindult a kétségbeesett kapkodás az elszálló, részben nemzetközi, részben a kormány hibájából előálló mert szerintem így korrekt a megfogalmazás: részben nemzetközi, részben pedig a kormány hibáiból előálló gazdasági válság elhárítása érdekében, és benyújtanak olyan javaslatokat is, amelyek adott esetben ellentmondanak, mondjuk, a júliusban elfogadott javaslatoknak, például a képviselői vagyonnyilatkozatokról szóló szabályozást tudom itt említeni. [[11.40]] Önmagában, ha csak szakmailag nézem jogászként, akkor természetesen támogathatók ezek a szabályok, hiszen akár a keresetlevélről, a perfelvételi eljárásról szóló szabályok, annak a rögzítése, hogy ha a keresetlevél erre alkalmas, akkor 15 napon belül a bíróságnak kötelessége kitűzni a tárgyalást, ez természetesen támogatható. Nagyon jó, hogy a per vagy a perek szüneteltetésére, felfüggesztésére vagy egyéb más, adott esetben az elhúzó taktikát megakadályozó, blokkoló szabályok lefektetésére is sor kerül, mint ahogy ahogy az előbb említettem az ítélethozatalok sürgetése is nagyon helyes. Ugyanakkor én azt látom, hogy önök vagy kezdenek abba a hibába esni, mint ami általában a brüsszeli agyonbürokratizált működésre jellemző, vagy rájöttek arra, hogy a saját fegyverével vagy a saját eszközével lehet összezavarni vagy térdre kényszeríteni Brüsszelt. Felveszik azt a harcmodort, a még súlyosabb túlbürokratizálás harcmodorát, ami egyébként gyakorlatilag az Európai Unió nagy részét is szinte már teljesen működésképtelenné teszi akár a napi működés zavarainak szintjéig, hiszen itt szabályzatokat, eljárási szabályokat gyártanak hegyre-halomra. Vallják be őszintén, sokszor már az önök legjobb képességű jogalkalmazói sem képesek átlátni, hogy milyen eljárási szabályokat kell alkalmazni bizonyos ügyekben. A legegyszerűbb az lenne, ha adatszolgáltatási kötelezettség esetén mindegyik erre kötelezett szerv, hatóság vagy egy nagyobb hatóságnak vagy minisztériumnak valamelyik szervezeti egysége határidőre teljesítené a kötelezettségeit. Nem lenne szükség sem a régi, sem a most módosítandó szabályok alapján semmifajta eljárásra, nem kellene mit gyorsítani, hiszen nem is jutna el odáig egyetlen adatigénylési ügy sem, hogy bíróság elé kerülne. Eleve gyanús, ha valamit ennyire rejtegetnek, ha bármilyen adatot az arra feljogosított hatóság vagy arra kötelezett hatóság nem akar szolgáltatni, függetlenül attól, hogy milyen politikai értékrendet valló párt képviselői kíváncsiak ezekre az adatokra, vagy egyszerűen csak van egy állampolgári érdeklődés. Mi szükség van a titkolózásra abban az esetben, ha minden rendben van, és minden törvényesen történik? Természetesen egy elhúzódó adatigénylés-teljesítésnek nemcsak az lehet az oka, hogy valaki sumákol vagy rejteget valamit, lehet oka a munkaerőhiány, lehet oka az is, hogy adott helyen kevés a munkatárs mondjuk, a minisztériumokra ez azért kevésbé jellemző , és egyszerűen nincs hozzá munkáskéz vagy nincs megfelelő ember, aki fizikailag vagy szellemileg elvégezze azt a szükséges munkát, akkor ezt természetesen másként kell orvosolni. De az, hogy sok esetben az önök hatóságai vagy szervezeti egységei szándékosan, egyenes szándékkal blokkolnak bizonyos adatszolgáltatásokat, az vezet odáig, hogy tárgyalni kell az eljárások egyszerűsítéséről, lerövidítéséről, az ítélethozatal sürgetéséről, az elhúzásra alkalmas szabályok kiiktatásáról szóló szabályokat. Talán bízhatnak abban is, hogy a magyarról angol nyelvre történő fordítás, illetőleg az alapvetően roncs állapotban lévő baloldal slendrián, felületes hozzáállása miatt elkerüli majd sokak figyelmét az a többek által itt már feszegetett körülmény, hogy nagyon szépen meg lehet alkotni a 31/A., /B., /C. szakaszokban ilyen kiváló, figyelemre méltó, előremutató szabályokat, de ha a rendszer üzemeltetőjét és az üzemeltetés, valamint a működtetés szabályait majd rendeletben alkotják meg, akkor megint igazából nem csináltak vagy nem csináltunk semmit, hiszen önöknek minden eszköze megmarad arra, hogy úgy húzzák vagy úgy rövidítsék az egyes adatszolgáltatásokat, vagy éppen a peres eljárásokat, vagy éppen a honlapon való közzétételt, ahogy az önöknek kénye-kedve szerint a legkényelmesebb. Nagyon jó, hogy az üvegzsebtörvény bizonyos szabályait az ötmilliós értékhatár az üvegzsebszabály-környezetből lehet ismerős itt megjelenítik. Nagyon jó, hogy az ötmillió forintot meghaladó beszerzéseket már nyilvánosságra kell hozni. Az is nagyon jó, hogy árubeszerzések, szolgáltatásmegrendelések, építési beruházások paraméterei fölkerülnek a honlapra. Az Országgyűlés Hivatalát tudom önöknek jó példaként említeni. Akár egyes képviselők működéséhez kapcsolódó, éves szinten az ötmillió forintot meghaladó kiadásokat már nyilvánosságra hoznak az Országgyűlés Hivatala honlapjának adott felületén, ezáltal nem is szoktak problémák felmerülni, illetőleg jóval kevesebb probléma van, mondjuk, az Országgyűlés Hivatala irányába érkező sajtómegkeresések, adatigénylések kapcsán, hiszen a hivatal ilyen téren jó példával jár elöl. Nem nagyon tudunk olyan botrányos esetről, amikor arról lenne szó, hogy már több hónapja vagy több éve nem adnának ki az Országgyűlés Hivatala részéről adatokat. Miért nem lehet ezt példának tekinteni, miért nem lehet ezt a gyakorlatot? Sokkal olcsóbb lenne, sokkal kevesebb munkaerő kellene hozzá, sokkal kevesebb időt kötne le. Az pedig egyébként, hogy közbeszerzésekhez kapcsolódó adatokat hozzátesznek, természetesen elvárható és fontos, de valljuk be őszintén, tisztelt képviselőtársaim, hogy többségében vagy már folyamatban lévő, tehát teljesítés alatt álló, vagy már teljesített, rég befejezett szerződésekről van szó, amikor is a közpénzt már elköltötték vagy a kötelezettséget vállalták, és onnantól kezdve bottal lehet ütni adatigényléssel vagy anélkül a közpénz nyomát. Nem szeretnék arra kitérni, hiszen most nem a közbeszerzési törvényt és a közbeszerzési törvényhez kapcsolódó egyéb jogszabályi környezetet tárgyaljuk, hogy egy közbeszerzési eljárás előkészítő szakaszában kellene megfogni a közpénzt, ott kellene fajlagos költséghatárok felállításával a köz érdekében sokkal hatékonyabban felhasználni akár az uniós, akár a hazai forrásokat. Utólag persze, adatigénylések, teljesített adatigénylések után lehet azon csodálkozni, lehet abból politikai vagy egyéb botrányt kreálni, akár megalapozottan is, hogy milyen irreális áron épültek, mondjuk, autópályák, autóutak, valósultak meg magasépítési beruházások, de túl sokra ezzel önmagában már nem megyünk. Lehet, hogy bizonyos vagyon elleni bűncselekmények gyanúja felmerülhet, de a közélet tisztaságát sértő bűncselekmények, jellemzően a korrupciós bűncselekmények ezáltal nem válnak bizonyíthatóvá, nem ez fogja előrevinni a közpénzek hatékony felhasználását. Arra pedig én magam is választ várnék a tisztelt államtitkár úrtól, hogy amennyiben nem úgy történik valami, mint ami itt, ebben a kiváló jogszabályi környezetben le van írva, akkor milyen jogkövetkezményeket rendel ahhoz a jogalkotó, milyen következmények lesznek, hiszen elő lehet írni a legszigorúbb kötelezettségeket is, ha utána meg elfelejtik a jogkövetkezményeket rögzíteni, hiszen gyakorlatilag akkor megint egyik szavukkal vagy egyik mondattal ütik a másikat. Teljesen hatástalan, értelmetlen papírgyártás, eljárásiszabály-gyártás lesz, sóhivatal jellegű, teljesen értelmetlen és a gyakorlati szinten hasznavehetetlen szabályozás alakul ki. Kérem önt, államtitkár úr, hogy válaszoljon arra, hogy milyen üzemeltetési, működtetési szabályokat akarnak előírni az elektronikus felület vonatkozásában, és milyen jogkövetkezményeket fűznek ahhoz, hogyha valami nem úgy történik, mint ahogy az a szabályokban le van fektetve. Várom majd erre is érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Kétperces hozzászólásomat elsősorban a DK képviselőjének mondatai inspirálták, valamint egyéb felszólalók is. Egyrészt volt, aki hozzátette, hogy miért az a címe ennek a jogszabálytervezetnek, hogy: „Az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében”. Azért, mert Magyarország Kormányának egyértelműen az a célja, hogy megegyezzen, megállapodjon az Európai Bizottsággal, és egy 17 pontos vállalásban állapodtunk meg az Európai Bizottsággal, ez annak a vállaláscsomagnak az egyik része és egyik pontja, azért, hogy a magyarok megkapják azt a pénzt, ami nekik egyértelműen jár. Azt jelzem, hogy olyan környezetben történik mindez, amikor Magyarország minden EU-s kötelezettségének eleget tesz. Volt, aki fölvetette azt, hogy miért hozzuk létre ezt a központi információs közadat-nyilvántartást. Halkan jegyzem meg, hogy ezt egyébként az Európai Bizottság kifejezetten kérte a tárgyalások és az egyeztetések folyamán. Azt is fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy az információszabadságról szóló törvényt a magyar Országgyűlés 2011-ben fogadta el, 2012-ben lépett hatályba. A Gyurcsány-Bajnai-korszak idején nem volt lehetőség ilyen típusú közadatoknak a kikérésére, és nem volt ilyen részletezésű szabályozása az egész területnek. Volt, aki felvetette azt, hogy vannak napjainkban visszaélések, nehezítések ezzel kapcsolatos folyamatokban. Én pedig azt tapasztalom, hogy azon baloldali önkormányzatoknál, amelyeket önök vezetnek, ott alkalmazzák a településvezetők trükkök százait ahogy ön is említette , azért, hogy lassítsák az adatkiadás folyamatát. [[11.50]] Azt is csak óvatosan jegyzem meg, hogy a „trükkök százai” kifejezésnek az ön szájából azért van egy diszkrét bája itt a ház falai között. Én egyébként annak is örülnék, ha valamikor, tisztelt képviselőtársam, a DatAdat ügyéről tudnánk itt a ház falai között beszélni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most kérdezem képviselőtársaimat, hogy normál időkeretben kívánnake felszólalni az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Elnök Úr! Csak azért kértem szót, hogy jelezzem, hogy a vita további szakaszában fogok részletesen válaszolni az elhangzott felvetésekre. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1618. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A felgyorsult technológiai fejlődés, a digitalizáció és a piaci változások okozta kihívások korában hatékony és gyors segítséggel, valamint biztos intézményrendszerrel kell garantálnunk a fogyasztók jogainak érvényesülését. 2010 előtt sajnos már láthattuk, hogy milyen az, amikor a multik és Brüsszel érdekeit helyezik a magyar emberek és a magyar fogyasztók elé. Mi viszont nem hagyjuk, hogy a magyar fogyasztók és a magyar családok a globalizáció, a techóriások és a multik áldozataivá váljanak. 2022 májusa óta az Igazságügyi Minisztérium látja el a Fogyasztóvédelmi Hatóság szakmai irányításával, illetve a fogyasztóvédelmi jogalkotással, jogszabály-előkészítéssel kapcsolatos feladatokat. Mindez lehetőséget biztosít számunkra, hogy új szemlélet mentén alakítsuk át és tegyük hatékonyabbá a magyar fogyasztóvédelmi rendszert. Ugyanis a szankciós infláció okozta nehézségek ellenére is mindent megteszünk a magyar fogyasztók érdekei védelmében. Erre tekintettel a kormány új fogyasztóvédelmi politikát dolgozott ki, amely négy fő területre fókuszál. Ebben kiemelt prioritásként jelenik meg a fogyasztók online térben való védelmének biztosítása, a gyermekek védelme, a fogyasztóvédelem elérhetőbbé tétele az állampolgárok számára és az egységes jogalkalmazás erősítése. A magyar kormány kiemelt feladata továbbra is a magyar emberek, családok, fogyasztók jogainak képviselete és védelme. Az Igazságügyi Minisztériumban már korábban létrehoztuk a Digitális Szabadság Bizottságot annak érdekében, hogy az online térben is biztosítsuk többek között az átláthatóságot és a tisztességes eljáráshoz való jogot. A digitális fogyasztóvédelemben az a vezérlőelv, hogy ami offline tilos, az online térben is az legyen. Az e-kereskedelem bővülése is indokolja a digitális fogyasztóvédelem erősítését, és az Európai Unió fogyasztóvédelmi jogalkotásának is jelentős része az online kereskedelemre vonatkozóan állapít meg szabályokat. Prioritásként kezeljük a fogyasztók online térben történő védelmét. Ez látszik abból is, hogy Magyarország az elsők között szorgalmazta a terület szabályozását, ezért üdvözöljük a digitális szolgáltatásokról szóló rendelet várható kihirdetését. Az Alaptörvénnyel összhangban a fogyasztóvédelemben is fontos, hogy biztosítsuk a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való jogát. Célunk, hogy az ehhez szükséges hatékony szabályozási és intézményrendszer a fogyasztóvédelem területén is rendelkezésre álljon. A gyermekvédelmi népszavazással kapcsolatban követett irányokat kívánjuk megjeleníteni a jogalkotásban és a jogalkalmazásban egyaránt. A Fogyasztóvédelmi Hatóság 2023. évi ellenőrzési és vizsgálati programjának összeállításakor a fő vezérfonal a gyermekvédelem. Azon dolgozunk továbbá, hogy megerősítsük a panaszérvényesítést, és a fogyasztók számára elérhetőbbé tegyük a fogyasztóvédelmi hatósági szervezeti rendszert. Emellett végül, de messze nem utolsósorban rendkívül fontos az egységes fogyasztóvédelmi joggyakorlat kialakítása is a hatékony fogyasztóvédelem érdekében. Ezért hoztuk létre a Fogyasztóvédelmi Kerekasztalt, amelyben azok a kormányzati és állami szereplők vannak jelen, amelyek elsőként szembesülnek és észlelik a fogyasztókat ért panaszokat. A Fogyasztóvédelmi Kerekasztal már több alkalommal ülésezett, számos előremutató kezdeményezését jelen törvényjavaslat is tartalmazza. Megerősítjük és újraszabjuk ugyanakkor a Fogyasztóvédelmi Tanács szerepét is, amelynek a hatósági oldal mellett civil szervezetek és békéltetőtestületek, valamint kereskedelmi érdekvédelmi szervezetek is a tagjai. A kormány által 2022 júliusában jóváhagyott fogyasztóvédelmi politikában megfogalmazott célok megvalósítása a hazai fogyasztóvédelmi joganyag teljes körű felülvizsgálatát indokolta. Ennek eredményeként került sor a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat előkészítésére és benyújtására, amelyet a fogyasztóvédelem területén jelentkező és megoldásra váró problémák széles körű felmérése, társadalmi egyeztetése és konszenzus kialakítása alapozott meg. A javaslatcsomagot tárgyalta a Fogyasztóvédelmi Tanács, a Fogyasztóvédelmi Kerekasztal, a Családbarát Munkacsoport, további javaslatok és vélemények a fogyasztóvédelmi hatóságként eljáró kormányhivatalok, a békéltetőtestületek és a fogyasztóvédelmi civil szervezetek köréből is felhasználásra kerültek. A törvényjavaslat az általuk jelzett problémákra kínál megoldást, emellett uniós jogharmonizációs célokat is szolgál a képviseleti keresetek, illetve az akadálymentesítés tekintetében. