Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "За" зеленої або першої зліва. Шановні колеги, готові реєструватись? Готові? Прошу реєструватись. [[10:02:15]] В залі зареєстровано 223 народних депутати України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надійшла заява про перерву з заміною на виступ, Федина Софія Романівна.
9 вересня 1944 року розпочалася трагічна історія українського народу: депортація понад 700 тисяч українців Закерзоння (Лемківщини, Надсяння, Холмщини, Любачівщини, Південного Підляшшя, Західної Бойківщини). Головною причиною для депортації 700 тисяч українців була одна – вони були українцями. Депортація тривала з 1944 по 1951 роки. Під час першої хвилі 1944-1946 років з території Закерзоння на тогочасні терени УРСР було депортовано понад 482 тисячі українців. Другий етап – це сумнозвісна операція "Вісла", коли з території передусім Лемківщини на північний захід Польщі було депортовано 150 тисяч українців. Третій етап – це так званий обмін територіями на Західній Бойківщині, в результаті чого рідних домівок були позбавлені 33 тисячі осіб. Примусово, позасудово, з використанням терору, репресій, конфіскації майна, обмеження політичних, соціальних, економічних, культурних свобод і прав людини. А головне – обмежене право на правду, бо понад 60 років тому було заборонено говорити, що ти депортований, що ти українець. Сьогодні у Верховній Раді є два законопроекти про депортацію, підписані усіма фракціями, крім однієї – "п’ятої колони". Я дякую фракціям "Довіра" і "За майбутнє", які зараз дали цю перерву, які теж є підписантами цих законопроектів. І якщо так страшно винести навіть на розгляд комітету законопроект, де першим є прізвище депутата опозиції, я прошу винести в сесійну залу ще цього тижня законопроект, де перше прізвище депутата монобільшості. Тому що депортовані та їх нащадки волають про справедливість. Що гірше – непокараний злочин повторюється. Рівно 70 років опісля початку депортації московські "гради" накривають Донеччину і Луганщину, а саме туди були закинуті перші депортовані 1944-1946 років. І ці люди, допомагаючи десантникам в обороні луганського аеропорту, знову втратили свій рідний дім. Друга неділя вересня – постановою і указом Петра Порошенка була встановлена як День пам’яті депортованих Закерзоння. Я прошу всіх колег, я прошу всіх небайдужих цієї неділі прийти до пам’ятників, покласти квіти. А вас, колеги, – включити в порядок денний і проголосувати у першому читанні законопроект, який визнає депортацію українців Закерзоння злочином. І так я прошу зараз всіх нас піднятися, щоби вшанувати пам’ять понад 700 тисяч українців Закерзоння. Вони і їхні нащадки волають про справедливість. Україна їх має захистити. Дякую. Пам’ятаємо. Слава Україні!
Надійшла ще заява про перерву із заміною на виступ. Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я хотіла б поговорити про сучасний геноцид, який свідомо робиться відносно української нації. І можу сказати, що так воно якось вскользь проходить по всім політичним коридорам, а насправді, на цю осінь, ви знаєте, що планується і що відбувається. По-перше, якщо ви не обізнані, я вам скажу, що в минулому році тарифи формувались таким чином, що газ для теплокомуненерго коштував 5 гривень. І у нас заборгованості по газу, внаслідок того, що люди не могли це платити, склали просто десятки мільярдів гривень. Це повний колапс, це повна неплатоспроможність. На цей рік з 5 гривень піднімають на 7 гривень 42 копійки, практично в півтора разу, і при цьому скорочуються субсидії. Якщо раніше 7 мільйонів господарств отримувало субсидії, зараз всього 2,5 мільйона господарств. Це означає, що у людей забрали субсидії, а тепло буде коштувати в півтора разу дорожче. Це не просто знищення українців – це реальне доведення їх до стану, коли вони не можуть годувати своїх дітей, і це ігнорується. Крім того, колапс ще в енергетичній сфері полягає і в тому, що нам до опалювального сезону треба мати 3,5 мільйона тонн вугілля на складах, зараз є трошки більше ніж 700 тисяч. Я хочу запитати, хто за це відповідає? Але крім того, поділили обсяг газу, який продають на дві частини: В1 – це для якоїсь частини населення, де буде там трошки менше 8 гривень, а В2 обсяг, який буде йти в тому числі і для частини бюджетної сфери, сьогодні на цей місяць 24 гривні за газ, для тепла. Я хочу запитати: що ми робимо з країною і що ми робимо з людьми? Тому наша команда вимагає негайно прийняти законопроект 4680, який всі лідери фракцій підписали – український газ населенню. Друге. Прийняти той закон, який зареєстрований позавчора, більше мільярда доларів з того кредиту, який ми отримали від МВФ, віддати на субсидії і на дотації бюджетній сфері. Вчора була Асоціація міст, вони вийдуть на Президента з розгромною заявою, що міста примушують зберігати тарифи ціною додаткових видатків з бюджету, бюджети місцеві це не потягнуть. Ми вимагаємо, щоб завтра Прем’єр-міністр України доповідав з трибуни, відповідав на питання відносно того, що відбувається з геноцидом українців по тарифам. Щоб ми мали можливість послухати уряд, а не міністра закордонних справах по візитах, які вже обговорили. Я прошу негайно діяти, інакше це б’є по кожній людині.
Заява про перерву із заміною на виступ – Геращенко. Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги! Після резонансного матеріалу з CNN про справу "вагнерівців" Банкова вже заявила, що CNN бреше. Ну, очевидно, що правду говорять тільки пригодовані шашликами олігархічні телеканали, які розповідають країні і світові про найвеличнішого лідера сучасності, який і зрадив ту спецоперацію наших спецслужб, яка мала ввійти в золотий фонд української спецслужби. Я нагадаю, що серійні вбивці, причетні до збиття MH17, до вбивств на Донбасі і в Сирії, були заманені, по суті, унікальною спецоперацією, яка проводилася українською розвідкою разом з нашими партнерами по НАТО і зірвалася в останній момент. Явку з повинною Зеленський дав так само на олігархічному телеканалі, де зізнався, що це він розповів правду про цю спецоперацію Лукашенку тире Путіну. Якщо CNN говорить не правду, то чому Банкова не подає до суду? Я хочу нагадати, що коли ВВС дали неправдиву фейкову інформацію про зустріч Порошенка і Трампа, Порошенко виграв у ВВС в суді, а гроші передав у Фонд "Повернися живим" на реабілітацію наших військових. Але ще один цікавий нюанс. Коли Банкова говорить, що СNN розповсюджує брехню і неправду і звинувачує у співпраці з ФСБ, то я нагадаю, що Зеленський саме з цим журналістом СNN був на передовій, на першій лінії зіткнення. Так це виходить, що Зеленський повіз агентів ФСБ на першу лінію зіткнення, щоб вони там зняли інформацію про наших військових? Десь та не співпадає. Ви знаєте, я була журналістом, і пішла з журналістики, коли з Банкової почали приходити темники з двома фразами: перша тема – важная и актуальная, там говорити хороше про Банкову, і друга – просьба игнорировать, тобто мовчати про опозицію. Так ось зараз темники повернулися. Я подивилася моніторинг вчорашніх новин: жодної інформації про розслідування СNN там немає. Я хочу апелювати до журналістів: ви можете любити чи не любити Порошенка чи Зеленського, але ви зобов’язані шанувати українську армію, яка гарантує нашу незалежність і ваше право працювати в незалежній країні. І сьогодні, коли зрадили українську армію на Банковій, ви як журналісти не маєте права замовчувати цю зраду. Ми чекаємо розслідування так само Bellingcat, і я сподіваюсь, що його українські медіа помітять. Ми знаємо, що за 200 доларів можна зняти інформацію про ДТП, про "слуг". Цікаво, скільки заплатила Банкова і платить сьогодні олігархічним каналам, щоби вони не помічали зраду української армії. Але "Європейська солідарність" і всі люди, які в першу чергу не те що з Зеленським воюють, а відстоюють право української армії захищати українську країну, Україну і нашу незалежність, будуть захищати сьогодні наші спецслужби.
Переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативні види палива" щодо розвитку виробництва біометану (реєстраційний номер 5464). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:13:53]] За-194 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Жупанин Андрій Вікторович.
І від комітету і від авторів.
Дайте 4 хвилини, будь ласка. І від комітету і від авторів.
Доброго ранку, шановний головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативні види палива" щодо розвитку виробництва біометану в Україні (зареєстрований за номером 5464) (від 5 травня 2021 року). Виступаючи місяців три тому з цієї трибуни, я вже розповідав що таке біометан і в чому переваги його виробництва в Україні. Зараз коротко зупинюся на кількох ключових аспектах. По-перше, біометан – це очищений біогаз, до якого додається метан і який в результаті за своєю формулою є природним замінником природного газу. Потенціал використання біометану є шаленим. По-перше, це експорт як замінник природного газу. По-друге, в громадському транспорті, він може значно знизити забруднення повітря у великих містах. І по-третє, він також може використовуватися як у водному, так і в залізничному транспорті. Наразі в Україні не існує більш-менш промислових прикладів виробництва біометану. Все через те, що в нашому законодавстві відсутнє поняття "біометану" взагалі і відсутні певні засадничі положення, які потрібні для того, щоб цей ресурс почав працювати в Україні. Найбільший потенціал біометану ми вбачаємо в його експорті в європейські країни. Станом на сьогодні вартість виробництва біометану складає від 300 до 900 доларів, в той час як продавати його в європейські країни можна значно дорожче, через те, що Європа декларує перехід до так званої Зеленої угоди, імплементацію цієї угоди і відмову від викопних видів палива, в тому числі і природного газу. Біометан дозволить завантажити українську ГТС і це особливо актуально в контексті "Північного потоку-2". Біометан дозволить збільшити експортний потенціал України та зменшити негативний торгівельний баланс України. Також біометан сприятиме розвитку технологій, інвестицій в технології, а також збільшенню робочих місць. Метою законопроекту, який ми зараз з вами розглядаємо є. Перше – забезпечення можливості верифікації очищеного біогазу, тобто біометану, фізико-технічні характеристики якого мають відповідати вимогам нормативно-правових актів на природний газ. Друге – це видача гарантій походження на обсяг такого газу, тобто біометан. І третє – формування реєстру біометану. Буквально місяць тому ми з колегами з комітету їздили до Польщі на найбільшу конференцію газову цієї країни, і у всіх із перший вуст лунає одне слово – біометан. Ми вважаємо, що за біометаном може бути майбутнє. Що цікаво, що наш законопроект не передбачає жодних пільг, не передбачає "зелених" тарифів, не передбачає змін до Податкового або Митного кодексу для того, щоби запустити виробництво біометану в Україні. Він складається буквально з двох сторінок тексту, і є дуже простим. Однак, його результат може проявитися у кількох мільярдах гривень інвестицій всередині країни, а також у мільярдах потенційно зароблених коштів через продаж цього ресурсу за кордон. Головне науково-експертне управління (висновок від 14 червня 2021 року) в цілому поділяє аргументацію суб’єктів права законодавчої ініціативи щодо необхідності використання біометану як одного з видів біогазу. Разом з тим, висловило окремі зауваження та пропозиції до проекту закону, які ми включимо. За результатами обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект (реєстраційний номер 5464) за основу. Прошу колег підтримати рішення комітету прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Костенко Роман Васильович.
Передайте Інні Совсун.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, безперечно, що ми розуміємо, що виробництво біометану є великою частиною світової ініціативи з досягнення кліматичної нейтральності та розвитку чистої енергетики. Це ті цілі, які ставить перед собою сьогодні світ, і це ті цілі, до яких так само повинна прагнути і Україна. Більше того, Україна задекларувала прихильність до Зеленого курсу, до того, що ми будемо рухатися в цьому напрямку. Саме тому ми, безперечно, повинні працювати і підтримувати такі ініціативи, як запропоновано сьогодні в залі парламенту. Окремо відзначу, що Україна як великий аграрний виробник та країна, котра має проблеми з енергобезпекою та енергозабезпеченням, має потрійний інтерес в тому, аби такі нові ініціативи розвивати. В Україні є великий свій потенціал до розвитку біометану. За оцінками спеціалістів, Україна може нарощувати свій потенціал до 8 мільярдів кубічних метрів на рік і це робитиме Україну помітною на світовій арені в цьому напрямку. Окремо варто відзначити, що виробництво біометану, підтримка виробництва біометану дозволяє створювати нові сталі моделі бізнесу та зменшувати викиди по всьому виробничому ланцюгу. Знову ж таки, це ті цілі, які Україна перед собою ставить. Додатково відзначу, що зараз ми вже знаємо, що міжнародні партнери, інвестори зацікавлені в тому, аби розвивати виробництво біометану в Україні. Так Європейський банк реконструкції та розвитку заявив про те, що вони зацікавлені в тому, аби інвестувати більше 50 мільйонів доларів кредитів для таких програм. Тому цей законопроект так само цікавий для того, аби залучати інвестиції в українську "зелену" енергетику. Тому ми будемо підтримувати це і будемо сподіватися на швидкий розгляд у другому читанні. Дякую за увагу.
Саврасов Максим Віталійович.
Прошу передати слово Михайлу Бондарю.
Бондар Михайло Леонтійович.
Доброго дня. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Ми дійсно розглядали на комітеті цей законопроект і, ви знаєте, всі закони, які підтримують енергетичну безпеку держави, чи це біометан, чи біоетанол, все, що дозволить виробляти енергоносії власного виробництва, "Європейська солідарність" буде підтримувати. І в першому читанні ми також будемо голосувати за цей закон. Але ми чудово знаємо, що завжди є так, що хороша ініціатива в кінцевому результаті може перетворитися на так звану кормушку для правлячої влади. Тому до другого читання ми будемо вимагати все-таки, щоб прибрати, щоб законопроект не перетворився на торгівлю гарантіями походження біометану з можливістю підтвердження споживачем "зеленого" метану шляхом видачі сертифікату походження. Надіюся, що до другого читання це прибереться. Або поправками ми зробимо так, щоб тими сертифікатами, тими гарантіями не була дійсно сформована така от торгівля. А в першому читанні "Європейська солідарність" голосує. Дякую.
Слово надається народному депутату України Мамояну Суто Чолоєвичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати Шуфричу слово.
Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Безумовно, альтернатива в усьому потрібна, особливо, коли це стосується палива та енергоносіїв. Але давайте спочатку розберемося з тим, що ми вже маємо. Ми сьогодні входимо в четвірку країн Європи, які мають можливість самих себе забезпечити газом. А саме: Росія, Норвегія, Румунія і Україна. В цих країнах ринку газу як такого нема, тому що він не потрібен їм. Ринок газу, про який нам зараз талдичать, він працює в країнах, які не мають власного газу, газу власного видобутку. Сьогодні для того, щоб забезпечити наших громадян, потрібно 14,2 мільярда кубів газу, це включаючи підприємства теплокомуненерго. Добувають державні підприємства, після втрати потужностей Чорноморнафтогазу, 14,3 мільярда. Тобто сьогодні українці можуть і мають право отримати газ вітчизняного видобутку, як це було при уряді, я буду об’єктивним, Тимошенко, і як це було при уряді, де за цей напрямок відповідав Юрій Анатолійович Бойко. Нещодавно керівництво НАК "Нафтогазу" нове вже сказало, що комерційна вартість українського газу 2 тисячі 400 гривень, це вартість видобутку разом із усіма складовими. Виникає питання: чому українці платять фактично податок на газ в розмірі 250-300 доларів, чим вони таке заслужили? Адже газ належить українському народу, який переплачує за нього в чотири рази станом на сьогодні, а завтра в п’ять-шість разів. Тому ми вимагаємо український газ віддати українському народу і в три рази зменшити вартість тарифів. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Івану Григоровичу Кириленку, фракція "Батьківщина".
Іван Кириленко, "Батьківщина". Шановні колеги, є хороший народний вираз, який звучить приблизно так: "хороша мисля приходить опісля". Питання енергетичної безпеки країни за рахунок ресурсів сільського господарства піднімалося урядом Юлії Тимошенко двічі, коли вона була Прем’єр-міністром, і обидва рази на заваді ставало суперпотужне лобі, яке тут в той час було, нафтогазове лобі РосУкрЕнерго. Всі прекрасно пам’ятають, і так дальше і тому подібне. Якби тоді прислухались і запровадили програми використання біоенергії, біогазу, біоетанолу, біодизелю, Україна би забула, що таке енергетична залежність. Нарешті дійшло, коли ціна на газ в Європі сьогодні стала 670 доларів за тисячу кубів, і коли ми зрозуміли, що це ляже сьогодні, бо ми останні на цій трубі, ляже на наш бідний народ, на нашу нещасну економіку. Ми заговорили за альтернативні джерела. Біогаз, біометан – 11 мільярдів, цифра ця не названа, я назву, ще тоді обраховувалося, 11 мільярдів кубів може дати лише сільське господарство. Зараз воно летить в атмосферу і являється головним каталізатором потепління на планеті, не СО2, а саме метан. Друзі, уявіть, які можливості відкриваються перед Україною. Можна було це раніше запроваджувати, уже було би набагато легше. Але давайте хоч пізно, може, пізно, але, як кажуть, не втратимо цю можливість. Це видобуток газу дармового в сільському господарстві, переробна галузь, тваринництво і інші джерела. Негайно голосуємо і підтримаємо цей законопроект. І скорочена процедура до другого читання. Дякую.
Дякую. Кіт Андрій Богданович. Після цього, бачу, Скороход. І після цього переходимо до голосування. Два виступи і переходимо до голосування. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Андрій Кіт, Стрийщина, Жидачівщина, депутатська група "Довіра". Насправді розглядаємо дуже простий, з одної сторони, а, з другої сторони, дуже важливий законопроект, який дає серйозний поштовх для розвитку цілої галузі альтернативної енергетики в Україні. Потенційно виробництво біометану в Україні може складати практично 17 мільярдів кубометрів, що фактично дасть нам можливість серйозно наповнити нашу трубу, в якій у нас будуть проблеми після того, як відкриється "Північний потік-2". І тому я вважаю, що серйозною альтернативною для України для заміщення російського газу, який буде виведений з "Північного потоку-2", може стати саме метан, вироблений в Україні, який має величезну додану вартість. Голосуємо "за". Дякую.
Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" обов’язково підтримає дану ініціативу в першому читанні, адже вона дійсно є дуже хорошою і покликана забезпечити енергетичну незалежність країни. Більше того, є екологічною і турбується про навколишнє середовище. Тому обов’язково треба підтримувати дану ініціативу. Більше того, це дуже гарно, що ми доповнюємо альтернативні види палива поняттям біометану, врегульовуємо питання створення і функціонування реєстру біометану, що передбачає порядок формування гарантій походження біометану, що дозволить контролювати якість біометану на ринку. Тому обов’язково підтримуємо даний законопроект. А до другого читання трішечки його доопрацюємо для того, щоб все-таки він не відсилав по основних поняттях на підзаконні нормативні акти. Дякую.
Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативні види палива" щодо розвитку виробництва біометану (реєстраційний номер 5464). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:29:52]] За-300 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 5121). Без обговорення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до. [[Шум у залі]] Підходив голова комітету і сказав, що обійшов всі фракції, колеги. [[Шум у залі]] Олександре Михайловичу, наступного разу якось давайте об’єктивну інформацію, будь ласка. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:30:50]] За-236 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Павлюк Максим Васильович.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 5121, від 19 лютого 2021 року). Основною метою законопроекту є впровадження норм Дисциплінарного статуту Збройних Сил України щодо такого виду заохочення, як раніше накладеного дисциплінарного стягнення, законодавче врегулювання механізму зняття раніше накладеного дисциплінарного стягнення, надання права таким військовим посадовим особам як командир корпусу, командир військ оперативного командування, командувач виду, окремого роду військ (сил) Збройних Сил України застосовувати дисциплінарні стягнення щодо підпорядкованих їм військовослужбовців не нижче тих прав, що надані їх підлеглим військовим посадовим особам. А також врегулювання питання щодо поєднання чи роз’єднання обов’язкових умов з настанням або ж ненастанням однієї з них, командир щодо військовослужбовця, якому накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, зможе прийняти рішення про переміщення цього військовослужбовця на нижчу посаду або звільнення його з військової служби. Запропоновані зміни до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України не потребуватимуть додаткових витрат з державного та місцевих бюджетів. Шановні колеги, прошу підтримати даний законопроект за основу та в цілому. Дякую.
До слова запрошується голова Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Завітневич Олександр Михайлович.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 9 червня 2021 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 5121). Метою законопроекту є відновлення норм Дисциплінарного статуту Збройних Сил України щодо такого заохочення як зняття раніше накладеного дисциплінарного стягнення, законодавче врегулювання цього механізму. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України підтримує законопроект. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що проект закону України не має впливу на показники бюджету. Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу визнав положення законопроекту такими, що регулюються національним законодавством країн-членів Європейського Союзу та не підпадають під дію міжнародно-правових зобов’язань України у сфері європейської інтеграції. Міністерство оборони України повністю підтримує законопроект. Комітет з питань національної безпеки, оборони та розвідки ухвалив рішення, рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду проекту Закону України про внесення змін до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 5121), в першому читанні прийняти його за основу та в цілому. Колеги, прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Саврасов Максим Віталійович.
