[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 2. rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2022. június 27-29. közötti időre. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhették. Tisztelt Ház! A mai napon, június 27-én, a magyar nemzet évszázadok óta Szent László királyunkra emlékezik. Szent királyunk törvényei és az országunkra támadó nomád népekkel szembeni győztes küzdelmei nagyban hozzájárultak a fiatal Magyar Királyság védelmének és közrendjének megszilárdításához. A magyar nép emlékezetében ezért gyorsan gyökeret vert a kockázatot vállaló, népét hősiesen oltalmazó lovagkirály eszményképe. Legendái és népénekei azonban az eszményi lovag, a szilárd jogrendet biztosító kemény és céltudatos uralkodó képe mellett megrajzolják Szent László egy másik arcát is, az alázatos emberét, aki képes számot vetni sorsával, és aki nemzete és közössége érdekében nem hárítja el magától a reá háruló feladatokat. A polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény éppen ezért ezt a napot, június 27-ét, Szent László napját nyilvánította a polgárőri szolgálat országos napjává is. Önzetlenül, bátran és fegyelmezetten szolgálni a közösség érdekét a legnemesebb hivatások közé tartozik. Különösen igaz ez akkor, ha e hivatást önkéntesen, anyagi ellentételezés nélkül végzik. Polgárőreink a hét minden napján, éjjel és nappal egyaránt, önkéntesen vállalnak felelősséget a környezetükben élőkért, mindennapjaink biztonságáért. Bár a közbiztonság és közrend megteremtése, fenntartása az állam alapvető joga és kötelezettsége, ebben a munkában mégis nélkülözhetetlen tevékenységet végez a polgárőrség. Bűnmegelőző és egyéb programjaik, járőrszolgálatuk, szociális, egészség- és környezetvédelmi tevékenységük révén jelentősen hozzájárulnak településeink biztonságához, a polgárok biztonságérzetéhez. Elhivatott munkájuknak köszönhetően társadalmunk számára elfogadottá és megbecsültté váltak. Emellett, ha a szükség úgy kívánja, polgárőreink megállják a helyüket a megyei vagy országos szintű védekezésben, katasztrófák és válsághelyzetek megelőzésében, elhárításában is. A polgárőrségek tagjait ott láthattuk az elmúlt évtizedek nagy árvizeinél és katasztrófahelyzeteinél, de jelentős szerepet kaptak a járványhelyzetben hozott védelmi intézkedések végrehajtásában is. Rendőreink és honvédeink oldalán kiveszik részüket országhatáraink védelméből, de szinte azonnal szerepet vállaltak az ukrajnai háború következtében hazánkat is érintő menekülthelyzet kezelésében is. Tisztelt Képviselőtársaim! A több mint 2 ezer polgárőr-egyesület keretében tevékenykedő 65 ezer polgárőrünk közel 10 millió óra szolgálatot lát el évente. Munkájuk és szerepvállalásuk kimagasló példát nyújt helyi közösségeinknek arról, hogy miként lehetünk cselekvő részesei szűkebb, mindennapi környezetünk élhetőbbé és biztonságosabbá tételének. A mai napon Magyarország Országgyűlése tiszteletét és köszönetét fejezi ki minden polgárőr előtt, akik szolgálatukért az év minden napján megérdemlik társadalmunk és az Országgyűlés elismerését. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend előtti hozzászólások sora kezdődik. Elsőként Keresztes László Lóránt úrnak, az LMP frakcióvezetőjének adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak, Kormánytagok! Azzal kell kezdenem a mai napirend előtti felszólalásomat, hogy kifejezzem, súlyos felelőtlenségnek és önmagában is elfogadhatatlannak tartjuk azt, hogy Magyarország Kormánya az atomenergia felhasználásával kapcsolatban, illetve az orosz Paks II.-projekttel kapcsolatban nem ad tisztességes tájékoztatást a magyar embereknek, és konkrétan információkat tartanak vissza, információkat hallgatnak el, vagy fals információkat tesznek közzé. Szijjártó Péter minisztériuma még csak most, az új parlamenti ciklusban vette át a Paks II.-projekt menedzselését, és már most látható, hogy a törvények által leírt tájékoztatási feladataiknak nem felelnek meg, megtagadják a választ, s konkrét, fontos információkat tartanak vissza. Arra is fölhívhatjuk a figyelmet, hogy ezzel gyakorlatilag még meg is sértik az Országgyűlés méltóságát, hiszen az önmaguk által elfogadott törvényeknek sem felelnek meg. Én néhány hete 14 konkrét kérdést tettem föl, 14 írásbeli kérdést tettem föl a Paks II.-beruházással kapcsolatban, és erre egy összevont válaszban egy kétbekezdéses, semmitmondó propagandaszöveget kaptam, ami nem felém tiszteletlenség, hanem a magyarság társadalom felé, hiszen én azért tettem föl a kérdést, hogy a magyar emberek tisztában legyenek azzal, hogy mi történik a háttérben. Én azt mondom önöknek, tisztelt kormánytagok, hogy ideje lenne befejezni a titkolózást és befejezni a mellébeszélést, és világos tájékoztatást adni, hogy mi a pontos helyzete, mi a valós helyzete ennek a gigantikus, orosz Paks II.-beruházásnak. Nagyon-nagyon fontos lenne, hogy világosan beszéljenek arról, hogy milyen döntések születtek, vagy milyen döntéseket terveznek a jelenleg működő atomerőművi blokkok üzemidő-hosszabbításával kapcsolatban. Fontos látni a magyar embereknek, hogy önök milyen kockázatokat vállaltak akár egyik, akár másik tervvel, illetve beruházással kapcsolatban, illetve tisztában vannake azzal, hogy az önök által korábban meghozott rossz döntéseknek milyen gazdasági következményei lesznek, tehát milyen gazdasági károkat okoztak a magyar embereknek. [[13.10]] Kérdezem államtitkár urat gondolom, ő fogja megadni a választ , hogy mi a helyzet most a Paks II.-projekttel, tisztában vannake ezzel a kockázattal, és miként értékelik azt, hogy az oroszok egy aktív törésvonal fölé tervezték az új atomerőművet. Önök kimondjáke már nyíltan, hogy lemondanak erről a Paks II.-ről, tehát elismerike, hogy nem fog megvalósulni ez a Paks II.-projekt, vagy esetleg vannake olyan terveik, hogy teljesen újraterveztetik ezt az egész beruházást, és hogy az milyen költségekkel fog járni? Számunkra látható most már évek óta, hogy zsákutcába került ez a Paks II.-projekt, mégis önök százmilliárdokat költenek rá. Ennek ki lesz a felelőse? Tehát ha egy ilyen zsákutcás projektre százmilliárdokat költenek, ki fogja ezért vállalni a kormány tagjai közül a felelősséget? Azt láthattuk, és erre nagyon sok szakember felhívta a figyelmet, hogy milyen kockázatokat jelent, hogy aktív törésvonal fölé terveztek új atomerőművet. Ez nem felel meg a hatályos magyar jogszabályoknak sem, és hozzáteszem, hogy az oroszok készítették a terveket, az orosz törvények alapján egyáltalán még gondolatkísérletként sem merülhetett volna fel, hogy egy törészóna fölé atomerőművet tervezzenek, még sincs válasz. Múlt hét végén Palkovics miniszter úr tett egy bejelentést, amit mi nem tudunk másként értékelni, mint hogy a kormány lemondott gyakorlatilag róla, vagy lehetetlennek tartja már a Paks II. kivitelezését, hiszen bejelentette miniszter úr, hogy a körülbelül másfél évvel ezelőtti tervekhez képest már kifejezett célja a kormánynak, hogy meghosszabbítsa az üzemidejét a jelenlegi blokkoknak 10-20 évvel. Én másfél éve kérdeztem a minisztériumot. Akkor az akkori államtitkár azt válaszolta, hogy nem opció, tehát nem lehetőség az, hogy az újabb üzemidő-hosszabbítás megtörténjen, most mégis ezt jelentette be miniszter úr. Azt pontosan tudjuk, hogy a hálózatfejlesztés nélkül elképzelhetetlen a két atomerőmű párhuzamos üzemeltetése, tehát itt gigantikus hálózatfejlesztésre lenne szükség. Azt is tudjuk, hogy a Duna vize önmagában egy atomerőmű esetében is kérdéses, hogy tudjae a megfelelő hűtőkapacitásokat kiszolgálni. Erre milyen választ tudnak adni? Az is látható, hogy még munkaerő tekintetében sem áll rendelkezésre kellő számú munkavállaló Magyarországon atomerőmű üzemeltetéséhez, és még szó sem esett a súlyos biztonsági kockázatokról. Tudjuk azt, hogy a hivatalos statisztikák szerint az elmúlt három évben 26 előre nem látott meghibásodás, leterhelés, leállás történt a jelenlegi atomerőműblokkok esetében. Tehát önök válasszal tartoznak. Ha ilyen döntéseket hoznak, teljesen szembemenve a másfél évvel ezelőtti kommunikációval, akkor milyen módon mérlegelték ezeket a biztonsági kockázatokat, és milyen módon hoztak döntéseket, és erről miért nem számolnak be a magyar közvélemény számára? Még egy kérdésem van. Palkovics miniszter úr lehetőségként, tartalékként említette a mecseki uránbányászat újraindítását. Én akkor rákérdeztem, és miniszterhelyettes asszonytól kaptam egy választ, hogy semmiféle eljárás nincs ezzel kapcsolatban Magyarországon folyamatban. Néhány nap múlva, hogy megkaptam miniszterhelyettes asszony válaszát, kezembe került a kormányhivatal megkeresése, ami a folyamatban lévő uránbánya-engedélyezési eljárással kapcsolatos. Tehát odáig eljutottunk, miniszterhelyettes asszony, hogy fals, téves, megalapozatlan információkat adnak ki önök. Válaszokat várok a magyar emberek nevében ezekre a húsba vágó és stratégiai jellegű kérdésekre. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, a Párbeszéd, a Momentum és az LMP soraiból.]]
Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, mielőtt az ön által felvetett energetikai kérdésre rátérünk, azért hadd jegyezzek meg annyit a meglehetős magabiztosággal elmondott felszólalását hallgatva, hogy amikor a zsákutcás projektet említette, akkor eszembe jutott az ön frakcióvezetője, Ungár Péter, aki nem olyan régen tiszteletre méltó önvizsgálatról tanúságot téve azt mondta, hogy mennyiben érdemes egy olyan párttal foglalkozni, amely egy másik párttal összefogva sem jutna be a parlamentbe. Szerintem ez ilyen magabiztos felszólalásoknál talán nem indokolatlan, hogy az emberben felvetődik. Rátérve az energetikai kérdésekre. Új helyzet van, tisztelt képviselő úr, Európában és a világban is. Most már olyan kérdések kerülnek elő, amelyek korábban elképzelhetetlenek voltak, jelesül, nemcsak az, hogy az energiahordozó mennyibe kerül, hanem hogy lesze elegendő, és be tude érkezni. Ebben a vonatkozásban elsősorban a kőolajra és a földgázra gondolok, de értelemszerűen energiamix vonatkozásában az atomenergiával mindez jelentős mértékben összefügg. Ön említette az információk átadását, illetve azoknak ön által felfedezni vélt hiányát. Tehát egyrészt a KKM természetesen, ahogy eddig is, továbbra is minden jogszabályt ilyen kérdésekben betart. Másrészt szeretném felhívni a tisztelt képviselő úr figyelmét, hogy van itt egy legfontosabb információ, és a legfontosabb információval itt az Országházban és egyébként az országban mindenütt a magyar emberek tisztában vannak. Jelesül, ez az az információ, hogy az ön mostani felszólalása is konkrétan, bár szakmai mázba bújtatva, de valójában a rezsicsökkentést támadja és az ország biztonságos energiaellátását, az energiaellátásunk biztonságos pótlását. Paks vonatkozásában hadd tájékoztassam arról, hogy Paks adja a magyarországi áramtermelés felét, tehát mintegy 50 százalékát és a magyarországi felhasználás nagyjából egyharmadát, tehát Paks nélkül nincs stabil magyar energiaellátás és nincs rezsicsökkentés sem. Paks jelenti a biztonságos, megfizethető árú és klímabarát villamosenergia-ellátást. Néhány számot: a német fogyasztók jelenleg 180-190 forintért kapnak egy kilowattóra áramot; a magyar lakosság a rezsicsökkentett áron évek óta változatlanul 38 forintot fizet ugyanezért a mennyiségért. Tehát ha nincs Paks, akkor nagyjából legalább megnégyszereződne az áram ára Magyarországon, és átlagosan havonta 22 ezer forinttal nőne egy-egy család villanyszámlája, ami a gazdaságot, illetve a családi vonatkozásokat illeti. Ami a környezetvédelmet illeti, ha már önök zöldpártnak nevezik magukat, a jelenleg működő paksi blokk évente 14 millió tonna szén-dioxid kibocsátását teszi elkerülhetővé, az új projektben az új paksi blokk pedig 17 millió tonna szén-dioxid éves kibocsátását teszi majd elkerülhetővé. Amikor a kettő együtt működik, ez több mint 30 millió tonna szén-dioxid évente. Összehasonlításképpen: a magyar teljes közlekedési szektor éves kibocsátása 12 millió tonna évente, hazánk erdős területei pedig ugyanígy egy év alatt mintegy 6 millió tonna szén-dioxidot képesek elnyelni. Tehát a nagyságrendek érezhetőek, láthatóak, a környezetvédelmi szempontok vitathatatlanok, pláne, hogyha hozzávesszük, hogy egységnyi áram előállítása 40 százalékkal kevesebb szén-dioxid-kibocsátással jár Magyarországon, mint Németországban, amely ország a klímavédelem élharcosának mondja magát, legalábbis mondta mostanáig. [[13.20]] Arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy az Európai Unió területén 70 százalékkal több villamos energiát állítanak elő atomerőművek, mint amennyit szél- és naperőművek együttvéve. Ezt nem a megújulók ellen mondom, csak a tényszerűség kedvéért. Még néhány olyan adat, amely fontos lehet; például az is, tisztelt képviselő úr, hogy már az Európai Unióban is, Brüsszelben is felismerték azt, hogy a nukleáris beruházásokat fenntarthatósági szempontból a támogatandó körbe kell sorolni. És az is fontos, hogy ha már az energiaellátási problémákkal kezdtem a felszólalásomat, hogy az atomenergia, ellentétben a gázzal és az olajjal, nem napi beszállítású ágazat, hanem a fűtőanyagot hosszabb időre előre meg lehet vásárolni, biztonságosan elhelyezni és tárolni, éppen ezért sokkal nagyobb kiszámíthatóságot jelent. Végezetül arról is szeretném tájékoztatni, a kormány továbbra is azon dolgozik, hogy 2029-30-ban, tehát az évtized végén kereskedelmi üzemben legyenek a blokkok, az új is. Jelenleg hatszáz engedéllyel rendelkezünk, és a résfalazási, valamint a talajszilárdítási engedélyeket adta meg az Országos Atomenergetikai Hivatal a közelmúltban. Az engedélyek természetesen szakmai kérdések, a szakemberek és a hivatal pedig mindent szakmai szempontok alapján elbírál. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra jelentkezett Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Amikor 2002-ben a Fidesz elveszítette a választásokat és vele együtt a kormányzást is, akkor Orbán Viktor számára ez egy óriási sokk volt; s nemcsak azért, mert meg kellett válnia a miniszterelnöki széktől, hanem azért is, mert nagyon igazságtalannak tartotta a választás eredményét, az emberek döntését. S meg kell hogy mondjam, alapvetően igaza volt, az én véleményem szerint is az egyik legjobb kormányzási időszak volt az 1998-2002 közötti időszak. A választási kudarc után Orbán azonban megfogadta azt, hogy ha még egyszer nyerni fog, akkor egy olyan rendszert épít ki, amelyben őt a választásokon nem lehet legyőzni. És ez sikerült is neki, hiszen immár harmadszor nyert a Fidesz kétharmaddal, és egyre kevesebben hisznek abban, hogy valaha is legyőzhető lenne a négyévente ismétlődő választásokon. A sikeres recepthez azonban nem kellett neki messze menni, nem kellett feltalálnia, elég volt visszatekintenie a Horthy-korszakra, amikor az ellenzék sohasem tudott nyerni, a kormánypárt győzelme viszont minden választáson borítékolható volt. Nos, ezt a rendszert kezdte el visszaépíteni Orbán Viktor. Kapott persze néhány korszerű ötletet Putyintól is, de alapvetően ez volt a minta. S ennek a visszaépítésnek látjuk most az újabb elemeit, a főispáni státusz és a vármegye elnevezés visszahozásával. Tehát Magyarország nem előre megy, hanem hátra, szemben a Fidesz választási szlogenjével. De miért baj ez? Különösen miért baj ez nekem, aki magát konzervatív gondolkodónak tartja? Azért, kedves képviselőtársaim, mert a Horthy-korszak nem tartozik Magyarország legjobb hagyományaihoz, kiváltképpen nem ahhoz, amelyet most át kellene menteni a jövő számára. Elég csak arra utalnom, hogy több százezer magyar hagyta el az országot, köztük sok igen tehetséges értelmiségi, tucatnyi olyan, aki később Nobel-díjat kapott, és köztük a XX. század legismertebb magyar zsenije, nem az, akire önök gondolnak, nem Puskás Ferenc, hanem Bartók Béla; ő sem tudott megmaradni. Ők azért hagyták el az országot, mert nem tudtak az antidemokratikus, tekintélyelvű urambátyámvilágban élni, ahol mindent átszőtt a korrupció. Manapság is sokan hagyják el az országot, főként a tehetséges és szorgalmas emberek, s nem pusztán a magasabb bérekért, hanem a kiszámítható életért, a megbecsülésért, a demokratikus viszonyokért. A kiművelt emberfők elvesztése azt is jelenti, hogy a fejlett világhoz való felzárkózásunk esélye egyre kisebb és kisebb lesz. Emlékezzünk rá, hogy a Horthy-korszakban sem sikerült a gazdasági felzárkózás, bár valamilyen stabilizáció mégiscsak megvalósult. De van a felzárkózás elmaradásánál is egy súlyosabb probléma a választásokon leválthatatlan kormány vonatkozásában, ez pedig az alkalmazkodás hiánya. Demokráciákban a kormányváltások révén történik meg az alkalmazkodás a világpolitikai és a világgazdasági változásokhoz. Az új, más politikai színezetű kormány jobban tud válaszolni az új kihívásokra. Ha a kormányváltás nem lehetséges, akkor az alkalmazkodás elmarad, a régi kormány ragaszkodik a régi receptekhez, a saját rögeszméihez. A nagyvilág azonban nem vesz erről tudomást. Bár Orbán Viktor nagyon szerette volna a világot is megváltoztatni az elmúlt években, de ez idő szerint ez nem sikerült neki, így aztán az fog következni, hogy egyre nagyobb és nagyobb lesz a konfliktus, az összeütközés a világgazdasággal, a világpolitikával, és ennek az eredménye egy hosszú stagnálási folyamat lesz, egy lefelé menő spirál. Önök most azt hiszik, hogy én túlzottan pesszimista vagyok. Nem, képviselőtársaim, ez az optimista forgatókönyv volt. Mert ne felejtsék el, ha van vármegyénk, akkor van vármegyeház is, és ha van vármegyeház, akkor arra előbb vagy utóbb, de föl fog szállni a páva. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Fürjes Balázs államtitkár urat terheli a kötelezettség, hogy válaszoljon. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ha az elejét ragadom meg a felszólalásnak, akkor még akár egy jó vita is lehetne az Országgyűlésben, hogy melyik Orbán-kormány a legjobb kormány, mert képviselő úr is elismerte, hogy az egyik legjobb kormány az 1998-2002-es volt. Mi tudunk érveket hozni amellett, hogy azóta is sikerült komoly teljesítményeket fölmutatni, de az kétségtelen, hogy az Orbán-kormányokkal csak az Orbán-kormányok versenyezhetnek. Ebben egyetértek a képviselő úrral. Én azt javaslom, hogy ne legyenek kishitűek. Magyarország jogállam és demokrácia, most is nekifutottak, önöknek köszönhetően példátlan nemzetközi és példátlan hazai ellenőrzés mellett valósultak meg az országgyűlési választások, az ismert eredményekkel. Lehetséges, jogilag legalábbis lehetséges Magyarországon a kormányváltás, ne legyenek kishitűek, ne adják fel az erre vonatkozó terveiket legalább hosszú távon. Kádár János mondta azt hogy is hangzott pontosan? , hogy a krumplileves legyen krumplileves, elvtársak. Ritkán értünk vele egyet, de abban, hogy a dolgokat érdemes a nevükön nevezni, egyetértünk vele. Régi történeti intézményeket talán legegyszerűbb dolog a nevükön hívni, a főispán legyen főispán, a vármegye pedig legyen vármegye. Ezeréves magyar történelemet tagadnak meg önök, ha ennek a megközelítésnek a jogosságát és a helyességét megkérdőjelezik. Nem a Horthy-korszakról beszélünk, bár beszélhetünk arról is, hanem Szent Istvánról kell beszélni, hiszen 1000 és 1950 között voltak vármegyék Magyarországon, a területi közigazgatásnak ez a rendszere 950 évig élt, a magyar történelmi hagyományok és a magyar történelem szerves része volt, és 70 évig volt, amikor nem létezett. Én azt hittem, amikor képviselő úr megkezdte a hozzászólását, hogy a sebesség miatt fog bennünket kritizálni. Ön 1989-90-ben még a Magyar Demokrata Fórum tagja volt, és a Magyar Demokrata Fórum tette azt a javaslatot itt az Országgyűlésben 1990-ben, hogy a vármegye és a főispán megnevezések, egyébként a majd ezeréves hagyományoknak megfelelően kerüljenek vissza a magyar közigazgatásba. Ehhez képest kikkel árulnak önök most egy gyékényen? Például Pongrácz Kálmánnal, aki a törvényjavaslat vitájában az Országgyűlésben, amikor megszüntették a vármegye és a főispán megnevezést, ezt mondta: „A most benyújtott törvényjavaslat azokat az alapelveket kívánja megvalósítani a mi viszonyaink között, amelyeket Lenin és Sztálin pártja dolgozott ki, valósított meg a gyakorlatban és tett a világ dolgozó népeinek közkincseivé.” Kádár János pedig azt mondta, hogy „a vármegye megnevezés és a főispán intézményének megszüntetése kiküszöböli a középkori feudális és burzsoá vonásokat, ezek maradványait, és megadja e szervek népi demokratikus jellegét”. Ezt az álláspontot osztják most önök. [[13.30]] Egy utolsó idézet; amikor az ezeréves történeti alkotmányt szégyenteljes módon leváltották az 1949-es kommunista alkotmányra, akkor Kristóf István kommunista képviselő azt mondta: évtizedes harcokban megedződött munkásosztályunk vezetésével, az 1919. évi szocialista forradalom tapasztalataival gazdagodva, a Szovjetunióra támaszkodva népünk megkezdte a szocializmus alapjainak lerakását, s országunk a népi demokrácia útján halad előre a szocializmus felé. Ezek voltak azok a szavak és politikai szándékok, amelyek alapján az ezeréves történeti hagyományt, Magyarország történeti identitását és múltját megszégyenítve megszüntették a vármegye elnevezést és a főispán intézményét polgármester és jegyző lett. A vörös csillagot 1990-ben eltávolítottuk mindenhonnan, nincs már Lenin körút, nincs már Tolbuhin körút, nincs már Engels tér, nincs már Marx tér. Lehet, hogy önöktől kapunk majd javaslatokat ezek visszaállítására is, de mi azt a munkát, amely tisztelettel van a magyar történeti hagyományok iránt, folytatni fogjuk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Dúró Dórának, a Mi Hazánk képviselőjének adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Idén januárban olyan dolog történt, amire évtizedek óta nem volt példa: 20 százalékkal csökkent a születésszám az előző év azonos időszakához képest, és ami még ennél is aggasztóbb, hogy a termékenység is visszaesett, amire 2011 óta nem volt példa. Tóth G. Csaba, a KRTK Közgazdaságtudományi Intézete kutatója felhívja a figyelmet arra, hogy erre a drasztikus visszaesésre éppen kilenc hónappal azt követően került sor, hogy a Covid-oltások tömegessé váltak Magyarországon. Egyedül a Mi Hazánk Mozgalom az, amely ellenezte ezeknek az oltásoknak a kötelezővé tételét, és most is egyedüli pártként képviseljük az őszinte szembenézés politikáját, holott az állam feladata lenne kivizsgálni azt, hogy ez a brutális visszaesés összefüggésben álle ezzel a tényezővel. De nemcsak rövid távú problémák vannak a gyermekvállalás tekintetében, hanem olyan, hosszú távon megoldásra váró feladatok is, amelyekre a kormánynak kéne megoldást találnia, például arra, hogy az anya életkora rendkívüli mértékben kitolódott az első gyermek vállalásakor, 25 év alatt öt évvel tolódott ki, tehát majdnem 30 éves egy magyar nő, amikor az első gyermekét világra hozza. Ekkor már sokkal nehezebben történik meg a fogantatás, nagyobb a vetélésnek a kockázata, gyakorlatilag a meddőség mint népegészségügyi probléma is összefüggésbe hozható ezzel, és kisebb az esélye, hogy egészséges gyermekek jönnek világra. De a feketeleves még csak a következő évtizedekben fog következni, hiszen jelen pillanatban a 45 éves nők száma Magyarországon nagyságrendileg 90 ezer, a 24 éves nőké pedig már csak 50 ezer, tehát húsz év alatt nagyságrendileg a felére csökkent a szülőképes korú nőknek a száma, nekik kéne tehát ugyanannyi gyermeket világra hozni, hogy egyáltalán fenntartsuk a jelenlegi állapotot. Azt mondhatjuk tehát, hogy ma Magyarországon minden szülőképes korú nőnek négy gyermeket kellene vállalnia ahhoz, hogy a magyarság lélekszámát 10 millió környékén tarthassuk meg. További problémát jelent, hogy az első otthon megszerzése rendkívül nagy nehézségeket jelent a 25-34 éves korosztálynak. Európai uniós összehasonlításban is rendkívül magas, 41 százalék azoknak az aránya, akik még ebben az életkorukban is a szüleikkel élnek; az európai uniós átlag csak 28 százalék. Ezért is javasolja a Mi Hazánk Mozgalom egy állami bérlakásépítési program elindítását, hogy el tudják egyáltalán hagyni a szülői házat, és elkezdhessék a saját életüket. A családosok a munkaerőpiacon is rendkívül nagy hátrányban vannak, és nem igaz az, hogy itt bármiféle genderprobléma lenne. Nem a nőknek van ugyanis bérhátránya Magyarországon, hanem az anyáknak van bérhátránya. Ez egy egész más probléma, és ezt egész másképpen is kellene megoldani. De ha a munkanapok számát tekintjük, akkor például a 2022-es évben 254 munkanap van és csak 181 tanítási nap, tehát hogyha egy családban egy gyermek egyetlenegy napig sem beteg egy egész évben, akkor is a szülőknek 73 munkanapot kell úgy megoldaniuk, hogy a gyermekük felügyeletéről is gondoskodnak, és a táboroztatás ára is az egekbe szökött a tavalyi árakhoz képest. Ezért is javasolja a Mi Hazánk Mozgalom a gyermekmozgalomnak a létrehozását, illetve azt, hogy az állam a nyári időszakban is vállaljon sokkal nagyobb szerepet a gyermekfelügyelet megoldásában. Hogy még inkább alátámasszam azt az állítást, hogy az anyáknak van bérhátránya, ez sajnos a későbbiekben a nyugdíjak esetében is megmutatkozik, ugyanis a három gyermeket felnevelt nők 20 százalékkal alacsonyabb kezdő nyugdíjra számíthatnak Magyarországon, mint a gyermektelen társaik. Tehát Magyarországon mind a munkaerőpiac, mind a nyugdíjrendszer bünteti azt, hogyha valaki nagy családot vállal. Ezért javasoljuk a szülőtámogatási életjáradék bevezetését, amellyel legalább nyugdíjaskorukban kompenzálni tudnánk a gyermeket vállalt nőket, az édesanyákat azért a bérhátrányért, amit a munkaerőpiacon el kell hogy szenvedjenek. Tisztelt Képviselőtársaim! A gyermek áldás, és a Mi Hazánk Mozgalom azt szeretné, hogyha a szülővé válás örömét minél több honfitársunk megtapasztalhatná. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Válaszadásra Vitályos Eszter államtitkár asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Egyetértek abban a képviselő asszonnyal, hogy a magyar családokról nem lehet e falak között eleget beszélni. Egyetértek önnel abban is, hogy minden egyes forint, amit a családok részére adunk, a jövőbe fektetett, többszörösen megtérülő befektetés. Egyetértek abban is, hogy minden gyermek áldás, éppen ezért a magyar családpolitikát 2010-ben teljesen új alapokra helyeztük. Nekünk valóban a magyar családok lettek az elsők. A munkát azonban nagyon mélyről kellett kezdeni. A balliberális, a családokat büntető rendszer következményeként a mélypontot a 2011-es drámai termékenységi arányszám jelentette. Az akkori sokkból hosszú út vezetett el oda, hogy ma egyharmadával magasabb ugyanez a szám, de az is biztos, hogy még rengeteg tennivalónk van a témában, hogy valóban minden vágyott gyermek megszülethessen. Az is tény, hogy a terhességmegszakítások száma 45 százalékkal csökkent 2010 óta, és az is, hogy 2010-ben öt tervezett gyermekből három született meg, ez a szám ma már négyre ugrott. A családbarát fordulat első évében visszaállítottuk a gyes időtartamát három évre, családbarát adórendszert vezettünk be, olyan komplex bölcsődefejlesztésbe kezdtünk, amely azt eredményezte, hogy már közel háromszor annyi településen érhető el bölcsőde, mint korábban, és idén 70 ezer férőhely várja a legkisebbeket. Ezenfelül a magyar családok terheit azzal is könnyítettük, hogy ingyenesek lettek a tankönyvek, és hogy nyáron az Erzsébet-tábor rendszerén keresztül állami forrásból tölthetik a pihenést a fiatalok akár a Balaton-parton is. 2023 a családok költségvetése lesz [[sic!]] , 3225 milliárd forint a magyar családok támogatására, amit a költségvetési tervezet tartalmaz. Ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő tételek, és három és félszerese annak az összegnek, amit 2010-ben a balliberális kormányok költöttek. Tisztelt Képviselő Asszony! Amint látja, ez csak néhány olyan intézkedés, amivel megmutattuk, hogy nem félünk attól, hogy a családpolitikában nehéz út áll előttünk, mert legyen az bármennyire is rögös és hosszú, a magyar családokkal a hátunk mögött mi minden falon átmegyünk. Azonban nem mindenki gondolkodik így e Ház falai között. Ha most egy pillanatra elengedjük a fantáziánkat, és belegondolunk abba, hogy az ön kérdésére mit válaszolna egy balliberális válaszadó a helyemen, valami olyasmit hallanánk, hogy ez általános tendencia a föld gazdaságilag legfejlettebb civilizált térségeiben, a termékenységi ráta évtizedek óta a reprodukciós szint alatt van, főként a nagyobb fokú jólétre való törekvés és az individualista gondolkodás folytán. Ezért nincs mit tenni, el kell fogadni, és segíteni kell azt, hogy azon országok esetében, ahol ez a szám magas, de nem képesek állampolgáraikat eltartani, az útnak induló migránsaikat egytől egyig fogadjuk be. [[13.40]] Mi, köszönjük szépen, ebből nem kérünk, nem hisszük, hogy csak a bevándorlással lehet megállítani a népességfogyást. Mi a magyar családokban hiszünk, és abban, hogy a beléjük helyezett bizalom mindig megtérül. Éppen ezért a kormányzásunk fő feladatának tekintjük, hogy a magyar családok anyagilag, lelkileg és fizikailag olyan biztonságban éljenek, amellyel tető van a fejük fölött, a vágyott gyermekek megszülethetnek, a fiatalok itthon boldogulhatnak, az idős szülők, nagyszüleik pedig békés, nyugodt időskort élhetnek meg. A munkánknak koránt sincs vége, mert Magyarország és egyúttal Európa jövője múlik azon, hogy hogyan védjük, illetve támogatjuk a családokat. Ennek érdekében a jövőben is folytatni fogjuk azon politikánkat, amelynek célja egy olyan stabil, komplex, célzott és rugalmas családtámogatási rendszer, amely védi a családokat, ugyanis a hosszú távú célunk, hogy a gyermeket vállaló családok anyagilag még jobban is járjanak ahhoz képest, mint ha nem vállaltak volna gyermeket. Mi tehát ezen az úton járva szeretnénk elősegíteni a magyar családok erősödését, bővülését és a vágyott gyermekek megszületését. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az MSZP képviselőjének, Vajda Zoltán úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm. A rendszerváltáskori Deutsch Tamástól idéznék önöknek: senki se higgye, hogy Magyarország jogállam, de úgy kell viselkedni, mintha jogállamban élnénk. Hogy jön ez a költségvetéshez? Hát, sokkal aktuálisabban, mint gondolnánk. A pénzügyminiszter nyújtja be, a Pénzügyminisztérium csapata állítja össze, majd az Országgyűlés tárgyalja. Ezért én ezt az intézmények okán komolyan veszem, úgy teszek tehát, mintha jogállamban élnénk, pedig tudom, hogy önök a kétharmaddal mindenkinél haszonelvűbben, hatalommegtartási szándékoktól vezéreltetve viselkednek. Ezzel együtt én mégis tüzetesen átnéztem a kormánynak a költségvetésitörvény-javaslatát, és azt kell hogy mondjam, fiktív, korai, de minimum problémás és átláthatatlan. Ezt a véleményemet osztja egyébként a Költségvetési Tanács is, benne a most leköszönő ÁSZ-elnök más lapra tartozik, hogy ők nálam sokkal árnyaltabban fogalmazták meg ezt , a kritika lényege mégis tömören összefoglalható: a büdzsé nem átlátható, kockázatokkal terhelt, hurráoptimista. Nemzetközi elemzések, legutóbb az Open Budget Survey mutatta ki azt, hogy az EU-ban a magyar költségvetés a legkevésbé átlátható, már nemhogy Szlovákia vagy Románia előzött le minket, hanem Szerbia is, jelenleg nagyjából Tunéziával vagyunk egy szinten, a kockázatok pedig pont a hurráoptimizmusokból fakadnak. Ugyan ki hiszi azt el, hogy jövőre 5 százalék körül lesz az infláció és 380 alá erősödik az euróárfolyam? Magam és a frakcióm is nyújtott be módosító javaslatokat, sőt még a főváros felvetéseit is képviselem, mert meggyőződésem, hogy igenis kell hogy legyen beleszólása az önkormányzatoknak is a költségvetés alakításába. Kérésüket tolmácsolva módosító javaslatok formájában kezdeményezzük az önkormányzati sarcnak, a szolidaritási adónak a csökkentését, kezdeményezzük, hogy a települések kapják vissza a tőlük elvett gépjárműadót, és kezdeményezzük, hogy a közösségi közlekedés kiadásainak jegyárbevételen felüli részét fele-fele arányban állja az önkormányzat és az állam, pont úgy, ahogy a jogállamokban szokás. Mindemellett az MSZP-frakció is módosító javaslatokat fogalmazott meg, amelyek célja, hogy végre rendelkezésre álljon a szükséges forrás az egészségügyben, az oktatásban és a szociális szférában is. Javasoljuk, hogy a nyugdíjaknak a béremelkedést is követő vegyes indexálása legyen, a családi pótléknak, a gyesnek és a gyetnek a duplázását, az egészségügyi szakdolgozók béremelését vagy az országos bérlakásépítési program elindítását. Jómagam Alsórákos és Kertváros egyéni országgyűlési képviselőjeként országos és helyi vonatkozású ügyekben is módosításokat kezdeményeztem. Az országos javaslatom nem más, mint a nullaszázalékos tömegközlekedésiáfa-kulcs bevezetése. Ez összhangban van egyébként Palkovics miniszter úr klímabérletes gondolataival, amelyeket a német kollégájával való egyeztetés után ismerhettünk meg. Az én javaslatom viszont olcsóbb, hiszen hatása szinte kerekítési differencia a költségvetésben, másrészt hosszú távra szól. Ezért kerestem meg Palkovics úr új államtitkárát, Vitézy Dávidot, aki a közlekedéspolitikáért felel bízom abban, hogy ő valóban elkötelezett a tömegközlekedés ügye iránt. Helyi javaslataimmal összefüggésben elmondhatom, hogy ezek a közösség jogos kérései, ezek közül többet a Fidesz is ciklusok óta ígérget, mégsem történik ezekben az ügyekben előrehaladás, legyen szó például a HÉV és az M2-es metró összekapcsolásáról, útfelújításokról, a Füredi útnál felüljáró építéséről vagy a Körvasút sornál zajvédő fal építéséről. Vitán felül áll, hogy ezek jobbá teszik a választókörzetem lakóinak életét. Ezért kerestem meg azt a fideszes képviselőt, akit áprilisban legyőztem, Szatmáry Kristófot az előbb láttam, ő most is itt ül, igaz persze, hogy csak pártlistán , de biztos vagyok benne, hogy ezek a módosító javaslatok jó szívvel ajánlhatók, így bízom benne, hogy Szatmáry képviselő úr is támogatni fogja Alsórákos és Kertváros lakóinak javaslatait. Emellett engedjék meg, hogy pár szót szóljak a pártfüggetlen javaslatokról is. Ezek tényleg szakmai módosítások, amelyek gyermekeink jövőjét szolgálják, nevezetesen az oktatásét, példának okáért a Waldorf-iskolák támogatásának ügyét rendezik. Úgy gondolom, hogy már csak a gyerekek miatt is itt tényleg nincs helye a politikai vitáknak, a javaslatok elfogadásra ajánlhatók. Összefoglalva: lehet értelmesen is. Arról beszéltem, hogy önök ugyan haszonelvűen működnek, de most tegyék félre a kétharmadot, és vegyék észre, hogy a javaslatokból önöknek is származik haszna! A jó javaslatok elfogadása önöknek is jó, de különösen az önkormányzatoknak és a magyar családoknak. Kérem, támogassák ezeket a módosítókat. Köszönöm, hogy meghallgattak, érdeklődve várom a válaszát, és kérem, vegye figyelembe, hogy 404 forint lett az euró, és ez nem egy számítógépes hibaüzenet, közben a lengyel złoty és a cseh korona stabil. [[Az elnök csenget.]] Úgyhogy remélem, nem személyeskedve fog válaszolni, várom a szakmai válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, a Párbeszéd, a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Még szerencse, hogy a képviselő úr nem személyeskedett, viszont a költségvetési vitát áthelyezte a napirend előtti időszakba, de ezt megtehette. Tállai államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásának a 90 százalékában az ön által benyújtott költségvetési módosító javaslatokról beszélt. Mivel ön először képviselő, valószínűleg nem tudja, hogy van a költségvetésnek egy részletes vitája… [[Vajda Zoltán: Itt voltam végig!]] De akkor meg kell nézni a házszabályt [[Vajda Zoltán közbeszól.]] és a költségvetés részletes vitájában kell a módosító javaslatokat megérvelni az Országgyűlés előtt [[Rétvári Bence: A részletes vita nem itt van! Az a bizottságban van!]] , és meggyőzni a többséget arról, hogy az ön módosító javaslatait támogassa. Egyébként ha pedig megnézzük, ön beszélt arról, hogy több pénz kell az önkormányzatoknak; több pénz kell az egészségügyre; több pénz kell az oktatásra; több pénzt szeretne adni a nyugdíjasoknak; szeretné átalakítani az adórendszert, mégpedig úgy, hogy nullaszázalékos áfát bevezetni nem tudom, mire, úgy néz