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat, amelyhez számos kormányrendeleti, valamint miniszteri rendeleti szintű módosítás is kapcsolódik, az első mérföldköve a fogyasztóvédelmi politikában meghatározott irányok és célok végrehajtásának. A törvényjavaslatban biztosítjuk a gyermekek, a család, a családi kapcsolatok kiemelt védelmét annak érdekében, hogy a kereskedelmi gyakorlat ne irányulhasson ezek manipulatív felhasználására. A család a nemzet fennmaradásának biztosítéka, a társadalom alapegysége, amelyben a szülők egymás közötti kapcsolatán és a szülő-gyermek kapcsolatokon kívül kitüntetett jelentőséggel bírnak a nemzedékeken átívelő kapcsolatok is. A javaslat e kiemelt szerep elismeréseként nevesíti a fogyasztók egyértelműen azonosítható csoportjaként a családokat, közelebbről azoknak a családi kapcsolatot középpontba helyező különböző kereskedelmi kommunikációkkal megszólított tagjait. A családi kapcsolatra való általános utalás nem korlátozódik a szülők egymás közötti és a szülő-gyermek viszonyára, hanem abba valamennyi, így a távolabbi családi kapcsolatok is beleértendők. A módosítás megkönnyíti a család mint sérülékeny, befolyásolásnak kitett csoport azonosíthatóságát. Megreformáljuk ugyanakkor a közérdekű kereseteket is, amikor a képviseleti keresetekről szóló uniós norma átültetésével erre feljogosított szervezetek számára képviseleti keresetindítási jogot biztosítunk a jogsértő vállalkozásokkal szemben. Az új szabályok 2023. június végétől a fogyasztói jogok jelentősen hatékonyabb érvényesítését teszik lehetővé, mivel a képviseleti kereset alapján a bíróság a vállalkozásokat a jogsértés tényének megállapítása mellett a fogyasztói jogsérelem érdemi orvoslására például kártérítésre, kijavításra vagy árleszállításra is kötelezheti. Ezáltal az érintett fogyasztói körnek nem kell külön pert indítania jogai érvényesítéséért, vagyis csupán a bírósági határozatban meghatározott körhöz való tartozást kell igazolnia, így sokkal gyorsabban és egyszerűbben tudja érvényesíteni az őt megillető jogait. Képviseleti kereseteket a törvénymódosítás alapján a feljogosított szervezetek indíthatnak majd, amelyek részben nonprofit, fogyasztói érdekek védelmét ellátó szervezetek, másrészt a törvény alapján különböző hatóságok lehetnek. [[12.00]] Mivel a benyújtott képviseleti kereseteket és azok eredményét nyilvánosságra kell majd hozni, az érintett fogyasztói kör is könnyebben értesülhet ezen perekről, valamint arról, milyen módon és feltételekkel jut hozzá adott esetben az őt megillető kártérítési összeghez vagy kompenzációhoz. Fontos, hogy a feljogosított szervezetek kijelölésétől függően képviseleti keresetek alapján mind belföldi, mind határon átnyúló jogsértésekkel szemben lehet majd pert benyújtani a bírósághoz, ezáltal pedig nemcsak itthon, hanem uniós szinten is védjük a magyar állampolgárokat. Az akadálymentességi irányelv átültetése kiemelten szolgálja a fogyatékossággal élő személyek és az idősek védelmét, célja, hogy 2025 nyarától minél több termék és szolgáltatás akadálymentes legyen. Az új előírások vonatkoznak például a mobiltelefon-készülékekre vagy laptopokra is. A fogyatékossággal élők részére biztosítani kell, hogy ezen eszközök használatáról egynél több érzékszervi csatornán kapjanak tájékoztatást annak érdekében, hogy ténylegesen és teljeskörűen tudják használni az általuk megvett készüléket. A szabályozás nemcsak a szűkebb értelemben vett fogyasztóvédelmi, piacfelügyeleti területre, tehát a hagyományos termékekre terjed ki, hanem például mobilapplikációkra, honlapokra, önkiszolgáló automatákra, jegy- vagy bankautomatákra, banki szolgáltatásokra is, azaz ezeket is akadályok nélkül tudják majd igénybe venni a fogyatékkal élők. Emellett számos hiánypótló, illetve koherenciát teremtő módosítást is tartalmaz a törvényjavaslat. Így többek között a Fogyasztóvédelmi Hatóság hatáskört kap annak ellenőrzésére, hogy a kereskedő biztosítjae a fogyasztó részére az elektronikus fizetés lehetőségét, továbbá új szabályként jelenik meg, hogy a gyakran rendkívül hosszú és bonyolult üzletszabályzatok, általános szerződési feltételek módosításáról a vállalkozás közérthető tájékoztatást adjon a fogyasztó részére. Ezáltal nem kell hosszú és nehezen érthető oldalakon keresztül keresgélnie a fogyasztóknak, mi is változott az üzletszabályzatban, hanem egy rövid és érthető összefoglalóból tudomást szerezhetnek a változásokról. Pontosításra kerül a szerződéskötést megelőzően a fogyasztónak nyújtandó tájékoztatás tartalma a békéltetőtestületekre vonatkozóan, lehetővé válik a Fogyasztóvédelmi Hatóság számára annak ellenőrzése, hogy a kereskedő biztosítjae a fogyasztó részére az elektronikus fizetést, és a gyermekekre vonatkozó reklámtilalmat is kiterjesztjük a hat- vagy nyolcosztályos gimnáziumokra és az ilyen tanulókat fogadó kollégiumokra. A fogyasztóvédelmi törvény módosítására vonatkozó javaslat nemcsak a fogyasztókat, hanem a tisztességes vállalkozásokat is védi, így például lehetővé teszi a vállalkozás számára a válaszadás mellőzését azon esetekben, amikor a fogyasztó ismételten azonos tartalommal nyújtja be panaszát. A törvényjavaslat továbbá az adminisztratív terhek csökkentését is szolgálja, amikor a fogyasztóvédelmi hatósági eljárás megindításának feltételévé teszi, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését. Hasonló szabály jelenleg is létezik a közszolgáltatások területén és a békéltetőtestületi eljárás esetében, és a tapasztalatok alapján az ügyek jelentős része rendeződik is ebben a szakaszban. A módosítás révén lehetővé válik, hogy az érdemi, valóban hatósági beavatkozást igénylő ügyek kerüljenek a Fogyasztóvédelmi Hatóság elé. Tisztelt Országgyűlés! A magyar emberek, a családok, a fogyasztók jogainak erősebb képviselete, azok még hatékonyabb védelme és érvényesítése céljából a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat számos előremutató és támogatásra érdemes javaslatot tartalmaz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót F. Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Egy olyan törvénymódosítás, egy olyan törvény fekszik most a tisztelt Ház asztalán, amely nagyon fontos a mai világban, hiszen változik a kereskedelem, változik a marketing, és egyre többen vannak olyanok, akik már nem a hagyományos piactéren vagy üzletekben vásárolnak, hanem az online térben; erre a magyar Országgyűlésnek a jogszabályok szerint is kell válaszolni, ezeknek a kihívásoknak meg kell felelni. Biztos vagyok benne, hogy ezt a fogyasztóvédelmi szabályozást folyamatában fogjuk kezelni, hiszen az elmúlt években és a következő években is nagyon sokat fog változni a kereskedelem, a marketing és a reklámozás. Tisztelt Ház! A tisztelt Ház asztalán fekvő, a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/1618. számú törvényjavaslat célja annak biztosítása, hogy a fogyasztókat érintő jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések és a jogsérelem orvoslására szolgáló intézkedések meghozatala iránti képviseleti keresetre vonatkozóan uniós és nemzeti szinten a fogyasztók érdekében, az úgynevezett feljogosított szervezetek részére rendelkezésre álljon egy hatékony és eredményes eljárási mechanizmus. A digitalizáció terjedése és az online kereskedelem bővülése miatt megnő annak kockázata, hogy ugyanazon vállalkozás által elkövetett jogellenes gyakorlat nagyszámú fogyasztónak okoz jogsérelmet. A fogyasztóvédelmi eljárások megsértése hátrányokat okozhat a fogyasztónak, ha nem állnak rendelkezése hatékony eszközök a jogellenes gyakorlat megszüntetéséhez, és a fogyasztói bizalom, a fogyasztói elégedetlenség csökkenéséhez vezet, ami kedvezőtlenül érintheti a gazdasági környezetet és a piac működését. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat több jogharmonizációs célú módosítást is tartalmaz, amelyek közül néhányat szeretnék kiemelni. A termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló irányelv átültetését szolgáló módosítások célja, hogy minél több termék és szolgáltatás akadálymentes legyen a fogyatékossággal élők és az idősek számára. Ennek érdekében az akadálymentességi követelményeknek való megfelelés igazolására, az egyes gazdasági szerepelők e követelmények teljesülésével kapcsolatos kötelezettségeire, a megfelelés hiánya esetén a piacfelügyeleti hatóság által megtehető intézkedésekre vonatkozó szabályok rögzítésére sor kerül. A képviseleti keresetekről szóló irányelv átültetését szolgáló módosítások a fogyasztói jogok hatékonyabb érvényesítését teszik lehetővé, és mivel a képviseleti kereset alapján a bíróság a vállalkozásokat fogyasztóijog-sérelem orvoslására, például kártérítésre is kötelezheti, így az érintett fogyasztói körnek nem kell külön pert indítania jogai érvényesítéséért. A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény módosítása lehetővé teszi a vállalkozások számára a válaszadás mellőzését azokban az esetekben, amikor a fogyasztó ismételten azonos tartalmú panaszt nyújt be. Emellett az adminisztratív terhek csökkenése érdekében a fogyasztóvédelmi hatósági eljárás megindításának feltételévé válik, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy intézését, mivel azokon a területeken, például közszolgáltatás, békéltetőtestületi eljárás, ahol hasonló szabály jelenleg is létezik, a tapasztalatok szerint az ügyek jelentős része rendeződik ebben az előkészítő szakaszban. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány kiemelt feladata a magyar emberek, a családok, a fogyasztók jogainak képviselete, azok védelmének érvényesítése, amihez a Fidesz-frakció minden támogatást megad. A fogyasztóvédelem területén kiemelt célok: a digitális fogyasztóvédelem, a gyermekvédelem, a fogyasztóvédelem elérhetővé tétele és az egységes joggyakorlat kialakítása. A technológiai fejlődés kapcsán látható folyamat, hogy a kereskedelem tekintetében egyre nagyobb szerepet kap az online tér és az online marketing. Az online marketing egyik legnagyobb térhódítása a közösségi médiában jelenik meg, ahol a vállalkozások és cégek olyan reklámfelülethez juthatnak, amely nagyon sok emberhez eljut. Számos, szolgáltatást kínáló vállalkozó használ reklámcélból, hirdetési jelleggel fogyasztói pozitív véleményeket, amelyek olykor hamisak, és nem létező személyektől származnak. Ezért is nagyon fontos a jövőt illetően a digitális fogyasztóvédelem. [[12.10]] Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz a fogyasztóvédelem területén, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak ismeretében a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák e javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Azon ritka alkalmak közé tartozik a mostani törvényjavaslat tárgyalása, amikor alapvetően sok-sok pozitívumot, a választók, az állampolgárok számára sok jó javaslatot tartalmazó törvénycsomaghoz van szerencsénk itt a Ház falai között. Ilyen szempontból tulajdonképpen mindegy az, hogy ezek közül melyek azok, amelyek uniós irányelv átültetéséről vagy bármiféle uniós szabályozás magyarországi alkalmazásáról, vagy annak a hazai gyakorlatba való bevezetésről szólnak, és melyik része az, amit a kormány maga javasol ebben a témakörben. Mindenképpen egy fontos területről, mindenképpen egy olyan ügyről beszélünk, amivel nem foglalkozunk eleget, sokkal inkább foglalkozni kellene ilyen ügyekkel itt, a Ház falai között, mint az előző törvényjavaslattal, hogy csak úgy mondjak egy példát, hiszen a fogyasztóvédelem meggyőződésem szerint még nem éri el azt a szintet, ami egyébként szükséges lenne. Széles körben tapasztalt vélemény az az állampolgárok részéről, hogy számos fogyasztóvédelmi problémájukra nem látnak megoldást, nem tudnak megoldást találni, nem érzik úgy, hogy ha Magyarországon bárkit mint fogyasztót bármiféle probléma ér, akkor azt megnyugtatóan