Прошу надати слово Михайлу Забродському.
Забродський Михайло.
Шановні колеги, дуже конструктивний і дуже потрібний закон, а точніше уточнення, яке вже давно потрібно було зробити. Сподіваємося, що в ході роботи робочої групи над новою редакцією загальних статутів для Збройних Сил, всі ці недоліки також будуть враховані. Але зараз для того, щоб Збройні Сили могли нормально функціонувати і жити, пропоную підтримати закон. Дякую.
Дякую. Люшняк Микола Володимирович.
Прошу передати слово Арешонкову Володимиру.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги депутати! Законопроект, безперечно, важливий з точки зору предмету, якого він стосується. Тому що питання, які пов’язані з функціонуванням Збройних Сил України, створенням умов для виконання нашими військовими своїх обов’язків в питаннях захисту держави, безпеки громадян, безперечно, є пріоритетними і важливими. І депутатська група "Довіра" підкреслює, що саме з цієї точки зору законопроект даний потрібно підтримати. Безперечно, мова йде начебто про такий вузький якийсь сегмент, те, що стосується дисциплінарного статуту, врегулювання його окремих положень. Але я хотів би звернути увагу на наступне. Останнім часом мені здається, у нас не так багато на розгляді законопроектів, які стосуються врегулювання питань функціонування українського війська. Але скажіть мені, чи стало менше від цього дратівливих проблем? Сьогодні багато говорять про те, що десь погіршується харчування наших військовослужбовців. Ходять чутки про те, що питання сучасного озброєння, виконання замовлень і таке інше теж, як би потрібно розглядати ретельно. Є багато питань, які потрібно сьогодні вирішувати, тому що українська армія має бути сучасною і повинна мати всі умови, ще раз підкреслюю, виконувати свої професійні обов’язки. Тому нам здається, що необхідно на "годині запитань до Уряду" заслухати ситуацію, яка стосується Міністерства оборони, і розробити комплекс заходів, які потрібно нам, депутатам, зробити, щоб допомогти українським військовослужбовцям. Дякую.
Скороход Анна Костянтинівна.
Прошу передати слово Сергію Рудику.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні українці, люди кажуть, що, якщо людина талановита, то вона талановита в усьому. А якщо талановита група людей? А якщо це ціла фракція? А якщо це ціла фракція представляє в цілому Президента і всю владу в цій державі? Уявіть, скільки хорошого вони могли би зробити для цієї країни, якби тямили в тому, що вони прагнуть реформувати, або іншими словами були компетентними. Сьомого жовтня в 19-му році в цьому залі оця монобільшість внесла зміни в Дисциплінарний статут ЗСУ, скасувавши такі дисциплінарні заохочення, як повернення людини на посаду чи інші якісь стягнення, якщо військовослужбовець щось скоїв. От взяли і зняли. І всі ж подумали, мабуть, так глибоко прониклися хлопці і дівчата, вникли в тему, мабуть, пройшли війну, хтось служив, хтось продовжує бути офіцером резерву, а ні – зробили ляп. І добре, що цей ляп зробили тільки в цьому законі, бо його не зняли з додатку № 3 цього ж Дисциплінарного статуту і по сьогоднішній день ця норма не працює в армії. Я знаю про що говорю, бо на власні очі бачив ці накази. Ця норма досі присутня в Статуті Національної поліції, ця норма досі працює в Статуті Служби цивільного захисту, у внутрішніх військах. Але оці генії взяли і зняли. Товариство, не можна за це голосувати за основу і в цілому, тільки за основу, тому що навіть зараз, повертаючи цю норму, вони не дають можливості людині, яку понизили на посаді, повернутись на цю посаду, тому це вже по своїй суті не є заохочення. А хочете зробити щось краще, підіть на службу в резерв і проведіть свої депутатські канікули, як я і Соломія Бобровська, на реальних частинах військових, тоді ви цю дурню не будете пропонувати людям.
Роман Васильович Костенко.
Шановні колеги! Дійсно важливий законопроект, і фракція "Голос" завжди підтримує всі важливі законопроекти, нормальні, які стосуються безпосередньо захисту наших військовослужбовців і наших Збройних Сил. Але в угоду цього хочеться сказати, що ми маємо більш комплексну проблему, ніж просто прийняття одного законопроекту. Нам треба вирішити питання з усіма проблемами, які зараз відбуваються у нас у Міністерстві оборони України. Вже другий рік поспіль ми зриваємо державне оборонне замовлення. Що це означає? Це означає, що солдати, які знаходяться на передовій не отримують того спорядження, не отримують того озброєння, яке потрібне для захисту нашої держави. І що саме головне, що ми як парламент нічого не робимо. В нас залишається на місці людина, яка за це несе персональну відповідальність. Тому я звертаюсь до влади, до Офісу Президента, до нас, шановні колеги, з тим, що нам потрібно прийняти це рішення, змінити міністра оборони і нарешті почати працювати для наших Збройних Сил. Не міняти один пункт і один законопроект, а комплексно, стратегічно міняти всю нашу військову політику. Дякую. Слава Україні!
Будь ласка, хто ще з мотивів планує виступити? Бачу, Мамка Григорій Миколайович. Після цього переходимо до голосування.
Шановні народні депутати! Ну, більше звертаюсь до українського народу, тому що народним депутатам в залі мало що потрібно у зв’язку з таким відношенням і слуханням авторів законопроекту і все інше. Хочу зазначити про те, що я хотів би почути з трибуни про те, що дійсно прийняли законопроект і трохи промахнулися в турборежимі і що визнає якісь помилки влада і хочуть їх виправити. Цей законопроект, він каже дуже просту річ – про те, що необхідно застосувати термін замість півроку на три місяці, і застосувати таке заохочення, зверніть увагу, це заохочення – зняття раніше накладеного стягнення. Але процедурно в статуті, по суті, норм не існує, яким чином ця процедура буде виглядати. Наказ для заохочення, проведення перевірки як по процесу заохочення.
Переходимо до голосування. Ставлю на. Комітет рекомендує за основу і в цілому. Немає заперечень? Є заперечення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України" (реєстраційний номер 5121). Готові? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:44:01]] За-310 Рішення прийнято. Заперечують про в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4323). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:44:39]] За-243 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Банчук Олександр Анатолійович.
Доброго дня, шановний Голово, шановні народні депутати! На ваш розсуд розглядається законопроект, який передбачений планом законопроектних робіт Верховної Ради під пунктом 376. Суть цього законопроекту – це наші юридичні зобов’язання перед Радою Європи, тому що є проти України рішення Європейського суду з прав людини "Невмержицький проти України". Відповідно до цього рішення, ми зобов’язані передбачити в нашому законодавстві процедуру для примусового годування осіб, які тримаються під вартою та засуджених осіб. Тому що наразі у нас в законодавстві відсутня відповідна процедура, гуманна процедура, у випадку, якщо особа з тих чи інших причин відмовляється приймати їжу. І що цей законопроект передбачає? Перший пункт – це те, що тільки у випадку, якщо є ризик смерті особи, то можна застосовувати цю процедуру. Друге – це має бути відповідний висновок лікаря. Третє – це має бути супроводження лікарем цієї процедури. Четверте – це те, що має бути рішення суду для початку цієї процедури. І важливі елементи цієї процедури – це те, що без рішення суду заборонено застосовувати цю процедуру. І важливо, що також буде повідомлення прокурора, а також Уповноваженого Верховної Ради з прав людини про кожен факт застосування цієї процедури. На підставі цього закону, у випадку його ухвалення, буде розроблена конкретна процедура відповідно Кабінетом Міністрів, де будуть передбачатися конкретні медичні дії щодо гуманного застосування процедури годування. Тому закликаю і прошу підтримати цей законопроект і виконати одне наше зобов’язання перед Європейським судом з прав людини, яке випливає із рішення "Невмержицький проти України". Дякую за увагу. Прошу підтримати.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань правової політики Фріс Ігор Павлович.
Вітаю, колеги! На ваш розгляд пропонується законопроект 4323 щодо примусового годування осіб, які тримаються під вартою. За дорученням Голови Верховної Ради України 6 листопада 2020 року Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 1 квітня 2021 року (Протокол № 51) проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстровий номер 4323) (від 5 листопада 20-го року). Як щойно нам повідомив представник Міністерства юстиції, для чого цей законопроект потрібен – виключно з метою виконання певних зобов’язань, які Україна брала на себе щодо Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (від 50-го року). На наше звернення до комітету надійшли висновки профільних комітетів Верховної Ради і, враховуючи це, на підставі викладеного, Комітет з питань правової політики Верховної Ради України вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстровий номер 4323) (від 5 листопада 2020 року) (поданий Кабінетом Міністрів України) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Скороход Анна Костянтинівна.
Прошу передати слово Лубінцю.
Вибачте, кому? Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний законопроект, хоча серед наших колег є різні точки думок. Хтось вважає, що це не потрібно робити, що це все ж таки вибір, особистий вибір людини – чи голодувати, чи не голодувати. Але якщо ми як законотворці виходимо з юридичних норм, то абсолютно правильно була сказана позиція міністерства і профільного комітету, і наш комітет, який займається правами людини, виходить з того, що є рішення Європейського суду по правах людини "Невмержицький проти України", де чітко ЄСПЛ вийшов з того, що держава повинна зберігати життя людини і це є саме головне. І що примусове годування людини – це не є тортурами, це те, що повинна держава виконувати, зберігати життя, і це є саме головне. І дійсно, для того, щоб застосувати цей метод годування, хочу всім пояснити, що, по-перше, потрібно, щоб людина тривалий час дійсно голодувала і щоб вже становило загрозу її життю. Потрібно, щоб було бути рішення суду на підставі висновку лікаря, що дійсно вже людина може померти. Наступне, як тільки починається ця процедура, автоматично повідомляється Уповноважений Верховної Ради з прав людини, а якщо така людина неповнолітня, то і відповідний орган, який за це відповідає. Тому повірте, з юридичної точки зору Україна зобов’язана це зробити. Ми як український парламент зобов’язані внести зараз зміни в чинне законодавство саме через те, що якщо ми це не зробимо, то Європейський суд по правах людини буде вимагати нас це зробити і будуть громадяни України також звертатися та захищати своє право. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги депутати! Безперечно, ні в кого не викликає сумніву позиція, що наше українське законодавство має бути максимально імплементоване в європейське законодавство. І в цьому контексті мій попередній колега, який згадував рішення Європейського суду з прав людини, а я можу ще добавити, що ця історія пов’язана ще з 2005 роком, коли Стамбульська була прийнята конвенція, і після цього ще цілий ряд рішень європейських судових інституцій, які стосувались прав людини, прав засуджених або тих осіб, які перебувають у стані попереднього ув’язнення. Так от примусове годування. Багато дискусій: чи це гуманно, скажімо, чи можливо допускати такі ситуації, де виникає ризик і загроза життю людини? Я хочу нагадати, що українська наша Конституція чітко визначає, що життя кожної конкретної людини і громадянина є найвищою цінністю нашої держави. Тому, безперечно, ми маємо все робити для того, щоб унеможливити такі ситуації, коли є ризик і загроза життю. Навіть тоді, коли, скажімо, засуджений або особа, яка підозрюється, створює таку ситуацію, коли шляхом голодування вона висловлює свій протест проти певної ситуації. Тому сьогодні потрібно підтримати даний законопроект. Ще раз підкреслюю, що чітко окреслені шляхи, починаючи від висновку лікаря, на підставі всіх необхідних документів, аналізів і таке інше, далі рішення суду, і тільки після цього включається механізм годування. Тому це необхідний законопроект. Депутатська група "Довіра" буде голосувати за нього і закликає інших колег.
Геращенко Ірина Володимирівна. Князевич Руслан Петрович.
Дякую, Ірина Володимирівна. Шановний пане Голово, шановні колеги, тут взагалі дискусія не повинна бути про те, чи примусово годувати чи не годувати осіб, які відповідно вдаються до такого кроку, як на мене, відчаю під час перебування у місцях позбавлення волі. Рішення "Невмержицький проти України" не про це. Рішення про те, що країна повинна визначити чітку процедуру застосування відповідного годування щодо таких осіб. У нас воно відбувається, але чіткої процедури немає. Якраз в цьому найбільша проблема. Люди якраз на це дуже сильно скаржаться, тому що ми не знаємо, що відбувається за стінками місць позбавлення волі, в який спосіб, в тому числі служби, які охороняють засуджених чи ув’язнених, насильницьким способом чи в інший спосіб це роблять. Тому треба, щоб обов’язково ми такого роду процедури застосували, і тоді ця процедура буде чітка, відкрита і зрозуміла для всіх. Для чого ця процедура потрібна? Тому що люди вдаються тільки тоді, коли вони не можуть знайти захисту ні в судовій, ні в правоохоронній системі. Це трапляється в тих закритих системах, які є авторитарними, тоталітарними або наближаються до них. Пригадайте, як голодували наші політв’язні в Росії, те, що відбувається зараз в Білорусі. Такі випадки трапляються і в Україні, чи можуть трапитися, тому що акти свавілля, вони є абсолютно очевидними і на них треба реагувати. Останній приклад, коли відбувався суд над генералом Павловським, якого, вдумайтесь, суд прийняв рішення доправити до суду під час розгляду питання, а слідчий ДБР своїм розпорядженням заборонив виконувати рішення суду, щоб доправити підсудного до будівлі суду. Коли ж суддя змушений був піти на те, щоб відеозв’язком провести відповідний допит, то в той момент в місці позбавлення волі раптово вибило інтернет, що говорить про те, що людину спеціально заганяють в умови, при яких вона не може по-іншому реагувати ніж вдаватися до таких крайніх заходів. От про що треба говорити, от що треба застерігати своїм законодавством. Треба далі рухатися. За це ми обов’язково проголосуємо.
Железняк Ярослав. Ярослав Романович Юрчишин.
Шановні колеги, шановні слухачі, насправді Україні критично важливо таки реалізовувати і виконувати рішення Європейського суду з прав людини, бо саме це показує відмінність між нами і країною-агресором, яка повністю ігнорує такі рішення. Звісно, може когось насторожувати те, що в назві закону є "примусове". Це чіткий юридичний вислів і він не передбачає фактично те, що за будь-яких умов людину, яка, можливо, приймає рішення стосовно протесту про несправедливість через голодування хоча б якось вплинути на перебіг фактично процедури досудового і судового спору, що її примусово в обов’язковому порядку, як це відбувається часто в каральних структурах, будуть годувати. Але ми не можемо допускати як цивілізована країна, яка будує верховенство права, про те, щоб в тюрмах гинули люди через недосконалість нашого законодавчого поля. Тому маємо два критичних аспекти, які примушують голосувати за цей законопроект. Перший – демонструвати, що ми країна, яка поважає права людини і відповідно реагує на рішення суду, Європейського суду з прав людини. Другий – гуманізм і потреба приводити такі, скажемо, досить дискусійні норми у відповідність до міжнародного права. Чи є тут певні ризики? Звісно, є. Є певна дискреція, власне, лікаря, але це цілком можна поправити до другого читання. І профільний антикорупційний комітет не побачив корупційних ризиків в цьому законопроекті, тому до першого читання підтримуємо, правимо до другого читання, щоб зробити цю процедуру максимально європейською, і виконуємо рішення Європейського суду з прав людини. Дякую.
Дякую. З мотивів – Костін, Мамка. "За майбутнє" виступала. [[Шум у залі]] Ні. Що значить ще раз? Костін, Мамка, і після цього переходимо до голосування. Костін Андрій Євгенович.
Шановні колеги, цей закон не тільки про виконання рішення Європейського суду з прав людини, ми розуміємо, що це наш обов’язок. Цей закон про дійсно впровадження гуманної процедури, яка буде передбачена законом, гуманної процедури збереження життя людей, які знаходяться під контролем держави, навіть якщо з будь-яких причин вони самі хочуть позбавити себе життя. Ми розуміємо, які складнощі психологічного характеру в деяких випадках відчуває людина, яка знаходиться в такому становищі. І наш з вами обов’язок внормувати це через міжнародні стандарти, тобто тільки через відповідний висновок лікаря і відповідне судове рішення. Тому фракція політичної партії "Слуга народу" буде голосувати "за" та підтримувати цей законопроект. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати! От, слухаю виступи і авторів законопроекту, і представників, і народних депутатів. Ну, ви уявляєте, говорити такі речі, що цей закон на виконання рішення Європейського суду. То рішень Європейського суду дуже багато на даний час в Україні, відносно яких законом не внормовані ті порушення, які допустили на рівні України в українському правосудді. Це таке перше риторичне питання. Цей законопроект стосується осіб, які перебувають під вартою. А чому, якщо позбавлення волі з боку держави існує в адмінарешті? Існує? Існує. Голодувати можуть? Можуть. Питання стоїть в процедурі. Європейський суд каже, слухайте, придумайте таку процедуру, яка буде зберігати життя людини. Процедура ця буде медична, будуть кормити з ложки. Ну, цього ж абсолютно немає, яка технологія буде використовуватись для цієї історії. Ми не будемо підтримувати в першому.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4323). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:03]] За-286 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо уточнення окремих положень (реєстраційний номер 5559). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:41]] За-255 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Фріс Ігор Павлович.
Ще раз вітаю вас, колеги! Знаєте, цей закон досить може комусь здатися смішним, це вже такий закон має відповідну назву "Закон про одну гривню". Але знаєте, 22 травня цього року один з хедлайнерів розвитку банківського сектору в нашій державі написав пост у фейсбуці. Написав, чим держава відрізняється від приватного бізнесу, що приватний бізнес завжди хоче сервісу, а держава завжди робить якісь перепони для розвитку цього бізнесу, для вільного розпорядження коштами громадами. І вже 25 числа я зареєстрував цей законопроект. Про що він? Фінмоніторинг – про переказ готівкових коштів. Проста формула, що не потребує первинного фінансового моніторингу переказ коштів, які не перевищують 5 тисяч гривень. І вроді би все нормально. Але людям, а це по даних експертів близько 13 мільйонів переказів за рік у нашій державі, щоб перерахувати 5 тисяч гривень, повинні перерахувати 4999 гривень однією платіжкою і 1 гривню – другою платіжкою. Не зручно. Чому не поправити і не написати, що підлягають первинному фінансовому моніторингу готівкові операції, які перевищують 5 тисяч гривень, і тим самими 5 тисяч увійде в загальну суму первинного одного платежу. Давайте з вами проголосуємо цей законопроект зразу в цілому, щоб показати, що держава, а ми з вами і є держава в тому числі, маємо можливість бути сервісними і зручними для наших громадян. Дякую.
Дякую. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ользі Михайлівні Василевській-Смаглюк.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 8 липня 2021 року розглянув законопроект (реєстраційний номер 5559) (від 25.05.2021 року) (внесений народним депутатом України Фрісом Ігорем Павловичем), та керуючись положенням статті 108 частини другої і статті 114 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до статті 14 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо уточнення окремих положень прийняти за основу та в цілому. З урахуванням пропозицій комітету викласти назву законопроекту у такій редакції: про внесення змін до пункту 8 частини вісімнадцятої статті 14 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо уточнення окремих положень. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити? Не треба. Так, прекрасно. Наполягаєте? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Законопроект про одну гривню будемо більше обговорювати, будь ласка. Святе право народних депутатів. Слово надається народному депутату Лозинському Роману Михайловичу, фракція "Голос".
Прошу передати Галині Васильченко.
Будь ласка, Васильченко Галина.
Галина Васильченко, 118 виборчий округ, Львівщина. Шановні колеги, даний законопроект насправді є технічним, але доволі важливим в процесі фінансового моніторингу. Просимо всіх підтримати в першому читанні, якщо буде пропозиція в цілому, бо насправді там немає що і дуже додавати серед правок. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Синютці Олегу Михайловичу.
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Я просто хотіла би наголосити, півтора року ви просто мучаєтесь, не розуміючи, як можна зробити переказ готівковий і що від вас вимагають, коли вам говорять: напишіть 4 тисячі 900 чи 4 тисячі 999 гривень. Я сама була на початку дії цього закону в квітні, мені здається, 20-го року, коли взагалі в усіх, в Ощадбанку, в усіх закладах банків, в усіх відділеннях банків була якась незрозуміла ситуація. Люди ж не розуміють, що одна копійка впливає на те, що їхній переказ буде підлягати первинному фінансовому моніторингу. Такі методологічні помилки, а можливо, це не методологічні. Це був урядовий проект закону, який потребував ще доопрацювання. Ви його дуже швидко "гнали", не розуміли суті. І цей закон прийнятий в цій залі, тому ми вже несемо відповідальність, що півтора року люди страждають, ви несете в тому числі, відповідальність. До речі, до цього закону ще є багато виправлень, багато проектів законів, які треба розглядати, не боятися. Тому що одна копійка вплинула на 13 мільйонів переказів, порахуйте, скільки це людей, які страждали від того, що не знали, що далі робити. Тому, звісно, його підтримувати треба за основу і в цілому. Але я закликаю і уряд, і профільний комітет, який дуже боїться підходити до розгляду змін до цього закону. Не треба боятися, є такі норми, які просто шкодять всьому суспільству і шкодять економіці. Тому я просила би трошки більше вникати в ці питання і розглянути всі проекти законів і внести зміни для того, щоб абсолютно нормально працювала вся економіка в країні. Дякую.
