[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki munkánkat figyelemmel kíséri. Tisztelt Ház! Ismételten csak szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy bejelentem, Pongrácz József volt képviselőtársunk életének 77. évében elhunyt. Pongrácz József a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon az MDF jelöltjeként Heves megye 5. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt az Alkotmányügyi, törvényelőkészítő és igazságügyi bizottság, illetve a Nemzetbiztonsági bizottság tagja volt. Politikai, közéleti tevékenysége mellett elismert gyógyszerészként dolgozott, 1994-től 2000-ig a Heves megyei gyógyszerészi kamara elnöke, majd két éven át az Országos Gyógyszerészi Kamara alelnöke volt. Munkásságáért és a szakma iránti elkötelezettségéért 2005-ben a Magyar Köztársasági Ezüst Érdemkereszt, 2017-ben pedig a Magyar Gyógyszerészi Kamara aranyérmét vehette át. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Jó hírem van a tisztességes magyar emberek számára, és rossz híreim vannak Orbán Viktor és a Fidesz számára. Az előválasztás hatalmas részvétel mellett zajlik, mostanáig több mint félmillió ember adta le a szavazatát, és holnap estére valószínűleg a 600 ezret is meghaladja majd az előválasztáson részt vevők száma. Ellenzéki embereknek, változást akaró magyaroknak nem kell magyarázni, hogy ez miért fontos, de talán most itt önöknek, fideszeseknek is megpróbálom elmagyarázni, hogy ez a demokrácia működésmódja, az emberek kifejezik az akaratukat, kiválasztják, kik képviseljék őket az Országgyűlésben, és nem úgy néz ki, ahogy önöknél, hogy Orbán Viktor kijelöli azokat a pártkatonákat, akik majd harcba indulnak az 1 százalék képviseletében és az 1 százalék érdekeinek védelméért. Úgyhogy az előválasztás valóban a demokrácia ünnepeként működik, és nem csoda, hogy önök nem tudnak mit kezdeni ezzel, nem csoda, hogy az MTI törvénysértő módon az aznapi 250 híre között egyetlen sorban sem emlékezett meg az előválasztás megindulásáról, Orbán Viktor pedig végtelenül cinikusan reagált erre, amikor ezzel a törvénysértéssel szembesítettem, de tudjuk régóta, hogy a közmédia nem a közt, hanem a Fidesz propagandáját szolgálja. De hiába próbálják elhallgatni, ahogy az exkormányszóvivőjük reagált egyszer egy kellemetlen kérdésre, amikor megint csak megpróbáltak titkolni valamit: „De sikerült?” Nem sikerült elhallgatniuk, mindenki tud az előválasztásról, és kérek innen is mindenkit, hogy menjen szavazni, ha esetleg még nem tette meg. A másik rossz hír önöknek a múlt héten egy fotó, ahol Csányi Sándor Karácsony Gergely mellett fotózkodott, kiállt mellette tulajdonképpen. Ő Magyarország leggazdagabb olyan embere, aki nem Orbán Viktor kegyéből gazdag [[Dömötör Csaba: Nem börtönben akarod tudni? Dr. Rétvári Bence: Csányinak kampányolsz? Komolyan mondod?]] , és ő az, aki meglehetősen jól látja a piaci folyamatokat. Ezt úgy mondják a tőzsdén, hogy önöket shortolták. Az önök vereségére számít már mindenki, aki tisztán lát a pályán, és azt hiszem, ez megint csak egy meglehetősen jó hír a tisztességes változást akaró magyar embereknek. Ugyancsak jó hírek érkeztek Németországból, ahol az önökkel, Orbán Viktorral eddig kesztyűs kézzel bánó CDU-CSU-pártszövetség történelmi vereséget szenvedett, a szociáldemokraták nyerték meg a választást, akik várhatóan a zöldekkel és a liberálisokkal fognak közös kormányt alakítani. Magyarország legfontosabb partnere tehát egy olyan kormánnyal indul neki a következő időszaknak, amely egyértelműen elítéli azt a hatalmi tobzódást és azt az őrült, fékevesztett tolvajlást, amit önök itt az elmúlt 11 évben elkövettek Magyarországon. És ha valaki a sok rossz hír miatt tekintetét Grazra vetné esetleg, akkor jeleznem kell, hogy ott is választás volt tegnap, ahol pedig a kommunista párt nyert, úgyhogy ezzel kezdjenek önök, amit akarnak [[Dr. Orbán Balázs: Éljen, éljen! Dr. Völner Pál: Tudtuk, kikkel vagytok!]] én csak jeleztem, hogy mire számíthatnak azok, akik mostanában Grazba látogatnak. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Te kinek drukkolsz?]] [[13.10]] A következő, sőt a következmény végső soron [[Moraj, az elnök csenget.]] hogy Orbán Viktor családtagjai már külföldre menekülnek, Orbán Ráhel és Tiborcz István, a mi lábunkon álló power couple úgy döntött, hogy nem győzi tovább az ittlétet, és gazdasági migránsként vagy ki tudja, hogyan Spanyolországba, egy szocialista vezetésű országba teszi át a székhelyét. Érdekes módon a szervezett bűnözők által kedvelt Marbella városa lett az úti céljuk. Azon panaszkodtak, hogy itthon szegény gyerekeiknek milyen rossz sorsa lenne. Nyilván abban a magániskolában, ahová a több millió dolláros luxusvillájukból járatják majd a gyerekeket, ott legfeljebb orosz oligarchák gyerekeivel és unokáival fognak találkozni Orbán Viktor unokái. [[Dr. Rétvári Bence: Baloldali vezetésű ország, ahol orosz oligarchák vannak?]] Nyilván ott sokkal kevésbé érhetik majd őket inzultusok, ez jó hír. Jó hír az is, hogy ugye, Orbán Viktor pénztárosa, Mészáros Lőrinc megtartotta az esküvőjét, és úgy urizálnak, mintha nem lenne holnap. Egymillió dolláros koncert Rod Stewarttól, de ugyanott volt Luis Fonsi és csapata, ugye, a Despacito szerzője, az egyik legnépszerűbb popslágernek az előadói, ki tudja, hány millió dollárért. Széttárja a kezét, de ez azért érdekes, mert egy magyar ember tisztességes munkával egy élet alatt nem keres annyit, amennyit Mészáros Lőrinc elmulat fél óra alatt. Ugye, így mulat egy fideszes úr, mintha nem lenne holnap, és az a jó hírem, hogy valóban, önöknek politikai értelemben nincsen is holnap, hiszen holnaptól kezdve, 2022 tavaszától kezdve önöknek itt nincs tovább előre. Most az ellenzéki választók az előválasztáson megtalálják azt a közös nevezőt, azt a miniszterelnök-jelöltet, akinek a vezeté-sével le fogjuk győzni önöket, ez Karácsony Gergely lesz várhatóan, és megtalálják azokat a jelölteket, akik szintén közös nevezőként egyesíteni tudják a társadalom változást akaró többségét. Úgyhogy jó hírek a tisztességes embereknek, rossz hírek Orbánnak és bandájának. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Orbán Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, olyan kiváló szerkezeti ívet húzott az ön felszólalása, hogy ehhez ragaszkodnék, és sorban fejezném ki egyet nem értésemet az ön által megfogalmazottakkal. Először is azt mondta, idáig még az egyetértés megvan, hogy ha az emberek kifejezik az akaratukat, akkor az egy jó dolog, az a demokrácia lényege. Mondom, ezzel mi egyetértünk, ezért az elmúlt 11 éves kormányzásunk során számos, rendkívül nagy sikerrel futó nemzeti konzultációt és népszavazást is tartottunk, amivel kapcsolatban önök sportot űztek ennek az elhallgatásából, a jelentéktelenítéséből, a negligálásából, a tudomásul nem vételéből. Hogyha önöknek tényleg fontos az emberek véleménye, akkor azt javaslom önöknek, hogy zárkózzanak fel ezekhez a formációkhoz, és akkor meg fogják tudni, hogy pontosan mit is gondolnak az emberek Magyarországon. [[Dr. Rétvári Bence: Amit ti mind bojkottáltatok!]] Ebből a hétvégén az úgynevezett előválasztás, vagyis a Gyurcsány-show kapcsán kaptak is egy fröccsöt, konkrétan Gyurcsány Ferenc, aki találkozott Magyarországgal és a magyar emberekkel. És tudja, az ön szövetségese, az önök szövetségese mit mondott, amikor kifejezte a nép az akaratát, amikor elmondta az egyszerű magyar választópolgár azt, hogy mit gondol Gyurcsány Ferencről? Akkor azt kiabálta neki fél centiről, vöröslő arccal, hogy fogja be a száját. Na, ez az a demokráciafelfogás. Képviselő úr, nem hallom az elhatárolódást. Tehát ha olyan fontos a demokrácia, ha olyan fontos a demokrácia, akkor miért nem áll föl, és miért nem mondja azt, hogy hát igen, szükségünk van…
Félreértette Tordai úr, nem most kell elhatárolódni, majd utána.
Szükségünk van ’22-ben a hatalomra, ezért mindenre képesek vagyunk, de azért tényleg van egy határ, amit nem lépünk át. Szerintem, ha ön éppen arról szónokol a parlamentben, hogy önnek fontos a demokrácia és fontos az emberek véleménye, akkor azt is egyértelművé kell tenni, hogy van egy határ, amit nem lépünk át, és az ön szövetségese, az ön főnöke ezt a határt immáron nem először, hanem többször is átlépte, és legutóbb ez a múlt hét végén történt meg, én önöktől semmilyen elhatárolódást nem találtunk. Ez a Gyurcsány Ferenc pedig pontosan ugyanaz a Gyurcsány Ferenc, aki 15 évvel ezelőtt a vele egyet nem értő magyarokkal szemben lovasrohamot vezényelt, kilőtte az emberek szemét, és utána megúszatta velük a felelősségre vonást, és még ráadásul a bűnösöket ki is tüntette. [[Arató Gergely: Orbánt fegyveres őrök védik az emberektől, az nem zavar?]] Kérdezik, hogy miért beszélünk a 15 évvel ezelőtti