tudja kezelni a mostani intézményrendszer meg a mostani panaszrendszer. Ezért aztán, hogyha hozzányúlunk egy ilyen kérdéshez, mint most tesszük, akkor az önmagában már mindenképpen egy pozitív és jó lépés. A javaslatcsomagban számos olyan elem van, ami jó a fogyasztónak, ami előnyös lesz az embereknek, és ezeket üdvözölni kell. Ezek mindenképpen fontos javaslatok. Hozzáteszem, hogy és pont ez a gyengéje tulajdonképpen ennek a javaslatnak ezeknek a gyakorlatba való átültetése, ha úgy tetszik, a végrehajtása kapcsán vannak és maradtak bennem kérdések és kétségek. Hogy konkrétumokat mondjak: az egyik fontos része ennek a javaslatnak, hogy a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló, hogy így mondjam, képviseleti keresetek is lehetővé válnak. Ez kicsit, ha jól értem, az amerikai mintát veszi át, vagy az Amerikában évtizedek óta létező jogintézményhez hasonlít, amit csoportos problémák esetén sikeresen alkalmaztak ott fogyasztóvédők. De hasonlít rá, van egy európai megoldás is erre, több ország használ európai típusú, opt-in-típusú megoldásokat ebben. Tehát ez jó példa, és nézzük meg, hogy Magyarországon működik-e. Ilyen külföldi intézmények hazai jogba és hazai gyakorlatba való átültetése kapcsán mindig az szokott lenni a probléma, hogy azért egy az egyben nem lehet átültetni, tehát igazából a szabályok szépek, csak hogy a gyakorlatban ez valójában működike, illetve valóban végig lette gondolva, hogy a fogyasztók ilyenkor tényleg csoportosan hatékonyabban tudnake fellépni, milyen kohézió jön létre közöttük, mit és hogyan tud ebben az állami intézményrendszer segíteni. De mondom, ettől még az ötlet támogatandó, szerintem ez a javaslat is helyes. A gyakorlati része kapcsán vannak bizonytalanságok bennem, hogy ezek vajon fognake működni, és nem fogunke itt ülni fél év múlva, egy év múlva, amikor arról fogunk beszélni, hogy ja, ez valójában nem lett egészen végiggondolva a magyarországi viszonyokra, és ezért nem is működik, ezért aztán majd jön a kormány, hogy módosítsuk. A másik, és ennél, ha úgy tetszik, akár jelentősebb kérdéskör az, hogy azon sok-sok fogyasztóvédelmi intézkedés kapcsán, ami a javaslatban szerepel így például, hogy a webáruházat üzemeltető cégeknek hogyan kell eljárni, akadálymentesíteni kell, de nemcsak a honlapot, hanem minden kapcsolódó dokumentumot, és a többi , azt nem látom ebben az előterjesztésben, hogy miközben ez a fogyasztóknak jó, de azért, hogy úgy mondjam, ne dögöljön meg a tehén se, tehát hogy a vállalkozásokra ez milyen terhet ró. Készülte arra bármiféle hatásvizsgálat, végiggondoltáke a törvény előterjesztői, hogy az ilyen típusú pluszfoglalkoztatás, pluszszolgáltatás, ha úgy tetszik, nyilvánvalóan plusz adminisztratív és egyéb terhet jelent a vállalkozások számára. Én azt gondolom, ha úgy tetszik, fogyasztóként és a fogyasztókat támogatandóként is, hogy természetesen ennek van egy felvállalható és egy bevállalható szintje, és kell is hogy legyen, azonban nagyon fontos lenne tudnunk ennek a törvénynek a vitájakor, illetve megítélésekor, hogy gondolte erre a jogalkotó, létezike erre bármiféle hatásvizsgálat, és ha igen, akkor azt megismerhetjük-e. És bocsánat, itt teszem azt hozzá, hogy mint oly sokszor mondtuk, az ilyen típusú javaslatoknál borzasztó fontos lenne a szakmai szervezetek véleményét megismerni. Én értettem az államtitkár úr előterjesztésében, hogy azt mondta, hogy ezt támogatták a szakmai szervezetek. Ezen túlmenően azért ilyenkor tényleg hasznos lenne ezeket a támogatásokat vagy a részletes véleményüket olvasni is, akár a törvényjavaslat mellékleteként, vagy bármiféle olyan háttéranyagként… [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Igen, csak hát ez mégsem vezetődik át a gyakorlatba, hogy ez tényleg megismerhető legyen. A legvégén pedig annyit tennék hozzá, hogy én keveslem azt a részét a törvényjavaslatnak, ami azzal foglalkozik, hogy ha valaki nem így jár el, tehát hogyha nem az a weblap, az a bármiféle olyan online szolgáltató, amelyik egyébként nem hajtja végre ezeket a típusú változtatásokat, nem fog ilyen értelemben a fogyasztók számára barátságosabb módon működni, azzal mi történik, és mi a retorziója e szabály be nem tartásának. Vane erről valamilyen rövid megjegyzés? Illetve van egy picike kis rész, ami foglalkozik azzal, hogy természetesen ezt minden eszközzel igyekszik majd betartani a kormány, de nem látom azt, hogy elég radikális retorzió lenne mögé rakva. Nem látom azt, hogy ezért aztán ezek az egyébként, mondom, jó irányba tett jó lépésecskék valóban átültetődneke a gyakorlatba, illetve ha mégsem, akkor kikényszeríthetőe, és ha igen, hogyan, hogy ezt a fogyasztók mégiscsak érzékelhessék. Ezeket tartottam, még egyszer mondom, az egyébként jó irányba tett, jó lépésnek értékelt törvényjavaslat-csomag fő, hangsúlyos pontjainak. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar emberek és a magyar családok érdekeinek képviselete kiemelt feladata a fogyasztóvédelemnek; az Igazságügyi Minisztérium pedig a 2022. évben felállított új statútuma alapján szakmai irányító szerepet kapott a fogyasztóvédelem területén. A magyar kormány a magyar fogyasztói jogok sérthetetlenségének garantálása érdekében négy saroktételben fogalmazta meg a fogyasztóvédelem céljait, az 1353/2022. [[VII. 21.]] kormányhatározatában rögzítetten. Az első saroktétel a gyermekvédelem, azaz biztosítani kell a gyermekek zavartalan fejlődését; nem hagyhatjuk, hogy gyermekeink bújtatott ideológiai, szexuális propaganda áldozataivá váljanak. A második saroktétel a digitális fogyasztóvédelem, azaz választ kell adni a digitális világ kérdéseire, és megfelelő jogi megoldásokat kell találni a technológiafejlődés árnyoldalaira, mindezzel megvédve az online térben is a magyarokat. A harmadik saroktétel a fogyasztóvédelem elérhetővé tétele, azaz felhasználóbaráttá és minden ember számára könnyen elérhetővé, közelivé kell válnia magának a fogyasztóvédelemnek, s végül a negyedik saroktétel az egységes joggyakorlat kialakítása. [[12.20]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A magyar kormány a cselekvő fogyasztóvédelmet preferálja. A jelen törvényjavaslat is ezt a célt szolgálja. A kormány részéről expozéban Répássy Róbert államtitkár úr már részletesen kifejtette a törvénymódosítás tartalmát. Az általa elmondottakkal teljes mértékben egyetértek, azt megismételni nem kívánom. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/1618. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársak! A javaslat egy valódi, létező társadalmi problémára kíván reflektálni, arra, hogy a fogyasztók egyre nagyobb mértékben vásárolnak terméket az online térben. A javaslat kiemeli, hogy ha nem állnak rendelkezésre hatékony eszközök a jogellenes gyakorlatok megszüntetésére, az a fogyasztói bizalom, a fogyasztói elégedetlenség csökkenéséhez vezet, ami kedvezőtlenül érinti a gazdasági környezetet és a piac működését. Ezzel az állítással, azt gondolom, vitatkozni nem lehet, a jogsértés esetén való megfelelő és hatékony jogorvoslat a kulcsa a bizalomnak és a gazdaság megfelelő működéséhez. Sajnálatos módon azonban a kormány csak ennek a törvénynek az indoklásában fejt ki hasonló jellegű gondolatokat. Ezek azért nem mondhatók el általános érvényűeknek. A hatékony jogorvoslati eszközök biztosításához ugyanis elengedhetetlen a hatósági és bírói függetlenség, amelyek rendszerszintű és átfogó leépítésén azért évek óta fáradoznak. A jelen javaslat által javítani kívánt fogyasztóvédelmi rendszert ennek a keretében kell értékelni. A javaslat egyébként tételesen meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket egy fogyasztóvédelmi szervezetnek bizonyítania kell annak érdekében, hogy a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetet indíthassanak, amely követelményrendszer átültetése az uniós jogból fakadó kötelezettségünk. Bár a feltételek alapvetően észszerűek, sajnálatos módon a javaslat sem általános, sem részletes indoklásban nem tért ki arra, hogy hány olyan fogyasztóvédelmi szervezet van hazánkban, amelyeket ez a módosítás hátrányosan érinthet, sem arra, hogy mit tesz a kormány annak érdekében, hogy a két feltétel teljesüléséről megfelelő tájékoztatást adjon. A feltételrendszer utolsó előtti pontja ugyanis az, hogy a fellépni kívánó szerv független, és nem áll a fogyasztóktól eltérő más olyan személyek, különösen vállalkozások befolyása alatt, akiknek gazdasági érdeke fűződik képviseleti keresetek indításához, még abban az esetben sem, ha a szervezeteknek harmadik felek nyújtanak finanszírozást, és e célból az ilyen befolyás megelőzése, továbbá saját maga és a finanszírozói, valamint a fogyasztói érdekek közötti összeférhetetlenség megelőzésére irányuló eljárásokat alakított volna ki. Fontos volna, hogy annak érdekében, hogy ne csökkenjen a fogyasztóvédelem hatékonysága, a kormány megfelelő tájékoztatást adna az érintett szerveknek arról, hogy ezeket a feltételeket miként teljesíthetik, azonban ezzel kapcsolatos utalás szintén nem található az indoklásban. A javaslat kiemeli, hogy kötelezővé teszi a fogyasztó számára a vállalkozás megkeresését a fogyasztóvédelmi eljárás megindítása előtt, vagyis a fogyasztóvédelmi hatósági eljárás megindításának pedig feltételévé válik az, hogy a fogyasztó az érintett vállalkozással közvetlenül megkísérelje a vitás ügy rendezését. A javaslat bár ezt legitimálni kívánja egyrészt azzal, hogy kiemeli, hogy sok fogyasztó úgy fordul a hatóságokhoz, hogy a vállalkozással meg sem kísérli egyébként a panasz rendezését, másrészt azzal hasonló szabály jelenleg is létezik, akár így a közszolgáltatások vagy a békéltetőtestületi eljárások esetében. Ebből az indoklásból azonban pont a lényeges elemek hiányoznak, az, hogy hány olyan fogyasztóvédelmi eljárás zárult le, ahol a vállalkozás egyébként úgy volt hajlandó együttműködni, hogy egyértelműen kiderült, hogy egyébként a fogyasztói igényeket teljesítette volna. Fontos kitérni az indoklás másik állítására is. E szerint ugyanis a javaslat ezen rendelkezése adminisztratív terhek csökkentését szolgálja, ez azonban így pont téves, hiszen a javaslat valójában adminisztratív terhet hárít a fogyasztóra azáltal, hogy a fogyasztóvédelmi eljárás megindítása előtt neki kísérletet kell tennie arra vonatkozólag, hogy megegyezzenek a vállalkozásokkal, ami végeredményben a fogyasztói jogok csorbulását is eredményezheti. Ez pedig, azt gondolom, hogy nem áll összhangban a javaslat azon célkitűzésével, hogy Magyarországon javítsa a fogyasztóvédelem helyzetét. Összességében tehát a javaslat alapvetően jónak volna tekinthető, számos olyan rendelkezést tartalmaz, amely az Európai Unió jogának való megfelelést szolgálja. Sajnálatos módon azonban a javaslat egyrészt az adminisztratív terhek növelésével csorbítja vagy csorbíthatja a fogyasztók jogait, ami egy elfogadhatatlan gyakorlat, másrészt a tágabb jogi környezet, a bírósági és hatósági függetlenség romlása következtében a javaslat vélhetően a legjobb szándék mellett sem fogja betölteni a célját. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én örülök ennek a javaslatnak. A kormány egyik legnagyobb történelmi mulasztása az én szememben éppen az, hogy volt egy önálló fogyasztóvédelmi bizottság, szerintem egy óriási lehetőségeket magában rejtő bizottság lett volna, hogyha a Fidesz-KDNP megtartja. Sajnos nem tartotta meg, ugye, beolvasztotta ezt a gazdasági, mondhatjuk úgy, megabizottságba, és itt a legjobb szándék ellenére sem juthat akkora figyelem erre a területre, mint a bizottsági struktúrában abban az esetben, amikor önálló bizottsága volt a fogyasztóvédelemnek. Emlékezzünk vissza, államtitkár úr, azt hiszem, akkor ott volt, amikor a devizahitelezést kivizsgáló, alapvetően igazságügyi bizottsági folyamatnak a fogyasztóvédelmi bizottság is részese volt. Ott azért születtek olyan megállapítások a devizahitelezés ügyében, amelyek a mai napig a szakirodalom tárgyát és részét képezik. Jelentsük ki erről a javaslatról, hogy amikor irányelvekről van szó és átültetési kötelezettségről, az ember mindig fázik egy picit, mert az az életérzés jár át bennünket, hogy adott esetben ha a magyar jogalkotó rendezte volna ezeket a területeket az utolsó részig, akkor nem biztos, hogy szükség lenne arra a fajta lekövető magatartásra, amelynek a lényege az, hogy születik egy irányelv, születik egy európai uniós valamilyen elképzelés, amit bizonyos határidővel a jogalkotónak tetsző módon át kell ültetni a magyar jogrendbe, ha ez nem történik meg, akkor jönnek a szankciós lehetőségek, és a kötelező hatály akkor áll elő. A helyzet az, hogy itt most a jogalkotó úgy döntött, hogy ezen az úton, ahogy előttünk fekszik az asztalon, megpróbálja átültetni ezeket a rendelkezéseket. Nézzük, hogy mi az, amiben egyetértünk! Engem még a fogyasztókat érintő vélt adminisztrációs többletteher sem zavar annyira az életszerű esetekben. Tehát ha egy parfüm hibás, akkor biztos, hogy nem a hatóságnál kezdem, hanem reklamálok először annál, akitől vásároltam, de képviselőtársam nem erre az esetre gondolt, értettem. Viszont nem önmagában azzal van bajom, hogy a fogyasztónak vagy a polgárnak meg kell keresnie az érintett kereskedőt vagy a másik felet, akivel jogvitában áll vagy fog