Слово надається народному депутату Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово, народному депутату Батенку.
Будь ласка, народний депутат Батенко Тарас Іванович.
Дякую. Шановні колеги, фактично, ми бачимо по робочому тижню, що у нас, напевно, дня такого не буде робочого, щоб ми не виправляли помилки, наголосовані під час так званого турборежиму нашої роботи там півтора-два роки назад. Поспішиш – людям нашкодиш. Оце ми людям сюрприз зробили, коли ми голосували по таких нововведеннях з точки зору фінмоніторингу. Цей закон, законопроект, (я дякую Ігорю Фрісу, який ініціював його прийняття) не про олігархів. Цей закон не про відмивання доходів, одержаний злочинним шляхом, фінансування тероризму чи фінансування розповсюдження зброї. Цей закон про простих громадян, які страждають, і таких платників, як ми знаємо більше 13 мільйонів в Україні. Цей закон про ціну однієї гривні чи ціну однієї копійки для звичайних простих громадян. Тому я вважаю, що ми повинні сьогодні прийняти його за основу і в цілому, і в такий спосіб показати, що ми хоч якось дбаємо про громадян, коли ми місяцями говоримо про покращення життя простих людей, а не можемо прийняти нічого з точки зору тарифної політики покращення, ні спроможності покращити пільговий тариф до 250-400 кіловат і так далі. Тільки говоримо з трибун про це і із ефірів телеканалів. Давайте голосуємо "за". Дякую.
Дякую. У підтримку Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, український народе! Хочу звернутися і нагадати шановним депутатам про виступ-звіт Маркарової, яка була міністром, і коли розказувала, що людям буде так легше, що межа фінансового моніторингу з 150 тисяч перескочить на 300. Пам’ятаєте всі? Тільки про 5 тисяч, коли народні депутати задавали їй питання, вона забула чомусь відповідати. Оце ми і ведемо мову про ці 5 тисяч. Ну, в мене тоді питання вже до зали, до авторів законопроекту, якщо ви пішли вже на поводу, на прохання фінмоніторингу, який просто засипаний цими перевірками і не зобов’язаний давати жодного висновку по 5 тисячах. То необхідно ж говорити про це відкрито, а не у вигляді ініціативи щось виправити те, що вже півтора року поставило боком той фінмоніторинг. Говоріть правду, тоді будуть чути і народ України, і народні депутати. По-друге, необхідно все-таки звернути увагу і розібратися із законом про легалізацію. Тому що заробітна платня росте, інфляція росте, здешевлення гривні проходить. А чому 5 тисяч – ми зависли на періоді двох років? А може більшу межу зробити? А хто ж буде контролювати операції, які передаються з рук в руки по 5 тисяч? Справки будуть писати? Яким чином цей механізм буде врегульований? Абсолютно ніяким чином. Ми не будемо підтримувати цю ініціативу, тому що виступаємо за комплексний підхід щодо створення тих законодавчих норм, які врегулюють дійсно легалізацію коштів, які здобуті злочинним шляхом. Дякую.
Шахов з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Да? Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, що ми чуємо сьогодні в цій залі? Формальний законопроект. Жодної секунди в своєму житті жоден з вас не зможе купити навіть за мільярди гривень, не те, що за гривню, за яку сьогодні говорять. Два роки страждають люди. Чому сьогодні в цій залі не приймаються ті закони, які потрібні людям: по зниженню тарифів, а не по підвищенню тарифів, по зниженню ціни на газ, по здобуванню ціни на газ? Хто буде відповідати за те, що державні компанії сьогодні зруйновані? Збитки в 19 мільярдів гривень в Нафтогазі України. Збитки сьогодні в Укрзалізниці 12 мільярдів гривень. І отримують по 100 мільйонів гривень премії, хтось там сидить, протирає п’ятою точкою крісла. Коли люди почують і побачать дійсно зміни в нашій країні, такій багатій, яка в четвірку найбагатших держав світу входить за надрами? Ми – найбагатша держава.
З мотивів, Фріс.
Я починав по цьому законопроекту, спробую і завершити. Ви знаєте, дуже цікаво було чути, коли опозиція говорить про те, що цей закон на допомогу людям, але ми за нього не будемо голосувати, а от погано зробили і не хотять виправляти. Друзі, ми якраз і голосуємо для того, щоб нашим людям стало легше і це робимо ми – "Слуга народу". Дякую.
Ніколаєнко, з мотивів, Андрій Іванович, після цього голосуємо.
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Я хочу поправити шановного колегу Ігоря, який сказав, що опозиція – проти. Ну, я як представник опозиційної фракції хочу сказати, що "Батьківщина" підтримує зазначений законопроект, тому що жаль, що 25 років минуло і гривна, безумовно, вартість 1 гривні для життя українця, вона набагато знецінилась, тому що економіка в кризі. Але точно це спростить життя сотням або навіть мільйонам, сотням тисяч або мільйонам українців, які щодня, переказуючи ті чи інші кошти, потрапляють під фінансовий моніторинг, просто це їм зробить життя зручнішим. Тому "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект, він абсолютно логічний, виправляє технічну помилку і недоречність. Дякую.
Переходимо до голосування. Комітет рекомендує за основу і в цілому. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо уточнення окремих положень (реєстраційний номер 5559). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:15:28]] За-321 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону 5559. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:15:58]] За-315 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це Звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки та оцінки стану акціонерного товариства "Українська залізниця", розслідування фактів можливої бездіяльності, порушення законодавства України органами управління зазначеного підприємства, що призведе до значного погіршення технічного стану підприємства та основних виробничих показників. Це проект Постанови (реєстраційний номер 5814). До слова запрошується голова Тимчасової слідчої комісії Гришина Юлія Миколаївна. Дайте їй 4 хвилини. Почекайте! Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:16:58]] За-245 Рішення прийнято. Дайте 4 хвилини, будь ласка, Гришиній.
Шановні колеги, всім доброго дня! Я насамперед хочу подякувати всім фракціям, які підтримали ідею створення Тимчасової слідчої комісії з питань перевірки стану акціонерної компанії "Укрзалізниця". Хочу подякувати всім членам і експертам ТСК, за допомогою яких протягом цих шести місяців ми розгрібали ці авгієві стайні Укрзалізниці. Саме завдяки плідній співпраці професійних залізничників, членів ТСК та наших експертів проміжний звіт нашої Тимчасової слідчої комісії містить глибоку аналітику більше як на 100 сторінках, і проливає світ на найбільш гострі і кричущі проблеми, які сьогодні існують в державній компанії. Що ми констатуємо на сьогодні? Стан, у якому опинилося Державне підприємство "Укрзалізниця", вже не дозволяє їй в повній мірі виконувати свої основні завдання: це перевезення вантажів і це перевезення пасажирів. Наша ТСК у проміжному звіті назвала конкретні прізвища справжніх винуватців такого стану Укрзалізниці. Про кого йдеться? Насамперед це топменеджмент цієї компанії, які не є професійними, кваліфікованими залізничниками, а їхня корупція та невігластво наносять непоправні втрати державному перевізнику. На сьогодні ми констатуємо, що керівництво Укрзалізниці не береже та не розвиває довірене їй державою майно та основні фонди. Перевіркою встановлено втрату, вдумайтесь, однієї третини вартості основних фондів. За 5 років, які ми досліджували, Укрзалізницею план капіталовкладень виконано лише на 65 відсотків. І, уявіть собі, ще не освоєно в цьому напрямку майже 30 мільярдів гривень. Внаслідок цього інфраструктура нашої залізної дороги знаходиться в критичному стані. Внаслідок цього питання безпеки руху в Україні стало вже просто скоріше дивом, ніж правилом, на жаль. Ще одна причина негараздів в Укрзалізниці – це значний вплив олігархічних груп, які регулярно недоплачують Укрзалізниці, в тому числі і за тарифи по вантажних перевезеннях. Це позбавило Укрзалізницю за останні 5 років 100 мільярдів гривень. З позитиву. З призначенням нового керівника Міністерства інфраструктури нам вдалося вирішити питання з підняттям тарифів на вантажні перевезення, що дасть можливість отримати додаткові кошти для розвитку інфраструктури і для соціального забезпечення працівників Укрзалізниці. Звертаючись до Прем’єр-міністра України, до міністра інфраструктури, хочу сказати про те, що, так, йде певний рух по зміни топменеджменту Укрзалізниці, але цей рух є недостатнім. І окрім того, що топменеджмент Укрзалізниці терміново потрібно змінювати, окрім цього, потрібно притягати цих людей до відповідальності відповідно до того, до тих пунктів, які конкретно вказані в нашому проміжному звіті. Ще коротко. Ми вчора з вами прийняли законопроект, який відкриває заробітні плати державних чиновників, членів наглядової ради і членів правління. Тепер ми побачимо всі, які вони отримують заробітні плати. І наступний крок повинен бути – проведення їх заробітних плат у відповідність до ефективності їх роботи. Тому, колеги, прошу підтримати звіт нашої тимчасової слідчої комісії. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Урбанському Анатолію Ігоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Рудику.
Народний депутат Рудик Сергій Ярославович, будь ласка.
Шановні колеги, на початку цього року депутатська група "Партія "За майбутнє" направила звернення до голови Тимчасової слідчої комісії з рішенням про включення до складу комісії такого собі пана Рудика. І о, диво – комісія така була зайнята важливими документами по роботі з Укрзалізницею, що не знайшла до вересня місяця часу розглянути це звернення. Таким чином наша група не представлена в цій геніальній комісії, яка стільки зробила. Якби ж включили цього Рудика, то він би сказав не тільки українцям, а й членам цієї комісії, що основне мало би бути в цьому звіті і чого немає. 94 відсотки доходу такого підприємства як Укрзалізниця складає інфраструктура: це тяга і колії. Так от, правління свідомо, щоб отримати захмарні надбавки, зарплати, премії, не вкладає кошти в інфраструктуру, щоб на папері показувати прибутковість підприємства. Тому що в них в контрактах записано: чим більше прибутковість, тим більші їхні премії, зарплати. Все, це ключове. Те, що ви написали – це лірика, це другорядні питання. І будь-яка держава в особі уряду мала б це контролювати. Не вкладаючи кошти. Ви що не бачите, в якому у нас стані Укрзалізниця? Ви не бачите, які вагони? Ви не бачите, в якому свинстві їздять наші люди? А ви кажете, що вони там тратять час не на то. І друге. Скажіть мені, чого ви не дасте по рукам цим правлінням, чого вони закуповують техніку у імпортерів? В нас є Крюківський завод, який може бути гідним конкурентом. Скажіть про це з цієї трибуни, не кажіть "дякую" за те, що нам Укрзалізниця допомагала, зробила, ми так важко працювали. Це ключове. Українці мають свою продукцію поставляти, у нас є хороші якісні варіанти, про це тут говоріть. У вас має боліти душа і люди мають бачити, що у вас ця душа болить, з цієї трибуни.
Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати.
Лерос Гео Багратович.
Доброго дня, шановні українці! Єдина ТСК, яка на сьогоднішній день повинна звітувати в цій залі, – це стосовно зриву спецоперації по "вагнерівцям". Нас, українців, цікавить, хто з цієї парочки, пан Зеленський чи його секретарша Єрмак ,злили цю спецоперацію. Пане Зеленський, ви можете скільки завгодно призначати своїх друзів, знайомих на керівні державні посади, але ви перетворюєте цю країну на мафію, на філіал мафії. Добре, що є тут такі люди як пан Тищенко.
[[Шум у залі]] Що це відбувається? Зупиніться. Зупиніться, відпустіть колегу. Що ви робите? [[Шум у залі]] Ні, ви це знаєте. [[Шум у залі]] Відійдіть від. Відійдіть від трибуни. Він з місця продовжить. Яка різниця? Відійдіть. Якщо буде щось погане. [[Шум у залі]] Відійдіть. [[Шум у залі]] Оголошується перерва на 15 хвилин. Продовжіть час з того, коли. Ні, не заново, коли зупинив Тищенко. І давайте якісь інші методи, тут у нас не спортзал. Перерва оголошується завершеною. Дайте час завершити те, що було, те, що залишалося. Скільки часу було?
Шановні українці, найцікавіше, що мене перервали на фразі, що Зеленський перетворює країну на філіал мафії. Зараз ви побачили, як ця мафія, "інститут смотрящих", працює. Пане Зеленський, ви ведете країну в прірву, і це ваші шавки це доводять. Ваш Єрмак може шептати вам на вухо, що ви – найвеличніший лідер країни. Ви – найвеличніше посміховисько країни. Ви з вашим Єрмаком є пухлиною, яку вже сьогодні треба оперувати. Ганьба вам та вашим "смотрящим" покидькам!
Соболєв Сергій Владиславович. [[Шум у залі]] Тільки що Юлія Миколаївна його оголосила. Спочатку дайте.
Шановні друзі, під час роботи Тимчасової слідчої комісії ми побачили кричущі факти корупції, безвідповідальність наглядової ради, а також всього керівництва. Тільки одне хочу вам доповісти, один факт. Засідання наглядової ради на теплоході "Хвиля", в Укрзалізниці є власна "Хвиля" теплохід. Ми з вами, а також весь український народ, заплатили за це 400 тисяч гривень, щоб відпочивала наглядова рада. За останні 5 років – 50 кримінальних справ. Уявіть собі, яка кількість працюючих і які безмежні простори корупції – тільки 50 кримінальних справ було порушено силовиками, 30 з них розслідуються райвідділами поліції. Це говорить про те, що силовики покривають цю корупцію. Безвідповідальність – це сьогодні слоган Укрзалізниці, а також Міністерства інфраструктури. Сьогодні за рахунок кого вирішуються ці всі проблеми? За рахунок бізнесу. Підвищується вартість перевезень. До цього це призводить? Ми втрачаємо ринок перевезень. Зменшується кількість перевезень. Ідуть люди на перевезення по автодорогах, куди вкладаються шалені кошти. Ця безвідповідальність – це криза, яку треба вирішувати. Сьогодні два місяці вже як не повинна працювати ця наглядова рада. Але ж нових не обирають, значить, це комусь вигідно. Треба негайно вирішувати цю проблему. Ми зверталися до уряду, до Прем’єр-міністра, ми просили, щоб негайно призначили нових членів наглядової ради і порушили відповідні кримінальні справи по тих, хто зараз працював і відпочивав за наш.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Прошу передати слово шановному депутату Колтуновичу Олександру.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, по-перше, безумовно, наша фракція підтримає звіт тимчасової слідчої комісії з питань, які пов’язані з Укрзалізницею. Я хотів би звернути увагу, що були досить влучно підмічені питання і по тарифах, і по падінню вантажообігу і пасажирообігу. Я хотів би звернути увагу, що це проблема не стільки ваша, скільки та проблема, яку вам залишили в нащадок ще з 14-го року. Певна корпоратизація, багато інших речей, і наглядові ради, вони призвели до чого? Вони призвели до падіння кількості перевезень пасажирів. Більше ніж у 6 разів збільшилася кількість у порівняні з 13-м роком. Для вашого звіту: 425 мільйонів пасажирів перевезли в 13-му році, в минулому році – лише 68, більше ніж у 6 разів падіння. По перевезенню вантажів так само: якщо в 13-му році цифра була 442 мільйони тон, то в минулому – 305, у півтора разу менші цифри. Точно так само я погоджуюсь і з тарифами, коли олігархи собі лобіювали певні тарифи впродовж цих років, і ця тенденція має бути змінена, і вона є в цьому звіті. Ще один дуже важливий момент – те, про що було сказано колегою Сергієм Рудиком, не може General Electric витісняти вітчизняного товаровиробника з внутрішнього залізничного ринку, має бути захист національних економічних інтересів і вітчизняного товаровиробника. Це має бути у залізниці. І останній момент по наглядовим радам. Повторюсь, законопроект 4199, я один із співавторів. Ми маємо обмежити участь журналістів у наглядових радах Укрзалізниці. Там люди мають бути з досвідом роботи в галузі, з відповідним дипломом транспортного інституту. Має отримувати не збитки, а прибуток підприємство, і тільки тоді вони можуть отримувати розумну виплату, обмежену відповідними мінімальними заробітними платами. Ми підтримуємо цей звіт, але, повторюся, мають бути реальні зміни в підзаконних і законних актах. Дякую за увагу.
Шахов з мотивів. Клименко з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, депутатська група "Довіра" буде підтримувати звіт Тимчасової слідчої комісії, яка розслідувала злочини у залізничному транспорті на Укрзалізниці, з тими негідниками, які сидять сьогодні у наглядовій раді і отримують по 14, по 12 мільйонів гривень премій. Уявіть собі, в той день, коли українець недоїдає і статистика показує, 10 мільйонів людей голодують, збідніла держава, сьогодні якісь покидьки грабують державу. Також ми вияснили, з’ясували, що Укрзалізниця брала кредити під 16 відсотків річних у валюті 200 мільйонів доларів, в той час, коли нам Франція ратифіковує 0,00 відсотків за яке обладнання, яка підтримує свого виробника. А українці сьогодні страждають від того, що Укрзалізниця занепадає. У всьому світі залізничний транспорт є прибутковий, але у нас в Україні безприбутковий.
Клименко Юлія Леонідівна.
Шановні колеги, я вам хочу сказати, звіт можна назвати "за деревами лісу не видно". Тому що в звіті цьому є все, крім того, що потрібно Укрзалізниці. У звіті є п’ять пунктів, що стосуються прання білизни з досвідом казахстанським і з тим, які треба використовувати порошки. В звіті є десять пунктів як поставити ІТ-систему, без основного обліку пасажирів, жодного пункту про облік пасажирів, а це доходи Укрзалізниці. Є такі новації, наприклад, як включення депутатів до наглядової ради, які тут голосно кричать. Замість того, щоб наймати професійних людей, які вміють розбудовувати Укрзалізницю, у нас будуть депутати, що взагалі протирічить корпоративному управлінню. У нас є новації, як надсилання резюме керівників Укрзалізниці потенційних до ТСК Ви коли не будь бачили таке? Не до профільного комітету, не до Кабінету Міністрів, а Тимчасової слідчої комісії, тимчасової, резюме будуть узгоджуватися. Ви де таке бачили? Нічого про інвестиції, звідки брати гроші для того, щоб міняти пасажирські вагони.
Дякую. Будь ласка, переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 5814) про Звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки та оцінки стану акціонерного товариства "Українська залізниця", розслідування фактів можливої бездіяльності, порушення законодавства України органами управління зазначеного підприємства, що призвели до значного погіршення технічного стану підприємства та основних виробничих показників (5814). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:04]] За-296 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються. (Вибачте, це пов’язані? Я думав, що можна.) Які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4324). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:52]] За-252 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. За скорочену процедуру. Запрошується заступник міністра юстиції Банчук Олександр Анатолійович.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Законопроект, який я наразі представляю, він пов’язаний із законопроектом, який ми підтримали сьогодні під номером 4323 і він стосується однієї умови. Тобто однією з умов застосування процедури примусового годування є необхідність дозволу суду, і законопроект передбачає відповідну процедуру у Кримінально-процесуальному кодексі. Законопроектом передбачається внести, доповнити Кримінально-процесуальний кодекс новою статтею 206 зі значком 1, де передбачити що слідчий суддя, суд, в межах юрисдикції якого перебуває підозрювана (обвинувачена) особа, яка тримається під вартою, вирішує питання про застосування відповідної процедури примусового годування за клопотанням прокурора, яке готується на підставі відповідних медичних документів і висновку лікаря. І законопроект передбачає, що ця процедура після надходження клопотання повинна бути невідкладно розглянута слідчим суддею (судом) протягом 24 годин. Також закон передбачає можливість проведення цього засідання у режимі відеоконференцзв’язку. І також інші доповнення до Кримінально-процесуального кодексу передбачають, що також повноваження суду при виконанні відповідних вироків суду вирішення цих питань щодо примусового застосування до засуджених осіб. Цей проект пов’язаний з тим, що ми його підтримали, тому що без проекту, який наразі я доповідаю, 4324, неможливо буде повноцінно реалізувати процедуру, яка передбачена рішенням Європейського суду "Невмержицький проти України". Тому прошу дуже підтримати в першому читанні. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Яцик Юлія Григорівна.
Доброго дня, шановні колеги. Комітет з питань правоохоронної діяльності був розглянутий цей законопроект ще в грудні минулого року. Комітет висловив низку зауважень до змісту даного законопроекту. Зокрема, вони стосуються більш ґрунтовного обґрунтування клопотання прокурора про застосування таких примусових заходів годування. Тобто висновок ЛКК чи медичні документи не можуть бути єдиною підставою і повинні досліджуватися всі обставини, які слугували до відмови особи від прийняття їжі. Крім того, слід чітко визначити форму, в якій засуджений відмовляється від прийняття їжі, а також передбачити процедуру апеляційного оскарження такого рішення слідчого судді. Всі ці зауваження можуть бути усунені до другого читання. Тому, з урахуванням позиції ЄСПЛ, яка свідчить про те, що застосування заходів, які мають терапевтичну медичну необхідність, не можуть розглядатися як нелюдські або такі, що принижують гідність, комітетом було рекомендовано даний законопроект для розгляду в першому читанні для прийняття за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Алєксєєв Сергій Олегович.
