[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 28. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést arról, hogy Devánszkiné dr. Molnár Katalin volt képviselőtársunk életének 63. életévében elhunyt. A 2002-es országgyűlési választásokon Budapest 25. választókerületében a Magyar Szocialista Párt színeiben választották országgyűlési képviselővé. 2002 és 2006 között tagja volt az alkotmány- és igazságügyi, a környezetvédelmi, valamint a foglalkoztatási és munkaügyi bizottságnak is. Devánszkiné dr. Molnár Katalin egész életét a közszolgálatnak szentelte. 1994-től a XVII. kerület önkormányzati képviselője, majd 1998-tól polgármestere lett, országgyűlési képviselői megbízatását követően pedig a Fővárosi Önkormányzat képviselőjeként dolgozott. Kérem önöket, hogy néma felállással adózzunk elhunyt képviselőtársunk emlékének. [[A teremben lévők egyperces felállással adóznak Devánszkiné dr. Molnár Katalin emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviseletében: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Megadom a szót képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon minden harmadik gyerek éhezik, ebből 200 ezer súlyosan veszélyeztetett kategóriában van jelen. Hét év alatt duplájára nőtt - az önök kormányzása alatt - a kórházi fertőzések száma, és 30 ezer embert lehetne megmenteni évente, ha önök a foci és a stadion helyett a kórházakra és az egészségügyre költenék a közpénzt. Továbbá hét év alatt több mint 50 ezer gyereket raktak ki az iskolából, nemhogy szakmai, hanem általános iskolai végzettség nélkül, és kérem, az elmúlt hét évben odajutottunk, hogy az ország fele nettó százezer forint alatti jövedelemből kell hogy megéljen. Kérdezem én, kérdezzük mi, MSZP-sek: ez az erős, büszke nemzetállam? Ez az, amit önök olyan nagyon erősnek és gyarapodónak tartanak, ahol minden harmadik gimnazista külföldön szeretné elkezdeni az egyetemi és főiskolai tanulmányait? Hát kérem, ha ez az Isten kegyelméből történő úgynevezett jobboldali kormányzás mérlege, akkor nagyon-nagyon ajánlom maguknak, hogy sürgősen kongassák meg a vészharangokat. Tisztelt fideszes képviselőtársaim, vegyék tudomásul egyszer s mindenkorra, hogy demokráciában nem az Isten kegyelméből, hanem a nép akaratából kormányzunk. Aki demokráciában Isten kegyelmére hivatkozik és nem a népszuverenitásra, az bizony megkérdőjelezi az egész választások értelmét. Kérem, a demokrácia előfeltétele az, hogy a politikai szereplők partnerként tekintsenek egymásra, és kölcsönösen elfogadják egymás létét. Önök ebben a rendszerben, amit az elmúlt hét évben építettek, nem politikai ellenfélként, hanem ellenségként tekintenek a politikai partnerekre és szereplőkre, negligálni akarják őket. Mindenféle hazugsággal és rágalommal lehet ilyenkor a politikai szereplőket megvádolni, sőt koncepciós perben még el is lehet őket ítélni, sőt a nap végén még a létüket is meg lehet kérdőjelezni. Önök nemcsak a politikai partnereikkel, hanem a közélet többi szereplőjével is ezt csinálják. Felvetődik a nép akaratára való hivatkozás. Kérem, ez is sántít az önök tekintetében. 2014-ben ugyanis a többség nem a Fideszt támogatta. Ha figyelembe vesszük az önökre leadott szavazatokat és annak eloszlását, beleértve a határon túli szavazatokat is, akkor nyugodtan és világosan kimondhatjuk, mert kimutatható, hogy az ország és a választók több mint 55 százaléka nem önökre adta le a szavazatát, pláne nem adott maguknak kétharmadot 2014-ben. Kérem, kedves képviselőtársaim, ha azt is hozzávesszük, hogy 2014-re önök több mint 560 ezer szavazatot vesztettek el 2010-hez képest, miközben a mandátumok csökkenése csupán csak 1,3 volt, bőven elmondhatjuk, hogy nem hivatkozhatnak a választásra, tehát nemhogy Isten kegyelméből kormányoznának, kérem szépen, hanem egyszerűen egy manipulált, végtelenségig eltorzított választási törvény alapján szerezték önök a kétharmadot. Végezetül leszögezhetjük, hogy a demokráciában nem lehet érvelni és nem lehet hivatkozni Isten kegyelmére, csak a népszuverenitásra, és önök, önök is tudták, mert súlyosan torzítják és megváltoztatták a választójogi törvényt, ezért önök nemcsak hogy Isten kegyelmére, de a nép akaratára sem hivatkozhatnak. [[11.10]] Ki fogjuk kiáltani a negyedik köztársaságot, ha megnyerjük a választásokat [[Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Gyurcsány Ferenccel?]] azért, kérem szépen, hogy ne csak csodálatos és isteni köztársasági elnökeik legyenek, hanem valódi, magyar, demokratikus köztársasága legyen Magyarországnak. Köszönöm, elnök úr.
A nép kegyelméből most [[Derültség a kormánypártok és az LMP soraiban.]] Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Arra én nem reagálnék most, hogy Kunhalmi képviselő asszony megpróbálja felülírni a választás hivatalos eredményeit, de azt elmondanám, hogy érdeklődéssel hallgatjuk az MSZP-t azzal kapcsolatban, hogy hogyan javítanák a magyarok megélhetését. Azért azt elmondanám, hogy a baloldal korábbi tettei hosszú árnyékot vetnek a mostani javaslataikra. Mert mégiscsak önök voltak azok, akik eladósították az országot; akik a devizahiteleket szabadították a családokra; akik megduplázták a munkanélküliséget; részesei voltak egy rablóprivatizációnak; és nem mellékesen: fizetőssé tették volna az egészségügyet - erre ön most az egészségügyre hivatkozik. Jellemző módon volt olyan esztendő, volt olyan év a szocialista kormányzás alatt, amikor 7 százalékkal töpörödött a gazdaság. Ilyen előzmények után, amikor az MSZP elkezd ígérgetni, jobb, ha mindannyian fedezékbe vonulunk, már csak azért is, mert a nemrég nyilvánosságra hozott programjukból egy dolog világosan kirajzolódik, ez pedig a drasztikus adóemelés szándéka. [[Bangóné Borbély Ildikó: Hol olvastad?]] Minden ellenzéki pártnak van valamilyen mániája; úgy látszik, hogy az MSZP-nek az adóemelés. Aztán a másik ok, ami miatt óvatosan fogadnék el az MSZP-től tanácsot, az, hogy az ön pártja, az a helyzet, hogy a totális szétesés állapotában van. Meg szoktuk önöket itt hallgatni hétfőnként, mindenféle javaslatokat tesznek, aztán visszavonulnak, és semmi mással nem foglalkoznak, csak azzal, hogy milyen pozíciókat szereznének, a listás helyeken marakodnak, ki kinek adja át a helyét, ki hányadik lesz a listán, mindenről szó van, csak az ország jövőjéről nincs. A totális szétesést kiválóan jellemzi, hogy még csak miniszterelnök-jelöltjük sincs. Hát hogyan lehet komolyan venni egy olyan pártot, amelyiknek pár hónappal a választás előtt még csak jelöltje sincs? Ha jól értem, akkor politikai értelemben szívesen flörtölnének Karácsony Gergellyel - úgy tennék ezt, hogy Molnár Gyula azt sem tudta eltalálni, hogy melyik pártban politizál. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Még érdekesebbé teszi ezt a választást, hogy Karácsony Gergely korábban a sajtóhírek szerint azt mondta egy fórumon, hogy jobban utálja a szocialistákat, mint a Fideszt. Utána persze az egészet megpróbálta letagadni. De azt is elmondhatnám, hogy amikor az előző választások előtt összeállt a baloldallal, a többi baloldali párttal, akkor ezt csak úgy tudta elviselni, hogy legurított egy felest, és ezt ők maguk is elmondták utólag. Egy dolgot azért jó, ha egyértelművé teszünk: amikor káosz telepszik a baloldalra, az egyet jelent általában, azt, hogy még mindig Gyurcsány Ferenc az úr a házban. Felé lejt a pálya, már ő diktálja a tempót, és hozzá jelentkeznek be az egyes baloldali vezetők, egymásnak adják a kilincset, hogy megállapodhassanak vele. A múlt tehát szépen visszalopakodik a baloldalra, és meg is telepszik ott. De bármennyire is szétesett állapotban vannak önök, azt a rossz szokásukat azért megtartották, hogy az ország érdekeivel ellentétes döntéseket hoznak. Mert Brüsszelben pár napja az MSZP képviselője is megszavazta a kötelező betelepítési kvótát. Idehaza letagadták, ön is azt mondta, hogy a bevándorlás álprobléma, aztán Brüsszelben meg igennel szavaznak a bevándorlást könnyítő javaslatokra. Arra szavaztak, hogy meg kell indítani a betelepítéseket kötelező jelleggel, annak ellenére, hogy a tavalyi népszavazáson a magyarok 98 százaléka ezt elutasította. Na, ennyire lehet önökre bízni az ország biztonságát - semennyire. De az a helyzet, hogy más dolgokban sem lehet az MSZP-re számítani, illetve egy dologban azért mégiscsak jó lenne: sokan várják önöktől, hogy kártalanítsák azt a rengeteg idős embert és diákot, akiket az önök egyik vezetője, Czeglédy Csaba károsított meg. Azért is joggal várjuk el, hogy a baloldal tegyen lépéseket a kártalanítás irányába [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Mi van még a tarsolyodban?]] mert a Gyurcsány családhoz köthető cég három alkalommal is tett pénzt Czeglédy Csaba cégébe, és ezt be is vallották. Jó lenne, ha tisztáznák a körülményeket. Mert ha nem lépnek, akkor sokadjára bizonyítják, hogy az MSZP ugyanaz a párt, amelyik egyszer már majdnem tönkretette az országot, és ha lehetőséghez jutna, akkor újra megtenné; szerencsére ezt nemcsak mi tudjuk, hanem a választók számára is egyértelmű. Ez lehet, hogy az önök számára nagyon rossz hír, de az ország számára nagyon is jó. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP frakcióvezetője, Szél Bernadett képviselő asszony: „Amit ma korrupciónak neveznek, az gyakorlatilag a Fidesz legfőbb politikája” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Fideszes igazságbeszéd, hogy amit korrupciónak neveznek, az gyakorlatilag a Fidesz legfőbb politikája. Ezt önök két évvel ezelőtt ismerték be, és vállalták büszkén, hogy velejéig romlottak és korruptak, és ez után a kitárulkozás után, azt hiszem, nincs mit csodálkozni, hogy szombaton, a korrupcióellenes világnapon a Fidesz egyáltalán nem ünnepelt. Talán éppen egy disznóvágáson voltak - igaz, Pócs képviselőtársam? -, és ott folytatták a nemzeti konzultációt: ráírták egy felperzselt disznóra, hogy „ő volt a soros”. Felemelő kampányelem, gratulálok hozzá! Azt gondolom, hogy önök minden magyar hagyományt képesek tönkretenni a saját képükre formálva. Szégyelljék magukat egytől egyig!Én úgy látom, hogy a korrupció olyan a Fidesznek, mint a magyar emberek számára a levegő: ha nincs korrupció, akkor a Fidesznek nagyjából vége. Orbán Viktornak a rendszere ugyanis a folyamatos korrupciós utánpótlás nélkül nem életképes. A NER-nek a lényege az, hogy önöknek már nincsenek nokiás dobozaik, meg nem is esznek meg 40 deka párizsit közben, hanem csak mindenkinek a tudtára adták, hogy milyen feltételek mellett nyerhetnek el különböző zsíros megbízásokat, és aki ebbe a bizniszbe belemegy, az utána a rendszer része lesz, és függővé válik önöktől. Mi úgy látjuk az LMP-ben, hogy önök így darálták be ennek az országnak egy jelentős részét, és önök hatalmas nagy bajban lennének, ha nem lenne miből kifizetni az oligarcháikat meg a saját kis Döbrögijeiket. [[11.20]] Az LMP teljes mértékben független ettől a rendszertől, és ezért tudunk mi egy új korszak indítói lenni ebben az országban. Függetlenek vagyunk önöktől, függetlenek vagyunk a rendszerüktől, és ebben az országban egy új korszakot tudunk indítani. [[Egy hang a Fidesz soraiból: Csak Soros Györgytől függötök!]] Mi az önök ellentétei vagyunk, és az LMP-kormány lesz Magyarország első korrupciómentes kormánya. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Egyre többen vagyunk, akik tudjuk ugyanis, hogy létezik olyan kormány, amelyik nem egy oligarcha zsebéből lóg ki. Mi tudjuk azt, hogy az elmúlt 27 évben ebben az országban, ahogy Ángyán tanár úr mondta, váltott műszakban rabolták ki az embereket. Azt is láttuk, hogy semmi következménye nem volt, akár baloldali kormány, akár jobboldali kormány, mindig a kisemberek jártak rosszul, mert ők voltak azok, akiknek nem volt jó iskolájuk, nem tudták a gyermekeiket orvoshoz vinni, a kórházban hálapénzt kellett dugdosni, nem működött az oktatás, az egészségügy és vacak bérek voltak, ha meg valami gondjuk volt, akkor meg senki nem segített rajtuk. Mi úgy látjuk, hogy ennek a következménynélküliségnek kell véget vetni. Ahogy ígértem önöknek, elkészítettük azt a vádiratot - ez az első verziója -, hogy a 2018-as kormány- és korszakváltás után ezek lesznek azok az emberek, ezek lesznek azok a bűncselekménygyanúk és azok a Btk.-beli tényállások, amelyekkel el fogjuk kezdeni az elszámoltatást. Orbán Viktor miniszterelnöktől elkezdve Rogán Antal miniszter úr, Farkas Flórián, Polt Péter, Tállai András, Simonka György, Varga Gábor, Mengyi Roland „Voldemort”, Fazekas Sándor, Balog Zoltán, Habony Árpád, Andy Vajna, Mészáros Lőrinc, Tiborcz István, Patyi András, Matolcsy György, Szivek Norbert. Ők lesznek az elsők, akikkel az elszámoltatást elkezdjük. S itt vannak felsorolva a bűncselekménygyanúk is és a Btk.-beli tényállások is: költségvetési csalás, hivatali visszaélés, pénzmosás, hűtlen kezelés, sikkasztás, vesztegetés, tartozás fedezetének elvonása, befolyással üzérkedés. Van itt minden az önök szégyenlistáján! Ez az a kormányzati teljesítmény, amit önök fel tudnak mutatni az elmúlt hét évben, és szégyelljék magukat, hogy ezt egy agymosással megpróbálják elfedni az emberek előtt. Mi egyre többen vagyunk, akik tudjuk, hogy lehet korrupciómentesen kormányozni ebben az országban, és mi egyre többen vagyunk, akik tudjuk, hogy az a pénz, amit önök ellopnak, az oktatásra kell, az egészségügyre kell, iskolákra kell és kórházakra kell, és bérekre kell a magyar embereknek. Nem fogják megúszni, mert mi egyáltalán nem felejtünk. Akik közpénzt loptak, azoknak az embereknek nincs bocsánat, a korrupció ugyanis nem egy arctalan szörny, nem egy láthatatlan szörny, aki ellopja a pénzünket. A korrupciónak van arca, a korrupciónak van neve, és mi pontosan tudjuk, hogy kik ők. Napról napra, hétről hétre itt ülnek velem szemben a parlamentben. Ugyanis önök, tisztelt fideszesek és KDNP-sek egytől egyig tettestársak ennek a borzasztó rendszernek a működtetésében. Önök azok, és vegyék nyugodtan személyesen magukra, akik miatt nincs elég CT és MR ebben az országban. Önök azok, akik miatt nincs elég iskola, és önök azok, akik miatt vacak bérekért robotolnak az emberek ebben az országban. Önök felelősek, mert önök támogatják ezt a rendszert, önök gombot nyomnak erre a rendszerre, és partnerek minden pusztításban, és az ország nemzetközi hírnevének a lejáratásában is. Önöknek az égvilágon semmi nem drága, ha a hatalmukat akarják félteni. A Szél-kormány azonban önöktől és bűntársaiktól egytől egyig vissza fogja venni az ellopott pénzeket. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Hadházy Ákos kitartó munkája miatt megvannak a bizonyítékaink, és az LMP 11 pontos antikorrupciós csomagja a garancia arra, hogy ne fordulhasson elő soha többé ebben az országban, hogy Magyarország Kormánya módszeresen meglopja a magyar embereket. Magyarország tiszta, büszke és gazdag ország lesz, mert van egy párt ebben az országban, amelyik egyik oligarchának sincs a zsebében, és ez a Lehet Más a Politika.
Vége van. Államtitkár úr, önnek adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! A kommunizmusban volt az jellemző, hogy a pártok végeztek igazságszolgáltatási tevékenységet. Ha jól értem, akkor ezt az időszakot hoznák vissza. [[Zaj az LMP és az MSZP soraiban.]] Ettől függetlenül azt szeretném önnek elmondani, hogy a korrupcióellenes küzdelem közös érdekünk, ezért most Magyarországon van az egyik legszigorúbb közbeszerzési törvény Európában, ezért szorította vissza a kormány az áfacsalásokat, ezért alakult át az uniós pályázati rendszer, ezért előírás az, hogy minden vállalatnak, minden cégnek, amelyik megbízást kap az államtól, átlátható tulajdonosi struktúrával kell rendelkeznie. Szeretném önnek elmondani, hogy 2010 előtt ez nem így volt, azt sem lehetett tudni, hogy kik kapnak állami megrendeléseket. És az a helyzet, tisztelt képviselő asszony, hogy ha annyira érdekli önöket a korrupció elleni küzdelem, akkor miért nem szólnak egyetlen szót sem Czeglédy Csaba ügyében, aki 3 milliárd forintot tüntethetett el, és a károsultak között időseket és diákokat találunk. Egyetlen szót sem mondanak erről, ezen a listán sem szerepel. Ez is jellemzi, hogy valójában miről is van szó. [[Dr. Szakács László: Kiről beszélsz? Tarsoly Csabáról?]] Engedje meg, hogy azt mondjam, a felszólásaikon hetek óta érezzük Ron Werber keze munkáját. Azért mégiscsak érdekes történet az, hogy az a párt, amelyik azt hirdette, hogy lehet más a politika, leigazolta azt a botrányos kampányembert, akihez a magyar politika legcsúnyább, legotrombább pillanatai kötődnek, például a 23 millió románozás. Sokat nem kérhetünk és nem remélhetünk önöktől, de egyet azért mégiscsak kérünk, hogy legalább a külhoni magyarokat ne támadják úgy, mint ahogy Ron Werber tette a korábbi időszakában. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön szólt a kormányzati terveikről is, ezért én is szeretnék erre reagálni. Önök nem olyan régen nyilvánosságra hozták az LMP választási programját, amelyben vannak furcsaságok, és vannak benne olyan dolgok is, amik nagyon is súlyosan érintenék a munkából élőket. [[Zaj az LMP és az MSZP soraiban.]]
Képviselő asszony, ön már elmondta a véleményét, legyen szíves hallgatni! Ön már elmondta a véleményét, meghallgattuk.
Arról a programról beszélek, tisztelt képviselő asszony - én meghallgattam önt -, amelyik ott virít az önök honlapján, ön is megnézheti. Világosan szerepel ebben a programban - onnan vettem -, hogy az LMP újra kimondja, hogy megszüntetnék az egykulcsos adórendszert. Tehát a mostani 15 százalékos adókulcs helyett újra többkulcsos rendszert vezetnének be, azaz drasztikus adóemelést akarnak. Emlékszünk arra, hogy ez mit is jelent. Azt jelenti, hogy már kicsivel az átlag fölött keresők is a legmagasabb sávba tartoznak. A gyermeket nevelő középosztály cipelte a terhek legnagyobb részét, és ezt az időszakot akarják önök visszahozni. Az ön programjában a családi adókedvezmények rendszere is erős kritikát kap, azt írják, hogy véget vetnek a mostani gyakorlatnak. Ez botrányos! Ebben is ott folytatják, ahol a szocialisták abbahagyták. Felszántanák a családtámogatási rendszert, amely egyébként már több mint 3000 milliárd forintot hagyott a gyermeket nevelő családok zsebében. A programban megszorításokról és negatív bérversenyről is beszélnek. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy 2010-hez képest több mint 30 százalékkal magasabbak a bérek ma Magyarországon, a megszorítás pedig nem a polgári kormány, hanem a baloldal mániája, amelyhez ön is tartozik. Arra már nem is térek ki részletesen, hogy nemet mondanak a paksi beruházásra, csak arra nem adnak valódi választ, hogy az ennek következtében emelkedő áramárakat, a különbséget ki fizetné ki. [[Dr. Szél Bernadett: Mészáros Lőrinc.]] Mert ha nem az LMP fizetné ki, akkor majd a magyar családoknak kell. Ennyit a bejelentett programról. Teljesen egyértelmű, hogy amit Ron Werber elkezdett a szocialistáknál, azt az LMP-nél folytatja, és az eredménye is ugyanaz lesz. Egy olyan tanácsadót lízingelnek önök, aki a megszorításokkal vegyes hazugságpolitikát javasolja Magyarország számára. A magunk részéről köszönjük, nem kérünk belőle. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, a KDNP részéről „152 éve ezen a napon avatták fel a magyar tudomány házát” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy valamennyiüknek kegyelmekben gazdag, áldott, boldog karácsonyi ünnepeket kívánjak. S rátérve a napirend előttimre: több mint 150 éve, 1865. december 11-én, több évtizedes hányattatás után avatták föl a magyar tudomány házát, az akkor frissen elkészült Magyar Tudományos Akadémia székházát. Negyven év telt el Széchenyi híres, a pozsonyi országgyűlésen tett felajánlását követően, mire az első főtitkár, Arany János beköltözhetett dolgozószobájába. Pedig a hazai tudós társaság létrehozására irányuló első gondolat már Széchenyi előtt kilencven évvel megszületett, hiszen Bél Mátyás 1735. évi tervezete, majd több más eredménytelen javaslatot követően Bessenyei György „Egy magyar társaság iránt való jámbor szándék” című munkájában indítványozta egy tudományos társaság létrehozását, sőt Fejér György 1809-ben megjelent értekezése erre már egy részletes vázlatot, javaslatot is kimunkált. Talán éppen ezért érdemelte ki Széchenyi a legnagyobb magyar címet, mert képes volt a gondolatokat tettekre váltani. Ugyanis felajánlása kimozdította az elmúlt évtizedek parttalan vitáiban veszteglő helyzetből a magyar tudomány ügyét. 1827-ben ugyan az alapítást törvénybe iktatták, de a mai Magyar Tudományos Akadémia elődje csak 1830-ban kezdhette meg tényleges működését, miután az uralkodó elfogadta az alapszabályokat és a tudós társaság igazgatósága megtarthatta első ülését Pozsonyban.A cél már akkor is állandó pesti székhelyű és működésű intézmény megteremtése volt, ugyanakkor a császári udvarral szemben elmélyülő viták, majd az 1848-49-es forradalom és szabadságharc és az azt követő megtorlások lehetetlenné tették a tervek megvalósulását. A kiegyezést megelőző enyhülés, valamint az állandó székház építésére létrejött közadakozás, különösen Széchenyi István végrendeleti adománya és Sina Simon bankár bőkezűsége teremtették meg az építkezés alapjait. A munkálatok 1862-ben kezdődtek, és pontosan 152 éve, 1865. december 11-én fejeződtek be. A kiegyezést követően ennek gyümölcseit élvezhette az ország, hiszen valósággá vált, új tartalommal töltődött fel a haza és haladás reformkori jelszava. Az akkor bekövetkezett, egészen az első világháborúig tartó technikai fejlődés és a műszaki értelmiség társadalmi szerepvállalása tette lehetővé, hogy Magyarország rövid idő alatt a világ fejlett részéhez tartozzon. A Magyar Tudományos Akadémia természetesen számtalan szerkezeti és szakmai változáson esett át a mögöttünk hagyott 152 évben, de székháza változatlan maradt, ezzel is szimbolizálva azokat az értékeket, amelyek az alapítástól mind a mai napig aktuálisak. [[11.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ma ismét olyan világot élünk, amiben, miként azt gróf Széchenyi István fogalmazta, egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik. Ezért a tudomány és az ipar kapcsolata minden korábbinál fontosabbá vált, amit a kormány gazdaságpolitikájában érvényre is juttat. Hiszen Magyarország valódi gyarapodására csak akkor van esély, ha a világgazdasági versenybe magas hozzáadott értékű, tudásintenzív technológiákkal tudunk bekapcsolódni. Ahhoz, hogy ez megvalósulhasson, elsősorban a tudomány iránt elkötelezett tanárokra, ifjúságra, jól szervezett oktatás- és tudománypolitikára, valamint a tudomány képviselőit összekapcsoló, kiválóan működő Magyar Tudományos Akadémiára van szükség. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr, Alelnök Úr! Tisztelt Ház! Ma sem teszünk mást, mint a jövő tudósait keressük, és amikor megtaláljuk, akkor igyekszünk őket tehetséggondozással, ösztöndíjakkal ösztönözni arra, hogy itt, Magyarországon tudományos pályán képzeljék el a jövőjüket. A magyar iskolarendszer ma már alkalmasabb arra, hogy csökkentse a különböző hátrányokat, hogy segítse azokat, akiknek fel kell zárkózniuk az átlaghoz vagy a jobbak tanulmányi eredményeihez, és alkalmas arra is, hogy a tehetségeket külön programokkal próbálja ösztönözni. A magyar tudományos élet számára fontos nap ez, amit ön is említett, december 11-e, de legalább ennyire fontos a magyar nemzeti öntudat szempontjából, hiszen egy ország számára alapvető kérdés, hogy a saját tudományos életét saját maga szervezze, legyen egy köztestülete, amelynek méltó elhelyezése is legyen. Ez volt a Magyar Tudományos Akadémia. És ugyanilyen fontos lépés volt pár évvel ezelőtt, hogy ne csak a tudományos életnek, de a művészeti életnek is legyen egy önálló köztestülete, amely szintén a nemzeti öntudat fontos része, ahogy a tudományos élet tud nemzeti alapon szerveződni, ugyanúgy tud a művészeti élet is tud Magyarországon teljesítményt, szervezettséget, olyan támogatási programokat fölmutatni, amelyekkel a magyar művészet, a nemzeti művészet is nagyobb virágzásnak tud indulni. Mind a Tudományos Akadémia léte, mind az új Művészeti Akadémia léte a szuverenitás, az önállóság kifejezésére is alkalmas. Alkalmas arra, hogy a magyar tudományos és művészeti életet egyaránt tudjuk támogatni.Fontos az utánpótlás ezekbe a tudományos műhelyekbe, azért indítottuk el az elmúlt évtizedek legnagyobb köznevelési, közoktatás-fejlesztési programját, 200 ezer tanulónak fogjuk megújítani iskolai környezetét. Ez azt jelenti, hogy 535 iskola újul meg közel 400 településen Magyarországon. Ezeknek a diákoknak sokkal korszerűbb osztálytermei, sokkal korszerűbb felszerelései lesznek, mint korábban. Ahogy említettem is, 200 ezer tanuló tud a következő években teljesen megújult környezetbe kerülni. Ami emellett ugyanilyen fontos, hogy a jövő tudományos életét is már digitális nyelven írják, ezért minden korábbinál többet, 45 milliárd forintot fordítunk arra, hogy különböző iskolai digitális fejlesztések legyenek. Ahol háromdimenziós megjelenítő eszközökre van szükség, azt pályázati úton most oda tudjuk adni. Ahol háromdimenziós nyomtatóra van szükség, azt pályázati úton most oda tudjuk adni. Ahol VR-szemüvegekre van szükség, hogy úgy helyezkedjenek bele valamilyen természettudományos vagy történelmi szituációba, ezt most pályázati úton meg tudjuk adni. Hiszen olyan széles körű lehetőségek nyíltak meg, amelyekre korábban Magyarországon példa nem volt. És a legmodernebb, legújabb technikai eszközökkel tudjuk a magyar iskolákat felszerelni. Bízunk benne, hogy a tudományos életre nevelésnek, a természettudományi oktatásnak ezek soha nem látott lendületet tudnak adni. Másrészről a digitális oktatás pontosan egy olyan terület, ahol a más, szerencsésebb nyugat-európai országokkal szembeni lemaradást sokkal gyorsabban lehet behozni. Hiszen ezeket a technológiákat nagyon gyorsan át tudjuk ültetni. Arra pedig, hogy utána a különböző eszközökre, a cserélendő eszközökre is legyen pénz, hogy a projektorokba új izzót is tudjanak venni, e célból növeltük a köznevelésre, a gyermekek oktatására fordított források mértékét 500 milliárd forinttal az elmúlt időszakban. A jövő évi költségvetés 500 milliárddal tartalmaz már többet a gyermekek oktatására, nevelésére, a jövő tudományos generációjának képzésére, mint amennyit 2010-ben tartalmazott az akkori költségvetés. Ha megnézzük a tudományterületeken dolgozók, felsőoktatási dolgozók bérszintjét, azt láthatjuk, hogy 2016-ban egy átfogó béremelés indult el, amely még a jövő évben is tart. 2016. január 1-jén a felsőoktatásban 15 százalékkal nőttek a bérek, az idén újabb 5 százalékkal és jövőre további 5 százalékkal fognak nőni, hogy megbecsüljük azokat, akik a jövő tudósait képzik. Új ösztöndíjakra, amelyek a tehetségeket hivatottak még inkább ösztönözni, az elmúlt öt évben 9 milliárd forintnyi új forrást állítottunk be a költségvetésbe. A „Nemzeti kiválóság” programban hallgatók, oktatók, kutatók ösztönzésére egyaránt több év alatt 5 milliárd forintot fordítottunk, közel 2 ezer hallgató és oktató, kutató kiváló teljesítményét tudtuk ösztönözni. ’16 óta az új „Nemzeti kiválóság” programban az itthoni pályán tartás érdekében, a tudományos utánpótlás-nevelés érdekében 75 ezer forinttól 350 ezer forintig terjedő nettó ösztöndíjat tudunk kínálni, ennek pénzügyi kerete pedig 2,2 milliárd forintról 4 milliárd forintra nőtt. Így bízunk benne, hogy az eddigi 1900 főn túl sokkal több új fiatal tehetséget tudunk még ösztönözni. Szintén a „Nemzet fiatal tehetségeiért” ösztöndíj több százas nagyságrendben tudott fiatal tehetségeket a tudományos pályára ösztönözni. A doktorandusz hallgatói ösztöndíjat 100 ezerről 140, illetve 180 ezer forintra emeltük, hogy ezzel is a tudományos kutatást próbáljuk ösztönözni. Azt hiszem, hogy mindezek és a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal kimagaslóan nagy, 82 milliárd forintos tudományos kutatási összege mind-mind a magyar tudományos élet erősítését szolgálják. Köszönöm szépen [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gulyás Gergely frakcióvezető úr, a Fidesz részéről: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2014 és ’18 közötti parlamenti ciklus utolsó teljes törvényhozási ülésszaka zárul le a mostani üléssel. Éppen ezért talán érdemes röviden összegezni, hogy 4-5 hónappal a választások előtt kitől mit várhatunk.Úgy gondoljuk, egyértelmű, ha arról beszélünk, hogy biztonságot és fejlődést szeretnénk az országban látni, akkor a kormány mindkét területen kiemelkedően jól teljesített. A biztonság ügyében mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani annak a több mint 2,3 millió embernek, aki kitöltötte a nemzeti konzultáció kérdőívét. Jól mutatja a részvételnek ez a mértéke és nagyságrendje, hogy milyen kiemelt figyelmet kell fordítani az ország biztonságára, hogy az a politika, amit a kormány a migráció tekintetében folytat, és amelynek az az alapja, hogy nekünk kell meghatározni azt, hogy kivel élünk együtt és kivel nem, széles körű támogatásra talált a választópolgárok körében. [[11.40]] Nagyon sajnáljuk azt, hogy ezen a területen nem jött létre nemzeti egység, nagyon sajnáljuk azt, hogy hétről hétre azt kell megélnünk az Európai Parlament bizottságaiban és plenáris ülésén, hogy a balliberális oldal képviselői rendszeresen a magyar nemzeti érdekkel szemben foglalnak állást, rendszeresen támogatják azt, hogy felső határ nélküli betelepítési kvótát fogadjon el, illetve próbáljon meg ránk kényszeríteni az Európai Parlament. Úgy gondoljuk, hogy Magyarország biztonságának megőrzése érdekében feltétlenül szükséges az, hogy a kormány mögött ebben a kérdésben a lehető legnagyobb támogatottság álljon, csak így őrizhető meg a nemzeti identitás, csak így óvható meg Magyarország biztonsága, és csak így garantálható az, hogy a következő generációk számára a megoldást ne egy másfajta családpolitika biztosítsa, ne a bevándorlás, és ne váljon Magyarország semmilyen formában sem bevándorlóországgá. Ha azt megnézzük, hogy honnan hova jutottunk el a fejlődés tekintetében, akkor azt is látjuk, hogy teljesen valótlan az ellenzéknek az a vádja, hogy nekünk a migráció témakörére azért van szükség, hogy ne kelljen másról beszélni. Beszéljünk nyugodtan a más területen elért eredményekről! Ma több mint 740 ezer emberrel többen dolgoznak Magyarországon, mint amennyien dolgoztak 2010-ben a kormányváltáskor. Ez jól mutatja azt is, hogy az elvándorlás mértéke sem lehet olyan nagy, mint ahogy azt az ellenzék feltüntetni igyekszik, hiszen ez a 740 ezer ember nem volt munkában, nem állt munkába Magyarországon, és most pedig dolgozik, ráadásul ma már sokkal nagyobb probléma a munkaerőhiány, mint a munkanélküliség. A közszférában vagy a közmunkában dolgozók száma is 150 ezerre csökkent, összesen 200 ezerről 150 ezerre csökkent azok száma, akik közmunkaprogramban vesznek ma részt. Ha megnézzük ehhez képest, hogy mit sikerült elérni a pénzügyi-gazdasági területen, akkor kiegyensúlyozott költségvetés, kiszámítható növekedés, hosszú távon fenntartható, jó gazdasági perspektíva áll az ország előtt, és arra is büszkék lehetünk, hogy ebben az évben 13 százalékkal nőtt a reálbér, amire a rendszerváltozás óta nem volt példa. Tehát összességében azt mondhatjuk, hogy a kormány mögött olyan teljesítmény áll, ami minden hibával együtt is okot ad arra, hogy a választóktól a folytatásra kérjünk bizalmat. Ami pedig az ellenzéket illeti, kétségkívül a legszórakoztatóbb e tekintetben a Magyar Szocialista Párt miniszterelnökjelölt-keresése. Azt látjuk, hogy az MSZP elnöke például azt hiszi, hogy párbeszédben áll az Együtt nevű párttal, de valójában éppen az Együtt van a Párbeszéddel. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Azt is látjuk, hogy ennek a pártnak a vezetője ugyan még miniszterelnök-jelöltje az MSZP-nek, de máris megbánta, hogy ez egyáltalán felmerült. Az ellenzék más pártjairól is azt tudjuk csak mondani, hogy az LMP-nél azt a megújulást, amit itt miniszterelnök-jelölt asszony ismertetett, az a Ron Werber fémjelzi, aki az első magyar gyűlöletkampányt vezette itt, aki a gyűlöletet meghonosította a magyar politikában, akinek a nevéhez a 23 millió románozás fűződik. Ez ma az LMP számára a megújulás jegyében morálisan elfogadható, politikailag képviselhető. A Jobbiknak pedig különösebb problémája nincs ezzel, hiszen ha lenne, akkor Vona Gábor nem tenne visszautasítható vagy visszautasíthatatlan ajánlatokat Szél Bernadettnek. Úgy gondolom, jól látszik, hogy ma már Ron Werber, akivel szemben a Jobbik annak idején létrejött, elfogadhatóvá vált a Jobbik számára is. Szerintünk a magyar politikában a baloldalon teljes megújulásra van szükség, és való igaz, hogy ma ellenzékváltó hangulat van az országban, nem pedig kormányváltó. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami az eredményeket illeti, Magyarország egy erősödő gazdasággal, több munkahellyel, fokozatosan növekedő bérekkel zárja az évet, ahol minden magyar családnak megvan az a lehetősége, hogy egy lépést tegyen előre a saját életében. Ami a biztonsági kockázatokat illeti, az elmúlt hetek és napok eseményei után mindenki joggal teszi fel a kérdést, hogy miért foglalkozik egyre több uniós európai vezető Magyarországgal, miért próbálnak meg egyre többen külföldről beavatkozni a magyar választási kampányba. A válasz egyszerű: azért, mert Magyarország az az ország, amelyik ellenáll az elhibázott, veszélyes betelepítési, bevándorlási terveknek, éppen ezért meg akarják törni, s ha Magyarországot sikerülne megtörniük, akkor végérvényesen el lehetne indítani a kvótaprogramot. Aki szeretné tudni, hogy mi is valójában a helyzet, mire is számíthatunk, az ne az ellenzék nyilatkozatait nézze, hanem nézze a brüsszeli politikusok nyilatkozatait. Nézzünk is párat! A liberális európai parlamenti képviselő, Sophie in't Veld szerint nem kellene lezárni a határokat. A baloldali Tanja Fajon szerint Európa migrációs kontinens, sem a határok, sem a kerítések nem fogják megakadályozni a bevándorlókat, hogy idejöjjenek. Frank Engel, aki luxemburgi, arról beszélt, hogy nem lehet európai ország az, amelyik nem fogad be bevándorlókat: mindannyian bevándorlók voltunk, és továbbra is bevándorlók maradunk - mondja ő. Ez a politikus azt sem titkolta el, hogy a migránsok befogadása sokba kerül majd az egyes országoknak, ehhez meg kell találni a pénzeket. Egy másik EP-képviselő, Ana Gomes arra is javaslatot tesz, hogy miből fedeznék mindezt. Azt mondta, hogy ha egy tagország nemet mond a betelepítési tervekre, akkor annak következményei kell hogy legyenek, a következményeknek pedig akkor van meg a hatásuk, ha zsebbe vágóak. Nem maradt le a nyilatkozatokban Jean-Claude Juncker sem, az Európai Bizottság elnöke, aki azt mondta, hogy törvényes lehetőséget kell teremteni az Európába irányuló bevándorlásra. Ezt azért tartja szükségesnek, mert szerinte Európának szüksége van a bevándorlásra a következő évtizedekben. Továbbá valamiért azt is szükségesnek tartotta kinyilatkoztatni, hogy Afrika mindig is a történelmünk része volt. Csak egyetlen dolgot tudunk ezen politikusok javára írni, hogy legalább tiszta lapokkal játszanak, nem úgy, mint a hazai ellenzéki pártok, akik úgy tagadják le az egész betelepítési program létét, hogy közben odakint Brüsszelben simán megszavazzák, csont nélkül. Tisztelt Ház! Amint a fenti nyilatkozatok is bizonyítják, a helyzet most forró politikai értelemben, Magyarország politikai célkeresztben van, azt akarják elérni, hogy a kormány adja fel eddigi elvi álláspontját. Ilyen körülmények között van igazán jelentősége annak, hogy több mint 2 millió 300 ezren vettek részt a nemzeti konzultációban, és a részeredmények után elmondhatjuk, hogy a több mint 2 millió résztvevő szinte egyhangúlag utasítja el a betelepítést és minden más bevándorlást segítő tervet. Nem akarnak betelepítést, akarnak viszont erős határvédelmet. A magyarok nem akarnak fejenként 9 milliót költeni minden bevándorlóra, nem akarják, hogy háttérbe szoruljon saját kultúránk és nyelvünk, és azt is elutasítják egyébként, hogy az illegális bevándorlást ellenző országokat nyomás alá helyezzék. Szeretnénk mindenkinek köszönetet mondani, akik kiálltak és kiállnak Magyarországért. Az itt jelen lévő képviselőket és minden felelős politikai szereplőt arra kérünk Magyarországon, hogy hallják meg a magyarok hangját, hallják meg a magyarok szavát, akik az ellenzéki pártokkal ellentétben nem akarják, hogy Magyarország bevándorlóország legyen. Az a helyzet, hogy az ellenzék nyilatkozatait szemügyre véve, meghallgatva, úgy látjuk, hogy ebben az ügyben egyelőre csakis a kormányra számíthatnak és a kormánypártokra. A tét most nem kevesebb, mint Magyarország függetlensége és szuverenitása, és ez már olyan súlyú ügy, amely a jövő évi választás fő tétjét is kijelöli. Egy biztos, a kormány bele fog állni a vitákba, készen állunk, meg kell védenünk Magyarország biztonságát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A mai utolsó napirend előtti felszólalásra Vona Gábor képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője részéről kerül sor: „A lázadás éve 2018-ban lesz” címmel. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt fideszes, KDNP-s Képviselőtársaim! 2018 áprilisában önöket le fogja váltani a magyar társadalom, és 2018 áprilisa után a Jobbik-kormány hat területen fog belekezdeni az ország rendbetételébe. Az első terület az ország biztonságának a megvédése, ahol mi nem csupán megőrizzük a kerítést a déli határon, de ha szükséges lesz, akkor más szakaszon is kerítést fogunk építeni, a kerítés mellé föl fogjuk állítani a határőrséget és a letelepedésikötvény-bizniszt egyszer s mindenkorra föl fogjuk számolni, az abban részt vevőket pedig elszámoltatjuk. A másik terület a demokrácia helyreállítása lesz, ugyanis önök a fékek és egyensúlyok rendszerét felszámolták, mi ezt helyre fogjuk állítani természetesen. A harmadik terület, ahol önök szintén nem tudtak eredményt fölmutatni, ez a versenyképesség, a versenyképesség növelése, ehhez ugyanis olyan területekre és olyan lépésekre lett volna szükség, amelyeket önök nem tettek meg. Szükség volna egyrészről egy termelésközpontú, termelékenység-központú, innovatív gazdaságpolitikára, szükség volna egy modern, XXI. századi egészségügyre, egy modern, XXI. századi oktatáspolitikára, s legfőképpen szükség volna a korrupció elleni kíméletlen fellépésre és az elszámoltatásra; ez tehát a harmadik terület. [[11.50]] A negyedik terület az az európai, illetve a nemzetközi elszigeteltségünknek a mérséklése, ahol igen komoly romokat kell majd ismételten eltakarítani önök után. Az ötödik terület az elvándorlás mérséklése, amely sajnos nem kalandvágyból történik, mint ahogy az önök miniszterelnöke mondta. Ezt a tendenciát mi meg fogjuk fordítani, lassítani fogjuk első lépésben, és utána megfordítani, amihez szintén sok lépés kell. Például a devizahiteleseknek egy igazságos és végleges javaslatot kell letenni az asztalra, amely kimenti őket ebből a csapdahelyzetből. Szükség van egy átfogó otthonteremtési akciótervre. Szükség van egy rugalmas, méltányos és biztonságos nyugdíjrendszerre. És végül szükség van arra, amiben szintén nem vettek részt és nem vesznek részt, egy európai szintű küzdelemre a bérunióért. És végül, de nem utolsósorban a hatodik terület a társadalmi megosztottság helyreállításáról, csökkentéséről, mérsékléséről szól, ugyanis önök és az elődeik is a XX. századi megosztottságokra, a XX. századi traumákra építették a politikájukat, jobb- és baloldalra. Mi ezen túl fogunk lépni, és a magyar társadalmat és a magyar közéletet is át fogjuk vezetni a XXI. századba, ahol már nem azt fogjuk keresni, hogy mi az, ami különválaszt bennünket, mi az, ami szétválaszt bennünket, hanem azt fogjuk keresni, hogy mi az, ami összeköt bennünket, és az álproblémák és a manipuláció helyett a valódi problémákra, a mindennapi problémákra fogunk fókuszálni. Ez tehát az a hat terület, ahol a Jobbik rendbe fogja tenni az országot. Persze most önök kérdezhetik, hogy miért vagyok ebben ennyire magabiztos a fekete szerda után, amikor az Állami Számvevőszék 662 millió forintra büntette, bírságolta a Jobbikot. Látom, néhányan még mosolyognak is - mosolyogjanak csak nyugodtan, az is véget ér majd egyszer! Valóban, az Állami Számvevőszék támadása egy elképesztő, Európában példátlan támadás a választások előtt négy hónappal, de én mégis biztos vagyok a Jobbik győzelmében, és biztos vagyok abban, hogy önöket a magyar társadalom áprilisban el fogja söpörni. De miért? Azért, mert ez az egész eljárás, amit nyilvánvalóan Orbán Viktor, a korrupt zsarnok kezdeményezett, ez nem a mi gyengeségünket bizonyítja, hanem az övét és az önök gyengeségét. Tisztelt Uraim! Itt nem mi félünk - itt önök félnek, itt önök reszketnek, nem a Jobbik! Orbán Viktor, a korrupt zsarnok négy hónappal a választások előtt az ellenzék legerősebb pártját, az egyedüli kormányváltó erőt megpróbálja tönkretenni, eltakarítani, megsemmisíteni, ezzel a demokrácia redőnyét lehúzni, és végre hőn áhított álmát elérni: Magyarországon de facto a diktatúrát megvalósítani. Ez a kétségbeesett lépésük azonban, tisztelt fideszes, KDNP-s képviselőtársaim, nem fog bennünket gyengíteni, hanem, higgyék el, csak erősíteni fog, és pénteken öt órától Budapesten egy fáklyás, békés demonstrációval fogunk ennek hangot adni. És tudom, és ismerve az önök aljas hozzáállását, biztos vagyok benne, hogy oda majd provokátorokat fognak küldeni, de higgyék el, ez nem fogja megakadályozni a mi békés és figyelemfelhívő demonstrációnkat. Volna néhány jó tanácsom egyúttal az önök számára. Domokos Lászlónak azonnal le kellene mondania, ez a minimum. A másik pedig: Orbán Viktornak ezt, amit kezdeményezett az Állami Számvevőszéken keresztül, vissza kell vonnia. Orbán Viktornak vissza kell vonulnia. Nyugodtan üzenjék meg neki - ha már vitára nem mer velem kiállni, mert fél ettől a vitától [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] -, hogy vonja vissza ezt az állami számvevőszékes akcióját, mert így fog jobban járni, higgyék el nekem. Önök egy dologgal nem számoltak, tisztelt képviselőtársaim: nem számoltak a magyar társadalommal, a magyar néppel. Hiába felül a gálya, s alul a víznek az árja, azért a víz az úr! - ugye, emlékszünk erre az idézetre mindannyian, tisztelt képviselőtársaim? Ezt ne felejtsék el! Orbán Viktor arról álmodozott és arról ábrándozott, hogy 2017 lesz a lázadás éve, és valahol majd Európában lesz; nos, a következő a helyzet: a lázadás éve 2018-ban lesz, Magyarországon lesz, és önöket fogja elsöpörni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kezdjük, mondjuk, a korrupcióval, azt említette. Ön pont egy olyan időszakban hozza fel a korrupció kérdését, amikor egy rendkívül csúnya korrupciós botrányba keveredtek. Mert a korrupció legsúlyosabb formája az, hogyha egy pártot cakk-pakk felvásárolnak kilóra. Márpedig a Jobbik esetében ez történt a plakátok ügyében. Azt tudjuk önöknek elmondani, hogy a törvényeket mindenkinek be kell tartani. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A törvénynek érvényt kell szerezni!]] Önök összegabalyodtak egy oligarchával, és annyira beleszédültek ebbe a manőverbe, hogy közben nem tartották be a törvényeket. Ennyi a történet, és nem több. És arról azért megvan a véleményünk, hogy ezek után a választóktól könyörögnek pénzért, hogy ők fizessék ki ennek a költségeit. A baloldal csinálta ezt 2010 előtt: majdnem gajra vágták az országot, és a kárt meg a magyar állampolgárokkal akarták kifizettetni. Csak hogy lássuk, mennyire összevissza hazudoznak: a szóvivőjük korábban úgy fogalmazott, hogy leteszi a nagyesküt - ezt a kifejezést használta -, hogy piaci árat fizettek a plakátokért. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Így van!]] És ezek után ön elmegy egy pécsi fórumra, és simán elmondja, hogy Simicska Lajos piaci ár alatt adott plakáthelyeket. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Nem ezt mondta!]] Ön mondta! Az egyik nap azt állítják, hogy az egész banki hitelből van, aztán azt, hogy szó sincs banki hitelről; hát arra nem veszik a fáradságot, hogy azt egyeztessék, hogy mit hazudnak! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most is hazudsz!]] Ahány nap, annyi hazugság. Miért nézik madárnak az embereket, azt mondja meg! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Téged!]] Aztán hadd mondjam el azt is önnek, hogy hallgatjuk itt önöket hétről hétre, és kíváncsian várunk arra a pillanatra, amikor egy kicsit is mást mondanak, mint bármelyik baloldali párt. De ez a pillanat csak nem jön el, és ennek oka van: ön, pártelnök úr, tavaly nyáron - azt hiszem, hogy tavaly nyáron volt - kijelentette, hogy eladta a párt lelkét. [[Mir­kóczki Ádám: Idézzél már pontosan!]] Na, ez a Jobbik valódi vállalása, és az a helyzet, hogy ezt a programot ön és a párttársai szisztematikusan teljesítik. Egy jobboldali pártból ön csinált egy kilúgozott pártot, egy olyan pártot, ami bármire képes, csak kapna már egy kis hatalmat. És csakis ilyen körülmények között fordulhat elő, hogy miközben az ön Gárda-mellényén nem olyan rég még egy oroszlán figyelt, most már cirmos cica mászkál a hátán az álságos cukiságkampány jegyében. Nem vicc, tényleg ott mászkált egy macsek pár nappal ezelőtt. [[Mirkóczki Ádám: Hűűű! Moraj a Jobbik padsoraiban.]] Szóval, az a helyzet, hogy ön a nemzeti színeket cicás képekre cserélte, ön egy nemzeti pártból egy kétfarkú cica pártot csinált. Ez a helyzet. Az identitásválságukra hosszasan sorolhatnánk a példákat: míg korábban uniós zászlókat égettek, most brüsszeli hivatalnokra bíznák a magyarok bérét; korábban hazaárulásnak nevezték azt, hogyha valaki nem szavazná meg a kvótaellenes alkotmánymódosítást, majd ezek után nem szavazták meg. Szerintem egyébként akkor kerültek önök végérvényesen lejtőre. És akik önökre szavaztak 2014-ben, biztosan nem ezt kérték. Ezért, ha kicsit fülelnek, akkor egyre nagyobb morajlást hallhatnak a Jobbik hátországában. Hogyha valakinek félnivalója van, akkor az ön, a jobbikos szavazók dühétől. De az alapszervezeti lázongásoknál van egy sokkal beszédesebb esemény az elmúlt napokból: az ’56-os hős, Pongrátz Gergely testvére felszólította önt, hogy távolítsa el Pongrátz Gergely fényképét az irodájából, mert méltatlanná vált arra, hogy az ’56-os hősök emlékével saját magát összefüggésbe hozza. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Úgy volt! Mirkóczki Ádám: Te írtad a cikket! Taps a kormánypárti padsorokból.]] Most az a helyzet, hogy ezzel nem tudunk vitatkozni, ezzel egyetértünk, igazából csak egy javaslattal egészítenénk ki: ha levette Pongrátz Gergely képét a falról, akkor ne végezzen félmunkát, rakja ki a Jobbik jelenlegi szellemi és anyagi szponzorait ugyanúgy a falra: nyugodtan akassza ki Havas Henrik, Heller Ágnes és Simicska Lajos portréját! [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Talán még egy macskás kép is megfér majd mellettük. Mert az a helyzet, hogy ez a galéria mutatná meg a legjobban, hogy egy hosszadalmas lélekkiárusítási időszak után hol tart most a Jobbik: sehol nem tart, mert nem is tart sehová, mert már nem hisz semmiben. Nem jó ezt végignézni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Így van! Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix szószóló; Egyed Zsolt, Jobbik; Varga László, MSZP; Gúr Nándor, MSZP; Lukács László György, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Hadházy Ákos, LMP; Németh Zsolt, Fidesz; Firtl Mátyás, KDNP; Volner János, Jobbik. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence, Fidesz; Kissné Köles Erika szószóló; Bartos Mónika, Fidesz; Gúr Nándor, MSZP; Kész Zoltán független; Farkas Félix szószóló; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Szávay István, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP; Ikotity István, LMP; Varga László, MSZP.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Először házszabálytól való eltérésre tett javaslatról határozunk. A Házbizottság a házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló T/18783. számú törvényjavaslat tárgyalása során úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy a törvényjavaslathoz képviselő módosító javaslatot a házszabály 41. § (1) bekezdésében foglalt határidőre való tekintet nélkül 2018. január 19-én pénteken 14 óráig nyújthasson be. [[12.00]] Ezt a javaslatot T/18783/2. számon a honlapon is olvashatják Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem tehát a Házat, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés 142 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett a javaslatot elfogadta. Gulyás Gergely képviselő úr a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben című H/18817. számú előterjesztést. A képviselők azt kezdeményezik, hogy a módosító javaslatok benyújtására ma a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség, az összevont vitára, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a keddi ülésnapon kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Most a határozathozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a H/18817. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A kivételes eljárásra vonatkozó határozatot az Országgyűlés 111 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül hozta meg.Tisztelt Ház! A módosító javaslatok benyújtására 15 óra 3 percig van lehetőség. A kormány azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjeinek megfelelő tájékoztatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosításáról szóló T/18824. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezi, hogy:a módosító javaslatok benyújtására ma a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség,az összevont vitára, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a keddi ülésnapon kerüljön sor. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/18824. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az indítványt 111 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 15 óra 3 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés!Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben című H/18817. számú határozati javaslat összevont vitájára az Országgyűlés keddi ülésnapján, a napirend előtti felszólalásokat követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Szintén a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az állam által biztosított egyes kedvezmények és juttatások kedvezményezettjeinek megfelelő tájékoztatása érdekében szükséges törvénymódosításokról, valamint a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény módosításáról szóló T/18824. számú törvényjavaslat összevont vitájára az Országgyűlés keddi ülésnapján, az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben című H/18817. számú határozati javaslat összevont vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a látható többség ezt a javaslatot is elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a határozathozatalokra az Országgyűlés keddi ülésnapján legkorábban 12órától kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy ezt a javaslatot is elfogadta az Országgyűlés látható többsége. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk.Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 12 óra 6 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnökeként a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömmel élve Mesterházy Attila képviselő úr K/18596., K/18597., K/18598., K/18599., K/18600., K/18601., K/18602. és K/18603. számokon a nemzetgazdasági miniszterhez benyújtott írásbeli kérdéseit visszautasítottam, mivel az indítványok nem tartoznak a kormány feladatkörébe. Tisztelt Ház! Szakács László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Egészségügy érdemi változás nélkül?” címmel. Szakács László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Fél évvel ezelőtt sokként érte őket, hogy az idei évre tervezett béremelés töredékét kapták csak meg a mentősök, és aztán ennek következtében eléggé komoly mennyiségben felmondások is jöttek. Majd néhány nappal ezelőtt jött a következő hidegzuhany. Ugye, önök idén novemberre legalább 12 százalékos béremelést ígértek, kínáltak az egészségügy dolgozóinak, majd kiderült - láttunk sok bérpapírt, láttunk nagyon sok bérkimutatást -, hogy pontosan azoknak, akiknek a legnagyobb szüksége lett volna rá, akik a garantált bérminimum alatt keresnek, őnekik önök nem nyújtottak semmit, ők pontosan annyit visznek haza minden egyes hónapban ezután is, mint amennyit eddig. Mi történt az ő esetükben? Az ő alapbérüket ki kellett egészíteni azzal az összeggel, egy pótlékkal, ami felemelte ezt a garantált bérminimumra, majd most megnőtt az alapbérük, ezért csökkentek a pótlékok, amelyek a garantált bérminimumra növelték volna az ő bérüket. Ez játék a számokkal, államtitkár úr, játék az embereknek az életével, játék az embereknek a jövedelmével, és természetesen játék az egészségüggyel is. És önök erre majd megint azt fogják mondani, hogy ez sajtókacsa. Csak akkor, kérem, menjen el, beszéljen azokkal a műtősökkel, azokkal a szakápolókkal, beszéljen azokkal az emberekkel, akik most is a garantált bérminimum alatt teszik a dolgukat mindennap, beszéljen velük, és mondja el nekik, hogy miért lett jobb az ő életük, fillérre-forintra pontosan ugyanannyit keresnek, méghozzá nem is kevés, és nagyon-nagyon áldozatos munkáért. Még egyszer kihangsúlyoznám azt, államtitkár úr, hogy pontosan azokról van szó, akiknek ez a legjobban kellene, ők keresik a legkevesebbet az egészségügyben. Őnekik talán ahhoz, hogy ebben perspektívát lássanak, hogy kilátásuk legyen az életben, nekik, a családjuknak, nekik talán még nagyobbat kellett volna emelni. De az, hogy ebből egy fillér nem látszik, az teljes egészében elfogadhatatlan; nem csak nekünk, Lázár János is azt mondta nem olyan régen a kormányinfón, hogy valódi, látható, érzékelhető egészségügyi bérfejlesztés nélkül, egészségügyi fejlesztés nélkül a rendszer fenntartása nem kivitelezhető. Nem tudják azt elmondani, hogy miért kell azoknak az embereknek ott dolgozni, miért ne menjenek el külföldre, hiszen a tét nem kevesebb, még többen el fognak majd menni külföldre. És kérem az államtitkár urat, hogy most a válaszában, amiket lassan most már mi magunk is meg tudnánk írni, lesz benne „elmúlt nyolc év” [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] elmondja már azokat is, amiket talán 2009-ben kellett volna elmondani, de azóta, nyolc éve önök kormányoznak, felelősen kellene kormányozzanak, ezért arra kérem most az államtitkár urat, hogy ezekre a kérdésekre [[Az elnök csenget.]] , amelyeket felteszek, ezekre a kérdésekre egyenesen válaszoljon, hogyan akarja garantálni…
Képviselő úr…
…a valódi béremelést…
Képviselő úr, volt három perce, elfelejtette feltenni a kérdéseket. Most 3 perc 14 másodpercnél járunk.