eseményekről. Azért, mert ugyanaz történik, mert Gyurcsány Ferenc ugyanaz az ember, ugyanúgy a baloldal vezetője, és ugyanúgy el akarja hallgattatni azokat az embereket, akik másként gondolkodnak, és ezt nem fogjuk hagyni. [[Z. Kárpát Dániel: Hogy nem fogod hagyni?]] A másik: kiemelte Csányi Sándor személyét, akit ezúton is üdvözlök, csak azt nem értem, hogy itt van egy félreértés. Nem arról beszéltek eddig, hogy ezeknek az embereknek börtönben van a helyük? Most mi történt? Valami gond van a lemezzel. Kéne egyeztetni itt a többiekkel, hogy most mi van. Most örülünk az ő támogatásuknak, örülünk a magyar üzletemberek támogatásának, vagy börtönbe akarjuk őket küldeni? A másik része, hogy tudja, Csányi Sándornak még milyen pozíciója van? Ő a Magyar Labdarúgó Szövetség elnöke. Ő felel a stadionépítésekért. Most akkor hogy is van ez a stadionépítésekkel? Hogy is van ez a labdás csapatsportágak támogatásával? Én örülök, hogy végre jobb belátásra bírtak, de akkor tessék bátran ezekben a felszólalásokban ezeket is kihangsúlyozni! A harmadik része, hogy Grazban nyertek a kommunisták. Hát gratulálok, Tordai képviselő úr, gratulálok! Én azt gondoltam, hogy ha én felállok itt a parlamentben, és azt mondom, hogy ne haragudjon, ön egy kommunista, akkor ön fel fog állni, és ki fogja ezt kérni magának. De nem! Ön megelőzött engem, felállt, és azt mondta, hogy én egy büszke kommunista vagyok, és az elvtársaim már Grazban nyertek. [[Derültség a Jobbik soraiból.]] Tudja, milyen eszme a kommunizmus? Tudja, milyen eszme a kommunizmus?! Több száz millió embert gyilkoltak meg annak az eszmének a nevében Kelet-Európában. Tudja, itt a parlamentben hányan ülnek azok, akiket személyükben vagy a szüleiken, nagyszüleiken keresztül annak az eszmének a nevében börtönbe zártak? [[13.20]] Lehet, hogy Nyugat-Európában van még támogatottság, de azért, mert ott nem próbálták ki. Tehát én azt szeretném javasolni, hogy ha kommunizmust szeretne építeni Tordai képviselő úr, akkor próbálja meg Nyugat-Európában, menjen ki, örüljön nekik. A magyarok nem szeretnének kommunizmust még egyszer Magyarországon. Karácsony Gergellyel kapcsolatban pedig én azt látom, hogy kétfajta baloldali politikus van jelen pillanatban. Az egyik nem képes semmire, ez Karácsony Gergely, Budapesten dugó van, hajléktalanok vannak, káosz van; a másik pedig mindenre képes. Ez Gyurcsány Ferenc, és az ő visszatérését kell megakadályoznunk nekünk, magyaroknak a hatalomba. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP képviselője, Schmuck Erzsébet asszony következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Holnap befejeződik az ellenzéki előválasztás, és szerda estére meg fogjuk tudni, hogy az egyéni országgyűlési választókörzetekben kik lesznek a kormánytöbbség kihívói 2022 áprilisában, és kik, mely miniszterelnök-jelöltek jutnak az ellenzéki előválasztás második fordulójába. Most még nem tudjuk a végeredményt, hogy kik lesznek a nyertesek és a vesztesek, de egy biztos, hogy az elmúlt napokban az bebizonyosodott, hogy az előválasztás tényleg a demokrácia ünnepe. Vasárnap estig több mint 500 ezren szavaztak a jövőre, mondták el véleményüket a kormányról, mondtak igent a változásra. Tették úgy, hogy semmi sem zavarta őket. Nem zavarta őket az, amikor kistelepüléseken észlelték, hogy a fideszesek figyelik őket, amikor odamentek és álltak a sátrak előtt. De az sem zavarta őket, hogy zuhog az eső, képesek voltak az emberek egy órát is ott állni, hogy szavazhassanak. Igen, valószínű, hogy kedd estére elmondhatjuk azt, hogy a választásra jogosultak 7-8 százaléka, esetleg akár 9-10 százaléka is részt vesz az előválasztáson. Ez óriási dolog! Ennyien megmozdultak annak ellenére, hogy az ellenzéknek nem voltak milliárdjai arra, hogy megfelelő módon tájékoztassák az embereket az előválasztás részleteiről, de az emberek egymásnak adták tovább és buzdították egymást, hogy hol, mikor, hogyan lehet szavazni. Megdöbbentő, de sajnos várható volt, hogy az adófizetők pénzéből több mint évi százmilliárd forintból fenntartott MTVA-nak, sem a köztévének, sem az állami hírügynökségnek nem sikerült ellátnia a közszolgálati feladatot, nem adott érdemi tájékoztatást az előválasztásról, úgy tett, mintha nem történne semmi, becsukták a szemüket vagy félrenéztek. Nem sikerült észrevenniük az előválasztást, nem sikerült észrevenni azt, hogy a sátorok előtt