Передаю слово Сюмар Вікторії.
Сюмар Вікторія Петрівна.
Знаєте, ми цей законопроект, звісно, будемо підтримувати. Він спрямований на виконання рішення Європейського суду з прав людини, ми ж тут всі європейці. Але я би зараз хотіла сказати не про європейську практику, а про те, що ми щойно бачили в цьому парламенті. Якщо ми вже так всі рухаємося в Європу, то давайте не вбивати тут парламентаризм. Тому що коли один боров вирішив, що він може диктувати кому і що говорити, то, даруйте мені, ми самі себе обнуляємо. Коли ми хочемо, щоби всі мовчали, коли ми так боїмося критики, коли ми так хочемо "теплої ванни", ми себе, знову таки, лише обнуляємо і як парламент, і як держава. Ви знаєте, не можна так боятися критики. Не можна, щоби з цієї трибуни не можна було говорити. Вам дуже хочеться, щоби вся країна замовкнула. Ви вчора зробили все можливе, щоби жоден телеканал не написав про розслідування CNN про "вагнерівців". Жоден великий телеканал! Це називається, хлопці й дівчата, цензура. А те, що тут робить депутат Тищенко, називається простим словом "жлобство". Я хочу повторити, тут не має бути жлобів. Ви – депутати, а не жлоби! Ви – представники народу України. І ми всі з вами давайте про це пам’ятати. І ще одне. Ви знаєте, я бачила в Україні, що на кожну силу є більша сила. Тому що, коли Янукович розігнав студентів на Майдані, на наступний день на Майдані був мільйон. І на вас знайдеться більша сила. Просто пам’ятайте це ті, хто возомнили себя "смотрящими" за країною й за парламентом.
Репліка. Тищенко.
Сьогодні була дуже нахабна спроба говорити про Президента України речі, які не стосуються теми. Сьогодні був звіт ТСК Юлії Гришиної. І народний депутат дозволив собі казати не по темі. Тому я всіх призиваю в майбутньому говорити тільки за темою звіту. [[Шум у залі]] І, будь ласка, не вам, панове, які продали нашу країну, які зробили Іловайськ, які зробили сльози наших матерів, казати нам про Януковича. Ви його породили, ви його всиновили, і ви будете за нього відповідати. Саме ви, саме ваша політична сила. Ганьба вам!
Гузь Ігор Володимирович.
Доброго дня, шановні друзі! Ігор Гузь, "За майбутнє". Пан тут тільки що виступав, розказував, що хтось, хто виходив сюди, всиновив Януковича. Так я тобі скажу, я не знаю, де ти був на Майдані, а я мав дві кримінальні справи, 8 років мені світило на Майдані, бо я стояв проти Януковича! І знаєш чого я стояв і ще сотні тисяч? Щоб жлоби не виходи сюди і не закривали рота! Не закривали рота! Я вважаю, що будь-хто з депутатів не має принижувати Президента. Чуєте? Я вважаю, не має права. І якщо хтось принижує Президента, судіть його, тягайте його по судах і так далі. Це дійсно правда. Але виходити сюди і за шкибарку викидати когось, будь-якого депутата, вибачте, цього не буде! І якщо нас тут меншість, то настане час, коли пружина більшості на вулиці знесе вас. І ви повинні втокмачити оцьому некультурному депутату, що рано чи пізно знайдеться сила, яка скрутить і йому і всім вам голови. Тому я звертаюся до керівника парламенту, давайте зробимо так, аби в цьому парламенті кожен депутат "зелений", "червоний", будь-який, мав право на виступ, бо за нього голосували люди. І ніхто, тим більше така людина, яка тільки що виступала, не має право вийти і когось тут крутити. Це неправильно, категорично. За це стояв Майдан. І я хочу без пафосу вам сказати, саме за це, одна з причин, люди вмирали на Майдані. Тому я прошу всіх нас надалі не допускати того, щоб хтось вирішував тут хто має виступати і що має говорити. Дякую. Слава Україні!
Героям слава! Ігор Володимирович, ви до мене звернулись. Я думаю, що навряд чи мене можна звинуватити в тому, що я комусь заважаю виступати в цьому залі. Так було, так є і так буде. Те, що ми не завжди виступаємо по темі, я думаю, що кожна фракція цим грішить. Це неправильно, але це така вже у нас українська традиція. Погоджуюсь, давайте її також виправляти. Але з цієї трибуни, я сподіваюсь, не лише з цієї трибуни, буде можливість говорити. Свобода слова є, була і залишається в нашій державі. Дякую. Железняк Ярослав Іванович. Ні, з мотивів після цього.
Шановні колеги, хотів спочатку про законопроект, але в нас така палка дискусія. Повністю підтримую попередніх ораторів: парламент – місце для дискусії. Цим парламент відрізняється від Держдуми, чи як там вона називається, в Російській Федерації. Будь-який народний депутат з трибуни може сказати, що він хоче, як він хоче. І нам може подобатися його думка чи ні, але це думка українського народного депутата. Саме тому я дуже прошу на майбутнє всіх прихильників інших підходів, напевно, знаходити інше місце для своєї праці. Тепер щодо законопроекту. Це технічний законопроект, технічні зміни до попереднього. Ми підтримуємо позицію підкомітету. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Я просив би всіх заспокоїтися, повернутися в робоче русло, у нас є важливі законопроекти. І законопроект 4324, який ми зараз обговорюємо, тісно пов’язаний з тим, за який ми проголосували пів години тому. Тому шкода, що ми зараз витрачаємо час на обговорення цього законопроекту, який абсолютно продовжує лінію внесення змін у наше законодавство, конкретно – в Кримінальний процесуальний кодекс, який врегульовує процедуру годування. Але хотів би зараз звернути увагу на інше. Якщо вже сьогодні піднімаємо питання про те, що потрібно звертати увагу на важливі моменти, я закликаю депутатів колег у профільних комітетах пришвидшити розгляд законопроектів, які дозволять повноцінно запрацювати з 25 вересня Бюро економічної безпеки – новий орган, який повинен мати умови для роботи. Сьогодні вже середина вересня, треба думати: місце роботи, комплектування пришвидшити, забезпечити всі законодавчі умови, щоб вони працювали повноцінно. Тому що тоді будемо знову доганяти, як це ми робимо зараз. Звертаю увагу на виступ міністра внутрішніх справ Монастирського, на презентацію нового проекту роботи Міністерства внутрішніх справ. Там надзвичайно важливі завдання для держави, в тому числі для нас з вами. Питання цифровізації, встановлення порядку в територіальних громадах, осучаснення роботи системи МВС, нашої поліції. Це в тому числі наше з вами завдання, тому давайте і на цьому зосередимося, пришвидшимо прийняття необхідних законопроектів. І те, що стосується українського війська, ще раз наголошую – це наша спільна відповідальність. Депутатська група "Довіра" закликає вас об’єднатись довкола цих питань.
Дякую. З мотивів. Ні, Давид Георгійович з мотивів. Хтось ще з мотивів буде виступати? З процедури немає в першому читанні. Зараз, Давид Георгійович, одну хвилинку. Більше ніхто не наполягає? Давид Георгійович Арахамія. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка.
Колеги, я з мотивів того, що трапилося тільки що в парламенті. Мені здається, це неприйнятна поведінка як доповідача, який доповідав не по темі взагалі, я прошу Голову Верховної Ради наступного разу вимикати мікрофон, коли хтось не по темі. Це стосується будь-якої партії, фракції, таке інше, це в першу чергу. По-друге, так і наш колега Микола Миколайович, тому ми будемо звертатися як фракція "Слуга народу" до керівництва Верховної Ради з проханням відсторонити тимчасово обох від відвідування парламентських засідань. Дякую.
Давид Георгійович, Давид Георгійович, ви повинні знати, що відсторонити від участі може лише Верховна Рада. Звертаємось до регламентного комітету і після цього буде приймати рішення зал Верховної Ради. Маленька ремарка. Ви також виступали не по темі. Але я думаю, що позиція Арахамії абсолютно правильна. Переходимо до голосування за закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо застосування до засуджених та осіб, які тримаються під вартою, заходів примусового годування (реєстраційний номер 4324). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:52:58]] За-289 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки сфери спорту (реєстраційний номер 4577). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:53:29]] За-241 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Беленюк Жан Венсанович.
[[Оплески]] Дякую всім. Дякую. Дуже приємно. Дякую всім. Мені особисто дуже приємно. Вітаю всіх членів парламенту, вітаю президію! Ви знаєте, сьогодні було досить спекотно біля трибуни і це нагадувало спортивні баталії, які повинні, з моєї точки зору, як професійного спортсмена, залишатися все ж таки на спортивних аренах. [[Оплески]] Натомість в нас є сьогодні як у парламентарів змога підтримати сферу спорту. І я пропоную до вашого розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки сфери спорту. Зазначений законопроект внесений у продовження ініціативи Президента щодо державної підтримки культури, туризму, креативних індустрій. І саме тому мною спільно з іншими народними депутатами був внесений законопроект про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки сфери спорту, а саме у частині запровадження зниженої ставки податку на додану вартість в розмірі 7 відсотків на реалізацію квитків на спортивні заходи всеукраїнського і міжнародного рівнів. Суть законопроекту дуже проста, наступна. Внести зміни до Податкового кодексу, якими пропонується запровадити знижену ставку податку на додану вартість у розмірі 7 відсотків для стимулювання попиту, розширення доступності суспільно важливих послуг, зокрема до реалізації квитків на спортивні заходи всеукраїнського та міжнародного рівня, які проводяться саме в Україні. І знаєте, це загальноєвропейська практика. І кілька прикладів можу привести. На Кіпрі ця ставка становить 5 відсотків, у Франції – 5,5, Бельгія – 6 відсотків, Німеччина – 7 відсотків, Нідерланди – 9. Тобто це дійсно прогресивна така річ, яку, я впевнений, треба вводити. До другого читання готовий спільно з членами профільного комітету опрацювати зауваження Головного науково-експертного управління та знайти спільне рішення заради підтримки сфери спорту. Усім – спорт! І прошу підтримати.
Дякую, Жан Венсанович. Сідайте, будь ласка. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ковальчук Олександр Володимирович.
Дякую. Шановні члени президії, шановні колеги, шановні українці! Як сказав Жан, тут сьогодні спекотно. І мені дуже приємно закінчити першу частину нашого робочого дня саме хорошим і правильним законопроектом. І я би хотів скористатись цією можливістю, і з високої трибуни щоб ми разом з вами поаплодували всім нашим олімпійцям і паралімпійцям, які зайняли і увійшли в топ-6 країн світу! [[Оплески]] Дякую. Жан як професійний спортсмен і сором’язлива людина, звичайно, не буде аплодувати сам собі. Але ми маємо пам’ятати, що в нашому залі є наш колега член нашої фракції "Слуга народу" – олімпійський чемпіон. І щодо законопроекту. Нас звинувачують, я хочу використати таке слово, і вибачте за нього, шановні українці, махрові популісти, які приходять сюди і розповідають нам, що ми маємо знижувати ставки і тарифи, і забувають про те, що ми це робимо постійно. І ми наповнюємо бюджет, і беремо на себе відповідальність. І не забуваємо ані про наших спортсменів, ані про сферу туризму, ані про сферу культури, ані про сферу креативних індустрій. І я хочу нагадати, що з 1 січня 21-го року вже запрацювала норма, яка знижує оподаткування до 7 відсотків для перелічених сфер. І отже ця норма. [[Оплески]] Дякую. І отже, ця норма, яку я дуже прошу підтримати, і на своєму засіданні члени нашого профільного комітету підтримали цю ініціативу, підтримати даний законопроект. Ми обов’язково доопрацюємо його і врахуємо всі зауваження профільних ЦОВВів і комітетів для того, щоб він служив на благо України. Для того, щоб наші діти, молодь, ми всі разом з вами і наші європейські партнери мали можливість насолоджуватися цим прекрасним спортом – нашим з вами українським спортом. Дякую.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні колеги, необхідне обговорення? Да, три фракції. Тоді давайте, оголошується перерва до 12:30. І одразу після неї розпочнемо.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Васильченко Галина Іванівна.
Галина Васильченко, 118 виборчий округ, Львівщина. Шановні колеги, всі ми знаємо, наскільки складно було у сфері спорту в час карантину. Не тільки багато змагань були відмінені, але крім того, часто не транслювалися спортивні заходи, спортивні змагання, від чого в тому числі сфера спорту дуже суттєво втрачала. Тим не менше, вони змушені були платити оренду, платити заробітні плати своїм гравцям, тренерам, працівникам, і в такий спосіб хоч якось підтримувати, втримувати на плаву свою сферу. Вони вистояли. Але в нашій державі, на жаль, чомусь сфера спорту, таке враження, що фінансується по залишковому принципу. І цим законопроектом зменшення податкової ставки до 7 відсотків – це хоча б якийсь мінімум, який ми можемо зробити вже, аби допомогти спортивній сфері. Ми всі знаємо і поважаємо наших олімпійців та паралімпійців, які цього року дуже достойно виступили на змаганнях, за що їм величезне дякую. І це попри те, що вони не мали належної фінансової підтримки, належної загалом підтримки з боку держави. Однозначно, що цей законопроект ми будемо підтримувати. Але я б хотіла звернутися до представників влади, щоб саме на сферу спорту зважали набагато більше, щоб сфера спорту була фінансована належним чином, а не за залишковим принципом. Це насправді важливо не лише для спортсменів, це загалом надзвичайно важливо для нашого майбутнього, для дітей, для того, щоб українська нація підтримувала своє здоров’я. А законопроект ми, звісно, підтримаємо. Дякую.
Синютка Олег Михайлович.
Прошу передати слово Ніні Петрівна Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні українці! А тепер давайте по суті цього проекту закону. Насправді автор законопроекту говорить про те, що мета цього законопроекту – дати більшій кількості людей доступ до спортивних заходів. Можливо. Але в невеликих містах чи в інших селищах взагалі такі загальноукраїнські і міжнародні спортивні заходи міжнародного рівня не проводяться. Тому чи це рівний доступ людей до спортивних заходів? Ні. Ця мета не виконається в даному випадку. Друге питання. Чи це спортивні змагання комерційні? Так, комерційні. Вони можуть вартувати і дуже великих грошей. Тому мені здається, що такі заходи – це просто або треба обмежувати пропозицію автора у вартості квитка, або ж підходити в інший спосіб, визначати від мінімальної заробітної плати. Бо якщо вартість заходу 1 тисяча євро, то скажіть, це який захід, якого рівня? І цей проект закону зовсім не про підтримку спорту, а про зниження вартості квитків, для того, щоб дати можливість більшості людей долучатися до таких заходів. Але цей закон, саме головне, не передбачає, що організатори цих заходів знизять вартість квитка. І це найголовніше, зрозумійте, будь ласка. Нам треба до другого читання однозначно передбачити: або це зниження має використатися потім, якось адмініструватися і використовуватися на підтримку спорту, або в інший спосіб. Бо зараз ідея гарна, але вона законодавчо взагалі не оформлена, вона не досягає мети, яку ставить автор перед собою. Тому я хочу, щоб ми також підтримали в першому читанні, але до другого читання разом з автором.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Вельмишановний Голово, шановні колеги! Наша фракція, безумовно, підтримує цей законопроект, як підтримували його і на Комітеті з економічного розвитку, підтримуємо, так само як і по публічних закупівлях підтримували. Але я хотів би звернути увагу, тут все-таки позиція комітету прозвучала. У мене якраз зараз буде запитання не до автора, а до комітету. Дивіться, що мав би дати комітет? Мав би дати, показати цифри, наприклад, скільки недоотримає бюджет України від податку на додану вартість, який зменшується з 20 до 7 відсотків. Адже норма полягає саме в тому, щоб реалізація квитків на спортивні заходи всеукраїнського й міжнародного рівнів у розмірі 7 відсотків, не 20. Тобто 13 відсотків, це значить, щось недоотримає бюджет України. Тобто, перше – на скільки збільшиться дефіцит бюджету, скільки недоотримає державний бюджет. У зв’язку з цим, чи будуть зменшені якісь соціальні програми. А тому що ми можемо зробити таким чином "ведмежу послугу", з одного боку, знижуючи податок, з іншого боку, зменшимо надходження до бюджету і ніби й квитки. Безумовно, ми розуміємо, що зниження квитків ціни призведе до того, що прийде більше людей і, можливо, за рахунок обороту витягнуть. Але від цього виграють вже зовсім інші люди, а не державний бюджет. Ну, і, безумовно, що фінансово-економічне обґрунтування дайте, будь ласка, на друге читання для того, щоб ми уже предметно говорили в цьому законі. Тому що фіскальні інструменти, вони потребують саме таких цифр. І останнє – щодо махрового популізму по зниженню ПДВ і так далі. Окремі депутати саме провладні займаються махровим популізмом, коли окремим олігархам або компанії Kernel знизили податок на додану вартість на окремі види сировинної продукції. Коли кінематографу, не чужому до нинішньої влади, знижують ПДВ. Коли знижують ПДВ багато кому, але не тим, кому треба. Ми також наполягаємо на тому, щоб знизили або забрали ПДВ з ціни на газ для населення, яка йде на потреби населення. Це буде для них суттєво – мінус 20 відсотків до ціни. Повторюсь, цей законопроект підтримаємо за основу. Дякую.
Дмитрук Артем Геннадійович з мотивів. Рудика бачу. Білозір бачу. Три виступи і переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Говоріть.
Дмитрук Артем, Одеса. Я як людина, яка організувала більше 300 спортивних заходів, можу з певністю сказати, що цей законопроект на часі і його потрібно підтримувати. Цей законопроект, безумовно, виступає для популяризації здорового образу життя, для популяризації спорту. І треба сказати, що у всіх європейських країнах ставка набагато менша, це приблизно 5-7 відсотків, а в Україні це до цих пір 20. Тому прошу колег підтримати цей законопроект, на даний момент важливий для нашої країни, для спортивної індустрії. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, ну, що тут за дискусія? Під час пандемії було мінімум спортивних змагань, трансляцій, відповідно не несли доходів, не отримували в більшості клуби. Тому це треба скоригувати, знизивши ставку ПДВ. Вони продовжують нести збитки так само, ніби на стадіонах збирається велика кількість людей, це показують по всім каналам, і відповідно, вони отримують з цього доходи. Давайте в цей час дамо їм можливість як мінімум перепочити і отримувати принаймні менші збитки. Наша депутатська група голосує "за" і просить всіх підтримати цей законопроект. Дякую.
Білозір Лариса Миколаївна.
Шановні колеги, дійсно, пандемія завдала такого серйозного удару по всім сферам нашого життя, зокрема і туристична, і культурна сфера, і спортивна. Мені здається, що спортивна сфера постраждала найбільше, тому що під час карантину було заборонено майже всі заходи. І сьогодні і спортивні федерації, і спортклуби, які і так були нерентабельними і до коронавірусу, втратили свої прибутки і від реклами, і продажу квитків. І дійсно їх треба сьогодні підтримати. Тому оце зниження ПДВ з 20 до 7 відсотків, я думаю, на часі. Ми вже так підтримали і сферу культури, і туризму, і креативні індустрії. Тому настав час підтримати спорт, тому що спорт і підтримка спорту – це має були у пріоритеті наших національних інтересів. Тому давайте підтримувати. Депутатська група "Довіра" буде теж підтримувати разом з усіма цей законопроект.
Крулько Іван Іванович. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Ми є тою фракцією, яка завжди стоїть на захисті українського спорту і розвитку українського спорту. Більше того, сьогодні ми під час виступу Жана Беленюка на трибуні, стоячи аплодували йому як єдиному Олімпійському чемпіону під час літніх Олімпійських ігор. Мені здається, що краще аплодисментів можуть бути реальні голосування в залі, коли ми демонструємо своєю роботою підтримку спорту. Тому зниження з 20 до 7 відсотків ПДВ з операцій з продажу квитків – це зробить просто доступнішим для українських громадян брати участь, бачити змагання, підтримувати наших спортсменів, і у такий спосіб дасть можливість розвиватися спорту. Тому я вважаю, що цей законопроект має об’єднати зал, за нього треба голосувати, а в український спорт треба інвестувати кошти. Дякую.
Переходимо до голосування. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки сфери спорту (реєстраційний номер 4577). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:42:21]] За-298 Рішення прийнято. Руслан Олексійович Стефанчук.