állni, és egyébként a kollektív fellépés lehetősége, ha hamarabb dolgozza ki a kormány, nagyon-nagyon jól jött volna bizonyos, főleg pénzügyi fogyasztóvédelmi jellegű esetekben. Megint csak vissza kell utalnom a devizahitelezésre: akkor nem bátorította a kormány annyira a kollektív fellépést fogyasztóvédelmi ügyekben. Akkoriban mit bátorított a kormány? Azt, hogy lehetőleg ne egyéni érdekérvényesítéssel lepjék el a bíróságokat az ügyfelek, hanem lehetőleg innen föntről mondják meg nekik, hogy hogyan és miként lehet jogvitát orvosolni. Tehát furcsa, hogy a kormány üléspontja mennyire meghatározza az álláspontját. Ha el akar mismásolni egy helyzetet, mint a devizahitelezést, akkor nem szeretné az egyéni jogérvényesítést támogatni, ilyen esetekben a fogyasztóvédelem kapcsán uniós direktíva, irányelv nyomán pedig szeretné. De fogadjuk el, most, ebben az esetben szerintem a kollektív fellépés megkönnyítése egy helyes megközelítés, és én úgy gondolom, hogy ezt támogatnunk kell. Szóba került itt ugyanakkor az ellenzéki képviselőtársakat elbizonytalanító faktorok összessége, jellemzően az, hogy elnagyolt a javaslat itt-ott, az indoklása hiányos, és bizonyos kérdésekre nem ad gyakorlati, életszerű választ. Itt azt látjuk, hogy valóban, ha leültek ezekkel a szervezetekkel és államtitkár úr, jó, hogy ezt megtették, mind a Fogyasztóvédelmi Kerekasztal, mind a tanács tekintetében , hát, feltételezem, hogy itt készültek hatástanulmányok, háttéranyagok, tehát valamilyen dokumentumot, feltételezem, hogy kaptak. Államtitkár úr most nem válaszol erre, de azért egy biccentéssel tiszteljen meg bennünket. Én úgy vettem le, hogy igen. [[12.30]] Államtitkár úr, van egy olyan, hogy jogalkotásról szóló törvény. Az önök számára nem lehetőség az, hogy egy hatástanulmányt megosszanak az összes országgyűlési képviselővel, államtitkár úr, törvény kötelezi önöket erre. Az, hogy sorozatosan nem tartják be ezt, nem jelenti, hogy ez egy opcionális jótétemény, amit önök megtehetnek. Sokkal hatékonyabban tudnánk most vitatkozni egymással, ha adott esetben az érintett szervezetekhez, ahol politikai hang is megjelenik, mondjuk, meghívnák az ellenzéki képviselőket. Szerintem termékeny vitákat lehetne folytatni, ebben az esetben biztos, hogy lehetne nagyjából politikamentesen. Másrészt pedig az érintett hatástanulmányok megosztásával ennek a vitának a méregfogát kihúzhattuk volna, értelmezési vita nem lenne közöttünk jogkérdések mentén, hanem alapvetően a politikai irányvonalak, a megoldási javaslatok között tudnánk szelektálni és vitatkozni. Sajnos ez nem történt meg. De felhívnám a figyelmüket arra, hogy önöknek kötelezettségük lenne, nem a mi munkánkat, hanem a parlament munkáját segíteni ezzel, mert rengeteg teendőnk van ezen a területen. Nagyon örülök, hogy a gyermekek védelme szóba került, és majd államtitkár úr felvezetőjének egy-két kiszólására engedelmével kitérnék, nem szétfeszítve a vitánk kereteit. Abban egyetértünk, és egyébként az Alaptörvény is kötelezi a jogalkotót erre, hogy a sérülékeny csoportok, idősek, nyugdíjasok, gyermekek, a családok a család is ideértendő, nagyon fontos kiemelni extra védelmet kell hogy élvezzenek, mert nyilván a megtévesztések áldozatai a fogyasztóvédelem területén jellemzően az idősek és a gyermekek szoktak, tudnak lenni. Éppen ezért abajgattam évekig önöket, hogy a fogyasztói csoportok betiltását ugyan szíveskedjenek elrendelni. Ez sem történt meg, csak a jövőre vonatkozó módon, de legalább foglalkoztunk a témával. Itt viszont gyakorlati kérdéseim lennének, államtitkár úr, és bízom benne, hogy ezekre tudunk válaszokat találni. Mi a helyzet, mondjuk, az Elf Barral? Volt önöknek egy nagyon részletes, a közéletben megjelenített vitája erről. Itt abszolút gyermekvédelemről beszélünk. Azt látom, és attól félek, hogy önök nem feltétlenül tudták hatékonyan megérteni a digitális kor kihívásait, hanem alapvetően adózási kérdést csináltak egy olyan kérdésből, amelynek van adózási vetülete, de alapvetően mégiscsak fogyasztóvédelmi kérdés. Hogy kívánják ezt megoldani? Kicsit kiterjesztve a kérdést, államtitkár úr, vannak olyan webshopok, ahol vagy drogszármazékokat, vagy a határon billegő összetevőket árusítanak, reklámoznak, olyanokat, amelyeket sem ön, sem én nem szeretnénk a magyar piacon látni. Milyen szankciórendszerrel bír most az előttünk fekvő javaslat által módosított rendszer azt illetően, hogy ezek a drogszármazékok ne tudjanak eljutni az érintett magyar fogyasztókhoz, adott esetben fiatalkorúakhoz? Ez válaszért kiált, talán egyetért velem ebben, hogy a szankciórendszer tekintetében kérdőjelek állnak fenn. Tőlem az sem állna távol, hogy bizonyos esetekben nyilván ehhez jogosítványokat kell telepíteni lelőhető legyen az az internetes oldal, legalább átmeneti időre, amely olyan származékokat reklámoz, árusít, propagál, amelyekkel szemben törvényi tilalom áll fenn Magyarországon. Azt látom, hogy az önök által kialakított fogyasztóvédelmi klímában az intézményrendszer nincs felkészülve arra, hogy ezeket a nagyon komoly, súlyos veszélyeket rejtő helyzeteket kezelje. Nem látok ebben a törvényjavaslatban olyan kitételt, amely megnyugtató választ adna erre. Szeretném ugyanakkor felhívni a figyelmét arra, hogy a webshopok működését illetően, ahol határon átnyúló elem jelenik meg, még mindig nagyon sok a bizonytalanság, de a határon belüli webshoptól való rendelés esetén is tipikus az, hogy az ember befizeti az összeget, mivel azonban a készletezés tekintetében nem jut hozzá megfelelő információhoz, mondjuk, azt követően kap egy „Nincs készleten” értesítést, és van, hogy két-három hetet vagy még többet kell várakoznia arra, hogy a már kifizetett termékhez hozzájusson, a pénz visszaszerzésének is különböző akadályai lehetnek. Ezek mindennapi, életszerű problémák. Gyönyörűek az irányelvek, gyönyörűek a kollektív fellépési lehetőségek, de vannak ilyen, a való életből vett példák, amelyekre megoldást lehetne találni. Ugyanilyen, államtitkár úr, a dupla szállítási díj esete, tehát amikor ugyanattól a szolgáltatótól rövid időbeli eltéréssel, de még szállítási határidőn belül újabb terméket rendelünk, és a szállítási díj adott esetben még egyszer felszámításra kerül. Tehát ilyen nagyon apró, bürokratikusnak tűnő elemek a mindennapi életet nagyon komolyan tudják nehezíteni, olyan idegesítő tényezőket jelentenek, amelyeket egyébként a helyes jogalkalmazás során ki lehetne iktatni. A helyes jogalkalmazásnak viszont előfeltétele, hogy az ilyen csomagok, mint amelyek most előttünk fekszenek, tartalmazzák az életszerű klímát lehetővé tevő elemeket, tehát azt, hogy ezen belül el tudjon járni majd az, aki alkalmazza ezeket a szabályokat. A hatástanulmányokat már említettem. A határon átnyúló elem tekintetében még egy nagyon fontos javaslatom lenne, ez pedig egy digitális ombudsmani típusú jogkör a kimondottan határon átnyúló jogviták esetében, tehát ahol a fogyasztó sérelmet szenvedett, mert vagy nem tudja visszaszerezni a pénzt, vagy nem azt kapta, amit rendelt, tehát fennáll egy ilyen életszerű probléma. Jó lenne, ha digitális ombudsmani szinten meg lehetne akár előlegezni a jogvitáknál a képviseleti költséget, az érdekérvényesítés költségét olyan esetekben, amelyek teljesen egyértelműnek tűnnek a fogyasztó érdekérvényesítése szemszögéből. Tehát egy egyszerű online kérvénnyel, ha a megfelelő esetleírás elfogadható és ezt a szükséges dokumentumokkal az ügyfél alá tudja támasztani, miért ne előlegezhetné meg neki a jog- és érdekérvényesítése költségét Magyarország olyan esetekben, amikor ezen megelőlegezés hiányában nagyon sokszor el sem indul maga az eljárás, és a magyar fogyasztó, a magyar ügyfél ebből kifolyólag, az anyagiak hiánya miatt nem tudja érvényesíteni érdekeit. Szerintem nagyon fontos nemzetstratégiai szempont lenne, hogy a határon átnyúló jogviták esetében, a különböző legszélesebb körű biztosítási jogviszonyok nélkül is egy magyar állampolgár igényt tarthasson arra, hogy megelőlegezik az ő költségeit. Ezt egyébként a munkaügyi ombudsman konstrukciójának felvetésekor is elmondtam, ott a munkaügyi jellegű jogvitáknál lenne nagyon hasznos egy ilyen megelőlegezési faktor. Összességében ennyi az, amit szakmailag el lehet, de szerintem el kell mondani erről a javaslatról. Amit viszont nem értek államtitkár úrnál, hogy ön itt volt 2010-ben is, itt van most is, ez rólam is elmondható, ugyanakkor mindketten emlékszünk a 2010 előtti korszakra. Én nem vagyok nagy rajongója annak a korszaknak gazdaságpolitikai értelemben, de az, hogy önök a multik érdekeivel szembefordulva mindig is a fogyasztót képviselték volna, ön ezt mondta el az expozéban, egész egyszerűen nem találkozik a valósággal, államtitkár úr. Kezdjük azzal, hogy mit csináltak önök az adózás frontján, hogyan csökkentették a társasági adót, államtitkár úr! Lecsökkentették egy számjegyűre, ami önmagában jó dolog lehet. Hány százalék engedményt jelentett ez egy magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozás számára? Mutatom. [[Egy ujját feltartja.]] Egy százalék kedvezményt. Hány százalék kedvezményt jelentett egy multi cég számára? Ennek a hét-nyolcszorosát, államtitkár úr. Tehát a helyzet az, hogy önök nemhogy a közteherviselés felé nem mozdultak el, de szétkedvezményezték a multi cégeket, és csak minimális engedményeket juttattak vagy engedtek eljutni magyar vállalkozások irányába. Aztán ugyanezt megtették a bankrendszert illetően, amikor a bankok oldalára álltak a devizahitelesekkel szemben, engedték vagy a mai napig engedik a tömeges kilakoltatásokat. Most már tudják, hogy 20 ezer fölött jár a kilakoltatások száma 2010 óta, és ebben minimális hullámzás megfigyelhető, de sajnos majdnem minden évben engedték ezeket az eseményeket. EBRD-paktumot írtak alá, bankokkal, a Bankszövetséggel sorozatban megállapodtak, az érintett ügyfelekkel, károsultakkal viszont nem, velük sok esetben szóba sem álltak. Most is látjuk, államtitkár úr, hogy a válságidőszakban, amikor a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat kedvezményezni kellett volna, önök jellemzően kiknek adtak vissza nem térítendő támogatásokat: mondjuk, nagy nyugat-európai autógyáraknak, olyanoknak is, akiknek nem volt erre dedikált módon szükségük. Azt látjuk, hogy a munkahelyteremtési támogatásoknál is körülbelül háromszor akkora volumen jut a multi cégeknek, mint a magyar kis- vagy közepes méretű vállalkozásoknak. Pedig kik tartják fenn a munkahelyek többségét Magyarországon? A mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások, nagyjából kétharmadot. Tehát némi szerénységre szeretném önt megkérni ebben a tárgykörben, és nem teljesen elrugaszkodva az előttünk fekvő javaslat tárgyától, de ezt mindenképpen szükségesnek tartottam elmondani, mert nagyon-nagyon irritáló, amikor igyekeznek olyan képet festeni, mintha önök a multikkal szemben védenék a magyar állampolgárok érdekeit, miközben a valóság az általam felsorolt esetekben tényekkel, számokkal igazolható módon valami egészen mást mutat. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen elvárható, hogy a fogyasztók saját maguk önállóan is fellépjenek jogos vagy jogosnak vélt igényeik érvényesítése érdekében, és csak ennek sikertelensége vagy eredménytelensége esetén forduljanak a hatósághoz vagy éppen a bírósághoz. [[12.40]] Az is nagyon előremutató, hogy lesznek úgynevezett feljogosított szervezetek, amelyek eljárnak fogyasztók vagy fogyasztói csoportok érdekében, de azért a legerősebb, leghatékonyabb úgynevezett feljogosított szervezet ha már ezt a kifejezést találták a legmegfelelőbbnek mégiscsak az Igazságügyi Minisztérium. S ha már itt a fogyasztóvédelemről oly sokan oly sok mindent elmondtak, akkor én hadd hozzak ide egy olyan témakört, amit nem hallottam még sem kormánypárti, sem ellenzéki képviselőktől. Egy rendkívül aktuális fogyasztóvédelmi kérdés: miután önök nagyobb részben feladták a rezsicsökkentés politikáját, ezáltal jelentős mértékben megtévesztették a saját fogyasztóikat, vagyis a saját szavazóikat ha már így tetszik , és egy jelentős rezsiemelkedéssel kell szembenézniük a magyar családok százezreinek, ez bizony felvet akár a gáz-, akár a villanyszámlák kapcsán komoly kérdéseket. S ha már a fogyasztóvédelem képezi ennek a napirendi pontnak a lényegét, akkor én szeretném államtitkár úr figyelmébe ajánlani, hogy legyenek szívesek segíteni eligazodni a magyar embereknek a gáz- és villanyszámlákban, ugyanis komoly fizikusi tudás mellett is nagyon nehezen állapítható meg a szolgáltatók által megadott képletek alapján például a várhatóan fizetendő villanyszámla összege. Ez enyhén szólva is alkalmas lehet a fogyasztók megtévesztésére, megkárosítására, és történik mindez egy olyan gazdasági környezetben, amikor a munkanélküliség jelentős emelkedésével lehet számolni. Nem önöktől származó, hanem megbízható építőipari forrásokból származó információk szerint az építőipar legjobb esetben februárra, márciusra plusz 60 ezer munkanélkülivel számol és ez a legkedvezőbb forgatókönyv , ami a következő év második fél évében tovább fog emelkedni. De más szektorokban, más területeken is sokan fogják elveszíteni a munkájukat. A jövedelmük tehát jelentősen lecsökken, adott esetben megszűnik, a