Egy kérdésem lesz, elnök úr…
Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Hogyan akarja garantálni a valódi béremelést a korábban említett 15-16 ezer egészségügyi dolgozónak? Köszönöm a figyelmet. [[12.10]]
Rétvári államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha valami hidegzuhanyként éri a 95 ezer egészségügyi dolgozót, az az, amikor a szocialisták kezdenek el beszélni az egészségügyről, ugyanis azt mindenki nagyon jól megjegyezte - azért, mert erre nem volt nagyon példa Magyarországon, Magyarország történetében -, hogy melyik volt az a párt Magyarországon, amelyik csökkentette az egészségügyben dolgozók bérét, aki mindenkitől elvett egyhavi bért, aki minden egészségügyi dolgozó bérét, éves jövedelmét 8 százalékkal csökkentette. Ez a Magyar Szocialista Párt volt, mégpedig azért, mert Brüsszelből, az IMF-től és máshonnan kaptak egy utasítást, hogy csökkentsék az egészségügyben dolgozó ápolók, orvosok bérét, és önök ezt rögtön, azonnal, első szóra meg is tették; mellette pedig vizitdíjat akartak bevezetni, erre is mindnyájan emlékezhetünk. De volt, aki még rosszabbul járt, hiszen azt az utasítást is megkapták és rögtön végrehajtották, hogy bocsássanak el embereket az egészségügyből, így hatezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. Aki megőrizte a munkáját, annak csökkent a fizetése, több ezren pedig az utcára kerültek az egészségügyből. Egészen más most a helyzet, mert most arról vitatkozunk, tisztelt képviselő úr, hogy különböző béremelkedések vannak Magyarországon a közszférában is és természetesen a privát szférában is, radikális mértékben emelkedik a minimálbér és a szakmunkás-minimálbér; olyan mértékben emelkedik, amilyen mértékű emelkedést önök még javaslat szintjén, ellenzékből sem fogalmaztak meg. Ezek az emelkedő bérek egymással is összehasonlítódnak, és egyfajta béremelési verseny alakul ki, mindamellett, hogy korábbról emlékezhetünk a megszorítások politikájára, a szocialista időszakból, amikor viszont csökkenésekről számoltunk be. Ezért az orvosoknak, mint ahogy az ismert, tavaly 107 ezer forinttal nőtt az alapbére, idén pedig további 100 ezer forinttal, az ápolóknak, a szakdolgozóknak pedig tavaly 26,5 százalékkal, utána 17 százalékkal idén, jövőre pedig újabb 8 százalékkal és jövő utáni évben további 8 százalékkal emelkedik. Csak ahogyan ön is mondja, mivel vannak olyan egészségügyi dolgozók, akiknek alacsony a bére, nekik nemcsak november 1-jén emelkedett a jövedelme, hanem akkor is, amikor a radikális minimálbér-emelés és a radikális szakmunkásminimálbér-emelés megvalósult, magyarul január 1-jén. Tehát vannak olyan egészségügyi dolgozók, a kevesebbet kereső egészségügyi dolgozók, akiknek lehet, hogy idén január 1-jén is emelkedett a bére és jövő év január 1-jén is emelkedik, ezek közül van olyan, akinek közben november 1-jén is emelkedik, de van olyan, akinek nem. Így kell egységben nézni, hogy aki alacsony keresetű, annak már január 1-jén is emelkedett, és jövő év január 1-jén is fog valószínűleg emelkedni a bére; nyilván ez esetről esetre különbözik. Hogy hogyan lehet magán a bértáblán belüli különböző összecsúszott bércsoportokat jobban szétválasztani, arról pedig természetesen folynak a szakszervezetekkel az egyeztetések. Ha megnézi az idei évi költségvetést, amelyet önök nem támogattak, abban azt látja, hogy abból a 171 milliárd forintból, amit többletként fordítunk az egészségügyre, 82 milliárd forintot fordítunk többletként az egészségügyi dolgozók béremelésére. 82 milliárd forinttal tudunk most már idén többet biztosítani a számukra, mint amennyit az előző években, és bizony az ágy mellett dolgozók azok, akik a legnagyobb emelkedést érhetik meg. Ha megnézzük, hogy önök egy, körülbelül húsz éve dolgozó szakdolgozónak mekkora fizetést adtak, az ő alapilletménye 106 ezer forint, a keresete pedig átlagosan 172 ezer volt; azért magasabb a kereset, mert ott különböző túlmunka és egyéb mozgóbér-elemek is benne vannak. A 106 ezer forintos alapilletmény helyett most 226 ezer forintot keres, a 172 ezer forintos keresete pedig a 2018. év végére 340 ezer forintra fog emelkedni. Egy szakorvosnál pedig a 156 ezer forintos alapilletmény 469 ezer forintra emelkedik, egy 280 ezer forintos kereset pedig 796 ezer forintra. Egy mentőorvos esetében is, akiről ön beszélt, a bruttó átlagbér 314 ezer forintról [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] idén 569 ezer forintra emelkedik. Itt látható konkrét számokban is az a többlet 82 milliárd forint. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra megadom a képviselő úrnak a szót ismét. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tehát hogy akkor jól értsük: önök január 1-jén is emeltek, emeltek előtte 26,5 százalékkal, és még mindig a garantált bérminimum alatt keresnek azok az emberek, akiknek még a mostani 12 százalékos emelés után is ki kell egészíteni a bérét, hogy a szakmai garantált bérminimumot hazavigyék, 161 ezer forintot. Ön erre büszke. Egyébként nem okozott csalódást, a 2009-es beszédét mondta el újra, elmúltnyolcévezett, s a többi, amit már mindenki tud, hogy ön hogyan gondol. Államtitkár úr, erre ne legyen büszke! Ha már egyszer 26 százalékkal kellett emelni, még 12 százalékkal, meg még egyet emelt, és ez még mindig kevesebb, akkor elfogadhatatlan az a politika, amit önök csinálnak, ettől ne is várjanak semmilyenfajta változást! Egy szlovák kezdő orvos háromszor annyit keres, mint egy magyar kezdő orvos. Ezekre kellene válaszolni, nem a fölső 10 százalékról beszélni! Nem fogadom el a választ.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 108 igen szavazattal, 24 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Miközben a Kormány minden erejével megpróbálja az urnáktól távol tartani az országot elhagyó, lakcímmel rendelkező állampolgárokat, aközben az elszakított területeinkről akár halottak nevében is lehet szavazni?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A Jobbik alapítása óta elkötelezett a külhoni magyarság állampolgársága és szavazati joga mellett. Amikor 2004-ben erről népszavazás volt, akkor mi azt támogattuk, talpaltunk, aláírást gyűjtöttünk, személyesen magam is és a családom is, de arra a legtöbben már nem emlékeznek, hogy a népszavazást kezdetben a Fidesz nem támogatta, és nem segítette a Magyarok Világszövetségének az aláírásgyűjtését. A külhoni magyarok választójoga kapcsán ebben a ciklusban legalább két súlyos problémát kellett volna megoldania a kormánynak, mindkettőről többször szó volt, de mindkettő kapcsán nem született megoldás. Az egyik ilyen súlyos probléma, hogy egy névjegyzékbe felvett, magyarországi lakcímmel nem rendelkező, tehát jellemzően az elszakított területeinken élő választópolgár halála esetén a hozzátartozónak kell kérni a névjegyzékből való törlést. Ha ez valamiért elmarad, akkor a Nemzeti Választási Iroda akár tíz évig postázza neki az éppen aktuális szavazási levélcsomagot, mivel addig érvényes a regisztrációja. Extrém esetben tehát az is előfordulhat, hogy valaki 2014-ben regisztrál, 2015-ben meghal, ám a családja még a 2022-es választásokon is visszaküldheti a levélszavazatát, vagy bárki más az ő nevében, aki ezt a csomagot megszerzi, tehát a regisztrációja újabb tíz évvel, 2032-ig meghosszabbodik, amikor már 17 éve halott lesz. Nyilván nem véletlenül van ez így, ez a rendszer a Fidesznek kedvez, és ez a rendszer tág teret engedhet a választási csalás lehetőségének. Nincs kétségünk afelől, hogyha a Fidesznek erre lehetősége lesz, akkor nem fognak önök már ettől sem visszariadni a hatalmuk megtartása érdekében és az elszámoltatástól való félelmükben. A másik súlyos probléma az, hogy önök a Magyar Állandó Értekezleten tett ígéretük ellenére semmit sem tettek a magyarországi lakcímmel rendelkező, ám zömében kényszerűségből külföldön dolgozó magyar állampolgárok szavazásának megkönnyítése érdekében. Az a helyzet, hogy miközben egy skóciai albérletben együtt lakó székelyföldi magyar levélben szavazhat, addig magyarországi társa csak akkor adhatja le a voksát, ha szabadnapot vesz ki, 600-700 kilométert utazik, viseli ennek költségét, és végül még ki is állja a kilométeres sort a londoni követségen. Ezt pedig nyilvánvalóan kevesen vállalják, ez világosan látszik a korábbi választási részvételi adatokból. Erre lehet egyébként megoldás a Jobbik régi javaslata, az elektronikus szavazás lehetőségének a megteremtése is. Ezzel kapcsolatban akkor az államtitkár úrhoz, gondolom, három kérdésem lenne. Miért nem tett semmi érdemlegeset a kormány eddig annak megakadályozása érdekében, hogy az elhunyt személyek levélszavazatával vissza lehessen élni? Miért nem tett semmi érdemlegeset a kormány eddig annak érdekében, ahogy azt a Magyar Állandó Értekezleten megígérte, és ahogy azt a külhoni magyar szervezetek is egyhangúlag kérték, hogy megkönnyítse a magyarországi lakcímmel rendelkező, ám külföldön dolgozó magyar állampolgárok számára a szavazást? Végül pedig miért nem hajlandó a kormány végre átlépni a XXI. századba, és megteremteni az elektronikus szavazás lehetőségét? Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Völner Pál államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is nem javasolnám a Jobbiknak, hogy holt lelkek szavazatait gyűjtsék [[Moraj a Jobbik soraiban. Dr. Gyüre Csaba: Ti gyűjtitek!]] mert az választási csalásnak minősül, és a büntető törvénykönyvben szabályozásra kerül. [[Dr. Gyüre Csaba: Ez rólatok szól!]] A másik pedig az, hogy 2017 tavaszán a sajtó is beszámolt róla, hogy a kormánypártok részéről felmerült a választási eljárási törvény módosításának lehetősége. Éppenséggel önök voltak azok, akik nem voltak konstruktívak ezeknek az egyeztetéseknek a során, természetesen a baloldali pártokkal együtt, ezért nem tudott a Ház elé kerülni az a javaslat, amelyik a technikai kérdéseket rendezte volna. A másik. Azt, hogy a jelenlegi szabályozás teljesen megfelel minden európai normának, egyrészt az Alkotmánybíróság döntése is tanúsítja, valamint a Velencei Bizottság vizsgálata is azzal zárult, hogy megfelelő a magyar szabályozás. Felhívnám arra is a figyelmet, hogy számos európai országban nem is létezik a levélben szavazás intézménye, tehát az, amit itt tragédiaként él meg, hogy a külföldön dolgozó magyarok ezzel nem rendelkeznek; egyrészt létesíthetnek ott is lakcímet, és akkor ebben az esetben hasonló módon tudnak szavazni, amennyiben átjelentkeznek oda. [[12.20]] A másik, éppen egy edinborough-i példát említett, a magyar állam aktivitására jellemző, hogy konzulátus nyílik Edinborough-ban, tehát pontosan ez a példa biztos, hogy nem jó, tehát mindenképpen ott is tudnak szavazni. A másik, hogy érdeksérelemmel ez a rész nem jár, mert mondom, akár idehaza, akár külképviseleteken mód van a szavazásra. Amikor pedig a külhoni magyarok és a népszavazási ügyben 2004-ben folytatott tevékenységről esett szó, azért én meg megemlítenék egy most megtörtént esetet, amikor Vona Gábor keresztfia, a Jobbik egyik belső embere, Szatyori-Lázár Zoltán ha jól idézem a nevét, szolnoki elnöke az önök szervezetének, azt mondta: „Az erdélyi magyarság nagyobb része az észak-amerikai indiánokhoz hasonlóan megvehető egy marék üveggyönggyel. Ez a marék üveggyöngy a kettős állampolgárság volt. Kezdem azt hinni, bármennyire is keserű ezt kimondani, hogy nem érdemelték meg a kettős állampolgárságot.” [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból.]] zzal folytatta szolnoki elnökük, hogy „köreikben ugyanis még a magyarországinál és nagyobb mértékű az elhülyülésre való hajlamosság”. Így szól a Jobbik egyik vezetőjének állásfoglalása a határon túli magyarokról, amire a Jobbik azt mondta, hogy helyrehozható hibáról van szó. Sikerült-e már azóta helyrehozni a hibát? Megszűnt-e a keresztapaság? Mikor tervezik leváltani azt az embert, aki a határon túli magyarokról így beszél? [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] De beszélhetünk Vona Gáborról is, aki tavaly decemberben nem vett részt az ön által idézett Magyar Állandó Értekezlet ülésén, pedig még a baloldali pártok is elnöki szinten képviseltették magukat. De még ennél is súlyosabb az, hogy az ön pártelnöke nem szavazta meg a kettős állampolgárságot, ugyanis nem vette a fáradságot, és nem volt itt a teremben. Mindkét esetben valami jobb dolga akadt. Nagyon érdekes tehát, amikor önök jönnek elő ilyen kérdésekkel, és gyakorlatilag teljesen hátat fordítanak ezeknek az ügyeknek, lenézik a határon túli magyarokat, mondvacsinált okokkal akarnak feszültséget kelteni a magyar állampolgárok, választópolgárok között, ugyanakkor az önök tevékenységének minden lépésénél tetten érhető, hogy akadályozzák egy olyan szabályozás kialakítását, ami gyakorlatilag szakmai, technikai alapon kezelné az esetleg felmerülő vitás kérdéseket. Ugyanabba a táborba tartoznak, mint önöktől ott balra akik tanyáznak, vagy éppenséggel a másik oldalon, akik ülnek, egy táborba terelődtek. Egyedül a kormány gyűlölete vezérli önöket, semmit nem akarnak tenni az összmagyarságért. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra ismét Szávay képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon! [[Zaj, közbeszólások.]]
Egy rövid reakció: egyrészt az elektronikus szavazásra nem válaszolt, a másik pedig, hogy legalább két kérdésben is ordasat hazudott. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] zen a megbeszélésen, amit önök összehívtak… [[Felzúdulás, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Nem szégyen, akkor elmondom még egyszer: hazudik, államtitkár úr. [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Mondom: hazudik - akkor elmondom harmadszor is. Ez a megbeszélés, amit anno önök akkor összehívtak, egyetlenegy dologra vonatkozott, hogy a határon túli magyarok még könnyebben tudjanak szavazni. Szó nem volt a levélszavazás lehetőségének a megteremtéséről, mi azt éppen azért nem támogattuk, ez volt a feltétele annak, hogy arról a választási eljárási törvényről való megbeszélésen részt vegyünk - ez az egyik. Az Alkotmánybírósággal kapcsolatban pedig az Alkotmánybíróság kimondta azt, hogy a törvényalkotó bevezethet olyan törvényi szabályozást, amely a szavazás napján külföldön tartózkodó valamennyi szavazópolgár számára az állandó lakóhelytől függetlenül biztosítja a levélben történő szavazás lehetőségét. Ezt is kimondta az Alkotmánybíróság, államtitkár úr, és egyébként pedig nem az a tragédia, hogy a külhoniak vagy a külföldön élők nem rendelkeznek a levélszavazás lehetőségével, hanem az, hogy ez a törvény diszkriminatív, különbséget tesznek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és azok, akik nagy számban önökre szavaznak határon túl, azoknak megvan ez a lehetősége, a külföldre vándoroltaknak pedig nincs. Nem fogadom el a választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 107 igen szavazattal, 18 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Felhívom a képviselőtársaim figyelmét, hogy már csak néhány órát kell kibírniuk a plenáris ülés megpróbáltatásaiból az idénre, úgyhogy kérem, a maradék türelmüket szedjék össze. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Paks II - az évszázad korrupciója?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha az Orbán-kormány már az előkészítés időszakában igazolni akarná a paksi bővítési beruházás ellenzőinek összes aggodalmát, akkor sem csinálhatnák tökéletesebben. Süli miniszter úr elődje, Lázár János a magyar állam legátláthatóbb beruházásának nevezte a tervezett bővítést - ekkora arcátlansághoz még a sokat látott magyar adófizetők sincsenek hozzászokva. Az az igazság, hogy önök a projekt minden lényeges adatát titkosították, és a legalapvetőbb pénzügyi információkhoz is csak perek árán lehet hozzájutni. Ha viszont valaki átrágja magát az önök által felállított mesterséges akadályokon, rendre ugyanazoknak a Fidesz-közeli oligarcháknak a nevébe botlik Paks II. körül, akik más állami beruházásokon keresztül is rutinszerűen dézsmálják a közvagyont. Nyilvánvaló, hogy az Orbán-kormány politikai kifizetőhelyként kezeli a még csak pénzügyi értelemben megkezdett paksi bővítést. Az egy év alatt állami megrendelések útján 100 milliárd forintos magánvagyon-gyarapodást elérő Mészáros Lőrinc cége a napokban nyert megbízást az egyik atomhulladék-tároló bővítésére egy olyan cégcsoport részeként, amely Orbán Viktor vejéhez, Tiborcz Istvánhoz is kapcsolódik. Sokat nyertek az Orbán-hű Széles Gábor médiaérdekeltségei is, összesen mintegy 100 millió forint értékben. Hasonló összeg jutott Rogán Antal propagandaminiszter szomszédja, Csetényi Csaba cégeinek is. Egy másik Mészáros-vállalkozás, a Mediaworks több tíz milliós megrendeléshez jutott, ugyanakkorához, mint a demokratás Bencsik András érdekeltségei. Így szokás üzletelni az Orbán-rendszerben: a közpénzből magánhaszon, a közérdekből néhány Orbán-haver és családtag magánérdeke lesz, az egyre borsosabb számlát pedig a magyar adófizetők állják, akiktől önök családonként egymillió forintot szednek be a paksi lázálom megvalósítása érdekében. Kérem, szíveskedjék a konkrétumok szintjén tájékoztatni arról, milyen intézkedésekkel kívánják a jövőben megakadályozni, hogy az életképtelen, veszteséges paksi bővítési projekt a Fideszhez kötődő szerencselovagok aranybányája és az évszázad legsötétebb korrupciós ügye legyen. Várom megtisztelő válaszát.
Aszódi Attila államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Kétségkívül a Paks II.-projekt az évszázad beruházása. Jelentősége óriási, hiszen energiaellátásunk biztonságát, az olcsó, klímabarát villamosenergia-ellátást szolgálja egészen az évszázad végéig. Nagyon nagy szükség van erre egy olyan országban, amelyik rendkívüli módon kitett a vezetékes importenergiának, márpedig az importenergia, különösen a vezetékes importenergia különösen nagy kiszolgáltatottságot jelent. Az atomerőmű új blokkjai az évszázad végéig tudják szavatolni azt, hogy az országon belül tudjuk előállítani a villamos energiának egy jelentős részét, nagyjából 40 százalékát. Ez tudja biztosítani, hogy az alaperőművi áramellátás az országon belülről biztosítva legyen, és még egyszer hangsúlyozom, hogy a klímavédelmi célkitűzéseinkkel összhangban tudjuk ezt megtenni, valamint olcsón fog ez a villamos energia rendelkezésre állni. Ez az olcsó villamos energia egyaránt fontos a lakosságnak és az iparnak is, hiszen gazdaságfejlődés csak akkor lehetséges, ha a fejlett iparágakhoz szükséges villamos energia olcsón éjjel-nappal, télen-nyáron rendelkezésre áll. Az az energiapolitika, amelyet önök vallanak, nem ezen az úton akar haladni. Növelné a vezetésenergia-importot, ami jobban kiszolgáltatná az országot, és egyébként olyan erőműprogramot hirdetnek, amelynek következtében erőművi beruházások az országhatáron kívül valósulhatnának meg, ami egyértelműen Magyarországnak, a magyar munkavállalóknak és a magyar iparnak nem érdeke. Ezért mondom még egyszer, hogy a Paks II.-beruházás igenis az évszázad beruházása, rendkívüli jelentősége van, és mindenképpen meg fogjuk valósítani. Azt, hogy ez gazdaságilag racionális, mutatja az Európai Bizottság vizsgálata, hiszen a bizottsági elemzés azt mutatja, hogy évi 7,35 százalékos hozama lesz ennek a beruházásnak, a tulajdonos, a magyar állam számára ez egy jó befektetés. Ráadásul az Európai Bizottság azt is kimondta, hogy ezzel a beruházással összeurópai érdekeket szolgálunk, összeurópai értékeket növelünk. [[12.30]] A beruházás végrehajtása során nagyon sok munkára lesz szükség. A telephelyen csúcsidőben nagyjából 7 ezer ember fog dolgozni, és a megvalósításban körülbelül 3 ezer vállalkozás vehet részt. Ez egy óriási, kiemelkedő jelentőségű projekt. Ezeknek az alvállalkozóknak, a projektben részt vevő cégeknek a kiválasztása abszolút transzparens módon, az egyenlő esélyeknek megfelelően fog megvalósulni. Ezt a beszerzési eljárásrendet nemcsak a magyar hatóságok, hanem az Európai Bizottság is ellenőrizni fogja, hiszen az Európai Bizottság a vizsgálatát követően azt kérte a magyar féltől, hogy rendszeresen számoljon be a beszerzési folyamatokról. Ezek az eljárások - tehát még egyszer mondom, a magyar eljárások és az Európai Bizottság folyamatos ellenőrzése - szavatolják, hogy az alvállalkozók, a beszállítók bevonása a magyar és az európai szabályoknak feleljen meg. Megjegyzem, nemcsak kereskedelmi, nemcsak jogi, hanem nukleáris biztonsági szabályokat és minőségbiztosítási szabályokat is be kell tartani ebben a folyamatban, tekintettel arra, hogy egy nukleáris létesítmény megvalósításában fognak részt venni ezek a vállalkozások. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Nem fogadom el a választ. Az államtitkár úr azt mondta, hogy ez az évszázad legnagyobb üzlete - ebben nem vitatkozunk önnel. Valóban az évszázad legnagyobb üzlete, de Magyarország számára az évszázad legrosszabb üzlete, és Oroszország számára a legjobb üzlet. Újra és újra feltesszük azt a kérdést, hogy vajon önök miért írták alá az évszázad legrosszabb üzletét Oroszországgal. Két okot gyanítunk, illetve két ok látszik emiatt. Az egyik: Putyin valamiért sakkban tartja Magyarországot, mert különben nem írtunk volna alá egy olyan hitelszerződést, amelynek a kamata nagyon magas piaci kamat. A másik ok pedig, hogy miért írták alá: nyilván összefügg azzal is, hogy tudják, hogy 2020 után nem lesznek ilyen magas európai uniós támogatások. És kellenek nagy projektek, hogy a Fidesz hátterét valamiből pénzelni lehessen, hogy közpénzek magánzsebbe vándoroljanak. A paksi üzlet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a magyar adófizetők legrosszabb üzlete.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadják-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A képviselők a választ 108 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadták. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Minek köszönhető a beruházások idén tapasztalt növekedése?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden eddiginél nagyobb mértékű, összesen 4144 milliárd forintnyi beruházás valósult meg Magyarországon az év első három negyedévében, ami 22,6 százalékos növekedésnek felel meg a tavalyi év azonos időszakához képest. Ebből a volumenből az utolsó negyedévben, tehát a harmadik negyedévben közel 1600 milliárd forint értékű összberuházás valósult meg, ami egyértelműen növekedő tendenciát mutat az amúgy is szignifikáns bővülésen belül. A gazdaságpolitikával foglalkozók számára örömteli az a tény is, hogy a beruházások növekedése egészséges szerkezetben zajlik. A KSH által jegyzett 19 gazdasági ágazat közül 18-ban dinamikus növekedést regisztráltak az előző év azonos időszakához képest. Vagyis messze nem igaz az ellenzéki politikusok, valamint szakértőik által hangoztatott vélemény, miszerint a magyar GDP-t egy-két nagyvállalat teljesítménye határozza meg. Sőt, az imént említett adatok éppen azt támasztják alá, hogy a gazdaság szinte minden ágazatában, valamennyi gazdasági szereplő körében érezhető volt a növekedés a 2017. évben. A bővülésnek számos oka van. Ilyen a 2014-2020-as uniós költségvetési ciklus forrásaiból finanszírozott projektekkel összefüggő munkálatok élénkülése, de említhetnénk a feldolgozóipari kapacitások növekedését, az elektronikai vagy a járműipari vállalatok fejlesztéseit, illetve természetesen kiemelkedő teljesítménynövekedést mutatott az építőipari ágazat is 2017 eddigi időszakában.Tisztelt Képviselőtársaim! Nyugodtan kijelenthetjük tehát, hogy Magyarország és Magyarország gazdasága jobban teljesít. A gazdaság teljesítményének köszönhető, hogy az elmúlt hét év során több mint 720 ezer új munkahelyet tudtunk teremteni; gyakorlatilag elértük hét év alatt a teljes körű foglalkoztatást Magyarországon; az elmúlt évben 14 százalék feletti átlagos bérnövekedést tudott produkálni a magyar gazdaság teljesítménye. És ne feledkezzünk meg a szakmai minimálbér 100 százalékos emeléséről sem, vagy hogy például a gazdaság teljesítménye járult hozzá ahhoz, hogy 19-ről 9 százalékra sikerült csökkentenünk a társasági adó szintjét Magyarországon, ami európai összehasonlításban is a legkedvezőbb kategóriába tartozik. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy az ellenzéken kívül lassan már mindenki elismeri azon gazdaságpolitikai erőfeszítéseket és azokat az eredményeket, amelyeket a magyar kormány a magyar emberek segítségével az elmúlt hét év során elért. Talán nem véletlen az, hogy a hitelminősítők kivétel nélkül feljavították Magyarország adóbesorolási osztályzatát, illetve az, hogy vissza tudtuk fizetni az IMF-hitelt. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem tehát önt, minek köszönhetőek a harmadik negyedév kimagasló beruházási adatai, hogyan javult Magyarország tőkevonzó képessége. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években a kormány számos intézkedést tett annak érdekében, hogy a magyar gazdaság tartós növekedési pályára álljon, lépjen. Mivel a növekedés fontos alapját a beruházások és a megfelelő munkaerő képezik, nyilvánvalóan a kormányzati intézkedések is ezek ösztönzését helyezték előtérbe az elmúlt időszakban. Az államháztartási körben megvalósuló infrastrukturális, illetve intézményi fejlesztések mellett a beruházások ösztönzését illetően ki kell emelni az új uniós forrásokból gazdaságfejlesztésre fordítható összegeket, valamint az otthonteremtési program keretei között igénybe vehető támogatásokat; de végül és nem utolsósorban az ön által említett 9 százalékra csökkentett társasági adókulcsot is, amely Európában valóban a legalacsonyabb. A meghozott intézkedések sikerességét, ahogy ön is elmondta, egyértelműen igazolják a kedvező növekedési számok. A harmadik negyedévben 3,9 százalékkal növekedett a magyar gazdaság, amely éves összevetésben felülmúlja az Európai Unió átlagát. Ehhez a GDP-növekedéshez dinamikusan, számottevően hozzájárult a beruházási rekord közel 22,6 százalékos bővülése. Az ön által is említett több mint 4100 milliárd forint értékű fejlesztés valósult meg az első három negyedévben hazánkban. Ez az összeg az 1995 óta mért, rendelkezésre álló összehasonlítások vonatkozásában is rekordösszegnek számít.Nagyon dominál a beruházások növekedésében a felfutó lakásépítések száma: 24 százalékkal bővültek az építési beruházások, emellett 21 százalékkal a gépberuházások. A feldolgozóiparban is jelentős volt a fejlesztés, hiszen 16 százalék ezen ágazat mutatója. Ezen túl az ingatlanberuházások is jelentősen, mintegy 14 százalékkal növekedtek, nem is beszélve a lakásépítésről, amely az elmúlt évhez viszonyítva 52 százalékos növekedést mutat. A közszféra fejlesztései is dominálnak a beruházás kiemelkedő aktivitásában, hiszen a közigazgatásban, az oktatásban, az egészségügy területén megvalósított projektek 53 százalékkal növelték a beruházási növekedési rátát. Előretekintve elmondható, hogy a dinamikus beruházásnövekedés az elkövetkezendő időszakban is folytatódik, amely mind a privát, mind az állami szektorban egyaránt tapasztalható lesz. Várhatóan felfut az otthonteremtési program, és a beruházások ezáltal is növekednek. A már említett 9 százalékos társaságiadó-kulcs pedig olyan befektetéseket vonz hazánkba, a tőkevonzó képességünk annyival megnövekedett, amelyekre most még talán nem is tudunk számításokat tenni, hiszen az elfogadott döntés hatásához valójában néhány év kell, hogy valóban mérhető legyen hazánk tőkevonzó képessége. Azt gondolom, az elmúlt háromnegyed év kiemelkedő beruházási teljesítménye mindenképpen bizakodásra ad alapot. A nemzetgazdasági ágak csaknem egészét érintő kimagasló mértékű beruházásbővülés ugyanis nemcsak erre az évre lesz igaz, hanem a következő évekre is, tehát középtávon is megerősítik hazánk pozitív [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] gazdasági kilátásait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] [[12.40]]
Viszonválaszra ismételten Bánki Erik képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát, és köszönöm azt, hogy kiemelte azokat a lépéseket, amelyeket eddig megtett a magyar kormány a magyar parlament Fidesz- és KDNP-frakciójának a támogatásával. Külön öröm számomra, hogy a következő időszakban sem változtat a kormány azon a gazdaságpolitikán, amely az eddigi eredményeket, az eddigi sikereket hozhatta. Azzal mindannyian tisztában vagyunk, hogy öldöklő harc folyik a piacon a működőtőke-támogatásokért, azokkal a tőkebevonásokkal, amelyekben Magyarország az elmúlt időszakban élen járt, és amelyekben elmondhatjuk, hogy a visegrádi országok közül is Lengyelországgal ketten viaskodunk az első-második helyen, ezzel érhettük el azt, hogy a magyar gazdaság teljesítménye kiszámítható, stabil, és az a növekedési pálya, amit a 2010 óta foganatosított gazdaságpolitikai eszközök elértek, a későbbiekben sem változott, úgyhogy köszönöm megnyugtató válaszát. Mindannyiunk nevében további sikeres és eredményes munkát kívánok. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Igazságos Magyarországot akarunk a munkából és bérből élő millióknak!” címmel. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon ma dúl az igazságtalanság. A Fidesz szétszakította az országot, békétlenséget hozott, békétlenséget szült, az egyenlőtlenség pedig drámai módon nőtt. Igen, drámai módon nőtt. Aki szegény volt, még szegényebb lett. A kiszolgáltatottság nőtt, és a kormánypárt kegyencei, a haverok, a pereputty, persze ők dőzsölnek, az rendben van. A Magyar Szocialista Párt olyan országot akar és fog építeni [[Dr. Vitányi István: Milyet épített nyolc év alatt?]] amely tekintetében a szolidaritás, az emberség, a segítségnyújtás kézzelfogható lesz. [[Font Sándor: Azt már ismerjük!]] A munkából meg lehet majd élni, nem úgy, mint az önök időszakában, ahol példaként a közmunkásoknak ma is kevesebb pénzt adnak nettóban, mint 7-8 évvel ezelőtt, 2010-ben. Persze az egészségügyben is olyan béreket adnak, amelyek nettóban egyetlenegy fillért nem jelentenek a munkavállalónak, mert még a garantált bérminimumot sem éri el ez a pénz. A fiataloknak olyan országot kell építeni, ahol nem elhagyni kívánják az országot, ahol boldogulni tudnak. Önök nem ezt tették. Több mint 600 ezer ember hagyta el ezt az országot. Az időseknek pedig tisztességes nyugdíjat kell adni, nem a hét éve változatlan 28 500 forintos minimálnyugdíj összegét kell biztosítani. A nőknek ugyanazért a munkáért ugyanazt a bért kell megfizetni, s a vállalkozásoknak a siker lehetőségét kell biztosítani, nem a falhoz szorítani őket, mert így a munkavállalóikról sem tudnak gondoskodni. Fel kell zárkóztatni ezt az országot legkiváltképp a bérek tekintetében az Európai Unió átlagához. Igazságot kell szülni, olyat, amely az alacsonyabb jövedelemmel bíró emberektől kevesebbet von el, és mondjuk, egymillió forint felett már nyugodtan több elvárást is foganatosíthat. Nem lehet százezer forint alatti nettó Magyarországon. Módosítani kell a munka törvénykönyvét az emberek biztonsága érdekében, a szakszervezeteknek a jogok lehetőségét kell megadni, a munkanélküli-ellátást úgy kell működtetni, hogy az esélyt adjon az elsődleges munkaerőpiacra való jutáshoz. S mint mondtam, a közmunkásoknak is biztosítani kell azt, hogy legalább az egy főre eső létminimum összegét megkeressék. S persze a nőkről és a nyugdíjasokról sem szabad elfeledkezni. Miért nem változtatták meg azt a helyzetet, hogy a kiszolgáltatottság ne nőjön, hanem csökkenjen az elmúlt hét esztendőben? Miért nem változtatták meg a munka törvénykönyvét a biztonság érdekében? S miért nem erősítették azt a szolidaritást, amire szükség van ebben az országban? Köszönöm szépen.
Válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Önt hallgatva mindig fölvetődik a kérdés, hogy hol volt az MSZP-féle igazságos Magyarország, amikor közel félmillióan voltak munkanélküliek 2010-ben, vagy hol volt az MSZP-féle igazságos ország, amikor 741 ezerrel kevesebben dolgoztak 2010-ben és előtte, mint most, s hol volt az igazságos Magyarország az önök kormányzása idején, amikor egyhavi nyugdíjat és egyhavi bért vettek el a közalkalmazottaktól és a nyugdíjasoktól. Ezzel ellentétben Magyarország mostani kormánya önöktől és a korábbi kormányzati politikáktól eltérően elkötelezte magát a munkaalapú társadalom megteremtésében, és megfogalmazta a „segély helyett munkát” elvet. A gazdasági növekedés egyre több munkalehetőséget teremt, beleértve a közép- és felsővezetői munkaköröket is, például a diplomával rendelkező nők számára is. A szellemi foglalkozást végző nők száma 100 ezerrel nőtt 2013 óta, ezen belül a vezető beosztásban lévők száma 7,5 százalékkal emelkedett. A 2010 előtti szocialista kormányzással szemben mi valóban sokat tettünk a szociális partnerekkel együttműködve a munkavállalók helyzetének javítása érdekében. A bérek átlagos reálértéke ma már 36 százalékkal magasabb a 2010. évinél a családi adókedvezményekkel együtt, ami maximálisan szolgálja az uniós bérfelzárkózás ügyét, miközben a jövedelmi különbségek - beleértve a nemek közötti bérkülönbségeket is - mérsékeltebbek az uniós országok többségénél tapasztalhatónál. A hatéves bérmegállapodásnak is köszönhetően a minimálbér 2010 és 2018 között 88 százalékkal emelkedik, ami kiemelkedő mértékű az Európai Unió és az OECD viszonylatában egyaránt. Ez egyébként a szakmunkás-minimálbér esetében, a garantált bérminimum esetében több mint 100 százalékos emelkedést jelent. A minimálbér családi kedvezmény nélküli nettó összege 2018-ban csaknem 92 ezer forint lesz, egy gyermek nevelése esetén pedig már biztosan meg fogja haladni a nettó minimálbér a 100 ezer forintot. Hangsúlyozni kell, hogy a kormány a munka törvénykönyve megalkotásakor kiemelten figyelte a munkavállalók érdekeit, éppen ezért a munkavállalók munkajogi védelmét a munka törvénykönyve széleskörűen biztosítja az ön állításaival szemben. A hatályos szabályozás kellő védelmi szintet biztosít a munkavállalók jogainak védelme céljából. A munka világában a kollektív autonómia érvényre jutása érdekében az Alaptörvény rögzíti a szervezkedési jog védelmét. A munka törvénykönyve ezzel összhangban szabályozza a szervezkedési jogra vonatkozó garanciákat. A munkáltató köteles a szakszervezetek számára a működés alapfeltételeit biztosítani, és nem utasíthatja vissza a kollektív tárgyalási ajánlatot sem. Mindezzel tehát a törvény biztosítja a kollektív szerződéssel történő munkajogi szabályozást. A szociális párbeszéd jelenlegi rendszere teret enged a szociális partnerek döntéshozatalban való részvételének. A szakszervezeteknek és a munkáltatói szervezeteknek is lehetőséget ad arra, hogy aktív és intézményes szerepet töltsenek be a nemzeti politikai döntéshozatali folyamatokban. Tekintettel a hazai versenyszféra egyre növekvő munkaerő-keresletére és a munkaerő-kínálat jelentős csökkenésére, a munkanélküli-ellátások rendszerében indokolt fenntartani azt a hatékony, működő támogatási rendszert, ami mielőbbi elhelyezkedésre vagy átképzésre történő belépésre ösztönzi a munkanélkülivé válókat, akik száma egyébként is folyamatosan csökken, ezt a statisztikai adatok egyfolytában mutatják, folyamatában mutatják. Kérem képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Önök az elmúlt hét esztendőben a kiszolgáltatottságot növelték, miközben dőzsölnek önök meg a haverok. Elűzték a fiatalokat, az aktívakat, a produktívakat ebből az országból. Igazságtalanságok sokaságát szülték, milliókat nyomorítottak meg. Kizsákmányolják a munkavállalókat, falhoz szorítják a munkaadókat. A munkavállalók biztonságát is elveszik, miközben megkárosítják az országot. Mondok egy példát: letelepedési kötvény. Ismerik, hiszen haszonélvezői a történetnek sokan. Valós béremelés helyett az egészségügyben belehazudják az emberek szemébe a béremelést. Hazug statisztikák sokaságával próbálják meg kimutatni, hogy jobb a foglalkoztatás, a munkanélküliség nem olyan rossz, ezzel kábítják az embereket. A bérek tekintetében a közfoglalkoztatott ma is 54 ezer forintot keres a 2010-es 60 ezer forintot meghaladó összeggel szemben. A minimálbéreseket meglopták öt éven keresztül. Miről beszél? Nem fogadom el a választ. [[12.50]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 101 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Pintér Tamás, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Veszélyben a hazai acélgyártás?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elismerem, hogy az interpellációm címe kissé erős, éppen ezért szeretnék mindenekelőtt megnyugtatni minden vasműs dolgozót, hogy biztonságban van a munkahelye, de a helyzet igen komoly. Nemrégiben jelent meg a hír, miszerint a Dunaferrnél a Mozdonyvezetők Szakszervezetének helyi tagcsoportja ismét sztrájkbizottságot alapított. Ez az egyik legkisebb ilyen egység a Dunaferren belül, viszont ők az egyik nagyon fontos fogaskerekei a rendszernek, és a jelek szerint igen komoly bajban vannak. Miért is kényszerül sztrájkbizottságra az ott dolgozó csoport? Ahhoz, hogy a vasműn belül az acélgyártáshoz szükséges alapanyagokat szállítani tudják a belső vasúthálózaton, 150 emberre van szükség. Nekik ebből rendelkezésre áll száz fő, tehát az alapszükségletek ellátásához minimum hiányzik ötven ember. Ezt a hiányt valahogy pótolniuk kell, így mindenkinek túlórát kell vállalnia. Ez azt eredményezi, hogy fáradtan, kimerülten kell rengeteg pluszmunkát vállalniuk az ott dolgozóknak a kőkemény fizikai munka mellett. Úgy kell túlórázniuk, hogy a többség ötven év felett van, így fokozott pluszterhet jelent számukra a fizikai helytállás is. A legszörnyűbb az egészben az, hogy az ott dolgozók fizetése nem éri el egy áruházban dolgozó árufeltöltő fizetését sem, és a többi vasműshöz képest is ennek a száz embernek nem növekszik olyan arányban a fizetése, mint a többi munkatársuké. Tisztelt Államtitkár Úr! A szakszervezetnél dolgozók érzik a felelősségüket, ezért döntöttek a sztrájkbizottság megalakítása mellett. Tudják azt, hogy ha így folytatódnak a dolgok, akkor nem tudják rendesen ellátni a munkájukat, nem tudják elvégezni a rájuk rótt egyre több és nehezebb feladatot, és azt is tudják, hogy a nagy terhelés mellett életveszélynek vannak kitéve. Tisztelt Államtitkár Úr! Ugyan a legkisebb szakszervezeti egység a Mozdonyvezetők Szakszervezetének helyi csoportja, de a benne dolgozók az egyik legfontosabb feladatot látják el a vasműn belül. Nélkülük a Dunaferr leáll, és a magyar acélgyártás veszélyeztetve van. Ezt ők is tudják, mégis nap mint nap túlóráznak, robotolnak éhbérért, mert ezt kötelességüknek érzik. Kérem, ne éljenek ezzel vissza. A Jobbik és én helyi szinten is mindent megteszünk a keményen dolgozó vasműsökért, hankookosokért, a Hamburger Hungária dolgozóiért, ferrobetonosokért - csak hogy a legnagyobb cégeket említsem - és a kkv-szektor dolgozóiért. Viszont az anyagi megbecsülésük mellett a normális munkához való joguk, végül pedig a ledolgozott évek utáni méltó pihenésük számomra a legfontosabb. Szeretném kérdezni tehát államtitkár urat, mit tesznek önök a hátralévő idejükben a vasműs dolgozókért, mit kívánnak tenni a szakemberhiány ellen, és végül mit kívánnak tenni a megalázóan alacsony munkabérek emeléséért. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Ismét Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném emlékeztetni önt arra, hogy az 1998-2002 közötti időszakban, az akkori Fidesz-kormány alatt megszülettek azok a döntések, amelyek garantálták, hogy a vasmű állami tulajdonban maradjon, és a Dunaferr egyetlen dolgozóját se kelljen elbocsátani. 2004-ben azonban a szocialista kormány a Dunaferr privatizációja mellett döntött. Miután pedig a kedvezőtlen gazdasági folyamatok miatt veszteséges lett a gyár, a tulajdonosok a leépítés irányát választották a fejlesztések helyett, így 2004 és 2010 között megközelítőleg négyszáz emberrel csökkent a foglalkoztatottak száma. A Fidesz-kormány azonban működésének kezdete óta folyamatos segítséget nyújt a Dunaferrnek a korábbi veszteséges működés miatt bekövetkező foglalkoztatási problémák kezeléséhez. Miután az ISD Dunaferr Zrt. 2013 őszén jelezte 890 alkalmazott elbocsátására vonatkozó szándékát, 2013 decemberében a Nemzetgazdasági Minisztérium támogatásával az OFA Nonprofit Kft. közreműködésével elindult az „Újrakezdés” munkaerőpiaci program, amelynek kedvezményezettje a Dunaferr Foglalkoztatásért Acélalapítvány volt. 2016-ban emellett elindult a Senior-alprogram, amelynek célja a Dunaferr társaságcsoportnál közel öt éve tartó létszámcsökkentési folyamat megszüntetése. A kormány intézkedéseinek köszönhetően az ISD Dunaferr Zrt. valamennyi társaságcsoportja vonatkozásában visszavonta a csoportos létszámcsökkentési bejelentését. Ez az eset is egy pozitív példája annak, hogy a kormányzat, a cégvezetés és a munkavállalói érdekképviseleti szervek jó együttműködésének és a helyi összefogásnak köszönhetően a Dunaferr meg tudja tartani minden egyes munkavállalóját, akik ott dolgozni akarnak. A vállalatnál ezzel párhuzamosan az új fejlesztések újra lendületet kaptak, jelentős reorganizációs programot indítottak el, amelynek eredményeként 2015-ben már nyereséges volt a társaságcsoport. A vállalat fejlesztései mellett a kormány a dunaújvárosi gazdaságfejlesztést 2020-ig továbbra is támogatja. A cél, hogy egy modern ipari várossá váljon Dunaújváros, ahol polgári életminőség érhető el az itt élő emberek számára. A bérek emelésére vonatkozó felvetéseire reagálva ismételten hangsúlyozom, hogy a Dunaferr jelenleg magánkézben van, így a kormánynak nincs joga közvetlenül beavatkozni a cég bérmeghatározási rendszerébe, illetve a munkahelyi szintű bérvitákba. A munka törvénykönyve a kormánynak kizárólag a minimálbér, illetve a garantált bérminimum megállapítására ad felhatalmazást, ami - amint ön is tudja - az elmúlt években soha nem látott mértékben került megemelésre, főként a 2017-es és 2018-as évet figyelembe véve, ahol soha nem látott mértékű százalékos emelés fog bekövetkezni és következett be a minimálbér és a garantált bérminimum tekintetében. Mint ön is tudja, a kormány nem magyarázkodik és ígérget, hanem valóban elkötelezett, és mindent megtesz a Dunaferr további működésének biztosítása és az ott dolgozó munkavállalók munkahelyének megőrzése érdekében. Köszönöm a figyelmüket és kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen. Természetesen nem tudom elfogadni államtitkár úr válaszát, hiszen ha már a múltról beszélt, akkor el kell mondanom, hogy Dunaújvárosban helyi szinten a helyi Fidesz támogatásával privatizálták a városi tulajdonában lévő vasműs kötvényeket - ez az egyik. De úgy látom, nem is tudja, hogy mi lett volna a kormány feladata, hiszen önöknek tárgyalásokat kellett volna kezdeményezniük a vasművel, a szakszervezetekkel, mert végérvényesen meg kellett volna állítani a leépítéseket, illetve a kiszervezéseket, és a kölcsönzött munkaerő dunaferres állományba vételét kellett volna önöknek szorgalmazniuk. Lehet, hogy magasabb bérekkel középtávon biztosítható a vasmű jövője és az ott dolgozóké, de hosszabb távon kellett volna foglalkozniuk az utánpótlással is, így az ösztöndíjrendszer bevezetésével, a fiatal és újrafelvételes szakemberek számára az ösztönzőrendszer kialakításával, vagy éppen említhetném a középiskolai vasas, illetve építőipari felsőoktatási képzés továbbfejlesztését. Ez lett volna a kormány feladata, de önök ezt elmulasztották, a Jobbik pedig ezt meg fogja valósítani a kormányváltás után. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 104 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti a Kormány a nyugdíjasokat?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormányzat mindent megtesz annak érdekében, hogy minden társadalmi csoport helyzete jelentősen javuljon 2010-hez képest. A kormányzat nem felelőtlenül osztogat, hanem az ország gazdasági helyzetéhez, eredményeihez képest támogatja azokat a társadalmi csoportokat, rétegeket, amelyek rászorulnak. Így van ez a nyugdíjasok esetében is. Büszkék lehetünk rá, hogy 2016-ban a nyugdíjasok egyszeri 10 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést kaptak Erzsébet-utalvány formájában. Ezzel a gesztussal a kormány azt szeretné kifejezni, hogy megbecsüli az időseket, és ily módon is szeretne hozzájárulni az ünnepi készülődéshez, a vásárláshoz, hogy a családjaik körében szépen tudják eltölteni az adventi időszakot. 2017-ben a gazdasági növekedés mértéke várhatóan 4,1 százalék lesz, így a magyar gazdaság teljesítőképessége ismét lehetővé teszi a nyugdíjasok számára az egyszeri 10 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést. Szeretnénk, hogy az idősebb nemzedék és a nyugellátásban részesülők is megbecsülést kapjanak. [[13.00]] Ők évtizedeken át azért dolgoztak, hogy az ország talpra álljon. A 2017. évi juttatásokkal is szeretnénk hálánkat kifejezni és hozzájárulni az ünnepi készülődéshez. Miniszteri bejelentés alapján a karácsonyi időszakban minden magyar nyugdíjas 10 ezer forint ajándékot kap Erzsébet-utalvány formájában. Tisztelt Államtitkár Úr! A tavalyi évben először került sor az Erzsébet-utalványok kifizetésére, amit a mai stabil pénzügyi helyzet és gazdasági növekedés tett lehetővé. Az a szándékunk, hogy a munkavállalók mellett a nyugdíjasok is részesüljenek az eredményekből; teljesítettük a nyugdíjba vonulást követően a nyugdíjak értékének megőrzésére tett vállalásunkat, és ebben az évben a gazdasági teljesítményre alapozottan nyugdíjprémium kifizetésére is lehetőség nyílik. Az Erzsébet-utalvány kifizetésével is viszonozni kívánjuk az előző generációk áldozatos munkáját. Az utalványokat, reméljük, minden érintett meg fogja kapni a karácsonyi készülődés időszakában, lehetővé téve a karácsonyi készülődést, és elősegítve az ünnepre való lelki ráhangolódást. A fentiek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan kapják meg a nyugdíjasok az idén az Erzsébet-utalványokat, és nem utolsósorban milyen egyéb módon támogatja a kormány a nyugdíjasokat. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenkinek tisztelnie kell azt a generációt, szüleink és nagyszüleink generációját, akik felépítették ezt az országot, akiknek élete munkája van abban, hogy ma úgy tudunk élni, ahogy tudunk, és megteremtették annak az alapját egy végigdolgozott élet révén, hogy ma már gazdasági növekedés lehet Magyarországon. Ezért döntött úgy a kormány, hogy a tisztelet jeleként, ami biztonságot tud kínálni a nyugdíjasoknak - és a nem nyugdíjasoknak -, azt meg fogja adni, és amit a gazdasági növekedés lehetővé tesz, azt pedig többletjuttatásként is meg fogja adni. A többletjuttatásokig csak az utóbbi években jutottunk el, hiszen 2010-ben még a nyugdíjrendszer biztonságát kellett garantálnunk, szavatolnunk. Hiszen ne felejtsük el, hogy amikor a Bajnai-kormány átadta a nyugdíjkasszát, abból 357 milliárd forint hiányzott. 357 milliárd forint hiányozott, ebből ők beismertek 200 milliárdot itt a parlamentben, de valójában közel kétszerese volt ennek. És ez azután történt, hogy már minden magyar nyugdíjastól elvettek egyhavi nyugdíjnyi összeget. Ezek után kellett a nyugdíjkassza egyensúlyát visszaállítani. Ezzel biztonságossá vált a nyugdíjak kifizetése. De ismerünk más ellenzéki pártot, a Jobbikot is, amelynek elnöke nem igazán tisztelettel szokott a nyugdíjasokról nyilatkozni. Így írt egyes nyugdíjasokról a Facebookján, hogy húzzák maguk mögött a kis bevásárlókosarukat, a szemeikben gyűlölet lobog, a szájukból pedig szennyvíz folyik. Ez az a tisztelet, amit a nyugdíjasok egy része iránt a Jobbik érez. Azt hiszem, ha kormányra kerülnének, igencsak nehéz idők következnének a magyar nyugdíjasokra. A Fidesz-KDNP azonban úgy döntött, hogy a tisztelet mellett a gazdasági növekedés is jelenjen meg a nyugdíjasok jövedelmében. Éppen ezért nemcsak a nyugdíj vásárlóértékét tudtuk megőrizni a 23,5 százalékos emeléssel, hanem közel 10 százalékos vásárlóérték-emelkedés is volt a nyugdíjakban. Egy olyan rendszert hoztunk létre, amellyel a nyugdíjasok csak jól járhatnak, hiszen ha a nyugdíjemelés mértéke, amit a tervezett infláció alapján számítunk ki, magasabb, mint a tényleges infláció, akkor a különbözetet megtartják, ha pedig alacsonyabb, akkor kiegészítésre kerül, hogy a nyugdíjak értékét mindenképpen megőrizhessük. Ezért a közel 10 százalékos emelkedés, és ezért az a nyugdíjkorrekció, amelyet január 1-ig visszamenőlegesen minden magyar nyugdíjas megkaphatott; ez egy 10 ezer forint nagyságrendű összeget jelenthetett. Ezzel párhuzamosan a nyugdíjprémium kifizetésére is sor került, Magyarországon soha nem volt még arra példa, hogy a nyugdíjasoknak nyugdíjprémiumot lehessen kifizetni. Ez annak eredménye, hogy egy olyan gazdaságpolitikája van most már a magyar kormánynak, amely megteremti a nyugdíjprémium fedezetét is. Ne felejtsük el, ezen gazdasági növekedés megalapozását szolgáló egyetlen törvényjavaslatot sem támogatott a mostani ellenzék. Ha az ő szavazataik döntöttek volna, nem teremtődött volna meg a fedezete annak, hogy Magyarország nyugdíjprémiumot fizessen az időseknek; ha rajtuk múlt volna, talán még a nyugdíjak értéke sem lenne meg, nemhogy a nyugdíjprémium értéke. A jövő évben 3 százalékkal tovább emelkednek a nyugdíjak. Mindezek között pedig, ha összevetjük, hogy ha Magyarországon valaki nyugdíjba vonul, akkor hány százalékát kapja meg a fizetésének, és mi az európai uniós átlag, akkor azt láthatjuk, hogy az EU-országok 58 százalékos átlaga fölött, közel 70 százalékos mértékben kapja meg valaki a nyugdíjában a fizetése értékét. Szintén fontos, hogy a 10 ezer forint értékű Erzsébet-utalványok kézbesítése folyamatos, 2,7 millió nyugdíjasnak már valószínűleg több mint a fele időarányosan megkapta ezeket az Erzsébet-utalványokat. De az ünnep előtt igyekszünk mindenkinek kézbesíteni a Magyar Posta segítségével. Körülbelül 30 milliárd forintnyi többlet az, amit így a nyugdíjasoknak tudunk juttatni. A „nők 40” program szintén az időseket segítette, és szintén egy olyan parlamenti szavazás volt, ahol a parlamenti ellenzék egyik pártja sem állt a nyugdíjasok mellé. A munkahelyvédelmi akcióterv pedig tízből hét 55 év fölötti munkavállalónak segít megőrizni a munkahelyét, 340 ezer embernek, hogy ezzel a jövendő nyugdíja is magasabb értékű lehessen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszra ismét Firtl képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek az interpellációnak a benyújtására az ösztökélt, hogy én általában vonattal utazom, és amikor az ember a vonaton magányosan ül egy fülkében, én ezt tapasztaltam, és rányitják a fülke ajtaját, és egy idősebb, szépkorú asszony beszól, hogy maga a képviselő, akkor azt mondom, igen, és ilyenkor az ember azt várja, hogy valamilyen okkal olyan kérdéseket tesznek föl, ami éppen nem a legkellemesebb; hát, azt a választ kaptam, hogy köszönjük szépen azt, amit önök miértünk tesznek Magyarországon. És nyugdíjasként megköszönte azt, amit a magyar kormány az elmúlt időszakban tett. Valóban, én is csak azt a választ tudtam adni az adott pillanatban, hogy mi azt, amit ígértünk, tudtuk teljesíteni, másrészt pedig azt, hogy mi nem a generációk közötti megosztottságban vagyunk érdekeltek, hanem abban, hogy ezeket a kérdéseket az elkövetkező időben is teljesítsük. Erre kérem most is utolsóként államtitkár urat és a kormányt, hogy tegyünk meg mindent a jövőben is ennek érdekében. Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Szelényi Zsuzsanna, független képviselő, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Milyen eredményeket ért el a kormány a nők elleni - és kapcsolati erőszak megelőzésével kapcsolatban az elmúlt négy évben?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony!