Відповідно до статті 60 прим. Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "На захист порушених конституційних прав громадян та проти політичних репресій "Заборонено забороняти (Forbidden to forbid)". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Деркача Андрія Леонідовича
Згідно із поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Швачка Антона Олексійовича до складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу". Наступне питання порядку денного – це проект Закону про лікарські засоби (реєстраційний номер 5547). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:33]] За-236 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцький Михайло Борисович. Від авторів і від комітету? Будь ласка, 4 хвилини дайте Михайлу Борисовичу.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування 9 липня розглянув проект Закону про лікарські засоби. Цей законопроект включено до плану законопроектної роботи Верховної Ради України. Саме про цей законопроект було окреме рішення Ради національної безпеки та оборони України, яке введено в дію Указом Президента України Зеленського, як необхідні системні зміни для поліпшення системи охорони здоров’я України. Розроблення нової редакції Закону України про лікарські засоби обумовлено вимогами часу та інтеграцією України до Європейського Союзу згідно з Угодою про асоціацію. Це системний законопроект, який вже давно очікує галузь. Законопроект передбачає запровадження європейських принципів та процедур у сфері обігу лікарських засобів, визначених, зокрема, основоположною Директивою ЄС 2001/83 про Кодекс спільноти відносно лікарських засобів, призначених для споживання людьми, та іншими директивами ЄС. Законопроект спрямований, зокрема, на зменшення адміністративного тиску на учасників фармацевтичного ринку, шляхом створення єдиного регуляторного органу у сфері обігу лікарських засобів аналогічно органам, що діють в країнах Європейського Союзу. Підвищення рівня прозорості введення лікарських засобів на ринок України та їх подальшого обігу. Захист споживачів від небезпечних, неефективних та неякісних лікарських засобів, підвищення рівня фізичної та економічної доступності лікарських засобів для пацієнтів. Формування сприятливого інвестиційного клімату та подолання технічних бар’єрів у міжнародній торгівлі лікарськими засобами. Також законопроект усуває низку положень українського законодавства, що не відповідають нормам Європейського Союзу і викликали зауваження міжнародних експертів, які проводили оцінку відповідності української системи регулювання обігу лікарських засобів. Комітет на своєму засіданні ухвалив рішення підтримати законопроект (реєстраційний номер 5547) та запропонував при доопрацюванні його до другого читання врахувати низку зауважень, які були надані нашими колегами. І між першим та другим читанням у вигляді поправок ми знімемо ці зауваження. Законопроект 5547 підтримується Міністерством охорони здоров’я України. З огляду на зазначене, комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу проект Закону про лікарські засоби. Прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Костенко Роман Васильович.
Передайте, будь ласка, Стефанишиній Ользі.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, сьогодні українські пацієнти з онкологією, з гепатитами, з епілепсією вимушені завозити ліки в Україну з-за кордону. Знаєте, чому? Бо вони там дешевші або тому що в Україні цих ліків просто немає. Пацієнти валізами, тяжко хворі люди завозять собі ліки з Туреччини, з Єгипту і навіть з Німеччини. Хронічно хворі українці сьогодні не отримують ліки тут, тому що вони набагато дорожчі, іноді в 5 разів. Закон про лікарські засоби не змінювався в Україні системно дуже давно, але точкові зміни приймалися. Наприклад, 6 років тому в Україні була введена спрощена реєстрація ліків, які зареєстровані в Європейському Союзі. Завдяки цим змінам в Україні було зареєстровано 155 лікарських засобів, а це третина державних закупівельних програм, які допомогли онкохворим діткам, людям з гепатитом, з ВІЛ та іншими тяжкими хворобами. На превеликий жаль, у тексті цього законопроекту ці зміни були скасовані. Але ми домовилися з колегами по комітету, що між першим і другим читанням ми їх повернемо. Ми також повернемо ефективні процедури для державних закупівель Держпідприємства "Медичні закупівлі України". Ми врегулюємо на європейському рівні проведення клінічних випробувань. Ми також впровадимо прозорі процедури функціонування органу, який буде створено для контролю лікарських засобів. На превеликий жаль, у першому читанні ми не можемо підтримати цей законопроект, але якщо вищезазначені зміни будуть ухвалені між першим і другим читанням, ми будемо готові підтримати цей законопроект. Дякую.
Саврасов Максим Віталійович.
Прошу передати слово Яні Зінкевич.
Вибачте, я прослухав. Хто? Зінкевич Яна Вадимівна.
Дякую. Повністю погоджуюся зі словами своєї колеги з "Голосу". Дійсно, на даний час законопроект не є достатньо пропрацьований, він має численні недоліки. Але ми реально на комітеті обговорили, домовилися про виключення даних недоліків до другого читання. Але в першому читанні ми, на жаль, утримаємось. В другому читанні, якщо ці недоліки будуть усунуті, ми його підтримаємо. Дякую.
Білозір Лариса
Шановні колеги, Лариса Білозір, група "Довіра", Вінниччина. Уявіть собі, що законодавство, яке регулює сферу обігу ліків, вже не оновлювалося 25 років. За чверть століття логічно, що фармацевтична галузь зробила величезний стрибок у своєму розвитку і це законодавство має це враховувати. Над цим законопроектом працювала велика кількість стейкхолдерів досить довго і досить активно. Звичайно, він не без недоліків, я думаю, що їх можна виправити до другого читання. Але на сьогодні ми маємо просто завал таких ліків, які абсолютно є підробленими чи небезпечними для людей. І для того, щоб боротися з цією підробкою і визначити також правила по рекламі, був розроблений цей законопроект. Він фактично регламентує повний цикл життя ліків, і тут дуже багато враховано і українських реалій, але запроваджуються тут норми і стандарти Європейського Союзу. Ми ж маємо по єдиним правилам працювати. Тому мені здається, що нам потрібно нарешті контролювати і боротися з підробленими і неякісними ліками. Далі, щодо орфанних ліків. Дуже багато дітей з орфанними захворюваннями, людей важкохворих не мають доступу до дуже інноваційних гарних ліків. Тому мені здається, що якщо ми приймемо цей закон, можна буде допустити ті ліки, які зареєстровані в Європейському агентстві з лікарських засобів. І також сформується нарешті єдиний орган – центральний орган виконавчої влади, який буде контролювати весь цей життєвий шлях лікарських засобів. Тому це дуже важливо теж. Єдине, що ми маємо слідкувати, щоб там нормальний був конкурсний відбір, було належне фінансування і щоб була дійсно цифровізація цих процедур, щоб не було корупції в отриманні ліцензій і так далі. Тому я думаю, що цей.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Прошу передати слово народному депутату Скороход Анні.
Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" підтримає даний законопроект в першому читанні, адже, з однієї сторони, він розроблений з комплексним урахуванням положень Директиви Європейського Парламенту та Ради про Кодекс Співтовариства щодо лікарських засобів для застосування людиною. Але, з іншої сторони, він містить ряд важливих недоліків, які потрібно виправляти до другого читання. Наприклад, потребує перегляду питання щодо захисту прав суб’єктів дослідження, які беруть участь у клінічних випробуваннях, дослідженнях лікарських засобів з огляду на внутрішні неузгодження, а також через потенційні ризики незаконного використання в таких клінічних випробуваннях малолітніх осіб. Так, наприклад, людина для того, щоб проходити випробування, надає згоду, але при цьому допускається, за згодою опікунів чи інших осіб, які доглядають за малолітніми, неповнолітніми дітьми, давати згоду на проведення випробувань на них. І тільки потім, після вже фактичних випробувань, надсилати цю інформацію до органів опіки та піклування. Це є небезпечною статтею і потребує доопрацювання, тому що можуть бути здійснені зловживання з цього боку, що є неприпустимим. Також законопроектом передбачається під час здійснення державної реєстрації звільнити заявника від обов’язку надавати результати до клінічних досліджень і клінічних випробувань, якщо він може довести, що лікарський засіб має добре вивчене медичне застосування. Але, вибачте, це дуже широке поняття і треба все-таки конкретизувати. А ще краще все-таки, щоб під кожен лікарський засіб надавалися документи щодо тих досліджень, які були по ньому проведені, і в нас на ринку не з’явилися ліки, які.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про лікарські засоби (реєстраційний номер вищезазначеного законопроекту 5547). Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:55:48]] За-272 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг під час дії карантину (реєстраційний номер 5454). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:56:25]] За-251 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Шуляк Олена Олексіївна.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати! 17 березня 2020 року, з самого початку пандемії та карантину в Україні, Верховною Радою України було прийнято закон, який був спрямований на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби. І цим законом було встановлено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення і отримання адміністративних і інших послуг. І станом на сьогодні строки стали фактично необмеженими. Подані документи для отримання послуг почали розглядатися місяцями, а інколи за зверненнями суб’єктів господарювання такі строки перевищують навіть і 6-9 місяців. З огляду на наступне, ми пропонуємо законопроект 5454, яким пропонується відновити перебіг строків надання адміністративних та інших послуг в межах карантину. Це призведе, по-перше, і до зменшення корупції. Це спростить ведення бізнесу і господарської діяльності і покращить державне регулювання у сфері надання адміністративних послуг. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Білозір Лариса Миколаївна.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановні українці! Якщо коротко, то мета цього законопроекту дозволити нарешті органам державної влади та посадовим особам під час карантину надавати адміністративні послуги. Ми вже говорили про те, що на початку березня 2020 року ми прийняли Закон 3219, він дійсно потрібен був. Були проблеми з ліками, з вакцинами, із закупками, не було чітких інструкцій і розуміння, що робити далі. Але насправді тут потрібно вже. Із-за цього закону фактично суб’єкти надання адмінпослуг просто перестали надавати людям послуги, строки незрозумілі розгляду документів. І дійсно, якісні послуги люди перестали отримувати дуже часто. Тому Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на своєму засіданні 16 червня 2021 року розглянув законопроект України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг під час дії карантину та за наслідками всебічного обговорення вирішив рекомендувати Верховній Раді відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради проект Закону № 5454 і за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. При підготовці законопроекту до другого читання відповідно до вимог статті 116 Регламенту планується доопрацювати законопроект шляхом виключення з проекту Закону України "Про адміністративні послуги" та уточнення змін "Прикінцевих положень" антиковідівського Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірсної хвороби. Звертаю також вашу увагу, колеги, що Асоціація органів місцевого самоврядування і Асоціація ЦНАП в цілому підтримують прийняття вказаного законопроекту в першому читанні з подальшим його доопрацюванням. Дякую за увагу. Прошу вашої підтримки.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Бачу є. Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці Піпі Ніні Романівні, фракція політичної партії "Голос".
Доброго дня. Наталія Романівна, але прошу передати Роману Лозинському. Дякую.
Я так і сказав Наталія Романівна, передаю пану Лозинському, будь ласка. Піпа Наталія Романівна, я так і сказав, ви зараз Лозинському передаєте.
Роман Лозинський, Львівщина. Децентралізація і три слова, які з нею пов’язані, одне з цих трьох слів – це послуги. Те, за що ми боремося в цьому залі, те, за що борються і над чим працюють десятки тисяч депутатів та чиновників місцевих рад, – це якісні і доступні послуги для людей. Ми зробили все для того, аби кожен українець забув, що таке брати квитки на автобус, їхати півдня в районний центр, там не знаходити чиновника, повертатися ще півдня і тратити ще додатковий день на те, щоб отримати довідку, папір, який має бути для нього автоматично близько і зручно наданий. Саме тому були запроваджені ЦНАПи. До речі, дуже шкода, що у бюджетній декларації і в бюджеті не передбачені кошти на розвинення мережі ЦНАПів. І це величезна помилка чинної влади, яку, я сподіваюся, нам вдасться виправити під час цього бюджетного процесу. Але якщо говорити конкретно про цей закон, то він вирішує проблему людей, яка склалася у результаті пандемії. Зараз послуги не надаються вчасно, зараз послуги не надаються якісно. І це наша відповідальність, це відповідальність всього залу – зробити все, щоб українці не їздили, не чекали і не мали проблем, і не потребували тижнів, щоб отримати документ, на який вони мають право. Тому я дякую співавторам колегам зі свого комітету за цю норму, вона вирішує проблему. Я закликаю колег підтримати даний законопроект. Тому що якісні послуги – це має стати нормою. Тому що доступні послуги для громадян в найменших селах, в найвіддаленіших, в тому числі, гірських територій мають бути поряд – мають бути в сусідньому ЦНАПі, мають бути на сусідній вулиці. І це обов’язок парламентарів – це забезпечити. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Кубіву Степану Івановичу, фракція "Європейська солідарність".
Пане, Руслан Олексійович, слово прошу передати Гончаренку Олексію.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Друзі, я хочу, щоб ми, розглядаючи цей закон, згадали про те, що насправді сьогодні епідемія COVID-19 не закінчилася і карантин той продовжується. І дійсно у нас величезні з цим проблеми, тому що, на жаль, Україна є однією з найгірших країн в Європі, ще раз, однією з найгірших по окремих показниках, найгіршою за темпами вакцинації. Незважаючи на всі обіцянки діючої влади. Ви пам’ятаєте, як Зеленський розповідав, що я особисто вам обіцяю, беру на контроль, Україна буде однією з перших, де почнеться вакцинація. Збрехав. Україна буде однією з тих, хто буде швидше всіх рухатись. Збрехав. Наш рівень вакцинації є дуже низьким. У нас знову зростають цифри захворюваності на COVID-19. Це відбувається прямо на наших очах. Я закликаю владу нарешті припинити піарити себе, а почати піарити вакцинацію. Звертатися до людей, щоб люди вакцинувалися. Я можу це казати, як народний депутат, який першим вакцинувався, щоб показати приклад людям. І я думаю, що ми маємо всі зробити все можливе для того, щоб підвищити цей рівень. Далі. Нам треба готувати до осінньої хвилі наші заклади охорони здоров’я. У нас сьогодні проблеми з киснем в багатьох навіть опорних лікарнях, які сьогодні приймають хворих на COVID, з кисневими станціями, забезпеченістю всім необхідним. COVID не зник. В Україні дуже низькі темпи вакцинації. Попереду складна осінь і складна зима. Треба працювати владі, треба працювати, а не заспокоїтись і не спочивати на лаврах, яких немає, цих лаврів. Тож працюйте зараз і давайте разом пояснювати людям необхідність вакцинації. Дякую.
Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу, "За майбутнє".
Прошу передати слово народній депутатці Скороход Анні.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" підтримає в першому читанні даний законопроект. Адже, по великому рахунку, він вирішує і врегульовує питання зупинення перебігу строків звернення за отриманням адміністративних послуг і дійсно вирішить проблематику отримання людьми адміністративних послуг в центрах їх надання. При цьому мені б хотілося згадати про те, що взагалі у нас на сьогоднішній день пандемія і ковідна ситуація дуже часто використовується державними органами, місцевими органами самоврядування для того, щоб не приймати громадян, для того, щоб повноцінно не виконувати свої функції і повноваження, для яких вони були покликані. І, на мою думку, це питання так само необхідно вирішувати. Це стосується не лише адміністративних послуг, а всіх послуг, які надаються державними органами і державними підприємствами. Наприклад, до сьогоднішнього дня ви не зможете потрапити на прийом в Укрпошту, тому що Укрпошта на карантині. Мені вже здається, пожиттєвому карантині, зважаючи на те, що в усіх карантин закінчується, а там він не закінчується ніколи. Тому, на мою думку, дані питання так само необхідно законодавчо врегулювати, тому що на сьогоднішній день зловживання карантином відбувається повсемісно, що не уможливлює для наших громадян отримання повноцінної інформації, повноцінних послуг. За даний законопроект голосуємо "за". Давайте забезпечимо прозорі та чіткі правила надання адміністративних послуг і полегшимо людям життя в умовах пандемії. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, безумовно, будь-яке покращення адміністративних послуг, їх доступність та прозорість – це позитив. Але скажіть, будь ласка, що важливіше: доїхати на таксі чи шашки малювати? В умовах, коли сьогодні людям не те що до якихось адмінпослуг, люди не можуть дочекатися платіжки своєї, яка стала страшною. Вони чекають цей страшний день приходу платіжки і не розуміють, що в ній буде. І чому сьогодні при, на жаль, найменшій пенсії в Європі, в нас найвищі показники щодо вартості життя. Люди витрачають, увага, до 90 відсотків своїх доходів на забезпечення сьогодення. Вчора Мілованов – нещодавно ще міністр, а зараз радник всіх і вся – запропонував: так треба ж заощаджувати. Ай-яй-яй, українці! Ви винні, що не заощаджуєте. От ви маєте накопичувати, заощаджувати, і в цьому ваше світле майбутнє. У мене запитання до влади: а що заощаджувати? З мінусу, як би ти не заощаджував, все одно буде мінус. Тому ми й вимагаємо під час підготовки бюджету на наступний рік суттєве підняття пенсій, ресурси для цього є. Кожен рік "Опозиційна платформа – За життя" показує, як, з одного боку, підвищувати доходи, з іншого боку – робити вартість життя меншою. Сьогодні реально через мудру відповідальну політику розподілу національних ресурсів можна зробити вартість наших громадян в три рази дешевше. І влада, якщо вона думає про людей, має це зробити. А якщо ні, то будуть людей грабувати, показуючи їм телевізори. Дякую за увагу.
Євтушок Сергій Миколайович. Після цього Арешонков. Після цього голосуємо.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Безумовно, шановні колеги, основним завданням для нас з вами є зробити максимально зручним, аби наші громадяни України мали можливість отримувати доступні послуги, які надаються в ЦНАПах (центрах надання адміністративних послуг). Дуже поганою є традицією і тенденцією, що дійсно, як зауважили мої колеги, наш Кабінет Міністрів України не виділяє належного ресурсу для підтримки цих центрів надання адміністративних послуг. Лише проаналізувавши законопроекти, які ми з вами тут розглядаємо кожного дня, ми бачимо, як майже кожного дня ми навантажуємо бюджети місцевих органів самоврядування якимись певними видатками, але не даємо можливості їм наповнити бюджети власними доходами. Ми лише створюємо додаткові умови куди вони потрібні, куди вони хочуть, повинні витрачати гроші. Ну, але ми повинні створити такі умови, щоби органи місцевого самоврядування максимально мали можливість розвивати свої території, а не лише жити за якимсь таким.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, позиція нашої депутатської групи "Довіра" була вже озвучена моєю колегою Білозір. Ми будемо підтримувати даний законопроект. Да, на жаль, сьогодні ми вже маємо 3 тисячі 660 випадків захворювання на COVID і, на жаль, тенденція має на збільшення. Але водночас ми всі розуміємо, що зупиняти процес життєдіяльності країни, діяльності територіальних громад неможливо. Навпаки потрібно думати над тим, як створити всі необхідні умови, щоб громадяни отримали необхідні якісні послуги. Єдине, до другого читання треба внести певні корективи, тому що вносяться зміни в два законопроекти. Один – має загальнообов’язковий характер, інший – тимчасово діючий. Як правило, це небажано допускати, тому потрібно врегулювати цю юридичну норму. В цілому ми будемо, депутатська група "Довіра", підтримувати даний законопроект. Дякую.
Хтось ще буде висловлюватися? Переходимо до голосування.
На хвилинку підійдіть, будь ласка, Білозір і Клочко. Одну хвилинку. Технічне питання, треба узгодити. Клочко Андрій Андрійович. І Шуляк. Олена Олексіївна, будь ласка, підійдіть. Шановні колеги, хвилинку уваги. Щодо цього законопроекту. Є технічна помилка в підготовці документа. Є і позиція авторів, і позиція комітету зараз відправити цей законопроект на повторне перше читання, тому що треба доопрацювати, скоротити строки для того, щоб на наступному тижні його можна було винести в зал. Я зараз спочатку ставлю за основу як пропозицію комітету, а після цього переходимо до запропонованого рішення. Голова комітету, немає ж заперечень? Немає заперечень? Немає. Автори теж не мають? Добре. Олена Олексіївна, ви як автор не заперечуєте? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг під час дії карантину (реєстраційний номер 5454). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[13:18:05]] За-24 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону (реєстраційний номер 5454). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:18:37]] За-293 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до повторного першого читання законопроекту (реєстраційний номер 5454). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:19:14]] За-276 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших ризиків – злочинів, вибачте, (реєстраційний номер 5383). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:19:55]] За-250 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна (і від авторів, і від комітету). Дайте 4 хвилини, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань антикорупційної політики пропонує Верховній Раді України визначити нарешті кандидатів до складу конкурсної комісії з обрання керівника Агентства управління, розшуку активів, отриманих від корупційних та інших злочинів. Яким чином комітет обрав цих людей? Комітет провів відкритий конкурс і комітет навіть продовжував прийом цих документів для того, щоб всі бажаючі мали можливість податися. Комітетом проведено співбесіди з усіма, хто подав повний пакет документів, і шляхом рейтингового голосування в комітеті визначено, власне, три особи, яких пропонується визначити до складу конкурсної комісії. Це Кіскін Юрій Володимирович – адвокат, Іваненко Михайло Володимирович – керуючий партнер адвокатського об’єднання "Конвента Лігал" і Вернидубов Сергій Іванович – голова адвокатського об’єднання "Вернидубов та партнери". І наостанок, колеги, хочу звернути вашу увагу на наступне. З грудня 2019 року АРМА не має постійного керівника. Влітку цього року тимчасовому керівництву АРМА було оголошено підозри у вчиненні корупційних злочинів. І єдине, що наразі відділяє нас від можливості почати конкурс і обрати нового голову АРМА – це рішення Верховної Ради про доукомплектування конкурсної комісії і, власне, призначення людей за квотою Верховної Ради України. Відповідно, колеги, Комітет з питань антикорупційної політики дуже просить підтримати це рішення і дати можливість почати конкурс для обрання нового керівника АРМА. Дякую дуже, колеги.
Будь ласка, запишіться. Необхідно обговорення? Запишіться: два – за, два – проти на виступи від фракцій. Маслов.