ki, mindenre; de azonfelül szeretne utat építeni, és természetesen egyetértek önnel ami a választókörzetében még nem épült meg, azt megépíteni. Hát, így ebben a kérdésben vagyunk itt még jó páran a parlamentben [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , akik ugyanezt szeretnénk egyébként elérni a költségvetéssel. Nézze, én mint a Pénzügyminisztérium képviselője viszont önnek a figyelmébe ajánlom, hogy ez a költségvetés mit is jelent az emberek számára, milyen helyzetben készült. Háború idején, gazdasági válság idején, energiaválság idején, az Európai Unió elhibázott szankciós politikájának idején, és van egy erős inflációs nyomás, egy inflációs hatás az egész világra, Európára és Magyarországra ilyen körülmények között készül el a költségvetés. És, nézze, a következő dolgokban még sincs visszalépés: nincs visszalépés az adózásban, például a családi adózás kérdésében; nincs visszalépés abban, hogy Európa egyik legkisebb személyi jövedelemadóját alkalmazzuk, 15 százalékot; nincs visszalépés a 25 év alattiak adómentességében és a négygyermekes anyák adómentességében. De nincs visszalépés Európa legkisebb társasági adójában, a 9 százalékos társasági adóban sem. Nincs visszalépés az otthonteremtésben és nincs visszalépés a nyugdíjak reálértékének megvédésében. Nincs visszalépés, sőt növekedés van a munkavállalók jövedelmének a növekményében, hiszen a jövedelmek nagyobbak, mint az infláció, tehát ezzel a gazdasági rendszerrel megvédjük a jövedelmet szerzőket, a munkavállalókat is az inflációtól. De nincs visszalépés a családok rezsicsökkentésében. Európában Magyarország az egyetlen olyan ország, ahol a családokat képesek vagyunk megvédeni, mert tudjuk, hogy Rezsivédelmi Alapot kell létrehozni a költségvetésben, és ezzel a tíz éve bevezetett hatósági árakat meg kell védeni a családok érdekében. [[13.50]] Miben van előrelépés? Például abban, hogy csökkenni fog ilyen helyzetben is a költségvetés hiánya. Csökken, most is Európa középmezőnyében vagyunk a Covid, a koronavírus-járvány ellenére, de ezt tovább fogjuk csökkenteni, és el fogjuk érni, hogy 3 százalék alá tudjuk vinni; nem jövőre, az azt követő évben. Csökken az államadósság szintje és a mértéke is. Nem növekszik, mint ahogy háborús gazdasági válság idején esetleg az szinte törvényszerű és kézenfekvő lenne, hanem csökkenni fog az államadósság mértéke a GDP-hez mérten. Csökkenni fog az infláció is, amit ön bírál, és nem hiszi, hogy 5,2 százalék lesz. Olvassa el az elemzők értékelését és előrejelzését; attól mi biztonságosabb, szerényebb inflációs mértéket mondunk. Nincs visszalépés abban sem, hogy a gazdasági növekedés mértéke meg fogja haladni jövőre is a 4 százalékot, és ezzel az Európai Unió élmezőnyében vagyunk. Előrelépés van a tekintetben, hogy növekedni fog Magyarország katonai biztonsága, ezt szolgálja a Honvédelmi Alap, amelynek összege 842 milliárd forint. Összességében tehát, ha megvizsgáljuk, hogy milyen helyzetben van a világ, az ország, Magyarország, ez a költségvetés igenis békét és biztonságot ad Magyarország számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most a Momentum képviselője, Tompos Márton Kristóf következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Újra egy Budapest belső részét érintő ügyet hoznék az Országgyűlés elé, ez pedig a bulinegyed kérdése, leánykori nevén Belső-Erzsébetvárosé. Én ott lakom egészen konkrétan már jó ideje, ezért volt szerencsém végignézni azt, ahogy a két körút gyakorlatilag egybenőtt, és éttermek, kocsmák, különböző szórakozóhelyek hálózata alakult ott ki. Nyilván ennek sok oka van. Ide lehet sorolni a Vizoviczki-birodalom megszüntetését, ide lehet sorolni a fapados forradalmat, pontosabban azt, hogy mennyire berobbant a fapados turizmus, a remek lokációt is, de az elsődleges az, hogy a környező kerületekben, sőt az Erzsébet körúton kívüli részen, tehát Külső- és Középső-Erzsébetvárosban is szigorú záróraszabályok vannak. [[Nacsa Lőrinc: Mégsem nyertetek!]] Ez azt jelenti, hogy a belső-erzsébetvárosi részre rá lett tolva a budapesti bulizók jelentős része, hogy ott tessék őrjöngeni, ott lehet nyugodtan. Nyilván ottani lakosként azért nem vagyunk feltétlenül boldogok ettől a helyzettől. A probléma az, hogy turistaként nyilván zavaró, de ha valaki ott él, és a reggelei azzal telnek az iskolába járás, a munkába járás, a kutyasétáltatás, hogy ürüléket, hányást és szemetet kell kerülgetni minden egyes nap, az probléma. [[Közbeszólásra:]] Hát, öntől például tudnék, de nem ez a téma. Az a téma jelen pillanatban, hogy a VII. kerületen belül olyan helyzet alakult ki, hogy az önkormányzat, amelynek képviselőit üdvözlöm itt helyben, ők már nagyon régóta követik és próbálnak küzdeni ezzel a helyzettel, megpróbál valamit tenni, de nem tud annyit takarítani és olyan közbiztonsági rendszert fenntartani, amely a bulinegyedet bármilyen szinten gátolná. Ami ellenben van, az, hogy iparűzési adót kap vissza az önkormányzat. Ugyanakkor amennyit megtermel a VII. kerület az egész város számára, az lakosságarányosan jut vissza a kerületeknek, mégpedig a lakosságarányos visszajuttatás azt jelenti, hogy nincs pluszpénz se a közbiztonsági, se a köztisztasági feladatok pluszellátására. Erre találták ki az úgynevezett felügyeleti díjat. A felügyeleti díj arról szólt, hogy márpedig, ha egy területen sokkal nagyobb a környezeti terhelés, sokkal nagyobb a forgalom, fizessenek pluszban, és azt a pénzt lehet majd köztisztasági és közbiztonsági feladatok ellátására fordítani. Csakhogy ezt a díjat az Országgyűlés maximálta, mégpedig olyan szinten, hogy semmi pénz nem jut a kerületnek. 15 millió forint jutott Erzsébetvárosnak a felügyeleti díjból, amely egy ilyen kerületben abszolút nem jelent semmit, sehova nem jutnak belőle. Viszont a Covid még azt sem tette lehetővé, hogy ennek az egyharmadát beszedje a kerület. Ezért azt szeretném kérni önöktől, képviselőtársak, hogy kezdjünk valamit ezzel a helyzettel. Segítsenek a VII. kerületi önkormányzatnak betartatni a szabályokat, segítsenek abban, hogy azok a helyek, amelyek normálisan viselkednek, amelyek nyitottak az önkormányzati javaslatokra, amelyek hajlandók beszélni a helyi lakosokkal, azok jól járjanak, és azok a helyek, amelyek itatók, amelyeket nem érdeklik a szabályok, vagy zárjanak be, vagy kezdjenek el együttműködni. Ehhez viszont pénz kell. Ezért azt kérem önöktől, hogy fontolják meg a felügyeleti díj jelenlegi maximálásának feloldását legalább Erzsébetvárosra vagy Belső-Erzsébetvárosra vonatkozóan, mert akkor lehetne végre pénzt találni arra, hogy a belső-erzsébetvárosiak is normális környezetben élhessenek és a normális helyek is megmaradhassanak. Ez nem olyan bonyolult, erre be fogok nyújtani egy módosító indítványt, és arra kérem önöket, hogy támogassák. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Fürjes Balázs államtitkár úré a szó ismét.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Talán egy megkésett erzsébetvárosi kampányfelszólalást hallottunk, hiszen Erzsébetvárosban is az történt, hogy a tegnapi napon, az időközi választáson a VII. kerületben, csakúgy, mint a szomszédos Józsefvárosban egyébként, a Fidesz képviselőjelöltje súlyos vereséget mért az önök képviselőjelöltjére. [[Közbeszólásra:]] Biztos, hogy nem cserébe történt, mert az időben korábban volt. Mindenesetre gratulálok annak a sok önkormányzati képviselőnek, akit tegnap megválasztottak. Ahol mi szemben álltunk egymással a tegnapi napon, az első választás volt… [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Én megértem, hogy kellemetlen önöknek a tényekkel szembesülniük, de mi is meghallgattuk önöket, most, kérem, hallgassanak meg önök is engem. Tehát az történt tegnap, hogy ahol szemben álltunk egymással, ott nagyon sok, nagyon kevés arányban [[sic!]] az önök önkormányzati képviselőjelöltjei és polgármester-jelöltjei vereséget szenvedtek. Április 3-a, az országgyűlési választások óta ez volt az első választás Magyarországon, a magyarok először tudtak véleményt mondani arról, hogy az április 3-a óta önök által és általunk mutatott teljesítményről kinek mi a véleménye. Úgy tűnik, mintha egészen más mozit néznénk mi és néznének önök, és egészen mást gondolnának a magyarok arról, hogy mi a fontos Budapesten és mi a fontos Magyarországon. Azért is zavarban voltam, azon túl, hogy egy elkésett kampányfelszólalásnak tűnt ez a napirend előtti, mert most már önök a cicaharcot, ha jól értjük a sajtóból, rendezték a szövetségesükkel, Gyurcsány Ferenccel, és újra tud üléseket tartani a Fővárosi Közgyűlés. Ezt a felszólalást önnek Karácsony Gergely számára kell címezni. Egyetértek önnel, képviselő úr, gyalázatos állapotok vannak a fővárosban. Egyetértek önnel, képviselő úr, három éve, amióta nem Tarlós István a főpolgármester, a város esik szét, valóban nő a mocsok, romlik a köztisztaság állapota, romlik a közlekedés helyzete, folyamatosan csak épülő, de soha nem befejeződő fejlesztésekkel vagyunk szemben, és a mai napig nem tudni, hogy mikor lehet végre egyszer újra közlekedni a Lánchídon, hogy mikor lehet újra rendesen közlekedni a Blaha Lujza téren. [[Szabó Rebeka: Majd ha az 1,6 milliárd forintot, amit megígértetek, megkapják!]] Egyetértek önnel, képviselő úr, de ezt a főpolgármester úrral kell megbeszélnie és a Fővárosi Közgyűléssel, azok az állapotok, amelyek a fővárosban vannak, tarthatatlanok. Jól ismerem persze most a közbeszólásokból is azt a narratívát, amire ön is utalt, tudjuk, a fővárosban, Karácsony Gergely és a fővárosi vezetés szerint amelynek a Momentum is része, ugye van a kicsi, szegény, tehetetlen, kiszolgáltatott, gyámoltalan önkormányzat, és van a nagy, bumfordi, erőszakos kormány, meg tudjuk, hogy mindig más a hibás, télen a hó, nyáron a meleg, esetleg Tarlós és mindig a kormány. [[Szabó Rebeka: Nálatok meg a háború, Soros, Gyurcsány!]] Ezzel önök persze megpróbálják magukat áldozatszerepbe helyezni, amivel rögtön megpróbálnak népszerűségre szert tenni és áthárítják a felelősséget. Mindig valaki más a hibás. Biztosan az április 3-ai választásokért is, meg biztos, a most vasárnapi budapesti önkormányzati választásokért is valaki más a hibás és nem azok a pártok, akik ezeket a vereségeket elszenvedik. [[14.00]] Nincs most és valóban kicsit csodálkozom, mert ez tényleg egy fővárosi önkormányzati problémafelvetés , de keríthetünk arra alkalmat, hogy sorra vegyük a főváros pénzügyi helyzetét. Az iparűzésiadó-bevétel tekintetében ebben az évben a ’19-es év iparűzésiadó-bevételénél is magasabb iparűzésiadó-bevétele lesz a fővárosnak, tehát a válság előtti éveket meghaladja az iparűzésiadó-bevétel, úgy, hogy közben bevezettük a magyar családok és a magyar munkahelyek védelme érdekében a kisvállalkozók adókedvezményét, amelyet önök hevesen támadtak. Nem, képviselő úr mindjárt véget ér a felszólalásra rendelkezésre álló öt perc , a legfontosabb talán az, hogy az önök kérésére, követelésére sem fogunk adóemeléseket, az embereket sújtó adóemeléseket bevetni. Karácsony Gergelynek is megmondtuk a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsában, hogy a főváros eladósítását és az adók emelését nem tudjuk támogatni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] A szükséges pénzeszközök önöknek rendelkezésre állnak a főváros működtetéséhez. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Jobbik képviselője, Lukács László György úr következik. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a közös a nyári M7-es autópálya és Budapest utcái között? Hát, az a közös, hogy mind a kettőn dugó van, jellemzően pokolian nagy. De, képviselőtársaim, nyugodjanak meg, a két probléma orvosolható. A budapesti probléma azzal orvosolható, hogyha Karácsony Gergelyt meggyőzzük arról, hogy nem buszsávokat kell létesíteni és a rakpartot lezárni, hanem hagyni kell, hogy a forgalom, úgy ahogy kell, átmenjen a városon, és ne a városban rostokoljon. De a másik probléma is megoldható, az M7-esen való nyári torlódás, ami jellemzően június közepétől augusztus végéig tart. A megoldást pedig úgy hívják, hogy az M7-es autópálya kiszélesítése. [[Dr. Brenner Koloman: Úgy van!]] A néppárti Jobbik már az előző ciklusban is legalább négyszer felszólalt abban a kérdésben, különösen a Somogy megyei képviselőink, hogy az ott élők, illetve az oda nyaralni menő lakosság számára tegyük lehetővé, hogy kulturáltabb körülmények között, lehetőség szerint Budapest és a Balaton között ne három, sokszor négy órát araszolva kelljen utazniuk, hanem valóban ki tudják használni az autópálya adottságait. Világosan látszik, hogy visszatérő probléma, nem egy-egy évre vonatkozik, és nemcsak arra a szezonra és egy-egy napjára vonatkozik, amikor mondjuk, útfelújítást rendelnek el a nyári legnagyobb hőség kellős közepén az M7-esen, hanem folyamatosan, a júniusi időszaktól egészen augusztus végéig. Az is világos, hogy napi átlag 90 ezer autó közlekedik ezen a szakaszon, amely nagyon kis résztől eltekintve kétszer két sávon kénytelen haladni. Így hát világosan látszik az is, hogy a 90-es kilométerkőtől Budapest felé, illetve Budapesttől a 90-es kilométerkőig legalább háromszor három sávossá kellene tenni az autópályát. [[Rétvári Bence: Háromszor három? Nem három plusz három?]] ; tehát hogy az egyik oldalon három sávban, illetve a másik oldalon három sávban közlekedhessenek. Innentől kezdve teljesen világosan következik belőle az is, hogy azok, akik ott élnek, amely lakosság elszenvedi a dugók árát és költségét, azok is kényelmesebben haza tudnak jutni, és azok is, akik nyaralni indulnak, még úgy is, hogyha önöknek köszönhetően most talán egy kicsit nehezebben is indulnak el, bár a Balaton logikus célpontnak látszik, hiszen 404 forintos euróárfolyam mellett nem is biztos, hogy külföldre lehet menni. Mindannyiukat arra bátorítom, hogy merjenek nyaralni belföldön, de ilyen árak mellett külföldön talán veszélyesebb is lenne. A szakemberek, a helyi lakosok, illetve az utazók is azt követelik, azt kérik és azt várják önöktől, hogy ezt megoldják, és az a kérdés, hogy mire kell még várni, mert önök az elmúlt években folyamatosan ezt a megoldást, ezt a szélesítést elodázták, állandóan valamilyen kerülő megoldást próbáltak javasolni arra, hogy talán az emberek ne ilyenkor menjenek, ne olyankor menjenek, minden időpontban, függetlenül a hétvégétől, sőt nagyon sokszor hétköznap is már zsúfolt az autópálya. De van egy másik nagyon fontos probléma, szintén a hétvégi vagy akár a nyári közlekedőket is érinti, de egy kicsit szélesebb is már az érintetti kör, ez pedig az autópálya-matricák kérdése. Szintén a Jobbik régi követelése, hogy az egyhetesnek mondott, de egyébként valójában tíznapos autópálya-matrica helyett kerüljön bevezetésre az egynapos autópálya-matrica, ami nagy segítség lenne azoknak, akik csak egyszeri utazást vesznek igénybe, vagy egyszer szeretnének eljutni az autópályát használva, mondjuk, nyaralásra vagy akár ügyintézésre, nagyon sokan ugyanis nem engedhetik meg azt, hogy egyébként felesleges túlhasználatot vagy felesleges díjat halmozzanak fel maguknak azzal, hogy tíz napra váltanak jegyet. Ehelyett egy egynapos autópálya-matricával egy méltányos használatot lehetne elérni. Hozzáteszem, egy tíznapos autópálya-matrica az emelkedések hatására 3820 forintba, az éves 46 ezer forintba kerül. Sok esetben ezt a 3820 forintot valaki úgy fizeti meg, hogy csak egy oda-vissza útra kell akár Budapestre vagy más megyeszékhelyre mennie, és ott a munkája vagy esetleg másfajta ügyintézés céljából megjelennie. Életszerű és logikus tehát ennek a bevezetése, és a Jobbik már nagyon régóta ezt szorgalmazza. Érthetetlen, hogy önök miért vonakodnak az egynapos autópálya-matrica bevezetésétől, amikor egy közvélemény-kutatás szerint a lakosság jó része ezt választaná. A válaszadók legalább 40 százaléka a tíznapos helyett egynapos matricát szeretne használni, és azt választaná, hiszen költségekben is jobban jönne ki, illetve csak egyetlenegy alkalommal használja, és nem kell megfizetnie a tíznapos díjat. Így hát végső soron abban az esetben, hogyha az egynapos autópálya-matricát bevezetnénk, a lakosság számára könnyítés lenne, sok szempontból sok ember számára a mobilizációját, a közlekedését javítaná. De látva az önök elképzelését és az elmúlt évek próbálkozásait, az M7-es kiszélesítése nem oldódott meg, nem lehetett önöket meggyőzni, és az egynapos autópálya-matricában sem sikerült önöket meggyőzni. Így hát Jász-Nagykun-Szolnok megyei lakosként azért hadd adjak mégis egy kerülő utat, és hadd adjak egy tippet azoknak, akik esetleg nem akarnak a dugóban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az M7-es felé tíznapos matricával araszolni: várjuk őket nagy szeretettel a Tisza-tónál, oda autópálya-matrica nélkül is le tudnak jönni, és gyönyörű a táj. Köszönjük szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy dologban egyetértünk, a Tisza-tó valóban gyönyörű, érdemes elmenni, de talán nem az ezzel kapcsolatos véleményemre kíváncsi. Ami az útfejlesztéseket és azon belül is a felszólalása első részét illeti: az azért figyelemre méltó, hogy úgy szólalt itt fel, és elvárásokat fogalmazott meg baloldali politikusok irányába is, minthogyha nem egy baloldali szövetség tagjaként indultak volna pár héttel ezelőtt a választáson. Azt fontosnak tartjuk mi magunk is, hogy a közlekedési fejlesztések figyelembe vegyék a forgalmi viszonyokat, a megváltozó közlekedési szokásokat, akár az évszakonként eltérő közlekedési szokásokat, és épp ennyire a helyben élő érdekét és igényeit. Azt talán ön sem vitathatja el, hogy az elmúlt években az elmúlt évtizedek legjelentősebb útfejlesztési programját láthattuk, gondolok itt a gyorsforgalmi fejlesztésekre és egyébként a mellékútvonalak fejlesztésére is. Ez azt is jelenti, hogy nincs már messze az az idő, amikor minden egyes megyeszékhely kapcsolódik a gyorsforgalmi úthálózatba, sőt ezek a gyorsforgalmi úthálózatok minden helyen elérjék az országhatárt. Hogyha ez megvalósul, akkor ennek a jelentőségét szerintem ön sem vitatja el. Budapesten azért van hiányérzetünk, és itt megint egyetértek, mert sokan érezzük úgy, hogy a fejlesztések, amelyek sok esetben egyébként kormányzati segítséggel zajlanak, nincsenek összehangolva. És hogyha nincsen összehangolva, akkor abból közlekedési káosz lesz. Tarlós István főpolgármester úr idején is voltak felújítások, de ilyen őskáosz, ilyen közlekedési őskáosz sosem volt belőle; arról nem is beszélve, hogy elhúzódnak ezek a beruházások. És ami ezt is súlyosbítja, megpróbálnak közben egymás ellen hangolni társadalmi csoportokat, autóval közlekedőket vagy éppen biciklivel közlekedőket. Múltkor is elmondtuk, most is elmondjuk, nem az fogja élhetőbbé tenni a fővárost, hogyha osztályharcos tempóval egymás ellen hergelnek társadalmi csoportokat, hanem hogyha mindenkinek megvan a szabadsága ahhoz, hogy vagy autóval, vagy biciklivel közlekedjen, és bármelyiket is választja, ezt megfelelő magas színvonalon tudja megtenni. Abban talán egyetért, hogy mégiscsak beljebb vagyunk, mint a kormányzás időszaka elején, amikor PPP-beruházásban épültek egyébként autópályák, rendkívül költséges módon, az állampolgároknak is magas költségeket jelentett; ebből a helyzetből tudtunk kijönni, és nagyobb átláthatóságot teremteni. És ha Jász-Nagykunt említette, a kormányzás kezdetén nem lehetett Szolnokot megközelíteni gyorsforgalmi úton, most pedig meg lehet. Mi többször jártunk ott a kampány alatt, és azt tudom önnek elmondani, hogy drasztikusan lecsökkent a Szolnokig tartó időtartam, ameddig oda kell vezetni, arról nem is beszélve, hogy sokkal-sokkal biztonságosabb. Szeretnék még egy dologra reagálni, tisztelt képviselő úr, azért, mert nem felejtjük el, hogy milyen üzeneteket kapunk, kaptunk itt az elmúlt hetekben. Jakab Péter nemrég azt üzente a kormánypártoknak, idézem, hogy nem győztük le őt. [[14.10]] Azt szeretném most is egyértelművé tenni, hogy a kormánypártoknak nem feladata, nem az a legfontosabb dolga, hogy Jakab Péterrel hadakozzanak, de egy dolgot azért ehhez az üzenethez hozzátennék: Jakab Pétert nem a kormánypártok győzték le, hanem a saját támogatói, ami nem is csoda azok után, hogy sajtóhírek szerint közvetlen embereiknek milliós fizetést biztos mamuszonként [[Derültség.]] , és azok után, hogy olyan emberrel kampányol, aki egyes hírek szerint egy vidéki összejövetelen erőszakoskodott egy fiatal lánnyal, az egésznek semmi, de semmi következménye nem lett és ezek csak az aktuális ügyek. Régóta egyértelmű volt, hogy a tükör előtt elgyakorolt árnyékbox egyszer csúnya véget ér, így is lett: most már a jobbikos támogatóknak és a tagoknak is sok az, hogy Gyurcsányékkal kötöttek szövetséget, és ennek a szövetségnek semmiféle előnye nem lett az önök számára, már ha a megszűnésközeli állapotot nem tekintjük annak. Még egy kérdést talán feltehetünk: vajon mi a közös a Jobbikban és a vármegyékben? Az, hogy mind a kettőt a kommunisták tették tönkre. A vármegye elnevezés még helyreállítható, a Jobbikot viszont ilyen körülmények között egyértelműen a balsors várja, és ezért csakis-csakis magukat okolhatják. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Sebián-Petrovszki László következik, a DK részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg nekem, hogy az elmúlt hét, elmúlt napok néhány eseményét emlegessem a beszédem elején. Naponta kaptuk a híreket újabb és újabb rekordról az euróárfolyam kapcsán, a mai napon, ugye, a 404 forintos árat is elérte az euró, de emelkedik két és félszeresére a diákhitel kamata. Bejelentések sora szólt arról, hogy a cégek hogyan terhelik át a kormány által rájuk kivetett extraprofitadót a lakosságra, illetve újabb és újabb drámai információk kerültek napvilágra, hogy az élelmiszerárak mennyire elszabadultak. Múlt héten a tejtermékek egy évvel korábbi árához képest 40 százalékos emelésről jött a hír, de mai hír, hogy a kenyér ára is közel 40 százalékkal emelkedik. Tehát összefoglalva: most az országban brutális infláció van, gyatra forint, megszorítások és a lakosságra tovább terhelt különadók. Ezen hírek mellett azonban még egy hírről kell beszélnünk, ami fontos és meghatározza egyébként az emberek életét, mégpedig az, hogy ezek közepette az Orbán-kormány megkezdte egy újabb ördögi tervének a kidolgozását. No, ez a terv nem az infláció megállításáról, nem a gazdasági bajoknak az orvoslásáról vagy az emberek problémáinak a csökkentéséről szól, hanem arról, hogy kivezesse Magyarországot az Európai Unióból. Nehéz ugyanis másképp értelmezni azt az országgyűlési határozati csomagnak csúfolt politikai pamfletet, amelyet fideszes és KDNP-s képviselőtársak nyújtottak be, köztük házelnök úr is, a múlt héten, és amelynek a lényege az, hogy évtizedekkel vesse vissza az Európai Unió fejlődését, gyakorlatilag egy jégcsákányt adtak azoknak, akik az Európai Unió ellenségei, hogy verjék szét az évtizedek alatt a nyugati országok és állampolgáraik által elért eredményeket. Hogy csak egyet mondjak a javaslatcsomagból: például az európai demokrácia legfontosabb intézményét, az Európai Parlamentet úgy lehetetlenítenék el, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy mostantól elvennék az állampolgároknak azt a jogát, hogy közvetlenül választhassák az EP-képviselőket, és hasonló javaslatokkal van tele ez a csomag. Legszívesebben mosolyognánk az ilyen lehetetlen elképzeléseken, ha nem tanultuk volna meg az elmúlt 12 év fideszes kormányzása alatt, hogy minden ilyen arrogáns provokáció mögött valójában egy terv áll, valójában egy aljas, hidegvérrel megtervezett politikai akcióterv áll. Elindult a Fidesz vezette kormány ebbe az irányba, hogy kivezesse Magyarországot az Európai Unióból. Miért lehet ez? Miért történik ez most? Nem tudunk más eredményre jutni, mint arra, hogy Orbán Viktornak mostanra az uniós tagság tehertétellé vált, nem előnnyé. Az elmúlt több mint egy évtizedben, amikor jól érezte magát az Unióban, annak az volt az oka, hogy a barátai, harcostársai, néha családtagjai és azoknak a cégei, igen a Mészáros, a Tiborcz, a Szíjj és a többi oligarcha, vaskosan lefölözte az Unióból jövő pénzeket, amelyeket egyébként a magyar állampolgároknak kellett volna kapniuk és elérniük. Most, amikor a játékszabályok mintha megváltoztak volna, rögtön mehetnékje van. Szögezzük le, hogy amellett, ami ma a lakosságot sújtja az a három orbáni csapás, tehát az extra magas infláció, a megszorító csomag, amelyet a kormány bevezetett, és a lakosságra átterhelt különadó , az EU-val való harc, majd kilépés terhei is gazdaságilag a lakosságot fogják érinteni, nem önöket, tisztelt fideszes képviselőtársaim. Ezt a Demokratikus Koalíció politikai közössége nyilván nem tűri szó nélkül, tiltakozunk itt is, most is, máskor is. Ezért nyújtottunk be módosítót ehhez a bizonyos javaslatcsomaghoz, ugyanis pont most egy olyan erős Európára van szükség, amely nem hagyja magára a magyar állampolgárokat, amely gondoskodik, amely szociális Európa, és ezt tennék önök most tönkre. Ezek után csak azt kell eldönteni önöknek, hogy melyik a nagyobb bűn: az, ha egy kormány a saját katasztrofális gazdaságpolitikáját teljes egészében a lakossággal fizetteti meg, vagy az, ha a kormány a polgárai véleményével szembemenve kinavigálja az országot az Európai Unióból. Döntsenek, hogy a két bűn közül melyiket válasszák! Egy dolog biztos: törvényes kormány egyikkel sem próbálkozna, ilyet csak egy olyan, törvénytelen kormány tesz, amely a saját érdekét mindig erősebbnek tartja, mint az ország… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját. Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Képviselő Úr! Ön nyilvánvalóan tisztában van azzal, hogy ismét átlépte a parlamenti házszabály írott és íratlan kereteit, úgyhogy ennek megfelelő elbánásban részesül majd a későbbiek során. Mindazonáltal Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni az ön, nevezzük így, felszólalására. Még mielőtt megadnám a szót, engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy nagy tisztelettel köszöntsem dr. Vuong Dinh Hue urat, a vietnámi nemzetgyűlés elnökét, excellenciás nagykövet asszonyt, valamint a delegáció tagjait. [[Dr. Vuong Dinh Hue a páholyban felállva köszöni meg a tapsot, majd a delegáció minden tagja feláll.]] Engedjék meg, hogy elnök úrnak, a delegáció tagjaiként jelen lévő minisztereknek, államtitkároknak és képviselő uraknak eredményes tárgyalásokat és kellemes budapesti tartózkodást kívánjak. Köszönöm, hogy eljöttek hozzánk. Most pedig Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először egy kérdéssel hadd kezdjek! Ha ön azt mondja, hogy a parlament vagy a kormány törvénytelen, akkor mit keresnek itt, akkor miért indultak el egy választáson? Ön is tudja a választ: egész egyszerűen amit állít, az komolytalan. Ami az uniós tagság kérdését illeti, elmondtuk sokszor, most is elmondjuk: az uniós tagság nemzeti érdek; volt erről egy népszavazás, amely mindenkit kötelez. Egyetlenegy párt van, amelyik az uniós tagság ellen érvelt, az a Jobbik, az önök szövetségese, pont. Kiállunk az uniós tagság mellett, de ez nem jelenti azt, hogy ne emelnénk fel a szavunkat akkor, ha olyan jelenséget látunk, amely nem felel meg az ország érdekeinek. Ott vagyunk most már a tárgyalóasztalnál, és ki fogunk állni az országért. Ha például azt mondják, hogy kerüljünk közelebb a háborúhoz, akkor el fogjuk mondani, hogy ez veszélyezteti az ország biztonságát. Ha ideológiai okokból megpróbálják visszatartani a nekünk járó pénzeket, akkor el fogjuk mondani, hogy ez a pénz, ez a támogatás jár Magyarországnak. Vagy ha éppen ötletelnek arról, hogy közel a duplájára kéne emelni a társasági adót Magyarországon, el fogjuk mondani, hogy ez munkahelyek elvesztésével jár. Nem az elvárásokból vezetjük le a politikánkat, nem mások elvárásaiból, hanem abból, hogy mi az ország érdeke. Ami a gazdasági kérdéseket illeti, azzal egyetértek, hogy erről beszélnünk kell, azért is, mert a háborús infláció egész Európában érezteti a hatását, nem is akárhogyan. Azt nem mondhatja, hogy a kormány nem tett semmit: négyféle árstopot vezettünk be, az év végéig meghosszabbítottuk a hitelmoratóriumot és a kamatstopot, októberig az élelmiszerárstopot és a benzinárstopot, a kormány a háborús infláció miatt évközi nyugdíjemelésről is döntött, amely visszamenőleg jár majd januárig, és a miáltalunk visszaadott, önök által egyébként elvetett 13. havi nyugdíjra is vonatkozik majd. Arról is döntés született, hogy százezer magyar kisvállalkozás is benne maradhat a rezsicsökkentés körében. Tavaly egyébként az önök által lesajnált gazdaság 7 százalékkal nőtt, és idén is jelentős növekedésre számíthatunk. Ez teszi lehetővé, hogy megvédjük a munkahelyeket, alacsonyan tartsuk az adókat, és a jelenlegi sokszínűségében fenntartsuk a családtámogatási rendszert, és mindeközben megőrizzük a nyugdíjak értékét. A baloldali pártok, az ön pártja, a többi baloldali párt ezt a törekvést nem segítették, és most sem segítik. [[14.20]] Ezt minden másnál jobban mutatja, hogy az árstopok döntését sem támogatták. Azt mondják róluk, hogy orbitális átverés, szemfényvesztés, kamudöntés, látszatintézkedés. Ezek a minősítések az önök részéről mind-mind elhangzottak. Javasoljuk önöknek, hogy kérdezzék már meg a magyar családokat, segítie őket a kamatstop, amellyel sikerült megakadályozni a törlesztők elszállását. Kérdezzék már meg tőlük, hogy segítsége nekik, hogy 700-800 forint helyett 480 forintot kell fizetni a benzinért. Ez havonta átlagosan 21 ezer forintos spórolást jelent. Legyenek szívesek, kérdezzék már meg tőlük, segítsége az nekik, hogy a Nyugat-Európában jellemző energiaárak helyett itthon rezsicsökkentett árat fizetnek. Azt persze nem tudjuk, hogy meg fogjáke őket kérdezni, de egy dolog biztos: mi akkor is ragaszkodunk ezekhez az intézkedésekhez, ha önöktől ehhez semmi, de semmi segítséget nem kapunk. Súlyosbító körülmény és itt részben visszautalok az Unióval zajló vitáinkra , hogy az egész baloldal rácsatlakozott a globális minimumadóról szóló nemzetközi kampányra. Nem tudjuk, hogy ki kérte ezt önöktől, de igazából mindegy is, mert ennek bevezetése azt jelentené, hogy duplájára kellene emelni egyes magyarországi vállalkozások adószintjét, és ez munkahelyek százezreit veszélyezteti Magyarországon, úgy, hogy a társasági adó szintje Magyarországon az egyik legalacsonyabb most Európában. Ez jelentősen csökkentené hazánk versenyképességi előnyeit, nem mellékesen még egyszer mondom, mert nagyon fontos sok százezer magyar munkahelyet sodorna veszélybe. Ez a javaslat biztosan jó a magasabb adószintű országoknak, biztosan jó a világ azon térségeinek, ahol nem gondolkoznak ilyen adó bevezetésében, de biztosan rossz Magyarországnak. Látom, hogy önöket ez hidegen hagyja. Úgyhogy megint egy eset, amikor látunk egy jelenséget, ugyanazt: amikor azon dilemma elé kerülnek, hogy a magyar érdekekhez vagy a külföldi elvárásokhoz igazodjanak, akkor mindig az utóbbit, a külföldi elvárásokat helyezik a középpontba. Mindig az utóbbit választják. Ha totón az egészet meg kellene tenni, akkor ez fix 2-es lenne. De itt nem egy szerencsejátékról van szó, hanem a magyarok megélhetéséről, a magyar gazdaságról és a jövőjükről. Nem fogjuk hagyni, hogy ezt a baloldal megint elherdálja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van! Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Most a KDNP képviselőjének, Nacsa Lőrincnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten lezajlott itt a Házban a 2023-as költségvetés általános vitája. Számos ellenzéki hozzászólást végighallgatva teljesen világos, hogy a baloldal mára egészen elvesztette a kapcsolatát a valósággal, a DK sajtóosztályáról kiadott anyag szerint beszéltek, és megszorításokról harsogtak, miközben ismét minden fontos területre több jut jövőre. Megszorításról beszélnek, miközben, ha volt Magyarországon egy kormány, amely a válságot megszorítással kezelte, azok pont önök voltak, tisztelt képviselőtársaim. Mit is mondtak akkor? Nem kell félni, nem fog fájni. Önökön meg a milliárdos haverjaikon kívül sajnos senki másra nem volt ez igaz akkoriban, 2008-2009-ben. Az volt a megszorítás, tisztelt képviselőtársaim, amikor egy gazdasági válságot önök úgy kezeltek, hogy megszüntették a 13. havi nyugdíjat. Gyurcsányék válságkezelés címén minden adót megemeltek, és új adókat vetettek ki; 36 százalék volt az szja felső kulcsa, most 15 százalék egységesen. 16 ezer aktív kórházi ágyat szüntettek meg önök, és 600 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből, és még fizetőssé is akarták tenni. 12 százalékos munkanélküliség volt, százezreket hagytak az út szélén vagy megalázó segélyeken. Az volt ám a gyurcsányi tőről metszett megszorítás, amikor majdnem minden családtámogatást elvettek a magyar családoktól. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Abban a helyzetben mi volt az önök politikája? Leépítették a honvédséget, és tizenöt alkalommal emelték az energiaárakat, így végeredményben a magyar családok fizették Európa legmagasabb rezsiárait. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Csak pár példa az önök embereket sanyargató igazi megszorító politikájából. A 2023-as költségvetésben ilyen tételek nincsenek, tisztelt képviselőtársaim, azért nincsenek, mert nem önök kormányoznak. Nincs benne megszorítás, mert hála istennek, a magyar emberek 12 évvel ezelőtt kitörölhették a szótárukból ezt a szót. Látni kell, hogy az egész világon, Európában és hazánkban is nehéz a helyzet: elhúzódó háború, elhibázott brüsszeli szankciós politika, Covid-járvány utóhatásai és készülődő gazdasági válság. Ezért nekünk most a legfontosabb feladatunk Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása és a rezsicsökkentés védelme. Ezért feszes és fegyelmezett költségvetésre van szükség, de amíg önök mindenkin spóroltak, csak saját magukon és haverjaikon nem, addig a 2023-as költségvetésben nem megszorítás található, hanem rezsivédelem, haderőfejlesztés, a családok támogatása és a foglalkoztatottság megőrzése. Nézzük részleteiben! A következő évben is megmarad a 13. havi nyugdíj, és az infláció mértékével megegyezően emelkednek majd a nyugdíjak. A családi adórendszer adókedvezményei, a legalább négy gyermeket nevelő nők és a 25 év alatti fiatalok személyijövedelemadó-mentessége továbbra is hozzájárul a családok vásárlóerejének fenntartásához. A családtámogatásokat nem szűkítjük, hanem a lejáró támogatásokat is meghosszabbítottuk. A családpolitikai kiadások összege az idei évhez képest jövőre 450 milliárd forinttal növekszik 3225 milliárd forintra. Ez közel három és félszer annyi, mint az utolsó rossz emlékű baloldali költségvetésben. Több jut biztonságra is. Nem lehet elégszer hangsúlyozni ennek a fontosságát háborús időkben. Ezért a 2023-as költségvetés egyik kiemelt terepe a haderőfejlesztés és a biztonság. A területre egy év alatt több mint 50 százalékkal, 460 milliárd forinttal több forrás jut. A honvédelmi kiadások 2010-hez viszonyítva több mint hatszorosára nőnek. Így a NATO-célkitűzések is teljesülhetnek jövőre. Több jut egészségügyre is, hiszen jövőre mintegy 2670 milliárd fog rendelkezésre állni. Ez több mint 1470 milliárd forinttal magasabb összeg, mint a baloldali kormány által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetésben. Növekednek az oktatási kiadások is, folytatódnak a megígért béremelési programok, és többet fordítunk gyermekétkeztetésre, mindenkinek ingyenes a tankönyv, és haladnak tovább a fontos nemzetpolitikai és egyházi programok is, mert a közösségépítésre és a hitéletre a Fidesz-KDNP-kormány alatt mindig jutni fog forrás. Ez tehát az a költségvetés, amiről önök valótlanságokat állítanak, amit önök támadnak. Érthető, hiszen önök a megszorításokat kedvelik, önök mindig csak elvettek a családoktól és a bérből és fizetésből élőktől. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP továbbra is fenntartja a rezsicsökkentést, fejleszti a hadsereget, segíti és támogatja a magyar családokat, valamint megőrzi a magas foglalkoztatottságot. Önök pedig folytassák csak a valóságtagadást, addig mi dolgozunk az emberekért, Magyarországért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból. Vajda Zoltán tapsol.]]