hosszú-hosszú sorok állnak, hogy az emberek elmentek és szavaznak. De mégis azért elmondhatjuk azt, hogy a miniszterelnöki vitát is és a helyi vitákat is sok millióan látták, kísérték figyelemmel, és ezek a milliók tudják azt, hogy így is lehet. Így is lehet egymással beszélni. Látták azt, hogy együttműködő, de adott esetben ellenérdekelt felek is tudnak vitatkozni felkészülten, szakmai érvekkel alátámasztottan. Ezek a viták azt is megmutatták, hogy nem az az egyedüli út, amit a miniszterelnök úr tesz, amikor péntek reggelente kinyilatkozik a Kossuth rádióban. Az ellenzéki pártok letették a kormányprogram alapjait, amiről valóban érdemi vita folyt. S utalni szeretnék arra, amit Orbán államtitkár úr mondott, igen, ez egészen más, mint a Fidesz hazug nemzeti konzultációi olyan kérdésekkel, amelyek jó része hazug, és amire csak egy választ lehetett adni, hogy „igen”. Az elmúlt hetekben a kitelepüléseken, az utcai rendezvényeken fantasztikus munkát végeztek az önkéntesek, az aktivisták, akiknek innen is csak köszönetet tudunk mondani, s ahogyan mindenkinek, aki részt vett a folyamatban vagy segítette ezt a folyamatot, buzdította az embereket, hogy jöjjenek el szavazni. Igen, ebben az országban nagyon sokféle ember él, jobb- és baloldali, zöld, liberális, konzervatív, szocialista, és még sorolhatnám. Az ország nem egy narancsszínű massza, ahogyan azt önök szeretnék látni. Sok mindenről mást gondolunk, és szeretnénk ennek hangot is adni, ezért akarunk igazi demokrácián belül élni, ezért váltottunk rendszert 1989-ben, és erre készülünk 2022-ben is. Az ellenzéki pártok a nézetkülönbségek ellenére együtt tudnak működni, a vitákat tudjuk kezelni, és meg tudjuk mutatni, hogy mi a különbség a demokrácia és a NER világa között. Tudjuk, hogy még nagyon sok a feladat, ami az ellenzék előtt áll a jövő évi választás előtt, de az előválasztás egyértelműen bebizonyította, hogy nagyon sokaknak elegük van az orbáni rendszerből, nagyon sokan már leküzdötték a teljesen jogos félelmüket, ki mertek menni a szavazósátrakhoz, és bátran merik vállalni, hogy igen, le kell váltani Orbán Viktort, a helyi kiskirályokat és a NER-oligarchákat. Egy új, igazságos, fenntartható országot kell felépíteni, ahol mindenkinek lehetősége van beleszólni a közügyekbe. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Amikor arról beszél a magyar baloldal, hogy milyen szép dolog az előválasztásnak nevezett Gyurcsány-show, és itt ki lehet választani a legjobb jelöltet, legalább annyi taktikai érzékük lehetett volna, hogy ne azt a képviselőt bízzák meg ezzel a feladattal, aki egyedül indul az előválasztáson esélyesként a saját körzetében, és ahol előre lehetett borítékoltan tudni, hogy ön fogja az előválasztás végén a legtöbb szavazatot kapni. Ez a Hazafias Népfront széles körű demokráciafelfogása. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Akkor ön persze még az akkori KISZ-ben vitte a zöld zászlót maga előtt, aztán folytatta ezt a Medgyessy-kormányban, hogy aztán 2021-ben a megújulásról és a rendszerváltás fontosságáról beszéljen. Nyilvánvalóan a baloldalon már több rendszerváltást is túlélt, nem megélt, nem alakított, hanem túlélt, tisztelt képviselő asszony. De jól mutatja az ön esete is azt, és az, hogy pont ön az, aki fölszólal ebben a témakörben, hogy ez igazából tényleg egy megrendezett Gyurcsány-show, ahol a háttéralkuk már mindent eldöntöttek, és nyilvánvalóan ki más lenne a baloldal vezetője, mint Gyurcsány Ferenc. Ki az még, aki annyira tudja befolyásolni, ha kell, zsarolni a saját oldalán lévő párttársait vagy más pártok vezetőit? Az a Gyurcsány Ferenc, akinek csak pár hónapba került az, hogy a D-209-es ügynököt, Medgyessy Pétert is megbuktatta, aki előbb a saját tanácsadójává, majd később miniszterévé tette, és ezzel hálálta meg Gyurcsány Ferenc, miután őt is megbuktatta, hogy átvegye tőle a hatalmat. Mégiscsak hogy gondolnánk, hogy bárki mást ne tudna ugyanígy másodpercek alatt az ujjai köré csavarni vagy kipöckölni a baloldali politikából. Azt pedig az őszödi beszédben hallhattuk, hogy gátlása Gyurcsány Ferencnek nincsen. Ha kell, meghamisítja a költségvetési számokat Brüsszel felé, ha kell, lovasrohamot vezényel a saját népe, a saját nemzete ellen. Ez az a jogállamiság, amiről önök beszélnek, hogy ezt szeretnék visszahozni Magyarországra. Nos, ennek a Gyurcsány Ferencnek semmifajta