Прошу передати слово Максиму Бужанському.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, був здивований, коли почув голову антикорупційного комітету. Що відбувається? Всі члени конкурсної комісії, яких нам пропонують підтримати, – українці. Ну нарешті це сталося. Я нагадаю вам, що рівно рік тому ми голосували конкурсну комісію САП. І коли визначили, що там немає міжнародників, пані Радіна казала, що вона негайно залишить країну, бо так жити не можна. Я нагадаю, що те ж саме відбувалося, коли ми голосували склад конкурсної комісії до Державного бюро розслідувань. Також здавалося, що без тотальної переваги міжнародників працювати не можна. І раптом виявилось, що тільки антикорупційний комітет тільки відносно АРМА може призначати українців. То, може, і на всі інші посади можна призначати українців, нічого не боячись? Я пропоную підтримати перший крок в тому, щоб дійсно громадяни України займали посади в нашій державі, щоб вони представляли нашу державу в центральних органах влади, щоб вони обирали керівників та були керівниками. Я радий, що Анастасія Радіна прийшла до того ж виводу, стала, так кажучи, на шлях виправлення, як підказують колеги. Голосуємо "за".
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Ярославу Юрчишину.
Юрчишин Ярослав Романович.
Насправді голосування за такий склад конкурсної комісії буде помилкою. Помилка, яка вже продемонстрована в Державному бюро розслідувань і в Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі. Помилка, яка зараз призвела до того, що прізвище керівника Бюро економічної безпеки було відомо майже за два місяці до того, як завершився конкурс. Якщо хочеться продовжувати біг по граблях і контролювати, замість того справді, щоб визначати незалежних членів комісії, будь ласка, відповідальність влади – ви за це будете нести повну відповідальність. Незалежного керівника АРМА насправді при такій комісії не буде. Але це ваш вибір. Що насправді зараз критично зробити? Це посилити повноваження АРМА, щоб ми постійно не були свідками того, що воно неефективне. Хоча насправді аналогічні інституції адекватно працюють і у Франції, і в Італії. Запровадити планування управління майном ще до, в процедурі арешту, щоб, власне, саме АРМА могло пропонувати цей механізм. Ну, звісно, якщо вас задовольняють люди, які працювали з Партією регіонів у складі комісії, – вперед, голосуйте. Ми будемо голосувати "проти". Дякую.
Славицька Антоніна Керимівна.
Мамці Григорію Миколайовичу прошу передати слово.
Мамка Григорій Миколайович.
"Опозиційна платформа – За життя", ну, апріорі за комплексний підхід щодо любих органів, які наділяються любими функціями, які визначені законом. Ну, от, дивіться, по суті брати АРМА там, де немає, в черговий раз вертаю увагу, в тому числі як і по ДБР керівника, це неефективний орган. Перше. Немає керівника – немає заходів перепровірити роботу АРМА. Раз. І друге – знову ніхто не буде відповідати. Отак і живе цей новий, створений, новостворений орган без повноважень, без керівника. Ну, кому ж це подобається? Ну нарешті сподобалося, і хочу підтримати Бужанського, що дійсно немає представників з-за кордону, які по суті комітетом рекомендуються щодо вибору керівника до комісії. Але ж АРМА – це специфічний орган. Для того, щоб вибрати керівника, необхідно ж якесь розуміння. Чому розуміння? Тому що в АРМА є специфіка своєї роботи – це знаходження активів, заборони користування, відчуження їх чи передача в користування. Але це той актив не з цивільного процесу, а з кримінального. Дуже рідкі випадки щодо цивільної конфіскації, ну не більше, своя специфіка. У нас три представники. Це з адвокатської спільноти представники, які займаються стороною захисту. Але в АРМА трохи інший підхід щодо організації роботи. І для того, щоб бути членом комісії і задавати вірні питання, необхідно мати більш практику з іншою специфікою. Ми не будемо підтримувати це голосування по суті, тому що це буде шлях в нікуди і відсутність в об’єктивності даних членів комісії. Дякую вам.
Бондар Михайло Леонтійович. Сюмар Вікторія Петрівна.
Хотілося б, щоб ми тут займалися боротьбою з корупцією і проштовхували таке рішення. Але якщо ви подивитеся, хто приходить і хто йде з комісії, яка має обрати керівництво АРМА, то ви побачите, що це все навпаки. Ми просто займаємося тим, щоб призначити людей, які будуть обирати керівника АРМА з боку, так би мовити, лояльних людей до правлячої партії. Це просто ще одна спроба, як взяти під контроль "слуг народу" антикорупційні структури. Я сподіваюся, що це не до кінця взагалі відбудеться. Але АРМА – це дуже така, знаєте, структура, яка є привабливою з економічно-корупційної точки зору. І дуже хотілось би, щоб ці люди просто про це пам’ятали. Якщо вже говорити про боротьбу з корупцією, то напевно, не цим треба займатися, не під політичний контроль треба брати АРМА, а треба поговорити, відверто поговорити, наприклад, про "Велике будівництво" і про те, чому 1 кілометр дороги у "Великому будівництві" коштує приблизно вдвічі дорожче, ніж це було в попередні роки. Говорити про те, чому 65 відсотків всіх державних закупівель йде на піарну програму насправді, знову-таки із завищеними цінами. Поговорити про те, що відбулося, колеги, з тим законом, по якому закуповували обладнання в ОХМАТДИТ без тендерів. Ви за це проголосували о 10 вечора, і зараз всі ці тендери масово скасовуються в судах. Поговорити про те, що під назвою "антикорупційна політика" дуже часто у нас ховається дерибан. І тому, знаєте, якщо говорити в цьому залі про боротьбу з корупцією, тут треба або хрест зняти або труси вдягнути, даруйте.
З мотивів хто, будь ласка? Прошу, Едуард, будь ласка.
Антон Поляков, депутатська група "За майбутнє".
Антон Едуардович, перепрошую.
Дивно чути тут від колег про якесь посилення функцій АРМА. Це що ми маємо їм ще дозволити? Всі знають, як земельні ділянки, устаткування, автомобілі просто зникали в АРМА. Всі знають, як вони використовують майно підприємців. Всі знають, що АРМА керує фактично майном, статутними капіталами на суму більше 80 мільярдів гривень, а прибутку від цього отримує 10-20 мільйонів гривень. Щоб ви розуміли, Ощадбанк має статутний капітал 50 мільярдів гривень. Оце така АРМА. Тому ми маємо за півтора року нарешті призначити нормальне керівництво АРМА, якщо ми тут декларуємо дійсно боротьбу з корупцією. Тому наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Арешонков Володимир Юрійович, будь ласка, група "Довіра".
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Знову палкі дискусії стосовно того, хто має бути у складі конкурсної комісії. Нагадую, що у нас ще не було випадку, коли ми без якихось палких розмов призначали представника чи то від Верховної Ради, чи іншого, скажемо, до складу комісії. Я вважав би, що ті кандидатури, і наша група депутатська "Довіра" теж вважає, вони достатньо професійні, вони з адвокатського середовища, вони абсолютно здатні виконувати ті функції, які від них вимагають. Тому ми рекомендуємо підтримати дані кандидатури, проголосувати. Але не забувати про те, що у нас є сьогодні надзвичайно важливі питання, які потребують врегулювання: запуск Бюро економічної безпеки, підтримка Міністерства внутрішніх справ та інших правоохоронних органів. Тому депутатська група "Довіра" закликає до роботи. Голосуємо.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про призначення представників Верховної Ради України до складу конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (реєстраційний номер 5383). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:18]] За-251 Рішення прийнято. По фракціям покажіть. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з ратифікацією Конвенції про угоди про вибір суду (реєстраційний номер 5120). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:51]] За-246 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Банчук Олександр Анатолійович.
Доброго дня, колеги. Шановний Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується президентський законопроект під номером 5120. І цей законопроект, він на виконання. Закон був ухвалений 15 червня 2021 року про ратифікацію Конвенції про угоди про вибір суду. І цей законопроект якраз передбачає те, щоби імплементувати в чинне законодавство відповідні положення, передбачені цією ратифікованою вами Конвенцією. Закон передбачає внесення змін до Закону "По міжнародне приватне право", до Цивільно-процесуального кодексу і Господарського процесуального кодексу. Ці зміни спрямовані на реалізацію положень статей 3,5,6 Конвенції про угоди про вибір суду. І положення її дуже здавалось би прості, але дуже важливі для міжнародного приватного права для відповідних цивільно- і господарсько-правових відносин з іноземним елементом. Щоби сторони у випадках, визначених законом чи міжнародним договором, мали право самостійно відповідно до своєї угоди вибрати державу і суд відповідний, де буде слухатися їхня справа. Тому це поступова реалізація відповідної міжнародної угоди – Конвенції про угоди про вибір суду, і тому прошу підтримати відповідний законопроект під номером 5120. Дякую.
Дякую. Слово надається члену Комітету з питань правової політики народному депутату Павлу Васильовичу Павлішу як співдоповідачу.
Доброго дня, шановні колеги! За дорученням Голови Верховної Ради України від 19 лютого 2021 року Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 14 липня 21-го року проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з ратифікацією Конвенції про угоди про вибір суду № 5120 від 19 лютого 2021 року, поданий Президентом України. Згідно з пояснювальною запискою метою законопроекту є внесення змін до законодавства для забезпечення виконання Україною Конвенції про угоди про вибір суду, ратифікація якої передбачена проектом Закону 0092 від (19 лютого 2021 року). І як дійсно повідомив представник Міністерства юстиції України, відповідно конвенція була ратифікована, було прийнято закон від 15.06. 2021 року, який підписаний Президентом 01.07.2021 року. Даним законопроектом пропонується доповнити статтю 497 Цивільного процесуального кодексу України статтю 366 Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про міжнародне приватне право" новою нормою 4.1, в якій надати учасникам правових відносин з іноземним елементом право укласти угоду про вибір суду. На даний законопроект ГНЕУ було висловлено свої зауваження, які, відповідно, можуть бути реалізовані і усунені між першим і другим читанням. Тому Комітет з питань правової політики на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з ратифікацією Конвенції про угоди про вибір суду (номер 5120) (від 19 лютого 2021 року) (поданий Президентом) за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу. Дякую і прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, від депутатських фракцій та груп. Молоток Ігор Федорович.
Молоток Ігор, Сумщина. Прохання передати слово фахівцю Анні Скороход.
Анна Костянтинівна Скороход.
Шановні колеги, законопроект розроблений на реалізацію нещодавно ратифікованої Україною Конвенції про угоди про вибір суду. І дійсно, в нас на сьогоднішній момент є колізія в міжнародному праві, в нас немає права вибору суду, а тому даний законопроект є дуже хорошим, його необхідно приймати. Депутатська група "За майбутнє" голосує за нього в першому читанні. Ті недоліки, які існують, ми зможемо виправити між першим і другим читанням. А на сьогоднішній момент закликаю всіх підтримати даний законопроект і голосувати "за". Дякую.
Герус Андрій Михайлович.
Шановні колеги, даний законопроект є не просто хорошим, а настільки хорошим, що його треба голосувати якомога скоріше. Тому прошу переходити до процедури голосування. Спасибі.
Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий, за своєчасне запрошення до виступу. Я хочу підтримати свого колегу Мамку. Переконаний, що він не буде наполягати на репліці. Ми в цьому питанні абсолютно єдині, вважаємо, що те, що стосується відповідальності щодо органів влади, які мають можливість зараз контролювати певні активи, то, безумовно, це має бути прозоро і не викликати ніяких сумнівів. А це означає, що відповідні всі процедури мають бути прозорими, відповідальними і чіткими. Тому ми і утримуємося зараз від голосування, тому що вважаємо, що вимоги. Навряд чи колись я думав, що буду апелювати до Державного департаменту Сполучених Штатів або до Білого дому, але саме вони звернули увагу на те, що ситуація з корупцією і незалежністю антикорупційних органів в Україні є непристойною. І вони вимагають призначення об’єктивно, прозоро спеціального антикорупційного прокурора. А чому ви це не робите? Ну, я скажу відверто, я розумію, чому навіть при Кучмі, при Ющенко, при Януковичі, при Порошенко цього боялися, хоча треба віддати належне, врешті-решт зробили собі на голову. Чому ви боїтесь, ви ж – нові обличчя? Ви ж нічого не крадете. А якщо не крадете, то чому не хочете знайти тих, хто краде? Мабуть, боїтеся, що врешті-решт знайдуть саме вас, як це сталося в румунів. Тому давайте не дуріть ні себе, ні людей, ви не готові сьогодні боротися з корупцією, тому що в Офісі Президента її очолюють. Дякую за увагу.
Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дуже дякую за слово. Шановні колеги, ми, безумовно, підтримали саму ратифікацію і зараз те, що запропонував Мін’юст, внесений законопроект, він досить позитивний. Я думаю, що, безумовно, сесійна зала підтримає, тому що дійсно, якщо учасники правовідносин з іноземним елементом будуть мати право вибору, у тому числі відповідно до угоди чи закону щодо суду, це тільки піде на користь, у першу чергу іміджу України. Але якщо ми думаємо, що ми таким чином заспокоїмо наших міжнародних партнерів, і вони вважатимуть, що нарешті Україна належним чином вибудувала свою судову систему, ми дуже помиляємося. Є низка резонансних судових процесів, за якими слідкує вже весь світ. Я вже сьогодні говорив і ще раз повторюся. Процес над генералом Павловським. Порушення на порушенні. Спочатку прокурори затягували, безумовно, цей процес. Далі суддя перед самим розглядом пішла у відпустку. Далі, пам’ятаємо, що творилося, коли суд приймає рішення доставити відповідно в процес підсудного, а слідчий ДБР забороняє своїм розпорядженням відповідно його доставляти до суду. Далі пішли ще дальше. Сьогодні, виявляється, суддя пішла вже. захворіла. І таких відповідно кейсів буде і далі, і далі чимраз більше, тому що очевидно є команда згори затягувати цей процес, не дати можливості людині добитися в суді права на пом’якшення міри запобіжного заходу. От за чим слідкуватимуть наші міжнародні партнери. От на основі чого вони судитимуть за тим, що відбувається в нашій судовій системі. А за цей законопроект ми будемо, безумовно, голосувати "за". Дякую.
Бачу, Юрчишин з мотивів. Після цього Арешонков. Після цього голосуємо. Юрчишин Ярослав Романович. Соболєв – ще бачу.
Стосовно цього законопроекту є кілька дивних речей. Ну по-перше, ми знаємо, що у нас гілки влади розділені. Але чомусь законопроект Президента підписує міністр юстиції, і представляє заступник міністра юстиції. Ви або хрестик, або як. Знаєте, да? Не говоріть тоді, що Кабінет Міністрів повністю не контролюється Офісом Президента. Щодо самого законопроекту по суті. Це дуже правильна ініціатива, яка насправді допоможе нашим інвесторам і бізнесменам нарешті мати адекватний захист, бо наперед можна визначати юрисдикцію і не потрапити в український суд, а так відповідно мати більше шансів себе захистити. При цьому ГНЕУ має ряд важливих зауважень щодо того, що не повністю охоплюється власне юрисдикція, яка би мала відповідати конвенції. Тому зараз голосуємо "за" і доопрацьовуємо до другого читання. А стосовно уряду, ну, ви вже скажіть, що у нас просто президентський уряд. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Наш колега сказав, що треба якомога швидше голосувати, тому що законопроект важливий. Ми підтверджуємо. Депутатська група "Довіра" провела консультації і з Асоціацією роботодавців України, з представниками бізнес-асоціацій. Ми дійсно почули від них вимогу, щоб створити всі необхідні умови. Коли виникає предмет, скажімо, господарського або цивільного спірного законодавства, і вибір підсудності, вибір місця проведення – це надзвичайно важливо, це зручно. І письмова угода між сторонами якраз є тим шляхом, який повинен розв’язати реалізацію даного питання. Тому ми будемо голосувати, особливо враховуючи те, що цей законопроект, знову, імплементований з нормами міжнародного права. І це надзвичайно важливо і зручно.
Соболєв Сергій Владиславович.
Соболєв, "Батьківщина". Без сумніву, наша фракція підтримає цей законопроект. Ми голосували, коли в червні розглядалася ратифікація відповідної конвенції, наша фракція тоді підтримала. Але я абсолютно згоден з декількома попередніми виступаючими, що питання, на жаль, не у виборі суду. Питання: чому змушені звертатися наші громадяни із правом вибору суду в тому числі і за межами України? Тому що, на жаль, в українських судах вони не можуть знайти правду, і саме це тільки зайвий раз підтверджує, що нам треба накінець-то від слів до діла перейти до реальної реформи судової, а не тієї імітації, яка проводилася останніми роками. Тому наша фракція перший крок робить. Без сумніву, ми подамо декілька ключових пропозицій, враховуючи і ті застереження, які були юридичного управління. Але зараз треба цей законопроект голосувати.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з ратифікацією Конвенції про угоди про вибір суду (реєстраційний номер 5120). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:47:45]] За-320 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань діяльності Національного банку України (реєстраційний номер 5850). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:48:15]] За-249 Рішення прийнято. До слова запрошується Гетманцев Данило Олександрович, народний депутат України.
Дякую. Шановні колеги, про що цей законопроект? Цим законопроектом завершується реформа першого рівня банківської системи. Якщо ви відкриєте і прочитаєте текст законопроекту, то він вам здасться досить технічним законопроектом. Що там? Питання внутрішньої організації діяльності Національного банку України та взаємовідносин між Радою Національного банку та правлінням Національного банку, взаємодія Кабінету Міністрів України та Національного банку України, управління золотовалютним резервом та інші питання діяльності Національного банку України. Але цей законопроект про незалежність Національного банку. Незалежність Національного банку інституційна – це не просто принцип. Незалежність Національного банку – це забезпечення здійснення конституційної функції Національного банку щодо забезпечення стабільності національної валюти. Це забезпечення стабільності національної валюти поза політичним впливом, поза корупцією, поза кон’юнктурою, яка складається у владі. І це дозволяє нам, нам з вами, з 2019 року збільшувати кількість депозитів. У нас в 20-му році на 200 мільярдів збільшена кількість депозитів, в цьому році вже на 73,5 мільярда. Підвищувати стабільність банківської системи. За два роки лише два банки у нас визнані неплатоспроможними. Ліквідність банківської системи також підвищувати та підвищувати прибутковість банківської системи. Три роки банки є прибутковими. І також відновлювати кредитування. Кредитування відновлювати, і ми бачимо ці цифри вже в 21-му році. Таким чином це закон про людей, це закон про клієнтів банків, про банківську стабільність та про процвітання нашої держави. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Іванчук Андрій Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону України №5850, внесений народним депутатом Гетманцевим та іншими. Мета законопроекту дуже чітка. В нас є підписаний меморандум з Міжнародним валютним фондом, ми брали на себе ці зобов’язання. І дуже дякую авторському колективу, що врегулювали в законопроекті ці всі наші зобов’язання. До даного законопроекту Головне науково-експертне управління вимагало висновок Національного банку. Він позитивний. Є це заключення у вас в документах. Також позитивне заключення Міністерства фінансів. І тому нашим комітетом, з огляду на зазначене, було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект 5850 в першому читанні за основу, скоротивши строк подання поправок і пропозицій наполовину. Дуже прошу всіх підтримати. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово моєму колезі Артуру Герасимову.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні, і будемо просити доопрацювати ряд суттєвих моментів до другого. Але, ви знаєте, хотів би звернути вашу увагу на два дуже важливих моменти. Перше. Мені було дуже приємно зараз слухати керівника профільного комітету, який хвалив реформи банківської системи за Президента Порошенка. Тому що саме стійкість банківської системи, яка була закладена за часів Порошенка, вона і дозволила сьогодні не втрачати стійкість банківської системи. А взагалі-то, ви знаєте, у виступах представників "зеленої" команди інколи я знаходжу дуже цікаві моменти, на які хотів вашу увагу сьогодні звернути. Наприклад, один із представників Зеленського заявив, що в нас економічні показники Білорусі, макропоказники, набагато кращі, ніж в України. Ви знаєте, я не полінувався перевірити і подивився дані Світового банку. Дійсно, з 2000 року ВВП на душу населення в Білорусі, його динаміка, була набагато краща, ніж в Україні, це правда. І ви знаєте, коли України випередила Білорусь за цим показником? За економічної політики Петра Порошенка. Але, на жаль, знову звалилася – коли, догадайтеся з одного разу – за пана Зеленського. Це дані міжнародних досвідчених експертів. І наступне. Коли той самий представник команди Зеленського говорить, що в нашій країні не словами, а працею ми забезпечуємо пенсіонерам належні стандарти життя, я думаю, щось не те. Бо коли радник глави Офісу Зеленського говорить, що кожна людина має розраховувати на себе, а міністр фінансів каже, що, 40-річні, не розраховуйте на пенсію, це мені здається і є реальне прагнення вашої турботи про пенсіонерів. Тому, шановні колеги, закон підтримуємо. Але вчіть матчастину. Дякую.
Урбанський. Будь ласка, включіть мікрофон. Анатолій Ігорович, включіть мікрофон.
Прошу передати слово Полякову.