kiadásaik pedig drasztikusan emelkednek, és nem csak az élelmiszer-típusú kiadásaik. Arra is ki fogok majd térni, hogy sokszor milyen silány minőségű élelmiszereket adnak el a fogyasztóknak milyen elképesztően drágán; erről majd később ejtek néhány szót. De itt van a másik alapvető szükséglet, a világítás és a fűtés, amit sok család nem tud mással megoldani a fűtésről beszélvén , mint földgázzal. És akár a földgáz árának, akár a villanyáram árának kiszámításakor azt látják, hogy megpróbálják őket átverni. Amikor olyan fogyasztói panaszok érkeznek hozzám is, hogy az önök által még meghagyott aztán lehet, hogy a jövő időszakban esetlegesen csökkentett éves kedvezményes mértéket egyszerűen elosztják 12-vel és ehhez állítják be a villany- vagy a gázszámlájukat, és mégis ezt jelentősen meghaladó mértékű forintösszegű számlák érkeznek, akkor mindenki értetlenül áll az eset előtt. Elégedett fogyasztóval vagy olyannal és értelmes emberekről beszélünk , aki el tudna igazodni ezekben a számlákban és számítási módszerekben, nagyon ritkán lehet találkozni. Úgyhogy nagyon nagy tisztelettel megkérem államtitkár urat arra, hogy az Igazságügyi Minisztérium a következő hetekben, hónapokban fordítson kiemelt figyelmet arra a fűtési szezon már elkezdődött, ezért is válik ez napi szinten sürgetővé , hogy segítsenek a forgatóknak az ebben való eligazodásban. Mint ahogy nagyon kevés segítséget kapnak a fogyasztók bizonyos építőipari kivitelezéshez kapcsolódó visszaélések esetén is, amelyek adott esetben nemcsak családi házas kivitelezésekhez, hanem soklakásos társasházak rendkívül silány minőségű anyaggal és csapnivaló munkával való kivitelezéséhez kapcsolódnak. Ez viszont már nem néhány ezer vagy néhány tízezer forintos tétel, hanem adott esetben sok millió forintos, vagy az ingatlanpiac megugrását, a kivitelezési díjak, munkadíjak, anyagárak elképesztő, sehol más országban nem tapasztalt mértékű elszállását tekintve adott esetben több tíz millió forintos tétel. Kíváncsi leszek, hogy az úgynevezett erre feljogosított szervezetek ebben majd milyen segítséget tudnak nyújtani a fogyasztóknak. Amint az előbb már érintettem, nagyon sok magyar ember önérzetét sérti az, hogy döntően az önök által kiemelten támogatott nagy multinacionális kereskedelmi láncolatok áruházainak a pocairól milyen silány minőségű élelmiszert tudnak megvásárolni nem aranyáron, hanem gyakorlatilag gyémántáron. Hagyjuk azokat a meséket, hogy 13, 20 meg 30 százalékos infláció van, a valóság ennél sokkal rosszabb. A legtöbb alapvető élelmiszer árának emelkedése nem százalékokban, hanem szorzószámokban volt mérhető az elmúlt 2-2,5 év kivetítésében. És nem luxuscikkekre gondolok, hanem olyan alapvető tejtermékekre, húsáruféleségekre, amelyek az alapvető szükségletek kategóriájába tartoznak. Lehet úgy tenni önöknek, hogy minden rendben van, hogy ez nem drasztikus mértékű, de javaslom, hogy gyakrabban járjanak áruházakba, boltokba vagy akár falusi kis ABC-kbe, és azt fogják látni, hogy megdöbbent emberek tömegei állnak a polcok előtt, és próbálják kimatekolni, hogy mi fér még bele a havi költségvetésbe és mi nem. S amikor ilyen előzmények után, ilyen árakon silány minőségű élelmiszert kapnak, akkor joggal idegesek. A néhány ezer forintos összegű bevásárlások kapcsán nem fognak sem egyénileg igényt érvényesíteni, sem az úgynevezett erre feljogosított szervezetekhez fordulni, sem máshová, hanem elkeseredetten benyelik az újabb és újabb megaláztatásokat. Sokan érzik úgy, hogy ezt csak velünk, magyarokkal lehet megcsinálni. Mert ezt egy nyugat-európai országban vagy egy tőlünk keletre lévő országban nem lehetne megcsinálni az emberekkel. Tizenkét éve kormányoznak, az idő nagy részében kétharmaddal. Minden lehetőségük, jogosultságuk megvan, minden kötelezettség is önöket terheli, és minden felelősség is önöket terheli. Lehet itt erre feljogosított szervezetekről beszélni, lehet arról értekezni, hogy mely ellenzéki párt támogatja vagy utasítja el ezt a javaslatot, de önmagában az, hogy újabb és újabb jogintézményeket hoznak létre, a napi szintű gyakorlatot nem fogja javítani és nem fogja megváltoztatni. De nyugodtan ejthetnénk arról is néhány szót, hogy aki mostanában építkezik hogy visszakanyarodjak az építőipar területére , illetve aki kisebb vagy nagyobb felújítást végez, az láthatja, hogy nemcsak úgy húznak le minket, magyarokat komoly összegekkel, hogy adott esetben silány minőségben történik a kivitelezés, hanem ravaszul néhány deciliterrel, kisebb vagy nagyobb mértékben csökkentik az adott áru mennyiségét, és még pluszban meg is emelik az árát. Ami eddig, mondjuk, háromliteres kiszerelésben került 1000 forintba, az most már 2,7 literes kiszerelésben kerül 1500 forintba. De ugyanez igaz bizonyos élelmiszeripari termékekre is: csökken a mennyiség és jelentősen növekszik az ár. Valljuk be őszintén, hogy ezek egymásra épülő, egymást erősítő, öngerjesztő folyamatok. Sokszor a multik elképesztő kajmánkodása és profitéhsége vezet ahhoz, amilyen szintű áremeléseket kell elszenvedni, és ársapkával vagy anélkül gyakorlatilag rendkívül gyenge védelmet biztosítanak az embereknek. S ha már itt szóba kerültek az előbb a különböző autógyártó cégek, amelyek horrorisztikus támogatásokat kapnak: önök, tisztelt államtitkár úr, sokkal több pénzt adnak a multiknak egy fő munkavállaló támogatására kivetítve, mint tették azt a 2010 előtti kormányok ez egy nagyon szomorú megállapítás egyébként; önök ezt eltitkolják, erről nem szoktak beszélni a saját szavazóiknak, de attól még ez így van , és ehhez képest milyen minőségű autókkal találkozunk; tisztelet a ritka kivételnek. Nem akarom a japán autók iránti elfogultságomat idehozni, mert az eleve megkérdőjelezné az objektivitásomat, de számos fogyasztóval, számos nagy nyugat-európai márka nem is annyira boldog és nem is annyira büszke, annál inkább bosszankodó és mérges tulajdonosával beszélgetve az elmúlt években egyértelműen arra a következtetésre jutottam, hogy az emberektől való pénzkicsikarás, pénzlehúzás, legalizált megkárosítás egyik melegágyává vált az autóipar. Tisztelet a kivételnek, mindig hozzáteszem, mert nem hirdetek kollektív bűnösséget vagy felelősséget e tekintetben sem. De bizony sok esetben a nagy német autóipari cégek termékei erősen megkérdőjelezhető minőségben készülnek el, és a meghibásodások, főleg a túlzott mértékű elektronikából adódó meghibásodások javítása százezres meg milliós költségeket jelent alsó-, középkategóriás autóknál is. Nem a luxuskategóriáról beszélek, mert az nem tartozik ide, meg aki meg tudni fizetni egy luxusterméket, az valószínűleg a javíttatását és a fenntartását is gond nélkül tudja vállalni. Itt az átlagemberek vagy az átlagnál alig jobban keresők által megvásárolt gépjárművekről beszélek. Nagy az árverseny, illetve 2020 előtt nagy volt az árverseny a gyártók között, a gépjárművek vételárában kevesebb hasznot tudtak érvényesíteni, beépíteni, a fogyasztók megkárosítására épített költségekkel pedig busásan visszahozzák az esetlegesen új autók vételárával el nem nyert, meg nem nyert vagy nem realizált hasznot. [[12.50]] Úgyhogy, amikor itt nagyívű vitákat folytatunk arról, hogy mennyire lesznek hatékonyak ezek az erre feljogosított szervezetek, akkor azért a napi gyakorlat szintjére térjünk vissza. Még egyszer felsorolom: a gáz- és villanyszámlák értelmezése, kiszámítási módja tekintetében oda kell sózni a szolgáltatóknak, államtitkár úr, annak érde-kében, hogy főleg ilyen nehéz időszakban ne károsítsák meg, ne húzzák le az embereket. Persze, könnyebb gazdasági időszakban sem, vagy kevesebb gazdasági nehézség közepette se realizáljanak olyan hasznot vagy ne emeljenek ki az emberek zsebéből olyan pénzt, ami nem jogos. Különösen nehéz és kiemelt terület az élelmiszerek sok esetben silány, csapnivaló minősége, az építőipar és az autógyártás, úgyhogy erre kiemelten szíveskedjenek figyelni a jövőben. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, most kétperces felszólalásokra van lehetőség. [[Senki sem jelentkezik.]] Mivel senki nem jelentkezett, megkérdezem, hogy további, normál időkeretben kíváne valaki felszólalni az adott napirendi pontunk keretében. [[Senki sem jelzi hozzászólási szándékát.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Most is szeretném jelezni, hogy a vita további szakaszában fogok részletesebben válaszolni a törvényjavaslattal kapcsolatos észrevételekre. Azt nem ígérhetem, hogy minden egyes fogyasztóvédelmi esetben, amiről itt, a Ház falai között beszéltek a törvényjavaslat kapcsán, tudunk beszélni, de természetesen megtaláljuk a módját annak, hogy esetleg mélyebb ismereteket tudjunk szerezni azokról az esetekről, amikről önök itt említést tettek, illetve hogy milyen fogyasztóvédelmi eljárások vannak. Azt azért szeretném leszögezni, annyiban pontosítanék, hogy nem az Igazságügyi Minisztérium a fogyasztóvédelmi hatóság, hanem tulajdonképpen a kormányhivataloknál vannak a fogyasztóvédelmi hatóságok. A mi feladatunk, az Igazságügyi Minisztérium feladata egy szakmai irányítás, illetve a szabályozás, de ettől függetlenül természetesen még lehet rálátásunk ezekre a konkrét esetekre is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat, valamint az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/1621. és T/1609. számokon a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Jelen napirendi pontban két törvényjavaslat együttes tárgyalására kerül sor. Ennek oka, hogy az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló T/1609. számú törvényjavaslat és az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslat egymáshoz szorosan kötődik. A T/1609. számú törvényjavaslat egyes nemzetközi polgári igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosítására irányul, a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvénynek való megfelelés érdekében. Ezzel korábbi hiányosságokat pótol. Az 1986. évi 14. törvényerejű rendelettel kihirdetett 1980. évi hágai gyermekelviteli egyezmény és a 2004. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett 1970. évi hágai bizonyításfelvételi egyezmény úgy rendelkezik, hogy az egyezményhez utóbb csatlakozott államokkal az egyezmény csak akkor lép hatályba, ha a korábbi szerződő államok kifejezetten elfogadták a csatlakozást. A nemzetközi szerződéskötési eljárás hatályos szabályai szerint a csatlakozások elfogadásáról szóló nyilatkozatokat a kihirdető jogszabálynak tartalmaznia kell. Ennek a követelménynek tesz eleget Magyarország részéről a javaslat, mert a csatlakozások korábbi elfogadása enélkül történt. A gyermekelviteli egyezményhez való csatlakozások elfogadása az Európai Unió Bírósága véleménye alapján kizárólagos uniós hatáskörbe tartozik, így ezen időponttól tanácsi határozatokkal kerül sor a csatlakozások elfogadására. Ebből következően csak az ezt megelőző időszakban Magyarország által elfogadott csatlakozások tekintetében szükséges a törvénymódosítás. A bizonyításfelvételi egyezményt kihirdető törvényhez fűzött mellékletben pedig azok az államok kerülnek feltüntetésre, amelyeknek az egyezményhez történő csatlakozását Magyarország az eddigiekben elfogadta. A javaslat továbbá arra is irányul, hogy az Országgyűlés fogadja el az egyezményhez a közelmúltban csatlakozott Georgia, Málta, Nicaragua és Vietnám csatlakozását is. A fentieken túl a javaslat tartalmazza a bizonyításfelvételi egyezményhez és a 2005. évi XXXVI. törvénnyel kihirdetett 1965. évi hágai kézbesítési egyezményhez Magyarország részéről tett fenntartások, nyilatkozatok angol nyelvű szövegét is. Ez ugyancsak a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvénynek való megfelelést szolgálja, kiegészítve az eddig csak magyar nyelven megállapított fenntartásokat, nyilatkozatokat. Tisztelt Ház! A továbbiakban az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslatban szereplő törvénymódosítások fő célkitűzéseit ismertetném. Az egyes szellemi tulajdonjogi tárgyú törvények alapvetően eljárási természetű módosítására részben a gyakorlati tapasztalatok alapján, részben pedig az Európai Unió jogának való megfelelés céljából kerül sor. A versenytörvény módosítása a digitális ágazat vonatkozásában a versengő és tisztességes piacokról szóló 2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, vagyis az uniós jognak való megfelelést szolgálja. Emellett a javaslat új eszközt biztosít a Gazdasági Versenyhivatal számára a vállalkozások jogkövető magatartásának támogatására, valamint a gyakorlati tapasztalatok alapján megvalósítja az összefonódás-ellenőrzési szabályok finomhangolását is. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása alapján a természetes személy adós esetén kibocsátásra kerülő hatósági átutalási megbízások és letiltások során a végrehajtás alól mentes minimumösszeg megemelésre kerül 60 ezer forintra. Ez a mentesség a módosítást követően sem áll fenn teljes egészében a gyermektartásdíj és a szüléssel járó költség végrehajtása esetén. Vagyis ezen követelések kielégítése érdekében a jövőben is végrehajtás alá vonható a mentességet élvező összeg, az immár 60 ezer forint 50 százaléka. A privilegizált követelések behajtása továbbra is kiemelten lesz kezelve a végrehajtási eljárások során. A végrehajtás során mentes minimumösszeg megemelése mellett az az összeg is megemelésre kerül, amely felett korlátlanul végrehajtás alá vonható a munkabér, illetve a fizetési számlán lévő összeg. Ez jelenleg munkabér esetén 142 500 forint, hatósági átutalási megbízás esetén pedig 114 ezer forint; mindkét esetben egységesen megemelésre került 200 ezer forint összegre. Az emelést az indokolja, hogy a minimálbér is jelentősen megemelkedett az elmúlt évek során, továbbá a jogalkalmazói visszajelzések alapján az adósok helyzetét a levonási korlátok alacsony mértéke jelentősen nehezíti, így annak megemelése indokolt. 