Képviselőtársaimnak javaslom, a házbizottsági ülésen vessék fel, hogy a következő költségvetési vitát meghosszabbított időkeretben tárgyaljuk, akkor talán abba belefér az összes ilyen felszólalás. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, önnek igaza van akkor, amikor arra utal, hogy a háború és a brüsszeli szankciók miatt Európa nagyon nehéz helyzetben van, itt vannak a gazdasági kihívások, itt van az infláció, itt vannak az elszabaduló energiaárak, és egy ilyen helyzetben világos, helyes és indokolt, ha a következő költségvetés a honvédelem és a rezsivédelem költségvetése. Különösen, ha figyelembe vesszük azt, hogy a magyar emberek április 3-án hoztak egy világos döntést. Ugye, április 3-a előtt két út állt a magyar emberek és az ország előtt, és ők világos döntést hoztak: háború és béke kérdésében a békét, a kormányt és a kormánypártokat választották és így az ország biztonságát, és a rezsicsökkentési és a gazdasági kérdésekben szintén a kormányt és a kormánypártokat támogatták, igent mondtak a rezsicsökkentésre, és nemet mondtak a rezsicsökkentés eltörlésére, amely baloldali szándék volt. Tehát háború van, tisztelt Ház, a szomszédságunkban, és ha már költségvetésről beszélt a képviselő úr, ilyen helyzetben nyilvánvalóan alapvető feltétel minden cél teljesülésénél az ország energiabiztonságának és energiaellátásának szavatolása. Ugye, nekünk, mármint a magyar kormánynak világos volt az álláspontunk: történelmi tapasztalatok okán nem nagyon hiszünk a szankciós politikában, de támogattuk az uniós szankciós intézkedéseket az egység fenntartása miatt. De világossá tettük, hogy energetikai kérdésekben nem engedünk, ezek vörös vonalat jelentenek számunkra. Mégis, előbb eljutott Brüsszel az olajkérdésig és aztán a gáz szankcionálásáig, legalábbis ennek a felvetéséig is. Ugye, emlékezhetünk arra, hogy az olaj vonatkozásában sikerült elérnünk azt, hogy a csővezetékes szállítás kivételt képez, így Magyarország energiaellátása és a benzinárstop továbbra is biztosított, ezt megvédtük. Csak zárójelben jegyzem meg, hogy Horvátországban is bevezettek üzemanyagárstopot autópályán kívül, tehát autópályán nincs ilyen. Autópályán kívül az ársapkás üzemanyagár 700 forintnak megfelelő literenként. Ez az az üzemanyagstoppal korlátozott ár. Jelenleg Európában Magyarországon lehet a legolcsóbban üzemanyaghoz jutni, és ez komoly tízezer forintokat jelent a családoknak havonta, illetőleg tankolásonként. [[14.30]] Ezt követően igazuk volt mindazoknak, így a magyar miniszterelnöknek első helyen, akik azt mondták, hogy azért veszélyes az energetika szankcionálása, mert el fogunk jutni a gázig. Így is történt, most már a gázszállítás szankcionálása van az asztalon. Szeretnék Németországról szólni néhány szót, mégiscsak Európa legnagyobb és legerősebb gazdaságáról beszélünk. Németországban Robert Habeck gazdasági és klímavédelmi miniszter a múlt héten, konkrétan június 23-án bejelentette a gázvészhelyzeti terv riasztási fokozatának kihirdetését, az úgynevezett Alarmstufét, a lépés a gázellátásban bekövetkezett zavarok és a feszült gázpiaci helyzet miatt vált szükségessé. Mondják ezt Németországban. A német gazdasági miniszter azt mondta: gázválságban vagyunk, ha még nem is érezzük. Mondom még egyszer, a német gazdasági miniszter azt nyilatkozta: gázválságban vagyunk, ha még nem is érezzük. Lindner német pénzügyminiszter azt mondta: az energiaárak erőteljes emelkedése, az ellátási lánc problémái és az infláció miatt nagyon súlyos gazdasági válságra kell számítani, néhány héten, hónapon belül Németországban nagyon aggasztó helyzet és három-négy, talán öt évig tartó hiány alakulhat ki. Ezt mondták tehát a német vezetők, tisztelt hölgyeim és uraim. És akkor még a teljesség igénye nélkül a belga miniszterelnök: ha nyáron nem készülünk közösen a télre, akkor nagy a veszélye annak, hogy ezen a télen komoly problémákkal kell szembenéznünk. És akkor még azt is hadd hozzam ide, hogy Bécsben a távhőszolgáltató az ősszel 92 százalékkal fogja a tarifáját emelni, mert azt mondta, hogy nincs más választása. És akkor zárásként vissza Németországhoz, ahol a német városok és önkormányzatok szövetsége azt javasolja, hogy 18 fok is elegendő a lakásokban. Tehát ez a javaslat, és ez nagyon összecseng a timmermansi javaslattal: nem kell annyit fürdeni és nem kell annyit mosni; és a Márki-Zay Péter által hangoztatott javaslattal: „az olcsó energia, a rezsicsökkentés is egyébként túlfogyasztáshoz vezet, nem akarjuk megállítani a világpiaci árakat a határon, érezni kell az energiaár növekedését” mondta a baloldal miniszterelnök-jelöltje. Ezzel szemben a kormány mindent megtesz az energiaellátás biztonságáért is, illetőleg a rezsicsökkentés megvédéséért is. The winter is coming, mondják abban az ismert sorozatban: kánikulában könnyű fűtésről beszélni, télen nehezebb lesz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Fidesz képviselőjének, Németh Szilárdnak adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Államtitkár Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Európában már évek óta a magyar rezsiárak a legkedvezőbbek. Ezt támasztja alá az Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal legfrissebb, májusi nemzetközi ár-összehasonlítása, ami az Eurostat 28 európai fővárost érintő adatai alapján készült. Májusban a földgáz lakossági átlagára Budapesten 2,75 eurócent volt kilowattóránként, Amszterdamban csaknem tízszer, Prágában hatszor, Pozsonyban és Varsóban pedig több mint kétszer ennyit kellett fizetni. Romániában a piaci liberalizáció oda vezetett, hogy az addigi legolcsóbb gáz és áram ára a háromszorosára nőtt egyik napról a másikra. Az áram lakossági ára Európában Budapesten a második legalacsonyabb. A magyar fővárosban 10,17 eurócent volt májusban egy kilowattóra áram. Ennél csak Belgrádban fizettek kevesebbet az emberek. Londonban, Rómában, Bécsben csaknem ötször többe kerül az áram, mint nálunk. Közben az osztrákoknál, ahogy már hallottuk, duplájára nő a távfűtés ára, a szolgáltató ugyanis 92 százalékkal emeli a tarifákat, amit a gázárak általános növekedésével indokolnak. Németországban szintén, ahogy már államtitkár úr emlékeztetett, az orosz gáz 40 százalékkal csökkent, mármint a Németországba szállított orosz gáz, és erre hivatkozva a gazdasági miniszter, aki egyebek mellett alkancellár is, a földgázellátási válsághelyzet riasztási fokozatát hirdette ki. Tisztelt Országgyűlés! Mi, magyarok ugyan kimaradunk a háborúból, de mi sem tudjuk teljesen kivonni magunkat a háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika inflációt gerjesztő és gazdasági válságot teremtő hatásai alól. A kormány célja, hogy Magyarországon továbbra is ellátási gondok nélkül legyen megfizethető az energia ára, és a jövő évi költségvetés pont arról szól, hogy a rezsiköltségeket az elmúlt tíz év árszínvonalán tudjuk tartani. A magyar kormány ebben a háborús veszélyhelyzetben a haza védelmére és az emberek biztonságára koncentrál. Nem engedhetjük meg, hogy a magyar emberek fizessék meg a háború árát. A négy stop, a rezsi-, a benzinár-, az élelmiszerárstop és a kamatstop nélkül 6-7 százalékkal is magasabb lenne az infláció Magyarországon. A rezsicsökkentés fenntartásáért pedig folyamatosan és keményen kell küzdenünk Brüsszellel, a nagy energiaszolgáltató multikkal, a háborús uszítókkal és a zsoldjaikban álló hazai baloldallal egyaránt. Tisztelt Országgyűlés! A rezsicsökkentés tíz éve, hogy védi a magyar családokat. A rezsicsökkentés fenntarthatósága miatt hoztuk létre a 2023. évi költségvetéssel a Rezsivédelmi Alapot, és jövőre a közös teherviselés és a nagyobb társadalmi felelősségvállalás jegyében 670 milliárd forint befizetését várjuk el azoktól az ágazatoktól, amelyek a háború következtében extraprofitot zsebeltek be. A Rezsivédelmi Alapba befizetett extraprofitadó pedig nem hárítható át a fogyasztókra. Ezt még egyébként a Ryanair Légitársaságnak is tudomásul kell vennie, Magyarországon senki sem vonhatja ki magát a magyar szabályozás alól, senki sem gondolhatja azt, hogy a magyar törvényeken kívül vagy felül áll. Ellenkező esetben alapos vizsgálatra és kemény büntetésre számíthat. Tisztelt Országgyűlés! Kell hogy szóljunk a hazai baloldal rezsipolitikájáról is. Éppen azok támadják a rezsicsökkentést, akik 2002 és 2010 között elszabadították az energiaárakat. Akkor, amikor a gáz világpiaci ára folyamatosan csökkent, Magyarországon a külföldi kézben lévő szolgáltatók még jobban kizsebelhették az embereket. Gyurcsány és Bajnai teljesen kiszolgáltatták nekik a magyar háztartásokat. Akkor nyolc év alatt 15-ször emelték a gáz és a villany árát. Ha ma Gyurcsányék lennének kormányon, a jelenlegi 115 forintos köbméterenkénti lakossági gázár helyett 565 forintot kellene fizetni, az áram ára pedig 37 forint helyett 143-ba kerülne. A gázolajat 833 forintért, a benzint 779-ért tankolnánk 480 helyett. A rezsicsökkentés fenntartása tehát nemzeti érdek, ezért minden baloldali és brüsszeli, minden hazai és nemzetközi támadással meg fogunk küzdeni, hogy megvédjük a magyar családokat. Nekünk Magyarország, a magyar emberek érdeke az első. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány számára kiemelten fontos feladat Magyarország békéjének, biztonságának, az energiaellátásnak és természetesen a rezsicsökkentésnek a megvédése. Az ukrajnai háborús helyzet és az elhibázott brüsszeli szankciók miatt egyre nagyobb a nemzetközi energiaválság, amellyel természetesen mindenkinek szembe kell nézni, de a kormány álláspontja egészen egyértelmű ebben a helyzetben, hiszen mi azt szeretnénk, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. A kormány rezsivédelmi intézkedései továbbra sem engedik azt, hogy ezekkel az elszabadult európai áram- és gázárakkal szembesüljön a hazai lakosság, és a rezsicsökkentés 2013 óta bevezetett intézkedéseinek az eredményeképpen 2021. augusztus végéig összesen körülbelül 2600 milliárd forint maradt az embereknél, vagyis ennyit tudtak megspórolni. A kormány amellett döntött, hogy a lakosság számára továbbra is fenntartjuk a rezsicsökkentést, továbbá azt mintegy százezer kisvállalkozó számára is biztosítjuk. Ezért pedig el kell mondani, hogy a magyar emberek fizetik Európán belül az egyik legalacsonyabb energiaárakat. Amennyiben megszűnnének a hatóságilag rögzített rezsiárak, akkor az áram ára több mint háromszorosára, a földgáz ára öt és félszeresére emelkedne, így összesen négy és félszeres rezsiemelkedéshez vezetne egy átlagos magyar családnál. Egy havi 22 ezer forintos rezsiszámla 101 ezer forintra emelkedne, ami havonta 79 ezer, éves szinten több mint 948 ezer forint többletköltséget okozna egy átlagos magyar háztartásnak. [[14.40]] Ugye, a háború és a szankciók az egekbe emelték az energiaárakat, és a kormánynak ebben a rendkívüli helyzetben kellett döntést hozni. Ahogy ma már szóba került, éppen ezért vezettük be a négy stop politikáját: rezsistop, üzemanyagárstop, kamatstop és élelmiszerárstop. Ahogy a képviselő úr is utalt arra, azért ez egy nagyon fontos kérdés, hogy ilyen nehéz helyzetben hogyan dönt a kormány. Nem szabad valóban arról megfeledkezni, hogy 2010 előtt 15-ször emelte a baloldali kormány a rezsiárakat, és szerintem ez egy nagyon fontos döntés, hogy ilyen helyzetben egy olyan kormány vezeti az országot, aki megalkulvást nem tűrve a nemzeti érdek mellett kiáll. És ennek köszönhető, hogy ma ilyen energiaárak vannak Magyarországon. Ugye, ma már az is elhangzott, hogy a kiszámíthatóságot jelenti az is, hogy október elsejéig meghosszabbítottuk a benzinárstopot és az élelmiszerárstopot, az év végéig pedig a kamatstopot és a hitelmoratóriumot, illetve egy olyan költségvetést szeretnénk, amely a rezsicsökkentés elért eredményeit és a családok és a magyar emberek biztonságát is figyelembe veszi, mindemellett pedig a gazdaság tovább tud növekedni. Ennek érdekében vezettük be, hoztuk létre a Rezsivédelmi Alapot és a Honvédelmi Alapot. A kormány továbbra is mindent megtesz azért, hogy a kisvállalkozásoknak is segíteni tudjon, és ennek érdekében a rezsicsökkentést fenntartja körülbelül százezer kisvállalkozó részére. Ezzel nyilván az a cél, hogy segítsük a kis cégeket, és a jövőben is fennmaradjanak, a támogatással talpon tudjanak maradni, és ezzel pedig a családok és az ott dolgozók munkahelye is biztosítva legyen. A kormány döntése értelmében 2022. augusztus 1-jétől továbbra is rezsicsökkentett áron juthat áramhoz és gázhoz mintegy százezer mikrovállalkozás, amelyek az energiát már jelenleg is az egyetemes szolgáltatás keretében egyetemes szolgáltatási áron vételezik. Emellett kedvezményes lakossági áron kaphatják a földgázt és az áramot az önkormányzati bérlakás esetében az önkormányzatok, valamint az állami bérlakások, szállóférőhelyek üzemeltetői is az ingatlanokban élők felhasználásának erejéig. Itt már szóba kerültek az üzemanyagár kérdései. Azért azt tényleg el kell mondani, hogy szintén a magyar érdek megfelelő képviselete miatt tudtuk azt elérni, hogy ahhoz képest, hogy Európában rekordmagas az üzemanyag ára, ma nálunk egységesen 480 forint, ezzel pedig a legolcsóbb egész Európán belül. Gyakorlatilag a benzinárstoppal már a folyamatosan növekedő árak miatt körülbelül akár 16 ezer forintot is meg lehet takarítani a magyar családoknak tankolásonként. És ezek az intézkedések pedig abban is segítenek, hogy az elszabadult háborús infláció ma hazánkban alacsonyabb, 5-6 százalékkal alacsonyabb, mint amennyi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezen intézkedések nélkül lenne. A kormány továbbra is elkötelezett a rezsicsökkentés és az energiaellátás biztosítása érdekében. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence, Fidesz; Bencze János, Jobbik; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, LMP; Szabó Rebeka, Párbeszéd; Szabadi István, Mi Hazánk; Komjáthi Imre, MSZP; Gelencsér Ferenc, Momentum; Sas Zoltán, Jobbik; Arató Gergely, DK; Simicskó István, KDNP; Kósa Lajos, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varju László, DK.
Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Arra figyelemmel, hogy a kijelölt Külügyi Bizottság mai ülésén a részletes vita lefolytatásáról döntött, a ma kezdődő ülésen nem kerül sor az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/287. számú törvényjavaslat zárószavazására. Tisztelt Ház! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 46 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Kérem képviselőtársaimat, akiknek máshol akad dolguk, hogy csöndben és gyorsan hagyják el az üléstermet. [[Zaj. Számos képviselő hagyja el a termet.]] (Szünet: 14.46 14.48 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm megértésüket, kérem, foglalják el helyüket. [[További zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miféle rezsicsökkentés az, amikor magyarok százezreinek a nyaralás is megfizethetetlen rezsinövekedés?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Csák János kultúráért és innovációért felelős miniszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr megbízásából Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő asszony.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Ami itt van, az nem rezsicsökkentés, hanem rezsinövelés. [[Németh Szilárd István: Ajjaj!]] A brutális, megszorító orbáni csomag bizony megnöveli minden egyes magyar rezsijét, ellehetetlenítve és bizonytalanságba taszítva a magyar családokat. [[14.50]] Képzeljék el azt a helyzetet, ami most nagyon sok helyen megtörténik a napokban, a hetekben! Összeül a család, és megpróbálják kitalálni, kigazdálkodni, megtervezni, hogy mégis mennyiből tudnak elmenni, el tudnake menni az idén nyaralni. És bizony a családok többsége arra a következtetésre fog jutni, hogy idén erre nem lesz pénzük [[Dr. Hoppál Péter: Nem igaz!]] , lesz, aki elsírja magát, hogy ezt majd hogy fogja megmondani a gyereknek. Államtitkár asszony, ha valaki strandra menne, tudja azt, hogy idén legalább ezer forinttal kell többet fizetnie csak a belépőjegyért, mint az elmúlt évben? Mégis ki maradjon itthon, apa vagy anya? Mégis ki ezért a hibás? Az önöket kitaníttató Soros György, esetleg Gyurcsány, vagy valami más nemzetközi nagyhatalom? Biztos önök tudják a választ. Én tudom. Ezért a gyalázatos helyzetért az Orbán-kormány a hibás, amely nem rezsit csökkent, hanem rezsit emel. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ezt miért olvasod?]] Egy nyári sima napközis tábor, tudják, hogy mennyibe kerül egy gyermeknek? 50-80 ezer forint egy gyermeknek a napközis tábor öt napra. Hogyha három gyerek esetében számolunk, és némi zsebpénzzel is számolunk, akkor ez bizony már 250 ezer forint. Negyedmillió forintért elmehetnek a gyerekeink napközis táborba. Ezért mégis 13 év teljhatalom után ki a hibás? Tudom, azt fogják mondani, a Gyurcsány-kormány! [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van! Derültség a DK soraiból.]] Államtitkár asszony, tudja, hogy egy hosszú hétvége egy sima Zimmer Freiről beszélünk [[Zaj. Az elnök csenget.]] 200 ezer forint, és akkor még nem ettek, nem ittak és semmiféle közös programot nem szerveztek a családok. A Balaton már megfizethetetlen a magyar családok sokaságának, aki pedig mégiscsak nekiindul, annak bizony ez rezsiemelés. Önök mindig azzal döngetik a mellüket, hogy megvédik a magyar családokat. Tudják, mitől védik meg? Most éppen attól, hogy el tudjanak menni nyaralni. Értem én, hogy a Fidesz-KDNP politikusai ezekre a problémákra teljesen érzéketlenek. Azt is értem, hogy a milliárdos politikusai, cimborái, haverjai éppen a jachtozásra, a helikopterezésre és a luxusutakra készülnek. Ők könnyen terveznek. A forintválságnak azt mondta a miniszterelnök még ellenzékben a kormányváltás a megoldása. Hát, szerintem fontolják meg. Miniszter úr, államtitkár asszony, a DK javaslatait, a rezsicsökkentő javaslatait, kérem, fontolják meg, adjanak százezer forintot a családoknak, rezsibérletet, de ha nem, akkor kérem, válaszoljon, hogy miért nem adják oda az embereknek. Azért, mert a DK javasolta? Köszönöm. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni az ülésteremben. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Én kifejezetten örültem, amikor ön politikai pályára lépett, a televíziós szerkesztő-riporterektől ugyanis elvárható a felkészültség és a következetesség. [[Cseresnyés Péter: De nem az ő esetében!]] Bíztam abban, hogy ön politikusként ilyen munkát kíván végezni. Sajnálattal hallom azonban, hogy az interpellációjából egyik sem, sem a felkészültség, sem a következetesség nem tűnik ki. Tudja, van egy régi kártyajáték, úgy hívják, hogy kamu. Aki nem ismeri, arról van szó, hogy fejjel lefelé tartott kártyalapokról állítanak valamit, amit a többiek vagy elhisznek, vagy nem, a lapokat senki sem látja. Az ön frakciótársai ezt a játékot mesterien ültették át a magyar politikai életbe 2002-2010 között. Ott siklott félre a dolog, amikor az ön jelenlegi főnöke, Gyurcsány Ferenc véletlenül megmutatta a lapjait 2006-ban Őszödön. Tudja, ki volt, aki pellengérre állította őt? Ön! Ön mondta akkor az ATV stúdiójában, hogy ezek szerint Gyurcsány Ferenc hazudott ennek az országnak, és most azt látjuk, hogy ön következetesség helyett beült azoknak a sorába, akik azóta is ugyanazt a játékot próbálják játszani a magyar emberekkel, különösképpen akkor, ha valahogyan a Balatonról van szó. Önök sok mindent állítottak már a lángos áráról, a szabadstrandokról, aztán mindig kiderült, hogy nem igaz, amit mondanak. Állították, hogy senki sem engedheti meg magának a balatoni nyaralást, közben az elmúlt években az ottani turisztikai forgalom minden évben rekordot döntött. Múlt heti Telex-cikkből Telex! idézek: „A koronavírus előtti utolsó, 2019-es évhez képest is nőtt azon magyarok száma, akik nyaralni mennek.” Ön ma azt állította, hogy július-augusztusban egy hosszú hétvégére egy átlagos magyar családnak kiadó szoba foglalása esetén 200 ezer forintot kell fizetnie. Nos, az egyik legnagyobb szálláskereső portál ajánlatai szerint két éjszaka két felnőtt és két gyermek esetében reggelivel 72 ezer forinttól elérhető, szintén ugyanebben az időszakban három éjszaka két felnőtt és három gyermek esetében 102 ezer forinttól is elérhető. Ez három gyermekkel és három éjszakával számolva is éppen a fele annak, amit ön állít. A Telex azt is írja idézem , hogy „a jelentősen megnőtt utazási kedv mellett az elköltött összeg is kiugró emelkedést mutat, 169 ezer forintról 301 ezer forintra nőtt a nyaralásra fordított összeg hazánkban”. [[Kálmán Olga: Címet kérünk!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Én biztos vagyok benne, hogy vannak, akiknek nehézséget okoz a családi nyaralás, de 12 év alatt önökkel szemben mi létrehoztunk 1 millió új munkahelyet, a magyar háztartások pénzügyi vagyona 2010-ben 30 000 milliárd volt, 12 évvel később 70 000 milliárd forint. Ma a minimálbér magasabb, mint az önök idejében az átlagbér volt. Ebben nem tudnak kamuzni, ezek világosan látható, az emberek által érzékelt változások és könnyebbségek. Hiába próbálják meg mindenért a kormányt hibáztatni, ma háborús infláció van az egész világon és háborús gazdasági válság. Ennek egyetlen megoldása van, és az a béke. Játsszanak nyílt lapokkal! Önök nem a békében érdekeltek, hanem a kormány lejáratásában. Nyílt lapokkal viszont már más a helyzet, tisztelt képviselő asszony, azokból látszik, hogy a magyar családoknál ma 4000 milliárd forint adó- és járulékbefizetés maradt, amit ha szeretnének, akár pihenésre is költhetnek. Látszik, hogy amit önök elvettek, mi visszaadtuk. Ilyen a 13. havi nyugdíj is. Látszik továbbá, hogy hazánk védi a rezsicsökkentés eredményeit és a magyar családokat. Tisztelt Képviselő Asszony! Kérem, hogy riogatás helyett inkább kívánjon kellemes pihenést azoknak, akik a Balatonra vagy az ország más tájaira készülnek, hogy eltöltsék a szabadidejüket. Mi eddig is és ezután is azon dolgozunk, hogy mindenkinek biztosított legyen a munka mellett a megérdemelt pihenés is, mert ahogy mindenben, ebben is a magyar családok mellett állunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó egy percben.
Államtitkár asszony, tudtam, hogy fel fogja olvasni a papírból, hogy itt minden fantasztikus, minden zseniális, minden szuper jó, és az egész család, az egész Magyarország úgy gondolja, hogy ilyen jól még soha nem éltek. A kamu nevű kártyajátékot szerintem az egész ország megismerhette az elmúlt 12 évben, csak nem kártyajátéknak hívják Magyarországon, hanem állítólagos kormányzásnak, Orbán-kormány tevékenységének, na, az a nagy kamu. Amikor önök azt mondják, hogy higgyünk a szemünknek, higgyük el a KSH-nak, hogy 10 százalék az infláció, közben meg 30-40. [[Vitályos Eszter: Tegnapi eredmények, kedves képviselő asszony!]] Az a kamu, hogy ön olyan adatot mond, hogy 160 ezret költöttek a családok, most meg már 300-at, azt tudja, hogy hívják? Ez az infláció! Igen, ami tavaly még 160 ezerből lehet, hogy kijött, az most már 300 ezerből jön ki. Egészen elképesztő, hogy a felelősök önök, az Orbán-kormány, és akárhogy akarnak kamuzni, itt bizony nem rezsicsökkentésről, hanem rezsiemelésről van szó. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony szavaiból azt vettem ki, hogy nem fogadja el az államtitkári választ. [[Kálmán Olga: Jól vette ki!]] Tehát tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Szervezett munkaerőimport? Ez veszélyes!” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Magyar Levente miniszterhelyettes úr válaszol. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az utóbbi éveket nagyjából a migráció tematikája lengte be a parlamentben egészen addig, amíg új választásikampány-témát nem talált a Fidesz-KDNP. Én annak idején nagyon örültem annak, hogy azért többen egyetértettünk itt a Házban, talán éppen államtitkár úrral is abban, hogy Magyarország számára a kívülről történő szervezett betelepítés, beengedés semmilyen úton-módon nem jelenthet megoldást semmilyen társadalmi, gazdasági vagy szociális problémára. Éppen ezért állok értetlenül a kormány korábbi 2021/407. kormányrendelete előtt, melynek 3. §-a és (1) bekezdése taglalja azt a kilenc országot, államtitkár úr, köztük egzotikus országokat is, amelyekkel úgymond együttműködési megállapodást kötöttek a szervezett munkaerőimport megkönnyítése tekintetében. [[15.00]] Idesorolandó a Fülöp-szigetek, az Indonéz Köztársaság, a Kazah Köztársaság, Mongólia és a Vietnámi Szocialista Köztársaság is. Államtitkár úr, egy idei salátatörvénnyel pedig gyakorlatilag még szélesebbre tárják az érintett vendégmunkások előtt a kapukat, ami azért nagyon durva, mert a mellékletben azt is látjuk, hogy milyen álláshelyekre szeretnének embereket hozni Vietnámból, illetve Kazahsztánból. Itt az asztalostól kezdve a betanított fizikai munkásig nagyon sok minden szerepel, az éttermi dolgozó, a húsfeldolgozó és az informatikus is. Látszik tehát, hogy önök egy komoly tervvel rendelkeznek, és a kiadott munkavállalási engedélyek száma, bizonyos területeken azoknak a megháromszorozódása arra enged következtetni, hogy önök egy hosszú távú programot valósítanak meg. Most már talán a Fidesz-KDNP sem tagadhatja le, hogy százezer fölé növekszik a Magyarországon tartózkodó vendégmunkások száma. Szeretném önöket figyelmeztetni és óvni, hogy mindig így kezdődött. Adott esetben Németországban is annak idején így kezdődött. Az, hogy önök munkaerő-kölcsönző cégekkel kötnek stratégiai megállapodást, aztán számukra megkönnyítik a szervezett munkaerőimportot, még egy következtetés levonását engedi meg, azt, hogy nem terveznek semmifajta programot azok számára, akik kényszerből, csak a magasabb fizetések miatt kényszerültek Nyugat-Európába, más országokba. Érdeklődöm tehát, hogy számukra vane még bármilyen tervük. Látjuk, hogy a Hazahívó-programmal megbízott fiatal is vélhetően kivándorolt külföldre, de nagyon olcsó lenne ezen viccelődni. Sokkal jobban érdekel az, hogy egy lakhatási programmal rendelkezneke az érintettek számára. Továbbá egyértelmű kérdés az, hogy ha önök nemcsak informatikus, de mondjuk, asztalos munkakörben is szervezetten tömegeket importálnának a harmadik világból Magyarországra, miért nem nyújtanak segítő kezet ingyenes átképzések formájában annak a százezer, egyébként nem egy zsákfaluba szorult inaktív, hanem munkakereső magyar embernek, aki kicsúszott már mindenféle állami segítségnyújtás alól Európa legszűkmarkúbb munkanélküliségi ellátási rendszerében. Ez a három kérdés tehát egyértelmű válaszokért kiált. Várjuk a kormány szíves álláspontját. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Magyar Levente miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen megértem azt, hogy az ellenzéknek az a dolga, mindenkori kötelessége, hogy támadja a kormányt minden ügyben. Az ugyanakkor mégiscsak furcsa, amikor az alacsony munkanélküliség miatt teszi ezt. Ugyanis az a helyzet, amire ön hivatkozik, hogy ma vannak Magyarországon hiányszakmák, vannak nagy számban betöltetlen álláshelyek, arra vezethető vissza, hogy az utóbbi 12 év sikeres gazdaságpolitikája nyomán előállt egy olyan helyzet, amelyet Magyarország a rendszerváltás óta nem tapasztalt, sőt soha korábban a modern gazdaságtörténete során, nevezetesen, hogy gyakorlatilag teljes foglalkoztatottság valósult meg ebben az országban. A statisztikai számok nyilván mutatnak néhány százalékos munkanélküliséget, de mindenki, aki ebben az országban él, aki ebben az országban dolgozik, aki ebben az országban szolgáltatásokat vesz igénybe, pontosan tudja a saját bőrén a mindennapokból, hogy micsoda akut munkaerőhiány jelentkezik néhány területen. Egyértelműen keresleti piac alakult ki, hála istennek, ez egy örvendetes fejlemény, hiszen korábban a magyarok csak az elmúlt generáció során is több ízben, legalább kétszer megtapasztalták azt, egyébként a baloldali kormányok téves és hibás gazdaságpolitikája következményeként, hogy milyen a tömeges munkanélküliség rémével szembenézni. Kevés pusztítóbb jelenség van erkölcsi, anyagi értelemben egy társadalomban, mint a munkanélküliség, különösen ha az olyan tömeges mértéket ölt, amekkorát öltött a kilencvenes években, amikor az országra szakadt a rendszerváltás, illetve a megelőző évek, évtizedek gazdaságpolitikájának a teljes csődje, illetve a 2008-as gazdasági válságot megelőző hibás kormányzati politika teljes következménye, és az ország legakutabb problémája, kihívása az volt, hogy százezrek vannak munka nélkül. Ezt a helyzetet sikerült mára kezelni és egy keresleti piacot kialakítani a munkaerőpiacon, ami mégiscsak jobb, mint ha kínálati piac van és nehéz az elhelyezkedés. Tisztelt Képviselő Úr! Európai országok sora választott más megoldást, mint Magyarország. Ön is említette azt a nyugati modellt, amely azt mondja, hogy tömegesen kell behozni olyan állampolgárokat, ráadásul családostul, akik a munka és a jobb élet reményében hajlandók letelepedni Európában az adott országban. Magyarország nem lépett rá erre az útra, nagyon tudatosan elkerülte ezt az utat, ahogyan 2015-ben a tömeges migrációval szembeni fellépése és azóta folytatódó védekezése is erre rámutat. Vannak olyan közép-európai országok, nézze meg képviselő úr például a visegrádi partnereink példáját, amelyek azt az utat választották, hogy szomszédos, tőlünk alapvetően keletre eső országokból lásd Ukrajna importálnak nagyon komoly mennyiségű munkaerőt. Jóval az orosz-ukrán konfliktus kirobbanása előtt Lengyelországban már közel 2 millió ukrán vendégmunkás dolgozott, Csehországban több mint félmillió és Szlovákiában is közel 100 ezer, és ez egy főre vetítve sokszorosan meghaladja, pontosabban meghaladta az akkor Magyarországon dolgozó ukrán vendégmunkások számát. Ezt az utat is elkerülte Magyarország, pontosan azért, hogy a saját munkaerő-kapacitásával töltse be a gazdaságban előállt munkaerőhiányos helyzeteket. De ennek is van egy határa. Vannak olyan helyzetek, amikor egy ország kapacitása nem elegendő a gazdasági fejlődéssel lépést tartani. Ezért hoztuk meg azt a stratégiai döntést, hogy nagyon szigorúan szabályozott keretek között, kifejezetten csak konkrét munkaerőhiányos helyzetekre reflektálva, határozott ideig, nagyon szigorúan megszabva az itt-tartózkodás térbeli és időbeli limitjeit hozunk harmadik országbeli munkaerőt Magyarországra a magyar családok gazdasági versenyképességének a fenntartása érdekében, hiszen gazdasági növekedés csak akkor van, ha a munkahelyek maradéktalanul be vannak töltve. Ezt szolgálja ez az intézkedéssorozat a magyar emberek érdekében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem irigylem államtitkár urat a kényszerű magyarázkodás miatt. Államtitkár úr, százezrével kell önöknek a harmadik világból munkavállalókat hozni? Ön most azt mondta magyarázkodás közben, hogy az ukrán tömeges munkaerőimport nem, az indonéz és a vietnámi pedig igen, a gazdasági fejlődés érdekében. Ha így lenne, akkor motivátorokkal igyekeznének hazacsábítani azokat, akik kényszerből dolgoznak külföldön, és kinyújtanák a segítő kezüket ingyenes átképzés formájában annak, aki akar dolgozni, de emiatt nem tud. Azt is látjuk eközben, hogy amikor indonéz kasszásokat és vietnámi szobalányokat importálnának Magyarországra, akkor nem feltétlenül találkoznak a valósággal. Önök ezt multi cégek bemondásai alapján valósítják meg, mert ők böknek bizonyos iparágakra, hogy szerintük itt munkaerőhiány van. Magyarország Kormánya mélyfúrást sem végez, csak elhiszi ezt, és szervezi az importált munkaerőt számukra tömegesen. Ezért ez a válasz elfogadhatatlan, ahogy a kormányzat viselkedése is ebben a tekintetben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Orosz Anna képviselő asszony, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Déli Körvasút és V0. Mik a kormány tervei?” címmel. Orosz Anna képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Palkovics László innovációs és technológiai miniszterként még az előző ciklusban többször is hangsúlyozta a V0, azaz a Budapestet elkerülő vasútvonal megépítésének a stratégiai jelentőségét. A kormány egy korábbi ígérete szerint a vasúti körgyűrűnek már 2017-re meg kellett volna épülnie ez értelemszerűen nem történt meg , az ITM legfrissebb megvalósíthatósági tanulmánya pedig 2030-ra ígéri a megvalósítás céldátumát. Mindeközben a V0-hoz szorosan kapcsolódó vasúti beruházás, a déli körvasút bővítésének kivitelezését hogy, hogy nem, a Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó V-Híd nyerte el egy súlyosan túlárazott ajánlattal, egy egyszereplős közbeszerzési eljárásban. A déli körvasút bővítése azonban nemcsak annak költségessége miatt problémás, hanem azért is, mert az felesleges környezetpusztítással jár Újbudán, ahol én egyéni választókerületi képviselő vagyok. A vágánybővítés során ugyanis több mint ezer fát fognak kivágni a Hamzsabégi úti sétány mentén, ahol több mint 15 ezer ember otthona található, és az építkezéssel járó zaj, rezgés és por éveken keresztül fogja élhetetlenné tenni ezeknek az embereknek az otthonát. Mindeközben minden nyilvánosan elérhető információ alapján a beruházás elsődleges célja az, hogy megnöveljék a körvasút teherforgalmi kapacitását, ellentétben azzal, amit a kormány kommunikál a személyforgalmi kapacitások bővítéséről. [[15.10]] A V0 fejlesztése hosszú távon, önök is tudják, hogy így is, úgy is elkerülhetetlen beruházás lesz ahhoz, hogy a vasúti teherszállítás akadálytalanul folyhasson Magyarországon. Az Európai Unió is arra törekszik, hogy a közúti áruszállítást váltsa föl a vasúti áruszállítás. Ha megépülne a V0, akkor a déli körvasút bővítésével járó felesleges környezetromboló kiadásoktól is meg lehetne óvni az újbudaiak otthonait és lakóit, hiszen így csak a személyszállítás fejlesztéséhez okvetlenül szükséges beruházásokat kellene megvalósítani. Talán egyetértenek velem abban, hogy az újbudaiak megérdemelnek egy felelősen gondolkodó és cselekvő kormányt [[Rétvári Bence: Vagy képviselőt!]] , amelyik nem teszi tönkre egy átgondolatlan, pazarló és környezetkárosító beruházással a XI. kerület legfontosabb zöldfolyosóját. Arra kérem ezért önöket, hogy állítsák le, és gondolják újra a déli körvasút beruházását, és gyorsítsák föl a V0 kivitelezését. Kérdéseim a következők. Először is: a jövő évi költségvetési törvény tervezetéből nem derülnek ki részletek a déli körvasút előrehaladására vonatkozóan, ezért az a kérdésem, hogy mik a terveik a jövő évre e kapcsán, illetve milyen források állnak rendelkezésre a projekt megvalósítására. A második kérdésem a V0-ra vonatkozik: milyen ütemezéssel számolnak jelenleg a V0 megvalósításával kapcsolatban? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A harmadik kérdésem pedig az, hogy hajlandóake átgondolni, hogy szétválasszák a személy- és teherforgalmat [[Az elnök ismét csenget.]] annak érdeké-ben, hogy a déli körvasutat sokkal olcsóbban megépíthessék, megóvhassák több mint 15 ezer újbudai zöld- és élhető otthonát és a zöldkörnyezetet.
Képviselő Asszony! Erősen túlment az időkeretén, megbocsásson!
Köszönöm a szót. Pont végeztem. [[Taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány elkötelezett a korszerű, versenyképes vasúti közlekedés megvalósítása mellett, amely megfelel az állampolgárok igényeinek. 2010 óta jelentős erőforrásokat mozgósítunk a kötöttpályás infrastruktúra és járműállomány korszerűsítése érdekében. A szakpolitikai erőfeszítések középpontjában a következő 10-15 évben is egyértelműen a környezetkímélő és energiahatékony vasút áll majd. A tiszta közlekedési mód térnyerését a természet védelme és az elsők között vállalt klímasemlegességi célunk elérése érdekében is támogatjuk. Az utasok színvonalas kiszolgálása érdekében stratégiai cél a modern, akadálymentes járműállomány elérése és a vasúti járművek átlagéletkorának csökkentése. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném tájékoztatni, hogy a déli körvasút és a V0 teherforgalmi vasútvonal nem alternatívái egymásnak, nem szorosan kapcsolódó beruházások, így a két eltérő funkciójú vasútvonalat nem javaslom egy kalap alá venni. Szögezzük le, hogy a V0 vasúti fejlesztés célja kifejezetten az áruszállítás segítése, míg a déli körvasút keretében megépülő kapacitásbővítés a személyszállítási kapacitások bővítését szolgálja. A déli körvasút tervezetének elsődleges szempontja, hogy a fejlesztés a lehető legkevésbé zavarja a lakókat, és a legkevésbé terhelje a környezetet. A déli körvasút fejlesztése egy olyan zöld- és klímavédő beruházás, melynek megépítésével csökkenhet az elsősorban az agglomerációból érkező, Dél-Budapestet terhelő gépkocsiforgalom. Ha a jelenleg autóval érkezők egy része majd a déli körvasút vonataival jár, akkor évente körülbelül 7 ezer tonnával mérséklődhet a szén-dioxid-kibocsátás, nem beszélve az egyéb pozitív hatásokról. Az építkezés végeztével a Hamzsabégi park rendezetten, mindkét irányban meghosszabbítva, a budai oldalon a sínek mentén végig egy zöldfolyosóval áll majd rendelkezésre a sétálók és a kerékpárosok számára; a közelben lakók zajterhelése is csökken. Az új pálya és a korszerű zajvédelem mellett majd csak úgynevezett csendes fékekkel felszerelt tehervagonok közlekedhetnek majd, ezt, úgy gondolom, hogy nagyon fontos kiemelni. A kormány ezzel párhuzamosan folytatja a V0 előkészítését, tervezését is. A teherforgalmi vasútvonal Budapesttől délre, részben már meglévő vasútvonalak nyomvonalán, más szakaszon pedig teljesen új beruházásként készül el. Kecskemét felől érkezve Kunszentmiklós és Dunaújváros között új hídon keresztezi a Dunát, onnan új kapcsolatokat nyit Székesfehérvár és Győr irányában. A V0 vasútvonal megépítésének célja a keleti és dunántúli fő teherszállítási korridorok összekötése mellett a vasúti teherforgalom jelentős csökkentése a fővárosban és a vonzáskörzetében. A vasútprogram kiemelt célja, hogy hazánk Közép-Európa teherfuvarozási, logisztikai és elosztóközpontjává váljon. A magyar kormány elkötelezett a vasútfejlesztés iránt, ehhez pedig természetesen szakemberekre is szükség van. Hogyha megengedi, hadd hozzak ide egy személyes példát: a hétvégén részt vehettem a gyermekvasúton közel kétszáz 10-14 év közötti gyermekvasutasnak az avatásán. Nagyon jó volt azt látni, hogy jön a jövő generáció, és közülük nagyon sokan majd közlekedési szakértők lesznek. Úgy gondolom, hogy ezekhez a célokhoz ezt nagyon-nagyon fontos kiemelni. Kérem, hogy ön és pártja támogassa a vasúti fejlesztéseket, ezért kérem arra is, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ; egy perc áll rendelkezésére.