Kedves Képviselőtársaim! Képzeljék el, hogy egy menedékházban vannak, önök körül 10 nő 15 gyerekkel, akik nagyjából az elmúlt 3-5 napban menekültek el az otthonukból, a családjuktól, arról a helyről, ami az életük legfontosabb terepe, ami a közösségünk alapja, ami, ha ép és egészséges, akkor a biztonságot nyújtja mindannyiunk számára. Nehéz szavakba önteni, hogy milyen egy ilyen élmény. Nekem is van három gyerekem, van egy családom, ahol biztonságban vagyok, és van egy otthonom, ahová jó hazamenni.Akik nem tudják ezt megtenni, azoknak az élete egy dráma, azoknak a gyerekeknek az élete, akiket a szülei, akiknek az édesapja folyamatosan bántalmazza anyjukat, egy tragédia. Egy ilyen környezetben egyszerűen nem lehet épen felnőni. Egy ilyen család, ami a legfontosabb mindannyiunknak, nem tudja szolgálni azt a biztonságot és erőt, ami a közösségünket megteremti, és amivel egyébként egy jó országot tudunk építeni. Amikor egy ilyen helyzetben találjuk magunkat, és tudjuk, önök is tudják, hogy ez milyen elterjedt jelenség, ma nagyjából 50-100 nőnek és gyereknek adódik lehetősége arra Magyarországon, hogy egy ilyen menedékházba menjenek be, de ezren vannak, akiknek szükségük lenne rá, most, a mai napon. És 300 ezren vannak, akiknek kellene egy telefon, ahol valaki pszichológiai, szociális, jogi tanácsot ad nekik, hogyan őrizzék meg a családjukat és az otthonuk biztonságát.Olyan morális kötelesség ez, olyan politikai feladat, ami elől egyszerűen nem rejthetjük el az arcunkat. Mindannyiunknak itt, ebben a teremben dolgunk az, hogy biztosítsuk, hogy ezek a családok, ezek az alapvetően fontos helyszínek szolgálják azt az alapot, amin nyugodt, békés és biztonságos jövőt építhetünk. Ezért azt kérdezem miniszterelnök úrtól, hogy milyen eredményeket értek el azok a kampányok, amelyeket a családon belüli erőszak ellen az elmúlt években a kormány tett. Hogyan változott meg Magyarországon a közgondolkodás? Az áldozathibáztatás ellen vajon önök milyen eredményeket tudnak felmutatni?Hányan vettek részt, hány óvónő, tanárnő, védőnő, bíró olyan szakmai képzésekben, ami miatt megváltozott a bírói gyakorlat? Ami miatt a védőnők máshogy viszonyulnak egy bántalmazott családhoz? Ami miatt egy óvónő felismeri, ha egy kicsi gyerek bántalmazástól szenved? A Btk. módosítása, amit az önök kormánya csinált, hogyan változtatta meg a közhangulatot? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Hány család, hány nő és hány gyermek él ma sokkal nagyobb biztonságban az otthonában és a családjában, mint négy évvel ezelőtt? Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Természetesen a kormány az erőszaknak minden formáját elutasítja, és mindenhol igyekszik az áldozatokat segíteni, sőt leginkább arra törekszik, hogy megelőzze ezeket a helyzeteket, hogy ne is váljanak áldozatokká. Ön itt, tisztelt képviselő asszony, a titkos menedékházakról beszélt, azt mondta, hogy ott pár tucatnyi ember van, pedig több ezer főnek kellene hogy lehetőséget biztosítsunk erre. A titkos menedékházakat az 1997. évi XXXI. gyermekvédelmi és gyámügyi törvény tartalmazza. A titkos menedékházak létrehozataláról 2015-ben itt a parlamentben szavaztunk. Akkor ön már országgyűlési képviselő volt. Ön itt volt, és azt mondta most, hogy morális kötelességünk a titkos menedékházak segítése, nem rejthetjük el az arcunkat, minden parlamenti képviselő kötelessége, hogy a titkos menedékházaknak a valós lehetőségét elősegítse. Akkor ön miért nem szavazta meg, képviselő asszony? [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Itt ült a parlamentben, és most azt kéri rajtunk számon, hogy miért nem több az ilyen lehetőség, de amikor önnek lehetősége lett volna itt a parlamentben támogatni ezt a törvényjavaslatot, nem támogatta. Mi azonban ettől függetlenül is igyekeztünk, mert ez egy komoly és fontos társadalmi probléma, nem egy pártpolitikai kérdés, hanem nekünk felelősségünk van valóban, hogy mindenkin segítsünk, és ezt mi komolyan is gondoljuk, nemcsak a szavak szintjén, hanem a költségvetési törvény szintjén is, a parlamenti szavazások szintjén is, ezért több lépést is tettünk, és ezek tettek formájában öltöttek testet. [[13.10]] Az új büntető törvénykönyv, amelyet az ellenzék nem támogatott, most már tartalmazza a kapcsolati erőszaknak a tényállását. Az előző kormányok sokat beszéltek erről, lehetőségük lett volna itt a parlamentben szavazni is erről, javaslatot benyújtani; nem tették. A Fidesz-KDNP a 2013. július 1-jével életbe lépett új büntető törvénykönyvben ennek a lehetőségét megteremtette. Sokféle módon léptünk föl, és ön azt kérdezte, milyen eredményei vannak ennek. Ha a sértetti statisztikákat nézzük, hogy a személy elleni erőszakos bűncselekmények esetében mennyi női sértettről van szó, akkor azt láthatjuk, hogy 2010-ben 5124 női sértett volt, 2016-ban pedig 3210. Nyilván mi azt szeretnénk, ha egy sem lenne, de azt mondhatjuk, hogy ez azért egy érezhető pozitív tendencia, bár feladatunk bőven van. Hogy miben segítjük az áldozatokat akkor, amikor áldozattá válnak és tényleg külső segítségre van szükségük: a 2016. évi költségvetési törvény, amelyet az ellenzék nem támogatott, 50 százalékkal növelte meg a krízisközpontoknak a működési támogatását, és mindemellett a titkos menedékházak támogatását 100 százalékkal növelte, duplájára növelte, bár az ellenzék ezt nem támogatta. A 2016. év végén két új félutas házat és egy új krízisközpontot nyitottunk azoknak, akik nehéz helyzetbe kerültek, vagy azoknak, akik megpróbálnak kikerülni ebből a helyzetből és segítségre szorulnak, hogy visszatérjenek a mindennapi életbe. Ma hazánkban 15 krízisközpont és 6 félutas ház működik, 29 férőhelyes az úgynevezett titkos menedékház, amelynek a jogi kategóriáját ön nem támogatta. Azt mondhatjuk, hogy 2010 óta a férőhelyek száma Magyarországon másfélszeresére nőtt, és arra, hogy ez a szám tovább nőhessen és több segítséget nyújthassunk, úgy látom, csak a Fidesz-KDNP-kormány a garancia. 2016-ban a krízisközpontok 748 főt tudtak fogadni, a félutas kiléptető házak 52 főt, a titkos menedékházak 210 fő bántalmazottat fogadtak összesen, ebben nők, gyermekek, apák egyaránt benne vannak. Jövő évben az a tervünk, hogy 2018-ban 5 új krízisközpontot nyitunk, és ennek megteremtettük az anyagi fedezetét, 5 új kríziskezelő ambulanciát, amely formabontóan új segítségmód, és 11 félutas kiléptető házat az új élet kezdésére; a már elfogadott pályázataink alapján - mert mi nem 4-es metró korrupciójára költjük az európai uniós pénzeket - 3 milliárd forintot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] például kríziskezelő szolgálatoknak a fejlesztésére, „Biztos menedékre” vagy a „Védőháló a családokért” keretében az áldozattá válás megelőzésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen a szót. Nehéz kérdés ez. A családon belüli erőszak, szemben az utcai erőszakkal vagy az itteni erőszakkal [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] ,nem látható, és ezért tényleg nagyon nehéz vele szemben fellépni. Tehát megértem a kormányt, hogy nehéz; mindenki másnak is nehéz lenne. És látom egyébként az igyekezetet, hogy ezzel kapcsolatban valamit próbál tenni a kormányzat. Ugyanakkor ahhoz képest, amit négy év alatt lehetett volna tenni, amióta önök kinyilvánították az isztambuli egyezmény aláírásával a nők elleni erőszak elleni fellépést, nagyon kevés sajnos, ami történt. Nem tudjuk, hányan vették fel az önök segélyvonalait, nincsenek a bíróságról eredmények, nem tudjuk, hányan vannak a krízisközpontokban. [[Németh Szilárd István: Ezért titkos!]] Amiről ön beszámolt, államtitkár úr, az elsődlegesen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a jövőre vonatkozó terv. Egyébként biztatásommal együtt és a támogatásommal együtt, amit ehhez az ügyhöz kívánok, sajnos ezt a választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 106 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most áttérünk az azonnali kérdésekre, tisztelt Országgyűlés. Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mi lesz a nagyvárosoknak ígért fejlesztésekkel?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Horváth István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, elfogadja. Akkor megadom önnek a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Örültem volna nyilván, ha Kósa Lajos személyesen válaszol, már csak azért is, mert az elmúlt három évben nagyon komoly ígérgetésdömpinget folytattak a megyei jogú városok tekintetében, elsősorban a „Modern városok” program részeként. A polgármesterek mit tehettek, akár ellenzékiek, akár kormánypártiak? Természetesen örültek, megállapodtak, még akkor is, ha tulajdonképpen csak azt ígérték meg az ott élőknek, ami egyébként európai uniós fejlesztések, források tekintetében járna is az ott élőknek. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az összeígérgetett mintegy 3388 milliárd forintnak azonban csak alig 10 százaléka érkezett meg a városokhoz, elsősorban európai uniós forrásból, szeptember közepéig. Több projekt is csúszik országszerte, vagy részben vagy egészben elmarad. Csúszik az M8-as, M6-os építése, korábban megkötött megállapodások sérülnek, változtak, Érd, Székesfehérvár és Dunaújváros esetében is. A választókerületemet érintően, Miskolc tekintetében állnak a beruházások, tulajdonképpen egy kapavágás sem történt a tapolcai fürdőfejlesztés tekintetében, a diósgyőri vár rekonstrukciójának 2010 előtt megkezdett felújítása, fejlesztése tekintetében, és az M30-as folytatása Kassa irányában sem halad, sőt azt hallani, hogy nagyon jelentős időcsúszást szenved el, pedig ezt is 2018-ra ígérték. Ugyan nem ennek a programnak a keretében, de ígéretet tettek a Tiszai pályaudvar és környezetének fejlesztésére, egy intermodális csomópont kiépítésére is, az ehhez kapcsolódó beruházásokkal egyetemben. Ma úgy látszik, hogy ebből sem lesz semmi; olyan híreket hallunk, hogy nem valósul meg ez a beruházás. Nagyon sok a kérdőjel ebben a tekintetben. Adott a kérdés tehát, Kósa Lajos tárca nélküli miniszter, ön az államtitkára: mit tettek az elmúlt hónapokban az ígéretek betartásáért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a források biztosításáért, a beruházások felgyorsításáért? Várom a válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr, és köszöntöm a képviselőtársaimat. A választ Horváth István államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon szépen köszönjük a kérdését, hiszen a „Modern városok” program az egyik legfontosabb kormányzati fejlesztés, és szeretném arról tájékoztatni a tisztelt Házat, hogy a terveknek megfelelően, jól haladnak az előkészületek. Én is mint gyakorló polgármester jobban szeretek alapkövet letenni, illetve szalagot átvágni, de azért tudni kell, hogy sokszor az előkészületek sokkal tovább tartanak, mint maga a beruházásoknak a megvalósítása. Így van ez a „Modern városok” program esetén is. A tervezett teljes beruházás közel 3500 milliárd forint, amelyből 2100 milliárd jut közútfejlesztésre, valamint 1400 milliárd jóléti és gazdaságfejlesztésre. [[13.20]] Mik is ezek a fejlesztések? 23 megyei jogú város esetében 260 projekt megvalósítását, illetve előkészítését koordináljuk. Ebből a legnagyobbak az infrastrukturális beruházások, amely 690 kilométer közút-, 137 kilométer vasútfejlesztést takar, valamint 20 városban hozunk létre új, illetve bővítünk meglévő ipari parkot, hogy ezzel segíthessük a munkahelyteremtő beruházásokat. 11 városban tervezzük intermodális közlekedési csomópont kiépítését, 10 városban korszerűsítjük a helyi tömegközlekedést, 5 városban repülőteret bővítünk. 8 városban jelentős helyi útfejlesztés történik, 7 városban pedig kerékpárút-építéshez biztosítunk forrásokat. 15 városrehabilitációs és városi lakókörnyezetet célzó beruházás mellett 5 városban vár- és műemlék-felújítást fogunk támogatni. 6 városban jelentős energetikai és közműfejlesztések lesznek, 13 városban gazdaságfejlesztő innovációs projekteket valósítunk meg, 114 kulturális, turisztikai, egészségügyi és sportcélú beruházást hajtunk végre. Ezeknek az előkészületei folynak, de majd az egy percben folytatom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga László képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a műfaj kicsit spontán műfaj, érdemes ebből fakadóan az általam feltett kérdésekre válaszolni, azt gondolom. Én a miskolciak és még öt település lakóinak bizalmából vagyok itt az Országgyűlésben. Miskolc egyéni képviselőjeként azt tudom mondani önnek, hogy én a megvalósult beruházásokat szeretem, és ezeket nem látom az elmúlt három évben. Konkrétan mondom önnek: én évekkel ezelőtt mondtam, hogy az, hogy önök elhalasztják a 3-as főút belvárost elkerülő szakaszának építését, és egyébként nem építik meg az Y-hidat a Tiszai pályaudvar környékén, az ahhoz fog vezetni, hogy ellehetetlenül az intermodális csomópont. Most meg arról hallani, hogy azt sem akarják megépíteni. Tehát konstruktívan ezekre fel akartam hívni a figyelmet, és azt látom, hogy ezeket nem veszik figyelembe, kérdésekre meg nem válaszolnak. Azt tudom mondani önnek, államtitkár úr, hogy ne csak kampányígéreteik legyenek, ne verjék át a megyei jogú városokban élőket, ne verjék át a miskolciakat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János frakcióvezető úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni [[Horváth István: Egy perc még!]] a miniszterelnök úrhoz… Bocsánatot kérek, államtitkár úr, majdnem elvettem a szót öntől. [[Dr. Varga László: Hátha még mond valamit!]] Még egyperces viszonválaszra [[Dr. Varga László: Lehet, hogy mégis válaszol!]] államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném tájékoztatni, hogy mi elsősorban a miskolci emberek érdekeit vesszük figyelembe. Olyan beruházásokat fogunk támogatni, amelyek fenntarthatósága, illetve az életminőség javítása a helyben lévő emberek érdekeit szolgálja. Miskolc esetében 327 milliárd forint a keret a megyei jogú városok keretében, ebből 87 milliárd forint, amely gazdaságfejlesztés, illetve jóléti fejlesztés. Ezen belül ipari parkra 9,7 milliárd, „Okos város” programra 8 milliárd, Miskolc és térségének szakképzését fejlesztjük, a Miskolci Egyetem 6 projektjéhez 9 milliárd forint támogatást biztosítunk, Miskolctapolca fürdő fejlesztéséhez 9 milliárd forintot, a diósgyőri vár fejlesztésére 6,5 milliárd forintot biztosítunk, és a legfontosabbak között szerepel a Miskolcot és Kassát összekötő gyorsforgalmi út, az M30-as Miskolc és Tornyosnémeti közötti szakaszának megépítése, ami 240 milliárd forint forrást fog igényelni. Szeretném megnyugtatni a tisztelt miskolciakat, hogy kellő gondossággal, odafigyeléssel folyik a projektek előkészítése, és hamarosan, lásd az ipari parkot, az alapkőletételek is meg fognak valósulni. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért nem támogatja a kormány a Jobbik magyar gazdaságot megerősítő javaslatait?” címmel. Frakcióvezető úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A Jobbik a béruniós elképzeléssel nem egyebet tett le az asztalra, mint a magyar gazdaság megerősítését célzó gazdasági programot, amelynek több sajtótájékoztatón keresztül ismertettük a főbb elemeit. Három kérdést szeretnék önnek feltenni, három konkrét választ szeretnék ezekre kapni. Az egyik: osztalékágon is megadóztatják a magyar vállalkozásokat, ellentétben a külföldiekkel. Ez egy rendkívül igazságtalan helyzet, mert egy Magyarországon megtelepedett külföldi cég kifizeti a társasági adót, kifizeti az iparűzési adót, és a nyereségét más adóteher nem terheli; szemben a magyar vállalkozásokkal, akiket megadóztatnak ezen a téren. Kérdezem önt arról, hogy mivel a kormány magát nemzetinek és magyarnak mondja, miért nem tett miniszterelnök úr intézkedést annak érdekében, hogy a magyar vállalkozók ne szenvedjenek el az adózás terén ekkora versenyhátrányt a külföldiekkel szemben. A második kérdésem: számos szakértői tanulmány, számos nyilatkozó közgazdász megerősítette már, hogy a magyar gazdaság egyik legnagyobb problémája a kiszámíthatatlanság, az, hogy a kormány előre nem definiált eszközökkel különböző gazdasági ágazatok életébe avatkozik be, ott éppen növeli vagy éppen csökkenti, de jellemzően inkább növeli a vállalkozások adóterheit. Kérdezem, miniszterelnök úr, hogy miért nem volt olyan ígérete az Orbán-kormánynak hét és fél évnyi kormányzás alatt, hogy felülről bebetonozza a legtöbb gazdasági ágban az adórendszert, ígéretet tesz arra, hogy nem növeli az adóterheket, ellenben a csökkentése amint lehet, amint a költségvetés állapota megengedi, bekövetkezik. A harmadik kérdésem pedig az integrátori programokra vonatkozik. Még a stratégiai ágazatok felzárkóztatásánál sem láttunk ilyet. Vajon miért? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Amennyire követni tudtam a kérdéseket, a következő válaszokat tudom adni. Tudomásom szerint Magyarországon egységes adóügyi szabályozás létezik. Nincs olyan, hogy valami vonatkozik magyarra, de nem vonatkozik külföldire és vice versa. Itt valami félreértés lehet. Tehát Magyarországon mindenfajta adózás szempontjából megfelelünk az európai uniós elvárásoknak. Az uniós elvárások pedig nem teszik lehetővé, hogy adóágon különbséget tudjunk tenni. Ezért a kérdést nem tudom megválaszolni, mert nem találom értelmesnek. Az adócsökkentés ügyében azért nem kell ígéretet tennie a mostani kormánynak semmilyen értelemben sem, mert a mostani kormány, a kereszténydemokrata-Fidesz-kormány az adócsökkentés kormánya. Mi csökkentjük az adókat, minden évben csökkentjük, ezt rólunk mindenki tudja. Az összes ellenzéki program vagy programtöredék, amelyet ez idáig megismertem, mind adóemeléseket tartalmaz. Mi vagyunk az egyetlen párt, az egyetlen pártszövetség Magyarországon, amely az adókat nem emelni akarja, hanem tovább kívánja csökkenteni. A harmadik kérdésre pedig azt tudom mondani, hogy szívesen támogatunk mindenfajta integrátorokat, ha értelmes programot kapunk tőlük. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Arra kérem, miniszterelnök úr, hogy forduljon a szakértőihez. Az a helyzet ugyanis jelenleg Magyarországon, hogy egy magyar vállalkozást osztalékágon is megadóztat az ön kormánya. Én sajnálom, hogy ön most hallott erről először, de valóban ez a helyzet, osztalékágon egy magyar vállalkozást megadóztatnak, a külföldiek pedig az iparűzési adó és a társasági adó megfizetése után kivihetik a nyereségüket Magyarországról. Ezen a helyzeten kell meggyőződésem szerint változtatni. A másik a felülről bebetonozott adórendszer kérdése. Miniszterelnök úr, ahol láttunk önöktől jelentős adócsökkentést, az nem volt egyéb, mint a hitelintézeti szektor, akiket önök ugyan megadóztattak, de az elmúlt időszakban kevesebb mint a felére csökkentették a 30 milliárd forintnál nagyobb mérlegfőösszegű bankok adóterhelését. Náluk következett be kevesebb mint a felére történő adócsökkentés, nem a dolgozó magyar embereknél. Ezt egyszerűen igazságtalannak és célszerűtlennek tartjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök urat illeti a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valami értelmes vita előfeltétele a tények tisztelete. Magyarországon az szja-t jelentős mértékben csökkentettük. Van itt, aki ezt vitatja? Mert akkor hogy fogunk egymással beszélgetni? Az szja-nak 35 százalékos kulcsa volt, ma 15 százalékos szja van. Az alapvető élelmiszerek áfáját levittük 5 százalékra. Vitatja ezt itt valaki? [[Dr. Varga László: Egyes alapvető élelmiszerekét, nem az összesét!]] Nem. Ez adócsökkentés, ugye? Akkor miről beszél ön? Vagy a vállalkozási nyereségadó, az most éppen egy számjegyű, 10 százalék alatt van. Az nem csökkentés? Tehát azt akarom mondani, hogy valami félreértés lehet. Magyarországon folyamatosan adókat csökkentünk. [[Lázár János: A rendszerváltás után először!]] Azt kell mondanom, hogy a magyar vállalkozók és a magyar munkavállalók pedig az adócsökkentés által kínált lehetőségekkel éltek is. [[13.30]] Ugye, mi egy olyan gazdaságfilozófiát képviselünk, amely nem akarja az emberek életét az emberek helyett megoldani, hanem lehetőséget kívánunk nekik teremteni, lehetőséget, hogy dolgozzanak, és lehetőséget, hogy vállalkozzanak, és az adócsökkentés után azt látjuk [[Az elnök csenget.]] hogy a magyar emberek bebizonyították, hogy akarnak és tudnak dolgozni, akarnak és tudnak vállalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Demeter Márta képviselő asszonyok, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Az Orbán-kormány és a valóság II.” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Önök most már több mint hét éve szervezetten valósítják meg a korrupciós intézményrendszer kiépítését Magyarországon, elképesztő pénzeket nyúltak le a magyar adófizetőktől, és most már ki kell mondjuk, hogy ezért ülni fognak. [[Közbeszólások és derültség a kormánypártok soraiban.]] Ha megnézzük, akkor már most rengeteg Ptk.-beli tényállást elkövettek, és akkor csak hadd említsem az önnél itt felsoroltakat, ami csak a jéghegy csúcsa: jelentős mértékű vagyonosodás eltitkolása, hatósági eljárásra utasítás politikai célból, ügyészség és más állami intézmények működésének politikai befolyásolása, a hatvanpusztai kastély ügye, és még sorolhatnánk, csak ezek a költségvetési csalást, hivatali visszaélést is kimerítik. Kérdés nincsen abban, hogy önök el lesznek-e számoltatva, hiszen a 2018-as rendszerváltást követően [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] kőkemény büntetőjogi felelősségre vonásra számíthatnak, attól függetlenül, hogy azt gondolják, hogy esetleg van annyi pénz a zsebükben, hogy ezt megússzák. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Nem fogják megúszni, miniszterelnök úr! Amit önök csinálnak, az önmagában már nemzetárulás, hiszen hiszterizálják a magyar társadalmat, miközben pontosan az ellenkezőjét cselekszik annak, amit mondanak. A kérdéseim, miniszterelnök úr: hogy van az, hogy itthon hiszterizálja a társadalmat, miközben ön az Európai Tanácsban kivétel nélkül mindent támogat, hiszen vétót nem emel az európai uniós döntések ellen? [[Közbeszólások, derültség a kormánypártok soraiban.]] Hogy van az, hogy tízmilliárdokból bevándorlásellenes konzultációt folytatnak, miközben a letelepedésikötvény-biznisszel most már 20 ezer embert engedtek be ellenőrizetlenül Magyarország és a schengeni övezet területére: Ezek az emberek élethosszig tartó letelepedési engedélyt kapnak, és csak és kizárólag azért csinálják ezt, hogy az üzleti körök gazdagodjanak, például Rogán Antal neve rendszeresen felmerül annál az offshore-cég-hálózatnál, amely most már több mint 155 milliárdot kaszált ezen az üzleten. Adjon választ arra, miniszterelnök úr, hogy van az, hogy itt terrorizmusért is körözött emberek flangálhatnak az ön közelében? Kiderült Ghaith Pharaonról, hogy önhöz érkezett vacsorára, kiderült Ghaith Pharaonról [[Az elnök csenget. Közbe­szó­lá­sok a kormánypártok soraiból: Idő!]] hogy az ön vejével üzletel. Hogy van ez? Magyarázza meg! És kérdésem az, hogy örökölnek-e valamit Ghaith Pharaon vagyonából, és hogy milyen garanciát tud adni arra a magyar embereknek, hogy nem ön jelenti a legnagyobb nemzetbiztonsági kockázatot? [[Taps a Jobbik soraiban. Közbeszólások.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Boldog karácsonyt kívánok! [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen… [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Demeter Márta képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, úgy kívánjon boldog karácsonyt a magyar embereknek, hogy elképesztő bérválság van az országban! [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Úgy kívánjon boldog karácsonyt, hogy tönkrement az egészségügyi ellátórendszer, hogy romokban hever az oktatás, hogy eladták az ország jövőjét, hogy eladták az ország biztonságát [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] és folyamatosan hiszterizálják a magyar embereket! Semmi más nincs, miniszterelnök úr, ebben az országban, kizárólag kommunikációs kormányzás van, csak a szlogenek mennek, semmi más nem működik. [[Folyamatos zaj.]] Nincsen megoldásuk a társadalom problémáira, és azt gondolom, hogy nagyon durván megcsúfolta ön is és a kormánya is a választók bizalmát, hiszen 2010-ben önök kétharmados felhatalmazást kaptak, és 2014-ben is, ezzel nemhogy éltek, de azt gondolom, hogy elképesztő módon visszaéltek, és a magyar társadalom ezt nem fogja önöknek elfelejteni. Mi pedig az LMP-vel arról fogunk gondoskodni, hogy egy kormányváltást, rendszerváltást [[Az elnök csenget.]] követően önök elnyerjék a méltó büntetésüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Az oktatásra fordított kiadások 2010-ben 1572 milliárd forintot tettek ki, 2016-ban pedig 1850 milliárd forintot, ’10 és ’16 között az oktatásra fordított összegek Magyarországon 20 százalékkal nőttek, és 2019-ben, sőt talán már ’18 végén el fogják érni a 2000 milliárd forintot. Ami az egészségügyet illeti, a vidéki egészségfejlesztési programokra 500 milliárd forintot fordítottunk, 77 kórházat újítottunk fel, 97 mentőállomást újítottunk fel, 30 újat építettünk, 54 rendelőintézetet pedig felújítottunk. Budapesten meghirdettünk egy programot, 40 milliárd forintot szántunk erre. Hasonló növekedések történtek a bérek esetében is. Lehet, hogy ez nem elegendő - én is szeretnék még többet -, de bizonyosan nem nevezhető semminek, nem lehet nullának tekinteni, és nem lehet egy kézlegyintéssel elintézni. Ezek eredmények, amelyeket Magyarország polgárai értek el, akiknek - még egyszer - boldog, áldott karácsonyt kívánok! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Mennyi pénzt vett el a baloldali kormány az emberektől?” címmel. Budai Gyula képviselő úré a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Hiába zavarták el az emberek a szocialistákat 2010-ben, a korrupt baloldal még mindig itt van, és folytatja kártékony működését az országban. Az OLAF-jelentés szerint a 4-es metró minden idők legnagyobb korrupciós botránya, amelynek során a szocialisták a beruházás egyharmadát, 166 milliárd forintot elloptak, elcsaltak. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] De itt van a legújabb baloldali politikus, Czeglédy Csaba és a hozzá köthető csalássorozat, amely alapján többmilliárdos kárt okozott a költségvetésnek, és több száz diákot becsapott. Jó hír, hogy a karácsonyt és a szilvesztert Czeglédy Csaba rács mögött töltheti [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Igazi keresztényi gondolat!]] , ugyanis a Csongrád Megyei Főügyészség indítványozta, hogy Czeglédy Csaba és két bűntársa előzetes letartóztatását további három hónappal hosszabbítsák meg. Czeglédy és társai az adóhatóság nyomozása szerint bűnszervezetben elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntettét követték el, ebben az ügyben 14 ember helyeztek előzetes letartóztatásba, és a 14 ember által működtetett bűnszervezet behálózta az országot. Tisztelt Államtitkár Úr! A Czeglédy által működtetett bűnszervezet valójában tényleg behálózta az egész országot, hiszen a Szegedi Törvényszékre tanúként idézték be Czeglédy Csabát a makói munkaerő-közvetítő céggel kapcsolatos büntetőügyben, ahol az alapító azt vallotta, hogy Czeglédy kérésére hozta létre a szövetkezetet. Kérdezem az államtitkár urat, hogy valóban az egész országra kiterjedt-e a baloldal által, illetve Czeglédy által működtetett bűnszervezet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mivel Budai Gyula képviselő úr előzetesen jelezte, hogy elfogadja az államtitkár urat válaszadónak, így a választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[Közbeszólások az MSZP soraiból. Dr. Józsa István: Tarsolyról beszélj! Előzetesben van?]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Minden jóérzésű ember megdöbben, ha arról értesül, hogy az egyik legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportot, idős embereket és diákokat rövidítenek meg bérük visszatartásával és ki nem fizetésével. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Hazudnak!]] Az utóbbi idők egyik legfelháborítóbb korrupciós botránya, amelyben ráadásul idős emberek és diákok az áldozatok, Szombathelyről indult, és úgy tűnik, hogy valóban az egész országot behálózta. Jelenleg Czeglédy Csaba és társai ellen bűnszervezetben, üzletszerűen elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette és más bűncselekmények elkövetése miatt folyik az eljárás. A gyanú szerint a DK és az MSZP házi ügyvédje irányításával létrejött bűnszervezet 2011 és 2016 között olyan hálózatot hozott létre, amely diákmunka-közvetítéssel is foglalkozott. A gyanú szerint a Czeglédy Csabához köthető bűnszervezet hozzávetőlegesen 3 milliárd forint vagyoni hátrányt okozott az állami költségvetésnek úgy, hogy az érintett iskolaszövetkezetek az általános forgalmi adót és a személyi jövedelemadót nem vallották be. A Magyar Szocialista Párt és Gyurcsány Ferenc pártja továbbra is titkolózik, és védik az adócsalás miatt előzetes letartóztatásba helyezett Czeglédy Csabát. [[13.40]] Ugyancsak pénzmozgások voltak Gyurcsány Ferenc, illetve Dobrev Klára és Czeglédy Csaba cégei között. Elérkezett az ideje, hogy végre színt valljanak, hogyan is viszonyulnak bizalmasuk botrányos ügyleteihez. Ha továbbra is hallgatnak, azt erősítik, hogy a Magyar Szocialista Párt és a Demokratikus Koalíció azért vállal közösséget házi ügyvédjükkel, Czeglédy Csabával, mivel az általa a gyanú szerint elcsalt több mint 3 milliárd forint feltételezhetően akár a két párt kasszáját is gyarapíthatta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Budai Gyula képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Czeglédy Csaba ügyében az MSZP és a DK politikusai, amióta Czeglédy Csaba le van tartóztatva, koncepciós perről beszélnek ahelyett, hogy kiállnának a nyilvánosság elé, és elmondanák, hogy az a több mint 3 milliárd forint melyik párt kasszájába vándorolt. Czeglédy Csaba nem csak diákokat csapott be, és nem csak a diákok fizetésével adós, tekintettel arra, hogy a Czeglédy Csaba által irányított bűnszervezet felnőttmunka-közvetítést is folytatott, három műszakban dolgozó szakmunkások foglalkoztatását és közvetítését is ellátta. Ugyanúgy az ő fizetésükkel is teljes mértékben adós maradt, tehát nemcsak a diákok és a nyugdíjas munkavállalók, hanem a szakmunkások fizetését sem fizette ki Czeglédy Csaba. Kérdezem az államtitkár urat, hogy rájuk is kiterjed-e majd az a döntés, amelynek keretében az Országgyűlés határozatának megfelelően a kormány rendezi az újabb baloldali csalássorozat áldozatainak anyagi kártalanítását. Köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! A kormány és a Fidesz-KDNP azt tartja a legfontosabbnak, hogy minél előbb kártalanítsák az ügy sértettjeit. A kárrendezés során a kiszolgáltatottak helyzetére tekintettel a Fidesz-KDNP országgyűlési határozati javaslatot nyújtott be, amelyben méltányosságon alapuló kárrendezés kifizetésére kérte a magyar kormányt. Az országgyűlési határozati javaslat november 14-i elfogadásával utat nyitott a károsultak, diákok és nyugdíjasok lehető leggyorsabb kárrendezésére. Ez azonban nem eredményezheti azt, hogy a kártérítés megfizetése alól a károkozó mentesüljön. Ha további károk, károsultak vannak, csak biztatni tudom őket, hogy jelentsék be az igényüket [[Dr. Szakács László: Quaes­tor! Bangóné Borbély Ildikó: Farkas Flórikáról is beszélj!]] , és nyilvánvalóan nyitottan fogjuk fogadni ezt a problémát, illetve ennek a rendezését is. Összefoglalóan tehát elmondhatjuk, hogy a Czeglédy-ügyben az egész magyar baloldalnak súlyos etikai és politikai felelőssége van, ezért mindenképpen indokolt annak vizsgálata [[Dr. Szakács László: Mi van még a tarsolyodban?]] hogy történt-e burkolt párfinanszírozás. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miniszter Úr! Tényleg azt gondolja, hogy Önökre a törvények nem vonatkoznak?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Képviselő asszony előzetesen jelezte számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét, így Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian emlékszünk azokra a képekre, amelyek a Blaha Lujza téren készültek ételosztáskor. A sorok egészen az Astoriáig álltak, az ételre várók között gyerekek, családok, nyugdíjasok, diákok és hajléktalanok. A fideszes elitet egyre jobban zavarja, hogy évről évre egyre hosszabb sorokban állnak a magyarok egy tál meleg ételért. Nem mutat jól az állami propagandában, hogy a hajléktalanok mellett egyre több nyugdíjas és gyermek áll sorba segítségért, ezért meg akarják tiltani az ételosztást közterületeken. Igaz, államtitkár úr, a múlt héten már elmondta nekem, hogy önök ezt cáfolták. Nem cáfolták, államtitkár úr, hanem hivatkoztak egy olyan európai uniós programra, amit több mint két éven keresztül nem tudtak elindítani, ahol rászoruló gyerekek, kismamák támogatására és nagyon rossz sorban lévő nyugdíjasok támogatására 30 milliárd forintos támogatást kaptak az Uniótól, és láss csodát, mikor indították el ezt a programot: amikor a választások közelednek. Államtitkár úr, ön a hétvégén Vácon rászorulóknak burgonyát osztott. Újságírói kérdésekre nem volt hajlandó megnevezni azt, hogy honnan kapták vagy milyen forrásokból biztosították a burgonyát. Kérdezem, hogy tiltott párttámogatás valósult-e meg a hétvégén, amikor ön burgonyát osztott a rászorulóknak. Államtitkár úr, miért volt szükség a lakcímkártyára? Miért kell még ezeket az embereket meg is alázni, akik rászorultak? Vagy ha valaki odament, netán akinek nem volt lakcímkártyája, akkor még el is kergették volna? Államtitkár úr, segíteni szívből kell. Nem feltételeket szabni, hogy hogyan kaphat egy rászoruló ember! Államtitkár úr, ha lakcímkártyát kértek, miért? Adatvédelmi szempontból ez rendben volt ön szerint? Önökre nem vonatkoznak azok a törvények, amelyeknek más szervezetekre vagy más állampolgárokra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] vonatkozniuk kellene? Államtitkár úr, adjon már erre választ! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint már említettem, a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Múlt héten is elmondtam, de szívesen megismétlem, ha szüksége van rá ezen a héten is, hogy már korábban cáfoltuk, hogy az álhír, amit a Népszava felröppentett, hogy bármifajta korlátozásra készülne a kormány. Semmifajta rendelettervezet nem készült. Ez a rendelettervezet valószínűleg csak a Népszava újságíróinak az elképzelésében létezett, amelyben bármi módon korlátozni, nehezíteni szerettük volna azoknak a munkáját, akik más embereken segíteni próbálnak, és így szeretnének akár karácsonykor, akár máskor ételt vagy mást osztani nekik. Ön a múlt héten itt a parlamentben azt mondta, hogy az a legkegyetlenebb dolog lenne, ha rendeleti úton akarnánk megállítani az ételosztásokat. Azt hiszem, ezt akkor is cáfoltuk, most is cáfoljuk, tisztelt képviselő asszony. Utána ön azt is mondta nekem szegezve, hogy államtitkár úr, nemcsak beszélni kell arról, hogy segítenek a rászorulókon, hanem tényleg úgy is kellene viselkedniük. A politikai pártoknak kötelességük, maguknak, fideszeseknek, KDNP-seknek ott állni és ételt osztani. Nem azt mondom, hogy öntől jött az ötlet, de egyszer teszek az ön kedvére, és utána rögtön, máris támad emiatt itt a parlamentben. Máskor meggondolom, hogy teszek-e az ön kedvére, tisztelt képviselő asszony. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó.
Államtitkár úr, ha csak az én kedvemre akar tenni, akkor ne tegye. [[Derültség a Jobbik soraiból.]] Mondom, ha segíteni kell, az belülről kell hogy jöjjön. Nem azért, mert én azt mondtam magának, hogy segíteni kell. Belülről kell hogy jöjjön, és államtitkárként, az emberi erőforrások államtitkáraként magának ezt kötelessége lenne megtenni. Ne haragudjon, ezt én nem tudom így elfogadni! A másik, államtitkár úr, egyvalami legalább kiderült ezen az ételosztáson, hogy tud zsákolni. Nyáron idénymunkában, a mezőgazdaságban nagyon nagy szükség van az ilyen markos legényekre, csak készüljön fel, államtitkár úr, 2018 után nem 10 kilós burgonyás zsákokat kell közmunkában cipelni, hanem 20-30 meg 50 kilós zsákokat, tudja, államtitkár úr [[Gyöngyösi Márton: Mi meg újra megnyitjuk a bányákat!]] , mert egyszer remélem, hogy eljutnak odáig. Államtitkár úr, a szegényeket pedig ne alázzák meg ezekkel a lakcímkártyákkal! Nem válaszolt nekem, hogy betartották-e a törvényeket, és honnan szerezték be a burgonyát, a tiltott párttámogatás megtörtént-e. Államtitkár úr, a kérdésre is adjon már választ [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és legközelebb szívből osszon ételt, és ne az én kérésemre!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Szerintem a választók is pontosan látják, hogy vannak olyan pártok, amelyek az emberek ügyeivel foglalkoznak, a nehéz helyzetben lévő emberek ügyeivel [[Moraj a Jobbik soraiból.]] vannak, akiket pedig ez nem érdekel, és csak a politikai harccal, a másik oldal szapulásával [[Dr. Gyüre Csaba: Ezek ti vagytok!]] vagy az önök esetében a saját volt és leendő szövetségeseinek a szapulásával foglalkoznak. [[Bangóné Borbély Ildikó: Válaszoljon már!]] A mi politikánk az emberekről szól itt, a parlamentben is. Akkor is, amikor a rezsicsökkentést elhatároztuk, és itt a parlamentben megtettük; önök akkor tiltakoztak. Akkor is, amikor csökkentettük az alapvető élelmiszerek áfáját [[Dr. Szakács László: Miért kellett a lakcímkártya?]] vagy akkor is, amikor a kétszeresére emeltük a minimálbér és a garantált bérminimum összegét [[Gúr Nándor: Miért kellett a lakcímkártya?]] és ennek itt, a parlamenti törvényeinkkel teremtettük meg a gazdasági alapját. [[Szilágyi György: A kérdésre válaszolj!]] Önök ezeket az intézkedéseket nem támogatták. Önök ellene voltak itt, a parlamentben is az emberek hétköznapi életét segítő döntéseknek, és egy akciót is megtámadnak, amely valóban nehéz helyzetben lévő embereken próbál segíteni. Mi az embereken próbálunk segíteni, önök pedig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a kicsinyes pártpolitikai manővereknél maradnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni az Állami Számvevőszék elnökének: „Elnök úr, ki bírja nevetés nélkül mondani, hogy a Fidesz kampányai rendben voltak, a Jobbiké viszont törvénytelenül zajlott?” címmel. Megadom a szót Volner János képviselő úrnak, a Fidesz… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Igen, így van! Derültség a Jobbik soraiból.]] a Jobbik képviselőcsoportja frakcióvezetőjének. Ébredjünk fel, képviselőtársaim! [[Derültség a Jobbik soraiból.]] [[13.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A rendszerváltás utáni Magyarország mélypontját érte el a demokrácia tekintetében. Mint ismeretes, szeptember 28-án délután önök egy e-mailt küldtek a Jobbiknak arról, hogy szeretnék ellenőrizni a párt gazdálkodását személyesen a helyszínen, noha tudták egyébként, hogy a gazdasági igazgatónk másnap nem fog ráérni. Ez nem akadályozta meg önöket abban, hogy másnap a helyszínre kiszálljanak, ellenőrzést folytassanak, és még egyszer mondom, a szeptember 28-át követő napon, 29-én 10 óra 12 perckor már le is zárták azt az online felületet, ahol lehetővé vált volna, hogy a Jobbik adatot szolgáltasson az Állami Számvevőszék részére. Röviddel utána, hogy lezárták ezt a felületet, önök már feljelentést tettek az ügyészségen, és arról kezdtek el egészen arcátlan módon hazudozni, hogy a Jobbik eltitkol szerződéseket, nem ad át bizonyos adatokat. Megjelentem ekkor Schön Péterrel, a párt gazdasági igazgatójával, sajtókamerák kereszttüzében át próbáltuk adni az adatokat, de önök ezeket sem vették át. Kérdezem öntől, tisztelt elnök úr… - a Fidesz egy fillért sem költött korábban a Hír TV műsorszervező és hirdetésszervező cégénél, holott ő volt a kizárólagos kampányfelelőse, ezt önök nem kifogásolták, holott jól tudható, hogy valódi teljesítmény történt, a Fidesz kampányát a Hír TV hirdetésszervező cége szervezte. Ebben az ügyben önök miért nem találtak semmit, és miért nem hajlandóak még a feljelentés megtétele után sem elindítani a nyomozást? A második kérdésem: miért titkolják konzekvensen, melyik állami szervtől kapták az adatokat? Azért is érdekes ez a kérdés, mert az adóhivatalnak még elsőfokú határozata sincs arról, hogy a Jobbik bármilyen szabálytalanságot ebben az ügyben elkövetett volna. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Hogy áll elő akkor ez a 331 millió forintos tiltott párttámogatás önök szerint? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A válaszra megadom a szót Domokos László elnök úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Örömmel hallom, hogy a párttörvénynek az a változása most már kellő súlypontot kap, amelynek keretében a 2013-as törvénymódosítás alapján 2014. január 1-jétől minden párt esetében a támogatásokat mind a nemzetközi, mind a hazai közvélemény egyetértésével… - különösen ki szeretném emelni az Európai Tanács korrupcióellenes államcsoportja, a GRECO elismerő véleményét is azzal a törvénnyel kapcsolatban, amit önök elfogadtak. Ennek keretében a hazánkról szóló jelentésben megállapította, hogy az ÁSZ figyelemre méltó előrelépést ért el a kampánypénzek és a pártok ellenőrzése területén ezen jogszabály alkalmazása keretében. Ez a 2014. évben lefolytatott ellenőrzésekhez kapcsolódó kérdésre vonatkozik. Itt rögtön meg tudok nyugtatni minden mandátumot szerzett pártot, hogy egyrészt a Számvevőszék az ellenőrzésről készült jelentését nyilvánosságra hozta a törvényi kereteknek megfelelően, és elérhető a mai napig is az ÁSZ hivatalos honlapján, valamint a parlamentben mandátumhoz jutott jelöltek és jelölő szervezetek elszámolásait, így a kérdésben feltett Jobbik esetében is, mint ahogy egyébként a Fideszét is az ÁSZ alapvetően rendben találta. Ezt én mint elnök, törvényességi felügyeleti szempontból külön is felügyeltem, de nem én folytattam az ÁSZ-on belül tudatosan ennek az ellenőrzésnek a lefolytatását, hanem a főtitkár felügyelete és döntési körébe tartozott. A másik tekintetben azt kell mondanom, hogy a Jobbik ellenőrzése folyamatban van, és ezen ellenőrzés keretében az ügyészség jár el a feltett kérdésben, magyarul: a feljelentés kérdésében. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szilágyi György: Egy kérdésre sem válaszoltál!]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Elnök úr, önnek remeg a keze. Elnök úr, ön hazudik, méghozzá egészen drámai módon! Én konkrét kérdést tettem föl: hogy áll elő önök szerint az a 331 millió forintos tiltott párttámogatás? Elnök úr, ebben a határozatban erre vonatkozó számítás sincs. Önök közöltek egy összeget, majd pedig várják a párt észrevételeit. Ön nem tesz egyebet, mint végrehajtja a Fidesz volt országgyűlési képviselőjeként [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Szilágyi György: Így van!]] Orbán Viktor akaratát. Ön a diktatúrát segíti a tevékenységével és az ön által vezetett szervezet munkájával annak érdekében, hogy még a választások előtt meg tudják anyagilag semmisíteni az ellenzék legnagyobb pártját, a Jobbikot. Elnök úr, ha ebből a kérdésből ön még visszavonul, higgye el, később még mentő körülmény lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Mielőtt megadnám egyperces viszonválaszra elnök úrnak a szót, figyelmeztetnem kell frakcióvezető urat jelzős szerkezetének súlyára, hogy máskor majd annak megfelelően használja. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Egyperces viszonválaszra elnök urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ha jól értem, akkor egy folyamatban levő ellenőrzésben, amelyben az ön pártja érintett, közvetlenül megfenyegette az ÁSZ elnökét. [[Szilágyi György: Törvénytelenül működtök! Törvénytelenül működik az ÁSZ! Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] nnek megfelelően én úgy gondolom, fel kell hívnom a figyelmüket, hogy a törvényi kereteket ahogy az ÁSZ betartotta az önök ellenőrzése kapcsán [[Szilágyi György: Hazudtok!]] annak megfelelően önök jelenleg a 15 napos észrevétel keretében járjanak el törvényszerűen, és meg vagyok győződve, hogy a kollégáim, ahogy eddig is, a következő 15 napra adott válasz keretében a törvényeknek megfelelően fognak eljárni, és ennek megfelelően a választ meg fogják adni és a jelentés nyilvánosságra fog kerülni. [[Zaj a Jobbik soraiban. Szilágyi György: Te pont olyan gyáva vagy, mint Orbán Viktor! Boldog István: Vedd be a gyógyszered! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Szilágyi képviselő úr! Nyugodjon meg képviselő úr, és arra kérem, hogy próbálja a parlamenti formákat betartani. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Lát-e megoldást a Földművelésügyi Minisztérium az októberi szélvihar által megkárosított Pest megyei fóliasátras növénytermesztők máshonnan nem megtérülő kárának enyhítésére?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Nagy István államtitkár urat jelölte ki. Képviselő úr előzetesen jelezte, hogy elfogadja államtitkár urat válaszadónak, így Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Cegléd, Nagykőrös és Abony választott képviselőjeként fordulok önhöz egy olyan problémával, amelynek nagysága nem tűri megoldásának halasztását. Mint ismeretes, idén októberben, a hónap második felében igen erős hidegfront érte el hazánkat, amely óránként mintegy 130 kilométeres sebességű széllökéseket hozott magával. Választókerületemben sokan élnek az úgynevezett fóliázásból, tehát a fóliasátras növénytermesztésből. A rendkívül heves szél sajnos súlyos károkat okozott ezekben az építményekben, amely a termést, vagyis a gazdák és családjaik megélhetését veszélyezteti. A kár jelentős, olyan nagy, hogy azt a katasztrófa sújtotta gazdák önerőből nem tudják elhárítani. A problémáról már egyeztettem Kis Miklós Zsolt úrral, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara térségünkben élő alelnökével. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy lát-e megoldást a Földművelésügyi Minisztérium az októberi szélvihar által megkárosított Pest megyei fóliasátras növénytermesztők máshonnan nem megtérülő kárának enyhítésére. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy említettem, a választ Nagy István államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! A Földművelésügyi Minisztérium is sajnálattal értesült arról az időjárási anomáliáról, ami a termelőket érintette, hiszen valóban úgy van, hogy az ország számos részét és kifejezetten az ön választókerületét Cegléd központtal is nagyon sújtotta az az időjárási körülmény, amely olyan anyagi károkat okozott, amelyeket a gazdák önmaguk nem tudnak megtéríteni. Azzal a helyzettel találtuk magunkat szemben, hogy addig, amíg a szélsőségessé váló időjárás egyre több károkat okoz a növénytermesztésben kint, hiszen a mezőgazdaságban a kitettség nagy, addig az Európai Bizottság által elfogadott kárenyhítési rendszerek csak a növénytermesztésre vonatkoztatva állnak fenn és állnak meg. Minden vagyontárgyban, amit akár a kertészetben, üvegházakban, fóliasátrakban teszünk, arra ez a kárenyhítési folyamat nem volt eddig elfogadott. A Földművelésügyi Minisztérium érzékeli és meghallotta a gazdák kérését. Segíteni, támogatni kell a működésüket, hiszen egy kiemelt szektorról beszélünk a mezőgazdaságon belül, ezért három javaslattal, megoldási javaslattal kívánunk e károsultak felé fellépni. [[14.00]] Az első az, hogy a fóliasátrakban keletkezett károk mérséklése érdekében a tárca kidolgozott egy egyedi támogatási konstrukciót, amelynek a napokban fejeződik be a közigazgatási egyeztetése. A jövedelempótló támogatást mezőgazdasági csekély összegű támogatás formájában lehetséges majd nyújtani, mely a károsultak legalább részleges kárenyhítését jelentheti a fóliasátrakban keletkezett viharkárok után. Az október végi viharkárok felmérését a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara munkatársai végzik, amely alapján a károk reményeink szerint megnyugtatóan rendezésre kerülhetnek 2018. év elején. Ugyancsak tervezzük az agrár Széchenyi-kártya program keretében igényelhető költség- és kamatmentes vis maior hitelt kiterjeszteni a fóliasátras gazdálkodókra is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Földi László képviselő urat illeti a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a válaszát. Tisztelt Államtitkár Úr! Megnyugtató számomra, hogy a tárca is foglalkozott ezen speciális helyzettel, ugyanakkor azt is tisztelettel jelzem, mint ahogy államtitkár úr is mondta válaszában, hogy a következő években sajnos számíthatunk egyre gyakrabban ilyen szélsőséges időjárásra, és bizony erre a költségvetés készítésekor valószínűleg gondolnunk kell, amikor majd a minisztérium, illetve a gazdák felé nyújtandó támogatásokról dönt akár a Ház, akár a minisztérium. Én reményt keltőnek tartom államtitkár úr válaszát, és bízom benne, hogy a gazdák is így veszik ezt, és jövő tavasszal megkaphatják azt az összeget, azt a csekélyösszegű támogatást a kárért, ami az ő rendszerükben keletkezett, és tovább tudják folytatni a gazdálkodásukat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Nagy István államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindenképpen szeretném a harmadik pillért is megemlíteni, hiszen a kormány támogatásán túl mindenképpen az öngondoskodásról is szót kell ejtenünk. Hangsúlyozni kell, hogy fontos a termelők felelős hozzáállása is, hiszen a közvetlen állami segítség nem tudja az öngondoskodást helyettesíteni. A termelői öngondoskodás térnyerését amúgy a kormány is támogatja a vidékfejlesztési programból, a növénybiztosítások egyre nagyobb népszerűségnek örvendő díjtámogatása által. Arra kérjük a gazdákat, hogy a felelős gazdálkodás érdekében kössenek biztosításokat, amelynek támogatását a vidékfejlesztési programból a tárca biztosítani tudja. Tehát hozzájárulunk ahhoz a biztosítási összeghez, amellyel az ő vagyoni biztonságuk tovább növekedhet az elkövetkező években. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Letelepedési kötvények: Ki áll a pénzmosó hálózat mögött?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! Bár ma már volt egy csörténk az Igazságügyi bizottság ülésén, mégis nagyon sok kérdésre a mai napig nem adott ön választ, és így az ülésen sem. Például arra, hogy miért nem kérdezik meg arról a magyar embereket, hogy egyetértenek-e azzal, hogy önök most már 20 ezer bevándorlót hoztak be tudatosan és szervezetten Magyarországra és a schengeni övezetbe ellenőrizetlenül, csak azért, mert azok maguknak és a haverjaiknak fizettek. Mindezt a letelepedésikötvény-konstrukcióval tették. Arról miért nem kérdezik meg a magyar embereket, hogy mit szólnak ahhoz, hogy önök a fejük felett eladják az ország biztonságát, az ország szuverenitását veszélybe sodorják, amiről annyit beszélnek, hogy mennyire fontos önöknek? És egyébként a megkérdezésük nélkül a kormányközeli offshore cégek most már 180 milliárd forintot kaszáltak ezen az üzleten, és bizonyára nem kell önnek bemutatni az egyik offshore céget, a Hungarian State Special Debt Fund céget és az ahhoz kapcsolódó, elképesztően kiterjedt offshore céghálózatot. Ön bizonyára nagyon pontosan tudja, hogy ott hogyan működnek a dolgok, amely már 155 milliárd forintot kaszált ebből az ügyletből. Tehát összegezhetjük úgy, hogy igazán hasonlatos az, amit csinálnak ahhoz, amit az embercsempészek csinálnak, még akár árában sincs túl nagy különbség, csak maguk öltönyben csinálják mindezt. Ez a borzasztó. Közben tízmilliárdokból folytatnak bevándorlásellenes kampányt, és így verik át az embereket, miközben maguk hozzák be ide a bevándorlókat mindenféle ellenőrzés nélkül. Ezzel a magyar állam már 18 milliárd forintot bukott, és bárki bármit állít, bárhogy számolnak, ezek az adatok az Államadósság Kezelő Központ adataiból lettek kiszámolva, úgyhogy azt gondolom, hogy ezt ön sem cáfolhatja. És miért nem kérdezik meg arról a magyar embereket, hogy mit szólnak ahhoz, hogy csak az ön nevéhez fűzhető cég csak 2016-ban körülbelül 1500 főt engedett be ilyen engedéllyel, és adott el ilyen engedélyt számukra? Ez az 1500 fő 200 fővel több, mint akiknek a menekültügyi kérelmét el kellene bírálni az Európai Bíróság ítélete szerint. Úgyhogy adjon végre arra választ, hogy vállal-e minden büntetőjogi következményt 2018-tól, hiszen eladták az ország biztonságát. És honnan tudták mégis ezek az offshore cégek, hogy ön be fog nyújtani egy törvényjavaslatot, amivel ők százmilliárdokat kaszálnak? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Rogán Antal miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár ma az Igazságügyi bizottságban valóban a reggeli órákban mélyrehatóan és hosszasan is beszélhettünk erről a témáról, gondoltam, ennek ellenére megválaszolom a kérdését, mert hátha ebben az ügyben felkészültebbnek bizonyul, mint az előbb a miniszterelnök úrhoz címzett kérdéseiben. Szóval, tisztelt képviselő asszony, a kötvényprogram - minden állításával szemben - egy már lezárult gazdasági program, amelyről egyébként a szuverén Magyar Országgyűlés nyilvános eljárásban döntött. Minden döntés nyilvánosan született meg, vagy a parlament plenáris ülésén, vagy a parlament szakbizottságában, ahol egyébként az ön képviselőtársai is ott ültek. Az előző ciklusban az önök frakciójának és a korábbi frakciójának a képviselői is ott foglaltak helyet, tisztelt képviselő asszony - soha semmilyen kérdést nem tettek fel. Hogy mostanában miért teszik mégis, arra, ha megengedi, majd a viszonválaszban kicsit részletesebben is kitérnék. Szóval, ez egy gazdasági program, ami érdemben segítette a gazdasági válság után az országnak a finanszírozását, és az önök állításaival szemben, amit nem tudom, hogy honnan szednek, a legutolsó kötvényt is alacsonyabb kamattal értékesítették, mint a lakossági devizakötvényeket ma. Így az mindenképpen hasznot hozott a magyar államháztartásnak. 2012 és 2017 között a magyar állam két forrásból szerzett be devizaforrást: egyrészt lakossági devizakötvényekből, ezeknek még ma is 2 százalék fölött van a kamata, és egyébként letelepedési kötvényekből, amelyeknek stabilan 2 százalék volt a kamata. És egyébként megjegyzem, hogy az az IMF-hitel, amit korábban annyira feldicsértek az ön képviselőtársai, az egyébként ennél majdnem kétszer magasabb kamattal rendelkezett. Úgyhogy, tisztelt képviselő asszony, ebből az országnak igenis gazdasági haszna származott. A legcsekélyebb számítás szerint is minimum 7-8 milliárd forint kamatelőnye származott ebből a programból a magyar államnak. És természetesen minden esetben megtörtént a vásárlók nemzetbiztonsági ellenőrzése; akik nem feleltek meg a jogszabályoknak, azokat visszautasították. A befektetőknek nem kötelező letelepedni, gyakorlatilag nem is tették meg, senki nem tartózkodik életvitelszerűen Magyarországon; befektetésekkel és ingatlanvásárlással viszont munkahelyet teremtettek, és tőkét is hoztak Magyarországra. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Hát, ennyi hazugságra nehéz reagálni egy percben, de akkor Varga Mihálytól hadd idézzek. Miután azt mondta, hogy 575 milliárd forint össznévértékben bocsátott ki a magyar állam ilyen letelepedési kötvényt, azt mondta: tehát azt gondolom, hogy ez az államadósság finanszírozásában nem egy jelentős tétel, hiszen évente több mint 6000 milliárd forintnyi adósságot újítunk meg vagy törlesztünk. Na, hát ennyire volt ez fontos a magyar államadósság szempontjából. Egyébként ez egy kölcsön, amit a magyar állampolgárok majd vissza fognak fizetni. A programot, bár most lezárult, de bármikor újraindíthatják, hiszen él a törvény. És egyébként nem voltak nyilvánosak ezek az eljárások és a dokumentumok, hiszen pereskedni kellett azért, hogy a Gazdasági bizottság egyáltalán bármit kiadjon, és még így sem adta ki a megfelelő dokumentációt. És egyébként nem tudom, mit szólnak hozzá a képviselőtársai, hogy itt az Országgyűlésre hárítja a teljes felelősséget, már nem mintha ők ebben nem lennének felelősek, de ezt a programot ön találta ki, ön ébredt fel ezek szerint egyik reggel azzal, hogy hoppá, egy ilyen programot kellene megvalósítani Magyarországon, és ön volt a Gazdasági bizottság elnöke. Úgyhogy nem tudja a felelősséget magától eltolni. A kérdésem az, hogy ön mennyi pénzt kapott ebből, miniszter úr.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon!