Дякую. Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, я пам’ятаю, як ви надавали Нацбанку сверхповноваження. І я пам’ятаю, як це відбувалося в цьому залі. І причина була банальна: начебто, щоб хтось, там якийсь Коломойський не повернув собі активи ПриватБанку. Але ви все це протягнули. А акціонери ПриватБанку продовжують забирати мільярди гривень з цієї структури. Тому я не розумію, навіщо зараз, коли ваші керівники Нацбанку отримують зарплатню 400 тисяч гривень, 500 тисяч гривень, 300 тисяч гривень при мінімальній пенсії там менше 2 тисяч гривень, вони повинні ще перестати працювати. Ви ж, по-перше, порушуєте Конституцію України. По-друге, тепер у нас Нацбанк замість забезпечення стабільності грошової одиниці України буде досягати цінової стабільності. Це як? Це де? І якої стабільності, і по яким цінам? І хто це буде влаштовувати? Хто це буде оцінювати? Потім замість того, щоб платіжний баланс був – сукупність співвідношення між сумою грошових надходжень, отриманих країною з-за кордону, і сумою здійснених нею платежів за кордон протягом певного періоду, це буде сукупність економічних операцій, які проводяться між резидентами та нерезидентами. Це дозволить керівництву Нацбанку просто маніпулювати цифрами, просто нас обманювати, в тому числі і на своїх доповідях тут у Верховній Раді, з цієї трибуни. Ще дуже багато. Наприклад, пропозиція щодо виключення такої вимоги до члена Ради НБУ як постійне проживання в Україні. Тобто член Ради Нацбанку може не жити в Україні. Так давайте взагалі віддамо наш Нацбанк Сполученим Штатам чи Європі. Навіщо нам він потрібен? Навіщо нам потрібні підприємства? Навіщо нам потрібен наш Кабмін? Давайте і парламент наш перенесемо туди, і хай вони вирішують нашу долю і долю українців. Ми не будемо підтримувати цей законопроект. Дякую за.
Ніколаєнко. Шкрум Альона Іванівна.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ви знаєте, я думала, що мене мало що може лякати вже в цій залі, і мало є речей, які не можна виправити. Але цей законопроект, відверто, мене дуже лякає як юриста, як людину, як громадянина України. Він точно не є технічним, повірте, він є ціннісним, він є орієнтованим на те, чи буде в нас державний орган незалежний від політики, чи буде державний орган незалежний від нас усіх і взагалі від держави. Тому що я, ви знаєте, провела на цій трибуні, мабуть, загалом годин сто за п’ять років, відстоюючи незалежність державних інституцій. Але державні інституції мають бути незалежними від впливу політичних груп, від впливу олігархів, від впливу лобізму великого з грошима, від впливу великого бізнесу, але вони не можуть бути незалежними від країни загалом. У цьому ж законопроекті ви фактично позбавляє керівництво країни все і особливо уряд впливати на будь-яку політику Національного банку. Це неможливо. Це вже навіть не про зовнішнє управління, це про махновщину і відсутність будь-якого управління. Ви також пропонуєте прибрати у Ради Національного банку повноваження абсолютно нормальні, які є у радах інших банків. Тобто ради комерційних банків ці повноваження мають, а Рада Національного банку чомусь цих повноважень не буде мати. Більше Національний банк не проводить консультації з урядом, не надає звіти уряду. Чому? Навіщо? Ми питали це на комітеті, і питав це пан Гетманцев особисто, ми не отримали відповіді. Крім того, є декілька положень, які відверто нас обурюють і шокують. Виключається вимога постійного проживання в Україні для кандидата в члени Ради Нацбанку. Для кого ви це робите, друзі? Хто у нас не проживає в Україні і дуже хоче стати членом Ради НБУ? Виключається вимога відсутності судимості для Голови НБУ. Для кого ви це робите? Чому це в нас тепер людина із судимістю може бути Головою Національного банку? Друзі, це стратегічний законопроект, його неможливо нормально доопрацювати, це, в принципі, загроза економічній безпеці держави. Нацбанк більше не буде взагалі допомагати економічному зростанню в країні. Це дуже страшні речі. Я прошу вас його не підтримувати. Дякую.
Славицька Антоніна Керимівна.
Прошу передати слово колезі Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Закон насправді не про людей, а про зовнішнє управління у фінансово-банківській системі. Якщо ви думаєте коли-небудь, що це абстрактні речі, якими опозиція лякає інших депутатів чи громадян України, то це зовсім ні. Тому що є чіткі норми у проекті закону, те, про що казала колега Шкрум щойно, наприклад, щодо членів Ради Національного банку. От у нас на сьогоднішній день голова Ради Нацбанку Данилишин, академік, доктор економічних наук, інші члени ради, там Фурман, доктор економічних наук, Василь Горбаль, професор Козюк з Тернополя. Це всі фахові люди, які на сьогоднішній день, на мій погляд, достойно представляють Україну. Для чого давати можливість іноземцям заходити в Раду Національного банку? На мій погляд суб’єктивний, це здача фінансова у банківській системі національних інтересів. Такого не може бути і наша фракція не буде голосувати за цей закон, це перше. А тепер тут один із перших виступаючих дійсно сказав правду. Саме їхня команда у 2014 році була фундатором руйнування фінансово-банківської системи країни. Вони у 2014 році заклали фундаментальні, інституціональні інструменти по деградації фінансово-банківської системи. Те, що називають оздоровлення – насправді ліквідація банків неугодних фінансових конкурентів, було 180 банків, зараз 72 банки. Скажуть оздоровлення і так далі. А ви йдіть, запитайте у людей, у вкладників, у позичальників банків, як оздоровлювали банківську систему. Тому цей законопроект, я розумію, хто його лобіює, – люди, які відстоюють в Україні інтереси не України, а міжнародних фінансових структур. Але давайте будемо шукати баланс, який буде насамперед відстоювати національні інтереси. Прошу не підтримувати цей закон як такий, який суперечить фінансовим інтересам України. Дякую за увагу.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги. Давайте говорити відверто, у нас банківська система пройшла тест на випробування. Це перша криза, яка була два роки, за якою у нас гривня не впала. Знаєте, як говорять: рахунок на табло, можете на табло обмінників курсу побачити, що там як було 26-27, так і залишилось 26-27. Кількість кредитів, які люди не можуть виплачувати, теж падає. Це говорить, що банківська система працює, депозитів стає більше. А найголовніше, я не пам’ятаю за останні два роки, щоб у нас був банкопад. І це говорить про те, що справді була зроблена нормальна банківська система. Цей закон закріплює фактично статус-кво. Він, якщо просто, він говорить про те, що Національний банк повинен робити нормальні речі і не займатися популізмом. Так, там є зауваження, згоден. Для цього існує друге читання. Саме тому я вважаю, що законопроект потрібен, в першу чергу нам, українцям, і його треба голосувати в першому читанні з доопрацюванням до другого. Дякую.
Гетманцев з мотивів. Включіть мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я хочу колегам нагадати, провести невеличкий лікбез щодо Конституції і Національного банку. І щодо основної функції Національного банку, яка визначається в Конституції – це стабільність національної грошової одиниці, та функція, з якою Національний банк впорався у цю досить значну світову фінансову кризу. І задля того, аби ця функція виконувалася, необхідною є незалежність Національного банку. Незалежність Національного банку передусім від Кабінету Міністрів, аби ми не повторювали помилки скритих емісій на фінансування видатків державного бюджету. Аби не було тиску на Національний банк з метою покриття тих чи інших видатків чи вчинення тих чи інших рішень, які не відповідають вимогам стабільності грошової одиниці. Аби всі громадяни знали, що гривня є стабільною, надійною валютою і довіряли їй. Дякую.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань діяльності Національного банку України (реєстраційний номер 5850). Готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[14:04:54]] За-283 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію, у відповідності до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, про скорочення строків наполовину подачі правок і пропозицій та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 5850). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:05:35]] За-249 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про валюту і валютні операції" щодо виконання банками функцій агентів валютного нагляду (реєстраційний номер 5851). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:06:09]] За-245 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Гетманцев Данило Олександрович.
Шановні колеги, мова йде про те, що законопроект і ідея, та, яку ми доповідали під час минулого розгляду питання, вона складається з чотирьох законопроектів. Ми не можемо вносити зміни до Закону "Про валюту та валютні операції" іншими законами крім Закону про внесення змін до цього закону. Саме тому і законопроект був поділений на чотири нормативні акти, один з яких вносить зміни до цього закону. Закон (відкрийте, будь ласка) є дуже невеликим і стосується лише встановлення для банків обов’язку обмінюватися інформацією про належність рахунків їх клієнтів до банківських рахунків, відкритих нерезидентами, з метою здійснення валютного нагляду за валютними операціями, що здійснюються їх клієнтами через ці банки. Одна норма, вона невелика. Я пропоную підтримати без обговорення. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Іванчук Андрій Володимирович.
Шановна президія, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується законопроект 5851. Абсолютно правильно сказав пан Данило, це невід’ємна частина попереднього законопроекту, тому що нам треба внести зміни у профільний законопроект. Дуже просте рішення пропонується: банки повинні бути агентами валютного контролю. Комітет рекомендує Верховній Раді прийняти даний законопроект 5851 в першому читанні за основу з пропозицією скоротити строк подання поправок і пропозицій від суб’єктів законодавчої ініціативи наполовину. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги, я чув пропозицію Данила Олександровича. Без обговорення? Чи є бажаючі? Данило Олександрович, на жаль, є фракції, які хочуть обговорити, чи на щастя, є фракції, які хочуть обговорити цей законопроект. Тому я прошу записатися: два – за, два – проти. Святе право фракцій. Закон суворий, але він – закон. Я надаю слово народній депутатці Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово моєму колезі Роману Лозинському.
Слово передається Роману Лозинському. Будь ласка.
Шановні колеги, по-перше, очевидним є, що цей законопроект є з пакету важливих ініціатив в межах співпраці з Міжнародним валютним фондом. Якщо говорити по суті, то, звісно, що врегулювання цих всіх валютних операцій – це абсолютно важливе технічне питання, яке потрібно приймати. Але я би хотів звернути увагу на інше, на те, як Президент, Офіс Президента, уряд однією рукою зараз пропонують позитивні ініціативи, вносять їх, парламент розглядає, але іншою рукою роблять Національний банк ручною інституцією. Інституцією, яку намагаються побудувати зараз в режимі телефонного права, так як полюбляють робити чиновники в нашій країні. Я би хотів звернути вашу увагу на те, що відбулося з Національним банком наприкінці літа. Тоді, як то кажуть, коли політичний сезон, він в тиші, у відпустках, і в цей момент практично, не практично, а ціле управління ліцензування банків департаменту ліцензування Національного банку подали у відставку. І я хочу звернути тут увагу колег. Шановні колеги, голосуючи зараз за ці позитивні норми, підтримуючи їх в цьому залі, працюючи для того, аби з Міжнародним валютним фондом у нас було адекватне професійне партнерство, зверніть увагу на цей факт, зверніть увагу на те, як ціле управління подає у відставку, подає свої заяви про звільнення через факт тиску, через факт ручного управління, через факт того, як в Національному банку хочуть працювати в режимі телефонного права. Цього допускати не можна. І ініціативи, в тому числі які з’являлися в цьому залі, коли хотіли забирати позицію або звільнити конкретних осіб, такий "ручняк" не повинен проходити. Звернуть увагу, представники влади. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція Політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Зрозуміло, що цей закон є достатньо технічним, ця норма фактично і так діє і банки її виконують, це треба узаконити. Але, коли ми говоримо зараз про цю тематику, ми маємо сказати взагалі про економічну політику діючої влади і її наслідки. Подивіться, ми зараз кажемо про банківський сектор. А яка у нас ситуація з прямими іноземними інвестиціями в державу? Я хочу вам повідомити: 2020 рік – рекордний за 20 років відтік прямих іноземних інвестицій майже в 1 мільярд доларів. Рекордний за 20 років! Під час війни, самої гарячої її фази такого не було. Може це закінчилося в 20-му році? Коронакриза, інше. Ні. Перше півріччя 21-го року – знову чистий мінус з точки зору прямих іноземних інвестицій. Це вже є результат. І це є вирок цій економічній політиці. А подивіться, що відбувається в той же час на споживчому ринку. Ось, будь ласка, цифри з серпня 20-го по серпень 21-го року: цукор – здорожчання на 84 відсотки, соняшникова олія – на 79, яйця – 33 і так далі, і так далі. Шановні громадяни України, назвіть мені хоча б одну сферу, де в українців зросли зарплати на 70, 80 відсотків чи пенсії. Ну, звичайно, я не рахую ті конверти, які роздають "Слуга народу", там є нормально все. Але ви не плутайте кишені. Нема такого ніде, в жодній сфері немає цього. І тому сьогодні людям дуже насправді важко. Яка політика економічна цього уряду? У нас же не затверджена навіть Програма дій уряду. Ніхто абсолютно не знає, куди ця влада веде країну. Хоча, якщо подивитися на цифри, все очевидно: веде в прірву.
Слово надається народному депутату Лубінцю Дмитру Валерійовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово народному депутату Полякову Антону.
Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, тут деякі люди казали про лікбез. Так ось хочеться запитати: а що, у нас Нацбанк, виявляється, зараз залежний? Тобто два роки ви правите країною, і Нацбанк залежний, а тут стане незалежний? І хочу запитати вас, Даниле, не називаючи фамілію. Ось я відкриваю вашу декларацію. Ви кажете про те, що гривня – надміцна валюта і Нацбанк справляється зі своїми задачами. 10 тисяч доларів, 40 тисяч євро, 125 тисяч доларів, 35 тисяч євро, 108 тисяч євро, 228 тисяч доларів, 650 тисяч доларів. Шановні українці, одна родина володіє 1,5 мільйона доларів США. Так ідіть в Ощадбанк, поміняйте на гривню і храніть у гривні, якщо гривня у нас дуже міцна. А ці законопроекти, які ви продовжуєте проштовхувати, вони просто не заслуговують навіть нашої уваги. І перестаньте просто плутати грішне і праведне. Ми не будемо підтримувати ваші законопроекти. Дякую.
Слово надається народному депутату Таруті Сергію Олексійовичу, фракція "Батьківщина".
Передайте Ніколаєнку.
Ніколаєнко, будь ласка.
Шановні колеги, фракція "Батьківщина", Ніколаєнко. Ви знаєте, мені дивно спостерігати, що настільки багато депутатів, які, в принципі, відбулись як особистості, як люди, які присягали народу України і є депутатами України, настільки дозволяють себе зневажати. Я не буду називати ці три магічні літери, які всі добре знають, хто насправді керує Україною. Але це прозвучало в нас на засіданні комітету при розгляді цього і попереднього законопроекту. Цей законопроект є більш технічним, він не такий принциповий. Попередній, який ви вже проголосували, він дуже принциповий. Я вам приведу один приклад з цього законопроекту, де самі себе, ви, депутати, хто це підтримав, принизили. В попередньому законопроекті про Нацбанк 4367, який цей зал, Верховна Рада прийняла влітку, була проста норма, це була моя правка, яку підтримав комітет, потім підтримав зал – 297 голосів "за" і підписав Президент, цей закон набув сили. Знаєте, проста: про те, що громадянин України, який є членом Ради Національного банку, виконує свої повноваження до того, як ми не визначимо його наступника, якщо його термін навіть закінчився. Проста правка – це безперервність влади. Ми її проголосували, вона стала законною, пропрацювала 12 днів. Після цього вноситься цей закон, який цю норму прибирає. І коли я кажу, так хто помилився? Вибачте, хто ідіоти? Ми в комітеті профільному чи 297 депутатів? Чи Президент, який підписав? Ну, хто ідіоти? Хто нам сказав, що це треба поміняти? Чи за 12 днів ми побачили, що ця норма не працює? Відповідь проста: це наполягання МВФ. А чому? МВФ проти того, щоб у нас була повноцінна Рада Національного банку? Ні. Це про управління державою і це про управління Нацбанком, і це про гідність, про яку ви так любите казати, про нас, про Україну, про український Національний банк. А ви голосуйте. Це закон МВФ, це не закон про Україну.
З мотивів хто бажає виступити? Шахов, бачу. Шахов Сергій Володимирович. Включіть мікрофон. Після цього голосуємо.
Щойно колеги говорили за відтік інвестицій в нашу державу – мільярд доларів. Скажіть, будь ласка, а хто буде сюди вкладати якісь гроші? Коли до мене, народного депутата з Луганщини, звертаються виборці з 211 округу Києва з приводу рейдерства Парку Авеню, який будували також інвестори, а якісь негідники захопили цей Парк Авеню. В розмірі також 100 мільйонів гривень обладнання і інвестиції. І тепер викручують виборцям вашим. "Слуги народу", ви ж обиралися по Києву. Так зверніть увагу на 211 округ і наведіть у себе порядок, будь ласка, щоб до нас були інвестиції в державу.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про валюту і валютні операції" щодо виконання банками функцій агентів валютного нагляду (реєстраційний номер 5851). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:19:04]] За-286 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію згідно. (По фракціям покажіть.) Згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі правок і пропозицій та підготовки до другого читання проекту Закону, реєстраційний номер 5851. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:19:43]] За-254 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до статті 33 Бюджетного кодексу України щодо уточнення інформації, яка подається Національним банком України для складання Бюджетної декларації (реєстраційний номер 5853). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:20:20]] За-252 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Гетманцев Данило Олександрович.
Шановні колеги, це третій з пакету законопроектів, які стосуються одного і того питання, про яке ми сьогодні говоримо. І, власне, він про інформаційні взаємовідносини Кабінету Міністрів та Національного банку України між собою в процесі підготовки Бюджетної декларації та проекту бюджету на наступний рік. Бюджет базується на макропрогнозних показниках, які готує Міністерство економіки України, і це визначено Бюджетним кодексом. Тому, власне, для Національного банку дублювати цю інформацію не є необхідним. Разом з тим, певні відомості, які є в Національному банку, які публікуються Національним банком, вони надаються Кабінету Міністрів на його вимогу, бо вони і так публікуються на сайті Національного банку. Завершуючи на сьогодні розгляд чи виступи свої щодо цих трьох взаємопов’язаних питань, я хочу подякувати колезі в першу чергу за увагу підвищену до декларації моєї та моєї сім’ї, в якій відображені кошти, з яких повністю сплачені податки, і які зароблені без жодного відношення до влади як такої в минулому житті, де ми жодного відношення до влади не мали. І хотів би побажати і вам того ж самого, щоб ви так само і робили зараз. Хочу також відповісти і колегам з іншої фракції, які своїми рішеннями, на жаль, під час попередньої каденції своєї призвели до зубожіння пенсіонерів, призвели до зубожіння лікарів, вчителів, призвели до бідності тотальної, з якої ми потроху поступово виводимо зараз країну. І в нас вже мінімальна заробітна плата вища, ніж в Росії, ніж в Білорусі, ніж в Молдові. У нас вже пенсія середня підвищена на 25 відсотків. Ми з вами в кризу не дали можливість зменшити доходи, тому давайте будемо об’єктивними. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Слово надається заступниці голови Комітету з питань бюджету, народній депутатці України Олені Євгенівні Копанчук.
Доброго дня, шановні депутати! Комітет з питань бюджету розглянув законопроект 5853. Хочу звернути увагу, що цей законопроект являється похідним від законопроекту 5850 і встановлює зміни в статтю 33 Бюджетного кодексу України, який говорить, що Національний банк України до 1 березня надає Президенту України, Верховній Раді України, Кабінету Міністрів України інформацію, необхідну для складання Бюджетної декларації та проекту державного бюджету. І при цьому така інформація надаватиметься Нацбанком в порядку інформування. Хочу зазначити, що Міністерством фінансів у висновку наведено певні зауваження, Національний банк підтримує законопроект. А тому за підсумками розгляду комітету комітет рекомендує Верховній Раді прийняти законопроект 5853, включити до порядку денного сесії та за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу, доручивши його доопрацювати з урахуванням пропозицій суб’єктів законодавчої ініціативи та внести на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Прохання комітету скоротити строки для подання правок. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Є. Тоді прошу записатись: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Вельможному Сергію Анатолійовичу, депутатська група "Довіра".
Сергій Вельможний, Луганщина. Передаю слово Сергію Шахову.
Народний депутат Шахов, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, група "Довіра" буде підтримувати цей важливий законопроект. Але що я почув з цієї трибуни сьогодні від наших шановних колег, від "слуг народу". Що вони виводять нашу країну вже з епохи бідності. Це в той час, коли знову-таки сидять сім’ї звичайного роботяги на День шахтаря без зарплати у 1 мільярд 700 мільйонів гривень?! Це тоді, коли по лікарняних не виплачують сьогодні заслужені гроші. Це коли сьогодні море людей голодують, бідують в той час, коли збанкротили практично і знищили Нафтогаз України, і 19 мільярдів внесли боргів в казну. 12 мільярдів гривень боргів і знищення залізничної дороги в Україні. Отак виводиться сьогодні зі скрути Україна? Коли 1 мільярд доларів, 28 мільярдів гривень, відтоку інвестицій прямих в Україну. Коли руйнується Луганська область, там, де йде війна. 22 мільярди гривень – повне нанесення збитків прямих губернатором, якого досі не поміняли. Тимчасова слідча комісія розслідувала пожежі на Луганщині і винесла вирок. 319 народних депутатів проголосували за відсторонення негідника – голови військово-цивільної адміністрації Гайдая. І досі ні Генеральна прокуратура, ні жоден силовий орган не розслідує сьогодні цих справ, де загинуло 16 людей, смертей. Люди сьогодні йдуть по суїциду, тому що не виплатили навіть за збитки по будинках згорівши. 80 родин сьогодні бігають безхатьками. От так ви сьогодні зробили? Сьогодні з бідності вивели державу? Кайтеся! Вам каятися буквально на наступних виборах.