Köszönöm a választ. Az a problémám, hogy ez a válasz további kérdéseket szül bennem. Nem értem például, hogy ha a kormány ennyire elkötelezett a V0 megépítése mellett, akkor miért nem írták vissza a NIF által visszavont megvalósíthatósági tanulmányra vonatkozó közbeszerzési eljárást. Vagy hogyha minden annyira rendben van zöldszempontból a déli körvasút fejlesztése kapcsán, akkor hogyan lehetséges az, hogy a civileknek köszönhetően a Fővárosi Törvényszék megsemmisítette a déli körvasút környezeti engedélyét. Az elmúlt években a kormány összevissza kommunikált erről a vasúti fejlesztéséről, és ezzel folyamatosan bizonytalanságban tartják azt a több mint 15 ezer újbudai lakót, aki a Hamzsabégi sétány mentén lakik, és akikkel megpróbálják elhitetni azt, hogy egy három-, négyvágányos vasútvonal majd csendesebb és zöldebb lesz, mint egy kétvágányos vasútvonal, ami egy nyilvánvaló hazugság. Nagyon remélem, hogy a kormány belátó lesz, és a XXI. századi klímahelyzethez méltón [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] fog döntéseket hozni erről a kérdésről. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Azt érzékeltem, hogy a képviselő asszony nem fogadja el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be a belügyminiszterhez: „Mit tesz azért a kormány, hogy a pedagógusok életkörülményei javuljanak, és ne folytatódjon a tömeges pályaelhagyás?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar pedagógusok helyzete sajnos régóta már a hazai közoktatás egyik központi kérdése. Az alacsony fizetések, az anyagi megbecsülés hiánya az egyik döntő okát képezi a pályaelhagyásnak, a pedagógusok életkora növekedésének. Tudja ezt egyébként a kormány is, nem véletlen, hogy Orbán Viktor a választások utáni nemzetközi sajtótájékoztatón azt hangoztatta, hogy amit vállaltunk, azt meg is kell csinálni. Azt vállaltuk, hogy ebben az évben, a következő évben meg az azt követő évben is 10 százalékos béremelés lesz a pedagógusoknak. A bizottsági meghallgatáson a belügyminiszter úr már másképp vélekedett, ő azt mondta, hogy nem ígér semmit, de azt meg is tartja. Később pedig azt hangsúlyozta, hogy a pedagógusok annak is örüljenek, ha az idén egyáltalán nem lesz elvonás. Közben az infláció gyorsul, májusban már elérte a 10,7 százalékot, az élelmiszerárak emelkedése pedig a 18 százalékot is meghaladta. Így a pedagógusbér-emelés semmissé vált, sőt további áremelkedés esetén a fizetésük reálértéke is csökken, hiába érvel úgy a kormány, hogy 2010-hez képest ezen a téren javulás következett be. Hiszen ha megnézzük azt az időszakot, abban az évben, a világválságot követően a költségvetés még a GDP 5,5 százalékát fordította az oktatásra, az idei irány szerint ez 3,6 százalék, jövőre pedig még ennél is kevesebb, ahogy a költségvetést látjuk, 3,5 százalék lesz a GDP-hez viszonyítva. Abszolút összegben tehát a jövő évben a növekmény a 200 milliárd forintot sem éri el. Néhány adat is bizonyítja, hogy az elmúlt tizenkét évben az oktatás, csakúgy, ahogy az egészségügy, a szociális ellátás vagy éppen a nyugdíjfizetés, nem volt prioritás a Fidesz-kormány számára. E területeken a kiadások emelkedése jóval elmaradt a GDP növekedési üteme mögött. Negatív eredmény az oktatás területén, hogy egyértelműen látszik, jelenleg már 16 ezer tanár hiányzik a rendszerből, és üres álláshelyekkel a nagyvárosokban, sőt Budapesten is találkozhatunk. Ebben a helyzetben rendkívül fontos lenne az egyszeri, radikális, 50 százalékos béremelés. Ennek elmaradásáért pedig a kormány ne Brüsszelt vagy éppen az ellenzéket tegye felelőssé, hanem kövessen el mindent azért, hogy Magyarország hozzájuthasson a Helyreállítási Alapból hazánknak járó forráshoz, amely lehetővé tenné a költségvetésben az átcsoportosítást, ami pedig biztosíthatná akár a pedagógusok béremelésének a fedezetét is. Erre a célra egyébként felhasználhatnánk a globális minimumadóból származó többletbevételt is. [[15.20]] Mindezek miatt kérdezem, államtitkár úr, mit tesz azért, hogy az oktatási kiadások GDP-n belüli aránya érzékelhetően növekedjen; mit tud ígérni jövőre a pedagógusoknak; mit tesznek azért, hogy az életkörülményeik javuljanak, ne folytatódjanak a tömeges pályaelhagyások, és ismét vonzó legyen a tanári, tanítói vagy óvodapedagógusi pálya; indokoltnak tartjae a pedagógusbérek felzárkóztatását a diplomásátlagbérek szintjére? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK, a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, a pedagógusbéreknek az emelése egy olyan kérdés, amellyel minden időszakban minden jóérzésű ember egyetért, minden parlamentben minden ellenzéki és kormánypárti képviselő, ha felszólal, azzal egyetértenek a többi képviselőtársai. Ugyanakkor az nagyon furcsa volt számomra, hogy ön példaként a saját kormányzásuk 2008-2009-es válságkezelési időszakát hozta föl, azt az időszakot, amikor önök elvettek a pedagógusoktól egyhavi bért, és erre ön most mint pozitív válságkezelési időszakra hivatkozott vissza, hogy úgy kellene most is csinálni, mint akkor, mert azok voltak a szép arányok, azok voltak a jó arányok. Mi nem szeretnénk úgy válságot kezelni, mint önök tették, mert önök nem csökkentették a válság negatív hatásait, hanem növelték, és nem önmaguk fizették meg ennek az árát, hanem önök arra használták az akkori hitelfelvételeket, hogy kitöltsék még a ciklusuk hátralevő másfél-két esztendejét, ezért hiteleket vettek fel, hogy hatalomban tudjanak maradni, az emberekkel viszont megfizettették a saját hatalomban maradásuknak az árát ez többek között a pedagógusoknál is így volt, amikor a pedagógusok közül 15 ezer embert elbocsátottak. Ön azt mondta, hogy 10 ezer pedagógusra lenne most szükség, hát önök 15 ezret bocsátottak el, tisztelt képviselő úr, hát hogyha nem tették volna, talán most előrébb lennénk [[Szabó Sándor közbeszól.]] , akik pedig még megmaradtak, azoktól pedig egyhavi bérét elvették, tisztelt képviselő úr. Ön azt mondja, hogy a jövő évi költségvetés-tervezetből ön azt olvasta ki, hogy „csak” 200 milliárd forinttal fog növekedni az oktatásra fordítható költségeknek vagy költségvetési tételeknek az összege. Hát, azt hiszem, hogy azoktól, akik csökkentették az oktatásra fordítható tételeket, hiszen bért vettek el a pedagógusoktól, azt hiányolni, hogy egy válságos időszakban csak ekkora mértékű a növekedés, hát, azt hiszem, hogy ez igencsak kétszínűség és hiteltelen. De valóban növekedés van, azért van növekedés, tisztelt képviselő úr, hiszen a jövő évben újra növelni fogjuk a pedagógusok bérét, ahogy idén is növeltük erre ön is utalt , úgy a következő esztendőben is növelni fogjuk a pedagógusok bérét, hiszen mi egy nehéz világgazdasági időszakban nem elveszünk az emberektől, hanem igyekszünk nekik nagyobb létbiztonságot biztosítani. Az pedig kétségtelen, hogy a 7,1 százalékos GDP-növekedéssel valóban egy rekordmagas GDP-növekedés volt az előző esztendőkben. De mit tesznek önök ott, ahol döntési vagy legalábbis részvételi lehetőségük van? Mit mond az önök pártelnökjelöltje, Ujhelyi István azokról a forrásokról, amelyekből Magyarország többek között pedagógusbéreket szeretne emelni? Mit tesz ennek érdekében? Azt segíti, hogy ezeket megkapjuk, a saját forrásunkat, vagy pedig akadályozza, hogy a saját forrásunkat megkapjuk? Nem túl bonyolult a választ kitalálni, de azért hadd olvassam fel önnek a saját pártelnökjelöltjét: a jogállamisági mechanizmus alkalmazása is fel fog gyorsulni, az Európai Parlament elfogadta azt a határozatát, amely megismétli az Európai Bizottsághoz intézett korábbi parlamenti felhívást, miszerint késedelem nélkül alkalmazni kell a jogállamisági mechanizmust. De nincs ezzel egyedül Brüsszelben Ujhelyi István, hiszen Dobrev Klára is azt mondta, hogy végre el kell fogadni azokat a szabályokat, amelyek az antidemokratikus kormányokat kizárják kizárják! az uniós források felhasználásából. Önök ezért dolgoznak, hogy Magyarországot kizárják azon uniós források felhasználásából [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] amelyekből mi pedagógusbér-emelést szeretnénk itthon végrehajtani, tisztelt képviselő úr. Önök a pedagógusok ellen dolgoznak Brüsszelben. Itt ellenzékben vannak, egyre több önkormányzatban a múlt vasárnap is egyre inkább visszaszorultak, de Brüsszelben ott vannak [[Szabó Rebeka közbeszól.]] ott jobban hallgatnak az önök hangjára, és önök azért dolgoznak, hogy kizárják az uniós források felhasználásából Magyarországot [[Szabó Rebeka közbeszól.]] , és kizárt legyen az, amit a kormány tervez, hogy uniós forrásból nem kicsi, hanem több száz milliárd forintos nagyságrendben pedagógusbéreket tudjunk emelni. Ha önök tényleg aggódnak a pedagógusok béréért, önök tényleg tenni szeretnének azért, hogy többet keressenek a pedagógusok, legalább ne akadályozzák azt Brüsszelben, hogy a magyar kormány a fejlesztési forrásait pedagógusbér-fejlesztésre tudja fordítani, és ne csinálják azt a kétszínű magatartást, hogy itthon több pedagógusbért követelnek, Brüsszelben pedig akadályozzák azt, hogy a pedagógusbérek fedezete Magyarország számára [[Az elnök csenget.]] felhasználható legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Államtitkár úr, ugye, remélem, nem gondolja komolyan, amit most itt utólag mondott [[Rétvári Bence: De!]] hogy mi akadályoznánk bármit is Brüsszelben. [[Rétvári Bence: Felolvastam!]] De, olvasni tetszett, de, gondolom, hogy ezt tényleg nem gondolja komolyan. [[Rétvári Bence: Felolvastam!]] Ez az egyik dolog. A másik dolog pedig, hogy tényszerű, hogy a baloldali kormányok 2010 előtt a GDP nagyobb részét költötték és én ezt mondtam oktatásra, mint a jelenlegi kormány ebben az évben költ vagy akár a jövő évben fog költeni. Eléggé unalmas már, hogy ön most már 13 év kormányzás után még mindig visszafelé mutogat [[Rétvári Bence: Te mondtad, hogy jó volt!]] , holott egyébként az önök felelőssége a kormányzás. Egyébként ez pontosan azt bizonyítja, hogy sem a pedagógusok, sem az egészségügyi dolgozók, sem a szociális dolgozók, sem a rendvédelmi dolgozók, és még sorolhatnám, kinek a helyzetét nem tudták megoldani 13 év alatt, és ezért mutogatnak folyamatosan visszafelé. Eléggé szánalmas ez. Államtitkár Úr! Tegyék a dolgukat, kormányozzanak, önöké a felelősség, 13 év kormányzás áll önök mögött. Nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm. [[Taps a DK, a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért akarnak véget vetni egy sikertörténetnek?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kisadózó vállalkozások tételes adója egyike az elmúlt 12 év nagyon kevés sikertörténetének. Minden évben jóval több adóbevétel származott belőle, mint amennyit előzetesen beterveztek, és a sikeresség másik bizonyítéka, hogy jelenleg 460 ezer magyar ember adózik a kata szabályai szerint, ebből 426 ezren vannak egyéni vállalkozók, 108 ezer honfitársunk mellékállásban katázik, és ez egyben azt is jelenti, hogy átlagosan négy fővel számolva, egy családot átlagosan négy fővel számolva 400 ezer és 1 millió 800 ezer közötti lélekszámú magyar ember megélhetését biztosítja teljes mértékben a katás tevékenység vagy járul hozzá jelentős mértékben a családi kassza bevételi oldalához. Önök most, az elmúlt hetekben mégis előidéztek egy teljesen bizonytalan helyzetet, a megszűnéstől a megszűnés nélküli jelentős módosításig bezárólag rendkívül nagy bizonytalanság és bizalmatlanság alakult ki ezzel kapcsolatban a Pénzügyminisztérium iránt. Szeretném azt jelezni, hogy a Mi Hazánk Mozgalom teljes mellszélességgel a katás vállalkozók mellett áll, és természetesen nemcsak összevissza beszélünk a levegőbe, handabandázunk, hanem konkrét javaslataink is vannak. A jelenlegi 12 millió forintos éves árbevételi felső határt nem 18, hanem legalább 24 millióra kellene egy lépésben felemelni. Továbbra is tartjuk azt a véleményünket, hogy az egy kifizetőtől származó megbízási díj, munkadíj vagy bevétel 3 milliós határát legalább 6 millió forintra kellene fölemelni, és az e fölötti adó mértékét 40 százalékról legalább 15 százalékra kellene csökkenteni, bár a legokosabb az lenne, ha ezt a bevételi korlátozást megszüntetnék, hiszen a jelenlegi válságos körülmények között értelmetlen korlátozást jelent ez, és különben is, 250 ezer forint/hó összeget jelent az éves 3 milliós határ, úgy hiszem, a mai viszonyok között ez már rendkívül alacsony, és emiatt indokolatlan is ezzel korlátozni a katás vállalkozókat. Aztán nem tisztázott, hogy önök mit terveznek azokkal a katás vállalkozókkal 108 ezren vannak ilyenek, az előbb is jeleztem , akik egy főállású munkaviszony mellett folytatnak katás vállalkozói tevékenységet. Nem tudjuk, hogy mit terveznek a tevékenységi körökkel, az ilyen jellegű áttekintéseknél rendkívül gyakori, hogy az észszerűségi szempontok szerint aminek benne kellene maradni, azt kiveszik, ami pedig valójában nem oda tartozik, azt pedig majd benne hagyják a tevékenységi körben. Úgyhogy a következő kérdések merülnek fel ezzel kapcsolatban, tisztelt államtitkár úr. Pontosan mely, milyen tevékenységi körök szerinti korlátozásokat terveznek? Egyáltalán a megszüntetését tervezik ennek az adónemnek vagy csak egy jelentős átalakítását? Az észszerű valorizáció mértékén túlmenően tervezneke adóemelést? És egyáltalán milyen irányba akarják elvinni a katás szabályozást? Mi kiterítettük a lapjainkat, tisztelt államtitkár úr, kérem, hogy önök is tegyék ezt meg, és tájékoztassa a széles közvéleményt, az adózó állampolgárokat, hogy mi a tervük ezzel a valóban sikeres adónemmel kapcsolatban. Várom érdemi válaszait. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tegyük helyre a számokat! Tehát főállású katás jelenleg tudomásunk szerint 248 ezer, mellékállású 144 ezer és katás szüneteltető vállalkozás 69 ezer van és hogyha így nézzük a számokat, akkor, ugye, az ön által felvetett probléma rögtön megfeleződik, mert hát valójában az előttünk álló változás a 248 ezer főállású katázót illeti. Ez az egyik része a dolognak. [[15.30]] A másik, hogy azért engedjen meg egy politikai megjegyzést is, hogy amikor bevezettük a katát, önök még jobbikosként nem támogatták ennek az adófajtának a bevezetését, most, amikor ki akarjuk vezetni, illetve módosítani akarjuk, most pedig már Mi Hazánk-osként akkor támogatják. Ez a dolog rendben van politikailag részünkről, örülünk, hogy beismerték tíz év kellett hozzá igaz , hogy végül is a kormány csinált valami jót az adózás terén. Nézzük az érdemi részét! A katával kapcsolatos módosításokról konkrétan nem tudok tájékoztatást adni, mert erről döntés még nem született. Zajlik egy szakmai vita az érdekképviseletekkel, a kamarákkal, a vállalkozásokkal arról, hogy hogyan és miként történjen az átalakítás. Az átalakítás meg kell hogy őrizze a vívmányait, az alacsony adminisztrációt, a gazdaságfehérítő hatását, és méltányos adóteher kell hogy maradjon az ebben a rendszerben maradóknak. De az is tény, hogy számos probléma merült fel a katát választókkal kapcsolatosan, hiszen az utóbbi időben már olyan csoportok is választották ezt az adózási formát, amelyek számára leginkább egy jelentős köztehercsökkenést eredményezett, és ez volt az egyetlen szempont. A cél a kata bevezetésekor az volt, hogy jellemzően magánszemélyek részére szolgáltatást nyújtó vállalkozások és önfoglalkoztatók alkalmazzák és választják ezt a módszert. Azonban az utóbbi időben munkaviszony-tevékenység kiváltására is használták sokan, többen. Ez bizony versenyképességi hátrányt jelent a munkáltatóknak, hiszen kevesebb közterhet viselnek az állam felé. A 2021-es szigorításoknál bár megnehezült, de nem érte el a szükséges eredményt. Azt is figyelembe kell venni, hogy ezeknek az embereknek az alacsony közteher fizetése mellett bizony alacsony lesz a nyugdíjuk. Vagy ne adj’ isten, éri valami, és táppénzre kell mennie, akkor alacsony táppénzben fog részesülni. Ezeket a szempontokat is figyelembe véve szükséges módosítani a kata rendszerét. Megszüntetni nem szeretnénk. Azoknak a vállalkozásoknak, akik az eredeti cél szerint végzik tevékenységüket, továbbra is meg kell hogy maradjon a már említett adózási forma. Ahogy mondtam, az egyeztetések folyamatban vannak, szívesen vesszük mindenkinek a javaslatát a kata észszerű megváltoztatásához, így természetesen az ön vagy az önök javaslatát is szívesen elfogadjuk, és amennyiben lehetséges, azt beépítjük a jövendőbeli változásokba. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Bár az utolsó mondat egész barátságosra sikeredett, amit ezúton is köszönök, de ezzel együtt sem tudom elfogadni a választ, ugyanis én az érdekképviseletektől kapott adatokból dolgoztam, az az ön által említettekhez képest pont kétszeres számokat mutat. De ha esetleg önnek lenne igaza, akkor, mondjuk, 200 ezer és 900 ezer közötti létszámú magyar ember megélhetését befolyásolja jelentősen. Azért az esetleges megfelezéssel együtt sem jelentéktelen még ilyen létszámú vállalkozó sorsa sem. Másrészt pedig, ahogy az előbb is említettem, egy bizonyos mértékű, a valorizáció elvén alapuló emelést lehet, hogy el tud fogadni egy bizonyos vállalkozói kör, azok a problémák pedig, amelyeket ön említett, ha akarják, kezelhetőek. Több sávban lehetséges, mondjuk, a nyugdíj előtt álló adóalanyok esetében magasabb tételű adót fizetni, akár önkéntesen, akár kötelezően előírt módon; a tevékenységi körök megrostálásával, a valóban nem ide illő tevékenységi körök kilövésével pedig meg lehet szüntetni a valódi visszaéléseket. De nehogy a fürdővízzel együtt nemhogy a gyereket, hanem az egész óvodát kiöntsék majd, és gyakorlatilag mindenkit legéppuskázzanak, azokat is, akiknek az egyedüli reménye a kata [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és ha ezt nem kapják meg, akkor meg el fogják ők is hagyni az országot. Ez nem lehet céljuk, úgyhogy nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra mai ülésnapunkon került sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Miért veszik el tőlünk a Balatont?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, önök szerint vajon minden rendben vane a Balatonnál. A nádasok területe nő, a turisztikai beruházások pedig az ott lakók és az átlagos turisták igényei szerint épülnek-e? Tavaly, ugye, kineveztek egy miniszteri biztost is a Balaton élővilágának megóvásáért, azonban arra a kérdésre, hogy a fizetése felvételén túl vajon mit tett a tóért egy év alatt, nem igazán sikerült még választ kapnunk. Én mindenesetre válaszolok: szerintem semmi sincs rendben a Balatonnál. A tó egykor mindannyiunké volt, bárki és bárhol hűsölhetett a vízben, élvezve a Balaton szépségét. Ma ez a világ eltűnőben van, fideszes politikusok családtagjai, NER-közeli oligarchák folyamatosan építik be a tópartot, amivel súlyos környezetvédelmi károkat okoznak, és elzárják az embereket a víztől. Ha valaki nem luxusturista, egyre nehezebben fér hozzá a tóhoz és a vízparthoz. Folyamatos a Balaton-part beépítése. Az állam finanszírozza a rombolást, amiben sokszor partnerek az önkormányzatok is, amikor átminősítik vagy eladják a területeket Fidesz-közeli vállalkozóknak. Ezek az építkezések nem az átlagembert szolgálják, így eltűnnek az olcsóbb kempingek, bizonyos településeken még a partra lejutni is elég nehéz fizetés nélkül. Sorra állnak a daruk a parton, épülnek a méregdrága új szállodák, apartmanházak. Épülnek a kikötők, mesterségesen magasan tartják a vízszintet, ami a nádasok számára káros. Mindezt csak azért, hogy a luxusjachtoknak kedvezzenek. Sajnos a természet védelme és a vízminőség senkit nem érdekel, a hatóság szinte dísznek van, a környezetvédelmi engedélyezés részrehajló valójában szerintem egy vicc , már ahol van egyáltalán. A befektetők rendelik meg a környezeti hatásvizsgálatokat. Elég csak az egykori Club Aliga helyére tervezett szállodára, épületsorra gondolnunk, amelynek felépítéséhez le akarják gyalulni a magaspartot, ami a különleges természeti kincs és a gyönyörű kilátás rombolását jelenti egyébként szerintem ez egy gyalázatos terv. Ha nincsen hatósági vizsgálat, sok esetben egyáltalán nem is ellenőrzik a helyi építési szabályzat betartását, vagy nevetségesen alacsony bírságot szabnak ki, ha esetleg mégis fény derül egy szabálytalanságra. Erre szomorú példa Tihany beépítése, az óvári rész, mely nemzeti parki terület, szőlőnek és kis présházaknak kellene ott állni, ehhez képest minden telken villa áll, szabálytalanul. Estig sorolhatnám, hogy hányféle szabályt szegnek ezek a hatalmas épületek, ahol borospince helyett több száz négyzetméteres luxusvillák, térkő és esővíztározónak hazudott úszómedencék sorát találjuk. Pusztul az élővilág: a beépítések, a nádirtások károsan hatnak az élővilágra, súlyosan gyengítik a tó immunrendszerét. Önök, kedves kormánypárti képviselőtársaim, azt hiszik, hogy kizsigerelhetik a tavat, de a felelőtlen beépítéseknek, a nádpusztításnak meglesz a böjtje. Előbb-utóbb, ha így haladnak, végleg tönkretehetik a Balatont. Ezért tisztelettel várom államtitkár úr válaszát, hogy miért veszik el a magyar emberektől a Balatont, és miért teszik kockára a magyar tenger egészségét és jövőjét. [[Taps a Párbeszéd, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön felszólalásai most már hetente mindig valami ugyanolyan hasonló stílusban vannak, ami kimondottan negatív és nem utolsósorban semmiféle pozitív élményt nem ad egyikünknek sem. [[Szabó Rebeka közbeszól. Derültség az MSZP soraiban.]] Azok a kritikai észrevételek, amelyeket akár most a Balatonnal kapcsolatban ön elmondott, hosszú évek óta témák a Parlament falai között és a bizottsági ülésen is, de ha végigmegy a Balaton partján, úgy gondolom, ennek pont az ellenkezőjét tapasztalja. A Balaton az elmúlt években ismét rendkívül népszerű lett a magyarok körében. Évről évre rekordokat dönt a nyári szezonban a Balatonra látogató vendégek száma, bár képviselő asszony szavai szerint péntekenként az M7-es autópályán a Balaton felé utazó tömegek mind luxusturisták. Szeretném leszögezni, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett a Balaton-part természeti értékeinek megőrzése, a zöldfelületek védelme, továbbá a vízhez kötődő természetközeli rekreációs lehetőségek biztosítása iránt. Ennek érdekében fogadta el az Országgyűlés a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló törvényt, amely a korábbiaknál szigorúbb szabályozással védi a Balaton természeti és épített értékeit. Az elfogadott törvény tovább erősíti a parti közcélú területhasználatra, különösen a strandok, kempingek, rekreációs zöldfelületek és parti sétányok megőrzésére, valamint a part megközelíthetőségére vonatkozó szabályozást. A korábbi Balaton-törvény az ország más területeihez képest a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet védelmét magasabb szintre emelte, a vízparton különösen erős és szigorú építési szabályozás érvényesül. [[15.40]] A szigorú szabályozás a 2000-es évek második felében kezdett enyhülni, amikor az Országgyűlés lehetővé tette többek között, hogy a kempingek területét a településrendezési tervek vegyes területbe vagy üdülőterületbe sorolják, megnövelve ezzel a beépítési lehetőséget. Az ebben az időszakban felfutó vállalkozások által felvásárolt kempingek területére kaphattak építési engedélyt az apartmanok, üdülőházak, szállodák. A már megszerzett építési jogokat az új törvény nem veheti el, de a további beépítések megakadályozására rögzíti, hogy a még meglévő kempingek kempingként tartandók meg, legfeljebb strand vagy zöldterület, azaz jellemzően zöldfelülettel rendelkező közterület alakítható ki rajtuk. A strandokra vonatkozó új törvény fenntartja azt a szabályozást, miszerint strand beépítettsége legfeljebb 10 százalékos lehet, és legalább 65 százalékát fásított zöldfelületként kell kialakítani és fenntartani. Ezenfelül még azt is tiltja, hogy a strand területén lakó- és üdülőépületet, szállást, férőhelyet, lakást alakítsanak ki. Nagyon fontos és hangsúlyos új szabály, hogy a Balaton vízparti területein új beépítésre szánt terület már nem jelölhető ki, továbbá a meglévő, beépítésre szánt területeken a beépítettség aránya nem növelhető. Ezen a ponton is emlékeztetek azonban, hogy számos település területén található még olyan, jelenleg még beépítetlen terület, amelyet az önkormányzat beépítésre szánt területként tart számon, s ezekre a jövőben történő építkezésekre a törvény alkotmányos okokból nem lehet befolyással. Tisztelt Képviselő Asszony! A balatoni térség Magyarország első számú üdülőterülete, ezért a kormány nagy hangsúlyt fektet a terület fejlesztésének támogatására mind építészeti szempontból, mind a szolgáltatások minőségének emelése érdekében. Kérem tisztelt képviselő asszonyt, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos, nem tudom elfogadni ezt a választ. Nagyon örülök, hogy ön ismertette nekem a területrendezési tervről szóló törvény passzusait, csak sajnos ezt a törvényt szerintem önök nem igazán tartják be. Azt mondja, hogy elkötelezett a Balaton-part védelme iránt, de akkor miért hagyják, hogy legyalulják például a balatonvilágosi magaspartot? Erről azért érdemes lenne szerintem beszélni, és arról is, hogy vajon a Balatoni Limnológiai Kutatóintézet legutóbb egy konferencián miért állapította meg, hogy a klímaváltozás és az intenzív emberi használat megzavarta a tó ökoszisztémáját, veszélyezteti a tó vízminőségét, és aggasztóak a tóparti nádasok területét és minőségét veszélyeztető emberi beavatkozások. Úgy látom, hogy sajnos az önök kormánya nemhogy nem tesz semmit ezek ellen a folyamatok ellen, hanem még turisztikai pénzeket is öntenek ezekbe a nagyberuházásokba, amik igenis károsítják a tavat, az élővilágát és ezáltal a vízminőséget, és veszélyeztetik azt, hogy a jövőben minden ember egyenlően, egyformán használhassa a Balatont, a magyar tengert. Úgyhogy egyáltalán nem tudom elfogadni ezt a választ. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Meddig halogatja a Kormány a klímabérlet bevezetését?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az LMP határozati javaslatot nyújtott be a klímabérlet bevezetéséről. Javaslatunk szerint ez a bérlet havi 5 ezer forintba kerülne, és minden hazai közösségi közlekedési eszközre érvényes lenne. A klímabérlet bevezetését először egy három hónapos próbaidőszakra javasoltuk, majd valódi társadalmi egyeztetést kellene lefolytatni arról, hogy maradjone tartósan, és hogy milyen fejlesztések szükségesek a fenntartásához. A klímabérlet egyszerre zöld- és szociális intézkedés. Zöld, hiszen a közösségi közlekedés vonzóbbá tételével elősegíti a közlekedésimód-váltást, az autós közlekedés arányának csökkentését. Hiszen hazánkban a közlekedési kibocsátások vészesen nőnek: 2013 és 2019 között az üvegházhatású gázok kibocsátása az ágazatban 46 százalékkal nőtt, jóval meghaladva az EU-ban ugyanebben az időszakban tapasztalt 8 százalékos növekedést. A közösségi közlekedés arányának növelésével tehát csökkenthetjük az üvegházhatású gázok kibocsátását, a dugókat, a zajt, valamint az orosz energiafüggőséget is, hiszen a közlekedésben felhasznált kőolaj 70 százaléka Oroszországból érkezik. A közösségi közlekedésnek emellett rendkívül hatékony az energiafelhasználása: például egy vasúttal megtett út tizedannyi energiát használ fel, mint ugyanazon a távon az autós közlekedés. A klímabérlet továbbá szociális intézkedés is, hiszen az elmúlt időszakban a családok költségei jelentősen nőttek, és az 5 ezer forintos bérletár mellett sokat spórolhatnának a közösségi közlekedést használók vagy az arra váltók. Nézzünk egy gyakori példát! Ha valaki Érdről jár mindennap dolgozni Budapest belvárosába, az egy hónapban autóval 29 500 forintba kerül parkolás nélkül. A MÁV- és a BKK-bérlet ezen a szakaszon 15 500 forint lenne, míg a klímabérlet csupán 5 ezer forint. Ez talán a legégetőbb probléma, hiszen naponta több százezer ember jár be az agglomerációból és a külső kerületekből Budapest belvárosába, de a vidéki városokban sem sokkal jobb a helyzet. Fürjes Balázs államtitkár úr és Palkovics László miniszter úr is nemrég pozitívan nyilatkoztak a klímabérletről, konkrétumokat azonban még nem hallhattunk. Tehát nem tudjuk például, hogy mit vizsgálnak ilyen hosszasan, annak ellenére, hogy például a benzinárstopról szinte azonnal meg tudták hozni a véleményüket, és be is vezették azt. Tisztelt Államtitkár Asszony! Meddig halogatja még a kormány a klímabérlet bevezetését? Válaszát köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen, hogy az LMP mindig felhozza itt a magyar parlamentben a klímapolitikai kérdéseket, és úgy gondolom, hogy nagyon sok kérdésben nincs is közöttünk vita. A kormánynak célja Magyarország energiabiztonságának szavatolása, a zavartalan energiallátás biztosítása, a rezsicsökkentés fenntartása és természetesen a klíma- és természetvédelmi akcióterv megvalósítása, amelynek egy sarkalatos pontja egyébként a közlekedés zöldítése. A közlekedési és környezetvédelmi politikánk kiemelt közös szempontja a közösségi közlekedés fejlesztése és népszerűsítése. E kétféle, de egy irányba mutató megközelítés találkozik többek között a kormány által indított „Zöld Busz” programban is, melynek keretében megindult a helyi és helyközi buszparkok cseréje. A tiszta és csendes elektromos járművek tömeges megjelenésével egyszerre csökkentik a levegő- és zajszennyezést, valamint emelik a szolgáltatási színvonalat is. A technológiai és ipari tárca folyamatosan tanulmányozza a nemzetközi gyakorlatokat, a bevált kezdeményezések átültetésének, a hazai adottságokhoz igazodó meghonosításának lehetőségét minden esetben készek vagyunk megvizsgálni. Szeretném arra is felhívni egyébként a figyelmet, hogy a mi tárcánk, a minisztériumunk szakmai csapata az önök által felvetett klímabérlet kérdését egyébként már azelőtt elkezdte vizsgálni, hogy itt, az Országgyűlésen belül egyáltalán ez szóba került volna. Azonban azt mindenképp ki kell emelni, hogy a magyarországi és a németországi helyzet teljesen más, hiszen van egy hatalmas különbség, mégpedig az, hogy a német állampolgárok jóval nagyobb összeget fizetnek egy-egy tankolásnál, hiszen magasabb energiaárakkal és üzemanyagárakkal kell szembesülniük, mint a magyar embereknek. Mivel Magyarországon literenként 480 forintos a benzinár a benzinárstopnak köszönhetően, és ezt meg is hosszabbítottuk október 1-jéig, ezért a német példa alapos vizsgálatára, a tapasztalatok összegyűjtésére elegendő idő áll rendelkezésre. Azt is szeretném megjegyezni, hogy a baloldal 2019-ben számos önkormányzat vezetésére kapott lehetőséget, így ezekben a városokban is lehetőségük van új közlekedési jegy- és bérletkonstrukciók bevezetésére. Hazánkban folyamatosan növekszik a megújuló energia aránya, reális esélyünk van rá, hogy a kitűzött klímapolitikai céljainkat már hamarabb elérjük, és mindent megteszünk azért, hogy Magyarország megfeleljen a jövő energetikai kihívásainak. Jelenleg a legfontosabb feladatunk, ahogy említettem, Magyarország energiabiztonságának szavatolása, a hazai energiaszükséglet biztosítása, a magyar emberek megvédése az elszabadult európai energiaáraktól, vagyis a rezsicsökkentés fenntartása és nem utolsósorban hazánk energiafüggetlenségének az erősítése. A közösségi közlekedés népszerűsítése egyébként rendkívül fontos számunkra, nem véletlenül, például a Balaton irányába elindítottunk több új járatot. Azokról a megyeszékhelyekről, várásokból, ahol nincs közvetlen vonat-összeköttetés, ott egyébként buszos elérhetőség van a Balaton irányába. [[15.50]] Egyébként kibővítettük az éjszakai közlekedést, és számos, ehhez kapcsolódó projekt van folyamatban. Ebben a körben talán megengedik azt, hogy a kerékpárút-hálózatról is megemlítsek egy szót. A Budapest-Balaton kerékpárút-hálózatnak egy nagyon fontos szakaszát Budapest és Etyek között átadtuk, és folyamatosan bővítjük a kerékpárszállításra alkalmas vonatok beszerzését is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Arra kérem képviselő asszonyt, hogy ezekben a fontos kérdésekben a kormány intézkedéseit támogassa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm, a válaszát azonban sajnos nem tudom elfogadni. Hétről hétre valóban feltesszük ezeket a kérdéseket, hétről hétre egymásnak ellentmondó válaszokat kapunk. És valóban van különbség Németország és Magyarország között, míg a németek a közösségi közlekedést támogatják, addig mi, magyarok az autós közlekedést támogatjuk. Nem kaptam sajnos választ arra, hogy ez mikor fog megváltozni, úgyhogy nem fogadom el a válaszát. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Halász János, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hogyan hat az elhúzódó háború az illegális migrációra?” címmel. [[Vajda Zoltán felnevet.]] Halász János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A szomszédunkban dúló, elhúzódó háború árnyékában olyan fontos történések, adatok, tények képesek elsikkadni, melyek korábban erősen tematizálták a híradásokat. Az illegális migrációval kapcsolatos adatokról, eseményekről most sokkal kevesebb szó esik, pedig az illegális migráció folyamatosan veszélyezteti életünket. Fontos figyelni a számokat, hogy lássuk, milyen irányú folyamatok zajlanak. Tény, hogy az orosz-ukrán háború sajnos nem csak a híradásokat uralja; az orosz agresszió és Ukrajna katasztrófája messzire hat. Az elhúzódó háború részben a szankcióknak köszönhetően gazdasági és kereskedelmi nehézségeket, háborús inflációt, energiaválságot, humanitárius krízist okoz, szinte az élet minden területére hatással van. Ez alól az illegális migráció folyamatai sem lehetnek kivételek. A rendőrség által heti bontásban közzétett adatokból egyértelmű, hogy az illegális határátlépési kísérletek száma növekszik. Az idei számok jóval meghaladják a tavalyi év hasonló időszakából származó adatokat. Történik mindez egy olyan időszakban, amikor a rendőrségnek a keleti határszakasz ellenőrzésére is fokozott figyelmet kell fordítania. A helyzetet nyilvánvalóan ismerik az embercsempészek és az illegális határátlépésre vállalkozók is. A számok emelkedéséből arra lehet következtetni, hogy az érintettek jobb esélyt látnak arra, hogy bejussanak a schengeni övezetbe. A mögöttünk lévő választási kampány derekán nyilvánvalóvá vált, hogy a magyar baloldal migrációval kapcsolatos üzenetei köszönőviszonyban sincsenek a valósággal. Ezzel szemben a Fidesz évek óta józan utat követ. Magyarország eddig is következetesen azt az álláspontot képviselte, hogy akik a hazai és a nemzetközi szabályokat betartva, személyazonosságukat felvállalva, valós veszélyek elől menekülve érkeznek, és együttműködnek a hatóságokkal, ők minden elérhető segítséget megkapnak. Nemzetközi védelmet az kap, aki valóban jogosult arra. Azok viszont, akik illegálisan, kétes motívumoktól vezetve, sokszor akár erőszakkal akarnak bejutni az ország területére, csak az ország és a schengeni övezet elhagyásában számíthatnak rendőrségünk segítségére. Kérdezem mindezek alapján tisztelt államtitkár urat: hogyan hat az elhúzódó háború az illegális migrációra? Hogyan alakult az illegális határátlépési kísérletek száma az elmúlt időszakban? Milyen irányba mutatnak a jelenlegi folyamatok? Hogyan látják el feladatukat a magyar határt védő erők, és milyen lépéseket teszünk a szervezett illegális határátlépési kísérletek és az embercsempészet ellen? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, köszönet illet minden, a magyar határon szolgálatot teljesítő rendőrt, hogy ebben a nyári kánikulában is védik a magyar határt, erőt, fáradságot nem kímélve óvnak meg minket attól, hogy ne legyenek Magyarországon is no-go zónák, és ne váljon Magyarország is bevándorlóországgá. Nemcsak a kánikula, a nyári nagy meleg az, amely nehezíti a határon szolgálatot teljesítő rendőrök feladatát, hanem az is, hogy az embercsempészek és a bevándorlók egyre agresszívabbak. Eddig idén 164 esetben támadtak rá a magyar határt jogszerűen védő rendőrökre az illegális határátlépők. Eddig 69 esetben rongálták meg a magyar rendőröknek, a határon szolgálatot teljesítő katonáknak a járműveit, 69 esetben törték be a szélvédőjét, támadták meg azokat a járműveket, amikkel szolgálatot teljesítenek. 21 esetben rongálták meg vagy a határzárat, vagy a különböző technikai eszközöket, sőt 8 esetben maguk az embercsempészek támadtak rá a határt védő rendőrökre, vagy megpróbálták erőszakosan az intézkedés alól kivonni magukat. Ez azt mutatja, hogy nemcsak a számok emelkednek, hanem az embercsempészeknek és a megjelenő migránsoknak egyre inkább agresszív a viselkedése is a magyar határon. De az emelkedés, ahogy ön is utalt rá, az is számottevő. Az év elején, az első hónapokban még körülbelül heti átlagban 3 ezer fő környékén alakult, most már 6500 főnél tartunk heti átlagban. Ha összehasonlítjuk az előző évek adatait, 2020-ban 46 ezer illegális migráns próbált belépni Magyarországra, tavaly 122 ezer, idén pedig, még nem vagyunk az év felénél, de a tavalyi 122 ezer mellett idén már 105 ezren próbáltak illegálisan belépni Magyarországra. Ez több, mint Székesfehérvár lakossága, és ha így haladunk, akkor Debrecen lakosságának megfelelő lesz legalább az a szám, ahányan illegálisan Magyarországra akarnak jönni. Ezzel együtt emelkedik az embercsempészek száma is. 2020-ban 455 embercsempészt fogtunk el, a tavalyi esztendőben 1277-et, idén pedig már 786-ot. Tehát láthatóan az embercsempészek száma is nő, folyamatosan, hónapról hónapra emelkedik. És amit ön is mondott, tisztelt képviselő úr, egyre inkább valószínű, hogy az orosz-ukrán háború miatti afrikai és más gazdasági nehézségek nyomán még újabb csoportok fognak megjelenni. Nagyobb lesz tehát a nyomás a déli határon, mint korábban szinte bármikor, ezért a kormány is arra készül, hogy meg kell erősíteni az ottani őrséget. A rendőrök mellett a határvadászok már ott vannak most is a déli határ védelmében. Meg kell erősítsük a szolgálatot teljesítő állományt, pontosan azért, hogy biztonságban legyenek a magyar emberek. Ezt azért is kell megtennünk, mert bár egyre agresszívebbek a határon megjelenő illegális migránsok, és sokszor inkább megtámadják a rendőröket, mintsem hogy segítséget kérnének, amit a baloldal próbál róluk mondani. Ezzel szemben a baloldal folyamatosan, továbbra is az illegális migráció mellett foglal állást. Azt mondta a miniszterelnök-jelöltjük, hogy a legfontosabb kérdés nem maga a bevándorlás, hanem az integráció, és ő azt mondta, hogy ez egy viszonylag könnyű feladat. Az Európai Unió minden, migránsokat segítő projektet támogat, de a magyar határ megvédését lényegileg nem támogatja. Körülbelül a költségek 1,5 százalékát tudtuk európai uniós forrásból fedezni, miközben az Unió külső határát védjük, miközben minden, migrációt elősegítő projektet, látjuk, brüsszeli forrásból finanszíroznak. S azt is látjuk, hogy a baloldal hogyan mondja vissza azokat a szavakat, amiket Brüsszel vár el tőlük. Dobrev Klára, a DK majdnem miniszterelnök-jelöltje: „A bevándorlás egy zseniális kommunikációs trükk, ha Orbán Viktor az ufók ellen lázítana, akkor ma Magyarországon az emberek többsége az ufóktól félne.” így próbálja ezt súlytalanná tenni. A férje is mondta, hogy: „A legrosszabb ösztönökre épít a kormány, amikor kerítést akar húzni.” Karácsony Gergely: „Semmiképpen se kerüljön sor a határ menti kerítés megépítésére!” Momentum, Orosz Anna: „Középtávon a hazai munkavállalók számára előnyös a bevándorlás, mivel a bérük megnő.” Tordai Bence, Párbeszéd: „Ezerszer megmondtuk, a déli határon épített kerítés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] értelmetlen, embertelen és pazarlóan drága. Mi viszont megvédjük a magyar déli határt, bár ezt a baloldal sohasem tenné meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mihálffy Béla, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Jogállami szankciók” címmel. [[Rétvári Bence: Még hallgassuk meg, elnök úr, hogy a János elfogadjae, mert nem tudnék jól aludni.]] Bocsánat! Elnézést kérek! Elnézést kérek, képviselő úr, itt már a következő napirendre készültünk, koncentráltunk. Képviselő úr, öné a szó. [[16.