Csalódást fogok okozni önnek, tisztelt képviselő asszony, mert ezt már elmondtam a Gazdasági bizottság ülésén is. Természetesen semennyit. Azt viszont hozzátenném, hogy ez egy olyan gazdasági program, amilyenhez hasonlót az Amerikai Egyesült Államok, Anglia, Ausztria és jó néhány másik európai uniós ország is indított [[Gyöngyösi Márton: Ez nem igaz!]] , és azt gondolom, hogy egyébként nagyjából hasonló feltételek mentén még ma is folytat. Mi azért zártuk le ezt a programot, mert ma már, ha nemzetközi kötvénykibocsátással élnénk, akkor lehetne kedvezőbb feltételeket is elérni akár ennél. A lakossági devizakötvények piacán viszont még ma sem lehet ennél kedvezőbb feltételeket elérni. [[14.10]] Azt pedig szeretném elmondani, hogy igen, minden képviselőnek mindvégig betekintése volt minden döntésbe, és érdekes módon 2015-ig semmit nem is kérdeztek, és azt gondolom, hogy szoros összefüggés van aközött, amikor még felléptünk az illegális bevándorlás ellen, akkor önöknek brüsszeli utasításra kellett mindezt elővenni. Erről van szó, tisztelt képviselő asszony, és semmi másról. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Mennyi uniós támogatást kapott Sallai R. Benedek?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Bitay Márton Örs államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ennek megfelelően Pócs János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hazánkban bizonyos sajtótermékek előszeretettel ekézik a mezőgazdasági termelésben érdekelt kormánypárti képviselőket azzal, hogy mennyi állami agrártámogatást kapnak, vagy mire pályáznak. A kérdéssel kapcsolatban szilárdan kell tartani azt az álláspontot, amely szerint a gazdálkodóknak a gazdaság fenntartásához igenis szükségük van támogatásokra. Továbbá amiatt, ha egy mezőgazdaságban érintett személy országgyűlési képviselő lesz, még nem kell feltétlenül csődbe vinnie a vállalkozását vagy eladni a földjeit. Bizony, vegye csak továbbra is igénybe mindenki azokat a támogatási lehetőségeket, melyek a gazdaság működtetéséhez és fejlesztéséhez szükségesek. Ezzel szemben a bizonyos médiából, és ami még fájóbb, az ellenzéki politikusok szájából is egy másik álláspontról értesülünk, amely ellentmond az előzőeknek. Az ellenzék szerint egy kormánypárti képviselő lassan már kenyeret se vegyen, nemhogy még agrártámogatási kérelmet nyújtson be. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha valaki véletlenül egy kormánypárti képviselő távoli rokona vagy annak szomszédja. Pedig egy esetben sincs szó másról, mint hogy a magyar gazdaság szereplői jó szándékkal, felkészülten és jogosan pályáznak valamire, amit az adott esetben teljesen megérdemelten el is nyernek, és a munkájukkal végül a magyar gazdaság teljesítményét gyarapítják. Figyelemmel ezekre az álláspontokra és arra, hogy az utóbbi időben a közvéleményt egyesek nagy erőkkel igyekeznek egy megítélésem szerint fals irányba vezetni ebben a témában, szeretném, ha olyan oldalról is körbejárnánk a mezőgazdasági támogatások kérdéskörét, amiről a média igen keveset tud. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdés címében S. R. B. rövidítés az előbbieknek megfelelően természetesen nem Szerbiára utal. Arra lennénk kíváncsiak, hogy mennyi mezőgazdasági támogatást kap Sallai Róbert Benedek képviselőtársunk és az ő érdekköre, és mi az, amire ők sikeresen pályáznak. Elnök úr, köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszra megadom a szót Bitay Márton Örs államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az imént úgy fogalmazott, hogy jogosan pályáznak ezek a gazdák a támogatásra. Valóban így van. Vannak olyan lehetőségek, amelyek pályázati forrásként szerepelnek. De az európai uniós támogatások alapját adó területalapú támogatás a föld, a használt föld területe után jár, és nem egyfajta pályázati kiírás ez, hanem mindenkinek jár, aki megműveli az adott földterületet, hektáronként ez a bizonyos támogatás.Az agrártámogatások kérdése azért is jó, és köszönöm, hogy idehozta a mai Országgyűlés elé, hiszen a 2014-21-es időszakban ez a kormány olyan agrártámogatási rendszert dolgozott ki a rendelkezésre álló források alapján, ami a családi kis- és közepes vállalkozásoknak kedvező, és illeszkedik a kormány programjába, ami 80 százalékban a családi gazdaságokat szeretné erősíteni, 20 százalékban pedig a nagygazdaságoknak adna terepet. A felhasznált összegekre vonatkozóan így van, egy politikai csatazaj hallatszik, ahol nem tesznek különbséget abból a szempontból, hogy ki mennyi földet használ, hanem inkább csak a nevekkel dobálóznak. Az ön által említett országgyűlési képviselő, Sallai Róbert Benedek érdekeltségeibe tartozó különféle egyesületek, alapítványok, jogi személyek személyesen, illetve a kedves feleségén keresztül a 2014-17 közötti időszakban 255 millió forint agrártámogatásban részesültek. Ez is bizonyítja azt, hogy egy pártatlan rendszer működik, az elvégzett munka után járnak támogatások és támogatási lehetőségek. Ezek a támogatások jártak képviselő úrnak is. Majd viszonválaszomban még a földhasználatra is szeretnék reagálni, amit mondott. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Pócs János képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Úgy gondolom, a hallottak alapján mindenki levonhatja a megfelelő következtetéseket. Talán annyival szeretném még kiegészíteni az eddigieket, hogy tavaly arról is értesülhettünk, hogy Sallai Róbert képviselő úr pártja, az LMP olyan földadót vezetne be, amely 100 hektárt meghaladó földtulajdon esetében kerülne kivetésre. Ez már önmagában is egy erős agrár-, vidékpolitikai eszköznek tűnik, de ha a sajtóértesülésekre gondolunk, amely szerint az LMP és a DK között választási együttműködés van, akkor Gyurcsány gazdaprogramja is eszünkbe juthat, amely szerint a mezőgazdaságban tevékenykedő bel- és külföldi gazdasági társaságok nagyüzemek földvásárlását korlátlanul kívánják engedélyezni. Államtitkár úr, ebből is láthatjuk, hogy lehet más a politika, már ha tudjuk követni, csak adódik a kérdés, államtitkár úrtól kérdezem, hogy az ellenzéki pártok mezőgazdasági, vidékfejlesztésével kapcsolatban mi az ön véleménye. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Bitay Márton Örs államtitkár urat is. Parancsoljon!
Egy percben nagyon nehéz a véleményemet összegezni, de segítségemre vannak viszont maguk az ellenzéki pártok, akiknek tulajdonképpen markáns agrárpolitikájuk nincsen, így aztán azt is mondhatnám, hogy könnyű helyzetben is vagyok, hiszen nincs mit nagyon elemezni. Azt tudnám mondani önnek a földadóval kapcsolatosan, ami több ellenzéki párt részéről felvetődött, azt a kormány teljes mértékben elutasítja, nem tartjuk jó gondolatnak sem. Kifejezetten olyan gondolatnak tartjuk, ami ellen küzdeni és harcolni kell. De ez nem egy új keletű helyzet, hiszen tulajdonképpen most már nyolc éve egy gazdaellenes koalíció működik az ellenzék között. Legyen szó földtörvényről, Nemzeti Földalapkezelőről, „Földet a gazdáknak!” programról, mindig, minden esetben arra helyeztek nagy hangsúlyt, hogy hogyan lehetne olyan működő programokat elkaszálni, ami a magyar gazdatársadalomnak jó és helyes. Nem véletlen az, hogy nem is alakult ki mögöttük semmilyen gazdatársadalmi támogatottság, és ha jól figyelem a nagypolitikai adatokat, akkor egyéb támogatottság sem. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért viselkedik szelektíven a kormány a jogszabályok alkalmazásánál?” A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki. A képviselő úr, jegyző úr jelezte, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ennek megfelelően Gúr Nándor képviselő urat, országgyűlési jegyző urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Két viszonylag egyszerű kérdést szeretnék feltenni. Az egyik az alacsonyabb jövedelmi sávba tartozók helyzetének a megnehezítéséről szól, amit az elmúlt hétéves időszakban tapasztalunk. Sokszor mondom önnek, most egyszerűbben teszem fel a kérdést: miért van az, miért alakult ki az a helyzet, hogy a minimálbéren messze jóval arányaiban magasabb a járulék-, adóteher, mint mondjuk, hét-nyolc évvel ezelőtt volt? Biztos tudja, hiszen ezt a leckét már többször átvettük közösen, hogy amikor a minimálbér 60 200 forint volt 2010-ben, akkor az erre rakódó járulék-, adóteher 32 ezer forint volt, amit a munkavállalók, munkaadók megfizettek. Most, amikor 84 ezer forint - vásárlóerő-értéken vissza lehet számolni, hogy ez nem éri el a 70 ezer forintot -, most meg 73 ezer forint a járulék-, adóteher. Magyarra fordítva a szót: 41 ezer forinttal több. Ha hagyták volna ezeket a pénzeket a cégeknél és béresülhettek volna, akkor már 110 ezer forint környéki nettó minimálbér lenne. A másik kérdésem nem ehhez a témához, hanem a nyugdíjprémium kérdésköréhez kapcsolódik. A gazdasági növekedés tekintetében, ha a 3,5 százalékot meghaladja ez a növekedés, és az államháztartási egyenleg is tartható, akkor van nyugdíjprémium. 2017 ilyen esztendő, de szeretném tisztelettel kérdezni, hogy a 2014 miért nem volt ilyen esztendő, amikor 4,2 százalékos gazdasági növekedés volt, és az államháztartási egyenleg is tartható volt. Miért? Miért nem volt tehát a 2014-es esztendőben nyugdíjprémium? Talán nem azért, mert 2014 már nem volt választás előtti utolsó esztendő? Köszönöm szépen, elnök úr. [[14.20]]
Köszönöm szépen. A választ Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igen, sokszor beszélgettünk és sokszor tette fel azt a kérdést, amit most kérdésként megfogalmazott, vagy sokszor próbálta megfogalmazni azt a kérdést és sugallni azt a helyzetet, hogy az önök idejében a minimálbér reálértékben többet ért, mint a mostani időszakban. Szeretném elmondani önnek, hogy önnek most sincs igaza, ahogy az elmúlt időszakban is számtalanszor bebizonyosodott, hogy sok-sok állítása nem felel meg a valóságnak, ugyanis az önök idejében is a minimálbér egy bizonyos része fölött adót kellett fizetni a minimálbért kapó személyeknek. Tehát nem igaz az, amit többször is állított, hogy a minimálbért önök nem adóztatták meg. Az viszont igaz, hogy az önök felelőtlen gazdaságpolitikájának köszönhető volt az, hogy 2002 és 2010 között az államadósság elszabadult, hogy volt olyan év, amikor a reálkeresetek körülbelül 7 százalékkal csökkentek. Az önök idejében volt az az időszak, amikor a 13. havi nyugdíjat elvették a nyugdíjasoktól, vagy éppen a 13. havi jövedelmet, fizetést vették el a dolgozóktól. Az is tény, hogy most a reálbér nagyobb mértékben emelkedett a minimálbér és a garantált bérminimum esetében is, mint az önök idejében. Természetesen akkor, amikor annak a hibának és annak a felelőtlen gazdaságpolitikának a kijavítását kellett végezni 2010 után jó néhány éven keresztül, amit az önök elhibázott gazdaságpolitikája okozott, nem lehetett minden esetben rögtön olyan teljesítményt és olyan béreket a minimálbér esetében is megállapítani, amit a magyar emberek megérdemeltek volna. Miután azonban a gazdaság lehetővé tette, hogy a bérek emelkedjenek, így a minimálbér és a garantált bérminimum is jelentős mértékben emelkedhetett, abban a pillanatban a kormányzat a lehetőségeihez mérten lépett. A következő részt majd a következő egy percben, a viszonválaszban szeretném elmondani. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Gúr Nándor képviselő úré, jegyző úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem jó a megközelítése, államtitkár úr. Egyszerűen azért nem jó, mert a minimálbéres embereket, mondhatjuk nyugodt lelkülettel, öt éven keresztül meglopták, mert öt éven keresztül kevesebb vásárlóerő-értékű pénzhez jutottak hozzá, mint 2010-ben és az azt megelőző esztendőkben. Ilyen értelemben amit most csinálnak, az csak egy „kárpótlási” tevékenység, most csak azt adják vissza, amit elloptak tőlük abban az időszakban, abban az öt évben. A másik kérdésemre meg nem adott választ, hogy miért nem volt nyugdíjprémium 2014-ben, amikor 4,2 százalékos volt a gazdasági növekedés mértéke, és minden feltétel adott volt hozzá. Úgy fejeztem be a kérdésem, talán csak nem azért, mert a 2014-et követő év nem volt már választási esztendő - még egyszer kérdezem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Azt a fogalmat használta, hogy kárpótlási tevékenység, és részben igazat kell adnom önnek. A kárpótlás fogalmának a hangoztatásával azokat a károkat kellett elhárítani és rendbe hozni, amiket önök a nyolcéves kormányzásuk alatt végeztek úgy, hogy közben, ahogy mondtam, volt olyan év, amikor a reálbérek csökkentek, és nem feltétlenül a gazdasági válság okán, hanem azért, mert az önök gazdaságpolitikája, foglalkoztatáspolitikája és bérpolitikája csődöt mondott. Az már csak egy következmény volt, hogy utána jött a gazdasági válság, amit nem tudtak megfelelő módon kezelni. Ezt kellett rendbe hozni. Szeretném hangsúlyozni, hogy miután sikerült rendbe hozni a gazdaságot, a kormányzat utána tudott jelentős mértékben foglalkozni mind a foglalkoztatáspolitikával, mind a bérpolitikával úgy, hogy míg az önök időszakában, a Bajnai- és a Gyurcsány-kormány idején 7-8 százalékkal növekedtek a reálbérek, 2010-től számítva közel 36 százalékos volt a reálbér-emelkedés Magyarországon. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések végére értünk. Most a szóbeli kérdések időszaka következik. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért torzítják a munkaügyi statisztikákat Magyarországon?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úr megbízásából Csepreghy Nándor államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő úr, jegyző úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, kiegészítő kérdésként, amire Cseresnyés Péter nem volt hajlandó válaszolni, önnek is felteszem: válaszoljon már arra, hogy 2014-ben miért nem volt nyugdíjprémium, amikor 4,2 százalékos volt a gazdasági növekedés, és minden feltétel teljesülése adott lett volna. No de az eredeti kérdéshez illesztetten: külföldi munkavállalás, közfoglalkoztatás, diákmunka, bármi más a statisztikában úgy érvényesül, mint ahogy annak előtte soha nem. Gyakorlatilag több százezer ember, nagyjából 500 ezer ember csúsztatásával párosítják a foglalkoztatási adatot. Két módszer van egyébként, a munkaerő-felmérés, amit negyedévente elvégeznek körülbelül 30 ezer háztartásban, meg egy intézményi statisztikai, amit a cégek bevallása alapján tesznek. Sok különbség van a kettő között, az intézményi statisztikák sokkal kevésbé mutatnak foglalkoztatásnövekedést, -bővülést. A felmérések közötti különbségek az elmúlt években tendenciaszerűen növekedést mutatnak. A 2011-et - ez a népszámlálás éve volt - követő népességcsökkenést sem számítolják bele a történetbe, ami óriási torzulást okoz. Magasabb foglalkoztatási képet mutatnak ki, mint ami a valóság, a csúsztatások mellett is. A születések, halálozások, a kivándorlás vagy a munkavállalási migráció korrekciója sincs benne a statisztikáikban. Mondhatom, hogy hazudott statisztikák sokaságával próbálják manipulálni az embereket. Hozzáteszem azt, hogy a külföldön dolgozók nagyjából ezer milliárd forintot, a GDP 3 százalékát, az itteni keresetek 8-10 százalékát küldik haza, tehát a belföldi fogyasztás élénkülése nem hazai forrásokból, hanem ezekből származik. Miért torzítanak? Miért nem végeznek tisztességes munkaerőpiaci felméréseket? Elnök úr, köszönöm szépen. Csak annyit kérek, hogy csak a kérdéseimre válaszoljon. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csepreghy Nándor államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy csak a kérdéseire válaszoljak. Azonban mégis azzal kezdem, hogy ha van Magyarországon olyan politikai párt, amelynek kevés erkölcsi alapja van bármilyen statisztikát megkérdőjelezni, az pont az MSZP, amely a 2006-os országgyűlési választásokat megelőzően meghamisítva az államháztartási számokat nem adott lehetőséget arra a magyar embereknek, hogy valós képet kapjanak az ország pénzügyi helyzetéről. Azt gondolom, ez olyan komoly tevékenysége volt az önök pártjának, ami erkölcsileg megkérdőjelezi bármilyen típusú kérdés felvetését. De engedje meg, hogy az ön által feszegetett számokra is válaszoljak. 1990 óta soha annyi ember nem dolgozott Magyarországon, mint ma, közel 4,4 millió ember. Mi volt 2010-ben? Emlékezzünk csak az önök kormányzásának utolsó éveire! 2010-ben 3,7 millió ember dolgozott Magyarországon. Bárhogy számítom, ez 700 ezerrel több, mint amit önök nyolc év kormányzás alatt el tudtak érni. Nézzük a munkanélküliségi számokat! 2010-ben, képviselő úr, az önök kormányzata 12 százalékos munkanélküliséggel adta át a munkanélküliségi mutatókat a jelenlegi kormányzatnak, amelyet hét év kormányzást követően 8 százalékkal sikerült mérsékelni. Ma 4 százalékos a munkanélküliség Magyarországon, ami azt jelenti, hogy Magyarországon ma mindenki tud dolgozni, aki akar dolgozni, és ennek a 8 százaléknyi munkanélküliségi csökkenésnek a legnagyobb része a piaci szférában létrejött munkahelyeket jelenti. Ugyanúgy csökkent a közfoglalkoztatás, mint ahogy a külföldi munkavégzés is visszaszorulóban van. Szeretném felhívni képviselő úr figyelmét, hogy a Központi Statisztikai Hivatal az európai uniós statisztikai rendszereknek megfelelő sztenderdek szerint hozza nyilvánosságra és méri ezeket a statisztikai mutatókat, tehát nincs ebben kivetnivaló. S ha már a nyugdíjasok kapcsán is feltett egy kérdést, engedje meg, elnök úr, hogy erre is válaszoljak. A nyugdíjasoknak azt kell eldönteniük, hogy azt a kormányt támogatják-e, amelyik nyugdíjprémiumot ad nekik, vagy azt az MSZP-t, amelyik elvette a nyugdíjukat. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban. Gúr Nándor: Mi vezettük be a nyugdíjprémiumot!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért haragszik a Kormány a gyöngyösiekre?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Vona Gábor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[14.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány 2016 nyarán döntött úgy, hogy a rövid és középtávú közútfejlesztéshez kapcsolódó infrastrukturális beruházásokat összehangolja. Ez akkor nagyon jó hír volt számtalan település számára. Számtalan településen várták azt és bíztak abban, hogy XXI. századi infrastrukturális lehetőségeket fognak kapni. Vitathatatlan az, hogy számtalan településen valóban kaptak jó híreket ez ügyben, és ennek örülök én magam is; többek között Várpalota, Hódmezővásárhely, Nagylak, Hajdúsámson azok közé a települések közé tartozik, amelyek elkerülő utat kapnak. Viszont szeretném, ha elhinné, tisztelt államtitkár úr, hogy a gyöngyösiek is nagyon szerettek volna ebbe a körbe tartozni, ugyanúgy, mint a fent említett települések. Ugyanis Gyöngyösnek is már nagyon-nagyon régóta vágya és álma egy elkerülő út. Olyannyira régóta, hogy 2006-ban már meg is kezdődött maga az építkezés, amely lényegében mind a mai napig befejezetlen. Sőt, tervezési, kivitelezési hiányosságok miatt vannak különféle olyan problémák is, amelyek nehezítik majd ennek a befejezését. A félkész út például 6,5 méter széles, ami a teherforgalmat, a kamionforgalmat nem igazán tudja majd lebonyolítani. Tehát jelen pillanatban ott áll Gyöngyös egy félkész elkerülő úttal. 2014 óta ott van Balázs József egykori fideszes országgyűlési képviselő Facebook-oldalán a bejegyzés: 2014-ben befejeződhet a gyöngyösi nyugati elkerülő út. Sajnos ez a fajta ígéret egy kampányígéretnek bizonyult, sem 2014-ben, sem azóta nem fejeződött be. Nemhogy nem fejeződött be, de még tervben sincs. Az ember kezdi úgy érezni magát gyöngyösi születésű országgyűlési képviselőként és ott érdekelt képviselőjelöltként, hogy valamiért a kormány haragszik Gyöngyösre. Valamiért a kormány bünteti Gyöngyöst. És ha már itt van Horváth László képviselő úr is a teremben, akkor hadd mondjam el, hogy ő maga sem szólalt fel, egyszer sem kérte számon a kormányt, hogy miért nem épült meg Gyöngyös számára az elkerülő út, mért nem tettek emellé forrásokat az elmúlt években. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy meddig büntetik még Gyöngyöst, mi a baj Gyöngyössel; számíthatnak-e a gyöngyösi polgárok végre erre az elkerülő útra? Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A választ Fónagy János államtitkár úrtól fogjuk hallani, amint azt már említettem. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! A kormány nem feledkezett meg Gyöngyösről. Eddig is számos útfejlesztés valósult meg, és számos útfejlesztéssel tettünk tanúbizonyságot arról, hogy a Gyöngyösön élők érdekeit szem előtt tartja a kormány. Csak példaképpen mondom, hogy a komplex útfelújítási program keretében a 3-as számú főútvonal megyehatár és Gyöngyös közötti szakaszát mintegy 25 kilométer hosszban újítottuk fel tavaly, a beruházás összege meghaladta a 2,5 milliárd forintot. A Magyarország rövid és középtávú közútfejlesztési beruházásait tartalmazó kormányhatározatot a szaktárca, jelesül a Fejlesztési Minisztérium előterjesztése nyomán módosították. Az ön által is felemlített gyöngyösi nyugati elkerülő szakaszt egyébként, ha már neveket említett, engedje meg, hogy én is neveket mondjak, a térség országgyűlési képviselője, Horváth László képviselőtársam által számos alkalommal és számos módon szorgalmazott javaslata alapján bekerült a megvalósítandó projektek közé. A kormánydöntés nyomán a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium a beruházás megkezdéséhez szükséges intézkedéseket megtette, illetve megteszi. Egyébként a kormány nemcsak Heves megyében, nemcsak Gyöngyösön, hanem az ország minden térségében kiemelten kezeli a közúthálózat fejlesztését, állapotának folyamatos javítását, karbantartását. Kérem elnök urat, ha már ön említette, mint Gyöngyösön született ember, Gyöngyösön született, bár onnan elköltözött embert, hogy a helyszínen tájékozódjon ezen útfejlesztések megvalósulásáról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyész úrhoz: „Hol a gyógyszer főügyész úr?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Van három képviselő, éppen nincsenek itt, de egymás mellett ülnek: Mengyi, Simonka és Varga Gábor képviselő urak. Ha egymás mellett ül valaki, akkor fertőző betegségek is lehetnek. A Simonka-modell nevű vírus viszont több képviselőt megfertőzött. Mengyi Roland ellen már vádat is emeltek, és az ön tájékoztatása szerint mind Simonka György képviselő, mind a másik mellette ülő padtársa, Varga Gábor családtagjai körül kiépült céghálózat ügyében is nyomozások folynak. Így a pusztaottlakai vírus elérte a Dunántúlt, Cecét és Bikácsot is. Irányított közbeszerzések, a verseny kizárásával, dupla áron leszámlázott, jórészt használatba sem vett, pusztuló nyúltelep, Varga úr rokonságának belterjes közbeszerzései és uniós pályázatai, valamint egészségmegőrzésre adott uniós pénzek lenyúlása mindkét megyében hasonló céghálózattal. Azonban mindenki sokáig megmaradt szűkebb pátriájában addig, amíg gondoltak egy nagyot, és 2012-től üzletrészeket kezdtek vásárolni egymás céghálózatából. 2015 áprilisában az egyik bikácsi cég, a Pronergy Kft. szerzett üzletrészt a Simonka család érdekeltségében lévő Paprikakert TÉSZ-ben. És láss csodát, néhány hónapra rá a Pronergy Kft., ez egy bikácsi érdekeltség, egyedüli ajánlattevőként, ellenfél nélkül, négy közbeszerzést is elnyert Orosházán és környékén iskolafelújításokra. Azt gondolom, ez jogtalan előny adása lehet egy üzletrész vásárlásáért cserébe, legalábbis fennáll a gyanú. Azt már tudjuk a korábbi tájékoztatásból, hogy a Simonka-céghálózat ügyében folyó nyomozás gyanúsítottjainak száma gyarapszik, de egyébiránt elég nagy a titkolózás.Hol tart most ez a nyomozás, tisztelt főügyész őr? Hány céget érint, mi a büntetőjogi tényállás, hány gyanúsított van, és mikor várható vádemelés? Illetve a hivatkozott büntetőeljárás keretein belül vagy attól függetlenül vizsgálják-e a Pronergy Kft. szerepét, illetve büntetőjogi felelősségét, bikácsi vagy korábbi bikácsi székhelyű cégek érintettek-e a fenti ügyekben? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, akit tisztelettel köszöntök. Legfőbb ügyész úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! A kérdésében hivatkozott ügy szakmai vonatkozásáról tudok röviden tájékoztatást adni. A Központi Nyomozó Főügyészség 2014 júliusa óta folytat nyomozást üzletszerűen és bűnszövetségben elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntettének és más bűncselekmények megalapozott gyanúja miatt. A nyomozás határideje 2018. március 15., a nyomozás tárgyát az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból és a magyar költségvetésből igényelt támogatásokkal kapcsolatban vélelmezett visszaélések képezik. A nyomozás több mint 20 gazdasági társaságot érint, figyelemmel arra, hogy a költségvetési csalás tényállása keretében különböző beszerzések láncolata is a vizsgálat tárgyát képezi. Az ügyben eddig összesen 15 személyt hallgattak ki gyanúsítottként, legutóbb egyébként 2017. december 5-én került sor újabb gyanúsítotti kihallgatásra. Jelenleg egy fő áll személyi szabadságot korlátozó büntetőeljárási kényszerintézkedés hatálya alatt. A kérdésében hivatkozott Pronergy Kft. által Orosházán és környékén elnyert négy közbeszerzés - idézem: -, „a Varga Gábor családtagjai körül kiépített céghálózat” nem képezi a nyomozás tárgyát. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, legfőbb ügyész úr. Tisztelt Országgyűlés! Vas Imre képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Milyen tűzoltóautó fejlesztések várhatóak Magyarországon az egyes katasztrófahelyzetek hatékony elhárítása érdekében?” címmel. Vas Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Honvédelem, rendvédelem, katasztrófavédelem, talán nem túlzás azt mondani, hogy minden nemzet számára ezek az egyik legalapvetőbb, a mindennapi biztonságunkat szolgálni hivatott területek, amikre kiemelt figyelmet kell fordítsunk. Kiemelt figyelmet, hiszen ezen emberek életüket és mindennapjaikat is értünk, magyar emberekért áldozzák fel. Az elmúlt évek bebizonyították, hogy a rendvédelem és a honvédelem területén egyaránt pozitív folyamatok kezdődtek el. 2010 óta a szakmai akarat és a kormányzati álláspont, valamint a politikai szándék is teljesen egybecseng. Nemzetünk önállóságának megvédése és belső rendjének megóvása mellett azonban nem feledkezhetünk meg a váratlanul bekövetkező katasztrófahelyzetek elhárításán dolgozó katasztrófavédelmi szakemberekről sem. [[14.40]] Ha valahol, akkor itt is kimagasló fontosságú a jó és jó minőségű, korszerű személyi felszerelés, valamint működőképes és hatékony gépjárműpark, amivel bárhol, bármikor be lehet avatkozni egy-egy katasztrófahelyzet mielőbbi elhárítása érdekében. Mindenki emlékezhet rá, amikor idén nyáron ezer hektáron lángolt a Hortobágy, amikor rekordmagas árhullám vonult le a Dunán, vagy éppen amikor az ajkai timföldgyár vörösiszap-tározójának gátja átszakadt. Ezekben az esetekben, és még sorolhatnám, számtalan más esetben, katasztrófahelyzet esetében végeztek kemény munkát a katasztrófavédelem szakemberei. A fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen tűzoltófejlesztések várhatók Magyarországon az egyes katasztrófahelyzetek hatékony elhárítása érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték. Ma kétféle ország van a világban, egyrészt ahol van biztonság, másrészt ahol nincs biztonság. Nemzetközi megítélés szerint Magyarország biztonságos ország, méghozzá az egyik legbiztonságosabb ország szerte Európában és szerte a világon. Abban, hogy ezt elértük, a tűzoltóknak, a katasztrófavédelemnek kiemelt szerepe van. 2010 óta létrehoztuk a mentő-tűzvédelmi rendszert; új gépjárműveket állítottunk szolgálatba; beindult a 112-es egységes segélyhívó rendszer, és 2015. július 1-jétől hatályba lépett az új szolgálati törvény, amely 2019-ig átlagosan 50 százalékos illetményemelést helyezett kilátásba, és ebből 40 százalékot már meg is valósítottunk a hivatásos állomány, így a tűzoltók és a katasztrófavédők számára is. Itt is megerősítem, hogy a 2018. január 1-jétől járó újabb 5 százalékos illetményemelésnek is megvan a forrása: 14,4 milliárd forintot a 2018. évi költségvetésben biztosítottunk. Tehát az illetményemelés folytatódik. Ami a járművek cseréjét illeti, az elmúlt héten, december 6-án 15 gépjárműfecskendőt, 2 magasból mentőt adtunk át a katasztrófavédelem székhelyén, és a hollóházi önkéntes tűzoltók részére pedig egy felújított gépjárműfecskendőt adtunk át. A magyar tűzoltógépjármű-fecskendők sorozatgyártása 2016-ban kezdődött meg a BM Heros közreműködésével. 2020-ig 108 darab gépjárműfecskendő és 20 darab magasból mentő beszerzését hajtjuk végre. Eddig ebből ez idáig 90 darab fecskendőt és 14 darab magasból mentőt adtunk át. A kormány továbbra is kiemelt feladatának tekinti a biztonság, a magyar emberek és Magyarország biztonságának fenntartását. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] A programot folytatjuk. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Kiss László és Józsa István képviselő urak, az MSZP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszterhez: „Mit tesznek az illegális gyorsulási versenyek ellen?” címmel. A kérdést Józsa István képviselő úr fogja ismertetni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Budapesten, illetve azt követően a Szentendrei úton évek óta rendszeresek az illegális gyorsulási versenyek, amelyek veszélyeztetik a III. kerületi lakosság biztonságát is. Bár ezek a cselekmények évek óta háborítatlanul folynak, nagy felháborodást okozva, a pohár akkor telt be az embereknél is meg nálunk is, amikor egy ilyen illegális versenynek halálos áldozatai is voltak. Októberi hír, hogy a Szentendrei úton VÉDA kamerarendszert telepítenek, hogy megakadályozzák a további illegális versenyeket. Úgy gondoljuk Kiss Lászlóval együtt, hogy pusztán kamerarendszerrel, ezek felszerelésével nem oldható meg a gyorsulási versenyek problémája, mert félő, hogy a Szentendrei utat követően a Bécsi utat fogják használni gyorsulási versenyekre. A megoldás egyfajta közösségi kampány lehetne a fokozottabb rendőri ellenőrzés mellett. Ezért kérdezem az államtitkár urat, mikor üzemelik be a VÉDA betűszóval jegyzett rendszert a Szentendrei úton. Tervezik-e a kiterjesztését a Bécsi útra? Terveznek-e fokozott rendőri ellenőrzést az illegális gyorsulási versenyek elleni fellépés érdekében? És harmadjára: terveznek-e közlekedésbiztonsági kampányt, kifejezetten a gyorsulási versenyek megszüntetése ellen? Ugyanis tarthatatlan az az állapot, hogy két ártatlan fiatalember áll a piros lámpánál és hátulról 160-nal valaki beléjük durrant úgy, hogy mind a két ártatlan meghal. Tehát én úgy gondolom, hogy ez már a legszélső állapot, de amit korábban is tapasztalni lehetett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az azt indokolja, hogy erőteljesen fellépjünk ezek ellen az illegális rendezvények ellen. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Urak! Az előbb a biztonságról, a tűzbiztonságról, a mentő-tűzvédelemről beszéltem, most pedig a közlekedésbiztonság kerül napirendre. Úgy gondolom, itt is határozottan kijelentem, hogy Magyarország Kormánya, Magyarország rendőrsége mindent megtesz a közlekedők biztonsága, a közlekedésbiztonság érdekében szerte az országban, és minden jogsértővel szemben határozottan fellépünk a jogsértés megakadályozása, illetőleg megszüntetése érdekében. Ami a konkrét kérdéseit illeti: a Budapest III. kerület Szentendrei útra tervezett ellenőrző eszközök tekintetében megtörténtek az egyeztetések a Budapesti Rendőr-főkapitányság és a III. kerületi önkormányzat között. A lehetséges telepítési helyszínek kijelölésre kerültek: a Szentendrei úton a Záhony utcánál, valamint annak folytatásán, a Batthyány utcán, a Mátyás király útnál fog megtörténni a rendszer üzembe helyezése. A VÉDA kamerarendszer Bécsi útra való kiterjesztése - ez a második kérdés - a Szentendrei útra tervezett rendszer eredményességétől és hatékonyságától is függ. E tapasztalat függvényében vizsgáljuk meg a további kamerák elhelyezését. A Bécsi úton addig is mobil eszközök használatával ellenőrizzük a járművek haladási sebességét, és a rendőrség határozottan fellép a jogsértőkkel szemben. A rendőrség nem tűr el semmiféle illegális gyorsulási versenyt se a Szentendrei úton, se a Bécsi úton, se Magyarország egyetlen közútján sem. Azt is szeretném itt aláhúzni, hogy nagyon fontos az állampolgárok összefogása, az önkéntes jogkövetés és a jogkövető magatartás, az együttműködés a rendőrséggel, hiszen egyetértek az utolsó mondatával, hogy elfogadhatatlan, megbocsáthatatlan az, ami történt ott azon az éjszakán. Egyébként még egyszer mondom, hogy a rendőrség kész arra, hogy az eddigieknél is hatékonyabban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] lépjen fel a jogsértőkkel szemben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig fizetünk még a magyar nyugdíjkasszából ukrán nyugdíjasokat?” címmel. Gyüre Csaba képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyre nagyobb felháborodást okoz, elsősorban Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, de az ország egészében is az Ukrajnából Magyarországra átjelentkező és hazánkban nyugdíjat igénylő és kapó személyek garmadája. Egy 1962-es államközi szerződés alapján az Oroszországból vagy Ukrajnából Magyarországra áttelepülő, de legalább állandó lakcímet szerző személyek jogosultak arra, hogy Magyarországon nyugdíjat kapjanak, ráadásul a magyar nyugdíjkasszából. Sajtóértesülések szerint ezen ukrán állampolgárok száma az utóbbi években megtöbbszöröződött. A részükre kifizetett éves összeg messze meghaladja a 10 milliárd forintot. Egyes határközeli települések lakosságának száma meg is ugrott az utóbbi években, például Kispalád, Beregsurány lélekszáma néhány év alatt megtöbbszöröződött, de sok más faluban is 50 százalékot meghaladóan nőtt a lakosságszám. Ez az ide általában fiktíven bejelentkező ukrán állampolgároknak köszönhető. Ezek jó része még a magyar nyelvet sem ismeri, így tolmács segítségével kommunikálnak. A pénz felvétele után már utaznak is haza, Ukrajnába. Ők az ukrán, átlagosan 20 ezer forintos nyugdíjat cserélik ki a sokszor 170-230 ezer forint közötti, de nemritkán 300 ezer forintot meghaladó nyugdíjra. Ezzel szemben Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében az elmúlt évi átlagnyugdíj összege a havi 108 ezer forintot sem éri el. [[14.50]] Nem az a baj, hogy ezek a személyek nyugdíjat kapnak, hanem az, hogy ezt a magyar állam fizeti. Más államokkal kötött megállapodás alapján az az állam fizeti a nyugdíjat, ahol az illető a nyugdíjjogosultságot megszerezte. Vajon miért nem tesz a kormány ez ellen semmit? Csak nem azért, mert ezeknek az embereknek a szavazatára számítanak majd a jövő tavaszi választáson? Tisztelt Államtitkár Úr! Meddig fizetjük még a magyar nyugdíjkasszából az ukrán nyugdíjasokat? Miért nem módosítottuk még az államközi szerződést? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is utalt rá, ez egy 1962-ben megkötött szerződés, amit ’63-ban egy törvényerejű rendelettel hirdettek ki itt Magyarországon. Ezt még anno a Magyar Népköztársaság kötötte a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségével. Tehát nagyon régi megállapodásról van szó, amely nem korszerű, nem modern. Éppen ezért a kormány lépéseket is tett, hogy ezt leváltsuk - a Szovjetunió utódaként Ukrajna is ennek a megállapodásnak a részese -, és szeretnénk egy modern, az arányos teherviselés elvét követő szociális biztonsági egyezményt létrehozni. Ez ügyben nyilván tárgyalásokat is kíván folytatni a magyar fél, csak ön is ismeri a hírekből az ukrán hozzáállást és az ukrán belpolitikai viszonyokat, ami egyrészről folyamatosan változó szereplőket jelent, másrészről pedig nem a megegyezés feltétlen szándékával indulnak neki a tárgyalásoknak, ha egyáltalán elindulnak. Tehát ez a belpolitikai viszály ennek a modernizálási folyamatnak is az akadályát jelenti. Éppen azért, hogy ideiglenes is, amíg létre nem jön az új megállapodás, a törvényes viszonyokat jobban helyre tudjuk állítani, ezért fokozott ellenőrzések vannak, az életvitelszerű itt-tartózkodást ellenőrzik, bejelentett lakcímen van-e épület, az épületet használja-e, végleges szándékkal használja-e, a hatóságok hozzájárulásával használja-e. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében volt 121 ilyen ellenőrzés, Hajdú-Bihar megyében 38, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 36. Ezeknek az eredményeként 17 esetben meg is szüntették az ellátás folyósítását. [[Szávay István: 17?! Ne már!]] Amikor megszüntetésre kerül a folyósítás, akkor ez jogalap nélkül felvett ellátásnak minősül, tehát a korábbiakat is vissza kell venni. És fokozott az ellenőrzés az új kérelmek benyújtásakor, ebben az esetben 61 fő részére már meg sem állapították ezeket a juttatásokat. Fokozottan odafigyelünk, hogy valóban életvitelszerűen ott tartózkodik-e valaki, ahol a bejelentés szerint tartózkodnia kell, másrészről pedig igyekszünk az egyezményt egy modern, arányosabb egyezménnyel leváltani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselőtársaim, most pár másodperc türelmüket kérem, amíg Rétvári Bence államtitkár úr a helyére megy, és a helyéről teszi föl az általa föltett és elhangzásra következő kérdést. Tisztelt Országgyűlés! Rétvári Bence képviselő úr, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mit tervez a Kormány a Dunakanyar turisztikai, azon belül a gyorshajózás fejlesztése érdekében?” címmel. Rétvári Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Már itt a korábbiakban a Dunakanyar közlekedési fejlesztése kapcsán az M2-es fejlesztéséről beszéltünk, és láthatóan jól is alakul ez a beruházás, hiszen még a hétvégén is folynak a munkák. Ugyanakkor a vasútvonal is igencsak jelentős a Dunakanyarban, nemzetközi tranzitforgalom, gyorsított és zónázó vonatok, sőt még időszakosan nosztalgiavonatok is közlekednek itt. Ugyanakkor a térség fejlesztésében jelentős szerepet játszik a közlekedésnek mindenfajta ága, így a vízi közlekedés fejlesztése is. Az elmondható, hogy mindig is magas volt nyilván a dunai közlekedés, a dunai hajózás iránti érdeklődés a Dunakanyarban, ezt a hétköznapi gyakorlatban vagy az ottani hajózási múzeumokban is ki-ki láthatja, de ez az érdeklődés talán még inkább megnőtt. És biztatólag hatott a kormánynak az a döntése, amely a Dunakanyart kiemelt turisztikai fejlesztési térséggé nyilvánította, hiszen így újabb és újabb források nyíltak meg. A kormány biztosított is 12,5 milliárd forintot a Budapest és Esztergom közötti gyorshajózás fejlesztésére. Ezzel kapcsolatban kérdezném tisztelt államtitkár urat, hogy mely kikötőknek a fejlesztése várható akár Vácon, Sződligeten, Verőcén, Kismaroson, Nagymaroson, Zebegényben vagy Szobon. Terveznek-e hajóbeszerzéseket, hogy új hajók is szolgálják azokat, akik akár hétköznap, akár hétvégén, akár szezonban, akár szezonon kívül igénybe akarják venni nemcsak a közutat, nemcsak a vasutat, hanem akár a hajójáratokat is. Nyilván az is kérdés, hogy milyen gyorsan ér Vácról Budapestre vagy Vácról Szobra a hajó, de az is fontos kérdés az ott élők számára, hogy nemcsak a nagyobb kikötőkben, a nagyobb városokban, a Duna ezen partján Vác, túloldalán Visegrád vagy Esztergom tekintetében, hanem a kisebb településeken is, a kisebb kikötőkben is meg fognak-e állni hajók, lesznek-e olyan hajók, amelyek menetrendszerűen ezeket a kisebb településeket is összekötik egymással, Váccal, illetőleg Budapesttel. Köszönöm előre is a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fónagy János államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Dunakanyarban megvalósítandó turisztikai fejlesztések egyik legfontosabb célja arra ösztönözni a Budapestre érkező turistákat, hogy tartózkodásukat egy-két nappal meghosszabbítsák. Ehhez illeszkedően pedig a tervezett gyorshajó-szolgáltatás fő célja Budapest és Esztergom lehető leggyorsabb dunai összekötése. A leendő szolgáltatás szervezése a jövő év első felében megkezdődik. A cél egy olyan szolgáltatás létrehozása, amely a Duna adottságaihoz igazítva gyors oda- és visszajutást biztosít Esztergom és a két végállomás közötti, turisztikai szempontból legjelentősebb települések felé. Ez az ön által is említett Nógrádverőce, Zebegény, Szob vagy más egyéb, idegenforgalmilag frekventált település. A projekt része lesz a kikötői infrastruktúra állapotának és a kapcsolódó fejlesztési lehetőségeknek, hangsúlyozni szeretném, a vízálláshoz is igazodó, gördülékenyebb ki- és beszállás, valamint akadálymentesség biztosítása, valamint az utastájékoztatási rendszerek fejlesztésének vizsgálata is. Új hajók beszerzése is szerepel a tervekben, amelyeknek műszaki jellemzői, többek között a nagy menetsebesség, környezetbarát és gazdaságos hajtás, a merülési mélység minimalizálása, gyors kikötési, valamint magas manőverezési képesség lehetővé teszik, hogy a Budapest-Esztergom menetidő másfél óra alatt biztosítható legyen. A járathálózat és a menetrend véglegesítése az előkészítési munka utolsó lépcsője lesz. Ezt a szolgáltatást biztosító hajók pontos műszaki jellemzőinek ismeretében lehet kialakítani. Bízom benne, hogy módunk lesz az elkövetkezendő egy évben közösen az egyik induló hajón utazni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hány évig ígérgetik még az M49-es út és a csengeri börtön megépítését?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A 49-es főút forgalma napi szinten keseríti meg most már hosszú évtizedek óta a szatmári térségben élő emberek életét, hiszen a tiszabecsi és a csengersimai határátkelőhely irányából érkező forgalom a Csenger-Győrtelek közötti szakaszra, Mátészalka jelentős részére és Kocsord egész területére elviselhetetlen terheket ró. 2006-ban 24 óra leforgása alatt 10 320, míg 2010-ben már több mint 16 ezer gépjármű haladt át Kocsord község területén. Az előző ciklusban többször megkérdeztem az útépítéssel kapcsolatos időpontokat, fejleményeket, akkor azt ígérték, hogy 2014 és ’17 között elkezdik az építést. Ebből semmi nem lett.A miniszterelnök úr erre ígéretet tett egyébként tavaly a román választási kampány véghajrájában, illetőleg idén május 4-én, a Csenger járási tanuszoda átadásakor. Mint ahogy ígéretet tett a csengeri börtön megépítésére is, amelyről azt kell tudni, hogy Csenger város önkormányzata az ezzel kapcsolatos pályázatot már réges-régen elnyerte, jelentős forrásokat áldozott az előkészítő munkálatok elvégzése érdekében, legalább 80 fő kezdte el az oktatást-képzést, sokan korábbi munkahelyüket, megélhetésüket adták fel annak érdekében, hogy a büntetés-végrehajtásban folytatják majd a tevékenységüket. Ehhez képest azt láttuk, hogy az első közbeszerzési eljárás eredménytelen lett, a második már eredményes, igaz, ez egy érdemi előrelépés, de még mindig kétséges a börtönépítés megkezdése; nem beszélve a fogvatartotti zsúfoltság csökkentésének igényéről, és nem beszélve arról, hogy legalább 250 ember tudna munkahelyhez jutni ezáltal. A kérdések tehát a következők: mikor kezdik el az M49-es gyorsforgalmi elkerülő út megépítését? Hány ütemből fog állni a kivitelezés? Mikorra várható az Őrtől Csengerig tartó szakaszon a kivitelezés befejezése? Illetőleg mikor kezdik el a csengeri börtön kivitelezését? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila, Hiszékeny Dezsőt Hegedűs Lorántné váltja fel.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint már említettem, Fónagy János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az M49-es gyorsforgalmi út hálózati szerepe megkérdőjelezhetetlen, ezért az M3-as autópálya és az országhatár közötti útszakasz előkészítése bekerült a kormány rövid és középtávú közútfejlesztési listájába. A gyorsforgalmi út előkészítési, tervezési munkálatait a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. megkezdte, a megvalósíthatósági tanulmány és környezeti hatástanulmány elkészült, amelyekre a környezetvédelmi engedélyt a hatóság megadta. A határig történő kiépítéshez nélkülözhetetlen a határmetszési pont romániai féllel közös meghatározása, a tárgyalások a közúttal kapcsolatban folyamatban vannak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A kormány kiemelten kezeli a börtönök korszerűsítését, zsúfoltságuk enyhítését. A büntetés-végrehajtási intézményrendszer fejlesztésére 103 milliárd forint rendelkezésre áll, további férőhelyek kialakítása új intézmények építésével lehetséges. A kivitelezésre kiírt közbeszerzési eljárásokat az irreálisan magas árajánlatok miatt érvénytelenné kellett nyilvánítani. A munkák elvégzésével reális ajánlatot tevő, felelős vállalkozásokat kívánunk megbízni. Kérem a képviselő urat ezeknek az értékelésére, és arra, hogy ezeket a munkákat az elkövetkezendő időben megkezdjük, illetve folytatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Ezennel a kérdések tárgyalásának végére értünk. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a gazdasági érdekérvényesítés nyilvánosságáról és a lobbisták nyilvántartásáról, valamint egyes törvények antikorrupciós tárgyú módosításáról szóló T/18152. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, Ikotity István képviselő úrnak, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A gazdasági érdekérvényesítés nyilvánosságára és a lobbisták nyilvántartásáról, valamint egyes törvények antikorrupciós tárgyú módosításáról szóló törvényjavaslatunk ebben a formában először jelent meg itt, lévén, most rendszereztük ezt úgy egybe, kapcsoltuk össze ezeket a javaslatokat, hogy egyetlenegy csomagban erről dönteni lehessen, és el lehessen indulni egy olyan úton, amely ezt az egész rendszert tisztábbá, átláthatóvá teszi. A törvényjavaslat a komolyan vehető korrupcióellenes fellépéshez szükséges legfontosabb módosításokat összefoglalja, ezeket tartalmazza. A korrupciómentes közhatalom-gyakorlásnak ugyan a legfontosabb akadályai a döntéshozók és az ügyek kivizsgálására kötelezett személyek, tehát bennük rejlik ez leginkább, és itt Polt Pétertől Farkas Flóriánig beszélhetnénk, de számos olyan intézményi és eljárási megoldás létezik, amelyek növelnék a korrupt szereplők lebukásának kockázatát, vagy megnehezítenék a korrupt gyakorlatok fenntartását. Az LMP 2010 óta számos ilyen javaslatot tett, sokszor utasították el ezeket egyesével. Ezeket mi folyamatosan felülvizsgáljuk, és újra meg újra a parlament elé terjesztjük, és ahogy mondtam, ilyen formában, összekapcsolva most először adtuk ezt így be, vagy most kértük először így tárgysorozatba venni. Egyrészt ez a két törvényjavaslat a 2010-ben hatályon kívül helyezett lobbiszabályozást felváltó gazdasági érdekérvényesítésről szóló törvény megalkotását kezdeményezi, amely kiterjesztve hozná vissza a szocialista kormányok alatt már létezett, de komolyan akkor sem vett nyilvánossági szabályokat. Itt a lobbitalálkozók, a kapcsolatfelvételek, valamint a lobbianyagok nyilvánosságáról van szó, valamint észszerűsítve újra bevezetné a lobbisták és a lobbicégek nyilvántartását. Emellett a javaslat számos további, a korrupció megelőzését és feltárását segítő törvénymódosítást tartalmaz. Ilyen például, hogy átláthatóvá tennénk a közpénzek útját, ezalatt értjük a közpénzből költött szerződések érvényességének teljes és azonnali közzétételét jelentő feltételt. Nyilvánosságra hoznánk az állami pályázatok teljes anyagát, betiltanánk a kormányzati propagandát. Itt nyilván a burkolt pártfinanszírozás visszaszorítása érdekében a fizetett állami és önkormányzati, illetve köztulajdonban álló gazdasági társaságok által megrendelt propaganda közzétételének teljes tilalma, illetve ezen cégek egyéb médiavásárlásainak piaci versenykörülmények közé történő korlátozása. Jóval szigorúbban tiltanánk az összefonódásokat a közbeszerzéseknél. A jelenleginél jóval részletesebb összeférhetetlenségi szabályok a közbeszerzés előkészítésében vagy az arról való döntésben részt vevő személyek közti érdek-összefonódás kizárására, így különösen a közeli hozzátartozók körére. Végleg felszámolnánk az offshore-ozást. Az átlátható tulajdonosi háttérrel nem rendelkező céges érdekeltségek kizárása a kormánytagok és köztisztviselők számára, illetve az offshore cégekkel való szerződéskötés teljes, a meglévő szerződésállomány felülvizsgálatát is megkívánó tilalma a közszférában. Aztán nyilvánosságra hoznánk a cégek tulajdonosi körét. A nem átlátható tulajdonosi szerkezetű cégek hazai cégtulajdona esetén a tényleges tulajdonos cégnyilvántartási bejelentése kötelező lenne. Megerősítenénk és autonómmá tennénk az Állami Számvevőszéket. Fontos ez ahhoz, hogy antikorrupciós feladatainak bővítése is meg tudjon valósulni: a korrupcióskockázat-térkép előkészítése megvalósulhasson, a korrupciós jellegű közérdekű bejelentések érdemi vizsgálata valóban megtörténhessen. Büntetőjogi védelmet adnánk az átláthatóságnak és a korrupció felfedésének. Az oknyomozó cikkeket kivizsgáltatnánk. Jelenlegi ügyészségi gyakorlat, hogy azt mondja, nem olvas újságot, és nincsen tájékoztatva az ilyen információkról. Végül: bevezetnénk a nyomozóbírói intézményt. Azt gondoljuk, hogy ez a javaslatcsomag segítene az ország korrupciómentesebb működésében. Kérjük ennek a javaslatnak a támogatását.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szólalhat fel. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP által benyújtott törvényjavaslatot egy normális országban természetesen támogatná a parlament, az országgyűlési képviselők, hiszen az lenne a feladatunk, hogy minél transzparensebben, minél átláthatóbban költsék el az országunkban a közpénzeket, ezek a közpénzek nyilvánosak legyenek, és a választópolgárok és mindenki, aki erre kíváncsi, megnézhesse azt, hogy mi történik az országban. Mondom ezt, hogy egy normális országban; de nem várható, hogy ezt tárgysorozatba veszik, hiszen a Fidesz-KDNP-s képviselők valószínűleg le fogják szavazni ezt az előterjesztést, hiszen ha megszavaznák, akkor saját magukat kellene elszámoltatniuk, hiszen pont a Fidesz-KDNP-képviselők és a jelenlegi kormány az, akik folyamatosan lopják a közpénzt, és offshore szervezeteken keresztül viszik ki a lopott pénzt az országból. Arról szól a törvényjavaslat, hogy például a lobbimegkeresések és a találkozások ténye és a lobbianyagok legyenek nyilvánosak. Hogy lehetnének nyilvánosak, amikor ma az Orbán-kormánynál Orbán Viktor környezete jelenti a lobbistákat? Ők azok, akik kilobbizzák a különböző törvénytervezeteket, ők azok, akiknek az érdekében születnek a különböző törvénymódosítások. Aztán arról, hogy offshore cégek ellen fellépjünk - pont a kormánytagok és a kormánybiztosok érintettek offshore cégben, mint Andy Vajna kormánybiztos vagy Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor strómanja, aki Orbán Viktorral együtt óránként 11 millió forintot keres. Ezek az emberek lopják el valamennyiünk pénzét, ezek az emberek lopják el azt a közpénzt, amit másra lehetne fordítani. [[15.10]] Tehát a Fidesz-KDNP részéről minden valószínűség szerint nem fogják támogatni ezt a törvényjavaslatot. Sajnos ezzel a törvényjavaslattal is várni kell 2018-ig, a választások utánig, hiszen a XXI. századi pártok el fogják számoltatni azokat az embereket, akik ellopták a pénzt, és ilyen törvényeket fogunk elfogadni, amivel…
Képviselő úr, köszönöm szépen…
…tisztábbá és átláthatóbbá tesszük az egész rendszert. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, kétperces időkeretben.
öszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Üdvözölnék egyébként bárkit, aki itt lenne a kormány részéről egy ilyen jogszabály tárgysorozatba vételének a vitáján. Ebből is látszik egyébként a kormánypártok és a kormány érdeklődése, hogy senki nincs itt a kormányból. Pedig nem volna baj, ha alkotnának arról véleményt, hogy a gazdasági érdekérvényesítés ma Magyarországon a mi álláspontunk szerint sem attól függ, hogy ki mennyire ügyes, okos, mennyit dolgozik, mekkora a kockázatvállaló képessége, vagy éppen mihez ért, hanem attól, hogy a kedves vezető ujja kire mutat rá, és akkor ő lesz sikeres. És kinőnek a földből Andy Vajnák, Garancsik, Mészáros Lőrincek, és olyan emberek, akik, úgy gondolom, mégsem lehetnek a magyarok hősei. Ehhez képest ez a most elénk került szabálytervezet segítene abban, hogy eligazodjunk ebben a rendszerben, sőt keretet adna hozzá. Én is biztos vagyok benne, hogy a fideszesek ezt nem fogják támogatni, mert ezek az önök hősei. Nem a mi hőseink ezek az emberek, nem a magyarok hősei. Úgy látjuk, hogy sikerült az offshore-ozást például állami szintre emelni, gondoljunk csak a letelepedésikötvény-bizniszre. Tehát mi is szeretnénk ebben tisztán látni, és támogatni is fogjuk ezt a javaslatot. Ugyanúgy, mint ahogy a politikai tevékenységnél is azokat a fajta támogató, tájékoztató kampányokat, amelyeket folytat a magyar kormány, akár áttételesen a CÖF; lefordítom önöknek: „civilbe öltözött fideszesek”, akik mást sem csinálnak, csak politikai tevékenységet folytatnak. Egyébként vagy a magyar adófizetők pénzéből fenntartott cégekből finanszírozzák ezt, vagy adóforintokból csinálják. Semmi mást nem csinálnak, mint a kormány propagandáját fújják. Miért nem, mondjuk, a pénzügyi tevékenységről, miért nem a jobb pénzügyi tevékenységről tájékoztatják az embereket, hogy ne legyenek Quaestor-botrányok, miért csak, mondjuk, a bevándorlókról? Mi természetesen támogatni fogjuk a javaslatot. Köszönöm a türelmet, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Ez a törvényjavaslat tulajdonképpen a gazdag embereknek tenné lehetővé, hogy kijárjanak az érdekükben, mert egy új szervezetet, a lobbistát akarja bevezetni. Nyilván azok, akiknek a mindennapi betevőre is szűkösen futja [[Szilágyi György: Elolvastad?]] , nem fognak tudni lobbistát fogadni ennek érdekében. Ezért töröltük el egyébként 2010-ben az akkori lobbitörvényt, és fogadtuk el a jogszabálytervezetek véleményezésére a 2010. évi CXXXI. törvényt a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről. Ennek alapján nem kell az állampolgároknak lobbistát fogadni, nem kell külön ezért fizetni, hanem elmondhatják a véleményüket akár egy törvényjavaslatról, akár, mondjuk, egy önkormányzatirendelet-tervezetről. Azt pedig nem tartanánk helyesnek egyébként, ha egyedi államigazgatási ügyekben is lobbisták járnának bármelyik állami szervhez, hogy milyen módon szülessen, mondjuk, egy közigazgatási döntés. Ikotity képviselő úr mondta, hogy autonóm ÁSZ-t szeretnének. Jelzem képviselőtársamnak, hogy az Alaptörvény és az Állami Számvevőszékről szóló törvény szerint az Állami Számvevőszék az Országgyűlés pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerve. Nem tudom egyébként, hogy még az Országgyűléstől is függetlennek kellene lennie [[Dr. Staudt Gábor: Csak a Fidesztől!]] az Állami Számvevőszéknek. [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] Nézze, ha áttételesen nézzük, pártoktól igazából akkor független, ha valamelyik párt kikerül az Országgyűlésből. A Fidesz nem tervezi, hogy kikerüljön az Országgyűlésből [[Dr. Staudt Gábor: Csak te!]] sőt azt tervezzük, hogy 2018-ban ismét választást nyerünk. [[Dr. Gyüre Csaba: Tervezni lehet!]] Úgyhogy nem javasoljuk ennek a törvényjavaslatnak a tárgysorozatba vételét. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiból.]] Arra kérem képviselőtársaimat, hogy bármennyire is nehéz ezt a mai napot még kellő komolysággal végigülni, tegyék ezt! [[Szilágyi György: Hát, ezt nehéz!]] Tegyék ezt, képviselő úr! [[Folyamatos zaj a Jobbik padsoraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Mivel több frakció nem jelezte felszólalási szándékát, és a függetlenek nem vesznek részt a vitában, így megkérdezem a képviselő urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Ikotity István jelzésére:]] Ikotity István képviselő urat illeti a szó, kétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezt a felszólalást arra szeretném használni, hogy megköszönjem azoknak, akik támogatják ezt a javaslatot, és erről a szándékukat kifejezték. Kifejezem továbbá, hogy nagyon sajnálom, hogy a kormány egyetlen tagja sem vesz részt ennek a tárgysorozatba vételén, illetve sajnálatomat fejezem ki Vas Imre úr megnyilatkozásán, merthogy nem sikerült végigtanulmányoznia ezt a javaslatot [[Dr. Vas Imre: Dehogy! Pont, hogy végigolvastam!]] , és olyan dolgokról beszélt, aminek semmiféle kapcsolata nincs ezzel. De ezzel még egy ilyen komoly dolog kapcsán is sikerült mosolyt fakasztania sokak arcára. Elnök úr, köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről, valamint az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonsága hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/18153. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Ikotity István képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Találgatások zajlanak már sokszor, hogy hányadszor is nyújtjuk be és hányadszor utasítják el a kormánypártok ezt a javaslatot. Most ez a tizenhatodik. Tizenhatodszor próbáljuk elérni a valódi aktanyilvánosságot. Amiért fontos lenne, hogy legyen végre valódi aktanyilvánosság, pontosan az, hogy még 27 év után sem látunk tisztán, hogy az állambiztonságot irányító kommunista hatalombirtokos szervezetek miként szőtték át a gazdasági, politikai vagy éppen médiabeli rendszerváltást. Azért fontos az aktanyilvánosság, és itt nem pusztán csak az ügynökökről van szó, hanem az elnyomó gépezet politikai irányítóiról is, hogy világosan lássuk azt, hogy például a rendszerváltó parlament különböző frakcióiban és politikai, gazdasági holdudvarában hányan voltak érintettek, hányan voltak olyanok, akik egyszer meggyőződésből szolgálatba léptek, majd utána meggyőződést változtattak, hirtelen kisgazdák vagy éppen liberálisok lettek. Ezt jogunk van tudni, ezt joga van tudni minden magyar embernek. Jogunk van tudni, hogy hány olyan ember volt Magyarországon a rendszerváltás hajnalán, aki kiszolgálta a kommunista állambiztonságot, majd a megszerzett kapcsolatrendszerrel a privatizáció haszonélvezője lett. Amíg nem látjuk azt pontosan, hogy a régmúltba visszanyúló hálózatok hogyan befolyásolják akár napjainkig a politikai döntéshozatalt, akár napjainkig a gazdasági életet, addig vakon szavazunk. Aki rejtegeti az aktákat, aki kibújik az aktanyilvánosság alól, az azt üzeni a magyar társadalomnak, hogy vaj van a füle mögött, nem érdekelt abban, hogy a magyar nép megismerje azokat a régmúltba vesző mechanizmusokat, amelyek segítségével ezt az országot ki lehetett rabolni 1990 után, és amelyek segítségével az új rendszerben megváltoztatott meggyőződéssel lehetett a hatalmat gyakorolni. Amikor a Fidesz-KDNP folyamatosan nemet mond az aktanyilvánosságra, ezt a kommunista állambiztonsági múltat kívánják rejtegetni. Tisztelt képviselőtársaim, a mai napon megjelent egy könyv, amely pontosan ezzel foglalkozik egyébként. Úgy látszik, hogy annyira nehézkes, annyira lassúak itt a folyamatok, nyilván a Fidesz-KDNP a kerékkötője ennek, hogy megelőzi a társadalom, megelőzi a tudományos kutatómunka ezt. Ha ebben a ma megjelent könyvben ezt valaki megnézi, jól láthatja, hogy mi is az, amiről itt valójában szó van. Ez a könyv feltárja, hogy itt valójában arra használták hosszú időn keresztül és használják tán még most is ezeket az aktákat, illetve ezen akták elrejtését, hogy ezzel zsaroljanak, fenyegessenek, lejárassanak embereket, politikai eszközként használják ezeket. [[15.20]] Óriási lehetőség ez a parlamentben éppen a mai napon, amikor ez a könyv megjelent, hogy amikor holnap ez szavazásra kerül, elfogadjuk, és tiszta vizet öntsünk a pohárba, a magyar társadalom megtisztulása ilyen értelemben elkezdődhessen, ezzel a javaslattal elkezdődhessen. Fontos ez, úgy érezzük, ahogy mondtam, mind politikai, mind gazdasági szempontból, mind a médiában a hatalom arra való ráhatása, hogy ez továbbra is könnyen megjelenhet. Nem világos a magyar embereknek, hogy ez mennyire jelenik meg. Nekünk, parlamenti képviselőknek sem világos. Azt gondolom, a Fidesz-KDNP-képviselők java részének sem világos ez, ezért lenne fontos, hogy ezt ilyen módon nyilvánossá tegyük, és ne lehessen senkit ezzel zsarolni. Hiszen kiderült, hogy jelentős részük, akiket ezzel vádoltak és akik még jelenleg a köztudatban is úgy vannak, hogy megkapták a borítékukat, és ezek után mindenki rájuk bélyegezte ezt a jelzőt, könnyen lehet - legalábbis úgy tűnik, ezt támasztják alá a tények -, hogy ők sem voltak annyira érintettek, míg azok, akik leginkább érintettek ebben és leginkább bűnösök, azok a mai napig szépen csendben lapulnak, és akár még a közéletet, az ország dolgainak a folyását is befolyásolják. Kérem, támogassák ezt a javaslatot. Elnök úr, köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces felszólalása következik. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 27 év elmaradásban vagyunk az ilyen törvényekkel kapcsolatosan. 27 éve kellett volna már nyilvánossá tenni az ügynökaktákat, 27 éve kellett volna már megteremteni annak a lehetőségét, hogy az állampárti diktatúra működtetői és kiszolgálói ne viselhessenek Magyarországon közhivatalokat. A Fidesz-KDNP valószínűleg holnap sem fogja megszavazni ezt a törvényjavaslatot, már csak azért sem, mert az elmúlt hét évben úgy, hogy kétharmad birtokában is voltak, önök pont nem foglalkoztak az ügynökaktákkal. Már csak azért sem fogják megszavazni, mert pont holnap fogunk arról szavazni, hogy önök a Nemzeti Emlékezet Bizottságát, amelyet azért hoztak létre, hogy feltárja az állampárti múltat, hogy akarják átalakítani. Már csak azért sem fognak önök holnap szavazni erről az egészről, mert jelen pillanatban pont egy politikai visszarendeződés van az egypártrendszer felé, hiszen önök egy diktatúrát próbálnak kiépíteni ebben az országban, de még csak nem is a kilencvenes évek előtti időszakra, a Kádár-korszak diktatúráját, hanem a negyvenes évek Rákosi-rendszerének diktatúráját kívánják kiépíteni ebben az országban, és egyértelmű, hogy önök nem fogják megszavazni az ilyen törvényeket. Azért sem fogják megszavazni, ha már a Nemzeti Emlékezet Bizottságát említettem, mert pont arról fogunk holnap szavazni, fogják önök megszavazni az Országgyűlésben, hogy azoknak az embereknek, akik kiszolgálták a pártállami diktatúrát, még fizetséget is adjanak. Például mondjuk, annak a Mátsik Györgynek, aki 27 emberre kért halálos ítéletet ’56 után, akinek köszönhetően kivégezték Mansfeld Pétert, akit önök luxusnyugdíjjal tartanak és éltetnek továbbra is, annak az embernek most lehetőség nyílik arra, hogy a Nemzeti Emlékezet Bizottsága, mondjuk, fizetést adjon. Vagy mondjuk, az elnök asszony édesapjának, aki szintén érintett volt, a Nemzeti Emlékezet Bizottsága elnök asszonyának az édesapja, aki szintén érintett volt, és pénzt adhattak azoknak az embereknek, akik az önök szervezeteiben, az önök soraiban találhatók és akik kiszolgálták a pártállami diktatúrát… - ezeket az embereket védik önök folyamatosan, ezért nem szavazzák meg ezeket a törvényeket. A Jobbik természetesen támogatná ezt a törvényjavaslatot. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a frakciók részéről van-e további hozzászólás. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Az mindenképpen az LMP-frakcióra nézve egy jelentős szégyen, hogy 16. alkalommal sem tudnak úgy egy törvényjavaslatot beterjeszteni [[Derültség a Jobbik és az LMP soraiból.]] hogy azt az Országgyűlésről szóló törvény és a határozati házszabály alapján egyébként tárgysorozatba lehessen venni. [[Z. Kárpát Dániel: Egyre keményebb vagy!]] [[Derültség a Jobbik és az LMP soraiból.]] hogy azt az Országgyűlésről szóló törvény és a határozati házszabály alapján egyébként tárgysorozatba lehessen venni. (Z. Kárpát Dániel: Egyre keményebb vagy!) Ez az önök törvényjavaslata legalább két ponton egyébként alaptörvénysértő. Erre egyébként már legalább 13-szor, 14-szer felhívtuk a figyelmet, de ez önöknek nem számít, hisz egyébként az a céljuk, hogy ne is vegyük ezt tárgysorozatba (Derültség a Jobbik és az LMP soraiból.), ehhez képest nyújtanak be olyan törvényjavaslatot, hogy nem lehet tárgysorozatba venni [[Z. Kárpát Dániel: Taníts minket, mester!]] , merthogy nem felel meg a követelményeknek. Az akták nyilvánosságát egyébként mi teremtettük meg. [[Z. Kárpát Dániel: Hazudsz! Hazudsz megint!]] A sértetteknek vagy a megfigyelteknek lehetőségük van az összes aktát átnézni, és ők dönthetik el, a sértettek dönthetik el egyébként, hogy ezt nyilvánosságra hozzák. [[Z. Kárpát Dániel: Miről beszélünk? Zaj. Az elnök csenget.]] Ezt meghaladóan létrehoztuk a Nemzeti Emlékezet Bizottságát, amely véleményünk szerint jól végzi a munkáját. Minden évben beszámolnak az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága előtt, ahol a konkrét élettörténeteket [[Szilágyi György: Egy eredményt mondjál! Z. Kárpát Dániel: Eredményt mondjál! Zaj. Az elnök csenget.]] egyébként nyilvánosságra hozzák… [[Szilágyi György: Eredményt mondjál!]]
Szilágyi képviselő úr, nem párbeszéd, bocsánat!
Elmondják, kiadványokat készítenek [[Szilágyi György: Csak lehet véleményezni!]] , úgyhogy úgy gondolom, mi rengeteget tettünk az ügy érdekében alkotmányos módon, tehát úgy, hogy az Alaptörvénynek megfelel. Sajnos, tizenhatodszorra is elégtelent lehet adni erre a műre. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, a felszólalások nem párbeszéden alapulnak [[Dúró Dóra: Tudjuk!]] , úgyhogy mindenkinek megvan a lehetősége frakciónként a véleményét kifejteni. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még a további frakciók részéről valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Elsőként szeretném megköszönni azoknak, akik kifejezték azt, hogy támogatni fogják ezt a javaslatunkat. Ismételten kifejezem, hogy a kormány részéről nincsen résztvevő a meggyőződésünk szerint rendkívül fontos javaslat kapcsán, amely Magyarország megújulásához, megtisztulásához vezetne. Vas Imre képviselőtársam lemeze sajnos beakadt; ezt már nagyon sokszor elmondtuk. Többször cáfoltuk azokat, amiket most állít. Ennek a javaslatnak is igenis helye van, igenis szükség lenne erre. Arra a gondolatmenetre, miszerint megfordította, hogy az ön állítása szerint egy ilyen, az Alaptörvénynek nem megfelelő javaslatot nyújtottunk be, hogy éppen mi szeretnénk, hogy az ügynökakták ne legyenek nyilvánosak, egy dologgal tudok válaszolni. Egészen biztos, hogy ezen gondolatmenet szerint, egyébként nem tudom, mennyire olvasták ezt a ma megjelent könyvet, illetve annak ismertetőjét, jelzem önöknek, kiderül ebből a könyvből, hogy a Fidesz soraiban a vizsgálat szerint, e könyv vizsgálata szerint nincsen, hát hogy is lehetne, hiszen nem lehet valaki egyszerre az állambiztonság ügynöke és Sorosé is. [[Z. Kárpát Dániel: Ó, dehogynem!]] Uraim, ezekre még önök se lennének képesek. [[Derültség a Jobbik soraiból. Bányai Gábor: Nagyívű mondás volt!]] Azt gondolom, ez a gondolatmenet tökéletesen illeszkedne ahhoz, ami Vas Imre képviselőtársam gondolatmenete, ezzel szerettem volna még kiegészíteni. Elnök úr, köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a „Közös nevező”, az oktatáspolitika pártfüggetlen alapelveinek elfogadásárólszóló H/18173. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Kulturális bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, Ikotity István képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miről is van szó? Miről szól a közös nevező? Miről is szól ez a kezdeményezés? Egy nagyon rövid bevezetővel szeretném kezdeni, ez pedig rámutat azon sikeres országok történetére, oktatáspolitikájának a történetére, amit azt gondolom, Magyarországnak is szerencsés lenne megfogadni. Ott van például Finnország esete. Már-már közszájon forog, közismert az ő oktatási sikerük titka, ami nem más, mint hogy annak idején a világ - nem Európa - egyik legszegényebb országából a második világháborút követően az egyik legjobban fejlett országgá váltak. A nagyon szűk anyagi erőforrások irányítását, csoportosítását úgy oldották meg, hogy az oktatásba, a jövőbe fektették. Úgy oldották meg, hogy a pártok, a politikai pártok és a társadalom széles köreiben kialakítottak egy konszenzust, egy olyan konszenzust, ami arról szól, hogy az oktatásban egyezzünk meg, mi az, amit elfogadunk, mi az, ami közös, és ezután ne vitatkozzunk ezen, az oktatás irányát több más dologtól eltérően ne változtassuk meg négyévente. Ne függjön a politikai ciklusoktól az, hogy miként halad a gyerekeink oktatása, ne akadályozzuk a pedagógusokat azzal, hogy újra és újra megfordítjuk az oktatás irányát vagy egy jelentős változtatást hajtunk végre! [[15.30]] Ez lenne a recept, olyan egyszerű, bárki könnyen megérthetné. Ez áll előttünk, ez az, amire egy javaslatot dolgoztak ki idén, 2017 márciusában, februártól kezdődően, és áprilisban megjelent. Valamennyi parlamenti pártnak elküldték, a Karátson Gábor Kör szervezte ezt. Ez a javaslat… - nagyon sok mind jobb-, mind baloldali, mind konzervatív, mind liberális oktatási szakértő, szakember, civil szervezet tagja, képviselője hozzájárult ehhez, és nagyon érdekes kompromisszumokat kötöttek. Megkerestek olyan pontokat, ami közös, megkerestek olyan elemeket, amiket mindannyian el tudnak fogadni. Azt mondják, arról szól ez a nyilatkozat, ez a javaslat, hogy ebben egyezzen ki a politika, íveljen át a politikai ciklusokon, a négy éveken az oktatáspolitika irányítása, erről szól ez a javaslat, ami önök előtt van. Merthogy Magyarországon mi történt az elmúlt 27 évben? Érdemes megnézni. Csak néhány számot mondok: most már az ötödik alaptanterv készül. A jelenlegi alaptanterv kidolgozója is a múlt héten, a Kulturális bizottságban azt mondta, hogy legalább 10-15 év szükséges ahhoz, hogy bevezetésre kerüljön és szervesüljön, egy társadalom befogadja az új alaptantervet, és az ötödik készül, az ötödik alaptanterv. Nyilván nem elég négy-öt év arra, hogy egy új alaptanterv beépüljön. A pedagógustársadalom miként viszonyul ehhez az állandó változáshoz? Gondoljanak bele, amikor végeznek egy munkát, és jön egy új politikai kurzus, amelyik a tankönyveket mind bedaráltatja, azt mondja, hogy ezekre nincs szükség, újakat adunk ki. Az oktatás irányait megváltoztatja, az oktatás módszereit megváltoztatja. Számos ponton belenyúl a rendszerbe, s azt mondja, hogy mindez, ami eddig volt, nem ér semmit, dobjuk a kukába. Nemhogy nullára leépíti az eddigi rendszer működését, hanem mínuszba viszi, hiszen az emberek, a pedagógusok, a dolgozók azzal szembesülnek, hogy amit eddig csináltam, az semmit nem ért. [[Dr. Vinnai Győző: Ez nem igaz!]] Azt mondja képviselőtársam, párbeszédnek használva, hogy ez nem igaz. Van lehetősége majd, hogy erre reagáljon. Kérdezzen meg pedagógusokat erről a káoszról, ami jelen pillanatban zajlik, és amit oktatáspolitikának neveznek. Sajnos, erről van szó, egy állandó változásban, egy állandó kitettségben van. Nagyon sokan mondják azt, hogy a politika egyik legnagyobb hibája, hogy négy években gondolkodik. A politika, amelynek arról kellene szólnia, hogy az ország javait, hosszú távú javait meghatározza, nagyon gyakran csak négy években képes gondolkodni. Ez a javaslat, amelyik önök előtt van, arról szól, hogy legalább egy területen, az oktatás területén szülessen egy megegyezés, egy olyan javaslat, ami lehetővé teszi, hogy politikától függetlenül, pártoktól függetlenül, nézetektől, irányzatoktól függetlenül legyen egy irányzat. Ettől függetlenül mindenki a saját aktuális kurzusában hozzátehet ehhez, de legyen egy minimum, ami alá nem megyünk, erről szól ez a javaslat. Arra kérem tisztelettel a jelenlévőket és minden pártot, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben szólalhat fel, független képviselők nem vesznek részt a vitában. Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan a bizottságban is, úgy természetesen a holnapi plenáris ülésen is a Jobbik támogatni fogja ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét. Nemcsak azért támogatjuk, mert egyébként az abban leírtakkal döntő többségében egyet tudunk érteni, hanem azok miatt az alapvetések miatt is, amelyekről szükséges szót ejteni az oktatás vonatkozásában. Ha van olyan rendszer, amelyben a négyévenkénti újratervezés kifejezetten káros, akkor az oktatás mindenképpen az. Egy-egy politikai döntésnek ebben a rendszerben sokkal nagyobb súlya van, sokkal nagyobb felelőssége van az oktatással foglalkozó politikusnak, mint sok más szakterületen, hiszen azok a gyerekek, akik belépnek az oktatási rendszerbe, illetve részt vesznek abban, azok nem lesznek még egyszer hatévesek, a mostani elsősök nem lesznek még egyszer elsősök. A mostani ötödikesek nem lesznek még egyszer ötödikesek, s a kilencedikesek nem lesznek még egyszer kilencedikesek, nem fognak tudni még egyszer olyan szabályok szerint érettségit tenni, ahogy most kerülnek ki az érettségizők az iskolarendszerből, és így említhetnénk a felsőoktatást is természetesen. Erről a javaslatról, ahogyan azt Ikotity István is elmondta, egy széles körű szakmai konszenzus alakult ki. Úgy gondolom, hogy ez mindenképpen megszívlelendő a politikusok számára is, hiszen nagyon-nagyon kevés olyan ügy van, amiben akár politikusok egymással egyet tudnak érteni, de hogy még a szakma képviselői is a nevüket tudják adni emellé, és közös gondolkodás révén jön létre egy ilyen dokumentum, az minden szakpolitikai területen sajnos a mi politikai kultúránkban rendkívül ritka. Ennek a kidolgozásában kifejezetten Fideszhez köthető szakértők is részt vettek, ezért különösen értékes, hiszen azért érdemi vitát, mondjuk, az oktatáspolitika területén sem nagyon szoktunk tudni lefolytatni. Az erről szóló egyeztetésen természetesen a Jobbik részt vett, ezt a kezdeményezést is köszönöm szépen Ikotity Istvánnak, és még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a tárgysorozatba vételt támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vinnai Győző képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy a bizottsági ülésen sem támogattuk, most sem fogjuk támogatni ezt az országgyűlési határozattervezetet, mert álságosnak tartjuk ezt a tervezetet, hiszen a szakmaiság álarca mögött az LMP - elsősorban az LMP - a saját oktatáspolitikáját akarja kikényszeríteni. Megmondom miért; mert megnéztem ezt a 20 pontot, itt most csak egy-két pontot említenék meg, amelyek az országgyűlési határozattervezetben szerepelnek, hiszen ahhoz, hogy közös nevezőre jussunk ezekben a pontokban, először talán a pártoknak kellene megállapodniuk, s utána a szakmai szervezetek ki tudják dolgozni ezt az oktatáspolitikát. [[Dúró Dóra: Mindenkit meghívtak!]] De jó az időzítés, mert tulajdonképpen négy hónap múlva Magyarországon választások lesznek, és én azt gondolom, hogy ezért dobta be az LMP, Ikotity István ezt a mélyvízbe, mert a mi érdekünk nemzeti érdek, kormányzati érdek és a gyerekek érdeke. Hadd mondjak három dolgot! A Nemzeti alaptantervről beszélt, hogy az ötödik alaptanterv van, gondolom, 1990 óta. 2012 óta öt év eltelt, felülvizsgálat alatt van, és önök is tudják, hogy a bizottsági ülésen beszéltünk arról, hogy 2019 őszén kerülne bevezetésre az új NAT, ami nagyon fontos, előremutató elemeket tartalmaz, egy kiváló akadémikus vezeti, és a szakma nagy része, nem mondom, hogy mindenki, de a nagy része egyetért ebben. Aztán hadd mondjam még, hogy egyet tudnánk érteni a minőségben, az esélyteremtésben és a tehetséggondozásban is. Az oktatásban a területi különbségek kiegyenlítése folyik, és forrásokat is sokkal többet fordított 2010 óta a Fidesz-KDNP-kormány, mint korábban bármelyik kormány. A miniszterelnök úr azonnali kérdésre elmondta, hogy 1500 milliárd forintot fordítottunk 2010-ben, ez 1800 milliárd forint most, és jövőre 2000 milliárd forintot fogunk az oktatásra fordítani. Azt gondolom, hogy természetesen azzal egyet lehetne érteni, hogy legyen egy közös nevező, de ez a közös nevező, amit most Ikotity István [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] előterjesztésében hallottunk, ez nem a mi közös nevezőnk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm, elnök úr. Tudja, Vinnai képviselőtársam, az egész Fidesz-KDNP oktatáspolitikája kinek ártott a legtöbbet? Maguknak a gyerekeknek. [[Dr. Vinnai Győző ingatja a fejét.]] Ne rázza a fejét, képviselő úr, sajnos mondanom kell, minden kárát tapasztaljuk. Nekem is három gyerekem jár iskolába, végigküszködtük ezt az elmúlt nyolc évet a gyerekekkel, és higgye el, képviselőtársam, nagyon nehezen éljük meg, ami ma zajlik az oktatás területén; úgy, mint édesanya is látom, hogy mit szenvednek a gyerekek. Esélyteremtés, képviselő úr? Hol? Amikor már azt meg akarják gátolni, hogy a gyerekek gimnáziumba kerülhessenek? Tudja, hol kezdődik? Amikor már magában az iskolában meggátolják, mert ha kiderül, hogy hatosztályos gimnáziumba akarnak a gyerekek jelentkezni, maga az iskola retorzióval illeti azokat a szülőket és gyerekeket, mert ugyebár egyre nagyobb harc folyik azért a kevés gyerekért, aki még ebben az országban születik. Tudja, képviselőtársam, nagyon sokat hallgatjuk itt, hogy mennyi forrást tesznek az oktatásügybe. Tudja, a gyerek minden pénzt megér, minden pénzt. Nincs az a pénz, amit ne lehetne az oktatás területén elkölteni, csak tudja, nem mindegy, hogy hogyan, meg hogy mi a végcél, és maguknál nem a gyerekek fejlődése a végcél. Tudja, ez azokból a felmérésekből is látszik, hogy a ma 18. évet betöltött, leérettségizett gyermekek közül minden harmadik gyermek inkább külföldön szeretne tanulni, és minden második 18. évet betöltött gyermek el akarja hagyni hazánkat. [[15.40]] Hát akkor, képviselő úr, az oktatásra sikerágazatként nem tekinthetünk. És még egyetlenegy dolog: csak a PISA-teszteket kell megnézni, képviselő úr, hogy milyen borzalmasan teljesítenek a magyar gyerekek. Hát akkor, azt gondolom, hogy úgy, ahogy képviselőtársam elmondta, lehetne tanulni olyan országoktól, mint a finnek, akik tényleg komolyan veszik az oktatáspolitikát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ha jól emlékszem, akkor minden frakció kifejtette álláspontját, mégis megkérdezem, kíván-e valaki még szólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, aki két percben válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Miről szól ez a javaslat? Ez a javaslat egy nyugodt, békés, kiszámítható építkezést jelentene az oktatásban. A közoktatásról szól ez a javaslat. Ez egy olyan javaslat, ami nem az LMP javaslata, ez a Karátson Gábor Kör nevű kezdeményezés javaslata, amely február végén szervezett egy konferenciát, ami konferencián több mint száz fő részt vett, az oktatási szakma jelentős része. Elmondták ott ezek az emberek, hogy itt bizony egy olyan történt ebben az országban, ezen a konferencián, ami külön-külön sok helyen megtörtént, itt végre egyben vannak, és kifejezik azt a szándékot az oktatási szakemberek - tényleg mindenhonnét, a Fidesz közeléből, más pártok közeléből, nem is pártokat mondok, különböző világnézetű emberek azt mondták -, hogy ez egy lehetőség: közös minimumokat megtalálni. És nagyon komoly szakmai munka után megtették ezt, 20 pontban összefoglalták, és elküldték minden pártnak. Mi ezt a javaslatot benyújtottuk, mert azt tapasztaltuk, hogy ez kevés visszhangot kapott. Talán lehetőség van arra, hogy ez elfogadásra kerüljön. Azt gondoljuk, hogy ez egy korszakalkotó dolog lenne, hiszen sikerülne a magyar oktatást fejlődő pályára állítani. Nem szeretnék azokra a szólamokra reagálni, amit Vinnai képviselő úr mondott, nem erről van szó, képviselő úr, nem a pártoknak kell vitázni, hogy ki mennyit adott, cáfolom, nem cáfolom, simán tudom cáfolni, bármilyen módon. Ez pont arról szól, hogy vegyük ki a pártok kezéből ezt a csatározást. Ne azt döntsük el, hogy melyik párt mit tett ellene, hanem végre ebben az ügyben együttműködve lépjünk előre, nem azzal, hogy mindent egységesítünk és mindenben megegyezünk. Egy minimumról van itt szó, amit ez a javaslat tartalmaz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a munkabérből való biztos megélhetés és a munkavállalói biztonság feltételeinek megteremtéséhez szükséges halaszthatatlan intézkedésekről szóló H/18366. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Szakács László képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Újra üdvözölnék bárkit a kormányból, ha itt lenne akkor, amikor a magyar munkások jogairól tárgyalunk, de nyilvánvalóan nem kíváncsi erre a kormány, hiszen láthatjuk, hogy nem képviselteti magát az ülésteremben. Mi részországgyűléseket tartottunk, többet is, és ezek közül az egyik pontosan a munkavállalóknak a jogaival és a munka világával foglalkozott. Ugye, láttuk, hogy az elmúlt időszakban egy eléggé komoly változáson ment keresztül a munka világa, és azt is láttuk, hogy ez általában a munkavállalók kárára történt, hiszen azt gondolta a kormány, hogy attól lesz Magyarország versenyképesebb, ha a munkavállalóknak sokkal kevesebb joga lesz. Itt nem feltétlenül mindig csak a törvényi szabályozásokra kell gondolni. Vannak alacsonyabb rendű szabályok is, ilyen volt például a hathavi munkakeret kérdése, amely teljes egészében átláthatatlanná tette azt a munkaszervezési és munkarend kiadását , amelyet később három évre emeltek. Tehát ha valaki túlmunkát végez ma Magyarországon, akkor három éven belül azt is el is számolja vele majd a munkáltatója. Ez nagyjából-egészéből azt jelenti, hogy ha még megvan az a cég, meg, ha még megvan az a munkáltató, akkor majd kérheti a munkavállaló a jussát. Ezeket a korlátozásokat, úgymint a sztrájkjog korlátozását vagy éppen az új munka törvénykönyvét, amelyet elfogadott ez a parlament, tudjuk, milyen körülmények között, a késő éjszakába nyúló vitában, a munkavállalóknak a jogait komolyan, keményen úgy megcsorbította, hogy úgy gondolta, ez lesz majd a versenyképességnek az egyik kovásza. Hát, nem ez lett. Azt látjuk, hogy Magyarországon, ha olyan munkáltatói jogokat kínálnak, mint mondjuk, az éppen az önök példaképeként általában tetszelgő Kínában, a népi Kínában, hogyha olyan munkafeltételeket, olyan munkavállalói jogokat kínálnak, akkor azt hitték, hogy ugyanolyan versenyképesek lesznek, mint Kína. Nem! Megmérték: minden egyes nemzetközi kimutatás azt mutatja, hogy ebben mi csúszunk lejjebb, tavaly 67., idén 69. vagyunk a versenyképességi rangsorban. Viszont nem lehet azt biztosítani, hogy ha valaki dolgozik, akkor abból meg tudjon élni. Nem lehet azt mondani ma Magyarországon, hogy egyenlő munkáért egyenlő bér járjon. Lehet itt a nemek közti különbséget is mondani, hiszen férfinak, nőnek mások a lehetőségei a mai magyar munkaerőpiacon, de azt is lehet mondani, hogy tájegységenként más, hiszen megvannak azok a magyarországi városok, nagyjából három, amely még élhető, köztük van a főváros is, és sokkal magasabbak a bérek, mint például nálunk, Délnyugat-Magyarországon, ahol nagyjában-egészében a fele a bértömege ugyanazoknak a cégeknek ugyanazért a munkáért. Mi folyamatosan azt követeltük, hogy legalább nettó százezer forint legyen a minimálbér, ehhez megfelelően a munkavállalói, munkáltatói és a járulékszabályokat is változtatni kell, és nem utolsósorban azt is kértük, követeltük, nyújtottunk is be hozzá módosító javaslatot, hogy a közszférában az önkormányzati dolgozóknak is emelkedjen meg a bére, utoljára 2009-ben emelkedett meg.A munkavállalói kiszolgáltatottságot meg kell szüntetni, biztonságot szolgáló szabályokat kell bevezetni a jelenlegi szabályozás helyett, és vissza kell hozni a háromoldalú érdekegyeztetésnek a rendszerét, valamint a sztrájkjogot. Az édesanyák szülés utáni biztonsággal térhessenek vissza a munkába. A munkavédelem rendszerét meg kell erősíteni, a felnőttképzést, a nyelvoktatási programokat pedig a versenyképesség zászlajára kell tűzni, mert ezek azok, amitől versenyképes lesz Magyarország, mert versenyképes lesz maga a munkaerő is, mert sokkal nagyobb lesz a hozzáadott érték, ha folyamatosan képezzük azokat az embereket, akik dolgoznak, esetleg nyelveket beszélnek. Csak hát önöknek nem ez az érdekük, mert akkor hátha meg tudnak nézni egy idegen nyelvű híradót, és ott nem azt mondják, amit önök is mondanak. Természetesen arra pedig garanciát kell adnunk, hogy akik munkaképtelen korban vannak, vagy nem az aktív korban vannak már, ők pedig tisztességesen tudják a saját életüket finanszírozni. Ezek nagyjából-egészéből azok az ügycsoportok, amelyekben önök nem előre-, hanem hátraléptek, nem egyet, többet, sokat az elmúlt időszakban, azért, mert önök nem a munkavállalók, nem a munkások pártján vannak, hanem a tőkések, a cégek pártján, és a cégeket próbálták meg ezzel helyzetbe hozni, hogy azok versenyképesebbek legyenek. Nem sikerült, a cégek nem lettek versenyképesebbek, Magyarország lecsúszott a versenyképességi ranglétrán. Hát, akkor adjuk vissza a munkások jogait! Köszönöm a türelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben szólalhat fel. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai nap során 12.45 körül már volt alkalmam végighallgatni Cseresnyés államtitkár úr magyar munkavállalók helyzetéről szóló hozsannáit. Nos, én viszont egy olyan vidékről jöttem, ami nem kormányzati zsúrpubinak való, ott a valóság az, hogy sok esetben 4 ezer forintot fizetnek 12 óra kemény munkáért a munkavállalónak. A másik valóság pedig az, hogy a Fidesz nagyon jól egyet tudott érteni egyébként a baloldallal abban, hogy Magyarországon azt a neoliberális szociopata dogmát kell érvényesíteni, amely egyébként nem jelentett mást, mint az alacsony bérszínvonalat, valamint azt, hogy a munkavállalók jogait meg kell nyirbálni, és ezzel kell Magyarországra tőkét úgymond becsalogatni. Ez viszont egyet jelentett a humán erőforrásnak mint olyannak az újraképződése megakadályozásával. [[15.50]] Lefegyverezték a szakszervezeteket ennek érdekében, a munkavállalókat pedig teljesen kiszolgáltatták, feláldozták a tőkeérdekek oltárán annak érdekében, hogy olcsó bérrabszolgákat, engedelmes biorobotokat állítsanak elő a multik és a saját Döbrögijeik számára. Mit mond ezzel kapcsolatosan a Jobbik, mi a mi alternatívánk? Azt mondjuk, hogy új munkatörvénykönyvét kell írni, mert ami most van, az a rabszolgatörvénykönyv, ami a szemétkosárba való, valamint új szakszervezeti törvényre és új sztrájktörvényre is szükség van. De mindenekelőtt nagyon fontos lenne a párbeszéd, a munkavállalói érdekvédelemmel való sokkal hangsúlyozottabb párbeszéd azzal szemben, mint amit most tapasztalhatunk a Fidesz részéről. Továbbá jogi védelmet kell biztosítani a szakszervezeti vezetőknek, és olyan munkaügyi ellenőrzési jogkört kell a szakszervezetek, az érdekvédelem kezébe adni, amelyik megakadályozza azt a gyalázatot, ami most Magyarországon ebben a tekintetben is megfigyelhető. A határozati javaslatot a Jobbik képviselőcsoportja támogatni fogja. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Lehet Más a Politika támogatja a határozati javaslatot, mint ahogy eddig is minden olyan javaslatot támogattunk, amely a munkavállalók helyzetének, jogainak, érdekérvényesítő képességének erősítésére, jövedelmének növelésére irányult. Mi azonban ezeknél a kevésbé kézzelfogható javaslatoknál egy sokkal konkrétabb törvényjavaslatot is letettünk már a Ház elé, a dolgozói szegénység elleni javaslatcsomagot. Ezt a kormánypártok négyszer szavazták le. Legutóbb múlt héten a Gazdasági bizottságban azzal az indoklással szavazták le, hogy a béremelési javaslataink csak kampányfogások. Nézzük, mit is tart a kormány olcsó kampányfogásnak! Ma is elhangzott a miniszterelnök úrtól, hogy a kormány az adócsökkentések kormánya. Ha ez igaz, akkor érthetetlen, hogy miért szavazta le a dolgozók 90 százalékának adóját csökkentő igazságos adórendszerre vonatkozó javaslatunkat, ami a nettó minimálbért 26 ezer forinttal, az átlagbért 38 ezer forinttal, a kétszeres átlagbért pedig 23 ezer forinttal növelte volna. Mint ahogy az sem érthető, miért szavazták le azt a javaslatot, amely a közalkalmazotti bértábla alapilletményévé a minimálbért tette volna meg, azaz kétszeresére emelte volna jövőre a tizedik éve változatlan alapilletményt. Ha a kormány önmagát családbarátnak mondja, hogy szavazhatta le a javaslatunkat, amely jelentősebb mértékben és hosszabb távon járult volna hozzá a gyermeknevelés költségeihez, növelte volna a családi pótlékot, és két év alatt duplájára emelte volna az egygyerekeseknek járó családi adókedvezményt. Orbán Viktor azt is mondta ma, hogy a kormány csökkentette az alapvető élelmiszerek áfáját. Ha ez igaz, akkor miért szavazták le a helyben termelt friss zöldség-gyümölcs vagy az édesvízi hal áfacsökkentését. A javaslatot tehát támogatjuk, a munkavállalók sokkal többet érdemelnek. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP országgyűlési határozati javaslata a munkabérből való biztos megélhetés és a munkavállalói biztonság feltételeinek megteremtéséhez szükséges halaszthatatlan intézkedésekről azt a célt szolgálja, hogy az ország kettészakadása, amiben sajnos komoly eredményeket ért el az Orbán-kormány az elmúlt hét évben, megszűnjön, illetve hogy egy ellentétes folyamat vegye kezdetét. Világviszonylatban egy makroökonómiai felismerés az, hogy a szétszakadt társadalmak szükségszerűen leszakadnak. Nem lesz jó az önök felső 10 százalékának sem, ha az ország nagyobb része leszakad, és nem tud megélni rendesen. Mi ezért követeljük azt, hogy aki dolgozik, az meg is tudjon élni a fizetéséből, hogy egyenlő munkáért egyenlő bért kapjanak úgy a férfiak, mint a nők, hogy a legkisebb munkabér - mert a munka mindig az adott munkahelytől függ -, a legkisebb fizetés legalább százezer forint legyen, hogy a közszférában, ideértve az önkormányzatokat is, érdemben emelkedjen az illetményalap, hogy az édesanyák szülés után biztonsággal visszatérhessenek a munkába, hogy helyreállítsák a sztrájkjogot, hogy a munkavédelem rendszere érdemi védelmet adjon, és garanciákat kapjanak azok is, akik véletlenül megsérülnek, továbbá az oktatás rendszerében, a felnőttképzésben - ami az egy életen át való tanulás rugalmas alkalmazkodása a követelményekhez - segítsen az állam, segítsen a kormány. Ezeket kérjük mi, és ezért kérem képviselőtársaimat, hogy egy igazságosabb Magyarország érdekében fogadják el a javaslatunkat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy a frakciók közül kíván-e még valamelyik frakció képviselője felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igazából nincs mire válaszolni, hiszen aki felszólalt, annak köszönnöm kell a támogatást, aki meg nem szólalt fel, az pedig sajnálatosan a kormányzó pártszövetség, aki nem mondta el a véleményét, hogy mit gondol arról, hogy milyen ma a munkavállalók érdekképviselete. Mindig statisztikák mögé bújnak. Mellesleg köszöntöm a kormány képviselőjét, örülök, hogy részt vesznek a vitában, és legalább az egyik előterjesztésnél itt vannak. Tehát önök nem mondják el a véleményüket arról, hogy mit gondolnak a munka világában az emberek problémájáról. Önök úgy gondolják, hogy a statisztikában minden rendben van. Önöknek csak egy dologra kell felhívni a figyelmüket, hogy ha önök ma reggel kétszer reggeliztek, egy munkás meg egyszer sem, akkor statisztikailag mind a ketten jóllaktak, de gyakorlatilag az egyikük túlette magát, a másikuk pedig éhes maradt. Azt hiszem, hogy önök így állnak hozzá ehhez az egész kérdéshez, mint ahogy ehhez a vitához is. Be fognak bújni a statisztikai számok mögé, az élet meg majd bebizonyítja, hogy nem önöknek van igazuk, és önöket ezért le fogják váltani. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az Európa Tanács nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezménye kötelező hatályának elismeréséhez és kihirdetéséhez szükséges intézkedések megtételéről szóló H/17954. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Talán már megszámolni sem tudjuk, hogy hanyadjára akarjuk napirendre vetetni az isztambuli egyezmény ratifikálását, hogy egyáltalán vitatkozni tudnánk érdemben e Ház falai között, hogy miért is szükséges az isztambuli egyezmény ratifikálása. Néhány hónappal ezelőtt talán még reményt is láttunk volna arra, hogy a kormánypárti politikusok pozitívan állhatnak ehhez a témához, de az elmúlt hetekben már kinyilvánították, hogy amíg a Fidesz-KDNP kormányon van, igaz, hogy 2014-ben a csatlakozást aláírták, de nem fogják ratifikálni az isztambuli egyezményt. Ez azért sajnálatos, mert a statisztikai adatokból tudjuk, hogy hetente egy nő, havonta egy gyermek hal bele a családon belüli erőszak következményeibe, s itt ki kell emelni, hogy a legtöbbször, a legtöbb esetben vagy a saját férje, volt férje, élettársa, rokona a bűnelkövető, az, aki agyonveri a feleségét vagy a saját gyermekét. Statisztikai adatokból tudjuk, hogy egy bántalmazott nő körülbelül 35-ször tűri el a bántalmazást, mire segítséget kér. Hozzáteszem, minden feltárt esetre 25 feltáratlan, látatlan eset jut. Magyarországon minden negyedik-ötödik nő kénytelen elviselni a családon belüli erőszakot. Ahogy most a kormánypárti politikusok hozzáállnak ehhez a témához, tudjuk nagyon jól, hogy a legutóbbi bizottsági ülésen Vas Imre képviselőtársam azt mondta - szó szerint fogom idézni -, hogy „azonban arra felhívom a figyelmet, hogy az az isztambuli egyezmény támadja a hagyományos családmodellt, ha ezt a nemzetközi szerződést valaki ismeri és elolvassa, ezt látja, a másik pedig az, hogy az egyezmény törvényerőre emelné a genderfilozófiát”. [[16.00]] Képviselőtársam! Nagyon jól látszik, hogy még soha nem olvasta el ezt az egyezményt, mert akkor ilyeneket nem mondana. Hozzáteszem, ha önök azt mondják, hogy az isztambuli egyezmény ratifikálásával a hagyományos családmodellt támadnánk, akkor bevallják őszintén, hogy önöknek teljesen rendben van, hogy ma verhetnek egy nőt, kizsákmányolhatják anyagilag, akár fizikálisan bántalmazhatják, megerőszakolhatják, gyerekeket bántalmazhatnak, nyugdíjasokat, és minden eszköz elfogadott akár egy hagyományos családmodell kapcsán.Tudják, amikor a világ tele van ezekkel a fajta bűncselekményekkel, és Magyarországon is egyre többször kapunk híradásokat ilyen bántalmazásokról, akkor nem tudom, hogy minek kellene még történnie, hogy beavatkozzanak. Tudom, el fog hangzani az, hogy önök már mekkora lépést tettek a 12 éven aluli gyermekek szexuális vagy akár bűncselekmények… - teljesen rendben van, hogy törvényeket alkotunk, meg próbálunk szigorítani, csak felhívnám a figyelmet arra, hogy a 13 éves gyermek is gyermek, a 14 éves gyermek is gyermek, sőt nekem még a 17 éves gyermek is gyermek. Hozzáteszem, ez az isztambuli egyezmény kompletten kezelné az egész ügyet. Forrásokat kellene biztosítani, és az egész jelzőrendszer megerősítéséről beszélünk. Mert amikor olyan adatokat közlök, hogy egy megismert esetre 25 feltáratlan eset jut, akkor azt gondolom, kimondhatjuk Magyarországon, hogy ebben az ügyben nem tudtunk sikereket elérni. Statisztikai adatokkal be tudjuk bizonyítani, hogy hiába szigorítottuk a törvényeket, nem lesz kevesebb halálos áldozat, nem lesz kevesebb áldozata a családon belüli erőszaknak. Akkor valami csak nincs rendben. Arra szeretnénk felhívni az egyezmény kapcsán a figyelmet, hogy nagyon nagy szükség lenne a közmédiára, hogy hogyan kellene ma Magyarországon megjelennie ennek az ügynek, hogyan kellene a szakembereknek, hogy egyáltalán az oktatási intézetekben a pszichológusok megvannak-e, kellőképpen fel tudják-e az oktatási szakemberek ismerni vagy a gyermekorvos, vagy a védőnő, hogy a gyermekkel probléma van, vagy a családdal probléma van. A bíróság, a rendőrség millió esetben… - én saját környezetemből tudok olyan esetet hozni, ahol a rendőrség nem volt hajlandó tudomásul venni, hogy iskolán belül hittanórán gyerekeket molesztált a helyi református pap. Hát, milyen országban élünk, ha maga a rendőrség próbálja megakadályozni, hogy ez felszínre kerüljön?! Azt gondolom, hogy nagyon sok dolgunk van, és kormánypárti politikustársaimat kérem, hogy pozitívan álljanak már az isztambuli egyezményhez. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben szólalhat fel. Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik is elkötelezett a nők elleni erőszak visszaszorításáért, illetve ennek megszüntetéséért. Hiszen ennek világnapján, november 25-én a Képviselői Irodaházban tartottunk is egy konferenciát. Ezen a konferencián, bár mindegyik pártot meghívtuk, csak az LMP vett részt, illetve annak ellenére, hogy Lázár János egy azonnali kérdésre adott válaszában azt mondta, hogy az Igazságügyi Minisztérium szakmai támogatását fogja nyújtani például a jogszabályok kidolgozásához, ők nem jöttek el a konferenciára a hívásunk ellenére. Ők úgy gondolták, hogy az EMMI az illetékes ebben a kérdésben.Ki szeretném emelni azt, hogy a társadalomnak mekkora felelőssége van abban, hogy ezek a típusú bűncselekmények sajnos sokkal nagyobb részben maradnak latenciában, mint általánosságban a bűncselekmények, hiszen a társadalom reakciói befolyásolják a bűnüldözés hatékonyságát. Mindezt nemcsak én mondom, hanem az ügyészségnek a 2014-es parlamenti beszámolójában is szerepel az, hogy egy ilyen, nők elleni erőszakra adott társadalmi reakció vagy a bántalmazottak közvetlen környezetének reakciója alapvetően meghatározza azt is, hogy a bűnüldözés milyen hatékonysággal tud fellépni. Ezért is van egyébként nekünk közéleti szereplőkként is rendkívül nagy felelősségünk abban, hogy hogyan viszonyulunk az ilyen kérdésekhez. Hibás az a kormánypártok, a kormány részéről, hogy ha arról beszélnek, hogy ez két ember magánügye. Nem két ember magánügye! Ez a jelenség, ahogyan láthattuk az elmúlt időszakban, jelen van a művészvilágban, jelen van a sportban, és jelen van a politikában is, tisztelt képviselőtársaim. Ennek visszaszorításáért mindent meg kell tennünk közösen. Hogy az isztambuli egyezmény ratifikálása-e a legjobb megoldás erre, vagy valamilyen más szemléletben kell hogy megtörténjen ennek hatékonyabbá tétele, az már más kérdés. Ugyanakkor a tárgysorozatba vételt támogatjuk, hiszen a vitára mindenképpen alkalmasnak tartjuk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Azzal szeretném kezdeni felszólalásomat, hogy Dunai Mónikát, a Női méltóságért albizottság elnökét megkérem, tartsa be ígéretét, és még ebben az ülésszakban, most már nagyon szűk az idő, hívja össze az albizottság ülését az isztambuli egyezmény témakörében. Hiszen ez elhangzott, és azt gondolom, jegyzőkönyvbe is került.Az LMP támogatja a javaslatot, mert a kormány erőszak elleni fellépése eredménytelen. Még mindig ott tartunk, hogy évente mintegy 50 nő hal bele a bántalmazásba, és több mint 300 ezer nő tapasztalja meg nap mint nap a családon belüli erőszakot. A kormánynak viszont most is fontosabb az ideológiai harc, mint a nők és gyerekek biztonsága. Azt a képtelenséget próbálják elhitetni az emberekkel, hogy az egyezmény nagyobb veszélyt jelent a családokra, mint az erőszak. Arról beszélnek, hogy itt nincs is szükség semmiféle egyezményre, mert a kormány így is sokat tesz az áldozatok védelme érdekében.Nézzük akkor azt, hogy mit tesz a kormány! Önök 2017. november 25-én, a nők elleni erőszak megszüntetésének világnapján ugyanazt a 3, egyébként csak 2,8 milliárd forintos uniós pályázatot jelentették be, mint tavaly. Minden évben ígérgetnek, aztán semmi sem történik. Sehol sincsenek az új krízisközpontok például. Minden évben elmondják, hogy azt szeretnék, hogy minél szélesebb körben, szociális munkások, pedagógusok, rendőrök kapjanak speciális képzést. Akkor miért nem teszik? Miért csak beszélnek róla? Az isztambuli egyezmény éppen ebben jelentene előrelépést. Nem lehetne egy Btk.-módosítással kipipálni az erőszak elleni harcot, hanem a megelőzésben, az ellátórendszer bővítésében, a szakemberek felkészítésében is valamit kellene mutatni. Az LMP támogatja a javaslatot, továbbra is azt várja a kormánytól, hogy tisztázza álláspontját: ratifikálja az egyezményt, vagy példátlan módon kihátrál belőle.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Én is azt gondolom, hogy jó, ha eljutottunk idáig, és már arról lehet beszélni, hogy felfogják azt, hogy van ilyen probléma. Itt visszautalok arra, amit Ikotity István képviselőtársam mondott: évente 50 nő esik áldozatául a családon belüli erőszaknak. Gondoljanak bele, az hetente egy, minden héten, ezen a héten is egy; hogy 300 ezer nő általában valamilyen szintű abúzusnak részese. Természetesen ilyenkor sose feledkezzünk el a gyerekekről. Ugye, ez mindig a lakás bejárati ajtaján belül marad, nem jut ki abba az intézményrendszerbe, ahol nincsenek is egyébként felkészítve arra, hogy ott találkozzanak, kezeljék ezeket az eseteket.Tehát éppen ezért fel kell készíteni persze a lakosságot, de természetesen fel kell készíteni az intézményrendszert is, úgy a rendőrséget, a családsegítőket, a gyermekvédelmet, a gyermekjólétet, ami, úgy gondolom, mindannyiunknak nemcsak a szívünkhöz közel álló cél, hanem egész egyszerűen kötelezettségünk. Kötelességünk, hogy a gyermekeink olyan környezetben nőjenek föl, olyat tanuljanak, hogy mi az, amit nem szabad, és olyan környezetben nőjenek föl, ami biztonságos.Erre fel kell persze készíteni az intézményrendszert. Nem mondom, hogy korábban ez a legjobb intézményrendszer volt. De egy biztos: a védőnői szolgálat és a családsegítő és gyermekjóléti szolgálat, amit önök más alapokra szerveztek, példaértékű volt Európában. Mindenki büszke volt arra, hogy Magyarországon ez milyen jól működött. Most nem működik jól. Lehet ezt még jól csinálni, 9-10 milliárd forintba kerül. Ez a magyar költségvetésben nem egy számottevő összeg. Többet költenek önök, úgy gondolom, kevésbé fontos dolgokra. Érdemes ezt aláírni és érdemes az intézményrendszert megtámogatni - már csak a hölgyek és a gyermekek érdekében is. Köszönöm. [[16.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Bangóné képviselőtársam jól idézte, amit mondtam, csak amit előtte mondtam, mármint az Igazságügyi bizottságban, meg amit utána mondtam, azt elfelejtette hozzá. Tehát azt helyesen mondta, hogy valóban egyébként ez az egyezmény támadja a hagyományos családmodellt és a genderfilozófiát törvényerőre emeli, de a hagyományos családmodellbe, és ezt is elmondtam ott egyébként, nem tartozik bele sem a feleségnek, sem a gyereknek, sem a férjnek a verése. Elmondtam, hogy abban egyetértünk egyébként, hogy elítélünk minden erőszakot bárki ellen, bármilyen úton, bármilyen módon követik el, csak ön ezt már megpróbálta utána elferdíteni. Azt is elmondtam egyébként a bizottsági ülésen, hogy azt is fontosnak tartjuk, hogy akár a rendőrök, pedagógusok, pszichológusok, védőnők kellő felkészítést kapjanak a családon belüli erőszak megelőzése, ha véletlenül mégis történt, akkor az elkövető felelősségre vonása tekintetében. Hozzáteszem, én tudom egyébként, hogy a rendőrségnél például milyen komoly súlyt fektetnek erre, bár ez időnként csak a rendőrkapitánynak zárt ülésen tett beszámolójából derül ki, a részleteket nyilván nem hozhatjuk nyilvánosságra. Tehát az egyezmény igazából nem tesz hozzá semmit, a magyar államnak természetesen mindent meg kell tenni, és erre törekedtünk is az elmúlt hét és fél évben, hogy mindent megtegyünk a családon belüli erőszak megelőzése, a sértettek segítése érdekében és az elkövetők elítélése érdekében, de ezt a határozati javaslatot nem javasoljuk tárgysorozatba venni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Egy 2017. február 20-ai igazságügyi bizottsági ülés jegyzőkönyvéből olvasnék fel egy részletet. Dr. Répássy Róbert az alábbiakat mondta: „Ebben többek között azok a mondatok állnak, hogy az egyezmény szövegének kihirdetéséről szóló előterjesztés tervezete elkészült. A csatlakozás előkészítése közigazgatási egyeztetés keretében folytatódik, a tervezet a közigazgatási egyeztetés során közzétételre került, így a civil szervezeteknek lehetőségük van annak véleményezésére. Ez közigazgatási nyelven azt jelenti, hogy utolsó szakaszába lépett a kormányzati előkészítés. Gyakorlatilag a kihirdetésről szóló előterjesztést az igazságügyi miniszter a maga részéről előkészítette.” Mi történt február óta? Akkor még az igazságügyi miniszter ezt a választ adta egy írásbeli kérdésre. Maga Répássy Róbert képviselő úr mondta az Igazságügyi bizottság ülésén. Azóta mi történt? Azóta miért változott meg a véleményük? Előkészítette a miniszter, hogy az isztambuli egyezményt ratifikálni lehet. Árulják már el, tisztelt képviselőtársaim, hogy mi történt azóta az önök fejében, hogy nem akarják támogatni! Folyamatosan azt látjuk akár a bevándorláspolitikában, akármilyen más politikájukban, hogy önök magát az erőszakot támogatják. Lehet mondani, hogy önök mindent megtettek. Képviselő úr, egyetlenegy statisztikai adat nem javult. Egymillió nő szenved el Magyarországon nap mint nap családon belüli erőszakot. És tudja, mi a legborzasztóbb? Hogy amikor ezeket a nőket úgymond megverik, a saját gyerekei végignézik, és nemcsak maga a nő az elszenvedője az erőszaknak, hanem maga a gyermek is. És a gyermek, a bántalmazott gyermek legtöbb esetben felnőttkorában bántalmazóvá válik. Fel kell tenni a kérdést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy önök továbbra is a bántalmazókat támogatják-e. Igen. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy ügyrendi kérdésben kért szót Dunai Mónika képviselő asszony. Most ebben a pillanatban nem tudom megadni a szót, képviselő asszony, hanem egy későbbi időpontban. [[Dunai Mónika: Köszönöm szépen.]] Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló T/18380. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Kulturális bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztőnek, Dúró Dóra képviselő asszonynak, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Néhány hónappal ezelőtt egy hasonló javaslattal kellett fordulnunk az Országgyűléshez, illetve a Kulturális bizottsághoz, mert egy olyan elképesztő, felülről irányított tudatos hazugságáradat az, ami a Jobbikkal szemben a Fidesz részéről az elmúlt egy vagy másfél évben megvalósul, ami egyértelművé teszi, hogy törvénymódosításra van szükség. Több mint 80 helyreigazítási pert nyertünk meg egy év alatt most már különböző médiumokkal szemben, amelyek Mészáros Lőrinc, Habony Árpád és Andy Vajna érdekeltségébe tartoznak. Nyilvánvaló tehát, hogy nem egy-egy újságírói tévedésről van szó, hanem egy tudatos politikai taktikáról, egy stratégiáról, ami arra irányul, ami arról szól, hogy a Jobbikot különböző hazugságokkal igyekeznek gyengíteni. Ez még önmagában nem is lehetne probléma, vagy mondhatnák azt, hogy ha valaki ellen ilyesmi történik, akkor forduljon bírósághoz, és ott a jogalkalmazás révén a saját igazát érvényesíteni tudja. Csakhogy Magyarországon ez sem igaz most már, hiszen ezek a médiumok rendre jogerős bírósági ítéleteket figyelmen kívül hagyva nem hozzák le a helyreigazításokat. Ezt azért tehetik meg, mert a végrehajtási szabályok, illetve a médiaszabályok olyanok Magyarországon, hogy hiába kapunk meg egy jogerős bírósági ítéletet arról, hogy igazunk van, ha azt hónapokon keresztül sem közlik le ezek a különböző sajtótermékek, akkor sem történik semmi, sőt még a sértett félnek kell pénzt befizetni, végrehajtási illetéket azért, hogy valami történjen egyáltalán a helyreigazítás szempontjából. De most ez a javaslat a hazugság továbbfejlesztett változatára vonatkozik, ha úgy tetszik. Ugyanis nemcsak azt teszik meg a különböző médiumok, hogy nem hozzák le a helyreigazítást, hanem hiába mondja ki a bíróság egy adott ügyben, hogy az nem igaz, ez őket nem zavarja, és újra lehozzák ugyanazt a hazugságot. Tehát például az Origo és a Ripost, amelyek élen járnak ebben a hazudozásban, leírják, hogy az ég zöld. Erre a bíróság kimondja, hogy nem, az ég kék, legyen szíves az Origo és a Ripost helyreigazítást közzétenni. Ha közzé is teszik a helyreigazítást, őket ez nem zavarja, és két hét múlva újra leírják, hogy az ég zöld, attól függetlenül, hogy jogerős bírósági ítélet van arról, hogy ez nem igaz. Akkor újra eljárást kell kezdeményeznünk ugyanebben az ügyben, újra hónapok telnek el, mire az igazunkat tudjuk érvényesíteni, újra le kell folytatnunk az egész eljárást, és a többi, és a többi. Arra tesz javaslatot ez az előterjesztés, hogy ez ne így legyen, hogy legyen arra lehetőség, hogy a bírósági ítéletben érintett tény újbóli leközlése esetén a Médiatanács bírságot szabhasson ki az adott médiummal szemben, hiszen ez sokkal hatékonyabbá tenné a végrehajtást, illetve azt, hogy ezek ne történjenek meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sokat beszélünk arról a közéletben és az Országgyűlésben is, hogy milyen választójogi szabályok vonatkoznak a választásokra az eljárási szabályoktól kezdve az anyagi jogi szabályokon át, de ez a gyakorlat, amit ezek a médiumok folytatnak, sokkal inkább meghatározzák és befolyásolják a választások végeredményét, mint akár az, hogy hol húzzák meg az adott választókerületek határait. Az, hogy másfél évig a választást megelőzően ilyen mértékben tudatosan, közpénzből finanszírozva, felülről irányítottan hazudnak a legnagyobb ellenzéki párttal szemben, a legnagyobb ellenzéki pártról, azt mutatja, hogy önök úgy gondolják, hogy tisztességes versenyben alulmaradnának. Miért van arra szükség, hogy közpénzmilliárdokból tartsák fenn ezeket a rendkívül színvonaltalan szennylapokat, sajtótermékeket, itt jelentessék meg az állami hirdetéseket, ezzel is pénzelve ezeket, és felülről irányítottan, tudatosan, kifejezetten a Jobbik ellen rágalomhadjáratot indítsanak? [[16.20]] Napnál is világosabb, hogy ezt önök teljesen tudatosan csinálják, Rogán Antal minisztériumából vezénylik le az egészet tulajdonképpen. Tehát mi arra kérjük önöket, bár nagy reményünk nincsen e tekintetben, hiszen épp az önök érdekét szolgálják ezek a rendkívül rossz szabályok, hogy ezt meg lehessen tenni, de mégis arra kérem önöket, hogy ha megszólal a lelkiismeretük, támogassák ezt az előterjesztés azért, hogy tisztességes versenyben, egyenlő esélyekkel indulhassunk neki a 2018-as választásoknak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces felszólalását teheti meg. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Miért is kellene módosítani a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló, valamint a tömegkommunikációról szóló törvényeket? Hát, csak azért, mert nagyon messzire távolodtunk azoktól az időktől, amikor még úgy jellemezték az egész sajtószabadság körüli tematikát, mondjuk, Szemere Bertalan az 1845-ös borsodi megyegyűlésen, hogy a teendők sorában a legfontosabb a sajtószabadság, amely szabadságnak és nemzeti fejlődésnek föltétele; vagy éppen Deák Ferencre hivatkoznék, aki azt mondta, ha tőlem függene, a sajtótörvénynek csak egy paragrafusa volna: hazudni nem szabad! Nos, ez az, amit önök itt a kormánypárti oldalon, illetve az önök által finanszírozott szennymédia nap mint nap nagyon brutális módon szemen köp. Márpedig ha visszatérünk ezekhez a nagy elődökhöz, akkor ők azt is mondták, hogy a sajtószabadság az egész alkotmányt megerősítő boltozat. De szép is lenne, ha így lenne a mostani Magyarországon!Ezzel szemben az történik, hogy az önök kiválasztottjai, akiket közpénzekkel, tehát a magyar emberek, a magyar adófizetők pénzeivel tőkésítettek föl és tömtek ki, tettek milliárdossá, szépen elolvasták, mondjuk, Bernard Goldbergnek, a CBS volt vezető tudósítójának a Médiahazugságok címmel megjelent művét, vagy éppen Udo Ulfkottének a Megvásárolt újságírók című szerzeményét; és nem valamiféle elborzasztó példaként tekintenek ezekre, hanem valamiféle vezérfonalként ragaszkodnak hozzájuk, és az ott leírt, elborzasztó példák alapján gyakorolják azt a gyalázatot, amit itt egyébként nap mint nap látunk, és a saját bőrünkön tapasztalhatjuk, különösen jobbikos országgyűlési képviselőként, illetve politikusokként ezzel találkozhatunk és szembesülhetünk. Ezen kellene változtatni, ezért kérjük azt, sőt követeljük azt, hogy ennek a média-szennyáradatnak ilyen formában is vessenek véget. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban. Firtl Mátyás közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja nem támogatja, hogy tárgysorozatba vegyük ezt az előterjesztést, ezt a törvényjavaslatot. Az ezzel kapcsolatos szakmai álláspontunkat már kifejtettük a korábbiakban, amikor szintén ugyanerre a célra nyújtott be törvénymódosítást az előterjesztő. Álláspontunk nem változott azóta sem. Ezeket a helyzeteket a bírói végrehajtásról szóló törvény szabályozza. A médiatörvényben mint kerettörvényben nem célszerű ilyen részletkérdésekre kitérni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a frakciók részéről kíván-e valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt, képviselő asszonyt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az, amit itt Dunai Mónika képviselő asszony elmondott, egész egyszerűen nem igaz, és ezt a javaslatot nem érinti. Attól, hogy hasonló a helyzet a helyreigazítás leközlésével, tényleges megjelentetésével kapcsolatban, attól még jogilag teljesen másról van szó. Erre a javaslatra nem vonatkoznak végrehajtási szabályok.Ez a javaslat független attól, hogy egyébként az az adott sajtótermék a helyreigazítást közzétette vagy nem tette közzé. Csupán arra hivatkozom, hogy ha van jogerős bírósági ítélet, akkor az ítéletben foglaltakkal kapcsolatos tényt érintő újabb hazugságot ne lehessen megjelentetni, vagy ha valaki megjelenteti, akkor bírságolással sújtsa a Médiatanács; 10 és 100 millió forint közötti bírságot szabhasson ki. Tehát azok a szakmai érvek, amiket a bizottsági ülésen is elmondott, és itt is, amire hivatkozik, egész egyszerűen nem állják meg a helyüket, mert nincsen köze semmilyen módon ennek a javaslatnak a végrehajtási törvényhez. Ennyi erővel beszélhetne a következő javaslatokról is, amikről itt az Országgyűlés dönt, hogy azt máshol kellene szabályozni, vagy hogy azért nem támogatják, mert az a pénzügyi tárgyú törvényekben szerepel. Nem, képviselő asszony, ez kizárólag médiakérdés, ez kizárólag a sajtóban tapasztalható jelenségre adott válasz, tehát önök ezt nem szakmai érvek miatt nem támogatják, hanem azért, mert az önök politikai stratégiájának része a felülről irányított, tudatos hazudozás a Jobbikkal szemben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! mielőtt folytatjuk munkánkat, ügyrendi kérdésben kért szót Dunai Mónika képviselő asszony. Eláll tőle, képviselő asszony? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nagyon rövid leszek, hiszen az előző napirendhez szerettem volna igazából ügyrendi kérdésben szólni. Én azt nem tartottam, de ha lehetséges, akkor ezt az egy gondolatot elmondom ennek a napirendnek a keretében. Nem volt fair képviselőtársam részéről, Bangóné Borbély Ildikó részéről, hogy amikor már megszólalási lehetősége nem volt egyik frakciónak sem, akkor ebben a helyzetben újabb kérdéseket tett fel, amire esély nem volt reagálni. Köszönöm szépen a türelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik a fiatalok életkezdési támogatásának kiterjesztésével kapcsolatos törvénymódosításokról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti jelentés és a zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17997. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/17997/12. számon, a zárószavazás előtti jelentése pedig T/17997/13. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 53. §-a alapján megtárgyalta a fiatalok életkezdési támogatásának kiterjesztésével kapcsolatos törvénymódosításokról szóló T/17997. számú törvényjavaslatot.A bizottság a zárószavazás előtti jelentést és a zárószavazás előtti módosító javaslatot az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 53. §-a alapján 26 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta. A zárószavazás előtti módosító javaslat érdemi változtatást nem tartalmaz, kizárólag kodifikációs természetű módosításokat ír elő. Tisztelt Ház! A jelen törvénymódosítás célja a gyermekvállalást ösztönző akcióterv részeként az életkezdési támogatás és a Start-számla-nyitás lehetőségének a nem Magyarországon élő magyar gyermekekre való kiterjesztése, amely hozzájárul a határon túli magyarság megmaradásához és gyarapodásához. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a nemzetmegtartó törekvésnek az érdekében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a holnapi nap folyamán a javaslatot támogatni. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek 5-5 perces időkeretben. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Le kell hogy szögezzem, nincs olyan körülmény, hogy a Jobbik frakciója ne támogatná a fiatalok életkezdését illető kedvezmények szélesítését. Tehát egyértelműen hangot kell adnom annak, hogy ha elszakított részeken, határon túli területeken a magyar nemzettest gyarapodásáról van szó, akkor a Jobbik szavazata csak támogató lehet. A személyes véleményem ugyanez. Nem merülhet fel semmilyen ellenérv ezzel kapcsolatban. [[16.30]] Ugyanakkor kell beszélnünk arról is, hogy a hasonló javaslatok nemcsak az elszakított részeken élő magyar testvéreinkre vonatkoznak, hanem adott esetben a külhonban élő magyarságra is, ahol pedig még az általános vitaszakaszban egy olyan felhívással éltem, hogy mind az ott dolgozó, ott élő magyarok számára, mind pedig az itt élők számára a fiatalok életkezdése tekintetében számtalan lehetősége lenne ennek a kormányzatnak, nemcsak az, hogy a Start-számla, babakötvény tekintetében némi engedménnyel vagy kiterjesztéssel éljen, hanem a legfontosabb lenne álláspontom szerint az otthonteremtési problémák, most már nyugodtan mondhatjuk, hogy otthonteremtési válság kezelése. Hiszen azt látjuk, hogy mind itt Magyarországon, mind az elszakított részeken, mind pedig a külhonban, mondjuk, Nyugat-Európában dolgozó magyarok esetében létező jelenség az, hogy a lakhatási nehézségek, az albérleti díjak, az önálló ingatlan megszerzésének költsége évtizedes hátrányba sodorja a magyar családokat, ez az évtizedes hátrány pedig jellemző módon legalább egy gyermekkel kevesebb vállalásához vezet a tervezetthez képes. Hiszen ha csak a régi, Kopp Mária-féle tanulmányokból indulunk ki, akkor van egy igazi rejtett erőforrása Magyarországnak, ez pedig az, hogy a magyar hölgyek, magyar asszonyok szerencsés módon sokkal több gyermeknek kívánnak, szeretnének életet adni, mint mondjuk, nyugat-európai sorstársaik, ugyanakkor azt is látjuk, hogy a vágyott gyermekek és a világra jött gyermekek száma között még mindig hatalmas szakadék tátong. És ha megvizsgáljuk az idei adatokat, akkor azt látjuk, hogy mindenféle próbálkozás ellenére sajnos Magyarország népességfogyása nem lassul, nem torpant meg az eddigiekhez képest a fogyás üteme, a fogyás üteme sajnálatos módon ugyanolyan brutális, mint eddig. Igaz ez annak ellenére, hogy nem vitatom el a kormányzati kísérleteket, nem vitatom el a családi adókedvezmények rendszerét, sőt ki szeretném terjeszteni azokat, de arra szeretném felhívni a kormányzat figyelmét, hogy fejezze be a csőlátású gondolkodást, pusztán és csak anyagiak odaadásával nem lehet Magyarországon az élve születések számát növelni. Háromféle faktornak kell együttesen hatnia, hogy Magyarországon több gyermek szülessen. Az egyik a családtámogatási rendszer és az odaadott forintok. Úgy gondolom, hogy ezen a téren bár szakmai vitáink lehetnek, elindultak pozitív mozgások, ezeket ne vitassuk el. A második a kiszámíthatóság, ami viszont egyáltalán nem jellemző Magyarországon, legyen szó egy kisvállalkozóról és az adózási rendszerről, legyen szó egy beteg emberről és az egészségügyről, legyen szó egy nyugdíjasról és a nyugodt nyugdíjas évekről, a kiszámíthatatlanság áthatja egész Magyarországot. És azt is el kell mondjuk, a harmadik szegmens, aminek meg kell lennie, hogy Magyarországon akarjon maradni valaki és itt akarjon gyermeket vállalni, az pedig az otthonteremtés kiszámítható volta. És itt nem szabad csak a saját tulajdonú ingatlanra és annak, mondjuk, CSOK-kedvezmény igénybevételével történő megszerzésére gondolni, nem lehet nem észrevenni, hogy óriási a bérlakásínség Magyarországon, hogy fiatalok nem tudnak albérleti díjakat kifizetni, kitermelni. És nemcsak a felsőoktatásban tanulókra gondolok, akik számára ez óriási és napi problémát jelent, hanem azokra is, akik elkezdenék az önálló életüket, adott esetben gyermekvállalás lenne az önálló életkezdés következménye pár éven belül, de sokan azt a döntést hozzák, hogy mégis inkább külföldön próbálnak szerencsét. Éppen ezért - összefoglalva - szeretném kihangsúlyozni, hogy én támogatom ezt a javaslatot, tehát úgy gondolom, hogy mindenki, aki magyar érdekeket képvisel, támogatni fogja mindezt. Ugyanakkor szeretném a kormányzat figyelmét felhívni arra, hogy lennének olyan megoldások, amelyeket pártok felett álló módon el tudnánk fogadni mindannyian. Ha mondjuk, egy bérlakásprogramot kezdeményezne bármelyik párt a Magyar Országgyűlésben, én biztosan támogatnám, meg tudom jelölni a költségvetési forrásokat, amelyek szükségesek ehhez. A Nemzeti Eszközkezelőt ne nevezzük bérlakásprogramnak, mint ahogy az egyik államtitkáruk tette; új építésű bérlakások tömegét kellene emelnünk, vagy pedig az üres ingatlanállomány felülvizsgálata után bérlakások ezreit, tízezreit visszahozni, hogy egy piaci egyensúly helyreálljon. Ha pedig ez megtörténik, úgy tízezrek maradnak Magyarországon, akik különben elmennének. És ők Magyarországon fognak gyermeket vállalni, ez pedig elemi érdekünk, nem lehet a pártok csatározásának a tárgya. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat a frakciók részéről, van-e felszólalási szándék. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18317. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtárgyalta a T/18317. számon benyújtott, a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal, 3 nem ellenében, valamint tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság által javasolt, főként szövegpontosító, kodifikációs jellegű, valamint érdemi javaslatait, amit a bizottságunk módosítási szándék nélkül támogatott. A törvényjavaslatban foglalt szabályozás célja, hogy megteremtse a jogszabályi hátteret a Magyar Nemzeti Bank pénzügyi felügyeleti hatósági eljárásainak az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálya alóli kikerüléséhez. A beterjesztett törvényjavaslat elérni kívánt célja a hatékonyabb szabályozás megvalósítása, annak érdekében, hogy a Magyar Nemzeti Bank szükséghelyzetekben mihamarabb be tudjon avatkozni az ügyfelek, különösen a fogyasztók érdekeinek védelme érdekében. Ezért kérem, járuljanak hozzá az előterjesztés elfogadásához. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy a vita e szakaszában kíván-e előterjesztőként felszólalni. [[Hornung Ágnes Anna bólint.]] Igen. Államtitkár asszony, öné a szó, tízperces időkeretben. Természetesen a zárszóra fennmaradó időkeretet is biztosítjuk önnek majd. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy képviselő úr is elmondta, jelen törvényjavaslat célja, hogy megteremtse az összhangot a közigazgatási rendtartásról szóló törvény, illetve a Magyar Nemzeti Bank eljárása között, illetve a TAB-módosítók jelentős része kodifikációs és egyéb pontosító jellegű volt annak érdekében, hogy a többi jogszabállyal, illetve a törvényjavaslat belső jogszabályaival való összhang megteremtődjön. Egyetlen módosító javaslat tekinthető csupán tartalminak, amely az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvénynek való megfelelést most már a Magyar Nemzeti Bank hatósági jogkörébe sorolt valamennyi tevékenysége vonatkozásában teljeskörűen biztosítja. Ennek indoka, hogy a Magyar Nemzeti Bank által elrendelt adatszolgáltatások ellenőrzése során az ügyfelekkel való elektronikus kapcsolattartás ne térjen el attól függően, hogy az ügyfél a Magyar Nemzeti Bank által felügyelt intézmények hatáskörébe tartozik-e vagy sem. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen az együttműködésüket, és kérem, hogy a módosító javaslatokkal együtt a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek a holnapi zárószavazás folyamán. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tájékoztatom államtitkár asszonyt, a zárszó elmondására nyolc perc időkeret áll rendelkezésre. [[Hornung Ágnes Anna: Köszönöm szépen.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, mivel időkeretes tárgyalás van. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Természetesen, mivel vita nem alakult ki, így nyilván a vitában felvetődött problémákra sem kerül sor válaszadásban. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[16.40]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény és az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2017. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Balla György és Kucsák László, Fidesz, képviselő urak által benyújtott T/18539. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem Balla György képviselő urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e felszólalni. [[Balla György jelzésére:]] Igen. Megadom a szót, képviselő úr, tíz perc időkeret áll rendelkezésre a mostani felszólalás és a zárszó elmondására.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselőtársammal közösen benyújtott törvényjavaslatunkhoz módosító javaslat nem érkezett, úgyhogy valójában hosszasan nem szeretném ecsetelni a javaslat szükségszerűségét, hiszen azt gondolom, az ellenzék sem talált benne kivetnivalót, azért nem nyújtott be módosító javaslatot. Inkább az ellenzéket szerettem volna megkérni arra és ékesszólóan kérni őket, hogy támogassák mindenképpen szavazatukkal a holnapi szavazáskor is, de lévén, hogy egy ellenzéki képviselőt látok jelenleg a teremben, így nem rabolnám kormánypárti képviselőtársaim idejét. Úgyhogy nincs tovább miről beszélnem, nincs, akit meggyőzzek, tisztelt elnök úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről az államtitkár úr kíván-e szólni a rendelkezésre álló időkeretben. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány a törvényjavaslat-módosítást támogatja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Kérdezem a képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Mivel vita nem alakult ki, így a képviselőtársam, gondolom, nem kíván élni az el nem hangzott álláspontokra adandó válasz lehetőségével. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes oktatási, szakképzési és felnőttképzési törvények és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18309. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes oktatási, szakképzési és felnőttképzési törvények és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló T/18309. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadta. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat alapvetően technikai, kodifikációs és nyelvhelyességi módosításokat tartalmaz. A Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatot is elfogadott, amely módosítja a nemzeti köznevelésről szóló törvényt azzal, hogy a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság, illetve az általa fenntartott köznevelési intézmény az átlagbéralapú költségvetési támogatásra való jogosultság szempontjából nonprofit gazdasági társasággal, illetve nonprofit gazdasági társaság által fenntartott köznevelési intézménnyel fog egy tekintet alá esni. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat a szakképzés rendszerének rugalmasságát, a gyakorlati képzés lehetőségeinek szélesítését, a gazdaság szereplői részéről felmerülő, változó vagy új képzési igények közvetlenebb és gyorsabb érvényesülését kívánja lehetővé tenni. Mindezek alapján kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek támogatni a jelen törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Zárszót kíván mondani majd államtitkár úr, igen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Kérdezem az államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Cseresnyés Péter jelzésére:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy az egyes oktatási, szakképzési és felnőttképzési törvények és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat parlamenti vitáját sikerült előremutató szakmai felvetésekkel, összességében támogató közegben eredményesen lefolytatni.Az általános vitában elhangzott hozzászólások azt mutatják, hogy a szakképzés és a felnőttképzés rendszerének színvonalas és hatékony működtetését, fejlesztését mindannyian felelősen gondolva kiemelten fontos, közös feladatunknak tekintjük. A vita során kifejtett álláspontok is arra utaltak, hogy lényegében egyetértés van a jelen törvényjavaslatban megcélzott fejlesztési irányokban, a szakképzés intézményrendszere rugalmasságának növelésében és egyáltalán a szakképzés rendszerében, a vállalati gyakorlati képzésben történő részvétel lehetőségeinek kiszélesítésében, a gazdaság és a képzési rendszer kapcsolatának erősítésében, még ha a megvalósítás lehetséges módozatait esetenként különbözőnek is látjuk. Fény derült arra is, hogy pártállástól függetlenül alapvető fontosságúnak tartjuk a gyakorlati képzések valós munkaerőpiaci körülmények közötti megvalósítását, valamint a várható jövőbeni munkaerőpiaci igények megjelenítését. Ez utóbbi esetben hangsúlyosan számítunk az ágazati készségtanácsok e törvényjavaslat szerinti új, fontos szerepére.A vita során nyilvánvalóvá vált, hogy a szakképzés és a felnőttképzés rendszerének jobbítására irányuló törekvéseket, célokat a hozzászólók lényegében megértették. A javaslatok pozitív, előremutató céljait számomra mi sem mutatta jobban, mint hogy azokkal összefüggő konkrét kifogások nem érkeztek, a felmerülő észrevételek inkább a kapcsolódó területek, témakörök széles körét érintették. A törvényjavaslat tartalmának támogatottságát jelezte továbbá az is, hogy a törvényjavaslatot tárgyaló Kulturális Bizottság részletes vitát lezáró javaslatai az eredeti javaslatokat megerősítő, azok megvalósulását segítő és szinte kivétel nélkül technikai, nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaztak csak. A beérkezett képviselői módosító indítványt is figyelembe vettük a törvényjavaslatban, ezáltal a jogszabály pontosabbá, közérthetőbbé vált. A szakmai vitában felmerülő témakörök közül összefoglalás-jelleggel néhányra kitérnék. A vita során ellenzéki részről többször is felmerült, hogy miért a gazdaság szolgálata, kiszolgálása kerül előtérbe, és miért nem a fiatalok és a társadalom hosszú távú érdekei. Azt kell hogy mondjam, e felvetés valójában erőltetett számomra, mert a két szempont gyakorlatilag nem választható el egymástól, hiszen ha a szakképzési rendszer rugalmas harmóniában működik együtt a gazdaság rendszerével, segítve, kiszolgálva annak működését, akkor az mindenképpen előnyös hatással van a szakképzésben részt vevő tanulókra is, biztosítja a gazdaság által elvárt tudás megszerzését, és ezzel elősegíti az életben való boldogulásukat. A gazdaságnak sem érdeke az egysíkúan képzett, rugalmatlan munkaerő jelenléte, hiszen ilyen dolgozókkal ma már egyáltalán nem lehet hosszú távon helytállni a gyorsan változó piaci környezetben. A szakképzési törvény módosítása vonatkozásában örömmel tapasztaltam, hogy egységes képviselőtársaim véleménye abban, hogy az elsősorban technikusképzési célú szakgimnáziumi rendszer rugalmasabbá tétele egyértelműen támogatandó cél. [[16.50]] Az úgynevezett mellék-szakképesítés választhatóvá tétele, illetve elválasztása az érettségitől segítséget nyújt további alternatív, az adott ágazathoz igazodó tanulási utak kialakítására, lehetőséget biztosít a közismereti és szakmai képzési tartalmak arányának az érintett tanulók céljaihoz jobban idomuló kialakítására. Képviselőtársaim hangsúlyozták a valós munkaerőpiaci körülmények közötti gyakorlati képzések fontosságát is, amelynek biztosításához feltétlenül szükséges a gyakorlati képzés finanszírozási feltételeinek folyamatos javítása, a nem iskolai gyakorlati képzésnek helyt adó szervezetek számának növelése. Ezért is időszerű, hogy a törvényjavaslat a kis- és középvállalkozások számára a szakképzési hozzájárulás rendszerében a jelenleg is elérhető támogatási formákon túli további kedvezmények körét nyissa meg. Továbbá az egyéb szervezetek, például az alapítványok, költségvetési szervként működő intézmények, közintézetek számára lehetővé teszi, hogy a tanulószerződés mellett az együttműködési megállapodás alapján folytatott gyakorlati képzés esetén is elszámolhatóvá, illetve visszaigényelhetővé válik a gyakorlati képzés költsége a szakképzési hozzájárulás terhére. E törekvésekhez kapcsolódik az a tanulóknak a gyakorlati képzők közötti egyenletes eloszlását, a minőségi és nem mennyiségi képzési folyamatokat segítő rendelkezés, amely alapesetben 12 fős lehetséges tanulói létszámot határoz meg gazdálkodó szervezetenként. Alapvető tévedés azonban e rendelkezésre korlátozásként tekinteni, hiszen magasabb tanulói létszámok megjelenése esetén a gazdasági kamara bármikor felmentést adhat e keretszám alól a megfelelő feltételekkel rendelkező gyakorlati képzőknek. Már korábban is utaltam rá, hogy a viták során felvetődött az is, hogy a várható jövőbeni munkaerőpiaci igények megjelenítésére fokozottan kell törekedni a szakképzésben. Ezt a célt a gazdaság szereplőinek a szakképzés szabályozási rendszerébe eddiginél is közvetlenebb bekapcsolódását lehetővé tevő ágazati készségtanácsok rendszere hivatott biztosítani. A jövőben megalakuló készségtanácsok tagjai ugyanis az első vonalból vannak, és közvetlen kapcsolatban vannak, napi ráhatással bírnak a gazdasági, technológiai változásokra, az ipar 4.0 folyamatokra, így tanácsadó tevékenységükkel hatékonyan segíteni tudják az adott ágazat jövőbeni készségszükségleteinek megértését, analizálását, a képzések keretében elsajátítandó kulcskompetenciák azonosítását, meghatározását és a megfelelő lépések előkészítését. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy ellenzéki képviselőtársaim nem nyújtottak be módosító indítványt, úgy vélem, a bizottsági részletes vita során megértették az általános vitán még félreértett vagy félremagyarázott szakpolitikai törekvéseket, a felnőttképzés és az iskolai rendszerű képzési forma különbözőségeit, a rövidebb ciklusú, államilag támogatott képzések bevezetésének lényegét. Hiszen teljesen világos, hogy a példaként felemlegetett 30 órás képzési programok nem lehetnek az iskolai rendszer részei, amely több száz tanórát magába foglaló félévekre tagolódik. E képzési idő éppen arra elegendő, hogy a felnőttképzés területén még inkább a vállalati belső képzési szférában lehetőséget adjon a továbbképzésekre, ismeretfelújító képzésekre vagy egy új berendezés üzemeltetéséhez szükséges ismeretbővítésre. Mindezen változtatásokkal biztosítani lehet a változásokhoz alkalmazkodni képes munkaerő gyorsabb képzését és átképzését, elősegítve a munkaerőhiány által keltett feszültségek oldását, valamint az államilag támogatott képzések hatékonyságának jelentős javítását. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján összegzésképpen elmondhatom, hogy a szakképzési és felnőttképzési rendszer egyes elemei módosításának e törvényjavaslatban meghatározott szakmai irányával és lépéseivel mindannyian egyetértenek. Bár ellenzéki képviselőtársaim a módosító indítványok bizottsági szavazásakor még tartózkodtak, de az elmondottak alapján már abban bízom, hogy támogatni fogják és megszavazzák jelen törvényjavaslatot. A vázolt célok politikai hovatartozástól függetlenül segítik a társadalmi és gazdasági fejlődést, az egyének boldogulását, ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény és a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18000. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény és a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló T/18000. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 26 igen szavazattal, 6 ellenszavazat ellenében támogatta.A háttéranyag kodifikációs pontosítások átvezetését tette lehetővé, amelyet a bizottságunk vita nélkül támogatott. A törvényjavaslat elővásárlási jogot kíván biztosítani az állam számára a világörökségi területen található ingatlanokon, amely alól kivételt képeznek a lakóingatlanok és a termőföld. Az elővásárlási jog gyakorlásával kapcsolatos részletes eljárási szabályokat pedig kormányrendelet állapítja majd meg a törvény felhatalmazása alapján. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy hazánk világörökségi státuszú területeinek teljesebb védelme érdekében támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, miniszterhelyettest, hogy mint előterjesztő a vita e szakaszában kíván-e felszólalni. [[Csepreghy Nándor: Igen.]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a kormány nevében megköszönjem a bizottsági viták során kifejezett támogatást a törvénymódosításhoz.Egy olyan törvénymódosítás fekszik ma önök előtt, és egy olyan törvénymódosítás kapcsán kéri a kormány az önök támogatását, amely meggyőződésünk szerint lényegében lezárja vagy befejezi azt a munkát, amit az örökségvédelem területén elkezdtünk az elmúlt években. Ma annak köszönhetően, hogy a magyar gazdaság jól teljesít, számtalan beruházással találkozunk, de a beruházások támogatása és a beruházásokhoz kapcsolódó bürokráciacsökkentés soha nem volt és nem is lehet az akadálya az épített örökség vagy a természeti örökség védelmének.Magyarország különböző szintű jogszabályai és törvényei különböző szinten védik a természeti és az épített örökséget, illetve Magyarország egyes területein a világörökségi övezet védettségét is élvezik mint legmagasabb szintű védettségét a természeti és az épített örökségnek. Az a törvényjavaslat, amely önök előtt fekszik, úgy a természeti, mint az épített örökség tekintetében származtat egy elővásárlási jogot az állam számára abban a célfüggvényben, abban a keretrendszerben, hogy a közérdek az örökségvédelem területén mindig meg tudja előzni a magánérdeket. Az elmúlt évek fejlesztései és örökségvédelmi beruházásai bebizonyították, hogy ez az a kormányzat, amely valóban elkötelezett az örökségvédelem ügye iránt. Engedjék meg, hogy csak az egyik, önökhöz talán legközelebb álló példát említsem meg, a Kossuth tér felújítását és beruházását, amely, azt gondolom, nem véletlenül érdemelte ki ezt a jelzőt, és valóban a „nemzet főterét” tudta megteremteni. Emlékezetes, hogy 2010 előtt a nemzet parkolójaként működött a Kossuth tér, ma azonban egy olyan közösségi térként várja az idelátogató magyarokat és külföldi vendégeinket, amely valóban méltó egy több mint tízmilliós nemzet fővárosához.Számtalan más példát lehet vidéken is, illetve a fővárosban felsorolni, ami az örökségvédelem területén egy teljesen újfajta szemléletet tükröz. Most azt gondoljuk, hogy a nagy beruházási dömping, ami a gazdasági felpörgésből következik, egy olyan szintet tesz kötelezővé vagy indokolttá a szabályozási környezetben, ahol az állam a közérdek biztosítása érdekében megszerzi az elővásárlási jogot. Azonban ez az elővásárlási jog kizárólagosan azokra az ingatlanokra vonatkozik, amelyek nem tartoznak a magáncélú, lakhatást biztosító ingatlanok közé, és megfelelő garanciákat tartalmaz többek között a földművelésbe bevont területek vonatkozásában is. Az elővásárlási jog természetesen megfelelően rugalmas kell hogy legyen, nem gátolhatja és nem fékezheti különböző piaci tranzakciók érvényesülését. [[17.00]] Ezért megfelelő garanciákat kell hogy tartalmazzon arra vonatkozóan, hogy amikor az állam két magánszereplő közötti ilyen kontraktusban mint harmadik fél megjelenik, akkor megfelelő gyorsasággal tud véleményt formálni a tekintetben, hogy valóban ezzel a joggal kíván-e élni, vagy pedig hagyja érvényesülni a két piaci szereplő közötti adásvételi szerződést. Minden esetben a kormányhivatalokon keresztül, amennyiben a természeti örökséghez tartozó területről beszélünk, a földművelésügyi miniszterhez fordulva, amennyiben pedig az épített örökség védelméről vagy épített örökségbe tartozó ingatlanokról beszélünk, akkor pedig a Miniszterelnökséget vezető miniszter, illetve a felé a kormánytag felé irányul ez a jog, aki az örökségvédelemért mint kormányzati felelősséggel bíró kormánytag felel.Az összes olyan módosító javaslat, amely a bizottsági viták során megfogalmazódott, elsősorban technikai jellegű módosításokat tartalmazott. Ezeket a kormányzat nagyrészt akceptálta. Azt gondolom, nincs akadálya annak, hogy a bizottsági munka során tapasztalt politikai pártállástól vagy hovatartozástól függetlenül a javaslat a parlament teljes egészének a támogatását élvezze. Azt gondolom, azt kérem a kormány nevében önöktől, hogy a bizottsági munka során megfogalmazott támogató hozzáállásukat a holnapi szavazás során is nyilvánítsák ki. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a zárszó elmondására 5 perc 20 másodperc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben lesz felszólaló a frakciók részéről. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Államtitkár úr már kifejtette a kormány álláspontját. Mivel vita nem alakult ki, így nyilván válaszok sem hangzanak el. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hazatérés falvairól szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Becsó Zsolt, Balla Mihály és Balla György fideszes képviselő urak által benyújtott H/18302. számú és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a hazatérés falvairól szóló H/18302. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 46. §-a alapján 31 igen szavazattal egyhangúlag elfogadta. A részletes vitát lezáró módosító javaslat kodifikációs pontosításokat tartalmazott, amelyet a Törvényalkotási bizottság elfogadott, emellett saját módosító javaslatot nem terjesztett elő. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Párizs környéki békeszerződés Somoskőt és Somoskőújfalut Csehszlovákiának ítélte. A lakosság kitartó küzdelmének köszönhetően 1924. február 15-én a két település visszacsatolásra került Magyarországhoz. Az előttünk fekvő javaslat az emberfeletti küzdelem emlékére Somoskő és Somoskőújfalu településeknek a „Hazatért falu” címet kívánja adományozni. Kérem képviselőtársaimat, hogy támogató szavazatukkal járuljanak hozzá a két település küzdelmének méltó elismeréséhez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, aki az előterjesztő nevében szól.
Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Becsó Zsolt képviselőtársunk kezdeményezésére nyújtottuk be a hazatérés falvairól szóló határozati javaslatunkat. Nógrád megyei képviselőként is fontosnak tartom, hogy megköszönjem az elmúlt időszakban a különböző bizottságokban, a Nemzeti összetartozás bizottságában, illetve a Törvényalkotási bizottságban azt a támogató együttműködést, amellyel, azt gondolom, szavazáskor egy olyan kerek törvényjavaslatról tudunk szavazni, amely eredményeként Somoskőt és Somoskőújfalut meg tudjuk ünnepelni és egy kitüntető címet tudunk a települések, a falvak számára adományozni. Annak idején az ottani lakosok, illetve két vezéregyéniség, dr. Krepuska Géza Európa-szerte ismert fül-orr-gégész orvosprofesszor, illetve az akkori Rimamurány-Salgótarjáni Vasmű Részvénytársaság igazgatója, Lipthay B. Jenő a helyi lakosok támogatását élvezve voltak azok, akik tettek azért, hogy a hágai nemzetközi bíróság 1922. június 26-án a két település visszacsatolását szorgalmazó kérelmüknek helyt adott, és a népszövetségi tanács 24. ülésszaka a két falut hazánknak ítélte. 1924. február 15-én valósulhatott meg mindez. Ez a nap mindkét településnek Nógrád megyében közös, illetve olyan ünnepnapja, amelyet most már évek óta fontosnak tartanak megünnepelni.Miután ezt a címet megkapják, azt gondolom, bekerülnek abba a sorba, amelyben a legbátrabb városként Balassagyarmat városa, a leghűségesebb városként Sopron városa, illetve a legbátrabb településekként Kercaszomor, Ólmod és két Vas megyei hűség falvai már ott vannak, amelyek tettek azért, hogy megőrizzék azokat a darab földeket Magyarországnak. Látva a pontosításokat és a módosítási javaslatokat a bizottságoknál, ezeket mint előterjesztő, támogatjuk, és kérem a tisztelt Házat is, hogy az összegzett módosítások alapján vagy az összegző módosító javaslatok alapján a határozati javaslatot a Ház támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Balla Mihály képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc 15 másodperc áll még rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi Potápi Árpád államtitkár úr, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány részéről azt tudom mondani, hogy az országgyűlési határozati javaslatot támogatjuk természetesen. Úgy gondolom, illetve úgy gondoljuk, hogy azok a történelmi események, amelyek bár nem előzmények nélkül történtek meg éppen száz esztendeje, talán még okot adnak arra, hogy ezekkel a történésekkel, illetve ezekkel az évekkel tudjunk foglalkozni. Mindenképpen méltányolhatók azok a települések, azok az emberek, azok a közösségek, az akkor élt, nyugodtan mondhatjuk, történelmi személyiségek és ismeretlen emberek, akiknek a nevét talán ezekből a határozatokból is megtudhatjuk vagy megtudjuk, akiknek az emlékét meg kell őriznünk. Hiszen ellentétben az akkor élő kortársakkal, illetve elődeinkkel szemben, ők megpróbálták a lehetetlent, amikor az ország hadseregét leszerelték, amikor ez az ország teljes apátiába szorult vissza, mégis voltak olyan települések, voltak olyan falvak és városok, amelyek nem nyugodtak bele a megváltoztathatatlanba, és saját maguk tettek azért, hogy újra vissza tudjanak kerülni Magyarországhoz. Vállalták sokszor a fegyveres konfliktust, vállalták a megtorlásokat, vállalták azt, hogy nem törődnek azzal, hogy milyen következmények lesznek, de mindenképpen Magyarországhoz kérik vissza magukat. Így volt ez Balassagyarmat esetében, így volt ez a nyugat-dunántúli horvát nemzetiségű falvak esetében is, így volt ez Sopron esetében, és így volt ez Somoskő, illetve Somoskőújfalu esetében is. [[17.10]] Közel száz év telt el azóta, de úgy gondolom, hogy ez a száz év bár nagy idő, de nekünk nem szabad elfelejtenünk ezeket az eseményeket, nem szabad elfelejtenünk ezeket az embereket, és mindenképpen a nemzet emlékezetében meg kell őket őriznünk. Úgyhogy mindenképpen javasoljuk, hogy az Országgyűlés a határozati javaslatot fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Potápi államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerint időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom annak a szót, aki előre jelentkezik. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, Balla Mihály képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tényleg nincs más feladatom most itt a vita során, mint hogy zárszóként elmondjam, mindenkinek köszönjük a támogatást, pártállástól függetlenül, Becsó Zsolt képviselőtársam kezdeményezéséről, illetve közös kezdeményezésünkről. Azt gondolom, hogy ezzel a két nógrádi település, Somoskőújfalu és Somoskő most méltán viselheti azt a címet, amelyet kiérdemelt a közel száz évvel ezelőtti helyi, mondhatnánk azt is, hogy okosság, a helyi rátermettség és a helyi bátorság példájaként. Azt gondolom, úgy ahogy államtitkár úr is elmondta, ez a két település is bele fog illeni abba a sorba, amely a magyarságról, a nemzeti öntudatról, a hazafiasságról és a hazaszeretetről szól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Balla Mihály bizottsági elnöki úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel és az egyes hatósági eljárások egyszerűsítésével összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18320. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel és az egyes hatósági eljárások egyszerűsítésével összefüggő törvények módosításáról szóló T/18320. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 22 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett támogatta. A Törvényalkotási bizottság eljárása során módosító javaslat került elfogadásra. A módosító javaslat eredményeképpen szükséges megteremteni a fiatalok „B" kategóriás, azaz személygépkocsi vezetésére jogosító vezetői engedélyének megszerzéséhez nyújtott támogatás illetékmentességét. A törvényjavaslat célja az ügyintézés egyszerűbbé és hatékonyabbá tétele a bürokráciacsökkentés jegyében és érdekében. Mindezek érdekében a javaslat 43 törvény módosítását indítványozza, ebből csak néhányat. A javaslatban a hatósági nyilvántartásokkal kapcsolatos szabályok tekintetében többek között az erdészeti hatóság részére az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázishoz való közvetlen hozzáférés biztosítása valósul meg. Egyszerűbbé válik továbbá a felsőoktatási információs rendszerhez való közvetlen elektronikus hozzáférés a családtámogatási ügyekben eljáró hatóság részére. A javaslat jelentősen módosítja a cégeljárásról szóló törvényt, illetve bevezetésre kerül meghatározott ingatlanügyi és halgazdálkodási eljárásokban az automatikus döntéshozatal lényege. Köszönöm figyelmüket. Kérem, a törvényjavaslatot a holnapi nap során szavazatukkal támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. Kovács Zoltán államtitkár úr, most vagy a vita végén? [[Dr. Kovács Zoltán: A vita végén.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy ki kíván a megfelelő időkeretben hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és most adom meg a szót Kovács Zoltán államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Talán nem véletlen, hogy nagy vita, sőt semmilyen vita nem alakult ki erről az előterjesztésről, hiszen már az általános vitában is az látszott, hogy sok tekintetben támogatott a törvényjavaslat. A Törvényalkotási bizottság véleményét ismertette Vas Imre képviselőtársunk, aki lényegében összefoglalta, hogy mi az az új bürokráciacsökkentő negyedik csomag, amelyik már az eddigi 265 törvény mellett - gyakorlatilag most már túlhaladtuk a 300 törvény módosítását is - az állampolgárok, illetve a vállalkozások számára egyszerűbbé teszi azt a jogi dzsungelt, amelyben ma még mindig el kell hogy igazodjunk. Ebben sok lépés történt, én a múltra most igazán csak néhány mondatban szeretnék visszatérni. Volt ebben, ami szintén a bürokratikus terheket csökkenti, illetékmentesség, illetve az igazgatási szolgáltatási díjak csökkentése közel 14 milliárd forint értékben éves szinten a polgárok és a vállalkozások számára, rövidebb határidők, egyszerűbb eljárási szabályok, amelyek aztán majd január 1-jétől az úgynevezett Ákr.-ben fognak véglegesen megjelenni a gyakorlatban. Ebben a törvényjavaslatban az egyik fontos elem, hogy a hatóságok közötti kapcsolattartás gördülékenyebb legyen, ezzel is időt takarítsunk meg. Nemcsak anyagi terheket, hanem adminisztratív terheket is csökkent, ennek a folyamatos felülvizsgálatát folyamatosan végezzük. Ehhez tartozik még egy jelentős mértékű ágazati kormányrendelet-módosítás, amely szintén segíti majd az ezekben az ügyekben való eligazodást is. És ehhez természetesen kell egy háttérfolyamat-működéstámogatás is, amely rugalmasabbá teszi, és megfelelőbb eszközökkel rendeli felszerelni a közigazgatási hatóságot. Kevesebb dokumentum beszerzésére van szükség az állampolgárok részéről, és hozzá lehet férni különböző nyilvántartási rendszerekhez, ilyen például a felsőoktatási információs rendszer, amely mindig problémát jelentett adott esetben az egyetemistáknak vagy a főiskoláknak, hogy a családtámogatási rendszerben mindig igazolást kellett hozni, most ez közvetlen hozzáférést eredményez. Hatósági nyilvántartásokat vonunk össze. Párhuzamos nyilvántartások voltak, ezekben nem minden adat szerepelt pontosan, ezeket reményeink szerint rendbe tesszük ezzel, hiszen ugyanazokat az adatokat tartalmazták ezek a párhuzamos nyilvántartások. A cégeljárást is módosítjuk az egyszerűsített végelszámolás vonatkozásában. Ezt maguk a vezető tisztségviselők is levezényelhetik, és nem kell mindenféle adminisztratív teherrel vagy változással mindig a cégbírósághoz fordulni, például ha egy lakcím megváltozik, oda kellett fordulni, innentől kezdve ezt a módosításnál is meg lehet tenni, ezáltal is elősegítve a vállalkozásbarát környezetet. [[17.20]] Automatikus döntéshozatal, amely polgári eljárásokban szükséges, hatósági bizonyítvány kiadása vagy valamilyen igazolás kiadása - ezt 24 órán belül kiadja a hatóság. Azt gondolom, hogy ez teljesen ügyfélbarát javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kérem, hogy a holnapi zárószavazáson támogassák a törvényjavaslatot, hiszen ez egy progresszív, előrevivő, az állampolgárokat és a vállalkozásokat segítő törvényjavaslat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Kovács államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Magyar Sport Napjáról, a Magyar Parasport Napjáról és a Magyar Diáksport Napjáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Dúró Dóra, Szilágyi György, Jobbik; Földi László, KDNP; Ikotity István, LMP; Nyitrai Zsolt, Vas Imre, Fidesz; Mesterházy Attila, MSZP, képviselők által benyújtott H/18211. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Tapolczai Gergely képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a magyar sport napjáról, a magyar parasport napjáról és a magyar diáksport napjáról szóló H/18211. számú határozati javaslatot. A bizottság 25 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Kulturális bizottság háttéranyagát, valamint a Jobbik által benyújtott módosítási javaslatot. A Jobbik által benyújtott módosítási javaslat arról szól, hogy a jogalkotásról szóló törvény előírásaihoz alkalmazkodva határozza meg a határozat hatálybalépése napját, azt, hogy a közzétételt követő napon léptesse hatályba. Örömömre szolgál, hogy a kormánypártok támogatták az általam benyújtott módosító javaslatot, amely a magyar siketsport napját június 2-ára tenné, tekintettel a siketsport hagyományaira, és tekintettel arra, hogy a második legnagyobb nemzetközi esemény a fogyatékosok sportjában a siketlimpia. Az általános vitában is elmondtam az érveimet. Tekintettel arra, hogy a sport mindenkié, kérem képviselőtársaimat, hogy egyhangúlag támogassák a javaslatom. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tapolczai képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. Államtitkár úr jelzi, hogy majd a vita végén. A képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy van-e hozzászóló, felszólaló. [[Nincs jelentkező.]] Ha nincs, akkor öné a szó, államtitkár úr, mivel a vitát lezártam.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is köszönöm azoknak a képviselőknek, akik támogatták ezt a határozati javaslatot. Annak idején már az első Orbán-kormány is támogatta a sportot, mert fontosnak tartotta a sport anyagi és más tekintetbeli megbecsülését. Nem véletlen, hogy a magyar sport napja, május 6-a már eddig is kiemelt jelentőséggel bírt a sport életében. De képviselőtársaink előterjesztették a javaslatot, hogy a magyar sport napja mellé a magyar parasport napja és a magyar diáksport napja is bekerüljön a naptárba, mintegy figyelmeztetve a magyar társadalmat, és megbecsülve a parasportolókat, a diáksportolókat, edzőiket, valamint a hozzátartozókat, a szülőket is, akik sok-sok energiát fektetnek be ebbe a csodálatos tevékenységbe, a másik oldalról pedig sok-sok szép örömet, sikert hoznak az országnak. Mindazonáltal azt kell mondanom, hogy nagyon szépen köszönöm ezt a módosító javaslatot, amelynek a legfontosabb része az, amit Tapolczai Gergely képviselő úr is említett, hogy a magyar sport napja, a magyar parasport napja és a magyar diáksport napja mellett még a magyar siketsport napja is bekerüljön a naptárba június 2-ával. Csak egy rövid kitérőt tennék; nincsenek itt baloldali képviselőtársaink. 2009-ben sajnos egy nagyon rosszízű ajándékozás, illetve úgymond kitüntetés történt, ami nagyon nagy mértékben megsértette a siket sportolóinkat. Ez a mostani döntés talán egy bizonyos kárpótlást jelent számukra, valamennyire helyre téve azt a nagyon rossz baloldali gondolkodást, aminek következtében őket megalázták a díjazás során. Még egyszer köszönöm Tapolczai Gergely előterjesztését, javaslatát, a Törvényalkotási bizottság döntését, és teljesen természetes, hogy a kormány ezt a módosítót és a módosító indítványokat támogatja. Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a kiegészítést, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott T/18296. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtárgyalta a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/18296. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag fogadta el. A Törvényalkotási bizottság külön módosító javaslattal nem élt, így az összegző módosító javaslat kizárólag az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát tartalmazza. A módosító javaslat mindösszesen egy pontban tesz jogtechnikai természetű módosítást. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő módosító javaslat a nemzetiségek alapvető jogainak gyakorlását segíti elő azzal, hogy a nemzetiségek jogairól szóló törvény megalkotása óta eltelt időszak alatt felmerült gyakorlati kérdések rendezésére tesz módosító javaslatot. Erre való tekintettel kérem önöket, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. [[Fuzik János: Igen.]] Fuzik János szlovák nemzetiségi szószóló jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottságának és a nemzetiségi szószólónak a parlamentben olyan kérdésekben van kompetenciája, amelyek a Magyarországon élő nemzetiségek jogait és érdekeit érintik. Természetesen a nemzetiségek jogairól szóló törvény, jogszabály egy ilyen kérdéskör. [[17.30]] Ezért nyújtott be ehhez a törvényhez önálló bizottsági indítványként törvénymódosító javaslatot a Magyarországi nemzetiségek bizottsága T/18296. számon. Mint a törvénymódosító javaslat általános vitájában is felhívtam már rá a figyelmet, jövőre lesz 25 éve annak, hogy az újkori Magyarország, a rendszerváltozás utáni Magyarország elfogadta első nemzetiségi törvényét, a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvényt. Ezután 12 esztendőt kellett várni, 2005-ig, amíg ennek a törvénynek az első módosítására sor került. Majd újabb 6 év telt el, amikor 2011-ben új néven született, mondhatni, új nemzetiségi törvény, a nemzetiségek jogairól szóló CLXXIX. törvény. Amikor 2014-ben a nemzetiségi szószólók helyet foglaltak az Alaptörvény szerint az Országgyűlésben, és megkezdték munkájukat, részvételüket az Országgyűlés munkájában, akkor mindjárt egy törvénymódosító javaslattal éltek, amely csak választójogi kérdéseket módosított. Tehát tulajdonképpen ismét 3 év telt el azóta, hogy a törvény az Országgyűlés elé került módosítás céljával. Pedig a világ, az élet változott. Hiszen közben lezajlott a köznevelés reformja, az intézményfenntartók sorában megjelentek az országos nemzetiségi önkormányzatok mellett a helyi nemzetiségi önkormányzatok, állami fenntartásba kerültek a köznevelési intézmények, tehát az átadás-átvétel is gyökeresen megváltozott. Mindenképpen szükségét éreztük annak tehát, hogy ez a törvény kövesse az életet, és valóban, mint egy szerves organizmus, szolgálja a hazai nemzetiségek érdekeit, jogait, életét. Ez egy nagyon kiterjedt, közel 300 paragrafusból álló nemzetiségi kódex; a módosítása, amely most az önálló bizottsági indítványunk szerint csupán 30 paragrafust érint, mégiscsak rendkívül változatos. Hiszen az említett köznevelési, oktatási terület mellett kulturális kérdésekkel, önkormányzati működési kérdésekkel, választójogi kérdésekkel, vagyonjogi kérdésekkel foglalkozik. Ennek megfelelően az előkészítő munkálatok is nagyon kiterjedtek, sokrétűek és időigényesek voltak. Két esztendeig dolgozott a bizottságunk azon, hogy ez a törvénymódosítás, törvénymódosító indítvány megszülessen. Hat szaktárcával működtünk együtt, elsősorban a nemzetiségi területet felügyelő Emberi Erőforrások Minisztériumával, az egyházi, nemzetiségi és civil kapcsolatok államtitkárságával. A hat szaktárca mellett különböző hivatalokkal, a Nemzeti Választási Irodával, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalával; sok szakmai segítséget kaptunk az Országgyűlés Hivatalától értelemszerűen. Így születhetett meg az a törvénymódosító javaslat, amelyet november 30-án általános vitában tárgyalt az Országgyűlés. Nagy elégtételt jelentett számunkra egyrészt a vitában részt vevő országgyűlési frakciók képviselőinek elismerése az elvégzett munkát illetően, illetve az a biztatás, hogy a törvényjavaslat elfogadása során támogatásukra számíthatunk. A kijelölt Igazságügyi bizottság, mint el is hangzott már a Törvényalkotási bizottság beszámolójában, egyetlen jogtechnikai kodifikációs módosító javaslatot nyújtott be. Ez egyébként egy fontos módosító javaslat, mert ugyan jogtechnikai, de pontosító javaslat, és egy olyan átmeneti rendelkezést pontosít, amely intézményfenntartási szempontból a közeljövőben, ha a törvény érvénybe lép, nagy jelentőséggel fog bírni. Köszönettel vettük a Törvényalkotási bizottság egyhangú támogatását, és bízunk abban, hogy holnap, a zárószavazás, a döntéshozatal során az Országgyűlésben, mivel sarkalatos törvényről van szó, ugyanilyen támogatást kapunk, és törvénymódosító törekvésünk eredményes lesz. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen Fuzik János szlovák nemzetiségi szószólónak az előterjesztők nevében elmondott hozzászólását. Jelzem, hogy a vita végén az esetleges zárszó elmondására 4 perc 10 másodperc áll még rendelkezésére. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egyrészt köszönöm a Törvényalkotási bizottságnak a módosítást. Teljesen természetesen támogatjuk. Köszönöm szépen a nemzetiségek bizottságának az előterjesztést, ezzel a kiegészítéssel, nagyon bízom benne, hogy holnap az Országgyűlés valóban kétharmados többséggel elfogadja. Én csak a jegyzőkönyv kedvéért szeretném azt elmondani, hogy a múlt héten a baloldali, főleg szocialista képviselők hiányolták egyrészt a cigány származású képviselőinket; jelzem, itt vannak. Szószóló urat; itt van. Csak egyedül a baloldali sorok üresek teljesen. Érdekes módon őket mégsem érdekli annyira ez a vita. [[Z. Kárpát Dániel: Fordulj meg! Nincs itt Farkas Flórián.]] A jobbikos képviselőket most nem említettem. Köszönöm szépen az előterjesztőknek a munkáját. Elnök úr, köszönöm szépen. A Jobbikra nincs miért reagálni. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiban. Az elnök csenget.]] Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Firtl Mátyás képviselő úrnak, KDNP.