gátlása nincs. És ez kijön mindennap, nap mint nap. Most legutóbb azt láttuk, hogy egy centiről egy másik ember képébe hogyan kiabált oda és próbálta őt megfenyegetni, aztán rögtön gyorsan magyarázkodni is egy másik videóban. Most Gyurcsány Ferencnek nincs a kezében rendőrség, nincs a kezében vízágyú, nem tud a gumilövedékek kilövésére, a könnygáz kilövésére vagy a lovasrohamra parancsot adni, nincsenek nála Jakab Péter fojtófogást alkalmazó testőrei sem, vagy testőrnek látszó rendezvénybiztosítói, vagy magyarázhatják sokféleképpen. Ezért nem tudott mást tenni, mint odament és odakiabált annak a választónak az arcába, akivel elvileg ők a demokrácia sokszínűségét ünnepelték azon a fórumon, tisztelt képviselő asszony. A saját Facebook-csoportjukban azt írták az előválasztás lebonyolításáról, egy olyanban, ahol még Szabó Timea is talán adminisztrátori pozícióban van, hogy „Kajak ezt hazudjuk az embereknek, hogy külső támadás érte az előválasztás rendszerét? Ne már, ciki, ezt be kell vallani, hogy lefagyott.” Ilyeneket írtak önök, maguk a saját belső fórumaikon, tisztelt képviselő asszony. Ne keltsen más látszatot kifelé! S azt is láttuk és hallottuk, hogy Gyurcsány Ferenc hogyan mondta azt, hogy földönfutóvá fogja tenni azokat, akik értelmiségiként, művészként, ismert emberként a jobboldal mellett kiállnak. Tudja, pár héttel, pár hónappal ezelőtt volt egy megemlékezésünk a Tabánban, ahol a Hortobágyra deportáltakra emlékeztünk. S odajött hozzám egy hölgy, akit körülbelül hároméves korában vittek el a Hortobágyra, és azt mondta remegő hangon, hogy az ő szüleinek is azt mondták a negyvenes évek végén meg az ötvenes évek elején, hogy földönfutóvá fogják őket tenni. És aztán jött egyik nap a fekete autó, volt körülbelül húsz percük, volt negyven kiló lehetőségük, és magukat egy szerelvényen találták, amiről nem tudták, hogy a gulágra megy vagy a Hortobágyra megy. S ő szerencsésebb volt, mert a Hortobágyra ment, és szerencsésebb volt, mert a családjával visszatért. De amikor visszatért, tényleg földönfutó lett. Nemcsak addig a három évig, amíg ott voltak a Hortobágyon, hanem amikor visszajöttek, utána a rendszerváltásig megbélyegzett másodrendű állampolgárok voltak Magyarországon. S azok az emberek, akik annak a rendszernek a haszonélvezői voltak, most ugyanezeket a szavakat mondják, és azt mondják a jobboldaliaknak, hogy földönfutóvá teszünk benneteket. És van, akiben még él ez a reflex, mert emlékszik erre az időre. [[13.30]] De azt is láthattuk, hogy Vadai Ágnes ruandai példákkal fenyegeti a jobboldaliakat, Fekete-Győr András beront egy szerkesztőségbe, és ott az újságírókat fenyegeti meg. Azt is láttuk, sőt hallhattuk itt Jakab Pétertől a múlt héten, hogy szexuális erőszakkal fenyeget, Szabó Timea rendszeresen mindig börtönnel fenyeget. Tisztelt Képviselő Asszony! Ez az árkok betemetése? Ez a rendszerváltás, amit önök mondanak, hogy egy újabb békés időszak következik Magyarországon? Önök mást sem tesznek, csak folyamatosan gyűlöletet keltenek, abban az időszakban, amikor lenne mire büszkének lennünk Magyarországon. Ha megnézi ön azt, hogy rekordmagas foglalkoztatottság van, rekordalacsony munkanélküliség van Magyarországon, tényleg, olyan mértékben nő a gazdasági össztermék, a magyar emberek munkája, ami Magyarországon tud maradni, mert az önökhöz hasonló [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] baloldali politikusok nem viszik ki külföldre, hogy még adó-visszatérítésre és 13. havi nyugdíjra is lehetőség van. [[Arató Gergely: Választás előtt…]] Lenne minek örülni, ilyenkor nem gyűlöletkampányt kellene folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a DK képviselője, Arató Gergely következik.
Köszönöm szépen. Nagy örömmel látom itt államtitkár uraknak a rettegését az ellenzéki előválasztástól [[Derültség az államtitkárok soraiban.]] és attól, hogy félmillió ellenzéki választó fogja kiválasztani a legalkalmasabb jelölteket, akik megverik önöket jövőre. Az meg DK-sként külön öröm nekem, hogy azt is látom, hogy mennyire rettegnek Gyurcsány Ferenctől, és ellene harcolnak állandóan. [[Dr. Rétvári Bence: Egy ország retteg tőle!]] De fölösleges, mert nem egyedül Gyurcsány Ferenc fogja önöket megverni [[Dr. Orbán Balázs: Megverni?]] és eltávolítani a hatalomtól, hanem a magyar választók. Egy dolgot szeretnék kérni, hogy picit próbálják meg emelni a válaszok