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a részletes tájékoztatását. Az ön által ismertetett számokból lászik, hogy az illegális migráció továbbra is valóságos biztonsági fenyegetés hazánkra nézve. Aggasztó hallani, hogy évről évre nő a migrációs nyomás a határon, az viszont megnyugtató, hogy rendőreink és katonáink továbbra is példamutatóan helytállnak és feltartóztatják a migránsok tömegeit. Szomorú, hogy a baloldalra továbbra sem lehet számítani ebben a létfontosságú küzdelmünkben. Ha rajtuk múlna, migránsok ezrei itt randalíroznának már Magyarországon közöttünk, de mi ezt nem engedjük. A Fidesz-frakcióra továbbra is számíthatnak a magyar emberek, a magyar családok, frakciónk teljes erejével támogatja a kormányt a migráció elleni harcában is. Köszönöm szépen, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Most következik, tisztelt Országgyűlés, Mihálffy Béla, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Jogállami szankciók” címmel. Mihálffy Béla képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy mindannyiunk Európa-projektje révbe érni látszik. A jelek szerint a szabadság, a jólét és a biztonság fellegvára hamarosan felépül az öreg kontinensen, hiszen Brüsszelről az Ukrajnában tomboló háború és az egész földrészt fojtogató gazdasági krízis és energiaválság már lepereg, és most már itt az idő, hogy az igazán fontos kérdéssel, a magyarországi jogállamiság helyzetével foglalkozzanak az uniós politikacsinálók. Magyarország eddig nem bizonyult a legkezesebb báránynak, amikor az átgondolatlan és káros, Oroszország elleni uniós szankciós csomagokat kellett volna gondolkodás nélkül megszavaznia, hiszen azok több helyen nemcsak a kormány által képviselt elvekkel, hanem a magyar nemzeti érdekekkel is ütköztek. A legutóbbi, hatodik intézkedéscsomagba eredetileg beépített olajembargós terv a magyar gazdaságra nézve katasztrofális következményekkel járt volna, Kirill pátriárka szankciós listára helyezése pedig a vallásszabadság elleni támadásként indult, de szerencsére a kormány szívós helytállásának köszönhetően mindkét pontban sikerült a magyar álláspontot érvényesíteni. Ezek a sikerek, úgy sejtem, nem tetszenek azoknak az érdekcsoportoknak, amelyek azt szeretnék, hogy Európa presztízse, versenyképessége, súlya tovább erodálódjon. Ezért nem lepett meg, hogy a LIBE Bizottság háza tájáról ismét hazánkkal, valamint a magyar jogállamisággal szemben kritikus hangokat lehetett hallani. A célkeresztbe ezúttal a vészhelyzet mint rendkívüli jogrend bevezetése került, ugyanis szerintük Magyarországon ennek nincs és az elmúlt időszakban sem volt létjogosultsága. Ilyenkor felrémlik bennünk két gyötrelmes Covid-év, valamint az éppen dúló háború, és a jobb érzésű emberek azon kezdenek töprengeni, hogy érdemese leülni a galambbal sakkozni. Tisztelt Államtitkár Úr! A háború folytatódik, ki tudja, mikor lesz vége. Az ukrán elnök már a hetedik szankciócsomagot követeli, amellyel kapcsolatban a gázembargó és különböző vámok híre is felröppent, ami hazánkra nézve újabb csapásnak ígérkezik. Úgy vélem, hogy a kormánynak továbbra sem szabad engedni a nyomásnak, ki kell tartani azért, hogy a magyar emberek és a magyar családok jogai, érdekei érvényesülhessenek. Nem asszisztálhatunk Európa és főleg nem Magyarország tönkretételéhez. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, szíveskedjék ismertetni álláspontját a Magyarországot ért legújabb jogállamisági kritikákkal, valamint a lehetséges uniós szankciók hatásaival kapcsolatban. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Répássy Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mint tudjuk, az ukrajnai háborúval párhuzamosan az Európai Unióban folytatódik egy ideológiai alapú, a jogállamiság védelmének köntösébe bújtatott küzdelem is. Az Európai Parlament által hazánk ellen lassan már négy éve elindított úgynevezett 7. cikk szerinti eljárás a tagállamok körében mára teljes érdektelenségbe fulladt. Ezért az Európai Parlament politikai nyomására az Európai Bizottság a legújabb fegyvert, a költségvetési kondicionalitási eljárást is bevezette. Szimbolikus, hogy az Európai Bizottság elnöke a Fidesz-KDNP április 3-ai elsöprő győzelmét követő második napon az európai parlamenti képviselők előtt jelentette be, hogy a Bizottság megindítja az eljárást. Tette ezt a jogállamiság nagyobb dicsőségére, úgy, hogy erről a bejelentés időpontjában a biztosi kollégium még döntést sem hozott. Április 27-én kaptuk meg az eljárás megindításáról szóló értesítést két hónapos válaszadási határidővel. Ez a határidő ma jár le. A kormány a mai válaszában a Bizottság által felvetett valamennyi hipotetikus jellegű aggályra részletes, tényekkel alátámasztott választ ad. Tesszük ezt a jog nyelvén, a tények talaján állva, és a Bizottság által aggályosnak tartott kérdésekben a többi tagállam helyzetére is kitekintve. Válaszunkban számonkérjük a Bizottságon az uniós jog és az Európai Bíróság által előírt követelményeket, a tagállamok közötti egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartását és a kettős mérce tilalmát, illetve a tagállami alkotmányos hagyományok és jogrendszerek sajátosságainak figyelembevételét. Egyúttal rámutatunk az elmúlt évek jogalkotására és kormányzati intézkedéseire is, amelyek még inkább alaptalanná teszik a Bizottság kifogásait. Egy kiragadott, de jellemző példával szemléltetném, hogy milyen vitáink vannak, hogyan érvelnek ők, és hogyan érvelünk mi. A Bizottság szerint rendellenesen magas hazánkban az egyajánlatos közbeszerzési eljárások aránya, mert a 20 százalék feletti arány szerintük nem elfogadható. A helyzet az, hogy ez az arány Magyarországon kívül 18 másik tagállamban is magasabb 20 százaléknál. Sőt, öt olyan uniós tagállam van, ahol ez az arány magasabb a magyar értéknél. Természetesen a Bizottság egyikükkel szemben sem látta indokoltnak megindítani a költségvetési kondicionalitási eljárást. Ettől függetlenül már tavaly átfogó intézkedési tervben vállaltuk, hogy ezt az arányt 15 százalékra csökkentjük. Emellett felhívtuk a Bizottság figyelmét arra, hogy az Unió közbeszerzési rendszerének értékelésére saját maga is 12 indikátort alakított ki. Ezek közül Magyarországgal szemben csak egyre volt megállapítva ez a bizonyos jogállamisági aggály. Magyarország a jogállamisági küzdelemben is a béke pártján áll, megosztó viták, alaptalan vádaskodások és egyoldalú igazodási kényszer helyett kölcsönös tiszteleten alapuló alkotmányos párbeszédben vagyunk érdekeltek, amit a kormány már évek óta szorgalmaz. Erre tekintettel veszünk részt a Bizottság által kezdeményezett éves jogállamisági párbeszédekben is. A magyar kormány mindent megtesz Magyarország és a magyar emberek jogainak és érdekeinek érvényesítéséért. Az interpellációban elhangzott kérdés úgy szólt, hogy érdemese leülni egy galambbal sakkozni. A válaszom az, hogy ha ezt a magyar emberek és családok érdekei megkívánják, akkor a kormány nemcsak egy galambbal, de még a Bizottsággal is hajlandó leülni sakkozni. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr válaszát is köszönöm. Megnyugtatott afelől, hogy a magyar kormány a jövőben sem fog kezes bárányként viselkedni Brüsszelben, amikor a magyar érdekeket védik, úgyhogy válaszát elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Megköszönöm képviselő úr reagálását. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Hajlandóake tenni valamit az infláció ellen?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Élve a lehetőséggel, remélem, én is abban a helyzetben vagyok, mint ahogy az előbb államtitkár asszony mondta, hogy államtitkár úr örülni fog a kérdésnek, amit felteszek, már csak azért is, mert önök jól ismerik a három csapás elvét, és ezt rendszeresen használni szokták, de most az a probléma, hogy az emberekkel szemben használják. Ez a három csapás immár a vágtató infláció, a jövő évi költségvetésbe betervezett drasztikus megszorítás, és egyébként azok az adók, amelyeket még egyébként kivetnek, szemérmesen extraprofitadónak nevezik, de igazából mindent áthárítanak a fogyasztóra, és vele fizettetik meg. [[16.10]] Mind a három célja a polgárok pénztárcájának kiürítése, csak az alkalmazott módszerekben különböznek. A háromból máris az infláció az, amely brutálisan érezhető. Az árak óráról órára ugyan még nem emelkednek, mint 1945-46-ban, de hétről hétre már észrevehetően így van. Májusra az élelmiszer-infláció már 25 százalék feletti volt, azaz ugyanazért az ennivalóért negyedével fizettünk többet, mint egy éve. Lélegzetelállító a hús, a tojás, a sajt, a vaj, a margarin, a péksütemény vagy a zöldség drágulásának tempója. Magyar családok százezreinek jelent egyaránt súlyos pénzügyi és azt kell mondanom, pszichikai megterhelést a hétvégére szükséges élelmiszerek beszerzése. A Demokratikus Koalíció javaslatcsomagot terjesztett elő a válság enyhítésére, benne az árak mérséklésére. Évezredes tapasztalat, hogy erre az árszabályozás nem alkalmas, ezért javasoljuk helyette, hogy az idei év végéig csökkentsék nullára az alapvető élelmiszerek, a munkahelyi étkeztetés, a gyermekápolási termékek, a női higiéniai termékek, a napelemek, valamint a lakóhelyek energia-korszerűsítésének áfáját, és azt követően pedig rögzítsék ezt 5 százalékon. Ugyanígy ne kelljen az év végéig jövedéki adót fizetni a fűtőanyagok után, az üzemanyagokért pedig a 75 dolláros olajár felett csökkentsék azt a felére. Mindezzel persze csökken a költségvetés bevétele, vagyis a kiadásokat is csökkenteni kell, különben tovább nő a hiány és megint csak az infláció nő. Erre nézve a Honvédelmi Alapba befolyni tervezett 842 milliárd forint, kiemelt kormányzati és magasépítési beruházásokra szánt több száz milliárd forintos alap csökkentését javasoljuk az elkövetkező, a miniszterelnök által is elismerten nagyon nehéz időszakra tekintettel. Kérdezem tehát miniszterhelyettes urat, hajlandóe a kormány a DK javaslatairól az infláció csökkentése, megfékezése érdekében tenni valamit. Köszönöm szépen. Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy tűnik, ha önök kormányon vannak, megszorítanak és elvesznek [[Arató Gergely: Nem mi vagyunk kormányon, tévedni tetszik!]] , ha ellenzékben vannak, akkor pedig áfát akarnak csökkenteni. Tisztelt Képviselő Úr! Bevallom őszintén, én elolvastam az ön interpellációját [[Közbeszólás ellenzéki oldalról: Megható!]] és ön az interpellációja végét nem mondta el itt, az Országgyűlés előtt. [[Varju László: Mondja el ön, miniszterhelyettes úr!]] Ez a következőképpen szól: „Főleg a magas keresetűeknek kedvező családi adókedvezmény felső határát is alacsonyabban lehetne meghúzni, mindezzel pedig a fogyasztást terhelő adóból javaslatunk értelmében kieső összeget pótolni.” Ez azt jelenti, hogy önök elveszik a családi adókedvezményt. Ez így kezdődik, hogy „magasabb keresetűek”, majd csökkenteni az adókedvezmény mértékét, és a végén, mint ahogy azt tette a Gyurcsány-kormány, elvenni. Ezt mi semmiképpen nem támogatjuk. De önök elvennék az 1800 milliárd forint adókedvezményt is ez félig elhangzott az interpellációjában , a szociálishozzájárulásiadó-kedvezményt, a tb-járulék-kedvezményt, de legfőképpen a személyijövedelemadó-kedvezményt, amely közel 600 milliárd forint, ez jelenti a családi adókedvezményt. Tisztelt képviselő úr, a jelenlegi kormányt azzal vádolni, hogy nem tett semmit az inflációért [[sic!]] képtelenség. [[Zaj, derültség az ellenzéki oldalon. Közbeszólás: De igen, sokat tett!]] Mondok önnek néhány dolgot. Az első a rezsicsökkentés, az energia árának hatósági árként való rögzítése, amely 2013-14-ben került bevezetésre. Ami konkrétan most történt, az az üzemanyagárstop, 2021. no-vember 15-én 400 forint/literben került meghatározásra az üzemanyagok kiskereskedelmi ára. Meghosszabbításra került a kamatstop 2022. december 30-áig, ez mintegy 30 milliárdot hagy a családok kasszájában. Ugyan önök finnyáskodnak, de az élelmiszerárstop október 1-jéig került meghosszabbításra, mely a magyar családoknak jelentős kedvezményt hozott. A magyar kormány visszaadta a 13. havi nyugdíjat, amit önök, amikor baj volt, elvettek. A magyar kormány visszaadott a magyar családoknak 600 milliárd forint adókedvezményt, és fegyverpénzt adott a rendőröknek és a honvédségi dolgozóknak. Önök ehelyett elvették a 13. havi [[Lapoz a jegyzeteiben.]] bérét a közalkalmazottaknak. [[Arató Gergely: Megvan, hála istennek!]] Tisztelt Képviselő Úr! Azt is tudjuk, hogy az infláció nem magyar jelenség, az egész világon jelen van, Európát különösen sújtja. Minden ország megpróbál ellene tenni. A magyar kormány eredményesen védekezik az infláció ellen, mert a közép-európai országokénál alacsonyabb Magyarországon az infláció. Ne feledjük el azt sem, hogy a magyar emberek bére, a béremelkedés ebben az évben is meghaladja az infláció mértékét, ami más országokra nem jellemző. Megvédtük a nyugdíjak reálértékét, megvédjük a jövedelmek reálértékét, a magyar kormány mindent megtesz az infláció leküzdésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni miniszterhelyettes úr válaszát. Két okot is mondok erre. Tisztelt miniszterhelyettes úr, tegyük ki akkor a csizmát az asztalra! Például [[Rétvári Bence: Hogy kerül a csizma az asztalra?]] a költségvetésben van 127 milliárd forintos taoelengedés, amelyből például csak akkor lehetne kifizetni, ha a felcsúti Labdarúgó Akadémia a közpénz elköltésével elszámolna. Ha csak így használnák fel a taót és nem ellenőrizetlenül, mint ahogy azt hagyják, akkor jelentős megtakarítást érhetnének el. A másik oldalról pedig ön a rezsiről beszél, amit csökkentés helyett növelnek, hiszen a múlt héten például Debrecenben fogadták el azt az emelést, amely a városban a közétkeztetés, az utazás, a gyermekellátás költségeit, a temetési költségeket növeli. Erről a kormány döntött az önkormányzatok útján. Elfogadhatatlan a válasza. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 17 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, miniszterelnök úr?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Talán felesleges módon, hiú ábrándokat kergetve, de mégis abban bízom, hogy ön, Németh Szilárd, akik a gasztronómia elkötelezett rajongói, most még önök is megrettennek, amikor meglátják, hogy egy vasárnapi ebédhez mennyibe kerül a leveszöldség, a hús, a krumpli, a pacalról nem is beszélve. [[Nacsa Lőrinc: Az nem jó a levesbe!]] De tudja, miniszterelnök úr, nem azért vagyunk itt, hogy megtudjuk, melyikőjük lesz a következő konyhafőnök, hanem azért vagyok itt, hogy arról beszéljünk, hogy vegyék végre tudomásul, az elszabaduló élelmiszerárak maguk alá fogják temetni a magyar családokat. Bár, tudja, fogalmam sincs, hogy ön hogyan főz, azt viszont pontosan tudom, hogy hogyan kormányoz. Ha azt mondom, hogy csapnivalóan, akkor még finom voltam és nőies. [[Moraj a kormánypárti oldalon.]] A magyar szókincs, a magyar nyelv viszonylag széles szókészletét lehetne használni arra, hogy jellemezzük az önök kormányzását. Mégis milyen kormány az, amely tétlenül nézi, hogy hétről hétre drágulnak az élelmiszerek, hogy egy hónapon belül 10 százalékkal többe kerül a hús, a krumpli, hogy másfélszer annyit kell fizetni tíz darab tojásért, hogy egy év alatt 37 százalékkal drágult a tejtermékek ára? [[16.20]] És a magyar családok pontosan tudják, hogy ha valaki, akkor a kormány, a kormányfő tehetne ennek ellenére és ennek érdekében, hogy az elszabaduló inflációt, az árakat megállítsa. A Demokratikus Koalíciónak van egy határozati javaslata, több hete kértük [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, többek között: Gyurcsány! Hol az elnök?]] kérjük, hogy fogadják el ezeket a javaslatokat, csökkentsék az év végéig például nulla százalékra több termékcsoport, így az alapvető élelmiszerek áfáját is. Önök azóta sem léptek ebben az ügyben, ezért kérdezem öntől, miniszterelnök úr, több százezer magyar [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nevében, mégis miért az önök összeomló gazdaságpolitikája miatt kell bűnhődniük a magyar családoknak még a vasárnapi ebéd közben is. Köszönöm. [[Taps a DK és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem először vagyunk mi mindketten ebben a helyzetben. Kérdezett ön már engem, emlékeim szerint akkor jobban ment. [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] Csak azt tudom önnek mondani, hogy ha megvizsgálja Európa általános állapotát, akkor azt fogja látni, hogy az egész kontinenst egy háborús infláció sújtja: Észtország 20 százalék, Litvánia 19, a lettek 17, a csehek 16, Bulgária 15, Románia 14, Lengyelország 14, Szlovákia 13, Görögország 12, Horvátország 12, Magyarország 10, és aztán jönnek a többiek szépen sorban. Ebből is jól látszik, hogy lehet itt valami összefüggés: aki közelebb van a háborús zónához, ott az infláció is magasabb. A kérdés az, hogy mit lehet tenni. Szemben önnel, eddig engem nem azért kritizáltak, mert nem tettünk semmit, hanem azért, amit tettünk, hiszen bevezettük az ársapkákat. Most persze önök azt mondják, hogy inkább a forgalmi adót kellene csökkenteni, de mi elég régóta ülünk már itt, és űzzük ezt az ipart: higgye el nekem, hogy ha áfát csökkentünk, azzal nem az ár megy lejjebb, hanem a kereskedők fogják eltenni az összeget. Ezért a helyes politika az ársapkák politikája. Ezért szerintem helyes és fenntartandó, hogy a rezsicsökkentést megvédjük; fontos, hogy az élelmiszertermékek egy részén ársapka van, hogy üzemanyag-ársapka van, és a kamatokat is bekorlátoztuk. Ha ezt mind nem tettük volna és nem tennénk a jövőben, akkor valóban reménytelen helyzetbe kerülnének a családok. De a családok számíthatnak ránk, meg fogjuk őket védeni, úgy, ahogy a korábbi években is tettük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak, 1 percben. Parancsoljon!
Nekem is vannak emlékeim a múltról, amikor még jobban ment [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Mikor?]] , például ellenzéki politikusként kritizálni és különböző ötleteket mondani. Nos, nem voltak nagy elvárásaim, de önnek még ezeket is sikerült alulmúlnia. Tudja, szemmel láthatóan nem értik meg, hogy a Demokratikus Koalíció az emberek mindennapi nehézségéről és jogos elvárásáról beszél. A jogos elvárásról, hogy tegyenek valamit. Az ársipka tényleg megkönnyítette az emberek életét… [[Derültség és közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból: Sipka!]] Igen, sipkáról beszélnek, ársipkáról. Nyilván viccesen mondtam, gondoltam, hogy meg is értik. Szóval, ez az emberek hétköznapi életében semmi, de semmi javulást nem okozott, ezt ön is pontosan tudja. Önök folyamatosan csak manipulálják a nyilvánosságot, folyamatosan megpróbálnak minket megvezetni és félrevezetni, és önöknek most az sem fáj, hogy az emberekkel fizettetik meg a hibás gazdaságpolitikájuk árát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Az élelmiszerárakkal [[Az elnök ismét csenget.]] foglalkozzanak, a felelősségüket és a felelősségét pedig ismerje el, miniszterelnök úr! Köszönöm. [[Taps a DK és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó.
Amikor a kormány megalakult az áprilisi választásokat követően, akkor már javában dúlt a háború, tehát úgy mutathattam be itt önöknek a kormány terveit, hogy ismertük a háború tényét, és ki tudtuk számolni annak várható következményeit. Amikor a kormányt itt bemutattam, akkor a kormány négy dolgot vállalt, és ezt a négy dolgot teljesíteni fogjuk: meg fogjuk védeni a munkahelyeket, akkor is, ha háború és háborús infláció van [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: És sikerült?]] ; meg fogjuk védeni a nyugdíjakat, ideértve azt a 13. havi nyugdíjat is, amit önök elvettek, akkor is, ha háború van; meg fogjuk védeni a családtámogatási rendszert, akkor is, hogyha háborús infláció van; és a rezsicsökkentést is megvédjük, akkor is, hogyha háborús infláció van. Hogy a DK programja mit ér és mit nem, arról én visszafogottabban nyilatkoznék, és csak annyit mondanék, hogy a hétvégén volt 74 időközi választás. Az emberek véleménye szerint a kormánypártok 66,7 százalékot, a második helyen végzettek közöttük voltak pedig DK-sok is pedig 28 százalékot kaptak. Az emberek világosan elmondták a véleményüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van!]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője [[Zaj és közbeszólások a kormánypártok padsoraiból.]] azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak [[Az elnök csenget.]] : „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, miniszterelnök úr. Ön nemrég egy gazdasági konferencián azt üzente a magyar munkavállalóknak, hogy, idézem: ha jó vagy valamiben, kérd meg az árát. Hát, nyilván saját magából indult ki, hiszen ön rendkívül jó lopásban meg hazudozásban, fizetjük is az árát rendesen, kiváltképp a boltban, amikor aranyáron vásároljuk az élelmiszert, ön meg elintézi az egészet annyival, hogy pánikra semmi ok, stratégiai nyugalomra van szükség. Miniszterelnök úr, én elhiszem, hogy ön nyugodt. Elhiszem, hogy ön nyugodt, hiszen látjuk, hogy ez hogy megy önnél. Nyilván már ön is egy kicsit meg volt szorulva anyagilag, mint az átlagmagyar, hiszen 32 év parlament után nincs egy forint megtakarítása sem. Az árak is elszabadultak, ezért úgy gondolta, hogy nemes egyszerűséggel megemeli a saját fizetését. Nem 10 százalékkal, nem 20 százalékkal, nem filléreskedik, megemelte 100 százalékkal. Na, hát, elhiszem, hogy ön nyugodt, a melós azonban nem az! A tanár, a rendőr, az ápoló, a tűzoltó nagyon nem az, pedig megfogadták az ön tanácsát: ha jó vagy valamiben, kérd meg az árát. Ők megkérték az árát. Számtalan fórumon elmondták önnek, hogy radikális béremelésre van szükség, mert a 200 ezres nettóból nem jön ki hó végén a stratégiai nyugalom. Igen, miniszterelnök úr, a magyar ember jól dolgozik, meg is kéri az árát, csak nem kapja meg, ez a baj. Belügyminiszter úr, akiről most már tudjuk, hogy nemcsak a gumibothoz ért, de a szikéhez meg a krétához is, múltkor világossá tette, hogy mit gondolnak önök a dolgozók béremeléséről. Nem ígérek semmit, és ezt betartom ezt mondta. Ezt mondta! Na, hát, itt tartunk! Ott tartunk, hogy a magyar munkavállaló nemhogy fizetésemelést nem kap, de már ígéretet sem. És önök így akarják 2030-ra utolérni Ausztriát? Így akarják önök nyolc év múlva utolérni az osztrák életszínvonalat, hogy közben megnyomorítják a magyar embert az alacsony bérekkel, a magas adókkal, az elszabadult árakkal? És ha ez nem lenne elég, az ön jobbkeze, Matolcsy György közli: itt az ideje emelni a nyugdíjkorhatárt. Mondja ezt egy olyan országban, ahol az emberek jelentős hányada, mondjuk, a férfiaknak körülbelül a fele, soha nem lesz nyugdíjas, mert még azelőtt meghal. Elment önöknek a józan esze, miniszterelnök úr? Halálra akarják dolgoztatni a magyart, de szó szerint? Ez lenne a terv, ez lenne a jövő? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre miniszterelnök úr válaszol. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Tisztelt Képviselőtársam! Ezeket már mind hallottuk. [[Derültség a kormányzó pártok padsoraiból. Jakab Péter: Akkor válaszolj!]] És ami ennél izgalmasabb, hogy az emberek is mind hallották, ezért van az, hogy önöket rendre elfenekelik, önt személyesen is többször. A helyzet úgy áll, hogy amikor a nők 40 év utáni, számukra kedvezőbb nyugdíjszabályozásáról itt vitatkoztunk és szavazni kellett, akkor önök nem szavazták meg. Ne beszéljen nekünk arról, hogy mi akarjuk növelni a nyugdíjkorhatárt; amikor csökkentettük, akkor önök nem szavazták meg. [[Szászfalvi László Jakab Péter felé: Erre mit lépsz?]] Ami a miniszterelnöki fizetést illeti, ön is tudja, hogy azt a parlament határozza meg. A magam részéről eddig is elfogadtam a parlament döntését [[Derültség a Momentum padsoraiból.]] és ezután is el fogom fogadni. [[Arató Gergely: Szerénység!]] Megtiszteltetésnek tartom, hogy ezt a munkát végezhetem. Azzal is egyetértettem, hogy az önök bérét a parlament hamarabb rendezte, mint a miniszterelnökét, négy évvel hamarabb, a sor végére hagytak. Ezt én helyesnek tartom, és kivártam a soromat. A 12 év alatt elvégzett munkánk bérben kifejeződő eredménye pedig az, hogy a minimálbér 2010-hez képest a háromszorosára, 73 ezer forintról 200 ezer forintra, az átlagbér pedig közel kétszeresére emelkedett. A magyar emberek számíthatnak ránk, azért dolgozunk, hogy ők egyre többet keressenek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egy percben.
Miniszterelnök úr, tudja, az a baj, hogy önök az elmúlt 12 évben hozzászoktatták a magyar embereket ahhoz, elhitették velük, hogy képesek mindenféle válságot legyőzni. A Soros-tervet le is győzték, bármi is legyen az, de ez most egy igazi válság, és teljes a káosz. [[16.30]] Már az ön első bejelentésére, hogy jönnek az extra adók, úgy bezuhant a forint, mint annak a rendje. Miniszterelnök úr, 404 forint egy euró! A rekordinfláció miatt a magyar családok csak az idei évben több mint félmillió forintot fognak bukni, és ez még csak a kezdet. Miniszterelnök úr, az ön kormányában van hat gazdasági miniszter, egyiknek sincs esze? [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Bocsánat, Varga Mihálynak 2010 előtt még volt, el kell ismerni, akkor ő azt mondta, hogy az inflációt úgy lehet mérsékelni, ha csökkentjük az áfát. Miniszterelnök úr, ez a megoldás! Engedjék el az alapvető élelmiszerek áfáját, és garantálják, hogy ezt a pénzt ne a kereskedők tegyék zsebre, hanem a vásárlók. Magyarán: hagyjunk több pénzt az embereknél, hogy túl tudják élni az előttünk álló válságos időszakot. Ön kétharmaddal rendelkezik meg rendkívüli felhatalmazással, meg rendkívüli jogrenddel, meg kutyafülével, úgyhogy ne a kifogásokat keresse, ne másra mutogasson, hanem cselekedjen! [[Taps az ellenzéki sorokban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]]
Képviselő úr, tájékoztatom, hogy a magyar Országgyűlésben beszél. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat.
Milyen jó, hogy az előző évek során a magyar kormány kimentette a családokat a devizahiteles helyzetből, amibe egyébként önök és az önök szövetségesei rántották Magyarországot, mert akkor most megnézhetnék a családok magukat a 400-as euróval. Úgyhogy a magyar kormánynak az infláció és az áremelkedések elleni küzdelemben nincs semmilyen szégyenkeznivalója. A módszerben, megismétlem, valószínűleg nem voltam elég világos az előbbiekben: az áfa csökkentése nem csökkenti az árakat, ha ön ezt hiszi, akkor téved. Az árakat egyetlen módon lehet csökkenteni, ha tetszik nekünk vagy sem, egyezike a békeidőben vallott nézeteinkkel vagy nem: amikor be kell avatkozni, akkor árszabályozást kell bevezetni, ez az egyetlen eszköz, amellyel meg tudjuk védeni a családokat. Az eszköz működik, és semmilyen más eszköz nem működik. Nagy vitákat folytatunk rendszeresen a piaci szereplőkkel, senki nem örül, akit érint kereskedőként vagy termelőként az ársapka, nem örülnek neki a kereskedők, az extraprofitadónak sem örülnek, de az infláció miatt keletkezett jövedelmeket, illetve azoknak egy részét el kell vonnunk, és a rezsicsökkentésre, illetve annak megvédésére kell fordítani. Nem káosz van, hanem világos, áttekinthető rendszer, amely meggyőződésem szerint még hosszú hónapokon keresztül fenntartható, és reménykedünk abban, hogy a következő néhány hónapban számunkra kedvező változások történnek a háború menetében is és az európai gazdaság menetében is. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ha nem ez lesz, készen állunk, hogy az akkori kérdéseket majd akkor megoldjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Tude a kormány kétszer ugyanabba a folyóba lépni?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! 404 forintos euró, háború, történelmi nehézségek idején az egyetlen helyes és tisztességes viselkedés az őszinteség és az együttműködés, ezért szeretném megkérdezni, hogy titkole valamit az ország elől. Miközben az EU-s pénzek hazahozatala helyett önök büntetőadókkal szorítják meg a magyarokat, vane olyan szándéka, hogy megalomán olimpiai beruházásokra költse a magyarok pénzét? Bizonyára nem tudja, de több közös szenvedélyünk is van: imádunk focizni [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , szenvedélyesen drukkolunk a magyar válogatottnak, és egy olyan Magyarországért dolgozunk, amely ha képes és hajlandó, akkor olimpiát rendez. Ha képes és hajlandó, miniszterelnök úr! A legutóbbi, a tokiói olimpia költsége mai árfolyamon 5000 milliárd forint volt. Önök 2024-re tervezték a budapesti olimpiát, ehhez a már bejelentett Orbán-csomag megszorításainak mintegy két és félszeresére lenne szükség. Mondjuk ki: Magyarország nem lenne képes kifizetni a budapesti olimpiát. Közös szenvedélyünk a közvetlen demokrácia is. Az ön politikai karrierje az SZDSZ-szel közös, négyigenes népszavazással indult, igaz, 2010 óta mindkét népszavazása érvénytelen lett. A Momentum olimpiakampánya után viszont ön volt az, aki nem engedte, hogy népszavazáson döntsenek a magyarok, akarnake Budapesten olimpiát vagy sem; ön gyáván megfutamodott, visszavonatta a pályázatot. Mondjuk ki: Magyarország nem lett volna hajlandó kifizetni a budapesti olimpiát. Ma egy gazdasági válság kellős közepén vagyunk, emiatt önök 2000 milliárd forintot vesznek ki az emberek zsebéből. Ez megszorítás, és a megemelt árakkal végül az emberekkel fizettetik meg a büntetőadókat. Erre a MOB közli, hogy a 2030-as olimpiát megpályázni erkölcsi kötelesség, a ’36-os olimpiát megpályázni erkölcsi kötelesség? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Nem inkább a tanárok, az ápolók és a rendőrök fizetésemelése lenne az, miniszterelnök úr, vagy az igazmondás? Miniszterelnök úr, meg fogják kérdezni a magyarokat [[Az elnök ismét csenget.]] hogy képeseke és hajlandóake több ezer milliárd forintot kifizetni az olimpiára? Várom a válaszát, köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy kettő perc az időkeret. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen a magyar kormány nincs felhatalmazva arra, hogy a Magyar Olimpiai Bizottság helyett nyilatkozzon, olimpia kérdésében pedig ők az illetékesek, mégis kicsit illetéktelenül szeretnék az ön segítségére sietni. Tudja, úgy kell kiszámolni, hogy melyik évben van olimpia, hogy el kell osztani néggyel. Tudja, ’30-ban nem lesz. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tehát az a vád, hogy mi a ’30-as olimpiára pályáznánk, azért sem lehetséges, mert tudja, olyan nincsen. Ha egyébként ezen túl még ön esetleg elmélyedne a tárgyban, azt is olvashatná, hogy a ’32-es olimpiának is van már rendezője. Tehát ’30-ban nincs olimpia, tisztelt elnök úr vegyük sorba! , másrészt ’32 már el van ígérve, van rendezője, tehát legközelebb, majd a ’36-osról beszélhetünk, e tekintetben pedig majd szívesen állok a rendelkezésére, ha akkor még ön is itt lesz velem együtt. Köszönöm szépen. [[Taps és derültség a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egyperces időkeretben. Parancsoljon!
Miniszterelnök Úr! Ön 2017-ben, amikor több mint 266 ezer ember kérte arra Magyarország Kormányát és parlamentjét, hogy legyen népszavazás az olimpiáról, amit ön nem mert kiírni, akkor álomgyilkosoknak nevezte azokat a fiatalokat és azt a több százezer embert, akik azt csinálták. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Most is azok vagytok!]] Na most, az igazság az, miniszterelnök úr, hogy álmai nemcsak önnek meg Martin Luther Kingnek vannak, de sok millió magyar embernek is vannak álmai. Például álmodnak a kezdő pedagógusok 150 ezres nettó fizetés helyett, mondjuk, 250 ezres fizetésről; a következő évi költségvetésben nem találjuk ennek a célját és az előirányzatát, és ez probléma. Például álmodnak arról a magyar rendőrök, hogy mondjuk, minimum 20 százalékkal megemeljék a fizetésüket, hogy ne fogyjanak el az állományból. Vagy álmodnak arról az ápolók és az egészségügyi szakdolgozók, hogy minimum 30 százalékos béremelésük legyen; a Momentumnak a költségvetéshez fűzött módosító javaslataiban ez benne van. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Én arra kérem a kormányt, hogy fogadja ezeket meg, hogy az emberek álmát beteljesítsék. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Ez itt az első beszélgetésem önnel. Tudja, itt az a szabály, hogy amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten, és ön azzal kezdte, hogy figyelmeztetett bennünket az őszinteségre. Ennek jegyében felidézem, hogy ön a következőket mondta: „Hogy koalícióra lépünk az MSZP-vel? Az életemet teszem rá, ide önöknek erre az asztalra, hogy ez nem fog megtörténni.” [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Vagy az őszinteség jegyében egy másik idézet: „Nem tudom, hogy Gyurcsány Ferenc mi az istent keres még a politikában, már igazán eltakarodhatna a közéletből.” Ehhez képest ma önök Gyurcsány Ferenc ifjúsági tagozata, így nehéz lesz önöket komolyan venni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Április 3-án este, úgy tűnt, önök felszálltak a Holdra, és onnan tekintették meg a végtelenül tisztességes, minden szempontból törvényes és korrekt választási kampányuk eredményét; volt is mit ünnepelniük, kétharmados többséget szereztek, ezzel a felelősséget is. Miniszterelnök úr, úgy tűnik, néhány terület tekintetében mintha azóta se szálltak volna le a Földre. [[16.40]] Három ilyen terület biztos van, amely a magyar állam alapvető működése tekintetében az egyik legfontosabb: az oktatás, az egészségügy és a rendvédelem. S bizonyára a miniszterelnök urat a bokros teendői mellett nem tájékoztatják vagy félretájékoztatják, de iskolák zárnak be, osztályokat vonnak össze tanárhiány és gyerekhiány miatt. Biztos nem tájékoztatták a miniszterelnök urat. Az elmúlt hetekben konkrétan osztályokat zártak be, kórházakat… [[Derültség a kormánypárti oldalon. Nacsa Lőrinc: Persze, mert nyári szünet van!]] Bocsánat, az egészségügyről beszélek, kórházi osztályokat zártak be, kórházakat állítottak le ideiglenesen az orvoshiány, a nővérhiány és a pénzhiány miatt. S biztos arról sem tájékoztatták a miniszterelnök urat ebben semmi vicces nincsen, képviselőtársaim , hogy a június 1-jei leszerelési tilalom eltörlése óta újabb hullám indult el, és több száz rendőr adta be ismét a következő hullámban a leszerelési kérelmét. Miniszterelnök úr, ez a parlament, ide az ön kormánya beterjesztett egy költségvetést a jövő évre. Nemhogy az idei évre, hanem a jövő évre sincs még csak pislákoló fény sem az alagút végén sok-sok százezer magyar családnak. Egy huncut fillér sincsen sem a nővérek, sem az ápolók, sem a tanárok béremelésére, sem a rendvédelem területén a béremelésre. Kérdezem miniszterelnök urat: tényleg nem érdekli önt ez a sok százezer ember, nem érdekli, hogy az állam alapvető funkcióit nem tudja már ellátni, vagy valamilyen korrekciót végre végrehajtanak ezen a területen? Várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Először is köszönöm szépen a választási sikerünkhöz elmondott gratulációkat. Ez annál is inkább indokolt, mert az ön körzetében 55-35-re önnel szemben a Fidesz-jelölt győzött. Ez azt mutatja, hogy talán némi hitele azért arrafelé még mindig van a kormánypártok szavának. Márpedig az ön által itt fölvetett kérdésekben mindig világosan beszéltünk az elmúlt hónapokban is. A pedagógusok biztosan fognak kapni három egymást követő évben 10-10-10 százalékos béremelést. Biztosan! Hogy azon fölül mi történik, azt majd a gazdaság teljesítményének fényében meg tudjuk ítélni. Az egészségügyben az előző ciklusban négy év alatt az ápolónők esetében 70 százalékos béremelést hajtottunk végre. Igen, jobb lett volna 140, 210 vagy 280, mert még mindig, így is kevés. Egyetértek önnel, dolgozni kell rajta, mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a nővérek bére is növekedhessék. Az orvoshiány ügyében azt tudom mondani, hogy az orvosok esetében akkora béremelés még soha nem történt Magyarországon, mint az elmúlt másfél évben, és annak még egy része 2023. január 1-jén esedékes, amit az orvosok úgy, ahogyan megállapodunk velük, meg fognak kapni. Amikor a rendőrségről beszélnek a szocialisták, akkor kénytelen vagyok elmondani minden udvariasság mellett is önnek, képviselőtársam, hogy 2010-ig önök a rendőrséget leépítették, és azt Pintér Sándor építette újra a 2010-et követő években. Fontosak a rendőrök, igyekszünk a munkájukat megbecsülni, a határvédelem szempontjából különösen is fontos, amit csinálnak, ezért ennek az évnek az elején hathavi egyösszegű fizetéskiegészítést kaptak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra megadom a szót, képviselő úr.