2022. január 1-jétől a minimálbér bruttó összege 200 ezer forint, míg a nettó összege 133 ezer forint; a garantált bérminimum bruttó összege 260 ezer forint, nettó összege pedig 172 900 forint. Kiemelendő, hogy a részletfizetés lehetősége továbbra is biztosított a végrehajtási eljárások során, amelynek igénybevétele esetén a végrehajtási eljárás szünetel. A részletfizetésre tekintettel a letiltások felfüggesztésre kerülnek, újabb hatósági átutalási megbízás kibocsátására és az ingó, ingatlan vagyontárgyak értékesítésére nem kerül sor, amíg a részletfizetési megállapodásban rögzített összegeket az adós teljesíti. [[13.00]] A módosítás értelmében a jövőben a nyugdíjfolyósító szerv által nem havi rendszerességgel járó és ekként nem havi rendszerességgel folyósított kifizetésekből például a 13. havi nyugdíj kizárólag a gyermektartásdíj-követelés és a polgári perben vagy büntetőeljárásban az adóssal szemben a bűncselekmény következtében keletkezett és a természetes személy sértett javára megállapított polgári jogi igény összege vonható le. A módosítás alapján továbbá minden kárpótlási célú életjáradék mentessé válik a letiltás alól. A végrehajtási eljárás során a becsértéket a végrehajtó állapítja meg. Amennyiben a becsérték megállapításával valamely érintett nem ért egyet, vagy az ingóság becsértékének megállapításához szakértő becsüs közreműködését kéri valamely fél, akkor a felmerülő költségeket az köteles előlegezni, aki ezeket az intézkedéseket kérte. A módosítás alapján a költségekre a költségmentesség és a költségfeljegyzési jog igénybe vehető a vonatkozó jogszabályok alapján. A közjegyzőkről szóló törvény módosítása pontosítja a közjegyző helyettesítésére vonatkozó szabályokat, valamint egyértelműsíti a közjegyzői irodában tagként részt vevő személyek körét. Ezzel is átláthatóbbá teszi a közhatalmat gyakorló közjegyzők működését és elősegíti a jogszabályi koherenciát. A törvénymódosítás érinti továbbá azokat a közjegyzőket, akiknek az öregségi nyugdíjkorhatár, de legalább a 65. életév betöltéséig kevesebb, mint öt évük van hátra. E közjegyzők az adminisztratív terhek alóli mentesülés érdekében nem kötelesek közjegyzői iroda alapítására. A cégtörvény módosítása elsődlegesen jogharmonizációs célú, másodlagosan pedig a gyakorlatban felmerült pontosítási igényeknek tesz eleget. Az európai uniós jogi követelményeknek megfelelve 2023 augusztusától a magyar cégnyilvántartási rendszer képes lesz arra, hogy ilyen irányú megkeresés esetén tájékoztatást adjon arról, hogy vezető tisztségviselővé kinevezendő személy a magyar jogszabályok alapján büntetőjogi vagy cégjogi kizáró, eltiltási ok hatálya alatt áll-e. E tagállamok közötti kommunikáció az erre szolgáló informatikai csatornán keresztül, elektronikus úton, humán erőforrás igénybevétele nélkül zajlik majd. A hagyatéki eljárásról szóló törvény módosítása a gyakorlati visszajelzésekre reflektál, és a törvények közötti összhang megteremtését szolgálja. Ennek érdekében a módosítás alapján abban az esetben, ha az örökhagyó a halálakor ügyvéd volt, az irodagondnok felelősségi körébe kerül több kérdés eldöntése. Így az irodagondnok dönt arról, hogy az örökhagyó ügyvédi tevékenységével kapcsolatos okirat ügyvédi iratőrzési kötelezettséggel terhelte, továbbá az, hogy az okirat, a pénz, valamint a vagyontárgy ügyvédi letét tárgyát képezi-e. Az irodagondnok nyilatkozatához a hagyatéki leltár felvétele során a jegyző vagy a közjegyző kötve van. Emellett a javaslat a hagyatéki eljárásról szóló törvény előírásait a konzuli védelemről szóló törvény rendelkezéseihez is hozzáigazítja, tekintettel arra, hogy a konzuli tisztviselők már nincsenek felhatalmazva a jognyilatkozatokról vagy a jogügyletekről konzuli okirat kiállítására. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Annak érdekében, hogy a bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi CLXXXIV. törvény az ítélőtáblák illetékességi területét meghatározó 2. számú mellékletében az illetékességi területek a hatályos felosztásnak megfelelően szerepeljenek, szükségessé vált e melléklet újbóli megállapítása. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat érinti a külön élő szülő és a gyermek kapcsolattartására vonatkozó szabályozást is. Az Alkotmánybíróság közelmúltban közétett határozatában foglaltakra és a kapcsolattartás során gyakorlatban felmerült problémákra figyelemmel indokolt a polgári törvénykönyvnek a kapcsolattartásra vonatkozó határozat tartalmi elemeit keretjelleggel meghatározó rendelkezésének a kiegészítése. A kiskorú gyermek és a külön élő szülő közötti kapcsolattartás zavartalanságának biztosítása érdekében a módosítás már a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazandó. A kapcsolattartásra vonatkozó határozat végrehajtása iránti eljárás 2020. március 1-jével került a korábbi gyámhatósági hatáskörből bírósági hatáskörbe. Mostanra indokolttá vált az új szabályozás hatályosulási tapasztalatainak kiértékelése és a jogalkalmazási tapasztalatokra tekintettel kisebb módosítások, pontosítások elvégzése a nemperes eljárás szabályait tartalmazó, a bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes eljárásokról szóló törvényben. E módosítások egyértelművé teszik az eljárás megindítására nyitva álló határidő számításának szabályát, erősítik az eljárás végrehajtási jellegét, és erősebb eszközöket kívánnak biztosítani a végrehajtást elrendelő bíróság számára arra az esetre, ha a kérelmezett önként nem teljesíti a végrehajtást elrendelő végzésben foglaltakat. A javaslat a gondnokoltak és az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló törvény módosításával a gondnokoltak nyilvántartásához való közvetlen hozzáférés jogalapját teremti meg az adóhatóság részére az adózó konkrét ügyre vonatkozó eljárási képessége vizsgálatának a céljából. Tisztelt Ház! Az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslatban foglalt módosítások tehát egyrészt jogharmonizációs célú rendelkezések, másrészt a jogalkalmazási gyakorlatban felmerült kérdéseket rendezik. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fenti célokkal egyetértve fogadja el a törvényjavaslatokat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő T/1609. számú törvényjavaslat az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról, valamint az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslatok vonatkozásában az előterjesztő által már részletesen ismertetett, bemutatott tervezetben foglalt pontok teljes terjedelmére nem kívánok kitérni, azokat nem kívánom megismételni, én inkább vázlatpontszerűen kívánom összefoglalni, illetve az elhangzottakat mintegy megerősítve, és sokkal inkább a módosító javaslatok jelentőségére, azok szellemiségére kívánom felhívni a figyelmet. A módosítások az élet számos területére kitérnek, ahogy az államtitkár úr részéről is elhangzott. Kitérnek az iparjogvédelemre, ezáltal a szellemi tulajdon védelmére, a szerzői jogok védelmére, a közjegyzők működésére és az általuk foganatosított, így feladatkörükkel érintett eljárásokra, a tisztességes piaci magatartásra, a digitalizációval kapcsolatos körülményekre, a hagyatéki eljárásra és végül, de nem utolsósorban a gyermektartással kapcsolatos kötelezettségek megfelelő, és én úgy gondolom, hogy mindent megelőző teljesítésére. Több nemzetközi jogi kötelezettséggel kapcsolatos jogszabály-módosítást a csatlakozásból fakadó kötelező átvételen túl a gyakorlatban felmerülő problémák, élethelyzetek szülte igények jogi úton történő lekövetése, rendezése, megoldása az, ami indokolttá tett. Mindezt, én úgy gondolom, egy jól kimunkált jogszabálycsomagban készítette elő az Igazságügyi Minisztérium, az a minisztérium, amelyhez nemcsak foghatót, de elnevezésében és feladatkörében még hasonlót sem találunk a baloldali homályban vagy helyesebben az árnyékkormányzásában. [[Sebián-Petrovszki László nevet. Z. Kárpát Dániel: Jaj, istenem!]] De ennek taglalása helyett inkább köszönetem szeretném kifejezni a minisztérium munkatársainak az alapos, átfogó és meglátásom szerint valamennyi részletre kiterjedő javaslat előkészítéséért. Fontos, hogy tudják, látjuk azt a temérdek munkát, amit végeznek akár ezen javaslat előkészítése érdekében is, és fontos, hogy tudják, hogy ezen javaslatok elfogadása esetén sokak életére kedvezőbb hatással tudunk lenni, és ilyen döntéseket tudunk meghozni. Engedjék meg, hogy a fentieken túl az előttünk fekvő javaslat három elemére röviden és egy elemére egy picit hosszabban kitérjek. A T/1609. számú és a T/1621. számú törvényjavaslatokban szereplő kiegészítések és módosítások, különösen a gyermektartásra és az egyéb családi tartásokra vonatkozó rendelkezései egyértelműen a gyermekek védelmét és a gyermekek szempontjait szolgálják. [[13.10]] Ezzel kapcsolatban határozottan úgy gondolom, hogy minden felnőtt embernek és nemcsak itt, a tisztelt Házban, de itt megválasztott képviselőknek megkülönböztetett felelősséggel kell hogy eljárjunk, és megkülönböztetett felelősséggel kell hogy irántuk viseltessünk. Minden, a gyermekek védelmét szolgáló javaslatot, úgy gondolom, hogy támogatásra érdemesnek kell tartanunk, és már önmagában akár ezek a pontok is megalapozhatnák a javaslat támogathatóságát. De én még ki szeretnék térni arra is, hogy a fiatalokra is kiemelt figyelmet fordít az előttünk fekvő javaslat, több lehetőséget szeretne nekik kínálni és biztosítani. Gondolok itt arra, hogy a közjegyzők helyettesítési rendjének meghatározása során a nyugalmazott bírók általi helyettesítés lehetőségének a korlátozásáról rendelkezik, ahogy az államtitkár úr részéről is elhangzott. Mind a fiatalok ügyéért felelős korábbi állami vezetőként, mind jogászként személyesen több tucat olyan fiatalt ismerek, akik számára ez a módosítás komoly lehetőséget teremt, komoly lehetőséget teremt annak érdekében, hogy a tudásukat és a tapasztalatukat nagyobb felelősséggel tudják kamatoztatni az állampolgárok irányába. Az ő nevükben is köszönöm. Harmadsorban a fiatalokra történő figyelem mellett az előttünk fekvő javaslat azokra is gondol, akik becsülettel ledolgozták az életüket. Az ő esetükben az öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig, de legalább a 65. életévük betöltéséig hátralévő öt évben meg kívánja könnyíteni az adminisztratív terheket, teendőket, tehát egyszerűsíti az idősebb honfitársainkra háruló terheket. Engedjék meg, hogy egy picit hosszabban beszéljek a törvényjavaslat azon pontjairól, amelyekkel kapcsolatban meggyőződésem, hogy minden olyan alkalmat meg kell ragadnunk, amely alkalmakkor részben könnyítéseket, részben még nagyobb biztonságot tudunk nyújtani. Ez a terület pedig nem más, mint az innováció. Hiszen olyan időket élünk, amikor a világpolitikában évről évre, sőt azt is mondhatjuk, hogy ma már szinte napról napra bekövetkező fordulatok háttérbe szorítják és bizonyos, sőt egyre több esetben teljesen el is vetik annak a lehetőségét, hogy korábban bevált, egyszerű előrejelzésekkel, korábbi információkból leszűrt permanens irányokkal vagy éppen lehetséges trendek felvázolásával adjunk válaszokat a körülöttünk zajló folyamatokra és a körülöttünk zajló kihívásokra. Olyan időszakban, olyan korszakban élünk tehát, amikor éppen ezért az innováció jelentősége megnő, és nem mindegy, nagyon nem mindegy, hogy az innovatív gondolkodást, az intellektuális teljesítményt milyen jogi környezettel erősítjük meg, milyen jogi környezettel támogatjuk. Persze fontos, hogy a szellemi tulajdon protektív oldalának előtérbe helyezése, megtámasztása közben a további fejlesztésre és az együttműködésre is kiemelt figyelemmel legyünk. Ennek az egyensúlyi állapotnak a helyes felismerése, megtalálása és adott esetben egy joganyagban történő rendszerezése, úgy gondolom, hogy nekünk, képviselőknek a feladatunk és egyben a felelősségünk. A fentiek értelmében kérem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatokat. Támogassák azt a gyermekek védelme, támogassák azt a fiatalok lehetőségeinek a gyarapítása, támogassák azt az idősek iránti tisztelet, és támogassák az innováció biztonságos környezetben történő kibontakoztatása, tehát valamennyi ember, magyar ember élethelyzetének közvetlen vagy közvetett módon történő jobbá tétele érdekében. A Fidesz-frakció az előttünk fekvő törvényjavaslatokat támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Sebián-Petrovszki László képviselő úr következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Az államtitkár úr nem fog meglepődni azon, hogy egyfajta nulladik pontként azzal kezdem, merthogy nagyon sokszor voltunk így egymással szemben egy hasonló törvénycsomag tárgyalásakor, amikor