Poštovani Predsjedniče! Poštovani Zastupneci! Sad dasam postdragani, zdrávomir vaskom jaziku vaskom dragom navom vecseru. Pustitemi da kod jedan hrvatski narodnosti zastupnik madarsko parlamente. Pozdravljam vas! A sad dalje mađarskom jezikum! És tovább magyarul. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy tovább magyarul folytassam. Ez volt az előző mondatom gondolata. Engedjék meg, hogy a magyar parlament egy horvát nemzetiségű országgyűlési képviselőjeként, nem szószólójaként szóljak, és üdvözöljem azt a lehetőséget, hogy a magyar parlamentben mégiscsak van lehetőség parlamenti képviselőként is hozzászólni egy olyan vitához, ami itt van. Ami a nemzetiségi bizottság véleményét illeti, azt tudom mondani, hogy hangsúlyozottan alá tudom támasztani azt a gondolatot, amit a szlovák képviselő most elmondott, de elmondhatta volna a német, a bolgár vagy a jelen lévő bármelyik nemzetiségi szószóló, hogy a magyar parlamentben abban, úgy érzem, egység van, hogy ha a nemzetiségek felszólalnak, nemzetiségként szólalnak meg - nézek rá Varga József képviselőtársamra -, akkor mi azt mondjuk a parlamentben, bármelyik frakcióhoz is tartozunk, jelen esetben a KDNP-hez vagy éppen a Fidesz-frakcióhoz tartozunk, vagy ha éppen a Jobbik-frakcióhoz tartoznánk, mert az előbb itt volt némi polémia, akkor azt tudjuk mondani, mi mindannyian abban vagyunk érdekeltek, ahogy az alkotmányunkban is rögzítettük, hogy a nemzetiségeket Magyarországon alkotmányos jogon nemzetiségi kérdésként kell kezeljük. Ha horvát nemzetiségű képviselőként szólok hozzá, akkor azt kell tudnom mondani, hogy mi teljes mértékben egyetértünk azzal, amit képviselő úr az előbb megfogalmazott, hogy érdekeltek vagyunk abban, amit a nemzetiségek saját maguk, önkormányzatuk révén megfogalmaznak önmaguk számára. A magyar politikai rendszer nem akar abba igazán beleszólni, amit lehetőségként a törvény ad az önök számára, és amit most a törvényalkotás alapján biztosítunk az önök számára. Ez az önkormányzatiság lényege, hiszen akkor tudják önök leginkább képviselni a nemzetiségi önkormányzatok által képviselt érdeket, ha a magyar parlamentben ebben konszenzus van. [[17.40]] Ez idáig a nemzetiségi bizottság a magyar parlament számára és - amit az elmúlt időszakban a Fidesz-KDNP-kormányzat 2010 óta az alkotmányos törvénysértés alapján - a magyar nemzetiségek számára biztosított a magyar alkotmányban rögzített módon, a magyar alkotmányban benne van, hogy a nemzetiségek Magyarországnak törvényalkotó részei, azt mi biztosítottuk, akkor természetesen mi, amikor önök megfogalmaznak igényeket, elvárásokat, és ez idáig minden önök által, a nemzetiségi bizottság által beterjesztett javaslat, a magyar parlamentben gyakorlatilag egyhangú támogatással bírt. Ezért azt tudom mondani most is, amit önök megfogalmaztak, a Kereszténydemokrata Néppárt részéről, de a Fidesz-KDNP részéről, a szövetség részéről is azt tudom megfogalmazni önöknek, hogy mi teljes mértékben támogatjuk azt, amit a nemzetiségi önkormányzatok támogatnak. Mondhatom ezt úgy, még egyszer mondom - ezzel a névvel, ahogy fel van írva a táblára, hogy Firtl Mátyás, aki egyrészt a német kisebbséghez tartozva, illetve a nemzetiséghez tartozva, de éppen így a horvát nemzetiségi önkormányzathoz is tartozva, és a nemzeti parlamentben, a magyar parlamentben itt egy parlamenti képviselőként a jövőre nézve is azt tudom mondani -, hogy igenis mi, parlamenti képviselők abban vagyunk érdekeltek, hogy a magyar nemzetiségek, tartozzon bárki bárhová, abban vagyunk érdekeltek, hogy igenis Magyarországon a nemzetiségek képviselete megfelelő módon támogatott legyen. Pontosan abban az időszakban, amikor sajnálatos módon tanúi vagyunk annak, hogy mi történik éppenséggel Ukrajnában a nemzetiségi nyelvtörvény kapcsán. Ezért kérem a magyar parlamentet, hogy támogassuk azt az előterjesztést, amit a nemzetiségi képviselők a nemzetiségi bizottság javaslata alapján közzétettek itt köztünk. Kérem támogatásukat az elkövetkező időben is a nemzetiségek javára. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem…, már nem kérdezem meg, mert látom Varga József nevét a monitoron. Megadom a szót Varga József képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy néhány szóban én is elmondjam a Fidesz álláspontját. Egyfelől üdvözöljük a törvénymódosítást. A törvénymódosításnak néhány elemére szeretnék kitérni, ami pozitívan érinti mind a magyarországi cigányságot, mind a teljes magyarországi kisebbségeket. Az egyik legfontosabb eleme a törvénymódosításnak, hogy végre ez a törvény lehetővé fogja tenni, hogy a nemzeti kisebbségi önkormányzatok, az országos önkormányzatok a törvény alapján meg fogják jelölni azt, hogy milyen feladatokat kell ellátniuk, és ez végre nevesítve lesz. Ez volt az elmúlt 25 év egyik legkomolyabb problémája, hogy nem nagyon tudták törvény alapján a működésüket biztosítani. Nagyon fontos elemének tartom azt is, hogy a törvény nyitott afelé, hogy már nem 100 százalék kisebbséginek kell egy iskolában részt venni ahhoz, hogy meg tudja lépni a kisebbség a megfelelő lépéseket, és így már a 75 százalék is elég lesz. Azt szeretném még tisztázni, hogy ilyen összefogás ebben a parlamentben törvény mellett még nem volt, és ez a magyar társadalom kisebbségpolitikáját és a kisebbséggel való együttérzést biztosítja. Nem szeretnék kampánybeszédet tartani, de nem tudom szó nélkül hagyni azt, hogy az elmúlt 8 évben a kisebbségek támogatása 2010 óta a háromszorosára emelkedett. 2010-ben körülbelül 3 milliárdot költött a magyar állam a kisebbségekre en bloc, és most el fogjuk érni a 10 milliárdot. Én még egyszer köszönöm Fuzik János és a kisebbségi szószólók munkáját, sok sikert és boldog, békés karácsonyt kívánok minden kisebbséginek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Varga József képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót Fuzik János szlovák nemzetiségi szószólónak, előterjesztőnek. Több mint négy perce van, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Vážený pán poslanec! Ďakujem, že ste mi v chorvatskom meterineskom jazyku blahoželali a poďakovali! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen, hogy horvát anyanyelvén ismerte el a munkánkat, és mindenkinek, minden felszólalónak köszönöm szószólótársaim, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében is az elismerő szavakat. Ahogy Firtl Mátyás képviselő úr említette, valóban, az önkormányzatiságnak ez egy fontos pontja, hogy magunk vesszük kezünkbe a sorsunkat. Természetesen az országos nemzetiségi önkormányzatokkal és a szövetségükkel szorosan együttműködve tettük ezt, és adtuk be javaslatainkat a törvénymódosításokhoz. Köszönöm szépen Varga József képviselő úr elismerő szavait is, a kötelező közfeladatok természetesen az országos nemzetiségi önkormányzatok szövetsége és az önkormányzatok kérésére került most nevesítésre a törvénymódosításban, és nyilvánvalóan az iskolaátvételt is megkönnyíti, hogy nem minden gyermek, hanem elég, ha a gyerekek 75 százaléka vesz részt nemzetiségi oktatásban vagy oktatás-nevelésben. Bízom benne, hogy valóban a sarkalatos törvényt holnap támogatni fogják. Az általános vita során szeretném megköszönni a Jobbik képviselőinek is, hogy egyrészt részt vettek a vitában, másrészt pedig biztosítottak minket arról, hogy a döntéshozatal során is támogatják majd a törekvésünket, és bízom benne, hogy a most jelen nem lévő frakciók is a holnapi szavazásnál támogatják a hazai nemzetiségek törekvéseit. Mi valóban, azt hiszem, most már kicsit az ünnepi hangulatban is meg a négyéves ciklus vége felé otthonra találtunk itt az Országgyűlés padsoraiban, nemcsak azért, mert valóban jelentős politikai támogatást kaptunk, és az előbb említett költségvetési eredmények is azért születhettek meg, mert egyrészt a kormány, másrészt pedig az országgyűlési frakciók is egyöntetűen támogatták. De amikor szétnéztünk, azért gyakran szót tudtunk volna érteni, ahogy én is most Vantara Gyula képviselő úrral, Békéscsaba volt polgármesterével szlovák nyelven is szót értenék, és vannak még többen, és ugyanígy szószólótársaim a maguk anyanyelvén több országgyűlési képviselővel is szót értenének. Tehát köszönet a befogadókészségért, köszönet a támogatásért, és bízom benne, hogy ez holnap is megnyilvánul majd. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm Fuzik János szlovák nemzetiségi szószóló vitazáróját. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott T/18297. sorszámú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. Jelzi, hogy igen. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2017. november 7-én nyújtotta be a jelen részletes vitában tárgyalandó, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról tárgyú, T/18297. számú törvényjavaslatot. [[17.50]] A parlament az általános vitát 2017. november 29-én lefolytatta, egyéni képviselői törvénymódosító javaslat a törvényjavaslathoz nem érkezett. A Kulturális bizottság a 2017. december 5-ei ülésén, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2017. december 6-ai ülésén tárgyalta a törvényjavaslatot, lefolytatta annak részletes vitáját a házszabályi rendelkezések 44-45. §-a alapján. A törvényjavaslathoz egyik bizottság sem tett további módosító javaslatot, és megállapította, hogy a házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelel. A törvényjavaslat alapján a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 8. melléklet 6. sora 2018. január 1-jétől úgy módosul, hogy a nemzetiségi pótlék alsó és felső határa a jelenlegi 10 százalék helyett 15 százalékra emelkedik. A törvényjavaslat célja, hogy a magyarországi köznevelési intézményekben az elmúlt években egyre jelentősebb problémát okozó nemzetiségipedagógus-létszámhiányt ellensúlyozza és a megfelelő képzettségű szakembereket biztosítsa a magyarországi nemzetiségek részére. A pályán lévő nemzetiségi pedagógusok megtartása, a nemzetiségi pedagógusok megbecsülésének javítása érdekében a kormány és az Országgyűlés a 2017. évi C. számú, Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló törvény XX., az Emberi Erőforrások Minisztériumát érintő fejezetében a 20/56. nemzetiségi támogatások alcímszám alatt már biztosította a támogatást erre a célra. Ez a támogatás egyidejűleg lehetővé teszi a nemzetiségióvodapedagógus-képzésben részt vevők létszámának növelését, a képzés minőségének javítását, valamint a nemzetiségi pótlék emelését. A nemzetiségi pótlék 2018. január 1-jétől történő megemelése teszi szükségessé a nemzetiségi köznevelésről szóló törvény benyújtott módosítását. Ez a nemzetiségipótlék-emelés fenntartótól függetlenül kiterjed valamennyi magyarországi nemzetiség minden nemzetiségi pótlékra jogosult nemzetiségi pedagógusára. A törvényjavaslatot előzetesen leegyeztettük az érintett szaktárcákkal, a kormányzattal, valamennyi parlamenti frakcióval, ezért tisztelettel kérem önöket, hogy egységesen támogassák a T/18297. számú törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für ihre Aufmerksamkeit. Ich wünsche Ihnen frohe Weihnachten und einen guten Rutsch ins Neue Jahr!
Köszönöm szépen Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak. Tájékoztatom, hogy a zárszó elmondására 6 perc 30 másodperc áll még rendelkezésére. Most megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki hozzászólni, felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Teljesen természetes, hogy a kormány melléállt eddig is azoknak a törekvéseknek, amelyek a nemzetiségek megmaradását szolgálják. Köszönöm szépen egyébként a korábbi napirendi pontnál elnök úrnak, Fuzik János elnök úrnak azt az észrevételét is, illetve hozzáteszem, a Fidesz képviselőjének, Varga Józsefnek az észrevételét is, hogy igenis, megtettük azt a legnagyobb lehetőséget az elmúlt hét év alatt, miszerint megháromszoroztuk a nemzetiségek támogatását, és ez minden területre kiterjed. Most valóban nem hitelfelvételből, nem eladósodásból, hanem a gazdaság jó teljesítésének, a jó gazdaságpolitikának, és hozzáteszem, természetesen az emberek szorgalmának köszönhetően egy újabb lehetőség nyílott meg. Ez a lehetőség, ahogy alelnök úr, vagyis bizottsági elnök úr is elmondta, a nemzetiségi pótlék kiterjesztése, vagyis emelése 10 százalékról 15 százalékra, de mindenkire vonatkozóan, akik ezen a területen oktatnak és nevelnek.Köszönöm szépen, hogy ennek a lehetőségnek melléállhattunk. Azt azért szeretném jelezni, hogy miután a jövő évi költségvetést az ellenzék nem szavazta meg, sem az itt nem jelen lévő szocialisták, sem az itt nem jelen lévő LMP, sem a néhány képviselővel jelen lévő Jobbik sem szavazta meg, holnap egy picit korrigálhatják ezt a tévedésüket és melléállhatnak ennek az emelésnek. Meglátjuk, hogy egyébként a nemzetiségeket vagy legalábbis egy részét szóban támogatják, egy másik részét pedig verbálisan is és szóban is támadják, ami persze teljesen elfogadhatatlan. Nálunk 13 nemzetiség létezik, és mind a 13 nemzetiséget szeretnénk ezzel a támogatással is elérni és támogatni. Köszönöm szépen a bizottság előterjesztését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Soltész államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót, ezért most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, ezért ezt a vitaszakaszt lezárom. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószólónak, az előterjesztőnek.
Köszönöm szépen. Csatlakoznék elnök úr előző napirendnél történt zárószavaihoz. Nagyon köszönöm a kormánynak, a Fidesz-KDNP-frakciónak, hogy döntéseivel lehetővé tette az elmúlt három és fél évben, illetve az előttünk lévő 2018-ban is azt, hogy nagyon jelentőset léptek előre a magyarországi nemzetiségek. Köszönöm az ellenzéki frakcióknak is, hogy mint ennél és az előző törvénynél is és ahogy Firtl Mátyás képviselő úr említette, a ciklus során benyújtott, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott minden törvényjavaslat a parlament gyakorlatilag egyhangú támogatásával került elfogadásra. Kívánom, hogy ezt a jó szokását a következő parlament is tartsa meg, és akkor nekem nincs más dolgom, mint ….., kívánok mindenkinek áldott karácsonyt és boldog, eredményes új évet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen Ritter Imre német nemzetiségi szószóló zárszavát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18313. sorszámon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításáról szóló T/18313. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. február 24-ei országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett, 3 ellenszavazattal támogatta. Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy a Jobbik által akkor jelzett probléma a TAB tárgyalási szakaszának köszönhetően megoldódott. Ugyanis a Jobbik részéről azt kifogásolták, hogy a javaslat az azbeszthulladék-lerakási problémakört nem kezeli. Az elfogadott összegző módosító javaslat ezzel ellentétben lehetőséget ad arra, hogy a lakosságnál képződő, azbesztet tartalmazó veszélyes építési, bontási hulladék környezetveszélyeztetést kizáró módon történő szállítása, illetve annak átvétele külön hulladékgazdálkodási engedélyeztetés, így külön költségek felmerülése nélkül történhessen. A módosítás elősegíti továbbá, hogy az említett hulladékot a lakosok valóban elvigyék a veszélyeshulladék-lerakóba. [[18.00]] Mindezek fényében kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazás során a javaslatot a kiegészítéssel támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most hozzászólni. [[V. Németh Zsolt: Nem.]] Jelzi, hogy majd később. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót a kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának, aki nincs jelen a teremben, tehát nem tudom megadni a szót. Kisebbség? [[Nincs jelzés.]] Nincs jelen. Heringes Anitáék? Nincs jelen. Sallai Benedek nincs jelen. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitaszakaszt lezárom, és most adom meg a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak, az előterjesztőnek.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen levő képviselők bizonyára végigkövették a hulladékról szóló törvény vitáját, megismerhették azokat a jellemzően gyakorlati szempontú módosításokat, amelyek közül most kiemelten a kitermelt szennyezetlen talajjal kapcsolatosat említem meg, amely módosítás egy többéves gondot orvosolt. A Törvényalkotási bizottság néhány nyelvhelyességi jellegű módosítása mellett valóban egy jelentős módosítást tett, a lakosság széles körét érintő azbeszthulladékkal kapcsolatos speciális szabályokra tett javaslatot. Ennek révén lehetővé válik, hogy a tulajdonos a környezetvédelemben elért eddigi eredményekből nem engedve egyszerű szabályokkal maga is elszállíthassa az azbeszthulladékot. Itt tetőpaláról beszélünk, nem másról, nem szórt azbesztről vagy más veszélyes anyagról. Lehetővé teszi ez a módosítás azt is, hogy majdan később egy programmal kialakított pontokon ezt leadja, és reményeink szerint építési, bontási törmelék áron az állam ezt átveszi, és így lehetővé válik a program elfogadását követően, hogy a lakosság több százezer forintos, jelenleg még meglévő ártalmatlanítási költség alól mentesüljön. Köszönöm szépen a vitában való aktív részvételt az eddigiekben, és kérem azt, hogy a holnapi nap folyamán is szavazataikkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, V. Németh Zsolt államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes agrárszabályozási tárgyú törvényeknek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénnyel összefüggő és más célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18567. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtárgyalta a T/18567. számon benyújtott, az egyes agrárszabályozási tárgyú törvényeknek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvénnyel összefüggő és más célú módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 5 nem ellenében, valamint 3 tartózkodó szavazat mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Mezőgazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság javaslatát. Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy a Törvényalkotási bizottság által elfogadott módosító javaslat azzal a céllal egészíti ki az illetéktörvény rendelkezéseit, hogy a földszerzés esetén érvényesíthető vagyonátruházási illetékmentesség gazdálkodási formától függetlenül minden mezőgazdasági tevékenység végzését vállaló új tulajdonosra vonatkozzon. A bizottság továbbá kiegészítette a hegyközségi tanács összetételére vonatkozó javaslatokat is annak érdekében, hogy a tanácsban egyenlő súlyú képviselete legyen a szőlészeti és a borászati ágazatnak.Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által beterjesztett törvényjavaslat 17 törvény leginkább technikai jellegű módosítására irányul, amelynek közös nevezője, hogy az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény január 1-jei hatálybalépésével összefüggésben szükséges változtatásokat tartalmazza. A törvényjavaslatban szereplő törvények módosítását egyrészt a szakmai tapasztalatok, valamint az időközben bekövetkezett jogszabályi változások és az említett Ákr., az általános közigazgatási rendtartásról szóló CL. törvény hatálybalépésével való összhang biztosítása tette szükségessé. Egyetértek azzal a véleménnyel, amelyet a törvényjavaslat általános vitájában, az általános vita zárszavában dr. Nagy István államtitkár úr mondott, hogy az agrártámogatások eddigi tapasztalatait figyelembe véve olyan egyedi eljárásrend kialakítása is szükségessé vált az Ákr.-rel összefüggésben, amely az eddigi tapasztalatokkal mindenképpen korszerűbb szellemben az ügyfélbarát bánásmódot mint szükséges elvárást fogalmazza meg, és ez, azt gondolom, hogy a gazdatársadalom érdekeivel is összhangban áll. Így a módosításokat, mindazokat, amelyeket a Törvényalkotási bizottság ülésén elfogadtunk, és mindazokat, amelyeket a Mezőgazdasági bizottság is elfogadott, támogatólag terjesztjük az Országgyűlés elé, és kérem, hogy a holnapi szavazatukkal a törvényjavaslat elfogadását támogassák. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Galambos Dénes képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni? [[Dr. Nagy István nemet jelez.]] Jelzi államtitkár úr, hogy majd a későbbiekben esetleg. A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Pócs János képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ahogy hallottuk, a törvényjavaslat csak kodifikációs pontosításokkal egészült ki a bizottsági vita során. Azt nem hagyom szó nélkül, hogy az LMP már a módosító javaslat jogi eszközét is politikai vádaskodásra használja fel. Szerintem ne tegyünk forgalomképtelenné egy világörökségi területhez tartozó ingatlant, mondjuk, egy szállodát, csak azért, mert az LMP szeretné újra kimondani valamelyik kampányszlogenjét azzal kapcsolatban, hogy ki lop. Kérem tisztelettel a törvénymódosítás támogatását a Háztól. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Pócs János képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most jelzi Nagy István államtitkár úr, az előterjesztő, hogy élni kíván a felszólalás lehetőségével. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak annyival szeretném a képviselőtársaim idejét rabolni, hogy megköszönjem a törvény vitája során tanúsított véleményüket, aktivitásukat, és arra kérjem képviselőtársaimat, hogy a holnapi napon támogassák a törvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Nagy István államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a váltójogi szabályokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18310. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtárgyalta a váltójogi szabályokról szóló T/18310. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 27 igen szavazattal, 3 tartózkodás mellett fogadta el. [[18.10]] A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat alapvetően nyelvhelyességi és szerkesztési, valamint jogtechnikai módosításokat tartalmaz, amelyek mellett érdemi változás is történt. Az érdemi változás az, hogy a megtérítési igény esetén követelhető váltódíj maximum értéke eltörlésre került a TAB-módosítás során.A hatályos váltójogi szabályozást az 1930. évi genfi nemzetközi váltójogi egyezményt kihirdető 1965. évi 1. törvényerejű rendelet és az annak felhatalmazása alapján megalkotott váltójogi szabályok szövegének közzétételéről szóló 1/1965. igazságügy-miniszteri rendelet tartalmazza. A kihirdetést követő több mint 50 év után itt volt az ideje, hogy a megváltozott viszonyokra tekintettel a genfi egyezmény keretei között új, egységes, a modern kor követelményeinek megfelelő váltójogi szabályozás kerüljön elfogadásra.Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem önöket, hogy a váltó használatát a gyakorlathoz és a piaci igényekhez igazító törvényjavaslatot szíveskedjenek támogatni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Államtitkár úr jelezte, hogy az előterjesztő nem kíván most hozzászólni. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitaszakaszt lezárom. Az előterjesztő nem kíván erre reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18316. sorszámon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18316. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 22 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett támogatta. A benyújtott törvényjavaslat sarkalatos rendelkezéseket tartalmazott, amelyek a bizottság eljárása során kivételre kerültek. Tudniillik a Jobbik úgy nyilatkozott a TAB-ülésen, hogy tartózkodik, amelyből arra következtettünk, hogy nem számíthatunk rájuk még a jogrendszer koherenciájának megteremtése érdekében benyújtott törvényjavaslat támogatásában sem. A javaslatot összegezve elmondható, hogy az előttünk fekvő törvénycsomag jórészt technikai módosításokon keresztül garantálja az új büntetőeljárási törvény átvezetését a jogrendszeren, ezáltal az egységes és következetes jogalkalmazási gyakorlat megteremtését. Az Országgyűlés 2017. június 13-án fogadta el a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvényt, amely több új jogintézményt is bevezetett, és tartalmilag más módon szabályozza, a jelenleg hatályos Be. rendelkezéseitől eltérő más fogalomrendszert használ. Erre tekintettel számos ágazati törvény módosítása szükséges. A javaslatban szereplő jogszabályok, módosítások az új XXI. századi követelményeknek megfelelő büntetőeljárási kódex gyakorlati alkalmazását teszik lehetővé a jogalkalmazók számára. Kérem, szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Jelzi államtitkár úr, az előterjesztő, hogy most nem kíván szólni. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, de megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a T/18316. számú, a büntetőeljárásról szóló, 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. A törvényjavaslatban abüntetőügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2016. évi CXXIII. törvény, valamint a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény módosítása érinti a nemzetiségi nyelvhasználatot. A Magyarországi nemzetiségek bizottságának álláspontja szerint a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18316. számú törvényjavaslat összhangban áll az alaptörvény XXIX. cikkével, a nemzetiségek jogairól szóló, 2011. évi CLXXIX. törvény 5. § (1) bekezdésében rögzítettekkel, valamint a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájában vállalt kötelezettségekkel. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslatnak a házszabály 32. § (2) bekezdés szerinti bejelentésében megjelölt rendelkezéseit megvizsgálta, és megállapította, hogy azok megfelelnek a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A bizottság a benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. A bizottság a részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújt be, a törvényjavaslat részletes vitáját 2017. november 21-én lefolytatta, 12 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett támogatta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslatot elfogadásra javasolja. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy képviselői felszólalásokkal ki kíván élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitaszakaszt lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az állami vagyonnal és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18311. sorszámon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. [[18.20]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezés 46. §-a alapján megtárgyalta az állami vagyonnal és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18311. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 3 nem ellenében elfogadta. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat 5., 11., 14. pontjait a Törvényalkotási bizottság nem támogatta, mert azokat a TAB önálló módosító javaslata kezeli. A többi pont viszont elfogadásra került, amelyek jogtechnikai pontosításokat, valamint nyelvhelyességi és szerkesztési módosításokat tartalmaznak.A Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatában az alábbi érdemi módosításokat terjesztette elő. A Magyar Nemzeti Bank részt vehet az Európai Unió vagy annak intézményei, illetve ezek részesedésével működő szervezetek által kezdeményezett vagy támogatott pénzügyi együttműködésekben. A szövetkezeti hitelintézetek integrációjának a sajátos jogállására tekintettel a módosító javaslat megteremti az általános forgalmi adóról szóló törvény vonatkozásában annak lehetőségét, hogy kapcsolt vállalkozásoknak lehessen tekinteni az integráció tagjait, illetve a tulajdonviszonyok alapján hozzájuk kapcsolódó bizonyos szervezeteket, tekintve, hogy az integráció a gyakorlatban pénzügyi csoportként működik. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az alábbi három fontos változásra épül. Az MFB, Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-nek a jövőben lehetősége lesz a startupok és az innovációs támogatások biztosítására a különböző befektetésijegy-, illetve kockázatitőkealapjegy-vásárlásokon keresztül. Változni fog a takarékszövetkezetek működésirányító integrációs szervezete is, annak érdekében, hogy olyan szervezeti és működési jogokkal rendelkezzenek, ami alkalmassá teszi a szövetkezeti hitelintézeteket a hosszú távú, biztonságos működésre.A harmadik eleme a javaslatnak, hogy a jövőben az adók, illetékek, illetve vámok megfizetésére irányuló belföldi postai csekkeknél előírja, hogy a kibocsátó tüntesse fel azokat a jelzéseket, amelyek alapján megállapítható az ügylethez tartozó ügyfél átvilágítási szintje. Ezzel kevesebb adminisztrációs terhe lesz a Postának, de a szabályozás továbbra is megfelel majd az uniós pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni törvényeknek. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat rendelkezéseinek célja a gazdaságélénkítés eszközeinek megerősítése, a szövetkezetek hosszú távú, kiszámítható működésének biztosítása, valamint az adminisztrációs terhek csökkentése. Erre való tekintettel kérem, szíveskedjenek támogatni a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, B. Nagy László képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e most élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Aradszki András: A végén.]] A végén majd. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Két rövid gondolatot szeretnék megfogalmazni az állami vagyonnal kapcsolatosan és a nemzeti pénzügyi szolgáltatások kérdéskörével kapcsolatban. Köztudott, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő feladatköre tovább bővül ennek a törvénytervezetnek az elfogadásával, és megkezdődik a Nemzeti Eszközkezelőnél lévő lakóingatlanok értékesítése. Gyakorlatilag az MFB az egyik legfontosabb pénzintézetté kezdi kinőni magát, itt a Jeremie-alapok és egyéb más kérdéskörök említhetők lennének, vagy kibonthatók lennének. Ami igazából a lényege a dolognak, hogy hat év eltelte után a visszavásárlás jogát gyakorlatilag elveszítik az adósok, a lakások ilyen értelemben tehát az MNV Zrt.-hez kerülnek átadásra. Ezen gondolatok mögött meghúzódó tartalmi kérdések gátolnak minket abban, hogy támogatni tudjuk ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor megadom zárszóra az előterjesztőnek, Aradszki András államtitkár úrnak a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk lévő törvényjavaslatnak alapvető célja az, hogy megteremtsük azt a szabályozási környezetet, amely lehetővé teszi a nemzeti vagyonnal és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő törvények tekintetében azt az eszközrendszert, amely segíti és támogatja, hogy az aktuális kormányzati elvárások megvalósuljanak. A törvényjavaslat hiánypótló rendelkezéseket is tartalmaz. Itt gondolok arra, hogy a szövetkezeti hitelintézeti integráció tagjait érintően és a tulajdonviszonyok kapcsán hozzájuk kapcsolódó egyes szervezetek kapcsolatrendszerét illetően megengedi a törvényjavaslat, hogy ezen szervezetek így együtt kapcsolt vállalkozásnak minősüljenek. Fontosnak tartom aláhúzni, hogy a parlamenti munka eredményeként lehetővé vált, hogy a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. a fejlesztési banki tevékenységének előtérbe helyezésével, illetve szem előtt tartásával az Európai Unió, illetve annak részesedésével működő szervezetek által kezdeményezett vagy támogatott pénzügyi együttműködésben részt vegyen. Ez a részvétel elősegíti azon folyamatok elterjedését, amelyek biztosítják hazánk szerepvállalását az uniós kezdeményezés alapján megvalósuló, a térség célzott fejlesztését biztosító és arra irányuló kooperációkban, amelyeket a hasonló fejlesztési bankok és egyéb szervezetek a régióban már végeznek. A bizottsági munka során több nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgáló kodifikációs, nyelvhelyességi pontosítást vezettünk át a törvényjavaslaton. És ezúton is köszönöm a tisztelt bizottságoknak a magas színvonalú támogató szakmai munkát, amellyel hozzájárultak a törvényjavaslat szakmai szempontú kiegészítéséhez, szövegének egyértelműsítéséhez és pontosításához. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy a holnapi nap folyamán az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot szíveskedjenek támogatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az energetikai tárgyú törvények, valamint azokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18318. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta az energetikai tárgyú törvények, valamint azokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18318. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a határozati házszabály 46. §-a alapján 18 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta, amely tartalmazza a Gazdasági bizottság javaslatait is. A javaslatot összegezve elmondható az összesen hat jogszabály módosítását célzó javaslatról, hogy ezek közül legjelentősebb az atomenergiáról szóló törvényjavaslat módosítása, amelynek célja, hogy a hatályos engedélyekben engedélyezettől eltérő fűtőelemkötegek alkalmazását az atomenergia-felügyeleti szerv egy speciális átalakítási eljárás keretében engedélyezze. Kizárólag az MVM Paksi Atomerőmű Zrt.-nek lesz lehetősége ilyen engedély benyújtására. [[18.30]] A javaslat pontosítja továbbá a nukleáris létesítmények és radioaktívhulladék-tárolók felszín alatti részének biztonsági övezetté való kijelöléséért felelős szakhatóságok körét, illetve kiegészíti az Országos Atomenergia Hivatal építésügyi eljárásaiban közreműködő szakhatóságok körét is. Pontosításra kerülnek továbbá az atomenergia hatósági felügyeletére vonatkozó előírások a Magyar Honvédség vonatkozásában is. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, B. Nagy László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Dr. Aradszki András jelzésre:]] Majd a végén, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót.Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak, Lehet Más a Politika.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ez egy ezer aknát tartalmazó törvényjavaslat, nem véletlenül csinálták salátatörvény-formában, gyakorlatilag ahova nézünk benne, ott találunk olyan dolgot, ami gyakorlatilag most már közvetlenül veszélyezteti a magyar emberek életét. A salátatörvény részeként a kormány megkísérelte megváltoztatni a nukleáris beruházások engedélyezésének szabályait. Eddig az szerepelt az atomtörvényben, hogy új reaktorblokkok engedélyezésénél az OAH hivatalból kell hogy felkérje a saját szakértőit, a változtatás nyomán azonban a beruházó maga hozhatta volna a saját szakértőjét, gyakorlatilag megkérdőjelezve a hatósági függetlenség és objektivitás alapelvét. Na most, mi az Európai Unió tagja vagyunk, és a Közösségben a nukleáris beruházások biztonságát az Euratom egyezmény szavatolja, ezért az LMP az Európai Bizottsághoz fordult írásbeli kérdéssel, hogy megfelel-e az egyezmény előírásainak a törvénymódosítás. Lássunk tisztán, mielőtt még itt bármiről szavaznak, igen vagy nem! Érdekes, hogy a kormány meg sem várta azt, hogy a Bizottság válaszoljon a kérdésünkre, máris megjelent a kormányzati honlapon a most tárgyalt módosítás módosításának a tervezete. Eszerint továbbra is a beruházó lesz, aki felkéri a szakértőt, ám a törvény kizárja, hogy az adott megbízáson kívül bármilyen, mondjuk, rokoni vagy üzleti kapcsolat legyen közöttük. Azt gondolom, ez még mindig nem elégséges visszalépés, de mindenesetre látszik, hogy azért van még olyan kontroll, amitől tartanak önök itt a seftelgetős Fideszben.Gyakorlatilag ez az eset ismét azt bizonyította, hogy önök teljesen cinkelt lapokkal játszanak a paksi beruházás ügyében, gyakorlatilag ez most már a sokadik eset, hogy így próbálják meg ledolgozni azt a kétéves csúszást, amiben a paksi beruházással kapcsolatban önök vannak. Sajnos, úgy tűnik, itt a képlet teljesen egyértelmű: a Roszatom nem képes megfelelni a magyar és az európai biztonsági előírásoknak, ezért fellazítják a pályát úgy, hogy könnyedén tudják ezt teljesíteni. Nem tudom, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, tanulmányozták-e a finn példát. Ott világosan kiderült, hogy a finn és az orosz nukleáris kultúra között teljesen egy szakadék tátong. Gyakorlatilag a finnek voltak azok, akik azt mondták, hogy eddig és ne tovább ezzel a projekttel, amíg nem tisztázzák a vitás kérdéseket, míg Magyarországon olyan mértékben titok övezi a teljes paksi bővítést, hogy tulajdonképpen azt is csak találgatni lehet, hogy önök mit seftelgetnek itt a háttérben. Ezek a törvényjavaslatok azonban betekintést engednek abba a méregbugyorba, ami Pakssal kapcsolatban a kormány háza táján fortyog. Szeretném önöket emlékeztetni arra, hogy korábban arra is tettek egy kísérletet, hogy lehetőséget biztosítsanak a kormánynak a nukleáris hatóság döntéseinek rendeleti úton történő felülvizsgálatára. Na most, természetesen ezt is korrigálni kellett, mert ez gyakorlatilag az európai nukleáris biztonságot veszélyeztetné már. Mi nem fogjuk hagyni azt, hogy önök így direktben a magyar emberek életét és egészségét kockára tegyék, az atomtörvényt továbbra is módosítani akarjuk, hogy ismételten az OAH feladata legyen a szakértő megbízása. És szeretném önökkel itt a parlamenti ülésteremben közölni, hogy minden létező jogi lehetőséget ki fogunk használni annak érdekében, hogy az ország nukleáris biztonságát ne tudják alárendelni az éppen a kormányzat és a putyini Oroszország között zajló oligarchajátéknak.Én azt látom, hogy ha a beruházó valamilyen oknál fogva képtelen teljesíteni a hazai és az európai műszaki biztonsági elvárásokat, akkor nem az a megoldás, hogy fellazítjuk a szabályokat és kockára tesszük a biztonságot. Hogy egy köznapi példával éljek, ez körülbelül olyan, mint ha valaki nem képes a sebességkorlátozásokat betartani, akkor nem őt vesszük rá arra, hogy lassabban menjen a gépjárművével, hanem fogják magukat és megemelik azt a sebességhatárt, amennyivel az adott útszakaszon menni lehet. Egy civilizált világban ez a dolog nem így működik, különösen, ha az atomenergiáról van szó, ami egy nagyon veszélyes, kifejezetten veszélyes energiafajta. Azt gondolom, a szabályokat maradéktalanul be kell tartani, és amit mi most látunk ebben a salátatörvényben, ez pont annak az ellenkezője, a szabályok lazítása. Egyébként a törvényben ezer aggályos elem van. Nagyon PC módon utalt a TAB részéről a felszólaló kormánypárti képviselő, hogy itt a fűtőelemkötegekkel miket üzletelnek. Gyakorlatilag, szeretném kimondani, itt arról van szó, hogy rajtunk kísérleteznek, ez zajlik éppen, ugyanis az orosz sajtóban - ha önök olvassák azt, én most már kénytelen vagyok, mert onnan tudom meg, hogy mi újság van Magyarországon - rendszeresen jelennek meg cikkek arról, hogy ezekkel az újfajta kötegekkel sok a probléma, módosítani kell őket. Annak örülnék, ha nem rajtunk kísérleteznének, és akkor jelentkeznének be az új fűtőelemköteggel, ha sikerült elkészíteniük egy hosszú távon is biztonságos és működőképes típust, de láthatóan az Orbán-kormánynak mások a prioritásai, és képesek arra, hogy kísérleti egérként használják a magyar embereket. A módosító javaslatunkat, amellyel ezeknek a kockázatos változásoknak az elhagyására buzdítottuk volna a kormánypárti képviselőket, a kormánytöbbség leszavazta. Ezt a törvényjavaslatot természetesen nem fogjuk támogatni, és a továbbiakban is minden jogi lehetőséget és minden létező lehetőséget meg fogunk ragadni azért, hogy a magyar emberekre ezt az életveszélyes bizniszt ne szabadítsák rá a fideszesek. Köszönöm.
Köszönöm, Szél Bernadett képviselő asszony. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen. Ott kezdem el, ahol az előző hozzászólás befejeződött. Tehát megítélésünk szerint is a nukleáris biztonságnál nincs fontosabb, és nem a jelen Orbán-kormány érdekei kell hogy meghatározzák a folyamatok alakulását. Nukleáris terület az atomerőmű területe, ezért azt jónak tartjuk, hogy ne legyen foglalkoztatható olyan ember, akivel szemben szándékos bűncselekmény gyanúja felmerülhet. Külföldi munkavállalóknál is rendezhető ez az ügy, hiszen a bűnügyi nyilvántartásból ez lekérhető, de összességében ez még nem biztosítja és nem adja meg annak a garanciáját, hogy a nukleáris biztonság tekintetében minden rendben legyen. A másik dolog, ami nekünk gondot okozott a törvénytervezet tárgyalásánál, az maga a Paks II.-szerződés titkosításának azonnali feloldásával kapcsolatos álláspontja a kormánynak. A kancelláriaminiszter, Lázár miniszter úr ezt meg is ígérte annak idején, de olybá tűnik, hogy Orbán Viktor nem kíván ennek eleget tenni, éppen ebből kifolyólag nem fogjuk támogatni a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Megkérdezem, kíván-e még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Akkor most adom meg a szót Aradszki András államtitkár úrnak, hogy elmondja zárszavát.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is megköszönöm B. Nagy László képviselőtársamnak a TAB képviseletében tett felszólalását, amely a törvény tartalmához igazodóan, szakszerűen és pontosan rögzítette, hogy milyen törvényjavaslatról folyik a vita, a bizottsági jelentés vitája. Még mielőtt itt a helyzet felforrósodna azzal kapcsolatban, hogy egy, a magyar nemzetre, a magyar lakosságra veszélyes törvényjavaslatot nyújtunk be, azért szeretném elmondani azt, és valószínűleg Szél Bernadett képviselő asszony információhiányban szenved, és ezért mond némiképpen valótlanságokat, de legalábbis badarságokat, ugyanis ezt a benyújtott törvényjavaslatot, az atomenergia-törvénnyel kapcsolatos módosítást az Európai Bizottság notifikálta. Tehát a notifikálás után terjesztette be az Országgyűlés elé, tehát ez az Európai Bizottságnak, az Európai Bizottság szakszerveinek, a jogi szolgáltatásnak megfelelő szintű szabályozás volt, összhangban van a vonatkozó európai uniós Euratom-egyezménnyel, és összhangban van a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség vonatkozó szabályaival. Tehát még mielőtt itt mindenki rohanna, és azt mondaná, hogy ezt a törvényt nem szabad elfogadni, mert ilyen és ilyen veszélyes rendelkezéseket tartalmaz, azért higgadtságra intek mindenkit, mert valójában ezt a törvényjavaslatot az Európai Bizottság látta, három hónapja volt megvizsgálni annak a tartalmát, a három hónap után nem talált észrevételt, és nem talált olyan észrevételt, ami alapján ne lehetett volna benyújtani az Országgyűlés elé elfogadásra.Ugyanez vonatkozik természetesen a fűtőelemek kezelésére is. Pontosan arról szól ez a passzusa a törvényjavaslatnak, hogy az új atomerőműnél lehetővé válik az, hogy más típusú fűtőelemek, fűtőelemkötegek kerüljenek be a rendszerbe, ezzel is biztosítva az üzemanyag-ellátás diverzifikációját. Ez minden szempontból üdvözlendő, a piaci verseny és az ellátásbiztonság szempontjából fontos eleme a dolognak. [[18.40]] Többször elhangzott, hogy a Paks II. atomerőmű beruházásával kapcsolatosan nincs meg a kellő rálátás. Azt ígértük, és a kormány ezt be is tartja, hogy minden olyan információt nyilvánosságra hozunk, amely a nemzetközi sztenderdeknek, a nemzetközi joggyakorlatnak megfelelően a nyilvánosságra tartozik. Eddig ezt teljesítettük, és a jövőben is teljesíteni fogjuk. Idetartoznak a beszerzési kérdések, és idetartozik természetesen a Ház előtt megvitatott finanszírozási szerződés, államközi megállapodás és az atomerőmű létesítésével kapcsolatos államközi szerződés tartalma. Úgy gondolom, hogy semmi olyan dolog nincs, amit jogszabályi kötelezés ellenére ne bocsátottunk volna a tisztelt Országgyűlés rendelkezésére, vagy az arra jogosultak számára ne adtunk volna át.Mindezek mellett köszönöm a TAB-nak és a Gazdasági bizottságnak a pozitív hozzáállását. Megjegyzem az itt feltett kérdésekkel kapcsolatban, hogy az általános vita során és a bizottsági vita során az előterjesztés szakmai tartalmával kapcsolatban semmilyen negatív észrevétel nem érkezett. Még maga az LMP sem jelezte a parlamenti vitában az aggályait; úgy látom, ez utánlövés. Ettől függetlenül arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a holnapi nap folyamán támogassa a törvényjavaslatot, és szíveskedjenek a döntéshozatal során ezt a támogatásra vonatkozó kérésemet elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Aradszki András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény, valamint egyes törvények szervezett utazási tárgyú jogharmonizációjával kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18305. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtartott ülésén megtárgyalta a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvényt, valamint egyes törvények szervezett utazási tárgyú jogharmonizációjával kapcsolatos módosításáról szóló T/18305. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a határozati házszabály 56. §-a alapján 24 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett támogatta.Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság nyelvhelyességi pontosításokat tartalmazó javaslatait. A Törvényalkotási bizottság eljárása során módosító javaslat került elfogadásra, amely a törvényjavaslatból kiveszi a fogyasztóvédelmi törvénnyel kapcsolatos módosításokat, tehát a fogyasztóvédelmi referensek foglalkoztatásával kapcsolatos szabályozást. Nyilvánvaló, hogy ebben a kérdésben majd a további jogalkotásnak lehet feladata, és ezzel együtt kérjük támogatni a törvényjavaslat elfogadását.A javaslat arra alapozza a szabályozási elveit, hogy a lisszaboni szerződés, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés, 195. cikkelye az Európai Unió hatáskörébe tartozóként szabályozta az idegenforgalmi ágazatban működő tevékenységek ösztönzését, előmozdítását. Mindehhez kapcsolódóan az időközben bekövetkezett változások és az élet adta módosítások miatt felmerült az új szabályozás igénye, úgymint a kapcsolt utazások adta lehetőségek, az internetes utazások szabályozása. Ezek az igények indukálták azt, hogy az Európai Parlament és Tanács 2015. november 25-én elfogadta a 2015/2302. számú irányelvét, amellyel az utazási piacon bekövetkezett időközi változásokat szabályozta. Ezek az új formák és új elemek, amelyek indokolttá tették a szabályozást, egyúttal szükségessé teszik a jogharmonizációs eljárás lefolytatását és ennek keretében kerül sor az előttünk fekvő törvényjavaslat beterjesztésére, annak megtárgyalására. A módosítás keretében meghatározásra került a hazai belföldi jogalkotás révén is számos fogalom, például az utazásközvetítői tevékenység, utazásszervezői tevékenység, utazó-, utazási szolgáltatás együttes igénybevételét elősegítő kereskedelmi tevékenység. Tehát próbálja a jogalkotó a jogharmonizációt követve ezeket a normákat beültetni a hazai jogrendszerbe. Mindezekkel együtt és azzal együtt, hogy a fogyasztóvédelem egy állandóan változó terület, amelyet folyamatosan figyelemmel kell kísérni, a Törvényalkotási bizottság előadójaként is kérem, hogy a holnapi nap folyamán a törvényjavaslatot szavazataikkal támogassák.
Köszönöm szépen, Galambos Dénes képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíván felszólalni vagy a vita végén, vagy mindkét alkalommal. [[Kara Ákos: A végén.]] A vita végén, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. A fogyasztóvédelemről szóló törvény kapcsán az irányelvek átültetésével nincs gondunk, nincs problémánk; azzal sincs, hogy szabályozásra kerül az utazási csomagokkal kapcsolatosan a vonatkozó feltételrendszerek kialakítása. Amivel alapvető gondunk volt, az a fogyasztóvédelmi referensre vonatkozó módosítások köre, amiről Galambos képviselőtársam is szólt az előbbiekben, elmondta, hogy miként kerültek ki ebből a rendszerből. Ilyen értelemben ez a kettősség hozza magával azt, hogy holnap tartózkodni fogunk e törvénytervezet elfogadásánál. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e valaki még élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak, aki zárszót kíván mondani.
[[A mikrofonja nem működik.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr!
A kártyája benn van?