Szomorúan hallottam, miniszterelnök úr, hogy nem ígért ön sem semmit, és ezt valószínűleg fogják tartani. Még egyszer mondom, a jövő évi költségvetésben ezeknek a fedezete nem látszik. De ha már ígéret, Kövér László: Nyilvánvalóan az egyik feladat, amit meg kell oldani rövid távon, hogy a pedagógusokat is meg a rendvédelmiseket is újra elő kell venni, újra elő kell venni a jogos bérkövetelésüket. Ezt a választások után mondta a házelnök úr. És említette Pintért Sándort. Hadd idézzek tőle is a bizottsági ülés meghallgatásán. Az egyik nagy feladat a rendészeti területen mindenekelőtt a hivatásos állomány illetményrendezése. Bár az elmúlt időszakban kaptak támogatást, szeretném, ha ez rendszeressé válna, és beépülne a későbbiekben a havi ellátmányukba, a havi illetményükbe. Ehhez megfelelő kormányzati támogatás, megfelelő parlamenti támogatás szükséges. Kérem a képviselőket, a bizottságot, hogy ebben támogasson bennünket. Miniszterelnök úr, mi támogatjuk, biz’ isten. A Honvédelmi Bizottságban is és azt gondolom, hogy ebben a teremben mindenki meg fogja nyomni az igen gombot. De nincs ilyen javaslat. Ön támogatjae, hogy a rendvédelem területén megkapják a béremelést? S egyetlenegy mondat még, bocsánat, miniszterelnök úr: lehet, hogy ezek a béremelések megtörténtek, de semmit nem változtat azon, hogy tömegesen szerelnek le a rendőrök, hogy nincs elég orvos, nincs elég ápoló, és nincs elég pedagógus ebben az országban. Tehát muszáj lesz változtatniuk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Csak a rend kedvéért, én szívesen elhiszem, hogy önök mindent támogatnak de amikor kormányon voltak, miért vettek el a pedagógusoktól egyhavi fizetést? Én készséggel elhiszem önöknek, hogy önök támogatják az egészségügyben dolgozókat de amikor kormányon voltak, miért vettek el egyhavi fizetést az egészségügyi dolgozóktól? És amikor kormányon voltak, akkor miért zárták be az iskolákat? És amikor kormányon voltak, miért verték szét a rendőrséget? Szívesen hiszünk mi önöknek természetesen, csak a tények fedezete nincs ott a szavaik mögött. Ezzel szemben, megismétlem, a pedagógusok a következő három évben minden évben legalább 10 százalékos béremelést fognak kapni. A Honvédelmi Alapba beszedett extraprofitadótól azt remélem, hogy a határőrizetet meg tudjuk oldani úgy, hogy egyetlen rendőrnek sem kell ott szolgálatot teljesíteni, és ezzel a munkateher, ami rájuk nehezedik, majd könnyebb lesz. És készülünk minden területen béremelésekre, attól függően, hogy ebben a háborús gazdaságiválság-időszakban hogyan teljesít majd a magyar gazdaság. Egy dolog biztos, önökre nem, de ránk a magyar emberek számíthatnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm, miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, Szabadi István és Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor foglalkozik végre a valóban lényeges dolgokkal?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó. [[Dúró Dóra: Toroczkai László teszi fel a kérdést!]] Bocsánat, Toroczkai László. Mindhárman jelentkeztek, nehéz volt eldöntenem hármójuk közül. Toroczkai László elnök urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Olyan, mintha néha elmennének a lényeg mellett, a leglényegesebb ügyekről mintha nem beszélnének. Mondok erre néhány példát. Egyrészt nyilván mi nagyon örülünk annak, ha a megyéket újra vármegyéknek fogják majd nevezni, a kormánymegbízottakat pedig főispánoknak, és meg is fogjuk szavazni, ha lesz ilyen előterjesztés. De menjenek egy kicsit tovább: szeretném, ha a történeti magyar alkotmányról is beszélnének, és nem valamilyen pártprivilégiumként kezelnék az alkotmányunk kérdését. Mi szeretnénk, ha erről is tudnánk majd ebben a ciklusban beszélni, és nem csak fideszes alkotmánya lenne Magyarországnak. Aztán örülünk annak is, hogy megfogadta a kormány a Mi Hazánk Mozgalom régi javaslatát, ötletét a különadókkal kapcsolatban, amelyért nagyon sokat küzdöttünk, nagyon sokszor kértük, mondtuk a koronavírus megjelenése óta. De itt mintha a lényeg mellett elmentek volna. Miközben néha szórakoztatóan, néha vérlázító stílusban folyik a vita a légitársaságok, illetve a kormány között, aközben a koronavírus-járványnak nyilván nem ők voltak elsősorban a haszonélvezői, a kaszinók annál inkább, de a kaszinókról nem beszélnek. Vagy például ott vannak a digitális multik, azok az óriás techcégek, amelyek miatt például mi is önökkel együtt elutasítottuk a globális minimumadót, hiszen kikerültek a globális minimumadó hatásköre alól. Viszont nemzeti hatáskörben önök rendezhetnék ezt a kérdést. Én találtam 372 milliárd forintot a költségvetés számára. Azt gondolom, ilyen javaslat még az ellenzék részéről nem hangzott el. Ebből lehetne a rendőrök fizetését emelni, a pedagógusok, az egészségügyi dolgozók béremelését végrehajtani. Digitális adót kell bevezetni, Ausztriában van már, tavaly több mint 31 millió euró folyt be Ausztriában a digitális adókból. Ők 5 százalékot javasoltak a Facebookra, a Google-ra és a többiekre. Mi 15 százalékot javasolunk, ahogy a globális minimumadó azt megfogalmazta. Kérem, miniszterelnök úr, hogy legyenek elég bátrak és menjenek neki ezeknek a disznófejű nagyuraknak. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Ez is egy új kezdet. Kevés olyan ember van, akivel még nem vitatkoztam itt a parlamentben. Tisztelettel köszöntöm közöttük önt most. Keresem a hangom. Majd meglátjuk, hogy lesz. Önök ellenzékben vannak, amit mi tiszteletben tartunk. Egy esetben nem tudjuk majd tiszteletben tartani, akkor, ha úgy végzik, ahogy az elődpártjuk végezte és beszaladnak Gyurcsány Ferenc hóna alá szabad demokratikus levegőt szippantani. Abban az esetben az együttműködés lehetőségei ennek megfelelően sajnos korlátozottak lesznek. De addig is éljünk azzal a gyanúperrel, hogy hátha bizonyos kérdésekben értelmesen is tudunk egymással beszélni, és erre most teszek kísérletet, bár legalább hat ügyet vetett föl, és nem biztos, hogy ez a formátum a legjobb ezek kellő komolyságú áttekintésére. [[16.50]] A történeti alkotmányról külön beszél az alkotmány, tehát az nem hiányzik az alkotmányból, hanem benne van, és amikor az alkotmányunk megjelöli az alkotmányértelmezési módszereit, akkor azok között kiemelt helyen a történeti alkotmányt említi meg. Szerintem ez nemcsak hogy hatékony, hanem tisztességes módja is az elismerésünk kifejezésének a bennünket megelőző harminc-egynéhány nemzedék iránt. Extraprofitadót azokra a területekre tudunk kivetni, amelyek jogilag lehetségesek, a koncesszióval szabályozott területek nem ilyenek. Ami a digitális társaságok nemzeti hatáskörben történő adóztatását illeti, ott örülök, ha tudunk együttműködni, tekintettel arra, hogy nagyon lassan haladunk nem Magyarország, hanem az Európai Unió. Majdnem minden európai uniós csúcson, most épp a globális adó ügyében ez napirendre kerül, keressük a megoldást. Olyan nagy országok, mint Franciaország sem tudták még megoldani, hogy a nagy nemzetközi digitális cégek kihúzzák magukat az adószabályok alól. Nemzeti hatáskörben kell dolgoznunk, az igazságügy-miniszter asszonynak van erre mandátuma, de én nem fűzök ehhez különösebben nagy reményt [[Derültség. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és nem azért, mert a miniszter asszony ne tudná ezeket a kérdéseket áttekinteni, hanem azért, mert szerintem egyedül nem megyünk semmire. Itt az Európai Unió államainak együtt kell fellépni, ha együtt lépünk fel, akkor talán lesz digitális adó. [[Kálmán Olga: Idő! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, elnök úrnak. Parancsoljon!
Igen, miniszterelnök úr, tény, hogy először beszélgetünk, de szerintem még nagyon sokat és nagyon sokáig kell majd az ötleteimet hallgatnia. Mondok rögtön még két olyan témát, amiben megint megkerüli a lényeget a kormány, nagyon jó a kommunikáció, de a végeken mást tapasztalunk. Az egyik ilyen a migráció. Tehát örülünk annak, hogyha a védelmi miniszter úr eljön a határra, és megállapítja, hogy nagy a baj; igen, nagyon nagy a baj jelenleg a déli határon. De nagyon fontos lenne, hogy a nagyon alulfizetett rendőrök, akik jelenleg az életüket kockáztatják kezdő bér esetében, mondjuk 160 ezer forintért Kalasnyikovval, gépkarabéllyal fölszerelkezett migránsokkal szemben, nagyon jó lenne, hogyha nem azt az utasítást kapnák, hogy taxiztassák a migránsokat, illetve sokszor az embercsempészeket, a kísérőket is vissza a szerb oldalra, hanem minimum Ruandáig kellene őket deportálni. Ha a brit kormánynak van ehhez bátorsága, akkor a magyar kormánynak is legyen ehhez is bátorsága! [[Moraj a DK, a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]] Úgyhogy ilyen jellegű dolgokat szeretnénk, vagy akár, mondjuk, hogyha a költségvetést néztük, nem tudom, hogy 18,5 milliárd forintból [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] milyen oltóanyaggyárat szeretne a kormány. Szerintünk az oltáskampány megbukott a koronavírussal kapcsolatban, ráadásul itt van a majomhimlő. Úgyhogy inkább azt javasoljuk a kormánynak, hogy valódi kutatóorvosokból, szakemberekből állítson fel [[Az elnök ismét csenget.]] egy olyan biovédelmi csoportot, amely tényleg meg tudja védeni Magyarországot. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Tisztelt Képviselőtársam! A vírus ügyében nem értünk egyet. Ebben nincs semmi meglepő, hiszen önök oltásellenesek voltak, és ha jól hallom, maradtak is. Mi pedig azt gondoltuk, hogy a vírus ellen az egyetlen igazán hatékony védekezés, amellyel életet menthetünk, az oltás. Ez a véleménykülönbség, úgy látom, fennmarad közöttünk. De mégis, ha egy másik oldalról nézné a dolgot, a Debrecenben épülő vakcinagyárunkat, akkor talán még egyet is érthetnénk, mert az igaz, hogy a mostani vírus elleni vakcinák gyártására is alkalmas lesz. De az ambíciónk ennél nagyobb, mert másfajta vakcinákat is tudunk gyártani, és szeretnénk, ha minden, Magyarországon kötelezően előírt oltás vakcináját képesek lennénk Magyarországon legyártani. Ezen a ponton talán nem állunk egymástól nagyon messze. Ami a migrációt illeti, itt nagyon sok munka vár ránk. Két hónapot kapott a belügyminiszter, hogy megoldja ezt a problémát, mert nem tartható tovább az, hogy miközben háború van tőlünk keletre, aközben katonák gyakorlatozás helyett a határon teljesítenek szolgálatot. A rendőreink se bírják sokáig, mert távol a családtól kell őket levezényelnünk, és nemcsak a pénzük kevés, hanem a terhelés is nagy. Tehát az a feladat, amit kiadtam a belügyminiszternek, hogy szeptemberre egy, a rendőrség keretein belül működő, de nem rendőrökből és nem katonákból álló, új testület felállítását kérem [[Dúró Dóra: Határőrség!]] amely kizárólag a határvédelemmel fog foglalkozni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] : „Mi folyik itt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
A politikai hazugság lényege, hogy elfedi a jelen igazságát, letapossa az igazság megismeréséhez való jogot, elveszi a tájékozódás szabadságát, és megfoszt a döntés szabadságától. Aki nem ismerheti az igazságot, nem hozhat szabad és felelős döntést. Ismerős? Ezt ön írta 2006-ban Gyurcsány Ferencről, de írhatta volna a 2022-es Fideszről is. A Fidesz-rezsim milliókat foszt meg a hiteles tájékozódás szabadságától és a döntés lehetőségétől. Az ön 2006-os gondolatmenete szerint szervezett, nyílt politikai hazugsággal nyertek választást a kormánypártok, és ebből vezette le, hogy a megszorító csomag illegitim, hiszen nem arra kapott felhatalmazást a kormány. Most önök vezetik be a megszorító Orbán-csomagot, amire nem kértek és nem kaptak felhatalmazást. Az Orbán-csomag sok ezer milliárdos megszorításai mögött elbújhat a Bokros-csomag, a Gyurcsány- és a 2012-es Matolcsy-csomag is. Az Orbán-csomag árát a magyar emberek fizetik meg: a továbbhárított adóemelések turbózzák az áremelkedést, ahogy tovább fokozza az élelmiszerek drágulását az idénymunkások adójának duplázása vagy az ennivalók népegészségügyi termékadójának kiterjesztése, erre jön pluszban a rekordgyenge forint, a 405 forintos euró. Látjuk a 40 százalékos kenyérdrágulást, és értjük, miért spórol a hasán a magyarok négyötöde. De nézhetjük a fogyasztók bizalmi indexét is: mínusz 40 pont, történelmi mélységbe zuhant ez is. Miközben az emberek nyögik az Orbán-csomag brutális terheit, önök megduplázzák a miniszterelnöki fizetést. 260 ezer forint egy pedagógusnak 4,9 millió forint Orbán Viktornak. Mindezt azután, hogy szétlopva az országot ezermilliárdokkal tömték ki a fideszes gazdasági hátországot, benne az ön családtagjait és személyes pénztárnokát. Így lett fénysebességgel Magyarország leggazdagabb embere Mészáros Lőrinc, és így lett sokszoros milliárdos az ön apja, Orbán Győző, lánya, Orbán Ráhel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és veje, Tiborcz István. Miniszterelnök Úr! Tényleg azt gondolja, hogy egy ilyen megélhetési válságban is [[Az elnök ismét csenget.]] bármit megengedhet magának? [[Taps a Párbeszéd, a DK és a Momentum soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Április 3-án volt egy választás Magyarországon. Ezeket a hazugságokat, amiket most itt elmondott, akkor minden csatornán, minden képernyőn, minden gyűlésen elmondták. Az emberek elmondták, mit gondolnak erről azt, amit kaptak. Aztán ezt nem hagyták abba, hanem folytatják, mint látom, és vasárnap azt mondták önöknek az emberek, hogy gratulálunk, kétharmad megint a Fidesznek, a maradék meg az önöké. Én nem hiszem, hogy a komoly, értelmes, tényszerű vita helyett ezt a stílust érdemes folytatni. De nekem nem dolgom, hogy az ellenzéket minősítsem, nekem egyetlen dolgom van, hogy ismét felhívjam az ön figyelmét arra, hogy a következő négy évben is azt fogjuk folytatni, amilyen az adjonisten, olyan lesz a fogadjisten. Arra számítson, az fog történni önnel, amit nekünk szán. Úgyhogy azt tudom mondani önnek az igazság kedvéért, hogy megszorítási csomag nincs és nem is lesz. Megszorítás az önök által támogatott Gyurcsány-kormányban volt, és az MSZP-s kormányok idején, még 1994-ben és ’96-ban. Négy dolgot tűztünk ki célul, amit mindenképpen meg fogunk védeni: megszorítás helyett megvédjük azokat az eredményeket, amiket korábban elértünk, a nyugdíjat, a teljes foglalkoztatást, a rezsicsökkentést és a családvédelmi támogatásokat. Ha egyébként körülnéz ebben az országban, bárhova elmegy, akkor azt láthatja, hogy Magyarországon ebben a pillanatban az emberek inkább annak örülnek, hogy ebben az évben több mint 16 százalékos béremelésük lesz, és ezt láthatja az üdülőhelyeken, láthatja a mindennapi életben, de ha az nem volna elegendő, akkor kiolvashatja a most vasárnap tartott időközi választások eredményéből. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm. Hiába fenyegetőzik, miniszterelnök úr [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , attól még az tény marad, hogy ha nem is hazugság, de mondjuk, az igazság megismerésének a nehezítése az, amikor az ön cikke, amit 2006-ban írt, egy háromrészes, csodálatos sorozat, „Vízválasztó” címmel a Magyar Nemzetben jelent meg, ez most már nem elérhető a Magyar Nemzet oldalain. Ennyit az igazságról, a hazugságról meg az igazság megismerhetőségéről. [[17.00]] Azt, hogy mennyire elégedettek az emberek a béremelésükkel, meg mennyire elégedettek a nyugdíjemeléssel, meg mennyire elégedettek a családi pótlék emelésével, a gyes emelésével ja, hoppá, ezek nem történtek meg , szóval, azt kérdezze meg tőlük! Úgy látszik, hogy ez még nem tükröződik a tegnapi szavazatokban [[Rétvári Bence: Még nem! Tíz éve ezt mondjátok!]] de nyugodjon meg, hogy szépen össze fog érni a két történet [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] úgyhogy… Az, ami megszorítás, az pedig megszorítás marad, hiába nevezik kiigazításnak, tehát hiába mondja azt, hogy nem lesz megszorítás, önök költségvetési kiigazításként becézik [[Az elnök csenget.]] de attól a megszorítás az megszorítás, az Orbán-csomag [[Az elnök csenget.]] pedig Orbán-csomag. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Köszönöm. Tehát ha már itt állunk a közvélemény előtt, akkor szeretném megismételni, hogy dacára azoknak a hazugságoknak, amiket most az előbb önök hallhattak, Magyarországon nincs megszorítás és nem is lesz megszorítás. A magyar kormány a háborús infláció ellenére és a háborús gazdasági válság ellenére is képes arra, hogy megvédje a családtámogatási rendszert, a nyugdíjakat és megvédje a munkahelyeket. Erre önök számíthatnak. Akármit is mond az ellenzék, háborús inflációs időkben is képesek leszünk arra, hogy ezeket a vállalásainkat teljesítsük. Az, hogy ön nem találta a sok évvel ezelőtt írt cikkemet, az áthidalható, szívesen el fogom önnek küldeni. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Az elégedettségről természetesen szó sem lehet, ezek a kifejezések, amelyeket önök használnak, ezek a mi szótárunkban nincsenek. A magyar embereknek még nagyon hosszú ideig nem lesz okuk arra az elégedettségre, hogy azt mondhassák, hogy úgy élnek, ahogy szeretnének. De egy dologban biztosak lehetnek: hogy az úton, ami odavezet és amin járnak, azon az úton ránk, a kormányzó pártokra számíthatnak; velük vagyunk, meg fogjuk őket védeni, és mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a családok boldoguljanak, és az az időszak, amikor önök kormányoztak, soha ne térhessen vissza Magyarországra. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt és Ungár Péter, LMP-képviselők, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor lép a kormány?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök úr! Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány alatt a szociális szektorban dolgozók nap mint nap hősies küzdelmet folytattak azért, hogy a lehető legtöbb bentlakót, bent élőt megmentsék. Ennek ellenére az egészségügyi dolgozókkal szemben nem kapták meg az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést, amit megérdemeltek volna, hiszen túlmunkát végeztek. Az a kérdésem, mikor kapják meg a szociális dolgozók az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. A szociális szektorban dolgozók ennek az évnek az elején egy 20 százalékos béremelést kaptak, és ha a gazdaság úgy teljesít, ahogy szeretnénk, akkor nem fogunk róluk sem elfeledkezni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. A 20 százalékos béremelést nagyjából elvitte az infláció [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] de nem erre vonatkozott a kérdésem. A kérdésem arra vonatkozott, hogy a pluszmunkát, amit végeztek úgy, hogy sokszor akár intézményekbe kellett beköltözniük, hogy a fogyatékossággal élőkhöz személyesen mentek el egy járványveszélyben, ezért a pluszmunkáért nem kapták meg azt az 500 ezer forintos egyszeri bérkiegészítést, amit helyesen az egészségügyi szektor megkapott. Mikor kapják meg a szociális szektorban dolgozók az egyszeri 500 ezer forintos koronavírus-bérkiegészítést? Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Először is mindenkinek, aki a szociális szférában dolgozott akár a járványt megelőzően, akár a járvány alatt, akár a járványt követően, szeretném a köszönetemet kifejezni; köszönjük azt a munkát, amit elvégeztek. És a magyar munkajog szabályai szerint minden túlmunkáért minden pénzt kifizettünk, ami járt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Földesi Gyula, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Felmerüle a tiltott kampányfinanszírozás gyanúja a Párbeszéd képviselőjénél?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Beszéljünk most akkor a tengerentúli tagozatról! Tisztelt Miniszter Asszony! Bár már túl vagyunk az idei választási kampányon, azért mégis érdemes felidézni, hogy az ismét a baloldal jogellenes ügyeskedéseitől volt hangos. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Felmerült ugyanis annak a gyanúja, hogy Szabó Timea baloldali képviselő kampányát kábítószer-értékesítésből származó pénzből finanszírozhatták. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Felháborodásra adott okot, ugyanis a kampányidőszak során egy olyan felvétel látott napvilágot, amelyen Fischer László ügyvéd, Kiss László óbudai DK-s polgármester feleségének üzlettársa arról beszélget egy ismeretlen személlyel, hogy Szabó Timeának, a Párbeszéd társelnökének, a budapesti 10. számú választókerület baloldali képviselőjelöltjének hatalmas összegeket emészt fel a választási kampánya. A beszélgetés során több folyamatban lévő üzlet is szóba került, amelyeket azonban nem részleteztek. Fischer viszont elmondta, hogy Marbelláról jön a pénz, ám az összegek utaztatása nem egyszerű. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Hozzátette azt is, hogy kanyaronként 300-400 millió forintot tudnak behozni az országba. [[Dr. Lázár János: Ez a spanyol meló!]] Majd amikor ismeretlen beszélgetőpartnere rákérdez arra, hogy tulajdonképpen miről is van szó [[Zaj. Az elnök csenget.]] Fischer mindössze annyit válaszolt, hogy: szerintem kokain, tömbben hozzák be, kilószámra, hajóval. [[Vitályos Eszter: Hoppá! Csúnya dolog lenne!]] A hangfelvételen arra is több utalás van, hogy milyen módszerrel kell a pénzt Magyarországra hozni az erre vonatkozó jogszabályok kijátszásával. [[Dr. Lázár János: Szégyen!]] A felvételen többször elhangzik a Kispesten is feltűnt Patek Gábor neve is, aki korábban Karácsony Gergely főpolgármester előválasztási kampányát szervezte. Mindezen körülmények megalapozzák a kábítószer-kereskedelem és pénzmosás bűntettének gyanúját. Aggasztó, hogy a baloldal ezektől az eszközöktől sem riad vissza, hogyha a hatalom megszerzéséről van szó. Tisztelt Miniszter Asszony! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem, hogy felmerüle a tiltott kampányfinanszírozás gyanúja a Párbeszéd képviselőjénél. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Brenner Koloman: Mikor tesz vallomást?]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak. Parancsoljon, miniszter asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Alaptörvénye szerint a központi költségvetésből csak olyan szervezet részére nyújtható támogatás, amelynek a tevékenysége átlátható ugye, ez a kedvenc szó a baloldalon, nagyon sokszor elhangzik , ezáltal a pártok működésének és költségvetési támogatásának alapja, hogy a gazdálkodásuk törvényes és átlátható legyen. Ugye, a pártoknak évente kell benyújtaniuk a beszámolót a gazdálkodásukról, mely szerint megfelelnek a törvényeknek, illetve az Állami Számvevőszék a költségvetési támogatásban részesített pártokat kétévente ellenőrzi. Tisztelt Képviselő Úr! A párttörvény teljesen világos kereteket szab a pártok finanszírozása tekinte-tében. Ugye, jogi személytől, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettől vagyoni hozzájárulást nem fogadhat el, ilyen szervezet, ilyen személy nem adhat, továbbá a párt más államtól, külföldi szervezettől és nem magyar állampolgár természetes személytől sem fogadhat el vagyoni hozzájárulást. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Ugye, a jogállamiság mellett naponta olyan hangosan lándzsát törő, egyébként itt a teremben nem lévő képviselő asszony esetében azt látjuk, hogy a Gyurcsány-párt tengerentúli tagozata nem vállalja a felelősséget [[Derültség az ellenzék soraiban.]] a baloldal pedig mélyen hallgat. Ez az ügy is azt mutatja, hogy a baloldalon soha semminek nincsen következménye. [[Közbeszólás az ellenzéki képviselők soraiból: Jaj, istenem! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Mindaz, amit felvázolt, nemcsak jogilag aggályos, de erkölcsi szempontból is, hiszen ez a választókkal szembeni demokratikus felelősségvállalás súlyos megsértését is megvalósíthatja. Amennyiben ugyanis beigazolódik ez a gyanú, hogy a Párbeszéd részéről egyfajta tiltott pártfinanszírozás valósult meg [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] úgy a párt komoly büntetéssel számolhat, a törvény ugyanis kimondja, hogy vissza kell fizetni a támogatás teljes összegét, azaz be kell fizetni az államkasszába, illetve ezzel párhuzamosan ezzel a mértékkel csökkenteni kell a központi költségvetés által megállapított párttámogatást is. [[Tordai Bence: A kokainról még Rogán miniszter urat hallgatnánk?!]] Kérem a képviselő urat, hogy fogadja el válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a miniszter asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Úgy tűnik, a baloldal korrupcióellenes elkötelezettsége porba hullt, most éppen fehér porba. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Az eddig megismert információk alapján a baloldal kampányának lobogó pénzéhségét fehér porral olthatták. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Ki írta a viszonválaszt?]] Zeman cseh elnök egy 90-es évekbeli kampányáról viccesen [[Zaj. Az elnök csenget.]] úgy nyilatkozott, hogy a kampánybuszát a gázolaj és a Becherovka hajtotta. Úgy tűnik, a magyar baloldal 2022-es kampányhajója kokainnal ment nem is jutott messzire [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] mint ahogy most hétvégén Budapesten sem jutottak messzire, csak sodródnak céltalanul a végtelen tengeren. [[Arató Gergely: Te sem jutottál messzire a választáson!]] Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter asszonyt. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Rövid leszek. Ahogy a képviselő úr is rávilágított, a sajtóban napvilágot látott hangfelvétel alapján felmerül a gyanú, hogy a képviselő asszony kampányát kábítószer értékesítéséből származó pénzből finanszírozhatták. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Ezt még kimondani is szörnyű egyébként szerintem. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] [[17.10]] És egyébként, ha csak a törvényeket nézzük, ha tiltott támogatást fogad el a párt, akkor meg nem biztosított az átláthatósága, és jogszabállyal ellentétes pénzügyi előnyhöz juthatott. [[Dr. Vadai Ágnes: Délegyháza! Szabó Szabolcs: Beszéljünk Völnerről! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Tegyél feljelentést!]] Úgyhogy itt az ideje, hogy a magyar demokráciát naponta eltemető Gyurcsány Ferenc által vezérelt baloldal kedves képviselő asszonya vállalja a felelősséget, hiszen a választóknak erkölcsi felelősséggel is tartozik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Hogyan tudjuk biztosítani, hogy az extraprofitadó fizetésre kötelezettek még a legkisebb mértékben se háríthassák át terheiket a magyar lakosságra?” címmel. [[Közbekiabálások az ellenzék soraiból: Sehogy!]] Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Bár itt lelkes bekiabálás hangzott el a túloldalról, én mégis a miniszter asszonyt kérdezném, nem önöket ebben a komoly helyzetben, ha megengedik. Tisztelt Miniszter Asszony! A szomszédságunkban egy elhúzódó háború zajlik, jól látható, hogy mindez a világgazdaságot is megrendíti, akár egy súlyos világgazdasági válságot is okozhat mindez. A bajt még fokozza az elhibázott brüsszeli szankciós politika, ezt is jól láthatjuk. Ilyen körülmények között kell a Fidesz-KDNP-kormánynak a magyarok érdekében felelős döntéseket hozni, ilyen körülmények között kell költségvetést alkotni. Nekünk, kereszténydemokratáknak mindig az a legfontosabb egy költségvetésnél, hiszen mi a családok pártja is vagyunk, hogy visszatükröződneke kereszténydemokrata értékek a költségvetésben, tehát a családok támogatása biztosítva vane kellő mértékben. Mi azt látjuk, hogy a jelenlegi költségvetési tervezet garanciális elemeket tartalmaz arra nézve, hiszen növekvő családtámogatási rendszerről van szó, a 3225 milliárd forint kellő garancia arra, hogy a családok méltó módon jutnak támogatáshoz és lehetőséghez. Azt kell vizsgálnunk ilyenkor, hogy jobbá tesszüke a családok sorsát, könnyebbé tesszüke, és mi úgy látjuk, hogy igen, a költségvetés kellő garanciát ad minderre. Ilyen helyzetben azonban rendkívüli módon fontos, hogy a terheket semmiképpen se a családok vállára, az emberek vállára helyezzük, hanem azon szektorok szereplőire, akik extraprofitot szereznek a háború okozta nehézségekből. Tehát helyesen dönt a kormány, amikor a bankokra, a dohánykereskedőkre, a biztosítókra, az energiakereskedő vállalatokra, a légitársaságokra kiveti az extraprofitadót. Méltatlan kijelentésekre ragadtatja magát egy légitársaság vezetője, ez felháborító, nem akar részt venni a szolidaritásban, és támadja a kormányt. Az extraprofitadó alkalmazása szükséges, így tudjuk megvédeni a magyar embereket és a családokat az emelkedő energiaáraktól. Tisztelt Miniszter Asszony! Kérdésem arra vonatkozik, hogyan tudja biztosítani a kormány, hogy a fizetésre kötelezettek a legkisebb mértékben se háríthassák át az extraprofitadót emberekre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Varga Judit miniszter asszony válaszol. Öné a szó, miniszter asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szomszédunkban dúló háború okozta gazdasági helyzet nemcsak Európát, az egész világot is komoly kihívások elé állítja, és ebben a magyar kormány legfontosabb feladata, hogy megvédje a magyar embereket. Éppen ezért egy ilyen háborús időszakban mi azt várjuk el a nagyvállalatoktól, hogy a háború okozta piaci helyzetből adódóan, amikor extraprofitra szert tesznek, akkor ők vegyék ki a részüket a honvédelmi és a rezsivédelmi kiadásokból. A kormány feladata, hogy megvédje a munkahelyeket, a családokat, a családtámogatási rendszert, a rezsicsökkentést és a munkahelyeket, a nyugdíjakat. Ezzel párhuzamosan meg, úgy gondoljuk, hogy a nagyvállalatoknak meg az a feladatuk, hogy eleget tegyenek a jogszabályok előírásainak, és tartsák azt tiszteletben, segítsék a magyar emberek és a magyar családok védelmét szolgáló intézkedéseket. Sajnos azt látjuk, hogy egy bizonyos nagyvállalat már nyíltan szembehelyezkedik a kormányzati intézkedésekkel. Ezt elfogadhatatlannak tartjuk, és a leghatározottabban is elutasítjuk. De az a hangnem egyébként, amit ez a bizonyos nagyvállalat vezetője megütött a magyar kormánnyal szemben, a hozzánk beérkezett panaszok alapján, a fogyasztóvédelemhez beérkezett panaszok alapján, sajnos általánossággal előfordul a cég részéről az utazóközönséggel szemben is. Ez teljeséggel megengedhetetlen. Az pedig különösen visszás, hogy a korábban eladott jegyekre is már elkezdték az extraprofitadó áthárítását. Így napnál is világosabb, hogy a vállalat vezetése bocsánatkéréssel tartozik elsősorban a magyar embereknek, a magyar utazóknak. A konkrét vállalattal szemben benyújtott panaszok száma és súlya pedig egy hatékony kivizsgálást igényelt, hiszen meg kell akadályoznunk a jövőbeli jogsértéseket. Éppen ezért a Fogyasztóvédelmi Hatóság szakmai irányításáért felelős miniszterként egy témavizsgálatot rendeltem el a múlt héten, ami a nagyvállalat működésével kapcsolatos, fogyasztókat védő jogszabályi előírások betartásának az ellenőrzésére irányul, és a nyári időszakban is folyamatosan fog tartani. Szeretném mindenki számára világossá tenni, hogy aki az extraprofit-különadóját megpróbálja áthárítani a magyar emberekre, arra még nagyobb adókat fogunk kivetni, azonnal vizsgálatot fogunk indítani, és meg fogjuk büntetni ezeket a nagyvállalatokat, hiszen ennek a háborúnak az árát nem a magyar emberekkel kell megfizettetni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Köszönöm szépen a válaszát, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szerintem különösen fontos, hogy az állam úgynevezett stabilizációs feladatát ilyen körülmények között is el tudja végezni, el tudja látni. Itt alapvetően természetesen a rend, a biztonság garantálása a legfontosabb, de ugyanúgy a gazdaságot élénkítenie szükséges, és ezen módon tudja, a gazdasági növekedéssel elérni azt, hogy valamennyi ágazat számára kellő mozgástér legyen, és meg tudjuk tartani a családtámogatás rendszerét. Nagyon fontos, hogy a két alapot létrehozta a kormány, a Rezsivédelmi Alapot és a Honvédelmi Alapot, hiszen ez is egy életszerű válasz, egyetlen helyes döntés pozitív irányban a nehézségek kikerülése érdekében. Láttuk azt, hogy a baloldali kormányok mit tettek akkor, amikor válságok érték Magyarországot, minden esetben a magyar családokat terhelték különböző megszorító intézkedésekkel. Helyes és támogatjuk a kormánynak ezt a politikáját. Valóban vissza kell verni, vissza kell utasítani minden ilyen típusú kibúvót és sértő támadást a kormánnyal szemben, amikor igenis az extraprofitot termelő cégeknek is vállalniuk kell a közteherviselést és a segítséget a bajban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter asszonyt. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tudjuk, hogy a törvények Magyarországon mindenkire vonatkoznak. A fogyasztóvédelmet átvéve láttuk, hogy az érintett céggel szemben már több mint 150 panasz érkezett csak az elmúlt időszakban. Ez még párosul azzal a megengedhetetlen stílussal, amivel próbálja megkerülni a törvényeket. És politikai hangulatkeltő akciót is indít már, hiszen tudjuk, hogy az elmúlt napokban kéretlen e-mailekkel bombázta az utasokat. Ezek az üzenetek számos fogyasztói panaszt is indukáltak, a minisztériumhoz is érkezett jó sok ilyen panasz, és felháborodásukat jelezték az utasok, hogy az üzenet tartalma és hangneme megengedhetetlen, illetve gyakorlatilag a légitársaság a saját politikai céljaira, hangulatkeltő céljaira önkényesen használja fel a személyes adatokat úgy, hogy ahhoz külön az érintettek hozzájárulását kérte volna. Úgyhogy kérték a minisztérium segítségét. A panaszokat megvizsgáltuk, és mivel álláspontunk szerint a gyakorlat adatvédelmi visszaélésre is adhat okot, ezért megkerestük a hatáskörrel rendelkező Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot, hogy vizsgálja ki az ügyet. Nem fogjuk hagyni, hogy bármelyik vállalat a saját politikai céljaira használja a magyar emberek személyes adatait. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Óóó! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 17 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Óóó!]] Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/286. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/286. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 169 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Kálmán Olga, a DK képviselője, az I/288. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. [[17.20]] Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, az I/67. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Orosz Anna, a Momentum képviselője, az I/380. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Sándor, az MSZP képviselője, az I/379. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Apáti István, a Mi Hazánk képviselője, az I/359. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, az I/378. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bakos Bernadett, az LMP képviselője, az I/376. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varju László, a DK képviselője, az I/370. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk, most kétperces technika szünetet rendelek el. (Szünet: 17.23-17.25 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Megkezdjük munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, akik távozni akarnak, tegyék azt minél halkabban. Köszönöm megértésüket. Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mégis mit kellene tennie?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Ház! Végtelenül sajnálom, hogy miniszter úr, ha jól látom, nincsen itt, pedig személyesen is érintett az ügyben, ő ismeri, akiről szó van, tudniillik, egy szívszorító beszélgetésen vagyok túl egy hajdú-bihari gazdával, aki birkatartással foglalkozik. Zsiga bácsinak hívják, és arról mesélt nekem az elmúlt napokban, hogy hosszú évek tisztességes munkája után mára oda jutott, hogy nem tudja miből etetni az állatait. Korábban már a miniszter úrnak is írt levelet, sőt talán személyesen is beszéltek, de csak egy semmitmondó válaszra futotta segítség helyett, és mostanra Zsiga bácsinál végképp betelt a pohár. Könnyes szemmel panaszolta el nekem, hogy önök budapesti, semmihez nem értő, NER-közeli haverok között osztották szét az agrártámogatásokat Berettyóújfalu környékén és ott a környékbeli legelőket is. Olyan embereknek adtak oda területeket, akik annyit tudnak a legelőről, amennyit a luxusterepjáróik ablakából látnak belőle. Budapestiek állattartással vagy mezőgazdasággal soha életükben nem foglalkoztak, és nyilván nem is terveztek ilyesmit, ma mégis övék az összes legelő. Közben az önök, a kormány gyenge forintja miatt úgy elszaladtak a takarmányárak, hogy mára már kigazdálkodhatatlan az állatok etetése. Egyetlen bála lucerna ott a környéken 18-20 ezer forintba kerül, a brutális orbáni megszorító csomag adóemelései pedig csak rontanak még a helyzeten. Zsiga bácsi mára ott tart, hogy nem tudja rendesen megetetni az állatait, eladni pedig egyszerűen nem adhatja el őket, mert őszig tartási kötelezettsége van. Zsiga bácsi szerint, ha nem történik beavatkozás, akkor nemcsak az állatok, de azok a családok is lassan éhen halnak, akik őket gondozzák, miközben a fideszes haverok, a NER-es haverok között szétosztott legelők ott állnak parlagon. Hadd tegyem fel akkor én a kérdést Zsiga bácsi helyett, hiszen ő ezt most nem teheti meg önöknek, ha már önök úgysem hajlandóak neki érdemi választ vagy segítséget adni: mégis mit kellene most tenni a hajdú-bihari gazdáknak? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő lejártát.]] Hagyja éhen halni az állatait, adja el őket törvénytelenül? Esetleg vessen véget az életüknek ő maga, hogy ne szenvedjenek az éhségtől? Mit tegyen az, akit önök és az Orbán-kormány lehetetlen helyzetbe hozott?