elmondtam, hogy salátacsomagot a lehető legritkábban tudunk és lehet támogatni az ellenzék oldaláról. Ennek az a fő oka, ahogy elmondtam korábban, most is elmondom, hogy a kormány előszeretettel csomagol egybe egészen össze nem illő dolgokat, egészen össze nem illő javaslatokat, és belöki ide a parlament elé, hogy fogadjátok el, ez van. Azzal a trükkel él, hogy beletesz nagyon vonzó és jó, az állampolgároknak egyébként az életét megkönnyítő javaslatok mellé olyanokat is, amikkel viszont ellenzéki képviselőként nem érthetünk egyet semmilyen szempontból sem. Tehát azt a politikai csapdát állítja elő rendszeresen a kormány, hogy ha megszavazza az ellenzék, akkor meg kell szavaznia az általa politikailag nem támogatott pontokat is, ha nem szavazza meg, akkor pedig nem akarja, hogy az állampolgároknak valamilyen szempontból jobb legyen. Most is pontosan ugyanez a szituáció van, ugyanezt állította elő a kormány, amit én értek politikailag, csak borzasztóan nem szeretek. De hogy konkrétumokba belemenjünk, szerintem ebben a javaslatcsomagban a fő vonulat az a sok-sok-sok-sok mellékes mellett, hogy a kormány arra készül, hogy a gazdasági válságnak sok ezer, tízezer, százezer, ennyi állampolgárt érintő hátrányos következménye lesz. Valójában ugyanis a módosítás fő vonalát az teszi ki, hogy hogyan és miképp kezeljék azt, hogy például a végrehajtásokat hogyan kezeljék, hogy a kilakoltatásokkal mi legyen, az árverésekkel mi történjen. Tehát magyarán, ha a moratórium lejár, ami most van, akkor hogyan és miképp lehet majd eljárni még gördülékenyebben, még jobban, majdhogynem cinikus módon még az is benne van a javaslatban, vagy azt is bele lehet látni, hogy még jobban működjön az a fajta eljárás, hogy embereket kirakjunk az utcára, vagy a problémával találkozó és nehéz anyagi körülmények közé kerülő emberek még jobb ellehetetlenítése a kormány által még gördülékenyebb legyen, hogy így mondjam, merthogy erről szól egy csomó javaslat ebben a törvénycsomagban. Tehát készül arra a kormány, hogy abban a gazdasági helyzetben, amibe belavírozta magát, igen, az elmúlt 12 év sorozatos gazdaságpolitikájának eredményeképpen eljutott oda, ahol most tartunk, orbáni hiperinflációval, eladósodással és olyan élethelyzetekkel, amibe most százezrek kerülnek, hogy napról napra nehezebb élniük, most tulajdonképpen nem azt teszi a kormány, hogy olyan javaslatot hoz ide közénk, és kéri a támogatást, hogy hogyan lesz az embereknek jobb, hogyan lesz több pénzük, hogyan fog kevesebbe kerülni a tej, a kenyér meg a tojás, hanem arról hoz ide javaslatot, hogy egyébként, akik bajba kerülnek, azoktól a lakásuk például hogyan vehető el könnyebben, vagy az ilyen-olyan-amolyan nehéz helyzetbe jutott emberek kapcsán az eljárások hogyan gyorsíthatók. Szerintem ez végtelenül cinikus, és semmiképpen nem az ország érdekeit szolgáló megközelítése a problémának, de közben mégiscsak egy ilyen javaslat van előttünk. Hogy mondjak egy példát: pozitívumként adta elő államtitkár úr, hogy megváltoztatják és így ezzel megemelik azt a számítási módot, ami felett letiltható a fizetése valakinek, hogy most nagyon egyszerűen mondjam, a jövedelme letiltható vagy elvehető tőle. Ez valóban probléma volt az elmúlt években, mert 2010 óta nem sikerült például a nyugdíjminimumot emelni ennek a kormánynak, 12 év nem volt elegendő, így aztán valóban az addig befagyott szint azt okozta, hogy olyan kevés pénz maradt ott az embereknél, amely ma már nem biztosítja a megélhetésüket. Ezen változtat a kormány, ezt az államtitkár úr pozitívumként adta elő, miközben valójában nem arról kellene itt beszélnünk, hogy rendben, akkor most többet vagy kevesebbet vesze el az adósoktól a végrehajtó, hanem arról, hogy egyébként hogyan lehetne tenni azért, hogy ne kerüljön a végrehajtó elé például annak az adósnak az ügye, vagy minél kevesebb adósproblémával kelljen találkozni a mindennapokban. Tehát ez a példa is azt mutatja, hogy egészen rosszul fogja meg a válságot ez a kormány, és ez a törvényjavaslat ennek a leképeződése. [[13.20]] Nem érdemi segítségnyújtásról van szó ebben a javaslatcsomagban, ami, még egyszer mondom, egyébként rengeteg össze nem illő javaslatot, ötletet is tartalmaz, hanem érdemi segítségnyújtás helyett valójában igazságosabb és egységesebb végrehajtási szabályokról beszél ahelyett, hogy megoldaná azokat a problémákat. Két rövidebb vagy könnyebb megjegyzésem van még vagy szakmai megjegyzésem van ehhez az egész javaslatcsomaghoz. Az egyik, hogy igyekszik a kormány rengeteg jogharmonizációs intézkedésnek vagy kötelezettségnek eleget tenni, azonban ahogy ezt teszi, van számos olyan pontja ennek a törvénycsomagnak, amikor nem gondol arra, hogy csak pusztán az átültetése a magyar valósággal való találkozásban hogyan torzul. Tehát vannak olyan szakmai jelzések az egyes pontok kapcsán, mi találkoztunk ilyen szakmai szervezettel, amely érti azt, hogy uniós jogharmonizációs kötelezettségről is szó van, és természetesen helyénvalónak tartja, ha azt átültetjük a magyar jogba, ámde ennek a módjával nem ért egyet, és vannak bennem kétségek, hogy a minisztérium egyébként a különböző szakmai szervezetek jelzéseit vajon figyelembe vettee vagy akár elolvasta-e. A legeslegutolsó kis személyes kedvencem az, hogy a vállalkozások összefonódásával kapcsolatos jelenség újraszabályozása vagy módosítása is benne van. A különböző vállalkozások összekapcsolódását be kell jelenteni a Gazdasági Versenyhivatalnak. Amit kiemelnék, hogy itt van vagy volt eddig egy bizonyos értékhatár, ami felett, pontosabban az évi nettó árbevétel felett, egy bizonyos szint felett, hogy ha ilyen vállalkozásokról volt szó összefonódásban, akkor ezt kellett bejelenteni. Hogy, hogy nem, ezt jelentősen megemeli ez a javaslat. Élek azzal a gyanúperrel az elmúlt 12 év kormányzását látva, hogy ez bizony ám valamilyen fideszes oligarcha vagyonszerzésével, gazdagodásával, az ő cégeinek még ebben a válságidőszakban is nagyon prosperáló működésével függ össze, tehát hogy itt egy személyre szabott törvényalkotásról van szó. Egészen biztos vagyok benne, hogy heteken belül ki fog derülni, hogy ki áll emögött és kinek kedvez ez a bizonyos módosítás. Nem áltatom magamat, hogy államtitkár úr ezt most majd megosztja velünk, de nyilvánvalóan ez ki fog derülni, és nyilván akkor újabb bizonyítékát látjuk ennek, hogy valójában ez a törvény nem arról szól, hogy az állampolgároknak jobb legyen, hogy az életükben kevesebb probléma legyen, hogy a felmerülő problémákat megoldja a kormány, hanem arról szól, hogy a kormánynak meg a hozzá közel állóknak legyen jó. Ezért aztán természetesen ezt nem lehet, nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Most Vejkey Imre képviselő úr következik, a KDNP vezérszónoka. Megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen napirendi pont kapcsán együttes általános vitáról van szó, melynek keretében először az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló T/1609. számú törvényjavaslatról szeretnék szólni. A törvényjavaslat a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvénnyel való összhang megteremtését szolgálja. Kiemelendő, hogy az 1986. évi 14. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában, az 1980. évi október 25. napján kelt szerződés, mind pedig a 2004. évi CXVI. törvénnyel kihirdetett, a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló, Hágában, 1970. március 17. napján kelt egyezmény tekintetében a törvényjavaslat pótolja az egyezményhez utóbb csatlakozott államokkal való hatálybalépéshez szükséges elfogadó nyilatkozatoknak a kihirdető törvénybe foglalását, továbbá tartalmazza a bizonyításfelvételi egyezményhez újonnan csatlakozott Georgia, Málta, Nicaragua és Vietnám csatlakozásának az elfogadását is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az együttes általános vita keretében most az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslatról szeretnék néhány szót szólni. Az egyes szellemi tulajdoni tárgyú törvények módosítására részben a gyakorlati tapasztalatok alapján, részben pedig az Európai Unió jogának való megfelelés céljából került sor. A módosítások érintik az egyes eljárások szünetelésére és felfüggesztésére, oltalmi idők számítására, a lajstromozást kérő személyében bekövetkező változásokra és az egyes eljárási határidőkre vonatkozó rendelkezéseket. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló módosítások elsődleges célja a digitális ágazat vonatkozásában a versengő és tisztességes piacokról szóló 2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelettel való összhang megteremtése. A törvényjavaslat további célja a felszólítólevél új intézményének bevezetése, melynek révén a GVH-nak egy addicionális eszköze lenne a versenyfelügyeleti eljárás előtt a potenciálisan jogsértő vállalkozásokkal történő kapcsolatfelvételre. A felszólítólevél célja, hogy a GVH feltételezett jogsértés esetén versenyfelügyeleti eljárás megindítása nélkül, közvetlenül tudja jelezni aggályait a vállalkozások részére, ezáltal is ösztönözve a vállalkozásokat a jogkövető magatartás folytatására. A cégnyilvántartásról, a bírósági eljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosítása a 2019/1151 európai parlamenti és tanácsi irányelv 2023. augusztus 1. napjával alkalmazandó rendelkezéseit ülteti át. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása következtében pedig a jövőben a nyugdíjfolyósító szerv által nem havi rendszerességgel járó és ekként nem havi rendszerességgel folyósított kifizetésekből kizárólag a gyermektartásdíj-követelés és a polgári perben vagy büntetőeljárásban az adóssal szemben a bűncselekmény következtében keletkezett és a természetes személy sértett javára megállapított polgári jogi igény összege lesz levonható. A módosítás alapján továbbá minden kárpótlási célú életjáradék mentessé válik a letiltás alól. A módosítás továbbá 60 ezer forintban állapítja meg azt az összeget, amely mentes a végrehajtás alól, továbbá megemelésre kerül az az összeghatár is, mely felett korlátlanul letiltható a jövedelem. A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosítása pontosítja a közjegyzők helyettesítésére, valamint a közjegyzői irodában tagként részt vevők körére vonatkozó szabályokat, mint ahogy azt már államtitkár úr is részletezte. A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosítása egyértelműsíti a hagyatéki leltár felvétele során az irodagondnok szerepét abban az esetben, ha az örökhagyó a halálakor ügyvéd volt. A területi közigazgatás működésével kapcsolatos egyes kérdésekről, valamint az egyes törvényeknek az Alaptörvény tizenegyedik módosításával összefüggő módosításáról szóló 2022. évi XXII. törvény az ítélőtáblák illetékességi területének helyes meghatározását szolgálja. A polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény módosítása annak érdekében történik, hogy a kiskorú gyermek és a külön élő szülő kapcsolattartása zavartalanul biztosított legyen, ennek érdekében a külön élő szülő a gyermekkel való kapcsolattartás ideje alatt a gyermek szükséges hatósági igazolványainak a birtokában lehessen, legyen. A gondnokoltak és az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló 2013. évi CLXXV. törvény módosítása annak érdekében, hogy az adóhatóság az eljárásban az adózó konkrét ügyre vonatkozó eljárási képessége megállapításához könnyebben ellenőrizni tudja a gondnokság alá helyezés tényét. A bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint az egyes bírósági nemperes eljárásokról szóló 2017. évi CXVIII. törvény módosítása a kapcsolattartási határozat végrehajtását célzó nemperes eljárás szabályait akként módosítja, hogy a végrehajtási eljárás második fázisában a bíróság köteles a gyámhatóságot bevonni, mely megteszi a kiskorú gyermek védelmét szolgáló intézkedést, így például a gyermek védelembe vételét is elrendelheti. [[13.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/1609. és a T/1621. számú törvényjavaslatokat. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Szabó Sándor képviselő úr következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselők! Jelen törvényjavaslat kapcsán fontos kiemelni, hogy 21 törvényt módosít. A javaslatok alapvetően technikai jellegűek, eljárási szabályokat módosítanak. Az indokolás szerint azonban ez korántsem így van, sőt már-már menetrendszerűnek mondhatók az ilyen és ehhez hasonló salátatörvények, amelyek például most javarészt a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó és a közjegyzőkről szóló törvényt módosítják. Előbbi kapcsán ez részben érthető, hiszen számos olyan európai uniós tagságból eredő kötelezettségünk van, amelyek a szellemi tulajdon területét érintik. Külön érdekessége azonban a jelen javaslatnak, hogy látszólag egy olyan helyzetet kíván orvosolni, amelyet 2011-ben hatályba lépett módosítás idézett elő. Fontos volna tudni, és jó volna, ha a kormány megfelelő tájékoztatást adna arról is, hogy miért kellett erre 11 évet várni, amikor ez annyira elengedhetetlen. Különösen akkor érhetetlen az, amikor ténylegesen az látható, hogy gyakorlatilag évente módosítja a magyar Országgyűlés a szellemi tulajdonnal kapcsolatos egyes törvényeket. A közjegyzőket érintő jogszabályok kapcsán hasonló gyakoriságot láthatunk a jogalkotás területén, mint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok területén. Itt azt a pontot fontos kiemelni ismét mint jogalkotási furcsaságot, hogy a javaslat szerint a közjegyzői tevékenység közhatalmi jellegére tekintettel egyértelműen meg kell határozni a közjegyzői irodákban tagként részt vevő természetes személyek körét. A jogalkotói furcsaság itt is abban keresendő, hogy amennyiben a kormány ezt közhatalmi jellegre való tekintettel fontosnak és szükségesnek tartja, akkor miért nem gondoskodott korábban arról, hogy ezeket a módosításokat megalkossa. Két további fontos területet szeretnék még kiemelni a javaslat kapcsán. Az egyik ilyen terület a gyermekjogokat érinti. A javaslatok több olyan területet is szabályoznak, amelyek alapvetően a gyermekjogokkal kapcsolatosan, így a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló nemzetközi egyezmény vagy a gyermekek szüleikkel való kapcsolattartása is idesorolható. (A jegyzői székben Gelencsér Attilát dr. Tiba István váltja fel.) Sajnálatos módon a kormány nem jeleskedik és korábban sem nagyon jeleskedett a gyermekek jogainak védelme érdekében. A Hintalovon Alapítvány által készített jelentés rámutat arra, hogy az Európai Unióban 2015-16-ban regisztrált szexuális célú emberkereskedelmi áldozatok fele magyar származású volt, 1310-ből 647-en, utóbbiak 64 százaléka gyermek. Ezen belül is 7,4 százalékban 11 éven aluliak. Ugyanezen alapítvány egy idei jelentésében mutatott rá további problémákra, azaz, hogy több mint százezer gyermek nem jutott hozzá helyben semmiféle háziorvosi ellátáshoz 2020-ban. 2016 óta megduplázódott a betöltetlen házi gyermekorvosi praxisok száma. A 2020/2021-es tanévben tízezerrel több elsőst ezerrel kevesebb pedagógus várt az iskolákban. A gyermekek 21,7 százalékát érinti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés. 2020-ban 1800 olyan gyermek született, akinek az édesanyja maga is gyermek. 1800 százalékkal nőtt az egyházi szerepvállalás az elmúlt 12 évben a nevelőszülői hálózatoknál. Konkrétan a kapcsolattartáshoz való jogra visszakanyarodva is számos problémát találunk. Számtalan olyan hír rázta meg a közvéleményt az idén, amely arról szólt, hogy miként bántalmazta vagy éppen sajnos oltotta ki gyermeke életét az egyik szülő, miközben a gyermek nála volt láthatáson. A gyermekek életének védelme az állam egyik első számú kötelessége, nem engedhető meg, hogy ilyen tragédiák bekövetkezzenek, amelyek egyébként elsősorban a rossz jogszabályi körülmények miatt valósulnak meg. Beszédes az is, hogy a kormány a „gender” vagy „dzsender” szó használata miatt tagadja meg annak az isztambuli egyezménynek a ratifikálását, mely tartalmában pont segítene a gyermekeket megvédeni a bántalmazástól. A másik ilyen téma, amit a javaslat kapcsán érinteni kell, a bírósági végrehajtásokra vonatkozik. A javaslatok számos kilakoltatással, illetve végrehajtással kapcsolatos tárgykört érintenek, amelyek elsődleges oka a nemzetközi kötelezettség teljesítése. Azonban itt is egy jogalkotói mulasztásra kell felhívni a figyelmet. Érthetetlen, hogy a kormány miért nem tesz semmit a probléma megoldása érdekében akkor, amikor itt az ominózus eset: Völner Pál államtitkárnak távoznia kellett tavaly, mert a gyanú szerint rendszeres milliós összegeket kapott annak érdekében, hogy korrupt módon befolyásolja a végrehajtói kinevezéseket. Ellene pont a napokban vádat is emeltek, az ügyészség nyolc év börtönt kért rá. Tehát van itt egy egyértelműen korrupcióban érintett rendszer, amely embertelen módon, sokszor nevetséges indokokkal lakoltat ki idős embereket a lakásukból, miközben egyébként a kormány a problémák megoldása érdekében még akkor sem hajlandó módosítani a vonatkozó törvényeket, amikor egyébként azok módosítása esedékes lenne. Tehát itt van egy 21 törvényt magába foglaló salátatörvény, nem az a baj, ami több száz oldalon ebben benne van, sokkal inkább az, ami nincs benne. Úgyhogy azt gondolom, van még mit ezen dolgozni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kétperces felszólaló nem jelentkezett, most a további képviselői felszólalások következnek. Ennek keretében megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! A salátatörvényről mint műfajról sokat lehet vitatkozni, de egészen felháborítónak tartom azt, hogy a kormány áramvonalasítaná azokat a kilakoltatásokat és a végrehajtási folyamatot, amelynek eredménye 2010 óta több mint 23 ezer kilakoltatás Magyarországon. [[Dr. Répássy Róbert fejét ingatja.]] Én is ingatnám a fejemet, államtitkár úr, az önök helyében, mert nem tudnék megbarátkozni azzal a tudattal, hogy ennyi ember otthonvesztéséhez járultam hozzá. De nagyon remélem, hogy még vissza tudnak fordulni erről az útról. Ugyanakkor beszéljünk a végrehajtások által érintett jövedelem szintjéről. Én üdvözlöm azt, hogy most megemelkedhet az az összeghatár, amely alatt elvileg és hangsúlyozom: elvileg nehezebb hozzányúlni magyar emberek pénzéhez, de hol voltak önök akkor, amikor beadtam az arra vonatkozó javaslatot, hogy a minimális megélhetéshez szükséges bevétel ne lehessen végrehajtói letiltások tárgya. És most is arra szólítom fel önöket, hogy a 33, illetve 50 százalékos vagy trükkökkel még nagyobb letiltások ne érinthessék a kisnyugdíjat, és ne érinthessék a minimálbér alatti, szó szerint a megélhetéshez, a táplálkozáshoz, az önök által is megemelt rezsi kifizetéséhez szükséges összegeket. Ez alatt 10 százalékot vessenek ki, vagy gondolkozzunk valami jelképes százalékos arányon, de az egészen biztos, hogy méltatlan egy nemzetállamhoz, egy, a nemzeti érdekeket védő államhoz az, hogy engedje a minimális megélhetéshez szükséges összegeket furcsa végrehajtói csapatok által ilyen módon terhelni. Tehát arra biztatom önöket, hogy legyenek sokkal bátrabbak, és védjék meg a magyar embereket, végre ne a bankok, ne a végrehajtók oldalára álljanak, hanem álljanak a magyar emberek mellé, az ügyfelek, a polgárok mellé; ahogy azt nem tették meg a devizahitelezés állítólagos rendezésekor, tegyék meg most, bontsák fel az EBRD-paktumot, ne a Bankszövetséggel alkudozzanak, ne a végrehajtókkal alkudozzanak negyedéves kvótákban, hanem álljanak végre a magyar emberek oldalára. Ahol viszont úgy látom, hogy a diskurzustér közöttünk egy kicsit finomabb, ez a gyermektartások kérdése. Rettenetesen fontos területnek tartom, és sokkal nagyobb bátorságot várok önöktől. Az idevágó javaslatomat hónapokkal ezelőtt megfogalmaztam: ha bármilyen akadályba ütközik az, hogy egy gyermek hozzájusson ahhoz az összeghez, amit gyermektartás címszó alatt nem fizettek ki, előlegezze ezt meg a magyar állam, a magyar költségvetés álljon helyt, garantálja azt, hogy a gyermekek érdekkörében hasznosuló összeg valóban odajut a gyermekekhez, aztán majd a magyar állam vitatkozza ezt le a nem fizető féllel, és természetesen hajtsa be, próbáljon hozzájutni. Tehát ebben abszolút partner vagyok, hogy a leghatékonyabb eszközrendszert akár közösen dolgozzuk ki a rendezés érdekében. Viszont én nagyon komolyan gondolom a gyermekek érdekeinek védelmét, egy gyerek se kerüljön olyan helyzetbe, hogy a ki nem fizetett tartásdíj miatt az ő fejlődése, az ő mindennapi nevelése, gondozása csorbát szenved. Éppen ezért arra szólítom fel önöket, hogy módosítsák úgy a csomagot, hogy előlegezze meg a magyar állam az elmaradt tartásdíjat, legyen ebben a rendszerben garancia, hogy ezt visszaélésszerűen senki ne tudja használni, és ezt követően, ha gyermekek érdekkörében hasznosultak az érintett összegek, akkor beszélhessünk arról, hogy a nem fizetőtől hogyan lehet mindezt behajtani. Ez nyilván már az önök dolga lesz, mert mindig a kormánypárti felelősség részét képezi, de magyar gyermek ne kerülhessen olyan helyzetbe, hogy ha nem fizetik ki a tartásdíjat, akkor az ő nevelése, fejlődése csorbát szenvedhessen. Szerintem ez a javaslat egy közös nemzeti minimum bázisát képezhetné. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]] [[13.40]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az együttes az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy válaszolni kíváne a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy válaszolni kíván, így megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Egyrészt köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat, másrészt sok minden elhangzott, ami nem része ennek a törvényjavaslatnak. Természetesen a törvényjavaslat benyújtása lehetőséget adott arra, hogy a végrehajtásokról általában beszéljünk, de szeretném kérni önöket, hogy alaposan tanulmányozzák a törvényjavaslat indoklását és különösen a végrehajtási törvény módosításának indokait. Ezek között egyáltalán nem szerepelnek olyan javaslatok, amelyek az adósok helyzetét vagy akár a kilakoltatást elszenvedőknek a helyzetét rontanák, vagy további könnyítéseket tartalmaznának; ilyen javaslatokat nem fog előterjeszteni a kormány. Tehát azt gondolom, hogy vagy félreértésről van szó, vagy nem tudom másképp mondani összeesküvés-elméletekről van szó. Hogyha a kormány a végrehajtásokkal kapcsolatban törvényt nyújt be, akkor, úgy látszik, ilyen összeesküvés-elméleteket elővesznek egyesek. Én ebben nem tudok segíteni, nem tudok konteókat cáfolni, mert nem ez a foglalkozásom, tehát ezek az összeesküvés-elméletek valótlanok. Kérem, hogy a törvényjavaslat valódi tartalmát tekintsék, és ez alapján szavazzanak. A többi felvetésükre pedig igyekszem majd a vita további szakaszában még részletesen is válaszolni. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a Fidesz padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sas Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője: „A kormány ne a rendőrőrsök bezárásával spóroljon!” címmel. Megadom a szót öt percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Az elmúlt napokban több lakossági jelzést kaptam arra vonatkozóan, hogy rendőrőrsök kerültek bezárásra Baranya megyében. Két dolgot tudtam tenni. Az egyik az, hogy nyilvánvalóan írásbeli kérdéssel fordultam Magyarország belügyminiszteréhez, hogy tájékoztasson ebben az ügyben, hogy mi is történt valójában, a másik az, hogy személyesen ellátogattam Baranya megyébe, hogy meglássam, valóban bezártáke ezeket az őrsöket, és azt kell hogy mondjam önöknek, hogy sajnos Villány, Harkány és Beremend településeken lakat került a rendőrőrsök ajtajára. A mi értékrendünk szerint a lakatnak nem a rendőrőrsök ajtaján van a helye, hanem azoknak a jogerősen elítélt bűnelkövetőknek a celláján, akik például embercsempészetet követtek el a térségben. Nagyon szeretnénk tudni, hogy ez egy országos jelenség, vagy pedig csak egy lokális probléma, hiszen egyáltalán nem mindegy, hogyan kezeljük ezt a kérdést, már csak azért sem, mert mik az okai annak, mik lehetnek az okai annak, hogy bezárták ezeket az őrsöket. Természetesen lehetnek szakmai okok, amelyeket a jelenlegi biztonsági, közbiztonsági környezetben én személyesen nem látok, de lehetnek olyan okai is, hogy például a rendőrőrs működéséhez szükséges minimum rendőri létszámot nem tudja kiadni a Belügyminisztérium, nincs elég rendőr. Ennek ellentmond az a kormányzati kommunikáció, ami folyamatosan azt propagálja, hogy Magyarországon nincsen rendőrhiány. Lehetnek gazdasági okai is, hogy egyszerűen nincs arra pénz, hogy működtessék ezeket az őrsöket. Hogyha ez így igaz, akkor talán ez a legszomorúbb, és fel kell hogy hívjuk a kormányzat figyelmét arra, hogy a kormányzat ne a magyar emberek biztonságán spóroljon. Egy rendőrőrs bezárása elsősorban szomorú dolog, és sajnos különféle következményei is vannak. Ilyen következménye lehet, hogy abban a térségben, ahol megszűnik az állandó rendőri jelenlét, ahol megszűnik a rendőrőrs, ott napnál is világosabb, hogy romlani fog a közbiztonság. Ez pedig egyikünknek sem az érdeke. Ahol van rendőr, ahol a tisztességes magyar emberek úgy élhetik a mindennapjaikat, hogy az otthonuk közelében állandó rendőri jelenlét van akár egy rendőrőrs formájában, ott nagyobb a biztonságérzete is az embereknek, és ha ezt megszüntetik, akkor az emberek, az állampolgárok szubjektív biztonságérzete is romlani fog. Különösen aggasztó ez a probléma, hogy Villány, Harkány és Beremend települések határszakasz közelében vannak, konkrétan a déli határszakasz közelében, ahol tudhatjuk, hallhatjuk, hogy napi szinten rekordokat döntögető mértékben emelkedett az illegális migrációs tevékenység, és azt kell hogy mondjuk, hogy a tegnapi napig 1572 esetben kezdeményeztek embercsempészet miatt eljárásokat. Erről azt kell tudnunk, hogy Magyarország történetében soha az életben nem volt még olyan év, amikor ilyen nagy szám fordult volna elő. Ha bezárják a rendőrőrsöket, ha kikapcsolják a közvilágítást, ha kijárási tilalmat vezetnek be amit szintén a térségben lévő Komló város kormánypárti polgármestere már kilátásba helyezett , akkor azt kell hogy mondjam, hogy a magyar vidéket a bűnözés melegágyává fogják tenni, ezt pedig nem szabad hagynunk. Ne hagyjuk azt, hogy az elhibázott kormányzati politika árát a magyar emberek, a magyar emberek biztonsága szenvedje meg. Kérem, ne engedjük, hogy bezárjuk az őrseinket. Köszönöm szépen, elnök asszony.
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.