[[A kártyáját megigazítja.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat turizmust érintő rendelkezéseivel kapcsolatosan fontos végül még egyszer hangsúlyozni, hogy azért került sor erre a szabályozásra, mert fontos szerepet játszik Magyarország és egyáltalán az Unió életében is a turizmus mind gazdasági értelemben, mind más tekintetben is. A csomagban értékesített szervezett utazások, üdülések és társasutazások jelentős arányt képviselnek az utazási piacon. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslattal kapcsolatos viták, illetve várakozások egy irányba mutatnak, hiszen az a szándéka e törvényjavaslatnak, hogy védje a fogyasztókat, védje az utazókat. Az utazási szolgáltatások piacán lezajlott változásokhoz kell igazítanunk a jogszabályokat, növelnünk kell az utazók védelmét, növelnünk kell az átláthatóságot, és erősítenünk kell mind az utazók, mind a tisztességes kereskedők, tisztességes értékesítők tekintetében a jogbiztonságot. Valóban, uniós irányelvhez is kötődik a módosítás, amelynek megfelelően a törvényjavaslatba új fogalmi meghatározások kerülnek be az utazásszervezői, utazásközvetítői tevékenységgel kapcsolatban. [[18.50]] Törvényi szabályozás fogja tartalmazni az utazási csomag megbontásának tilalmát annak érdekében, hogy a fogyasztói jogok hatékonyabban érvényesüljenek. Azt gondolom, hogy ez a legfontosabb része ennek a törvényjavaslatnak. A fizetésképtelen szolgáltatók által okozott károk elkerülése, valamint az utazási piac stabilitása és az utazók magasabb fokú védelmének biztosítása érdekében a meglévő vagyoni biztosíték mellett az utazóra mint kedvezményezettre kötött kötelező biztosítás bevezetése indokolt. Ez a biztosítás lehetővé teszi a befizetett előlegek és a teljes díjak nagyobb arányú visszafizetését az utazók részére. Tisztelt Országgyűlés! Köszönjük szépen a törvényjavaslat vitájában elhangzott felszólalásaikat, és kérjük, hogy a holnapi zárószavazáson támogatni szíveskedjenek a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény, valamint a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18537. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben, s aki ismerteti, az Galambos Dénes képviselő úr, a bizottság előadója.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény, valamint a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosításáról szóló T/18537. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat rövid, a jogszabályok közötti koherencia megteremtését célzó módosítást tartalmaz, amelyet a Törvényalkotási bizottság elfogadott. Emellett saját módosító javaslat nem került benyújtásra. A törvényjavaslat célja a kereskedelmi és egyéb üzleti célú szálláshely-szolgáltató statisztikai jellegű adatszolgáltatás folyamatának átalakítása annak érdekében, hogy a szálláshely-szolgáltatással kapcsolatos statisztikai adatok naprakészek és pontosak legyenek. Ez azt jelenti, hogy a törvényjavaslatban a jogalkotó törekedett arra, és a jogszabály-előkészítő, a jogalkotó pedig ezt el kívánja fogadni, hogy a turisztikai szektor digitalizációja megvalósulhasson. Előírja a törvényjavaslat a kereskedelmi és egyéb üzleti célú szálláshely-szolgáltatók adatszolgáltatásának becsatornázását az adatvezérelt internetes kommunikációba, amely szerint a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ felhőalapú napi adatkommunikációt tart fenn a szálláshelyek alkalmazásaival, és egy naprakész rendszert épít ki. Ennek a szükségességét senki sem vitatta a törvényjavaslat általános vitájában, és a részletes vita során is egyetértett mindenki azzal, hogy erre mindenképpen szükség van. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat a turisztikai fejlesztési célok eredményesebb megvalósítását, a folyamatok precízebbé és egyszerűbbé tételét kívánja biztosítani, egyúttal a bürokráciacsökkentést is szolgálja. Kérem, hogy ezen korszerűsítéseket, modernizációt, a digitalizáció révén pedig a gyors és korszerű adatszolgáltatás megvalósulását elősegítő törvényjavaslatot a holnapi nap a szavazataikkal támogassák. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Galambos Dénes képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e most szólni, vagy a végén kíván felszólalni. [[Kara Ákos: Majd a végén.]] Jelzi, hogy a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatai nem kérdésesek, ezek fontos feladatok. Ezzel kapcsolatban semmiféle ellenvetésünk nincs. Azzal már sokkal inkább, hogy a gyakorlati tapasztalatok hogyan köszönnek vissza. Most nem akarok példálózni, hiszen nem annak az ideje van, tehát nem akarok Mészáros, Tiborcz és sok minden más kérdéskörökkel foglalkozni, de azzal mindenképpen, hogy amikor statisztikai jellegű adatok közlésére, információk szerzésére hivatkozik a törvényjavaslat, akkor látni kell, hogy ez valahol a többieknek, a nem említetteknek, mondhatom így, az üzleti titkaira való rálátás lehetőségét adja meg mások számára. S nincsenek kétségeim, hogy megadja mások számára. Éppen ebből kifolyólag, bármennyire is úgy hangzik Galambos képviselőtársam részéről, hogy ez a bürokráciacsökkentés jegyében zajlik, ezt a törvényjavaslatot támogatni nem tudjuk, tartózkodni fogunk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom és megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak a zárszava elmondására.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha röviden össze kellene foglalni ennek a törvényjavaslatnak a jelentőségét, akkor úgy foglalnám össze, hogy a szálláshely-szolgáltatók szerteágazó adminisztratív terhei csökkennek, a törvényjavaslat technikai újításai lehetővé teszik az eddigi adminisztratív folyamatok egyszerűsítését, és ahogy kormánypárti képviselőtársam mondta, az adminisztratív terhek jelentős mértékű csökkentését. Amiről most beszélünk, a Törvényalkotási bizottság módosító javaslata. Itt hatról nyolc szobára, vagyis tizenkettőről tizenhat férőhelyre emelkedik annak a határa, amely férőhellyel üzemelő szálláshely-szolgáltatóknak a turisztikai ügynökség térítésmentesen biztosítja azt a szoftvert, amivel a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ rendszeréhez tudnak csatlakozni. A módosítást a kormány természetesen támogatja, tekintettel arra, hogy olyan kisebb forgalmú szálláshely-szolgáltatók részére történik térítésmentesen a szoftver biztosítása, akik között ez egy fontos és jelentős előrelépést jelent. Az ágazat digitalizációja elkerülhetetlen társadalmi és gazdasági érdek, amit mihamarabb szükséges megvalósítani. Tisztelt Országgyűlés! Köszönjük szépen a törvényjavaslatot tárgyaló bizottságok munkáját. Kérjük önöket, hogy a döntéshozatal során a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Halász János, Gulyás Gergely és Dunai Mónika fideszes képviselők által benyújtott T/18566. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. [[19.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény módosításáról szóló T/18566. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 4 nem ellenében elfogadta. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat nyelvhelyességi és kodifikációs módosításokat tartalmaz, amelyet a Törvényalkotási bizottság elfogadott. Emellett saját módosító javaslatot nem terjesztett elő. Tisztelt Képviselőtársaim! A földfelszíni digitális televíziós műsorszórás Magyarországon és Európában is egyaránt a 470-790 megahertzes frekvenciasávban történik. A digitális átállás eredményeképpen 2020. szeptember 5. napjától a 700 megahertzes frekvenciasáv mobilcélú felhasználása miatt a földfelszíni digitális televíziós műsorszórás céljára rendelkezésre álló frekvenciakészlet csökkenni fog. A helyi televíziók zökkenőmentes átállása és frekvenciaigényük kielégítése érdekében érdemes egy egyszerűbb, rugalmasabb és egyben költséghatékonyabb hatósági eljárást biztosítani arra az esetre, ha az adott vételkörzetre nem érkezik új üzemeltetői igény.Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat célja tehát az, hogy új üzemeltetői igény hiányában a helyi televíziók zökkenőmentesen tudják folytatni működésüket, mentesítve őket az időigényes és bonyolult eredeti hatósági eljárás alól. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság, amint említettem, támogatja a javaslatot, és kérem, hogy a holnapi végszavazásnál önök is támogassák azt a helyi televíziók rugalmas és gyors digitális technológiára való átállása érdekében. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztők kívánnak-e hozzászólni. [[Dunai Mónika: Most nem.]] Jelzi Dunai Mónika képviselő asszony, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos törvényjavaslatról van szó, mert egyáltalán a digitalizáció rendkívül fontos kérdés Magyarországon. A kormány elkötelezett a digitalizáció ügye mellett. Szeretnék arra emlékeztetni, hogy több konkrét intézkedéssel segítjük a magyar embereket, Magyarországot abban, hogy sikerrel boldogulhassanak, sikerrel boldoguljon mindenki Magyarországon a digitális világban. Emlékeztetnék rá, hiszen nagyon fontos vállalásunk, hogy 2018 végére minden olyan háztartás számára, amelyik ezt igényli, hozzáférhetővé tesszük a szupergyors internetet. Ahogy elmondtam az általános vitában, különböző célzott programokat, képzéseket vagy gazdaságfejlesztési programot is indítottunk.Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat jól illeszkedik a kormány törekvéseihez. Összefoglalásul szeretném elmondani, mert az általános vita során emlékeim szerint nem sikerült pontosan az ellenzék soraiban világossá tenni, hogy miről szól ez a törvényjavaslat: ez a törvényjavaslat tisztán technikai jellegű, az adminisztratív terhek csökkentését szolgálja. A javaslat azt az összesen 34 helyi televíziót segíti, amelyek antennán keresztül sugározzák műsoraikat, a javaslat számukra eljárási könnyítést biztosít annak érdekében, hogy 2020 után is zavartalanul működhessenek.Tisztelt Képviselőtársaim! Fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a zökkenőmentes átállás érdekében ez az egyszerűsített eljárás válik elérhetővé az érintetteknek. A felszabaduló frekvenciák pedig az uniós elvárásokkal összhangban a mobil széles sáv, a 4G, illetve később az 5G hálózat fejlesztésére használhatóak föl. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány részéről mind a törvényjavaslattal, mind a bizottsági módosító javaslatokkal, pontosításokkal egyetértünk. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm, Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Műsorterjesztés és digitális átállás. A digitális átállással gyakorlatilag semmifajta probléma nincs. Nem ezzel van a gond. Ahogy Kara Ákos államtitkár úr is említette, ez egy fontos dolog. Azzal van leginkább a gond, hogy a korábbi időszakban, tapasztalásaink azt támasztják alá, hogy a rádiók bekebelezése történt meg, most pedig ez átterjed a digitévék viszonylatára. És mindezek mellett, ami nekünk problémát okoz, az az, hogy nem egyszerűsítésnek látjuk azt, hogy akár pályázat nélküli folyamatok is életre hívódhatnak, kialakulhatnak, hanem sokkal inkább másnak. Éppen ezért ez minket gátol abban, hogy ezt a törvénytervezetet támogatni tudjuk. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. S akkor megadom a szót az előterjesztőnek, Dunai Mónika képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztők nevében köszönöm a törvényjavaslat vitájában megfogalmazott észrevételeket, módosító, pontosító javaslatokat is. Azt gondolom, mindannyiunk előtt világos tény az, hogy a nagy országos televíziók mellett a helyi és a regionális televíziós műsorszórásra igen nagy szükség van. Így van ez Budapesten is. Az én választókerületemben, Rákosmentén is működik egy helyi televízió, de így van ez vidéken, Magyarország vidéki településein is. Az országos televízióból nagyon sok mindent tudnak nyomon követni, nagyon sok értéket közvetíteni, ugyanakkor a helyi hírek, a helyi események, a helyi önkormányzatok életével kapcsolatos információk helybeli közzétételében nagyon fontos szerepet játszik a helyi média, a helyi televízió. Ennek a célnak a segítése, azt gondolom, feladatunk, és ezzel a könnyítéssel ezeket a, többnyire néhány emberrel dolgozó helyi televíziókat tudjuk, fogjuk segíteni abban, hogy minél jobb minőségben, a digitális átállás következtében valóban jó minőségben tudják közvetíteni, szórni a műsort. Ennek pedig az emberek lesznek a nyertesei, akik nemcsak az országos televíziós csatornákat és műsorszolgáltatók adásait, hanem a helyi televíziók műsorait is még jobb minőségben, digitálisan fogják tudni nézni. Még egyszer köszönöm szépen a hozzászólásokat, a kormány támogatását, és kérem, hogy a holnapi napon szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Gulyás Gergely és Répássy Róbert, Fidesz, képviselők által benyújtott T/18530. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni vagy netán a vita végén majd. Köszönöm a jelzést. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi a kormány képviselője, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak. [[19.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Mint ahogy elnök úr is jelezte, önálló képviselői indítvány benyújtására került sor. Az általános vita kapcsán az volt az egyik problémánk, hogy az egyeztetések mikéntje, köre hogyan hívódott életre, hatásvizsgálatok mennyire születtek vagy mennyire nem, inkább nem, mint igen. Két egyszerű megjegyzésünk van. Az egyik az, hogy a csúszások elmaradásáért nyilvánvalóan a kormány a felelős. A problémánk és a bajunk az, hogy a kötelezettek egy része nem tudja biztosítani az elektronikus ügyintézés feltételeit, ilyen értelemben pedig a törvénytervezet elfogadása a részünkről nem tehető meg. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, jegyző úr, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi az előterjesztő, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény és a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kovács Sándor, Manninger Jenő és Hadházy Sándor fideszes képviselők által benyújtott T/18564. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját ismerteti Vas Imre képviselő úr, a bizottság előadója.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény és a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi XLIV. törvény módosításáról szóló T/18564. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 24 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett támogatta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság kodifikációs pontosításait és a TAB saját módosító javaslatát egyaránt. A bizottságunk által elfogadott jogtechnikai módosítás megteremtette az összhangot az Országgyűlés által 2017. november 28-án elfogadott, a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/18308. számú törvényjavaslattal, amely hatályba léptető rendelkezésének módosításával 2018. december 31-re tolná ki a járműéletút-adatszolgáltatás bevezetésére vonatkozó rendelkezéseket. Ennek okán az előttünk fekvő törvényjavaslatban szereplő módosítás hatálybalépését is szükséges hasonlóan 2018. december 31. napjára elhalasztani. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat egyrészt csökkenti a visszaélések lehetőségét, másrészt széles körű tájékoztatást ad a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának, amelyhez kérem szíves támogatásukat azért, hogy holnap az előterjesztést el tudjuk fogadni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Az előterjesztő jelezte, hogy majd a vitaszakasz végén kívánja ismertetni véleményét. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Már látom is, hogy jelzi Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr, hogy hozzá kíván szólni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Röviden szólok hozzá. Csak azt szeretném elmondani, hogy a közúti közlekedéssel kapcsolatosan 2016-ban benyújtott törvénymódosítás módosítására kerül sor. Arról van szó, hogy 2018. január 1-jével kellene, kellett volna, most már mondhatjuk, érvényesülnie mindannak. Most, mivel az nem tud érvényesülni, így a korábbi úgymond hibák, hiányosságok kijavítására kerül sor, bár ez egy esztendőbe, egy egész esztendőbe kerül, mert 2018. december 31-e az új határpont. Alapvetően azt látjuk, hogy a biztosítók érdekeit szolgálja a törvényjavaslat. Nem ez a fő indok, hanem önmagában az, hogy két év nem volt elégséges ahhoz, hogy a törvényjavaslat érvényre tudjon jutni, ezért tartózkodó álláspontot fogunk rögzíteni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, jegyző úr, képviselő úr. Megkérdezem, a fennmaradt időkeretben kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Az előterjesztőt nem kérdezem meg, mert jelezte, hogy szólni kíván, ezért megadom a szót Kovács Sándor képviselő úrnak az előterjesztői zárszó elmondására.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tisztelettel szeretném megköszönni a vitában nyújtott támogató kritikákat, megjegyzéseket úgy a bizottságok részéről, a kormány részéről és az ellenzék részéről is. Ahhoz, hogy ez valóban életbe tudjon lépni, a holnapi szavazáson is kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm, Kovács Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18319. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én megtárgyalta a T/18319. számon benyújtott, az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A Népjóléti bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata és a TAB saját módosító javaslata is elfogadásra került. A TAB saját módosító javaslata arról rendelkezik, hogy ha azon településen vagy településrészen, ahol fiókgyógyszertár működik, új közforgalmú gyógyszertár létesítésére nyílik lehetőség, akkor annak működtetője erre irányuló szándéka és kérelme esetén az adott közforgalmú gyógyszertár működtetője lehessen. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák az önök előtt fekvő javaslatot, amely egyrészről a bürokráciacsökkentésre irányul, másrészről a betegek biztonságát növeli, harmadrészről pedig a külföldön dolgozó katonák lehetőségét tágítja ki. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíván szólni, vagy netán a vitaszakasz végén. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem. A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Elsőként megadom a szót Zombor Gábor képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Általában az év végi egészségügyi salátatörvények nem szoktak a legizgalmasabb törvények lenni, azonban rendkívül fontosak, hiszen olyan intézkedések jogalapját alkotják meg, amelyek mind a működésben, mind a betegbiztonságban jelentenek újabb és újabb garanciákat arra nézve, hogy a magyar egészségügyi rendszer jobban működjön. [[19.20]] Mivel teljes egyetértés volt a bizottságban is a nagy kérdésekben, és általában a salátatörvények nagy többséggel kerülnek megszavazásra, ezért én inkább arra szeretnék kitérni, hogy ebben az évben ez az utolsó egészségügyi tárgyú törvény, és talán mindnyájunk nevében meg tudjuk köszönni e helyen is az egészségügyben dolgozók egész éves áldozatos munkáját, kitartását, és bízunk abban, hogy az a tendencia, amely elindult, és ami most már folyamatos és töretlen, miszerint a legfontosabb érték, a humán erőforrás megtartása érdekében egyre nagyobb erőfeszítéseket tesz a kormány és az ország, hogy az olyan eredményre vezet, hogy az itthon maradók jobb feltételek között, jobb anyagi megbecsülésben és erkölcsi megbecsülésben tudják végezni a munkájukat. Személy szerint is és talán mindnyájunk nevében is szeretném megköszönni, hogy kitartottak, ápolják, gyógyítják a betegeket, és bízom benne, hogy a jövő évben is hasonló áldozatvállalással és hasonló szakmaisággal végzik a munkájukat. Szeretném megköszönni államtitkár úrnak, a minisztériumnak és mindenkinek, aki abban részt vett, hogy ezeket a rendkívül fontos, előremutató intézkedéseket, a bérmegállapodást végre tudjuk hajtani, hiszen mindnyájunk érdeke, hogy egy jól működő egészségügye legyen ennek az országnak. Ne legyen senki beteg közülünk, de szükség lesz az egészségügyre mindnyájunk számára! Köszönöm szépen, és áldott karácsonyt szeretnék kívánni mindenkinek, akivel nem fogok már találkozni.
Köszönöm, Zombor Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Zombor Gábor képviselőtársamnak egy gondolatával egyet tudok érteni, azt meg tudom erősíteni, hasonlóképpen gondolkodunk mi is arról, hogy az egészségügyben dolgozó embereket köszönet illeti meg, már csak azért is, halmozottan, mert olyan feltételek mellett végzik a munkatevékenységüket, amelyek elég cudarak. A megbecsülés tekintetében, amiről szintén beszélt képviselőtársam, itt már más gondolatokat is meg lehetne fogalmazni, de nem kívánnék e tekintetben elmenni. Csak egy példát említek, államtitkár úr is tudja jól például a garantált bérminimumon keresők sokaságát, akik a 12 százalékos bérfejlesztés mértékét úgy - idézőjel - szenvedik el - de az az idézőjelet el lehet hagyni -, hogy közben egy nettó forinttal sem üti több a markukat. Magyarra fordítva a szót, ettől intenzívebb és nagyobb mértékű megbecsülésre lenne szükségük. A törvénytervezethez illesztetten pedig két egyszerű mondatot szeretnék még mondani. A 11 hónappal ezelőtt elkövetett hibák kijavítására kerül itt ma sor, bizonyos értelemben egy tág felhatalmazást ad a kormány részére, gyakorlatilag a minisztérium mint adatkezelő jelenik meg ebben a kérdéskörben. Ez elképesztő bizonyos értelemben és visszás, mondhatom nyugodt lelkülettel, hiszen bárki a minisztérium keretei között - a bárkit idézőjelbe teszem - hozzáférhet az adatokhoz, és olyan adatokhoz, amelyek szenzitívek, érzékenyek, amelyekkel bizonyos értelemben vissza is lehet élni. Még egy mondat, az pedig az OEP és az EMMI közötti folyamatok átrendezését érinti. Az integráció megítélésünk szerint nem előbbre viszi a történetet, hanem sokkal inkább fékezi és a visszájára fordítja. Egy szó, mint száz, ezek a dolgok hozzák azt az eredményt, hogy ezt a törvénytervezetet nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/18544. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/18544. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodással támogatta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Honvédelmi és rendészeti bizottság jogtechnikai, nyelvtani pontosításokat tartalmazó javaslatait. A javaslatról összegezve elmondható, hogy olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek 2018. január 1-jei hatálybalépése elengedhetetlen a jogrendszer koherenciájának fenntartásához. Erre tekintettel tartalmazza a törvényjavaslat azon rendelkezéseket, amelyek a január 1-jével hatályba lépő általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényhez, a közigazgatási perrendtartásról szóló törvényhez és az új polgári perrendtartásról szóló törvényhez való hozzáigazítást teremtik meg. Ezen túlmenően a javaslatba foglalt módosításnak köszönhetően egyrészt rugalmasabbá válnak a hivatásos állományba kerülésre vonatkozó szabályok, másrészt pedig pontosításra kerülnek a hivatásos állomány tagjainak kötelező egészségbiztosításáról szóló törvény szerinti baleseti ellátásra való jogosultsággal kapcsolatos részletes szabályok is. Köszönöm figyelmüket. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni, vagy netán majd a végén. [[Jelzésre:]] Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imrének, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Honvédelmi és rendészeti bizottság 2017. december 6-án megtartott kihelyezett bizottsági ülésén megtárgyalta a T/18544. számú, az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslatot. A részletes vitaszakasz során megállapítást nyert, hogy a törvényjavaslat teljes mértékben támogatandó, és fontos célokat tartalmaz, ezért kiemelten fontos annak elfogadása. Képviselői módosító javaslat nem érkezett, viszont a bizottság saját módosító javaslatot nyújtott be. A részletes vitaszakasz lezárását, a bizottsági módosító javaslat benyújtását a bizottság 6 igen szavazattal, 2 nem ellenében támogatta. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Látom, Gúr Nándor képviselő úr jelez. Öné a szó, képviselő úr, jegyző úr. [[19.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Két egyszerű mondatot szeretnék mondani ennek a törvénytervezetnek a kapcsán. Az egyik az, hogy a védelmi beszerzési törvény kiüresítésére kerül sor, ilyen értelemben a másik mondat a megítélésünk szerint a mutyi téradása, tehát ezért ezt a törvénytervezetet a Magyar Szocialista Párt nem fogja támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, jegyző úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel felszólalásra további jelzést nem látok a monitoron, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíván-e élni a vita zárógondolataival. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak egyetlen mondat Gúr Nándor képviselő úr egyetlen mondatára. A védelmi beszerzési törvény módosítására azért van szükség, mert az Európai Unió jogrendszere ezt számunkra előírja, mind azt, hogy a védelmi beszerzési törvény létrejöjjön külön a közbeszerzési törvényen kívül, mind pedig a jogharmonizációra szükség van, mint ahogy a honvédek jogállásáról szóló törvény módosítására is azért van szükség, mert 2018. január 1-jétől életbe lépnek olyan törvények, amelyekhez igazítani kell ezt a törvényt.A törvény a magyar honvédekről szól, a Magyar Honvédség katonáiról szól. Itt az év végéhez közeledve szeretném elmondani, hogy az elmúlt időszakban mintegy tizenhatezer magyar katona vett részt aktívan a magyar határ védelmében, Magyarország védelmében, Magyarország biztonságának garanciájaként. Szeretném erről a helyről is megköszönni áldozatos szolgálatukat, és áldott, békés, boldog karácsonyt és sikeres új esztendőt kívánnék minden magyar honvédnak, kiemelten azoknak a katonáinknak, akik a szenteste ünnepén is szolgálatban lesznek esküjükhöz híven. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Hende Csaba, Répássy Róbert és Vas Imre fideszes képviselők által benyújtott T/18565. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény és az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/18565. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 30 igen szavazattal, egyhangúlag támogatta, amely tartalmazza az Igazságügyi bizottság javaslatait is. A javaslatot összegezve elmondható, hogy az Országgyűlés Hivatala köztisztviselői számára saját életpálya-lehetőség kialakítására tesz javaslatot, amely megfelelő módon ellensúlyozza a befektetett szaktudást és az elért teljesítményt. Szeretném kiemelni, hogy a javaslatot egyhangúlag az összes parlamenti frakció támogatta a bizottsági ülésen. A törvényhozást támogató köztisztviselők szakmai tudása, képességei döntő jelentőséggel bírnak az Országgyűlés működésének támogatásában. Ennek megfelelően indokolt a rájuk vonatkozó speciális szabályok kialakítása és e szabályoknak az Országgyűlésről szóló törvényben való megjelenítése, amely tükrözi az országgyűlési köztisztviselői jogviszony presztízsét. Köszönöm, hogy támogatták a bizottsági ülésen szavazatukkal a törvényjavaslatot, és kérem, a holnapi zárószavazás során is támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül valaki kíván-e felszólalni. [[Dr. Vas Imre nemet jelez.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak, jegyző asszonynak, Jobbik.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Rövid mondanivalóm lényege a köszönetnyilvánítás. Mi ezt a kérdéskört, ezt a problémakört már igen régóta feszegetjük itt a Ház falain belül is. Nyilván nemcsak az itteni munkatársak, köztisztviselők kapcsán, hanem általában a magyarországi köztisztviselők kapcsán szerettünk volna, szeretnénk folyamatosan jelentős béremelést elérni, de kétségtelen tény, hogy kiemelten a saját házunk tájára szerettünk volna figyelmet fordítani, és már a tavalyi év során is szorgalmaztuk ennek a törvénynek a létrejöttét. Az akkor nem sikerült. Én nagyon örülök neki, hogy mostanra megért már a kormánypártokban is a gondolat, és hogy ehhez a törvényjavaslathoz mi olyan módosító indítványokat tudtunk beadni, amiket aztán el is fogadott a szakbizottság.Egy kicsit sajnálom, hogy éppen egyébként a tavalyi indítványhoz még hozzátartozott volna az Alkotmánybíróság Hivatala, valamint a Köztársasági Elnöki Hivatal, most még ezt ki szerettük volna egészíteni az ombudsmani hivatalban dolgozó köztisztviselőkkel is; ahhoz képest, hogy az Országgyűlés létszáma mekkora, ez már nem jelentett volna érdemi pluszterhet, hiszen intézményenként pár tucat köztisztviselőről beszélünk csak. Sajnos ezt nem sikerült átvinni a Házon, de még azért mint módosító indítvány holnap itt lesz önök előtt. Nagyon kérem, hogy támogassák.Szerettünk volna a továbbiakban a nyelvvizsga kérdésénél is egy kicsit megengedőbb szabályozást, de már az, amit befogadott a szakbizottság mint saját módosító indítványunk, már az is egy előrelépés az eredeti indítványhoz képest. Valamint az, hogy senkinek nem lehet kisebb a bére még véletlenül sem a különböző címek adományozása, illetve elvétele kapcsán, mint a törvényjavaslat elfogadása előtti időpontban, hogy ez a felfüggesztő feltétel bekerült ebbe a törvényjavaslatba, ez is egy nagyon fontos szempont szerintem. Tehát ezek alapján az, hogy a nemzetgazdasági havi bruttó kereset összege lesz az illetményalap itt a Házon belül, igaz, hogy ez nem a mindenkori évet megelőző, hanem az azt megelőző, tehát a két évvel azelőtti átlagösszegre fog vonatkozni, akkor is egy jelentős előrelépés. Ugyanakkor annak is örülünk, hogy azt a módosító indítványunkat befogadták, ami alapján majd 2020-tól kezdve át fogunk tudni térni arra, hogy ez az illetményalap mindig a megelőző évre vonatkozzon. Tehát jó hír az itteni köztisztviselők számára, hogy jövőre, illetve az azt követő évben csak egy-egy emelés, de azt követően viszont egyszerre két emelés is fogja érinteni az illetményüket. Szerettünk volna még a szakmai főtanácsadói, tanácsadói címek kapcsán is egy kicsit rugalmasabb szabályozást elérni, pontosabban azt, hogy akinek most jelenleg van már tanácsadói, főtanácsadói címe, az ezt a címet szakmai főtanácsadóként, tanácsadóként továbbvihesse. Remélem, hogy e tekintetben majd még lesz a közeljövőben valamifajta érdemi módosítás.Összességében viszont azt tudom mondani még egyszer, csatlakozva Vas Imre képviselőtársamhoz, hogy rendkívül fontos az a munka, amit az itteni köztisztviselők, munkavállalók végeznek, és mondjuk ki, mert az Országgyűlési Őrség tagjaira is fog vonatkozni ez a törvényjavaslat, tehát ez rendkívül fontos áldozatkész munka, amit ők itt nap mint nap letesznek az asztalra, és amivel segítik a munkánkat. Úgyhogy ezért is nagyon örülök, hogy ezt a törvényjavaslatot holnap várhatóan a Ház teljes konszenzusban el fogja fogadni. Kérem, engedjék meg, hogy egyben boldog karácsonyt kívánjak a Ház minden munkatársa és itt dolgozója részére. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Hegedűs Lorántné képviselő asszony, jegyző asszony. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak. [[19.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. A Magyar Szocialista Párt frakciója nevében szeretném megköszönni a Ház falai között dolgozó, az Országgyűlés Hivatala keretei között közszolgálatot teljesítő dolgozóknak mindazt a tevékenységet, amivel segítik a Ház munkáját, illetve túlterjeszkedően nemcsak a Ház munkáját, hanem azon túli feladatok ellátását is. A második gondolatom arról szól, hogy örömteli, hogy néhány módosító javaslat, amely az előbbiekben is elhangzott és általunk is beadásra került, befogadásra kerül, ilyen értelemben gyakorlatilag a vegzálás időszaka a teljesítményértékelés vonatkozásában vélhetően a négy hónapról hat hónapos időtartamra kiegészítéssel fog elfogadásra kerülni. Harmadik gondolatként azt szeretném megfogalmazni, hogy mindazon túl, hogy nagyon fontosnak tartjuk és ítéltük, hogy az Országgyűlés Hivatalában ez a, nyugodtan mondhatom, érdemi illetménynövekedés bekövetkezzen, általában véve a közszolgálat tekintetében a közalkalmazottak, közszolgálatot teljesítők körében is ennek érvényesülni kellene. Azt látom, hogy ebben sokkal nagyobb problémák vannak, ezért arra serkentem a tőlem ellenzéki oldalon lévő kormányt , hogy ebbe a szükségszerű folyamatba intenzívebben lépjen be még a hátralévő időszakban, a kormányzás 3-4 hónapjában, mint ahogy ezt eddig tette. Van mit tennie, higgyék el. S nemcsak a Ház falai között fontos az, hanem a Ház falain kívül is, hogy a közszolgálatot teljesítő emberek tisztes, a megélhetés alapját biztosító forrásokhoz jussanak hozzá. Úgyhogy a záró mondatom az, hogy örülök neki, hogy ez a törvénytervezet törvénnyé érik, és a mi támogatásunkkal párosulva érik törvénnyé, de azt szeretnénk, ha a közszolgálatot teljesítő más területeken is hasonlóképpen és hasonló mértékben következne be mindez. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Gúr Nándor képviselő úr, jegyző úr. Megkérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Vas Imre képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a parlamenti pártoknak a támogatását. Kifejtették, hogy a holnapi szavazás során is támogatni fogják a törvényjavaslatot, ezt előre is köszönöm. S köszönöm az Országgyűlés Hivatala köztisztviselőinek és minden munkatársának az idei évi munkát, és áldott ünnepeket kívánok nekik. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a Nemzeti Emlékezet Bizottságról szóló 2013. évi CCXLI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Répássy Róbert és Vas Imre fideszes képviselők által benyújtott T/18531. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. december 7-én tartott ülésén megtárgyalta a Nemzeti Emlékezet Bizottságról szóló 2013. évi CCXLI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be a bizottság, amelyet 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadott el. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság nyelvhelyességi és kodifikációs pontosításokat tartalmazó javaslatait. A javaslatot összegezve elmondható, hogy annak célja a Nemzeti Emlékezet Bizottsága mint testületi szerv munkájának elősegítése, a testületi működés egyes eljárási elemeinek pontosítása, racionalizálása a működés hatékonyabbá tétele érdekében. A javaslatot a bizottság és a hozzá tartozó hivatal több mint hároméves működése során kialakult tapasztalat szerint a gyakorlatban nehezen alkalmazható rendelkezések hatályon kívül helyezése, illetve egyes rendelkezéseknek az általános gyakorlathoz történő igazítása jelenti. A bizottság tudományos munkájának megkönnyítése, az elnök és a bizottság együttműködésének elősegítése, valamint a munkaszervezési kérdések rendezése érdekében is a működési szabályokat közelíteni szükséges az egyéb szabályokhoz. Mindezek alapján kérem képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek.
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megkérdezem, az előterjesztők nevében kíván-e most hozzászólni. [[Dr. Vas Imre nemet int.]] Vas Imre képviselő úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót.Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, jegyző úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyetlenegy kérésünk van a törvény elfogadását megelőzően, de majd a törvény elfogadását követően is áll ez a kérés. Vas Imre képviselőtársamat külön kérem erre, hogy küzdjön meg saját frakcióján belül a kormánypártok között azért, mondhatom azt is, hogy követelje, hogy az ügynöklisták és az ügynökakták feltárására sor kerüljön, a nyilvánosságra hozatalra sor kerüljön. Egy tiszta és őszinte feltárásra kerüljön sor, olyanra, amely senkinek, egyetlenegy politikai erőnek sem az érdekei szerinti, hanem egy valós, tiszta helyzetképpel párosul. Mi ezt régóta mondjuk, önök régóta nem kívánják ezt megtenni, de arra biztatom Vas Imre képviselőtársamat, hogy legyen élharcosa ennek a történetnek. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, jegyző úr, képviselő úr. Megkérdezem, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Vas Imre képviselő urat, az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Gúr Nándorra szeretnék reagálni. Mi tettük lehetővé egyébként, hogy ezek az iratok kutathatók legyenek, lehetővé tettük azt, hogy a sértettek vagy a megfigyeltek a rájuk vonatkozó iratokat nyilvánosságra tudják hozni, a Nemzeti Emlékezet Bizottság beszámolójából, mármint az Igazságügyi bizottság előtti beszámolójából pedig kiderült, hogy ezeket az iratokat a Nemzeti Emlékezet Bizottság átvette, legalábbis döntő részét, aminek a titkosítását nem tartották fenn, és dolgoznak ezen. Úgyhogy ami még nem került nyilvánosságra, ezután az is nyilvánosságra kerülhet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló: „A JOBBIK képviselőinek napvilágra került megnyilvánulásai” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! 2017. november 17-e és 19-e között 60 fővel vettem részt kegyeleti látogatáson az auschwitz-birkenaui koncentrációs táborban. Hazaérkezvén Magyarországra megdöbbenve értesültünk arról, hogy a Jobbik volt országgyűlési képviselője, Zagyva György Gyula - aki, úgy tudom, most is a tiszavasvári önkormányzat egyik alkalmazottja - és másik két személy, akik szintén a Jobbikhoz köthetőek, Hunyadi Gábor és Balasi András egy mostanában előkerült hangfelvétel szerint a holokauszt áldozatain viccelődnek. Több millió zsidó, cigány vagy bármilyen nemzetiségű ember halálából viccet űzni erősen erkölcstelen és embertelen magatartás. A Jobbik elnökének le kellene vonni a konzekvenciát, és le kellene mondania. Kellőképpen meg kellene büntetni párttársait, de legalább bocsánatot kellene kérnie az áldozatok hozzátartozóitól. A magyarországi cigányság nevében visszautasítjuk az ilyen és ehhez hasonló magatartást. Az utóbbi időben megpróbáltak ugyan cukiskodásaikkal még cigány szavazatokat is gyűjteni, de tudjuk, hogy ez kizárólag a hatalomra kerülésük érdekében kellett volna. Mire számíthatnánk mi, mire számíthatna az ország? Nekimentek a zsidóknak, nekimentek a cigányoknak, nekimentek a nyugdíjasoknak. Ezután ki lesz a következő? A nők, a gyerekek, a gyengénlátók? Vagy mindegy a hatalomért? Mindenkinek képesek nekimenni. [[19.50]] Tudom, Magyarország lakossága bölcsebb ennél, hogy ezt a pártot helyzetbe hozza. Azt láthatjuk: a Jobbik nem változik meg soha, marad az a radikális párt, mint megalapításukkor. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Egyed Zsolt jobbikos képviselő: „Méreg a patikából?” címmel. Öné a szó, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A napokban az országos sajtóból értesültem arról, hogy az egyik miskolci gyógyszertárban gyermekek számára a patikában készített végbélkúpban a gyógyszerész felcserélte a hatóanyagot. Az úgynevezett magisztrális készítménytől a gyerekek jelentős számban úgy megbetegedtek, hogy kórházi kezelésre volt szükség. A gyógyszertárat a szakhatóság - nagyon helyesen egyébként - egy időre bezáratta.Hogyan jutottunk el idáig? Már évekkel ezelőtt lakossági panaszok tucatjai érkeztek hozzám az említett miskolci gyógyszertár vezetőinek ügyeiben. Ezek leginkább erkölcsi, gazdasági és a jogszabályi keretek határát feszegető ügyek voltak, amelyeket az illetékes hatóságokhoz továbbítottam, a hatóságok aztán eljártak több-kevesebb sikerrel. A gyógyszertár személyi jogos patikusa és a gyógyszertárat üzemeltető Fehér Holló Gyógyszerészti Kft. üzemeltetője ugyanaz a személy: dr. Tihor Attila főgyógyszerész úr vezeti a patikát és a kft.-t is; eddig nincs is ebben semmi különös, hiszen más gyógyszertáraknál is többnyire így van ez. Az azonban példátlan, avagy stílusosan mondva, ritka, mint a fehér holló, hogy a cég gyógyszertár üzemeltetése mellett ingatlanspekulációval és építőipari tevékenységekkel is foglalkozik. Miután a főgyógyszerész úr városszerte közismert a kapzsiságáról, hajtva kőműveseivel és spekulatív ingatlanüzleteivel volt elfoglalva, már nem maradt ideje arra, hogy a körmére nézzen a gyógyszertári beosztottjainak. Létünk és életünk értelme, legnagyobb kincsünk a gyermek, akit nevelünk, féltünk és óvunk. A leginkább megóvjuk attól, hogy egy lelkiismeretlen harácsoló hanyagsága miatt megmérgezzék, mert a felcserélt hatóanyag nagyon objektív, sőt demokratikus tud lenni: válogatás nélkül megmérgez mindenkit, aki azt jóhiszeműen beveszi. Nagyon határozottan kérem a kormányzatot, hogy hatóságai útján szigorúan és összefüggésében vizsgálja meg az érintett patika, illetve az azt üzemeltető vállalkozás szakmai és gazdasági tevékenységét. A beteg ember elesett, kiszolgáltatott és sérülékeny. Éppen emiatt a gyógyszerbiztonságot előtérbe kell helyezni a vállalkozás szabadságával szemben. Utólag könnyű okosnak lenni, de az akkor is megállapítható, hogy a cég bejegyzésekor a cégbíróságon már eleve borítékolva volt ez a mérgezés, amikor a gyógyszerészeti tevékenység mellett, teljesen törvényesen, sok minden mással együtt bejegyezték az építőipari tevékenységet is például. Ez utóbbi aktív gyakorlását fényesen bizonyítják a cég éves beszámolói. Megkérdezném a gyógyszerész urat és mindazokat, akik ámokfutásának ez idáig teret adtak: hol marad a gyógyszerészi hivatás méltósága? Hol maradnak a gyógyszerészi eskü veretes nyelvezettel megfogalmazott magasztos eszméi? A szakpolitikusok, a szakigazgatás, a gyógyszerészeti kamara hallgat, az újságírók érdeklődésére a Fehér Holló Gyógyszertárban egyszerűen leteszik a telefont. Bocsánatot senki nem kért, bíznak az elhomályosító feledésben, és hivatkoznak a folyamatban lévő vizsgálatra. A vizsgálat majd megállapít egy jogi felelőst, pedig ennek a szó szerint halálosan komoly ügynek több erkölcsi felelőse is van. Ők lapítanak és hallgatnak. Nekik küldöm Babits Mihály sorait: „Vétkesek közt cinkos, aki néma.” Szeretném még megjegyezni azt is ezzel az üggyel kapcsolatban, hogy különösen felháborító dolognak tartom, hogy pusztán üzleti célból, és itt most másról nem beszélhetünk, gyermekek testi épsége, egészsége forog veszélyben. Tehát én mindenképpen arra kérnék mindenkit, hogy vizsgálja meg ezt az ügyet, és gondolkozzon el rajta, hogy ha az ő gyermeke kerül egy ilyen helyzetbe, ha az ő gyermeke esetleg egy betegség kapcsán kap egy olyan gyógyszert, ami miatt azonnali kórházi beavatkozásra, ellátásra van szükség, mi járna annak a szülőnek a fejében. Engem többször felhívtak az elmúlt napokban, akiknek a gyermekei egyébként kórházba kerültek, és egyszerűen nem találtam szavakat, felháborítónak tartottam ezt az egész esetet. Tehát én úgy gondolom, hogy ha a kormánynak, mint ahogy nekünk, jobbikosoknak, tényleg a nemzet legfontosabb kincse és legmegbecsültebb tagja a magyar gyermek, akkor úgy gondolom, hogy ezt az ügyet a kellő hatékonysággal és a kellő keménységgel kell vizsgálni, hiszen ha egyszer megtörtént, megtörténhet máskor is, és mi lesz akkor, ha esetleg gyermekek esnek áldozatul egy munkakörben elkövetett felelőtlen munkavégzésnek vagy viselkedésnek. Én a szülők kérésének engedve és ezt természetesnek tartva, az ügyben a feljelentést meg fogom tenni a megfelelő hatóságoknál, mert elképesztő egyszerűen, hogy Magyarországon a XXI. században ilyen megtörténhet. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Jó estét! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője: „Tiszta levegőt!” címmel. Parancsoljon! [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnos többször volt már alkalmam itt az Országgyűlésben arról a témáról beszélni, ami szülővárosomat, Miskolcot érinti kifejezetten és a Sajó völgyét a levegőszennyezéssel. Az évnek ebben a szakaszában kezdődik az az időszak, amikor részben a fűtési módozatok miatt és a szilárd tüzelés miatt, részben pedig az egyéb adottságok miatt is - a gépjárműforgalom miatt - hatalmas egészségügyi kockázattal kell szembenézni a Sajó völgyében. Ez évek óta így van, évtizedek óta így van, mindenesetre a tavalyi évben ez korábban nem látott méreteket öltött, a lehető legtöbb paraméterben többször volt egészségügyihatár-túllépés, Miskolc központjában, a Búza téri mérőállomáson is tapasztaltuk ezt. A PM10-koncentráció, azaz a 10 mikronnál kisebb porszemcsék koncentrációja volt, hogy majdnem 800 százalékos volt, magyarán az egészségügyi határérték majd’ 8-szorosát elérte. Elképesztő számok ezek! Mindezt úgy is látjuk, hogy egyébként nem a legkorszerűbbek feltétlenül ezek a mérőállomások, hiszen a legkisebbeket, a 2,5 mikronnál kisebb porszemcséket nem is alkalmasak mérni, és ezek a legártalmasabbak az emberi egészségre. Én tavaly megígértem, hogy szakemberekkel konzultálok arról, hogy mit lehetne tenni, milyen tartalmi megoldások lehetnek ebben a helyzetben. Ilyen tartalmi megoldásokat azóta többször felvetettem. Rögtön azzal kezdtem, hogy Miskolc tekintetében újra kellene tárgyalni a „Modern városok” programot, és kifejezetten kell foglalkozni a légszennyezettség csökkentésére, megszüntetésére tett intézkedésekkel. Kutatás-fejlesztési pénzeket inkább ebben az irányban kellene elkölteni. Mindenesetre számtalan tartalmi megoldást vetettek fel mind a lakosok, mind azok az érintett szakemberek, civil szervezetek, akikkel konzultáltam.A teljesség igénye nélkül néhányat hadd említsek meg újra itt napirend után az Országgyűlésben. Azt vetették fel: olyan beruházásokat kell támogatni kizárólag, ahol nem jár számottevő károsanyag-kibocsátással az alkalmazott technológia. Ösztönözni kell a társadalmi szemléletváltást, kerékpárutak építését; csökkenteni kell a gáz árát, hiszen a világpiaci árzuhanást az nem követte le Magyarországon; a tűzifának megfelelően előkészítettnek kell lenni, megfelelő minőségűnek kell lenni, és csökkenteni kell az áfatartalmát. Ellenőrizni kell a kereskedelmi forgalomban kapható szén mennyiségét, minőségét; szociális kazáncsereprogramot kell indítani. Oda kell figyelni az épületenergetikai fejlesztésekre, az autócsere-programokat komolyabban kell támogatni, és végül, de nem utolsósorban a tartalmi megoldások közül a közösségi közlekedésben már középtávon az elektromos hajtású járművekre kell ráállni. Mindenesetre itt jegyezném meg, hogy az új MSZP-programban ez egy nagyon fontos pont, tehát a közösségi közlekedésben az elektromos hajtás elsődlegessé tétele. De ezek a tartalmi kérdések, amelyek nyilván nagyon sok erőforrást igényelnek, de mindig felhívom a figyelmet, hogy ebbe az irányba be kell fektetni, és a szemléletváltásra is oda kell figyelni. [[20.00]] Végül azonban hadd említsek meg egy olyan típusú tüneti kezelést, amely egy nagyon fontos miskolci innováció. A Miskolci Egyetem kutatócsapata hosszú évek kemény munkájával egy olyan kutatást készített elő, egy olyan fejlesztést, amely tulajdonképpen tüneti kezelésként nagyon gyorsan egy-egy területről magasabb légrétegekbe tudja juttatni egy-egy szennyezési pontról a szennyezett levegőt. Ez egy szmogkéménynek hívott eljárás, egy technológia, amely azt gondolom, hogy azokat az egészségügyi kockázatokat, amelyeket a légszennyezés jelent, gyorsan és hatékonyan meg tudja oldani, nyilván tüneti kezeléssel, de gyorsan és hatékonyan.Arra hívnám föl újra és újra a figyelmet itt az Országgyűlésben, hogy az ilyen projektek érdemesek igazán kutatás-fejlesztési pénzekre, támogatásra. Vagy a „Modern városok” program keretében, vagy más programok keretében, európai uniós forrásokból vagy egyéb módon, én nem tudom, de újra és újra felhívom a figyelmet arra, hogy a kormány foglalkozzon ezzel a kérdéssel, és az Országgyűlés foglalkozzon ezzel a kérdéssel. A Miskolci Egyetem kutatói, szakmai csapata igenis megérdemli azt, hogy ezt megtegyük. Azt gondolom, hogy sok százezer magyar embernek lehet egészségesebb az élete, ha ezt megtesszük. Óriási lépés volna ennek a projektnek a támogatása a légszennyezés elleni küzdelemben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gúr Nándor képviselő úr a következő, aki napirend utáni felszólalásra jelentkezett, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője: „Éhbérért dolgoztat az állam! - 1.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Igazságtalan ma Magyarország. Igazságtalan, mert egyre többen, sajnos az elmúlt nyolc esztendőben egyre többen kerülnek olyan élethelyzetbe, ami a korábbi időszakhoz képest romló tendenciát mutat. Ők elszenvedik a mindennapokat. Varga képviselőtársam az előző gondolatokban egy adott kérdéskört körbejárt, ami a halmozottan hátrányos helyzetű térségekben általános probléma. Miskolcon, a Sajó völgyében, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében viszont halmozottan jelenik meg ez a probléma. Úgy igaz, ahogy mondta, az egészségügyi határértéket 700-800 százalékos mértékű túllépések reprezentálják, olyan helyen, ahol egyébként is az emberek szegénységben, adott esetben már nyomorúságban élik az életüket. Gondolják el, hol is vannak ma nagyon sokan olyanok, akik csakis a közfoglalkoztatás színpadán tudják az életüket élni. Alapvetően a hátrányos helyzetű, a halmozottan hátrányos helyzetű térségekben. Ők azok, akik egyébként még azt a tisztes javadalmat sem kapják meg, még ahhoz a pénzhez sem jutnak hozzá, ami ma Magyarországon az egy főre eső létminimum összegét elérné. Ugyan a kormány már létminimum-számítást nem végez, már azt is megtagadták, mert már a valósággal sem kívánnak szembenézni, ezzel egyetemben nagyjából 90 ezer forint a mérések és a kimutatások alapján ez az egy főre eső létminimum összege. Ezzel egyetemben ma ott tartunk, hogy a közfoglalkoztatás keretei között 54 ezer forint nettó pénzhez jutnak hozzá az emberek. No, a minimálbér sem éri el a létminimum összegét, 84 ezer forint. Egy 20 százalékos vásárlóerőérték-romlással számolva, inflációt számítva az elmúlt nyolc évben, azt lehet mondani, hogy ez nagyjából 66-67 ezer forintnak megfelelő összeg. Hozzáteszem azt is, hogy öt éven keresztül ebből a hétből kevesebb vásárlóerő-értékű pénzhez jutottak hozzá a minimálbéres emberek is. De a minimálbér és a közfoglalkoztatotti bér között is van egy 30 ezres különbség. A között a két bér között, ahol a legkisebb bér, a minimálbér sem éri el az egy főre eső létminimum összegét.És mi van a garantált közfoglalkoztatotti bér vonatkozásában a szakképzettek esetében és a garantált bérminimum vonatkozásában? Hát az, hogy a nettó a garantált közfoglalkoztatásnál 70-71 ezer forint, a garantált bérminimum pedig 107 ezer forint. Itt is attól függően, hogy közfoglalkoztatotti bért vagy garantált bérminimumot kap valaki, mind a kettőnek a szakképzettsége adott, itt is 36 ezer forintos különbség mutatkozik.Azt akarom ezekkel a számokkal érzékeltetni, hogy ezekben a térségekben, a hátrányos helyzetű térségekben rengeteg ember van, aki a garantált bérminimum összegén vagy épp az alatt keresi a pénzét, sőt a minimálbér alatt is akár a közfoglalkoztatási bér szintjén. Közben a közfoglalkoztatottak tekintetében olyan helyzet is előáll, hogy adott embereket a közszférából, közalkalmazottakat, közszolgálatban dolgozókat kirúgnak, majd egy másik intézmény keretei között adott esetben ugyanazon a településen közfoglalkoztatottként foglalkoztatják vissza. Ez azt jelenti, hogy spórolnak az embereken, nem fizetik meg a tisztes munkabért a számukra, és ellehetetlenült helyzetbe hozzák őket.A felmérések és a mérési adatok azt mutatják, hogy egyéves viszonylatban nagyjából 120-130 ezer millió forintot spórolnak ezeken az embereken. 120-130 ezer millió forintot spórolnak azon, hogy nem közalkalmazottként, helyette közfoglalkoztatottként foglalkoztatják ezeket az embereket. Ez elfogadhatatlan. Ezen változtatni kell. Olyan helyzetbe kell hozni ezeket az embereket is, hogy az értékteremtő munkatevékenység végzése mellett a tisztes megélhetés alapját képező, a létminimum összegét elérő javadalomhoz hozzájussanak, nettó összegekben.A Magyar Szocialista Párt ezt fogja tenni a következő kormányzás időszakában. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „A Nagykunság karácsonyfája alá.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Év végén az ember, amikor karácsony közeleg, mindig valami nagyot és valami olyat szeretne kívánni, amire szüksége is van, illetve ami a vágyaiban szerepel. Nagykunságban élő képviselőként az én vágyam az, hogy a Nagykunság egy jól élhető és boldog hely legyen. Éppen ezért megpróbáltam összekészíteni mindazt, ami a Nagykunság karácsonyfája alá behelyezhető lenne, mi az, amire az ott élő emberek talán a legjobban is vágynak.Egyben biztosak lehetünk, hogy térségünk Jézuskája nem túl gazdag, nincsenek óriási lehetőségei. Az elmúlt időszaknak, az elmúlt 27 évnek talán az egyik legnagyobb vesztese az Alföld szíve volt, amelyet a munkahelyek, amelyet a fejlesztések elkerültek. De nézzük, mik lehetnek azok, amik ilyen ajándékok lehetnek. Az első elsősorban a hétköznapok biztonságát garantáló munkahelyteremtés és a munkahelyek száma. Ugyanis itt egy olyan problémába szaladtunk bele, és ez az elmúlt 27 év zsákutcája, ami statisztikailag egy jól megragadható mutatóval jellemezhető: az ország harmadik legrosszabb adatát mutatja a térség a munkanélküliségi statisztikákban. A választókerületben, amely Tiszafüredtől Túrkevéig, Fegyvernektől Karcagig tart, lényegében a megyében a tíz legrosszabb munkanélküliségi rátával rendelkező település közül öt ebben a térségben található. Sőt, Abádszalók, Kunhegyes és Kunmadaras a megye települései, városai közül a legrosszabbak és sereghajtók. Kívánság tehát egy olyan munkahely és olyan munkahelyek létrejötte, ahol egyáltalán lehet dolgozni, amely nem a közmunka világába vezet, hanem a közmunka világa helyett a versenyszférába; és itt kötünk át és itt jutunk el a második ajándékhoz, ami nem más, mint a tisztességes bérek kérdése. Ugyanis mit sem ér az, ha az embernek munkája van és van egy munkahelye, de az ott megtermelt vagy onnan kapott bérből nem tudja a megélhetését fedezni. Így a második kívánság nem más, mint hogy ne csak a visegrádi, ne csak az uniós, de akár az országos átlaghoz is fel tudjon zárkózni a Nagykunságban megkereshető bér összessége. [[20.10]] Ugyanis azt látjuk, hogy az országos átlagbérnek 85 százalékát tudják csak hazavinni a Nagykunságban dolgozók. Ugyanez érződik természetesen a nyugdíjasoknál is, így akik a hónap végén a bevásárlókosárral a boltokba mennek, bizony érzik annak a hiányát, hogy a nyugdíjaik is az ország nyugati felén lévőkhöz vagy a budapesti nyugdíjakhoz képest lényegesen alacsonyabbak. Ennek a megoldása természetesen az, hogy olyan munkahelyeket kell teremteni, ahol magasabb bért lehet keresni, a vállalkozások, amelyek ott vannak, olyan tevékenységgel foglalkoznak, amely nagy hozzáadott értékkel és jó jövedelmezőséggel bír, és ezek a vállalkozások ki tudják termelni ezeket a béreket. Természetesen hosszabb távon szükség van a bérunió megvalósulására is, hiszen az is nagyon fontos, hogy ne csak saját magunkhoz tudjunk felzárkózni az országon belüli egyenlőtlenségek felszámolásával, hanem a nyugati bérekhez is egyre közelebb juthassunk. A harmadik kívánság a fizikai biztonság kívánsága. Azaz, hogy érezhessük magunkat biztonságban, amikor betegek vagyunk, meg akkor, amikor egészségesek vagyunk és közlekedünk. E két nagyon fontos terület is, tehát az egészségügy és az utak kérdése minden bizonnyal a Nagykunság karácsonyfája alá kell hogy tartozzanak. Ne legyünk telhetetlenek, az egészség a legnagyobb kincsünk. Ezt szerintem mindannyian tudjuk, lényegében egészség nélkül, a fizikai jólétünk nélkül az életünk egy fabatkát sem ér. Éppen ezért az egyik legfontosabb, hogy olyan egészségügyi fejlesztéseknek kell lenniük a Nagykunságban, amelyek a karcagi kórházat erősítik, amelyek azt egy biztonságos és korszerű ellátóhellyé teszik. De természetesen gondolni kell a kisebb településekre is. Nagyon-nagyon fontos szerepe van az egyes kisebb városokba telepítendő, gyakorlatilag járóbeteg-ellátó helyeknek, telephelyeknek, amelyek szintén korszerű és XXI. századi ellátást kell hogy biztosítsanak. Ha pedig az utakról beszélünk, talán kevés ember előtt ismeretlen az a kálvária, amit az M4-es autópálya építésével kapcsolatban a Nagykunság, az Alföld szíve elszenvedett. Egy befagyott politikai viszonyból egy befagyott építkezéssé vált. Lényegében a térség enélkül megközelíthetetlen, és a XXI. században nagyon fontos hatalmas nagy forgalmat nem tudja fogadni. Éppen ezért ez hatással van a munkahelyekre, hatással van az iskolába járásra, a munkába járásra, szinte minden hétköznapi tevékenységünkre. Éppen ezért azt tudom kívánni a felszólalás végén, hogy a Nagykunság fája alá minél hamarabb kerüljenek ezek az ajándékok, ezek a lehetőségek, amelyeket meg lehet és meg is kell ragadni. Úgy gondolom, hogy a megélhetésben, a munkában meglévő biztonság, a hétköznapok biztonsága mind-mind olyan elem, amely a Nagykunság fája alá ilyenkor, karácsonykor be kellene hogy kerüljön. Én innen kívánok mindenkinek boldog és békés karácsonyt, nyugalmas ünnepeket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Az én szerény karácsonyi ajándékom önnek pedig 19 másodperc volt, amit a házszabály szerint el kellett volna venni [[Dr. Lukács László György: Köszönöm szépen.]] , de karácsony előtt nem tesz ilyet az ember. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Egy mondat a zsarnokságról.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Joanne Kathleen Rowling, angol írónő, akinek főgonosza, Voldemort annyira megragadta a fideszes Mengyi Roland képviselő úr fantáziáját, hogy cimboráival így hívatta magát, így írt: „Van fogalmad róla, mennyire rettegnek a zsarnokok az elnyomottaktól? Mind tisztában vannak vele, hogy előbb-utóbb lesz egy az áldozataik között, aki feláll és visszavág.”Isaac Asimov, oroszországi születésű, amerikai tudományos-fantasztikus műveket alkotó író szerint: „Minden elnyomás kiváltója a félelem. Ha nem az általános félelem, akkor a zsarnoké, aki saját biztonságát félti.” Nemere István - hogy hazai vizekre is evezzünk -, minden idők egyik legtermékenyebb írója így fogalmazott: „Minden diktatúra beteg, és beteg azok agya is, akik azt kiszolgálják.”Ezt Popper Péter, a 2010-ben elhunyt pszichológus némileg árnyaltabban így foglalta össze: „A terrornak, a diktatúrának és a globalizált társadalomnak ugyanaz az emberideálja, nincs semmi különbség. A diktatúra azokat szereti, akiket jelszavakkal, hamis mítoszokkal, propagandával lehet irányítani. A globalizált társadalom üzleti érdekből ugyanezt preferálja: embereket, akiket propagandával, reklámmal, hamis orientációval tömegesen lehet mozgatni. Mindkét társadalmi berendezkedés irtózik az önállóan gondolkodó, önmagukhoz hű egyéniségektől, akik ennek a kollektív irányításnak nem hajlandók alávetni magukat.”Azonban Mahatma Gandhi, az indiai politikus egyszer azt mondta, és szavai reményt jelentenek: „Nem szabad elfelejtenünk, hogy a történelem során mindig is voltak olyan zsarnokok és gyilkosok, akik egy ideig legyőzhetetlennek tűntek, de végül mindig elbuktak. Mindig.” Glenn Greenwald, a The Guardian újságírójának véleménye szerint: „Az elnyomás ritkán vesz célba olyanokat, akik nem jelentenek fenyegetést a számára.” A Babylon 5 című science-fiction filmben hangzott el az az alapigazság, amely így szól: „Nincs hatalmasabb erő az egész univerzumban, mint a szabadság utáni vágy. Ezt az erőt kormány, zsarnok vagy hadsereg nem győzheti le.”Egyébként pedig, hogy mennyire lehet sikeres az önkény, azzal kapcsolatban John Steinbeck, az 1962-ben irodalmi Nobel-díjban részesített amerikai író így fogalmazott: „Az elnyomás csak arra jó, hogy megerősítse és keményebbé gyúrja az elnyomottakat.” Egybecseng ez Antoine de Saint-Exupérynek, A kis herceg írójának gondolatával is, aki úgy vélte: „Mindig az elnyomás pincéiben születnek az új igazságok.”Joris Luyendijk holland hírtudósító és író szerint: „A diktatúra is háború, csak ott egy kormány visel hadat az alattvalói ellen.”Persze a hatalmi önkénynek különféle fokozatai lehetnek, de Eötvös József, az első felelős magyar kormányban, majd a kiegyezést követően Andrássy kormányában is vallás- és közoktatásügyi miniszterséget betöltő politikus erre azt mondta: „Csúnya a zsarnokság, de a fortélyos elnyomás még undokabb.”Utoljára John Dalberg-Actontól, a XIX. századi angol történész-politikustól idéznék; talán érdemes elgondolkodni az ő szavain is: „A hatalom korrupcióra hajlamosít, a teljhatalom teljes korrupcióra hajlamosít.” Felszólalásom szövegének bármiféle párhuzama a valósággal lehet, hogy csak a véletlen műve, de nem így gondolom. Fölszólalásom végén pedig áldott adventi időszakot és boldog karácsonyt kívánok mindenkinek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. Önöknek és mindenkinek, aki figyelemmel kíséri tevékenységünket, jó estét, jó éjszakát kívánok. [[Az ülésnap 20 óra 17 perckor ért véget.]]