Képviselő úr, a képernyő nem működik, csak az én órám, és én jelezni fogom majd a későbbiek során is képviselőtársaimnak mondom , míg helyre nem állítják a képernyőt, jelezni fogom majd, amikor lejárt az idő. [[Varga Zoltán: Figyelgettem, de nem láttam, valóban.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön kijelentései és felvetései, amiket egy Zsiga bácsi név mögé rejtett, érezhető, hogy nem annak az embernek a megnyilvánulásai, mert ma, aki felelős állattartással foglalkozik, felelős állattartása van, tudja, hogy ez a helyzet jelen pillanatban jelentős részben a takarmányellátás szempontjából az aszálykárra írható. Ezt csak úgy önnek mondom. [[Varga Zoltán: Megadom a telefonszámát, mondja el neki!]] Ezt csak úgy önnek mondom: jelentős részben aszálykárra írható. Sajnos az első kaszálású tömegtakarmányoknak, növedékeknek is gyenge termésátlaga van, következő gyakorlatilag nincsen, és ez a legnagyobb probléma. [[17.30]] Ilyen politikai környezetbe bújtatni ezt a kérdést kicsit furcsának találom, főleg úgy, mint szakember, aki azért nem először látott állatot nem egyet, nem kettőt, nem százat, nem ezret. És ugyanakkor azt is tudni kell, hogy egy felelősen gazdálkodó ember megértem a problémáját, hozzáteszem, ha ez igaz mindig úgy van, hogy egy termés a tarlón, egy termés a magtárban, egy termés pedig rá vár. Na most, ezt el kell érni. [[Varga Zoltán: Zsiga bácsinak nincs.]] Én ezt nagyon jól tudom, hogy nincs ennek az embernek, ennek a Zsiga bácsinak, de azt tőlem fogadja már el, hogy a gazdálkodás mint szó a gazdálkodás , azt jelenti, hogy gazdálkodom; nem felélem, nem másképp gondolkodom, hanem úgy, hogy a legelőknek is addig is megvolt a tulajdonosa, megvan most is az új tulajdonosa. Ezek a tulajdonosok használják ezeket a legelőket. [[Varga Zoltán: Nem használják. Gy. Németh Erzsébet: Ez a baj.]] Ezek a tulajdonosok használják ezeket a legelőket. [[Varga Zoltán közbeszól. Az elnök csenget.]] Ne haragudjon, én nem szóltam az ön beszédébe bele, elnézést. De ezt szeretném határozottan mondani, hogy ma a gazdálkodás alapvető kérdés. Megértem a problémájukat, jelentős részben aszálykárról van szó. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Balassa Péter, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Hajlandóe a kormány enyhíteni a lakhatási válságon Szombathelyen?” címmel. Balassa Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Sajnálom, hogy miniszter úr nincs jelen. Egy olyan ügyben szeretnék felszólalni, ami önöket nem nagyon érinti, de a választópolgáraikat igen. Lehetett volna az is a cím, hogy „bérlakást Szombathelyre!” Látszólag gomba módra nőnek Magyarországon a lakóparkok, és épül rengeteg ingatlan, de emellett ki kell mondani azt, hogy lakhatási válság fenyegeti Magyarországot. Érint ez több ezer, több tízezer embert. De miért is mondom ezt? Szent Márton városának érdekében kívánok felszólalni, Szombathely érdekében. 2016-ban, amikor Szent Márton-emlékév volt, akkor a magyar kormány 800, azaz nyolcszázmillió forintos támogatást adott a Szent Márton emlékévre. Én akkor az önkormányzatban javaslatot tettem, hogy Szent Márton-bérlakást építsünk. Az akkori fideszes szombathelyi városvezetés ezt leszavazta. Ha megengedik, egy önkormányzati képviselői tapasztalatomat szeretném elmondani önöknek: amikor lakossági fórumot vagy lakossági fogadóórát tartok általában ez hetente vagy havonta szokott megtörténni , akkor nagyjából tízből hét család mindig a lakhatás kérdését kezdeményezte és abban kértek segítséget. Miért is mondom ezt, és miért is az a címe, hogy hajlandóe a kormány enyhíteni a lakhatási válságon Szombathelyen? Én miniszter úrnak a levélben egy szóbeli kérdésben leírtam, hogy 100, azaz százlakásos bérlakásprogram építését kérem, hogy támogassa a magyar kormány. Ha valaki megnézi Szombathely adottságait, akkor nagyon jól látja, hogy Ausztria közelsége miatt rengeteg Kelet-Magyarországon élő ember költözik hozzánk, de rengeteg olyan ember van, aki az önkormányzatnál akár napi szinten kilincsel önkormányzati bérlakásért. Ha most megnézzük az adatokat, akkor nagyjából egy lakásra 15-20 család próbál meg lakhatási segítséget kérni. Ezt nagyon-nagyon nehezen tudja az önkormányzat vagy megoldani vagy éppenséggel támogatni. Ezért kérem és kezdeményezem, hogy Szent Márton városának adják meg azt a lehetőséget, hogy a magyar kormány egy százlakásos bérlakás-építési programot támogat, és segít a szombathelyi embereknek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az ott élőknek és a munkavállalóknak. Köszönöm. Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A bérlakás versus saját tulajdonú lakás vitája nem új itt a parlamentben és a társadalomban. Az elmúlt évek tapasztalatai azt mutatják, hogy a magyar emberek alapjaiban saját tulajdonú házban kívánnak élni, otthont kívánnak teremteni családjuk számára. Napjainkban a magyar lakosságnak körülbelül 90 százaléka saját tulajdonú lakásban él, tehát minden tíz magyarból kilenc saját tulajdonban lakik. A saját tulajdonú ingatlanok arányát tekintve előkelő helyen vagyunk az Unióban is, az Unió lakosságának kevesebb mint 70 százaléka él saját tulajdonú ingatlanban. A németeknél az ingatlanok fele ilyen, fele olyan. Tehát más országokban, más társadalmakban ez egy társadalmi vita, polémia kérdése. A kormány feladata az, hogy a magyar emberek igényeihez igazítsuk a politikát, ezért támogatjuk a magyarokat a családalapításban, az otthonteremtésben, a saját tulajdonú otthon létrehozásában. Ezért vezettük be a CSOK-ot, ezért állnak a családok rendelkezésére kedvezményes hitelek, mint például a babaváró hitel. A saját ingatlanhoz jutás támogatása érdekében csökkentettük 5 százalékra az új lakások áfáját, a közjegyzői díjakat, egyszerűsítettük a saját ingatlan vásárlásával kapcsolatos adminisztrációkat is. Tehát az otthonteremtést a kormány minden lehetséges eszközzel igyekszik segíteni. Ebben a vitában jelenleg ez a helyzet. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Endre, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszernek: „Adjon a tárca végre egyértelmű választ! Lesze az év hátralevő részében pedagógus-béremelés?” címmel. Tóth Endre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy látom, ön fog válaszolni. Sok beszédnek sok az alja; tartja a mondás, és az utóbbi időben sajnos rengeteg ködösítés hangzott el ebben a témában, homályos ígéretek, pedig a szakma még most, nyár elején szeretne világos választ kapni erre a kérdésre. Különösen úgy, hogy van egy félbemaradt sztrájktárgyalás a levegőben, ahol a szakszervezetek 45 százalékos béremelést követeltek azonnal. Kérem tehát az államtitkár urat, hogy válaszoljon az alábbi eldöntendő kérdésre egyértelmű szóval, egyértelmű igennel vagy nemmel! Terveze a kormány a központi költségvetés terhére pedagógusbér-emelést az év hátralevő időszakára? Köszönöm az államtitkár úr egyértelmű válaszát. [[Taps a Momentum padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egyértelműen azt tudom önnek mondani, hogy ebben az évben is, ebben a tanévben is volt pedagógusbér-emelés, és a következő évben és a következő tanévben is lesz pedagógusbér-emelés, sőt még az azt követő évben is. Ez a mai napon itt már legalább harmadszorra hangzik el. Tesszük ezt annak ellenére, hogy amikor válság volt, akkor a baloldal nem bért növelt, hanem bért csökkentett, nem többletbért adott a pedagógusoknak, hanem bért vett el a pedagógusoktól. Tehetjük ezt azért, mert a most beterjesztett költségvetés 933 milliárd forinttal többet tartalmaz oktatási célra, mint akkor, amikor megörököltük a költségvetési számokat. Ha ön is szeretne 933 milliárd forinttal többet adni az oktatásra a pedagógusoknak, akkor kérem, támogassa az idén beterjesztett jövő évi költségvetést. De arra azért fölhívom a figyelmét, hogy ön a választási kampányban, a választási programjában a baloldalnak azt írta vagy önök azt írták, hogy eltörölnék az egész pedagógusminősítési rendszert, amely most érvényben van, és közel százezer minősítés már történt is ebben a rendszerben, ami bizony a pedagógusok jó részének, akik pedagógus I.-ből pedagógus II. kategóriába minősíttetik magukat, körülbelül 30 ezer forint plusz jelent. Ha önök ezt eltörölnék, ez a plusz is semmivé válna. Mindemellett pedig önök azzal foglalkoznak, az ön párttársai és Cseh Katalin, hogy megakadályozzák azt, hogy Magyarország hozzájusson a saját EU-s forrásaihoz, amely EU-s forrásokról mi elmondtuk, hogy pedagógusbér-emelésre is szeretnénk jelentős mértékben, százmilliárdos, több száz milliárdos értékben fordítani. Önök ezért dolgoznak, és azt mondják, hogy a jogállamisági mechanizmussal hatalmunkban áll változtatni, érvényt kell szereznünk a jogszabályban, akkor miért nem használjuk. Biztos úr, eleget vártunk, amire szükségünk van, az az egyértelmű cselekvés, ezt követeljük az Európai Bíróságtól. [[Sic!]] A négy és fél milliárdos európai uniós támogatás kapcsán csalási ügybe keveredett Cseh Katalin tehát azt követeli az Európai Bizottságtól, hogy ne fizesse ki azokat a forrásokat Magyarországnak, amit Magyarország többek között a pedagógusok béremelésére is fordítana. Jó lenne ezt egymás között megbeszélniük, tisztelt képviselő úr, és utána hozni ezt föl a magyar parlamentben témaként. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit tesz a kormány az idősotthonokban tapasztalható problémák megoldása érdekében?” Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Azért forszírozom ismét ezt a kérdést, mert nagyon sok munkavállaló, nagyon sok dolgozó ember kénytelen idős szüleitől, nagyszüleitől távol munkát végezni. Olyan emberekről beszélek, akiknek az otthonápolása vagy nehezen, vagy egyáltalán nem megoldható. Ezek a munkavállalók, dolgozó emberek szeretnék biztonságban tudni idős szüleiket, nagyszüleiket. Egy hónappal ezelőtt kérdeztem, hogy mit tesz a kormány az idősotthonokban tapasztalható problémák megoldása érdekében. Tettem ezt azért, mert az Állami Számvevőszék elég súlyos megfogalmazásokat tett, elég súlyos megállapításokat tett ebben a témakörben. [[17.40]] 940 intézmény nagyjából 95 ezer férőhelye közül minden tizedik olyan idősotthonban található, ahol nincs elég gondozó, vagy túlságosan túlzsúfolt az intézmény. Arról is írtak, hogy a szociális intézmények száma majdnem 4 százalékkal csökkent 2010-19 között, miközben 2 százalékkal több emberről gondoskodtak. Az idősekkel foglalkozó gondozók létszáma több mint 9 százalékkal csökkent. Orbán Viktor miniszterelnök úr azt mondta, hogy látjuk az egyházi iskolák, kórházak, idősotthonok iránti növekvő igényt, ezek segítése munkánk fontos része. Viszont én ezért kérdezem az állami fenntartású intézményekkel kapcsolatban, hogy miért hagyják és meddig, hogy ilyen körülmények jellemezzék az idősotthonokat. Milyen intézkedéseket tesznek az ÁSZ-jelentésben bemutatott problémák kezelése érdekében? Tervezike az önkormányzati és állami fenntartású szociális intézmények forrásbővítését idén és a következő években? Miért nem teszik közzé az idősotthonok és más intézmények várólistáit? Kérem, hogy kérdésemre válaszoljon. Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban fontos, hogy az idős emberekről minél jobb körülmények között tudjunk gondoskodni, ezért is a bentlakásos intézményekben az állami támogatás mértékét, amelyet minden ellátott után fizetünk, az elmúlt időben jelentős mértékben emeltük. Az idősek gondozásánál ez 635 ezer forintról 1 millió 125 ezer forintra emelkedett, a demens ellátottak esetében, tehát ahol emeltebb a szükséglet, 710 ezer forintról 1 millió 338 ezer forintra emelkedett. Ha az idősek bentlakásos ellátását nézem, az elmúlt években körülbelül 80 milliárd forint volt az, amit minden évben erre fordítottunk, és az időskorúak otthonban történő gondozására, a bentlakásos gondozásra fordított keret is emelkedett, nem csökkent, ahogy ön mondta, hanem emelkedett 4918 új férőhellyel. Azzal is egyet tudok érteni, amit ön mondott, hogy jó az, hogyha minél közelebb van az ellátott az élő rokonaihoz, könnyebben meg tudják látogatni. Ezért is volt nagyon szembeötlő, amikor a Fővárosi Önkormányzat úgy próbálta ezt a kérdést rendezni, hogy a fővárosi időseknek Celldömölkön kívánt vásárolni és építeni egy ingatlant. Már a távolság is megdöbbentő. De aztán amikor kiderültek a személyi konstellációk, akkor sok mindenre fény derült, mert hogy, hogy nem, ezen a pályázaton a helyi MSZP-s alpolgármester és a szocialista bizottsági tag közös cége tudott beadni érvényes és jó pályázatot, így oldotta volna meg a budapesti idősek helyzetét Celldömölkön két MSZP-s politikus cége által a Fővárosi Önkormányzat. Itt minthogyha nem az idősek érdeke lett volna az elsődleges, mint ahogy a Pesti úti idősek otthonában sem a koronavírus-járvány idején, amikor a főpolgármester el sem látogatott oda, sőt végül be kellett ismerniük, hogy 10 napig orvos sem volt járványhelyzet idején ebben az idősek otthonában. Mi arra fogunk törekedni, hogy a későbbiekben is ezek a támogatások, ahogy mondtam önnek, az előző években emelkedtek, a későbbiekben is emelkedjenek, és minél több idős ember számára az időskor biztonságát az állami ellátásban is meg tudjuk teremteni, bár nyilván mindenkinek elsődlegesek az otthona és a családja körében eltöltött idősévek is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen a válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mire számíthatnak a magyar gazdák a kormánytól?” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mezőgazdaság és az arra épülő feldolgozóipar a magyar jövő alapja. Azért mondom ezt, mert hiába vannak hazánkban külföldi tulajdonú autógyárak vagy hatalmas környezetszennyező elektronikai cégek, hiába hivatkozik a kormány a munkahelyteremtésekre, ha a pénz elértéktelenik, ha a fizetések az inflációt sem tudják követni, ha a boltok polcain az áruk értéke egyre feljebb megy. A hatósági árak bevezetése sem tarthat örökké. Kizárólag a nemzetgazdaság fejlesztése és a termelés saját kézben tartása érdekében meghozott intézkedések lehetnek tartósak, hiszen csak akkor tudunk függetlenedni a piac ingadozásaitól és a kiszolgáltatotti sortól, ha mindent, amit lehet, magunk állítunk elő. Ehhez pedig az kell, hogy a multik helyett a magyar mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogassuk, akik forrás hiányában nem képesek jól megművelni a földjeiket vagy egyáltalán a földet, a gépeket vagy tenyészállatokat, vagy a szükséges technológiát beszerezni. Az így kapott kisebb terméshozam, a megfelelő technológia hiánya, az innováció helyett a XX. századi eszközök, a nem a kicsikre íródott agrárprogram mind-mind rányomják bélyegüket az ágazatra, az ágazatban dolgozók életminőségére és összességében a társadalom életminőségére is. Ezért arra kell törekednünk, hogy támogassuk a gazdálkodókat, támogassuk azokat, akik még mindig makacsul ragaszkodnak a magyar földhöz és az abból történő, embert próbáló megélhetéshez. Ne azokat a multikat támogassuk a válsághelyzet alatt, akik amúgy is megengedhetik maguknak a további növekedést, hanem azokat, akik önálló nemzetgazdaságunk motorjaivá válhatnak. Azt is érdemes lenne átgondolni, hogy a válság ideje alatt nagyobb hangsúlyt fektessünk a most aktívvá váló mezőgazdasági termelőkre, azok közül is a mikro-, kis- és középvállalkozásokra, hogy a nagybirtokrendszer helyett a családi gazdaságok rendszere épülhessen országunkban. Tehát a kérdésem, hogy várhatnake a gazdák támogató intézkedéseket a kormánytól. Lesze olyan rendelkezés, mely a nemzetgazdaság és elsősorban a mezőgazdaság és az arra épülő feldolgozóipar fejlesztésében fog gyors és hathatós segítséget hozni? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ha egy szóban akarnék válaszolni, azt mondanám röviden, hogy igen, de hát azért ennél többről van szó. Mint ahogy az bizonyára ön előtt is ismert, Magyarország Kormánya 2021-ben kidolgozta és elindította a „Megújuló vidék, megújuló agrárium” programot, amelynek fő célja a gazdasági fejlődés, a minőségi élelmiszer-termelés, a zöldjövő és természetesen a megújuló vidék is. Egyes célok teljesüléséhez intézkedéscsomagokat is kidolgoztunk. A program végrehajtása érdekében vidékfejlesztési forrásokból 2020 őszétől 25 pályázati felhívást hirdettünk meg 1924 milliárd forint keretösszeggel. A felhívásokra több mint 53 ezer kérelem érkezett, 2760 milliárd forint támogatási igénnyel, amiből 40 ezer kérelem esetén 1820 milliárd forint támogatásról már döntés is született. A magyar mezőgazdaság, élelmiszeripar és vidéki települések fejlesztésére a ’21-27 közötti időszakban soha nem látott mértékű forrás áll rendelkezésre, hiszen a kormány 80 százalékos nemzeti kiegészítő finanszírozást biztosít az uniós agrárfejlesztési forrás mellé. A megemelt forráskeretnek köszönhetően a termelőtől a fogyasztóig a teljes vertikum olyan minőségi fejlesztést tapasztalhat, amire eddig nem volt példa a magyar agrárium történetében. Ami pedig és főleg erre a kérdésre frekventálta a kérdését a kis- és családi gazdaságok támogatását illeti, 2020 októberében jelent meg a kisüzemek támogatásáról szóló felhívás. A támogatási kérelmek benyújtása május 31e volt. Összesen 17 309 kérelem érkezett be 94,2 milliárd forint igénnyel, amiből eddig 8733 kérelem részesült 48 milliárd forint támogatásban. Biztosíthatom tehát, hogy a magyar gazdák és a teljes agrárium stabil helyzete biztosított az elkövetkezendő időszakban is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hány kilakoltatás várható Nógrád megyében és az országban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. 2022. május 31-én hatályát vesztette az a kormányrendelet, amely felfüggesztette a kilakoltatásokat. Az elmúlt két évben, 2020-ban pár hónap kivételével nem lehetett ingatlankiürítés iránt intézkedni. Hivatalosan nem történtek kilakoltatások, emiatt egy két éve felgyűlő kilakoltatási hullám következhet. Az utóbbi idők végrehajtókat övező botrányai miatt felmerül a gyanú, hogy a most kilakoltatás előtt álló családok nemcsak a lakhatási válság áldozatai, hanem a magyar családok otthonai a végrehajtók gátlástalan haszonszerzésének zsákmányaivá válnak. A kilakoltatások száma: 2016-ban 3474 háztartást tettek az utcára, 2017-ben 3667 otthon szűnt meg, 2018-ban 3212 kilakoltatás történt, 2019-ben 3117 esetben volt végrehajtás, 2020-ban pedig 1645 lakáskiürítés történt. [[17.50]] A magyar családok érdekében hatékonyabb, azonnali és valódi segítségre van szükség. Az önkormányzatok mellett az államnak is feladatot kell vállalnia, és részévé kell válnia a megoldásnak. Az a legkevesebb, hogy az otthonukat vesztett családoknak közös elhelyezést biztosítanak. Látható, hogy mekkora megélhetési válság felé rohan az ország. Tudjuk, hogy a válság elején vagyunk, most fognak elmélyülni a problémák, most kell kidolgozni a megoldásokat. Államtitkár úr, kérem, a fentiek alapján válaszoljon kérdéseimre. Hány kilakoltatás várható az előttünk álló időszakban Magyarországon? Hogyan tervezi a kormány elkerülni a közelgő szociális katasztrófát? Hogyan kívánják segíteni a kilakoltatás előtt álló családok közös elhelyezését? Köszönöm válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném, ha tisztáznánk, hogy milyen esetben kerülhet sor kilakoltatásra. Lakásügyben hozott bírósági határozat végrehajtása esetén, önkényesen elfoglalt lakás kiürítése esetén, valamint árverés alapján kiürített lakáskilakoltatás esetén. Tehát mind a három esetben, ahogy elmondtam, egy, a végrehajtótól független bírósági vagy hatósági döntés alapján kerül sor lakás kiürítésére. Azt is tudni kell, hogy a lakás kiürítése az esetek 90 százalékában önkéntesen megtörténik, tehát körülbelül az esetek 10 százaléka az, ahol valóban kényszer útján ki kell lakoltatni a benne lévő személyeket. Ez azt jelenti, hogy évente körülbelül 3000-3500 ingatlan kiürítésére került sor, és ennek a 10 százaléka, mintegy 300 ingatlan esetén beszélhetünk csak kilakoltatásról. Tehát szeretném felhívni a tisztelt Ház figyelmét arra, hogy egyrészt nem a végrehajtó szabad akaratától függ az, hogy kilakoltathate valakit, nagyrészt attól függ, hogy a lakás elhagyására kötelezett személy önként távozike a lakásból, és tíz esetből kilencszer ez megtörténik, tíz esetből kilencszer maga a végrehajtásra kötelezett vagy a lakás elhagyására kötelezett személy távozik. Tehát évente mintegy 300 kilakoltatás van az egyébként 3000 lakáskiürítésből. Tekintve, hogy több mint két évig fel voltak függesztve ezek a kilakoltatások, úgy gondolom, hogy a végrehajtásokra felkészülhettek az érintettek, és a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy a veszélyhelyzetben megvédje a családokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Európa legszigorúbb szélenergia szabályozását se támogatja a Kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Remélem, folytathatjuk a vitát a szélerőművek engedélyeztetésével, telepítésével kapcsolatban, ugyanis a helyzet továbbra is az, hogy a kormány 2016-ban olyan szabályokat fogadott el, amelyek teljesen ellehetetlenítik a szélturbinák telepítését. Ugyanis lakott területtől számított 12 kilométeren belül nem lehet szélerőművet építeni, üzembe állítani. A sűrű településhálózatunk miatt így nincs olyan pontja az országnak, ami nem esik bele egy település 12 kilométeres körzetébe, vagyis az országban sehol sem lehet szélturbinát telepíteni. A kormány szélenergiát ellehetetlenítő politikája teljesen érthetetlen és értelmetlen. A kormány 2016 óta nem tudott épkézláb szakmai magyarázatot adni arra, hogy miért tiltja a szélenergiát. Palkovics László miniszterjelölti meghallgatásán azt mondta, hogy Magyarország természeti adottságai nem megfelelőek, mert csak a Móri-árokban fúj stabilan a szél. Ezt az állítást az ELTE energiaföldrajzi kutatócsoportja cáfolta: a tudományos tény az, hogy Magyarország csaknem egész területén gazdaságosan lehetne szélturbinákat telepíteni, mindenhol fúj a szél. Az LMP benyújtott egy határozati javaslatot, ami Európa legszigorúbb szélenergia-szabályozására tesz javaslatot, de úgy, hogy Magyarországon végre lehetne szélturbinákat telepíteni. Megvizsgáltuk az európai országok szabályozási környezetét a településektől való védőtávolságot és a megengedett zajhatást tekintve, és a legszigorúbbakat vettük át. A lakott területektől való védőtávolság 12 kilométerről, a szélturbina magasságától függően 1,2-1,6 kilométerre csökkenne, és a szélerőmű lakott területen nem okozhat 35 decibelnél nagyobb zajt. Tisztelt Államtitkár Asszony! Európa legszigorúbb szélenergia-szabályozását támogatnák-e? Mikor lehet újra szélturbinákat telepíteni? Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, aki válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ismét szeretném megköszönni, hogy ilyen fontos témát hozott ide a parlamentbe, és hogy ennyire a szívén viseli a megújuló energia kérdését. Ahogy ezt már többször elmondtam az elején is, teljesen egyetértek, a kormány elkötelezett a megújuló energiával kapcsolatban és annak a termelése és használata mellett, és nemcsak beszélünk a zöldpolitikáról, már vannak olyan elért eredményeink, amelyeket már számos alkalommal elmondtam itt a felszólalásom során, úgyhogy ezt most nem részletezném. Mindenesetre az nagyon fontos, hogy 2050-re klímasemleges ország szeretnénk lenni, és ezen az úton nagyon jól haladunk, és úgy, hogy mindeközben pedig csökkentjük a kibocsátást, de a gazdasági teljesítmény pedig erősödik. Hazánk klímavédelmi és energiafüggetlenségi törekvéseinek fókuszában tiszta, okos-, megfizethető energia áll, és igazából hétről hétre beszélhetünk a szélenergia kérdéséről, de a hazánk földrajzi adottságai nem fognak változni, és az a helyzet, hogy a földrajzi adottságokat figyelembe véve a megújuló energia területén a napenergia, a biogén forrású energiatermelés, illetve a geotermikus és termálenergia a legfontosabbak. Ahogy már elmondtam ezt is, évek óta folyik hazánkban egy szakmai vita a szélerőművekről. Figyelembe kell venni az emberi egészségre és az állatvilágra gyakorolt hatásukat, valamint a szélbiztonság kérdését is éppúgy, mint ahogy tisztában kell lennünk azzal is, hogy egy ilyen erőműnek milyen környezetvédelmi lábnyoma van. A lebontása, újrahasznosítása, ártalmatlanítása egy nagyon komoly feladat. Például a felszámolásra kerülő turbinák nagy lapátjai sok helyen nem újrahasznosításra, hanem elföldelésre kerülnek. Nyilván ezzel kapcsolatban vannak ezek a már említett szakmai viták. A megújuló energiaforrások közül tehát leginkább a napenergiának kedveznek a magyar természeti adottságok, ezért a kormány a naperőművek használatát és fejlesztését tartja indokoltnak és célszerűnek. 2030-ra a napelemes kapacitást 6 ezer megawattra növeljük, ezzel kapcsolatban nagyon jó úton haladunk. 2025-26-ban ezt már el is érhetjük. Arra kérem képviselő urat, hogy az ezzel kapcsolatos elképzeléseinket támogassa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért is innovációért felelős miniszternek: „Idén hogyan támogatja a Kormány a gyermekek nyári élmény- és gyógyító táborozásait?” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Tisztelt Országgyűlés! A vakáció elkezdődött, és minden évben, minden nyáron nagyon fontos az, hogy a gyermekek hogyan tudják tartalmasan eltölteni a nyári szünet idejét. Öröm az, hogy ebben az esztendőben is megszervezhetők a táborok. Már tavasszal nyilvánvalóan látni való volt a szülők kereslete a különböző táborok iránt, hiszen nagyon fontos az, hogy tartalmasan, érdekesen, biztonságban töltsék a gyerekek a nyári szünetet. Magam is fontosnak tartom azt, hogy az online tér helyett az offline térben minél több időt, valódi élményekkel gazdagodva tölthessenek gyerekek. Hál’ istennek, ha körbenézünk, akkor rengeteg tábor kínálja a lehetőségeket. A napközis táborok mellett nagyon népszerűek a sport-, a nomád, a kalandtáborok, a hagyományőrző táborok, az egyházi táborok és különböző, akár robotikával foglalkozó táborok. Széles a paletta, tehát a szülők jól választhatnak. Tudjuk azonban azt is, hogy vannak olyan családok, akiket támogatnunk kell ahhoz, hogy a gyermekeik eljussanak a napközis, ottalvós táborba, akár a Balatonra is. Számukra nagyszerű alternatívát kínálnak természetesen az Erzsébet-táborok, amelyek keretében sport-, életmód-, művészeti, tudományos, hitéleti, ismeretterjesztő, hagyományőrző, érdekesebbnél érdekesebb foglalkozásokat kínálunk. A halmozottan hátrányos, illetve hátrányos helyzetű gyermekek, fogyatékos gyermekek, tartós beteg gyermekek számára különösképpen fontos egy ilyen nyári tartalmas hét, legyen ez az ország bármelyik részén. Tudjuk azt, hogy az évek során a magyar kormány, maga a minisztérium, különböző civil közösségek is számos támogatást nyújtottak mindehhez, hogy vegyenek részt élmény-, akár gyógyító, pihenő táborokban. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Azt kérdezem tisztelettel, hogy az idén hogyan támogatja a kormány a gyerekek nyári élmény-, gyógyító táborozását, milyen lehetőségeket kínálunk az arra rászoruló családoknak. Köszönöm szépen. [[18.00]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Vitályos Eszter államtitkár asszony, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt gondolom, hogy minden gyermek, fiatal számára egész életen tartó élmény lehet az, ami egy nyári táborban történik velük, hiszen itt köttetnek az első barátságok, ezek az élmények azok, amelyek aztán szeptemberben az iskolában is végigkísérik őket akár egész évben. Magyarország Kormánya 2012 óta gondoskodik az Erzsébet-táborok rendszeréről, és ezáltal évente sok tízezer gyermek táborozhat ottalvós vagy napközis formában, valamint vehet részt különféle gyermekprogramokon egész évben. A tábortípusok között családi táborokat, gyógyító, diabétesz- és erdei táborokat is szervezünk, az Erzsébet-karácsonyt pedig 2016 óta évről évre megrendezzük. Míg a kezdetekben, a 2012-es évről beszélek, 30 ezren táboroztak, addig idén az év végéig már 175-180 ezer résztvevőt vár a szervező Erzsébet Alapítvány. 2016 óta több mint félmillió gyermek vett részt az Erzsébet-táborokban, a beruházásoknak köszönhetően az összlétszám a jövőben sok tízezer fővel emelkedhet. Örömmel tájékoztatom, hogy már idén is megkezdődtek az Erzsébet-táborok, június 19-én megérkeztek az első csoportok a Balaton partjára, Zánkára és Fonyódligetre. Tíz-tíz héten át tartanak a táborok egészen augusztus 26-áig, ezekbe összesen mintegy 35 ezer táborozót vár az Erzsébet Alapítvány. Megnőtt a kapacitás is, egy időben mintegy 3400 fő tud Zánkán elhelyezkedni, Fonyódligeten pedig 800-an vakációzhatnak hétről hétre. Fontosnak tartjuk a programok kötelékében a nemzeti együvé tartozás érzésének erősítését is, ennek jegyében külhoni gyermekek is táborozhatnak a magyarországi Erzsébet-táborokban. Nagyon örülök neki, hogy évről évre nagyobb a részvétel ezekben a táborokban, és a táborbeli biztonságot ellenőrzött és zárt területen, valamint 24 órás gyermekorvosi szolgálattal garantáljuk. Számunkra a legnagyobb elismerés a boldog gyermeki mosoly, amire az indulás óta már egymilliószor volt alkalmunk, és remélem, hogy ez a szám nagyságrendekkel növekszik a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „A fogyasztói jogok lehetnek fapadosak?” címmel. Földi László képviselőt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az államnak kiemelt szerepe van a fogyasztói jogok védelme területén, hiszen a piaci szereplők, a mikrovállalkozásoktól kezdve a nagy nemzetközi cégekig, egészen más pozícióban vannak, mint a fogyasztók, akik bizonyos mértékben kiszolgáltatottak. A megfelelő ügyfél-tájékoztatás, a minőségi és mennyiségi kritériumok megtartása, valamint a helyes panaszkezelés mind-mind hozzájárulnak a fogyasztók elégedettségéhez, egészségéhez, biztonságához és a kereskedelmi gyakorlatba vetett bizalom fenntartásához, utóbbi egy piacgazdaság működésének egyik legfontosabb tényezője. A fogyasztóvédelmi hatóságok feladata, hogy az említett kiszolgáltatottságot lehetőség szerint tompítsák, és szükség esetén a törvényben meghatározott eszközökkel kikényszerítsék a szolgáltatóktól a fogyasztói jogok maradéktalan érvényesítését. Tisztelt Államtitkár Úr! A Ryanair légitársaság jellemzően fapados járatokat kínál Magyarországon. A légi közlekedésben kiemelt ennek a társaságnak a felelőssége, azonban példamutató hozzáállás helyett ellentmondásos magatartása miatt igencsak vegyes kép alakulhatott ki róla. A nevezett légitársaság vezetőjének elmúlt napokban elhangzott reakciói véleményem szerint nem méltóak arra, hogy e falak között több szót ejtsünk róla, viszont némileg betekintést mutat a cégvezetés hozzáállásába, amely a magyar jogszabályok követését illeti. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy légitársaság kínálhat szerényebb minőségű szolgáltatást, azonban a fogyasztói jogok érvényesülésében nem engedhetőek meg veszélyes kivételek csupán azért, mert az adott szereplőnek más a felfogása bizonyos kérdésekben, vagy ha a saját profitját fontosabbnak gondolja, mint a fogyasztóvédelmi jogszabályok maradéktalan betartását. Tisztelettel teszem fel tehát a kérdést: a fogyasztói jogok lehetnek fapadosak? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mivel ma már volt szó itt a Házban a Ryanair ügyéről, ezért csak röviden szeretném megismételni a kormány álláspontját ebben az ügyben. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A kormány elfogadhatatlannak tartja és a leghatározottabban elutasítja, hogy a Ryanair a légitársaságok extraprofitadóját áthárítja az utasokra, és ezáltal újabb extraprofit beszedését éri el. Elvárjuk ugyanis, hogy az extraprofit-különadókat minden vállalat maga fizesse meg és azt ne terhelje tovább a lakosságra, a háború árát ugyanis nem a magyar családoknak kell megfizetniük. A Ryanairrel kapcsolatban nemcsak az extraprofitadó áthárításával kapcsolatos bejelentések érkeztek azonban az utasok részéről, hanem a Fogyasztóvédelmi Hatóság tapasztalatai szerint minden évben számos fogyasztói panasz is érkezik a légitársasággal szemben. Ezek a panaszok többségében járattörlésekkel, nem megfelelő tájékoztatással, poggyászkezeléssel és az utasokkal való elégtelen kommunikációval kapcsolatosak. Mondhatnám, hogy ezt tapasztalta most már a kormány is, hogy mit jelent az, hogy az utasokkal milyen hangnemben és milyen stílusban beszélhet egy úgynevezett fapados légitársaság. Az extraprofitadó áthárítása miatt Budapest Főváros Kormányhivatala haladéktalanul megindította a fogyasztóvédelmi hatósági eljárást a légitársasággal szemben. Ezen túlmenően a nagyszámú lakossági panasz miatt az Igazságügyi Minisztérium június 22-én soron kívül elrendelte a Ryanair légitársaság működésével kapcsolatos rendkívüli fogyasztóvédelmi témavizsgálatot. Tisztelt Képviselő Úr! Az a hangnem, amit a Ryanair vezetése megütött a magyar kormánnyal, a magyar kormány tagjával szemben az elmúlt napokban, a panaszok alapján általánosan előfordul a cég részéről az utazóközönséggel szemben, ami elfogadhatatlan. A Ryanair mindenekelőtt bocsánatkéréssel tartozik elsősorban az utasok felé. Köszönöm szépen a válaszom meghallgatását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Miért veszik semmibe a legalapvetőbb jogok egyikét, a tulajdonjogot?” címmel. Gy. Németh Erzsébetet illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tulajdont kisajátítani törvényben meghatározott esetekben, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet mondja az önök Alaptörvénye. Az előttünk fekvő salátatörvényben viszont a főváros Vörösmarty, Podmaniczky és Széchenyivé átkeresztelt terét állami tulajdonba vételre tervezik, hogy aztán átadhassák az V. kerületnek. Kártalanításról szó nincs, noha maga a tervezet is jelzi, hogy ez a tulajdonjog sérelmét is jelentheti. Olyan ez, mintha önök beállítanának a házamba, hogy költözzek ki, mert a kerületi önkormányzat vagyonkezelésébe adják. Hogy miért rúgják föl a saját törvényeiket, arra nézve a tervezet közösségi terek teremtésére, lakosság életminőségének javítására tesz homályos utalást, ami helyes törekvés, kár, hogy ezt elmulasztották felvenni a 2007. évi CXXIII. törvénybe mint közérdekű célt, ami a kisajátítás indokául szolgálhat. A kerület hazugsága, hogy a karácsonyi vásár után mocskos maradt a Vörösmarty tér, említést sem érdemel, hisz a vásárt követő nagytakarításban az utolsó zsírfoltot is eltüntettük. Vajon a valóságos cél az, hogy a terület bérbeadásából beszedhető összeg az ellenzéki főváros helyett a kormányhű V. kerületet gazdagítsa, vagy az értelmiséget gyűlölő mezei hadaiknak rendszeresen odavetett jutalomfalat egyikeként száműzni akarjáke a könyvhetet? Netán a miniszterelnök veje a környékbeli ingatlanaiban tervezett építések során inkább az V. kerület lábhoz szoktatott építési hatóságával egyezkedne, mint a fővároséval? Nem mellesleg úgy tudom, hogy a Széchenyi tér környékén is jelentős fejlesztések vannak tervbe véve. Államtitkár úr, ha a két év múlva esedékes választáson a belváros is esetleg ellenzéki kézre kerül, kinek tervezi a vagyonkezelői jogot továbbadni ez a kormány, Felcsútnak? Köszönöm majd válaszát. [[Taps a DK soraiban.]] [[18.10]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány és a Tarlós István vezette főváros a regnálása alatt száz éve nem látott léptékű fejlesztést, felújítást, beruházást valósított meg a nemzet fővárosában. Mondom, joggal állíthatom, hogy Budapest történelmi belvárosa újjáépült és megszépült a 2010 utáni években. Ennek egyik kiemelt eleme volt a pesti belváros, azaz az V. kerület történelmi köztereinek megújítása. 2019-ben a kormány és az V. kerület összefogásával teljes egészében megújult a Vörösmarty és a Podmaniczky tér is, emellett a Széchenyi tér zöldfelületei szakszerű parkosításon estek át. A pesti belvárosfelújítás-sorozat éke a Kossuth tér megújítása volt. A nemzet főtere számos tömegrendezvénynek, akár tüntetésnek is helyt ad, mégis mindig rendezett és tiszta, zöld környezet fogadja az idelátogatókat. 