Цабаль Володимир Володимирович.
Повністю підтримуючи попереднього доповідача, я би все-таки хотів вернутися до Закону по НБУ. Що стосується цього пакету законів, бо всі ці три закони, вони пов’язані. Я і мої колеги, ми повністю їх підтримуємо, в тому числі і цей Закон змін до Бюджетного кодексу про те, яку інформацію Національний банк має подавати. Але я б хотів звернути увагу на дві речі в цьому пакеті законів: одну позитивну, дуже позитивну, а одну негативну. Що стосується позитивної речі. Нарешті виправляється одна річ, яка, скажемо так, мішала Національного банку бути повністю незалежним, а саме: забирається зобов’язання Національного банку підтримувати економічну політику уряду. Насправді, як би це не звучало контраверсійно, це правильно. Якщо взяти ті ж Сполучені Штати Америки, Федеральна резервна система і, наприклад, Department of Commerce вони не повинні. Федеральна резервна система не повинна підтримувати політику уряду, більше того, в нього може бути інше бачення. У них мають бути різні точки зору і різні цілі: в одного ціль – економічне зростання, в іншого ціль – баланс економічного зростання, безробіття та інфляції. І ця ціль має бути і в Національного банку України. І це нарешті виправляється, тобто тепер Національний банк стане більш незалежним. А от з негативів, що може не дозволити в другому читанні підтримати цей закон, це те, що в цей потрібний пакет законів зараз засунули зміни кваліфікаційних вимог до Ради Нацбанку. Колеги, я сам буду подавати правки, щоб ці зміни не відбулися. І якщо ці правки не будуть враховані, не знаю, як можна буде підтримати цей пакет законів. Дякую.
Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово моїй колезі Ірині Геращенко.
Ірина Володимирівна Геращенко.
Шановні колеги, наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Адже очевидно, що сьогодні незалежність, фаховість Національного банку є однією із складових взагалі фінансової незалежності і стабільності України. Користуючись нагодою, я хочу від нашої фракції, від всіх нас привітати: зараз у гостьовій ложі знаходяться учні Черкаського фізико-математичного ліцею. Я думаю, що це майбутні, можливо, представники Національного банку. І ми щиро бажаємо всім сьогодні студентам, школярам, які хочуть стати успішними, дуже добре знати математику, економіку, і мати стрижень, щоб бути незалежними. Тому що у Нацбанку сьогодні працює високофахова команда, яка точно чудово знає математику і економіку, але от на їх незалежність сьогодні влада тисне і тому більше 100 працівників Національного банку сьогодні написали заяви про звільнення. Це є їх позиція. Добре, що вона у них є. Це дуже важливо, це те, чого не вистачає Верховній Раді України і багатьом фракціям. Отже, дорогі учні, я як черкащанка хочу вам сказати: будьте сильними, розумними, успішними, вчіть математику, мови, економіку і будьте незалежними.
Поляков Антон Едуардович. "Батьківщина", хто з вас буде? Вибачте, Макаренко ще. А хто замість Макаренко?
Прошу передать слово Шуфричу.
Почекайте. Колтунович? Шуфрич Нестор Іванович. Антон Едуардович, Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. До того часу, як мені шановна зала довірила відповідати за свободу слова і очолювати Комітет за свободу слова, я біля 15 років працював в бюджетному комітеті. Я собі не уявляю, як можна формувати бюджетну політику без головних показників і прогнозів Національного банку України? Що ми зараз робимо? Ми вже дожилися до того, що біля 4 мільярдів гривень заборгованість по зарплатам. Скажіть, будь ласка, як ви можете прогнозувати без даних головного фінансового інституту України – Національного банку України? Коли немає курсу, коли немає прогнозу, як таке можна робити? Ви вже навіть і на газ, на вартість газу середньорічну скоро рукою махнете, тому що просто в цьому не розумієтесь і не можете її формувати. Тому, шановні колеги, я вас прошу схаменіться, будьте відповідальними і професійними. Я розумію, аля на стройку хватит на большую, вже люди це називають не "Велике будівництво", а "велике крадівництво". І вже судячи по тому, що говорять антикорупційні органи, яких ви ще не взяли під контроль, вони вже говорять про шалені зловживання і крадіжки на "Великому будівництві". Я не проти, щоб будувались школи, я не проти, щоб будувалися дитсадочки, я за розвиток інфраструктури. Але чому Кирпа міг за мільярд доларів в гривне побудувати всі дороги України, а ви зараз 5 мільярдів з гарантіями державними фактично "коту під хвіст" і розкрадаються гроші. Люди вже говорять, де ті дороги? Де ті дороги на які витрачають гроші "Здоров’я нації", гроші з дітей наших? Дякую за увагу.
Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська груп "За майбутнє". Знаєте, дуже смішно чути від "Слуги народу" мільйонера фактично доларового, так, про зубожіння нашого народу і про те, що наша минула влада когось до чого довела. Так у вас у вашому уряді, у вашому Офісі Президента, фактично половина людей з минулої влади, ці два роки. І що тепер, виявляється ви з ними за одно? Щодо вашого законопроекту. Це знаєте, як ото в армійському анекдоті, "коли прапор каже своїм підлеглим, копайте тут, а я піду, дізнаюся де копати". Ось і про цей законопроект. Ми не будемо знати і у Нацбанку не буде відповідальності щодо їхньої подальшої роботи, щодо результатів їхньої роботи. І, наприклад, давайте згадаймо ту ж саму піраміду ОВГЗ, на якій збагатилося багато і вас, і в тому числі тих, хто сидить в Офісі Президента і в Кабміні, це не тиск був на Нацбанк, це все нормально, це все дальше пускай продовжується чи як?
Шановні колеги, чи бажає ще хтось? Бажає. Іван Іванович Крулько – з мотивів. І хто ще буде? Після цього переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько,фракція "Батьківщина". Цей законопроект начебто з одного боку є похідним від двох попередніх, і він є, здавалося би, технічним, тому що відповідно до нього Національний банк має подавати прогнозні показники надходжень до державного бюджету, які він буде надавати як доходи державного бюджету на трьохрічний період. Оскільки бюджетна декларація складається на три роки. Це не проблема, це, можливо, технічно їх треба виправити, але ключова проблема полягає у двох попередніх законах - у законах, які, по суті, зробили Національний банк таким, що він виведений з-під сфери управління української держави, Національний банк сьогодні вже не буде керуватися Україною, не буде підконтрольний українській державі. І я вважаю, що ті два законопроекти, за які фракція "Батьківщина" не віддала жодного голосу, роблять Україну залежною ще більше, ніж вона є, і роблять Україну керованою ззовні. Ми вважаємо, що Національний банк саме він є національний, він мусить бути незалежним і мусить бути повністю у сфері управління української держави, адже.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення зміни до статті 33 бюджету України. Бюджетного кодексу України щодо уточнення інформації, яка подається Національним банком України для складання Бюджетної декларації (реєстраційний номер 5853). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:19]] За-298 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про. у відповідності до статті 116 частини другої Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 5853). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:57]] За-268 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення пенсійного законодавства (реєстраційний номер 4668, 4668-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:38:34]] За-248 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра соціальної політики Музиченко Віталій Володимирович. І поки йде розгляд питання, будь ласка, керівники та уповноважені представники фракцій, підійдіть на трибуну на хвилинку.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! До вашої уваги проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення пенсійного законодавства (реєстраційний номер 4668), розроблений Кабінетом Міністрів. Законопроектом пропонується з 1 січня 2022 року зафіксувати в Законі України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" дату індексації пенсій 1 березня, так як це було раніше. Це дозволить законодавчо врегулювати дату індексації пенсій і можливість забезпечити планове формування видатків Пенсійного фонду на відповідні цілі, відновити індексацію пенсій окремим категоріям пенсіонерів, а саме, військовим, науковцям, посадовим особам органів місцевого самоврядування та державним службовцям, також відновити право на достроковий вихід на пенсію за 1,5 роки у зв’язку з реорганізацією підприємств. Законопроектом також передбачено надання підтримки батькам, діти яких хворі на тяжкі рідкісні захворювання, яким не встановлено інвалідність шляхом призначення дострокової пенсії, а також встановлення єдиного підходу для визначення розміру підвищень за більш пізній вихід на пенсію залежно від дати її призначення. Прохання підтримати. Дякую.
Дякую. Слово надається автору альтернативного законопроекту народній депутатці України Королевській Наталії Юріївні.
Шановні колеги, шановні присутні, ну, це дуже актуальне питання. Я думаю, ні у кого немає сумніву те, що сьогодні одна із найпостраждаліших категорій людей в нашій країні – це пенсіонери. Ну, не може людина вижити на 2 тисячі гривень, це неможливо. І те, що уряд робить вигляд, що типа нічого не відбувається, і вносить сьогодні дуже точковий законопроект щодо цього питання – ну, окрім обурення це більше нічого не викликає. На жаль, в цьому законопроекті якість настільки низька, що там ряд юридичних і, по суті, антисоціальних норм заложені в цей проект. Тому ми закликаємо вас проголосувати за альтернативний законопроект, де ми чітко визначили категорії людей, те, як сьогодні можна, дійсно, індексувати пенсію, як дати можливість людям за півтора року до початку пенсійного віку виходити на пенсію, як сьогодні захистити військових пенсіонерів. А те, що запропонував уряд, це продовження знущання над пенсіонерами. І також я хочу наголосити, сьогодні тисячі людей приходили під стіни парламенту. І одне із питань, яке люди піднімають по всій країні, це питання індексації пенсій та перегляд тої пенсійної реформи, яка знищує сьогодні гідність людей. І тому ми закликаємо парламент об’єднати зусилля для того, щоб вирішити цей вопрос, щоб проіндексувати людям реально пенсії, щоб дати людям можливість сьогодні хоч трошечки жити, а не виживати. Дякую вам.
Слово надається співдоповідачу, голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні.
Шановні народні депутати! Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув зазначений законопроект 11 березня цього року. В законопроекті є чотири речі, за які, я думаю, весь зал буде голосувати. Перше. Це вперше в Україні законом встановлюється дата індексації – 1 березня. Раніше Кабмін мав на свій розсуд встановлювати цю дату. Друге. Поновлюється індексація тим категоріям, в яких індексація пенсій була забрана в попередні роки попередніми владами. Це індексація пенсій військовослужбовим, індексація державним службовцям, а також іншим категоріям, яким пенсія не індексувалася. Третє. Призначається дострокова пенсія, як це було раніше, для тих, хто втратив роботу за півтора року до досягнення пенсійного віку у разі, якщо підприємство реорганізовується. А також четверте. Призначається нарешті дострокова пенсія матерям, дітям яких не визначена інвалідність, а вони хворіють на рідкісні хвороби, так звані орфанні захворювання. Комітет разом з Кабінетом Міністрів обрахували витрати на цей законопроект, ця сума потребуватиме 2 мільярди 769 мільйонів гривень. І для того, щоб ми з вами, народні депутати, встигли прийняти цей закон до бюджету на наступний рік, комітет пропонує підтримати зазначений законопроект, прийняти його за основу та скоротити терміни подання пропозицій на друге читання вдвічі. Шановні народні депутати, прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. М’ялик Віктор Ничипорович.
Передайте, будь ласка, Полякову.
Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, насправді цей законопроект покликаний вирішити питання щодо пенсійного забезпечення певної верстви населення, не всіх пенсіонерів, а щодо всіх пенсіонерів. У мене питання щодо десятків мільйонів людей, які дійсно на межі виживання. Коли я бачу ось, наприклад, фінансове обґрунтування цього законопроекту "слуг народу", що начебто прогнозується зростання ВВП на 4,3 відсотки, що вплине на збільшення і надходження до бюджету, то у мене виникає питання: а коли я подавав законопроект свій щодо того, щоб мінімальну пенсію зробити таку ж, як мінімальний прожитковий мінімум, а це нормально, це нормальна норма, то в соціальному комітеті його просто забракували. Адже я так розумію, що пенсіонери у нас не мають жити в нашій державі, так? Тому що як можна жити на мінімальну пенсію, яка менша прожиткового мінімуму? Тобто ви їх спонукаєте на голодну смерть, на те, що вони не зможуть оплатити комуналку по вашим тарифам, за які ви голосували, за які голосував ваш уряд, які ви не захотіли відмінити, на ту пенсію, яку ви їм даєте. І що ви тут розказуєте про зубожіння після цього? Тому, друзі, звісно, цей законопроект, він все не вирішує, ми його підтримаємо. Але у мене дуже багато питань. Адже влітку були доплати анонсовані пенсіонерам старше 75 років, але наш уряд, попри те, що десятки мільярдів гривень використовується на "Велике будівництво", хотів сказати "крадівництво", вони не знайшли декілька мільярдів на ці доплати. І в мене питання: знайдуть чи вони ці мільярди гривень, теж декілька, хоча б на цих пенсіонерів? Дякую за увагу.
Євтушок Сергій Миколайович.
Євтушок, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Івченку.
Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, нарешті соціальні закони в цьому залі, і нарешті ми збираємося виконати рішення Конституційного Суду 2018 року, де ми повністю відновлюємо дію того закону, який був наголосований в ніч у 14-му році. Я радий тому, що ми відновлюємо щорічну індексацію пенсій з березня місяця. Це нормально, але скажіть, будь ласка, а чому тільки на 50 відсотків? А чому не на всі 100 відсотків, як це було до 14-го року? Це є "мелочь", але повірте – для пенсіонерів, які на сьогоднішній день живуть менше, ніж у нас встановлений фактичний прожитковий мінімум – повірте, це колосальні кошти. Давайте до другого читання врахуємо саме це. Я радий тому, що ми відновлюємо норму, де будемо призначати дострокового пенсії за віком людям, які вийшли за півтора року. У нас траплялися такі випадки. Колеги, досить нормальна норма, де ми будемо призначати достроково пенсії матерям і батькам дітей, хворих на тяжке і рідкісне захворювання, яким іще встановлена інвалідність. Колеги, давайте виправляти і давайте більше соціальних законів будемо приймати. І до речі, ми альтернативним законом відновлюємо перерахунок пенсій журналістам, науковцям, працівникам органів місцевого самоврядування. Я думаю, до цього основного закону ми правками додамо і найкращі норми з альтернативного закону. Хоча, якщо відверто, альтернативний закон більш комплексний і системний, а ви як завжди, приймаєте свої закони, але нарешті хоч соціальні закони в цьому залі і відновлення безпосереднє рішень Конституційного Суду щодо пенсіонерів. "Батьківщина" підтримує. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Передайте, будь ласка, слово Артуру Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов.
Шановні українці, ми, звичайно, підтримаємо цей законопроект, але питання не в підтримці Закону про пенсії, а в черговому шулерстві влади в питаннях пенсій. Щорічна автоматична індексація пенсій була введена і проводилася 1 березня за Порошенка 42 статтею відповідного профільного закону в редакції 16-го року. Що вимагається від Зеленського? Просто не дурити пенсіонерів і підвищувати їм пенсії вчасно, не порушуючи закон. Натомість влада Зеленського краде гроші у пенсіонерів. Минулого року індексацію для понад 8 мільйонів пенсіонерів провели аж у травні, тобто влада фактично вкрала у пенсіонерів понад 4 мільярди гривень за березень-квітень. Цього року так само на два місяці затримали індексацію для майже 3 мільйонів працюючих пенсіонерів. Куди крадуть? Правильно, на "велике крадівництво" та на програму хабарів для депутатів "слуг" "20-30-50", про яку писали журналісти. Журналісти порахували, що лише за 20-й рік на "велике крадівництво" витратили 120 мільярдів гривень, а побудували і відремонтували приблизно стільки ж, скільки у 18-му на 40 мільярдів. Цікаво, націнка в рази – це за плакати Зеленського, які розвішані по всій країні, чи на 40-відсоткові відкати, про які трублять журналісти-розслідувачі? Повертаючись до пенсій, хочу наголосити – формула індексації має враховувати не лише розмір середньої зарплати, а і рівень реальної інфляції, як це закладала наша команда. Бо коли за рік ціни на газ злітають, на світло – злітають, ціни на продукти – злітають, а субсидії урізають, то це не про захист, а про злидні для найбідніших. Тому "Європейська солідарність" пропонує використати подаровані МВФ 2,7 мільярда доларів в тому числі на програму "Тринадцята пенсія", яку презентував Петро Порошенко на Погоджувальній раді, щоб у листопаді пенсіонери отримали додаткові кошти. Дякую.
Мороз Володимир Вікторович. Не наполягає, я бачу
Передайте, будь ласка, Наталії Королевській.
Наталія Юріївна Королевська.
Шановні колеги, я розумію, що багато людей в цій залі вперше в парламенті, а до цього ще пенсії ніколи не отримували. Уряд, навіщо ви так жартуєте? Коли я була міністром – була індексація, коли Папієв був міністром – 1 березня була індексація, коли Денісова була міністром – 1 березня була індексація, а тепер ми кажемо нова норма. Та це не нова норма, а це норма, яка завжди працювала в Україні. Це перше. І ви повинні були 1 березня зробити цю індексацію, а не знущатися над людьми сьогодні. Друге. Ви нам розповідаєте, що встановити додаткову умову для призначення пенсії за півтора року. Шановні, та ми вже виграли Суд Конституційний і ви повинні людям не встановлювати додаткових умов, а ви должны дать просто можливість людині за півтора року піти на пенсію. А що ви пропонуєте? Що людина повинна зареєструватися у Державній службі зайнятості та у відсутності підходящої для неї роботи тільки тоді вона отримає право вийти на пенсію. Навіщо ви знущаєтесь далі над людьми? Наступна найцікавіша норма в цьому законопроекті. Кабмін не проводить індексацію пенсій військовим пенсіонерам. Навіщо ви знущаєтесь? Це військові, вони захищали нашу країну. Ви сьогодні людей також мотивуєте військових, але ж вони бачать, як ви ставитись до тих, хто захищав країну ще 5, 10, 15 чи 20 років тому. Тому так не можна. Або створюйте умови та захищайте пенсіонерів, виконуйте рішення Конституційного Суду України, або досить піаритись на людях, які отримують 2 тисячі гривень пенсію. Дякую.
Дякую. Железняк – з мотивів. Після цього переходимо до. Крулько, виступав Івченко, що ви руку тягнете?
Шановні колеги, давайте дуже просто, про що цей законопроект. Дві речі. Перше – це закріпити обов’язково, що 1 березня відбувається індексація пенсій. Щоб Кабмін в ручному режимі не зупиняв її. Друге – це закріпити індексацію військових пенсій. Знову ж таки щоб Кабмін не заощаджував на наших військових. І третє – це повернення деяких пенсій, тобто збільшення пенсіонерам. Враховуючи, що Міністерство фінансів записало там декілька мільярдів витрат, думаю, що точно за цей законопроект треба голосувати, якщо ці гроші ідуть на пенсіонерів. Але я хочу звернутися до головного. Шановні колеги, ми 190 мільярдів з бюджету заплатили в Пенсійний фонд. У нас проблема з Пенсійним фондом. Проблема через те, що у нас погане трудове законодавство. Проблема через те, що у нас великі податки на працю. Якщо ми хочемо справді отримати нормальну ситуацію через декілька років у пенсійній системі, то вже зараз, і це наше зобов’язання, змінювати пенсійну систему, і тим більше змінювати оподаткування праці. Дякую.
Кулініч Олег Іванович. Після цього голосуємо.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, зараз, мабуть, у кожного пенсіонера є безліч питань взагалі до Пенсійного фонду і до самої системи пенсійного забезпечення наших пенсіонерів. Даний законопроект не вирішує в повному обсязі тих завдань, які хотіли б наші пенсіонери, щоб вони вирішувалися нашою державою. Замість кількох індексацій, про що говорить діюча норма чинного законодавства, нам пропонується щорічна одноразова індексація пенсій для наших пенсіонерів. Тому у пенсіонерів більше запитань, ніж відповідей стосовно цього законопроекту. Тим не менш, треба змінювати діючу систему. Ми підтримаємо в першому читанні цей законопроект. Обов’язково будемо доопрацьовувати його разом з вами до другого читання. "Довіра" голосує "за" в першому читанні. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення пенсійного законодавства (реєстраційний номер 4668). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:32]] За-317 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 4668. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:57:07]] За-298 Рішення прийнято. Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги, надійшло три заяви про те, що не спрацювала кнопка. Це заява народного депутата Іонушаса по законопроекту 5851. Просить зарахувати голос "за". Потім народна депутатка Забуранна по законопроекту 5853, аналогічно. І народний депутат Ткаченко по законопроекту 5852. І 5851.
Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую, шановні колеги.