2010 óta szintén megújult az V. kerületben a József nádor tér, a Ferenciek tere, a Vértanúk tere, vagy éppen a Petőfi tér a Piarista közzel együtt. Mindez sajnos nem mondható el a Széchenyi, a Podmaniczky és a Vörösmarty térről. A főváros fenntartásában lévő megújult köztereink a büszkeség helyett a főváros szégyenfoltjai lettek. A rendezett parkok helyét az igénytelenség, az elhanyagoltság, kiégett fű, a szemét vette át. A kormány ezért javasolja az Országgyűlésnek, hogy a rossz gazda, azaz a Fővárosi Önkormányzat helyett válasszon olyan gazdát kiemelt történelmi köztereinknek, aki méltón fogja kezelni a rábízott közvagyont. Az V. kerületi önkormányzat már bizonyította, hogy alkalmas erre a feladatra. Tulajdonjog-áthelyezéssel a közvagyont kár nem éri, hiszen továbbra is önkormányzati, azaz köztulajdonban maradnak ezek a területek, azonban a bevételek azokhoz kerülhetnek, akik rendben is tartják a közterületeket. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence, a Fidesz képviselője: „Választókerületi ügyek” címmel. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! E Ház falai között már többször beszéltem a választókerületről. Fontosnak tartom azt, hogy a választókerület ügyeiről időnként tájékoztassam az Országgyűlést, illetve az önök és a kormány támogatását kérjem a választókerület ügyeiben, a választókerület további fejlesztésében. Mint önök is tudják, Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház az én választókerületem, olyan választókerület, amely az egyik leggyorsabban fejlődő térsége. Ez a fejlődés jellemző volt az utóbbi évtizedre, és az is igaz, hogy ennek a térségnek a lélekszáma is nagyban gyarapodott, tekintettel arra, hogy itt egy agglomerációs térségről van szó. Öröm számunkra az, hogy nemcsak a beköltözés során gyarapszik a lakosság, hanem annak következtében is, hogy itt nagyon sok gyermek születik, ez, azt mondhatom, hogy példa az ország számára. Dunakeszinek például mint városnak a lakosságmegtartó képessége már a születésszám alapján is önmagában megvan, ami jó hír, ami azt jelenti, hogy az országos átlag felett van a születésszám. Engedjék meg, hogy most itt, az Országház falai között az egyik olyan településünkről beszéljek, amelyik az ország egyik legfiatalabb települése, no nem a település korát tekintve, hanem azért, mert itt élnek talán a legfiatalabbak, illetve az átlagéletkor is nagyon alacsony. A lakosságnak körülbelül egynegyede, 25 százaléka 18 év alatti. Ez a település Veresegyház, és ez azért is jelentős település, mert ez a település bizony az utóbbi időszakban komoly fejlődésen ment át nemcsak a település kinézetét tekintve, hanem, mint említettem, a lélekszámát tekintve is. De ez országosan is kiemelkedő, hiszen az élmezőnyben jár abban, hogy bizony az elmúlt tíz évben 25 százalékkal nőtt a lakosságszám. Természetesen nem cél az, hogy olyan mértékben fejlődjön bármilyen településnek a lakosságszáma, amelyet már az infrastruktúrája nem tud elviselni, de abban az esetben, ha már ekkora lakosságszámról beszélünk, akkor meg kell azt említenünk, hogy bizony infrastrukturális fejlesztésekre is szükség van. Köszönet illeti egyébként azokat, akik sokat dolgoztak ezért. Szeretném itt, a Ház falai között is megköszönni polgármester úrnak, Pásztor Bélának azt, hogy olyan sokat dolgozott a település fejlesztése tekintetében, és nem feledkezett meg arról, hogy a település lélekszámának növekedése mellett az infrastruktúrát is fejlessze, jelesül például az oktatási intézményeket. Engedjék meg, hogy egy konkrét oktatási intézményről beszéljek, amelynek a fejlődése, fejlesztése folyamatban van, és ami példa, olyan példa, amit bizony lehetne követni az ország egészében is. Ez pedig a Kálvin Téri Református Általános Iskola, amely még 2007-ben jött létre. Szeretném megköszönni a lelkipásztornak, Fukk Lórántnak azt, hogy olyan keményen dolgozott azért, hogy ez az iskola létrejöhessen, s elkötelezett volt a tekintetben, hogy felekezethez való tartozás nélkül odajárhassanak a gyerekek, hiszen nagy szükség volt itt egy újabb iskolára. Összesen 43 fővel indult el ez az iskola, de ma már körülbelül 500-an járnak ebbe az iskolába. Ezen a településen azért úgy kell elképzelnünk, hogy évente 250 gyerek jön ki az általános iskolából. Ezért fontosnak tartom azt, hogy ennek az iskolának a fejlesztésével folyamatosan foglalkozzunk. Több lépésben, 2008-ban, amikor az első ingatlanfejlesztési lépés megtörtént, akkor az akkori lelkészlakás tetejét építették be, arra húztak még egy szintet, hogy bővítsék az iskolát. 2011-ben kezdődött meg az új épület építése, akkor az önkormányzat komoly segítséget tudott nyújtani. 2014-ben újabb négy tanteremmel bővült ki ez az iskola, és 2018-19-ben egy nagy lépéssel a tornaterem építése is megkezdődhetett, ez 2020-ban fejeződött be. S ehhez kapcsolódott még egy újabb lépés, az úgynevezett összekötő épületnek a megépülése. Ez az utóbbi időszakban állami támogatásból valósulhatott meg, mint egyébként az előző lépések nagy része is, mintegy 655 millió forintos állami támogatással. Köszönet érte. Ennek az épületrésznek az átadása… 2021 végén zárult le az engedélyezési eljárás, és 2022. március 20-án ezt az épületrészt át is adtuk. Szeretnénk azonban továbblépni, fejleszteni tovább ezt az épületet, és megépíteni azt a szárnyát, amelyik még hiányzik. Én ebben kérem az önök támogatását, és ebben kérem majd a magyar kormány támogatását is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel: „Meddig még?” címmel. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az utóbbi hónapokban olyan nagyon sok ellenzéki sikerről, azért lássuk be önkritikusan, nem beszélhettünk, éppen ezért fontosabb kiemelni azt, ami sikerként könyvelhető el. Önmagában az, hogy a kilakoltatások ellen, a jogsegélyezés érdekében nagyon sokan évekig harcoltunk, egymagunkban talán nem mindig vezetett eredményre. Viszont nagyjából két évvel ezelőtt, amikor ellenzéki pártok, civil szervezetek együttesen voltak képesek óriási hangerővel követelni azt, hogy ne lakoltassanak ki magyar embereket elhelyezés nélkül, akkor sikerült elérnünk azt, hogy még a kormány is hátrébb lépett eggyel vagy még inkább kettővel, és mintegy másfél éven keresztül alig hallhattunk olyan eseményekről, amelyek azzal jártak volna, hogy magyar emberek ilyen körülmények között veszítik el az otthonukat. Éppen ezért durva az, hogy bár nagyon sokan egy kétharmados választási győzelem után gesztusokat vártunk a kormánytól, nem saját magunk irányában, hanem azon szavazópolgárok felé, akik esetleg az átlagosnál nehezebb helyzetben vannak Magyarországon, ezek a gesztusok abban a formában sem jöttek el, hogy a kilakoltatási moratóriumot nem akarta meghosszabbítani Magyarország Kormánya. Mi ígérhetjük, hogy revolverezni fogjuk a kormányt folyamatosan ezzel a kérdéssel, és minden parlamenti műfajban megpróbáljuk elérni azt, hogy a belátás talaján állva rendezzük ezeknek az embereknek a helyzetét. Legyen egy tisztességes újraelosztó és igazságot tevő csomag, amely a pénzügyi szeméttől megtisztítja ezeket a szerződéseket, akár a korábbi, most már forinthitelnek nevezett, de korábbi devizahiteles szerződések újraszámításával is. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a kilakoltatások szezonja elindult. Már megkaptuk az első riasztásokat, hogy hol lenne szükség segítségre, jogsegélyre, és el kell mondanom őszintén, hogy megkaptuk néhány nappal később azokat az üzeneteket is, ahol a károsult úgy érzi, hogy neki nincs ereje, nincsen lelkiereje, energiája ezzel a rendszerrel szemben egyedül felállni, és inkább önként elhagyja az otthonát, inkább megoldja rokonokon, barátokon keresztül valahogyan a lakhatását. [[18.20]] Itt fideszes államtitkártól kaptunk olyan választ, hogy ha megoldják a lakhatást, akkor minden rendben van, nincs itt semmi látnivaló. A helyzet egyáltalán nem ilyen egyszerű. Ezeknek az embereknek ugyanúgy jár a méltó rendezés, a méltó lakhatás, a méltó élettervezés lehetősége, mint bárki másnak ebben az országban. Nem teheti meg Magyarország Kormánya, hogy félrenéz, akkor sem, ha több mint 23 ezer kilakoltatást már levezényelt 2010 óta, és nagyon sok ember került emiatt az utcára. Egy nagyon jó óbudai barátom, ismerősöm küldte el a saját összesítését, amelynek lényege szerint nagyjából 3,5 millió forintos hitelfelvételt eszközölt annak idején egy svájcifrank-alapú személyi hitelről beszélünk , évekig fizette ennek a tartozásnak a különböző terheit, jelenleg 4,6 millió a tőketartozása, még 7 milliós kamattartozást mutattak ki, és egy másik ügyből kifolyólag egy másik végrehajtói letiltás is sújtja ezt a családot. A követelést megvették, tehát piaci kofaként adják-veszik, először töredékáron ezeket a követeléseket, de aztán az összegeket persze elkezdik behajtani a családon. Ennek kapcsán tettem azt a javaslatot, hogy legalább a minimálnyugdíj és a minimálbér összegéig ne lehessen 33, illetve 50 százalékos letiltásokat eszközölni, mert ezek az emberek szó szerint nem tudják kiváltani a gyógyszereket, és nem tudnak táplálkozni a hónap végén, a gyermekek igényeiről már nem is beszélve. Még fájóbb, hogy rengeteg, gyermeket nevelő család van közöttük, tehát így a gyermek érdekkörében garantáltan nem tud hasznosulni még az az összeg sem, az az alacsony összeg sem, amit a magyar állam ebbe az irányba kiutalt. S bár adják-veszik piaci kofaként ezeket a tartozásokat, az érintett család is kudarcot vallott akkor, amikor egy évenkénti elszámolást szeretett volna csak kérni, tehát azt szerette volna látni papíron, hogy a kimutatások szerint ő még mennyivel tartozik. Azt szerették volna tehát csak látni, hogy az életüket meddig fogja megnyomorítani ez az egész helyzet, de nem volt esélyük egy tisztességes elszámolást kapni az elmondásuk szerint. Éppen ezért Magyarország Kormányától, ha már igazságos devizahiteles vagy hitelkárosulti rendezést ezekben a hetekben nem is várhatunk, egy dolgot legalább nagy tisztelettel elvárnánk, azt, hogy ha igen nehéz helyzetben hagyják ezeket a családokat, legalább arra hozzanak törvényi szabályozást, hogy az elszámolását mindenki megkaphassa különösebb könyörgés, utánajárás és trükkök igénye nélkül. Mindenkinek jár ugyanis az a tudás, hogy legalább azt láthassa, hogy meddig nyomorgatják az ő életét. Ebből következik a következő lépés, hogy hogyan lehet segítő kezet nyújtani. Mi, jobbikosok elkötelezettek vagyunk e tekintetben, és nagyon remélem, hogy a következő hetekben-hónapokban nemcsak a tragikus és nemcsak a rémtörténetekről kell beszámolnom ebben a műfajban. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel. Megadom a szót öt percben, képviselő úr. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Szokásomhoz híven rendszeresen beszámolok arról, hogy az újpesti választókerületben, Budapest 11. választókerületét érintően Újpesten és Angyalföldön milyen olyan lehetőségek vannak, amelyek akár közös okulásul is szolgálhatnak. Most egy nagyon pozitív történetről szeretnék beszámolni, sőt akár kis történelmi visszatekintést is adni, hogy a XIX. század utolsó évtizedeiben Újpest rohamosan fejlődő nagyközség volt, de 1866-ban megindult a lóvasút a pesti Széna tér, Kálvin tér és Újpest között, és még inkább hozzájárult ahhoz, hogy a település a Pesten dolgozóknak alvóhelyévé, lakóhelyévé váljon. Aztán később megépült a vasútállomás, a közlekedés felgyorsult, hajóállomás kezdte meg a működését. Ugorjunk egy nagyot! Most pedig új állomáshoz érkezünk. Az azóta eltelt időszakban nagyon sok változás történt, de jelentősen növekedett a tekerési kedv; a kerékpárhasználat jelentősen nagyobb lett. Azt gondolom, nyugodtan mondhatom, gyalogosként is feltűnhet, hogy a Berlini főutca tükörsima kerékpárútján vagy a Szilágyi út és a Külső Szilágyi út egyelőre nem túl felhasználóbarát nyomvonalain, vagy a Váci út nem létező kerékpáros infrastruktúráján, vagy az Újpesti hídon jócskán megnövekedett a kerékpáros forgalom. Aki kipróbálta a biciklizést, máris egyetért vele, hogy Újpesten minőségi változásra van szükség ahhoz, hogy ez biztonságosan tudjon bonyolódni. A kipróbálók között magam is ott vagyok, bár meg kell valljam őszintén, hogy erős családi nyomás alatt állok, hogy ezen a helyzeten valóban jobbítani kell. Ezen túlmenően természetesen komoly fejlődésre számítanak és számíthatnak a kerékpárosok is. Tandemben indul el a kerület és a főváros együttműködése, hogy az újpesti részen mi változhat, és mi az, ami segíthet biztonságosabbá és népszerűbbé tenni a kerekezést. Ilyen módon nemcsak az otthon kerekezőknek segíthet, akik ott a környékünkön teszik ezt, hanem egyidejűleg az átmenő forgalmat is tudja ez segíteni, azon túlmenően, hogy a sportbarátoknak vagy a munkába járóknak, a bevásárlóknak is alkalmat, lehetőséget ad mindez. Könnyebb lesz kerékpárral közlekedni, miközben az a határozott elképzelésünk, hogy nem vesznek el felületet a gépjárművektől. Ennek azért is különleges jelentősége van, mert tapasztalataink már vannak a konfliktusokban más területekről, érezzük, látjuk, éppen ezért a jövőben azzal is számolni kell, hogy ezt hogy lehet megelőzni. Ilyen módon talán kicsit közelebb kerülhetünk ahhoz, hogy a régi Újpest mint város fejlődése a modern kor megfogalmazásában is meg tudjon valósulni. Ez a tervezés megindult, a kivitelezés 2023-ban történik. Ez egy VEKOP-pályázat keretében Újpest és a főváros konzorciumában indul el, mint infrastrukturális fejlesztés valósul meg. A projekt egyébként a vasút, a Szilágyi út, az Attila út és a Váci út területet érinti a jelen viszonyok között. Érdemben burkolatjavítás, szegélysüllyesztés, útburkolatfestés, s ez mind hozzájárul ahhoz, hogy a közlekedés ebben a formában is jó legyen. S mindezt összehangoljuk a meglévő kerekes lehetőségekkel. Az önkormányzat ezen dolgozik. Gondos tervezés előtt állunk, és természetesen mindenkinek a véleményére számítunk. Éppen ezért azt gondolom, hogy ha ezt küldik, akkor ez nagyon fontos mindannyiunk számára. Végezetül a korábbiakat összefoglalva azt tudom mondani, hogy az európai közlekedési lehetőségek terén van hova fejlődnünk, ez kétségtelen, de a valamennyiünket képviselő önkormányzat mindent megtesz azért, hogy az Újpesten élők otthon érezzék magukat, és ebben a fejlődést érezzék mindannyian. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselője: „A fideszes bezzegváros szemrebbenés nélkül a lakosokra terheli a kormányzati sarcot!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Végtelenül boldog vagyok, hogy Varju László képviselőtársam Újpest tekintetében pozitív fejlődésről, változásról tudott beszámolni. Amiatt már kevésbé, hogy Debrecenről ezt nem mindig tudom elmondani. Pedig Debrecen fideszes polgármestere szerint nincs Debrecenben semmi vész. Ugyan azt nagyon jól tudjuk, és tudja ezt ő is, hogy Orbán népnyúzó, hazug és legkevésbé sem törvényes kormánya tovább folytatja az önkormányzatok nyílt eltiprását, és ebben az évben még egy újabb srófot is csavarnak a gépezeten, a présen, és például az úgynevezett szolidaritási hozzájárulás is majdcsak a duplájára emelkedett Debrecen városában is, és így csak ebben az egy tételben több mint 3,2 milliárd forintot kell majd befizetni. Gondolom, kellenek a drága forintok a drága vő és a még drágább apuka számára. Mondom, Debrecen polgármestere szerint minden a legnagyobb rendben, mert a kormány-város biznisz szerinte még mindig pozitív egyenlegű a város számára. Mondjuk, egyre kisebb átéléssel bizonygatja mindezt, ez valójában így van, mivel időközben már ő is szembesült a szomorú valósággal, hogy a debreceni közösségi közlekedés s itt nem lehet elmenni amellett, hogy mindez köszönhető Kósa Lajos nagyszerű működésének és ténykedésének évi 2,5-3 milliárdos önkormányzati veszteségkompenzáció mellett is halódik, és egyre közelít a totális csőd réme. Az utasok teljesen elfordultak ettől a közlekedési formától Debrecenben nem is csoda , miközben tudjuk nagyon jól, hogy az üzemanyagárak az égben, a sofőröket pedig lassan lasszóval sem lehet már vadászni és megtalálni a debreceni buszok működtetésére. [[18.30]] De csak az elmúlt évben például több mint egymilliárd forinttal kellett többet fizetni a közvilágításra használt energiáért is az önkormányzatnak, és ebben az évben nem árulok el titkot, ezt valószínűleg önök is tudják ez az ár ismét emelkedni fog, hiszen már rég nem lehet a tavalyi vagy tavalyelőtti áron energiát lekötni. A kormány pedig ellentétben a csapból is sugárban ömlő kormányzati propagandával nem hajlandó segítséget adni még Debrecennek, a hírhedt-híres fideszes őrvárosnak sem. Így hát Debrecen fideszes helytartójának kettő választása maradt. Az egyik: beismeri, hogy csődben a város; a másik: minden fideszes kommunikációs trükköt bevetve a lehető legnagyobb csendben elkezdi a kormányzati sarcot az amúgy is egyik napról a má-sikra élő debreceniek, a debreceni melósok, dolgozók, ottélők nyakába varrni. Nem árulok el titkot, gondolom, ezt önök is kitalálják: ez történik most. Miközben Orbánék tönkretették a forintot, az infláció az egekben, a debreceni közgyűlés fideszes többsége a polgármester előterjesztésére bőven magasan az infláció felett megemelte nemcsak a közösségi közlekedés díjait, és amiről az előbb beszéltem, de az iskolai, óvodai és bölcsődei díjakat is, sőt még az amúgy is horribilis és megfizethetetlen temetkezési költségeket is. Nincs mese, ki kell mondani: kétségbeesett lépés ez Debrecen polgármesterétől, hiszen míg csak az úgynevezett szolidaritási hozzájárulás tudják, amiről az előbb beszéltem, amivel a kormány sarcolja meg nemcsak Debrecen városát, hanem szinte minden nagyobb települést meghaladja a 3,2 milliárd forintot, addig a tömegközlekedés díjemelésétől a polgármester saját bevallása szerint a város, az önkormányzat maximum 170 millió forint pluszbevételre számít. Tudják, ez mennyi: mint halottnak a csók. Emiatt, azt hiszem, kár még inkább elriasztani a debreceniek maradékát a debreceni tömegközlekedéstől, mert mindez csak a kormányzati elvonás néhány százalékát, ha kiteszi, már ha kiteszi, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy csak a polgármester agyában létezik ez a 170 milliós szám. Tisztelt Ház! Figyelmeztetem önöket, annak ellenére, hogy látom, hogy kevesen vannak, nem sok mindenkit érdekel a Fidesz padsoraiban, amiről most beszélünk. Figyelmeztetem önöket, hogy Debrecen polgármesterének év közbeni díjemelése, a debreceni lakosok nyílt és szemérmetlen kifosztása nem más, mint kétségbeesett üzenet a külvilág, de leginkább saját kormánya felé. A Fidesz bezzegvárosában bizony-bizony ott kopogtat a csőd, köszönhetően Orbán beteg rendszerének és kormányzóképtelenségének. Ezt kell megakadályozni, hogy megtörténjen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs, a DK képviselője: „Ki fogja így tanítani a XV. kerületi és újpesti gyerekeket?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A választások előtti hónapokban az érdekérvényesítés végső eszközeként az országban több tízezren csatlakoztak a pedagógussztrájkhoz. A XV. kerületben február második felében a Károly Róbert Általános Iskola és a Dózsa György Gimnázium és Táncművészeti Szakgimnázium pedagógusai álltak ki a sztrájkhoz való alapjogok mellett. Márciusban két újabb oktatási intézmény, a Kontyfa Általános Iskola és Gimnázium 16 tanára és a Rákospalotai Összevont Óvoda Mozdonyvezető utcai Tagóvodájának 15 óvodapedagógusa csatlakozott még a sztrájkhoz. A sztrájk ideje alatt a kormány persze mindvégig hitegette a pedagógusokat, de a szakszervezet tárgyalódelegációját így sem engedték át a minisztérium bejáratán. Aztán megvoltak a választások, de az új kormány megalakulása óta eltelt időben az oktatásért is felelős belügyminiszter csak egy konkrétumot ígért, azt, hogy semmit nem ígér, hiszen ahogy mondta, már az is eredmény, hogyha a humán szférában nem lesznek elbocsátások és leépítések. Mindezek után pedig vérlázító, hogy a kormányfő eddigi javadalmazásának közel duplájára emelésére és a kormánytagok fizetésének miniszterelnöki hatáskörbe vonására máris tudott időt szakítani a kabinet. Emlékszünk, a Fidesz azzal indokolta ezt a lépést, hogy Orbán Viktor miniszterelnök fizetése csupán a 23. helyre elég az uniós miniszterelnökök listájában, miközben a kormány többet költ saját bürokráciájának a fenntartására, mint az oktatásra, amire csupán GDP-arányosan 3,4 százalékot fordítanak a költségvetésből. A kormánynak a miniszterelnök fizetésének megemelésénél tehát kevésbé sürgető az a tény, hogy a magyar pályakezdő tanárok bére az EU 27 tagállamából mindösszesen a 26., csupán bolgár kollégáik keresnek kevesebbet náluk. Sőt, az sem érdekli őket, hogy a pedagógusok évek óta küzdenek a túlterheltséggel, egyre bizonytalanabb a szakma utánpótlása, egyre több az idősödő és az aktív munkavállaló nyugdíjas pedagógus, és egyre aggasztóbb az, hogy ki fog tanítani a jövőben. A parlament által elfogadott és Novák Katalin köztársasági elnök által szó nélkül ellenjegyzett törvénymódosítással pedig immáron a sztrájkhoz való alapjogokat is elvették tőlük. Ebben a helyzetben nem is csoda, hogy egyre több tantestület mind több pedagógusa hirdet polgári engedetlenséget, szeptembertől megtagadva a munkavégzést, ha a kormány az elkövetkező két hónapban sem teljesíti a pedagógusok követeléseit. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelenleg 12 ezer főállású tanár hiányzik az oktatásból a szakmai szervezetek felmérése szerint. Az égető tanárhiány kezelésére persze a Fidesznek most is megvan a mesterterve: Pintér Sándor iskolákat zárna be, és összevonná a felső tagozatokat, ahelyett, hogy azokon a pedagógusokon segítene, akiknek a bérét 16 300 forinttal kellene kiegészíteni ahhoz, hogy az elérje a garantált bérminimumot, miközben a kritikus munkaerőhiány miatt 350-450 ezer forintos fizetéssel keresnek rakodókat és sofőröket a szemétszállításban. A Fidesz tehát ezt az életpályát szánja a magyar pedagógusoknak, és ezt a jövőt szánja a magyar közoktatásnak, így pedig nem is csoda, hogy az észak-pesti polgárok napról napra egyre nagyobb és nagyobb kétségbeeséssel kérdezik meg, hogy ha mindez így folytatódik tovább, ki fogja tanítani a jövőben a XV. kerületi és újpesti gyerekeket. Válasz egyelőre nincs, csupán a harácsolás, a haverok zsebének a kitömése és a végtelen politikai cinizmus a kormánypártok részéről. Ugyanis amit a kormány hajlamos elfeledni, az az, hogy a pedagógusok nem szimpla gyerekfelvigyázók, és az iskola nem egyszerűen gyermekmegőrző. A tanárok nem csak tudást vagy számadatot töltenek a gyerekek fejébe, és bármit is deliráljon a kamarai elnök, nem ér véget a munkaidejük délután négy órakor, ahogyan a nyári szünetük sem semmittevéssel telik. Az iskolában oktató, nyáron táboroztató tanáraink azok, akik a gyermekeinket megtanítják gondolkodni, tisztességes felnőtté válva eligazodni a világban. Ha ezt már megértették, talán bölcsebb dolog lenne Parragh László kamarai elnök legalább annyira tudatlan és lekezelő, mint amennyire otromba és méltatlan megszólalásai helyett arra a fiatal gimnáziumi tanárra hallgatni, aki azt mondta, idézem: a hivatástudat az egyetlen, ami a pályán tart, az pedig nem fizeti be a számlákat. Mert, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, bármit is hazudjanak önök, a kialakult helyzetért csakis és kizárólag, egyedül önök a felelősek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea, a DK képviselője: „A „vízbombát” sürgősen hatástalanítani kell! Miskolc elöregedő víz- és szennyvízhálózata felújításra szorul.” Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Létszükségletünk a tiszta, édes ivóvíz, melyből ihatunk, főzhetünk, moshatunk, a mindennapi életünk része. Amikor a csapot megnyitjuk otthon, akkor viszont tisztában kell azzal is lenni, hogy az ivóvíz származási helye lehet felszíni folyókból, tavakból származó vagy felszín alatti vízkészlet. A miskolci ivóvízszolgáltatást a MIVÍZ Kft. végzi. Az ivóvíz 98,76 százaléka felszín alatti vízbázisból származik. A város vízellátását biztosító büki karsztforrásaink vize országos viszonylatban is kiváló minőségű. A baj ott kezdődik, amikor a lakosság nem jut elegendő vízhez vagy akadozik a vízszolgáltatás. Nemrég több telefonhívást kaptam, hogy csőtörés van, valahol folyik az utcán a víz, és néhányan arról panaszkodtak, hogy ez egész nap folyamatosan így megy, gyakran az is megtörténik, hogy egy helyen kicserélik az eltört csövet, majd pár nap múlva tíz méterrel távolabb újabb vízszivárgást kell megszüntetni. A MIVÍZ úgymond szélmalomharcot vív az elemekkel és a kormány adópolitikájával. A kft.-nek fontossági sorrendet kell felállítania a hibaelhárítások között, így a bejelentett panasz után napokig, sőt hetekig folyik a tiszta ivóvíz és sajnos a szennyvíz is. [[18.40]] A probléma annyira régi, hogy már a ’90-es években is komoly veszélyként beszéltek róla a hozzáértők, a helyzet pedig azóta csak romlott, mert a víz- és a szennyvízhálózat annyira elöregedett, hogy emiatt a fogyasztókhoz eljuttatott tiszta víz több mint 40 százaléka elfolyik, és azt mindannyian fizetjük, amikor megérkezik a számla. Sajnos, ugyanez a helyzet a szennyvíz esetében is. Nem elég a lakásokhoz a vízcsapokba eljuttatni a vizet, egy részét el is kell onnan hozni, el is kell onnan vezetni. Belegondolni is rossz, hogy azon a régi, főként azbesztcementből és műanyagból álló vezetékrendszeren keresztül nemcsak az ivóvíz, hanem a szennyvíz is a talajba szivárog, és ezzel súlyos környezeti károkat okoz, szennyezi a földet és szennyezi a jövőnket, így szinte lenullázza azt a környezetvédelmi hatást, amit a szennyvíztisztító telepünk elér, amikor a szennyvíziszapból biogázt termel. Amíg egyes fideszesek a vizet csak jachtozásra használják vagy csatornacsövekben látják folydogálni, addig a Demokratikus Koalíció fontosnak tartja a vízbázisunk felújítását és tisztítását, valamint tisztaságát. De a büdzsé kulcsa náluk van. Önök nyertek, akkor dolgozzanak, vagy ahogy suttogják a hátuk mögött, jön a Ludas Matyi háromszor 25-ös revánsa. A Miskolc agglomerációjában levő települések ivóvíz-szolgáltatása, szennyvizeinek tisztítása ugyanígy fontos. Az ott élők egy része saját bőrén tapasztalhatja meg, hogy mennyire kiszolgáltatottá válhat, ha hiába nyitja meg a csapot, nem folyik belőle a víz. Biztosítsanak elegendő forrást a hálózat felújítására! És tényleg károsítja ez az egész környezetet. A felterjesztési jog lehetőségével élve már a közművezetékek adójáról szóló 2012. évi CLXVIII. módosítását kérte az önkormányzat a kormánytól a MIVÍZ Kft. hatékonyabb működése érdekében egyik fülükön be, a másikon ki. A kisujjukat nem mozdították, hogy Miskolc víz- és szennyvízhálózata végre megújuljon. A brutális csőtörésszám nemcsak Miskolcot és környékét érinti, hanem ez országos jelenség. Diktálom, habár nincs sok ember itt, akinek diktálhatnám, mégis jegyzeteljék, hogy mi a feladatuk! 1. Az öregedő közműhálózat cseréje. 2. A bevételkiesés megállítása. A rezsicsökkentés kedvezően hat a fogyasztó bukszájára, de a vízszolgáltató pénztárcája így üresen marad, díjat nem emelhet, a hiányt pedig nem pótolja a kormány. A működtetés szélére sodródott több víziközmű, köztük a MIVÍZ Kft. is, ezért felhívom a központi jogalkotók figyelmét a jelenleg kialakult visszásságokra, tehát 3.: vagyis biztosítson adómentességet a víziközmű-szolgáltatóknak! Ha már víz, akkor hideg zuhanyt ajánlok önöknek, hogy végre frissüljön a gondolkodásuk, mert nem tettek semmit Miskolc és a hasonló gondokkal küzdő települések felszín alatt gerjedő vízi katasztrófájának megakadályozásáért. Fideszesek, munkára fel! Most én is azt mondom, hogy hajrá! A vízi bombát sürgősen hatástalanítani kell. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő felszólaló Bencze János, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Valódi mezőgazdasági munkaerőképzést!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Én a magyar vidékről érkeztem a parlamentbe, és megígértem az ott élőknek, barátaimnak, ismerőseimnek, hogy el fogom hozni a vidék szavát, és elmondom, mik a problémáink, ugyanis a magyar vidék egy nem idilli környezet. A magyar kis- és közepes településeken az emberek szeretnének dolgozni, akik ott élnek és akik ott maradtak, és nem multiknál helyezkedtek el, szeretnének a helyi vállalkozásokhoz munkaerőként bekerülni, de sok-sok fontos problémával szembesülünk. Én az agráriumot képviselem, azt ismerem a legjobban, és agrárvállalkozók szavát hoztam el, kicsikét és közepesekét, a nagyokat ez nem nagyon érdekli. Ugyanis egy olyan faramuci helyzet állt elő ma Magyarországon, hogy vidéken a munkaerő elfogyott, aki menne, az képzetlen és alapszinten képzetlen. Tehát nem úgy kell elképzelni ma a magyar vidéket, hogy bőgatyás parasztbácsik pödört bajusszal, kapára támaszkodva beszélgetnek, és kezükben van a szaktudás, akár rakottszoknyás nénik tyúkot etetnek, és minden rendben van, hanem a magyar vidék terhét nagyrészt kis- és középvállalkozások viszik, ahogy mondtam. Az agráriumban ez nehéz fizikai munka, magas élőmunka-igényű, és igen komoly szaktudást igényel. Ez a szaktudás Magyarországon, istenigazából azt lehet mondani, akár a honfoglalástól számítva, bárhonnét nézzük, megvolt az agráriumban egészen a rendszerváltásig. A rendszerváltásnál bekövetkezett egy olyan törés, hogy ez a munka értéktelenné vált. Azok az ágazatok, ahova sok élőmunka kellett, nagy szaktudás, odafigyelés, szép lassan elveszítettek mindenféle támogatást, a vagyontárgyakat elkótyavetyélték a privatizációkor, viszont olyan emberek, akik foggal-körömmel ragaszkodnak a vidékhez, termeljenek paprikát, dinnyét, bármi olyan növényt, ahol élő emberi munka kell nem a több ezer hektáros nagygazdákról beszélek, azokról, aki élő munkaerőt alkalmaznak , ők egészen az elmúlt évekig, hála annak a szaktudásnak, amit nagyanyáinktól, anyáinktól örököltünk, tudtak munkaerőt találni, és volt ember, aki dolgozni akart. Ezek az emberek elfogytak. Betöltötték a nyugdíjkorhatárt, már akik megélték, akik nem élték meg, azok időközben elmentek közülünk, és belépett egy olyan fiatal generáció, amelynek van mindenről is papírja, ugyanis az elmúlt 12 évben beindult egy vidéki képzési biznisz. Mindenről lehet bizonyítvány a fűkaszástól a mindenféle agrárgazdálkodóig, aranykalászos gazda is lehet bárkiből, és megindult egy olyan üzlet, hogy létrejönnek ezek a papírok. Vannak tisztességes szakképző intézmények, és vannak olyanok, amelyek arra hajtanak, hogy az illető kezében papír legyen. Mi történik ilyenkor? Valaki nagy büszkén kijön az intézmény kapuján, van róla egy papírja, hogy kertész, nálam is dolgozott ilyen alkalmi munkavállalóként, eljött, és kiderült, hogy semmi köze nincs az adott munkafázishoz, nem tud horolni, nem tud kapálni, nem tud semmit, és elmesélte, hogy az volt a lényeg, hogy leülje az idejét a padsorokban, levizsgázzon elméletben, és mindenféle gyakorlati tudás nélkül kieresztették a világba. Régen ez úgy működött, hogy a vele együtt dolgozó idősebbtől átvette a szaktudást, megtanulta, hajtották, és jól akartak dolgozni, de ez most nincsen. Az van, hogy ezt a papírt lobogtatva megpróbálnak elhelyezkedni, és kudarccal szembesülnek, ugyanis az adott vidéki vállalkozónak, termeljen az fűszerpaprikát, bármit, olyan munkaerő kell, aki rögtön tud dolgozni. Úgyhogy ezek a vállalkozók annyit kértek, hogy azt a szót hozzam el a parlamentbe, hogy legyen valódi vidéki mezőgazdasági munkaerőképzés, és arra kérnek mindenkit, a tisztelt itt nem ülő kétharmadot főleg, ezt önök tehetik most meg, hogy legyen olyan, hogy vidéki segédmunkásképzés, mezőgazdasági segédmunkásképzés, hogy az alapoktól újra tudjuk az egészet teremteni, ugyanis amit a miniszterhelyettes úr elmondott a nap során, hogy igenis minden támogatást meg fognak adni a mezőgazdaságnak, amit hiszünk is, meg nem is, szeretnénk látni azt, hogy megtörténjen, ám ha megtörténik, tömhetünk bele akármennyi pénzt, adhatunk akármennyi csarnokra, hűtőházra, gépekre, bármire, akár kapára is támogatást, ha nem lesz olyan ember, aki szakszerűen dolgozzon és kezelje, akkor nem fogunk tudni termelni. Úgyhogy az lenne a lényeg, hogy a magyar vidéknek, a vidéki munkavállalóknak, aki ott szeretne maradni, valódi mezőgazdasági képzést szeretnénk adni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman, a Jobbik képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A mindenkori költségvetés elfogadása értékválasztást jelent. Ezért is javasoltam a Jobbik, hazánk jobbközép nemzeti pártja nevében azt, hogy azonnali 50 százalékos béremelés jusson a jövő évi költségvetésben, hiszen a XXI. században, a tudás és az információ évszázadában mi ezt kiemelt nemzetstratégiai ágazatnak gondoljuk, és azt is gondoljuk, hogy a magyar polgárok jólétét, szabadságát és egyéni gyarapodását csak akkor lehet biztosítani ebben a nagyon felgyorsult évszázadban, ha mindenki hozzájut ahhoz a tudáshoz, ami ehhez szükséges. [[18.50]] Külön kiemelném a leszakadó régiókban oktató tanárkollégákat, vagy az olyan speciális nevelési igényű vagy esetleg autista gyermekeket tanító tanárkollégák bérezését, akik szerintünk az átlagos pedagógus-, tanárfizetésekhez képest is kiemelten támogatandó nemzetpolitikai cél érdekében végzik áldásos tevékenységüket. Ami még inkább fontos volna, hogy azonnal háromszorozzuk meg a pedagógusok munkáját segítő asszisztensek, szociálpszichológusok, egyéb segítők létszámát, és így talán elérnénk az OECD-országok átlagát, jelezném tisztelettel, hiszen nem a tanár feladata reggelente megetetni az esetenként reggeli nélkül az iskolába érkező diákokat. Másodszor: szeretném azt kifejezni, hogy a kultúra nemzeti alap. Ezért is javasoltam azt a Jobbik nevében, hogy a jövő évi költségvetésben emeljük meg lényegesen a kulturális intézmények támogatását, hiszen azt gondoljuk, hogy egy pezsgő kulturális élet egy polgári konzervatív párt számára, mint a Jobbik, kiemelkedően fontos cél, és mi tagadás, erre kicsivel több pénz kellene hogy jusson, mint a csaknem 80 milliárd forint, amit a Fidesz egypárti túlhatalmának a propagandája kap a jövő évi költségvetésben. Ráadásul nagyon sokszor a helyi önkormányzatok, a Fidesz által kifosztott helyi önkormányzatok tartják fönn ezeket a kulturális intézményeket. Ezek azért is fontosak, mert a közösségszervező ereje a kultúrának nem szabad, hogy elvesszen, mert csak így lehet aztán azt elérni, hogy a XXI. században, ebben a rendkívül atomizálódott társadalomban igenis legyen megint nemzeti összetartozás. Tisztelt Ház! A Fertő tavi gigaberuházásról én e Ház falai között már sokszor beszéltem 2018 óta folyamatosan. Négy év óta a soproni régió polgárai és a turisták nem tudnak lemenni a Fertő tóhoz. Ugyanakkor a fideszesek lebontatták a cölöpházakat, a tájhoz illő nádfedeles cölöpházakat. Arcátlan, jogellenes és cinikus módon a cölöpházak tulajdonosaival akarják kifizettetni a lebontás költségeit. Itt is megjegyezném, hogy én az osztrák oldalról egy vitorlással mentem át, mert nem lehetett behatolni évek óta a magyar oldalon, és akkor tudtuk lefotózni és lefilmezni, ahogy bontják a cölöpházakat szégyenletes módon. Ezért is javaslom azt… és most leállították az egész beruházást. Ki felel a környezeti károkért? Ki felel azért, hogy négy éve nem tudnak a soproni régió polgárai odamenni a Fertő tóhoz? Mi valósul meg ebből a beruházásból? Gulyás Gergely miniszter úr elmondta, hogy minden rendben. Nem, nincs minden rendben! Azonnal ki kell dolgozni egy részletes hatástanulmányt egy, a tájhoz illő és a turizmust valóban fejlesztő beruházáshoz. Tisztelt Ház! Sopron megtelt, és többet érdemel. 2018 óta minden évben érezzük azt, hogy milyen az, amikor a jobb jövedelmi viszonyok miatt sajnos hazánk leszakadó régióiból az osztrák határszélre költöznek olyan emberek, akiknek el kell hagyni a szülőföldjüket. Ez viszont ahhoz vezetett a városban, hogy a közlekedés és a parkolás lehetetlenné vált Sopronban. Ezért is javasoltam a jövő évi költségvetésben például a Magyar utca és a Balfi utca teljes felújítását. Ez persze nem fogja megoldani azt a tényt, hogy a mi véleményünk szerint, a Jobbik véleménye szerint mindenki a szülőföldjén boldogulhasson, és a bérfelzárkóztatás az, ami aztán ezt a kérdést meg fogja oldani hosszabb távon hazánk számára. Mi ezért dolgozunk, a magyar polgárok jólétéért és szabadságáért. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, különösen azokét, akik még mindig itt vannak, itt ülnek a padsorokban. Az Országgyűlés reggel 9-kor folytatja ülését. Külön köszönöm azoknak a munkáját, akik az ülés vezetésében most és a mai nap segítséget nyújtottak. Az ülésnapot bezárom.