színvonalát, mert lassan szembejön a 2-es metró. [[Dr. Rétvári Bence: Mit is jelent ez? Dr. Völner Pál: A négyes! Dr. Rétvári Bence: Ezzel mire utaltál?]] Amiről én beszélni szeretnék, az fontosabb ennél és sokkal lényegesebb, mégpedig [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] a nők helyzete. Orbán Viktor miniszterelnök újra kifejtette azt, hogy szerinte hol van a nők helye. Tehát előbb-utóbb mindenki a konyhában köt ki, ha vacsorát készít az ember édesanyja vagy a felesége. A nőknek a konyhában a helye, a nők menjenek a konyhába. És most nem mennék bele Orbán Viktor családjába [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] azt gondolom, hogy szemben a Fidesszel, mi nem akarjuk megmondani, hogy ki hogyan éljen, hogy milyen legyen a családja. Legfeljebb azt tudom ajánlani, hogy ha a miniszterelnök esetleg mégis kipróbálná a főzést, akkor a „Gyurcsány a konyhában” című szakácskönyvben remek recepteket talál. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Völner Pál: Biznisz!]] De komolyra fordítva a szót, hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy önök lebecsülik a magyar nőket, önök még mindig a múlt században élnek. Ennek a következménye az is, hogy ma a magyar parlamentben Európában a legalacsonyabb a női képviselők aránya. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Bezzeg Izlandon!]] Önök nem lovaskocsival járnak, hanem autóval, nem postagalambbal kommunikálnak, hanem okostelefonnal. Ideje lenne a nők elismerésében is megérkezni, ha nem is a jelenbe, de legalább a XX. század végére. Talán nem kerülte el a figyelmüket, hogy tegnap véget ért egy történelmi korszak. A tegnapi németországi választás után új kancellárja lesz Németországnak. Angela Mercel… [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] …Merkel 16 évig volt Németország kancellárja, 16 éven keresztül töltötte be a tisztséget, és bebizonyította azt, hogy egy nő, aki céltudatos, empatikus, aki képes egyben tartani egy koalíciót, képes egyben tartani egy országot, igenis egy nagyhatalmat is el tud vezetni eredményesen és sikeresen. Ha Angela Merkel ideszületett volna Magyarországra, akkor önök kiküldték volna a konyhába vagy a szülőszobába, és nem a munkahelyre vagy a politikába. Az a helyzet, hogy persze tudjuk, hogy kik az önök hősei, hiszen Bencsik András megírta, hogy a hősök a tálibok. Azok a tálibok, akik kizavarják a munkahelyekről, az iskolákból a nőket, akik hazaküldik őket, hogy ott főzzenek, mint az a miniszterelnök álmában is szerepel. Tisztelt Kormánypárti Politikusok! Ébresztő! 2021-et írunk, és ma már mindenki tudja, hogy a nők vezetőnek is alkalmasak. Ma már mindenki tudja, hogy egy nő képes elvezetni egy országot. [[Dr. Orbán Balázs: Meg már egy évszázada tudja minden ember! Csak most jöttél rá? Közbeszólás a Fidesz soraiból. Az elnök csenget.]] Dönteni fognak erről a magyar választók, először az előválasztáson…
Vitányi képviselő úrnak sem adtam szót! Parancsoljon!
Köszönöm. Szóval, dönteni fognak róla most az előválasztáson, és dönteni fognak majd róla jövőre a választásokon is. Mi hisszük és tudjuk, hogy Dobrev Klára alkalmas az ellenzék miniszterelnök-jelöltjének, de nemcsak győzni tud Orbán Viktorral szemben majd megnézem az arcát, amikor rájön arra, hogy egy általa lenézett és konyhába valónak tartott nő győzi le , hanem irányítani és vezetni is fogja tudni ezt az országot. Mi abban hiszünk, hogy a nőknek egyenlő lehetőséget és egyenlő szerepet kell adni az élet minden területén, hogy lehetővé kell tenni azt, hogy választhassák a karriert, választhassák akár a politika világát is, és ugyanúgy lehessenek vezetők, mint a férfiak. Ezért miniszterelnök-jelöltünk Dobrev Klára, és ezért van az, hogy a Demokratikus Koalíciónak van arányában a legtöbb női képviselőjelöltje is az előválasztáson. Én azt kérem önöktől, hogy gondolják át, hogy hogyan gondolkodnak a nőkről, hogy mit képzelnek róluk. Gondolják át, mert nemcsak Dobrev Klárával, nemcsak az ellenzéki szavazókkal kerülnek szembe, hanem a saját édesanyjukkal, a saját feleségükkel, a saját lányaikkal is, ha ugyanezt az avítt, múlt századi vagy inkább két évszázaddal ezelőtti szöveget nyomják tovább. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Először is a metrós fenyegetésével kapcsolatban szeretnék reagálni. Ez abba a sorba illeszkedik, amit itt már megszokhattunk. Arra kérem, tegye meg, hogy jobban kifejti, hogy pontosan mire gondol, amikor érkező metróval fenyeget képviselőket és másokat is. [[Arató Gergely: Szimbólum!]] Ne haragudjon, de egész egyszerűen az ilyen fenyegetésekből lett utána cselekedet a XX. században, illetve az elmúlt években is. [[Arató Gergely: Hihetetlen!]] Ami a nőkkel kapcsolatos felvetéseit illeti, azért nem szeretnék az első felvetésére reagálni, mert egész egyszerűen álhír, amit ön állít. Megint hazudnak az elhangzottakkal kapcsolatban. Ami a nők szerepét illeti, nemcsak a politikában, hanem általában az életben, a kormány kiemelt törekvése, hogy minden tiszteletet és minden támogatást megadjon a magyar nőknek, például a munkaerőpiacon is. Ezért is lehet az, hogy a nők közötti munkanélküliség az elmúlt években harmadára csökkent. Az önök idejében ez 10 százalékos volt, most 3,3 százalékos. Egy gyermeket nevelő nő Magyarországon sokkal többféle támogatást kap, mint az önök kormányzása idején. Minden gyermeket nevelő nő számíthat erre a támogatásra, függetlenül attól, hogy egyedül neveli a gyermekét vagy éppen nagycsaládban, mindenki számíthat rá. Szigorodtak a családon belüli erőszakra vonatkozó büntetési tételek. Ez is a támogatást jelenti és azt fejezi ki. Ami pedig az előválasztásnak nevezett színjátékot illeti. Azt elhiszem, hogy ön nem szeretne erről beszélni itt a Házban, de az elmúlt napok világosan megmutatták, hogy mire lehet önöktől számítani. A debreceni fórum is világosan megmutatta. Ott volt egy állampolgár, aki mondjuk, abból nem csinált titkot, hogy nem éppen támogatója Gyurcsány Ferencnek, erre Gyurcsány Ferenc fogta magát, odament, és elkezdte fenyegetni. Azt mondta idézem -: „Nagyon gyorsan fogja be a száját! Megértette?”, ez hangzott el. [[Arató Gergely: Üvöltözött összevissza, zavarta a rendezvényt.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ez lenne az európai stílus, amit önök követelnek reggeltől estig? Megértem, hogy a laptopját bogarássza, de jó lenne, ha válaszolna arra [[Arató Gergely: Már nem tudok! Olyan a házszabály…! Ezt nem merted akkor mondani, amikor válaszolhattam rá!]] , hogy ez lennee az európai stílus, hogy az ön miniszterelnök-jelöltje, aki egyébként a baloldal vezetője is, azt mondja egy vele egyet nem értőnek, hogy fogja be a száját, megértette?! Ez lenne az európai stílus? Azért hozom ezt fel, tisztelt képviselő úr, mert ebben a mondatban minden benne van, mindent elmond ugyanis arról, hogy hogyan állnak azokhoz, akik másképp képzelik el Magyarország jövőjét, mint önök. Mindent elmond arról, hogy 15 év ide vagy oda, a baloldal erőszakossága semmit, de semmit nem változott. Ez az a hozzáállás, ez az a típusú fenyegetőzés, amiből a szemkilövetések lettek 2006-ban. Ez az a hozzáállás, ami miatt a parlamentben is egyre erőszakosabban lépnek fel a magukkal egyet nem értőkkel szemben. Bárcsak elmondhatnánk, hogy a többi baloldali párt azért nem ilyen! De azt látjuk, hogy Jakab Péter fórumán embert fojtogatnak, a Momentum újságírókat tiltana el, az elnöke füstgránátot dob a rendőrökre, az MSZP elnöke kirúgással fenyeget közalkalmazottakat, és ehhez képest, meg kell mondjam, hogy Karácsony Gergely még virágszál-politikát folytat azzal, hogy szimplán az alkotmányos rend ellen beszél Magyarországon. A közelgő választástól függetlenül egy dolgot azért állapítsunk meg, hogy ha önök elvileg felelős politikusként itt, az ország házában így viselkednek, akkor azt üzenik, hogy mindenki viselkedhet így az országban, és még ennél durvábban is. Márpedig ez nem helyes. Ha a sportban igaz az az állítás, hogy az erőszak nem pálya, akkor a közéletben, a politikában kétszeresen igaz. 2006-ban önök már megmutatták, hogy milyen az, amikor a baloldali erőszakosság hatalommal is párosul. Biztosan nem fogjuk hagyni, hogy még egyszer megtegyék. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Most az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktornak ma egy újabb üzenete érkezett. Ez az üzenet Németországból jött, ahol tegnap győztek a szociáldemokraták. A német politika változásai Európa jövőjét is nagyban befolyásolják, és természetesen hazánk szempontjából is hatalmas jelentőséggel bírnak, hiszen Berlin nemcsak a legfontosabb kereskedelmi és gazdasági partnerünk, de stratégiai szövetségesünk is. A németországi választás eredménye azt bizonyította be, hogy a szociáldemokrata gondolat nagyon is él és fejlődik Európában. Olaf Scholz személyében tapasztalt, kompetens, racionális és magabiztos kancellárja lehet Németországnak. Az SPD győzelme azt mutatja, hogy Németországban is egyre többen és többre értékelik a választók az emberközpontúságot, a szociális és a zöld szempontokat, amelyek növelik az állam gondoskodó szerepét. Ez az üzenet arról is szól, hogy a Fidesz és Orbán Viktor felett eljárt az idő [[Dr. Rétvári Bence: Már megint?]] , de nem ez az első jelzés. Ugye, emlékszünk még, amikor Orbán Viktor nagy mellénnyel Donald Trump győzelmét jósolta? Azt mondta, annyira biztos Trump győzelmében, hogy B terve sincs. És ezt a pancser jóslatot azóta is érzi az ország, mert a szabad világ választói elzavarták Orbán Viktor barátját, és ma Joe Biden az Egyesült Államok elnöke. Aztán nincs két hete, hogy Norvégiában a baloldali szociáldemokraták kerültek kormányra, most pedig minden jel arra mutat, hogy Németország következő kancellárja szintén szociáldemokrata lesz. Ezek egyértelmű üzenetek arról, hogy a szolidaritás, az igazságosság, az egyenlőség iránt egyre nagyobb a vágy. De nem is kell ennyire messze néznünk: ha Orbán Viktor kitekint a Karmelita kolostor erkélyéről, láthatja az előválasztási sátrak előtt hömpölygő sorokat, magyar emberek tömegei mondják ki ezekben a napokban, hogy elegük van Orbán Viktor korrupt és populista rendszeréből. Teljesen egyértelmű, hogy a világnak és Magyarországnak nincs szüksége illiberálisokra, szélsőséges populistákra. A közelmúlt választásai és a mostani német választások is azt üzenik, hogy a jövő baloldali és zöld, és látva a világban és Európában zajló baloldali és zöldfordulatot, érezzük a felelősségünket. A jövő szociális Európájának emberközpontúságát a Fidesz sosem fogja megérteni, és nem fogja soha támogatni, pedig az Európai Unió ebbe az irányba tart, ez a jövő: európai szintű magyar fizetések és európai szintű magyar nyugdíjak kellenek, még akkor is, ha a Fidesz és Orbán Viktor kézzel-lábbal tiltakozik ez ellen. A világban most zajló, most látható fordulatok azt igazolják, hogy az MSZP-Párbeszéd-szövetség programja a jövő Magyarországának programja, felzárkóztatott nyugdíjakkal, több fizetéssel, adómentes minimálbérrel, erős szakszervezetekkel, megduplázott családi pótlékkal, megnövelt összegű és idejű álláskeresési ellátással. A világ és Európa ebbe az irányba tart, és Magyarország is fel fog szállni erre a balra kanyarodó vonatra. A baloldali és zöldfordulathoz viszont baloldali, zöld- és szociáldemokrata miniszterelnök kell; nem liberális, nem jobboldali, hanem baloldali és szociáldemokrata, olyan miniszterelnök, aki hasonlóan gondolkodik, mint a változó világ új vezetői, és a multik helyett a dolgozó embereket képviseli. Karácsony Gergely ilyen miniszterelnöke lesz Magyarországnak. Ő az, aki képes összetartani az ellenzéki szövetséget, mert a legtöbb embert tudja megszólítani. Karácsony Gergely az, aki mögé pártszimpátiától függetlenül mindenki be tud állni, és nem utolsósorban ő az, akitől Orbán Viktor jelenleg a legjobban fél. Tisztelt Képviselőtársaim! Európa és a világ megüzente, hogy milyen lesz a jövő. Itt az idő, hogy meghalljuk ezt az üzenetet, és csatlakozzunk a győztesek csapatához közös jövőnkért, Magyarországért.
Ismét Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A baloldal nem tud arról leszokni, hogy külföldről akarja megnyerni a választásokat. Ön másról sem beszélt, mint hogy önöknek most külföldön lesznek szövetségesei, és ha a magyar emberek nem is támogatják ugyan azt, hogy a baloldal kormányt alakítson Magyarországon, ahogy ezt 2010-ben nagyon nem szerették volna, meg 2014-ben, meg 2018-ban, de majd külföldről önök el fogják érni a külföldi szövetségeseikkel, politikai nyomásra, médianyomásra. Valahogy úgy fogalmazott: „mert külföldnek baloldali miniszterelnök kell Magyarországon”. De, tisztelt képviselő úr, az elmúlt egy évszázad megtanította nekünk, hogy mi sose jártunk jól akkor, amikor külföldről mondták meg, hogy ki legyen Magyarország miniszerelnöke. Mi akkor jártunk jól, amikor a magyar emberek eldönthették szabadon, hogy ki legyen Magyarország miniszterelnöke. Ön miért külföldről akarja vezényelni a magyar politikát? Miért azt várja láthatóan tűkön ülve várja , hogy Joe Bidentől az új német kancellárig mindenki avatkozzon be a magyar belpolitikába, és próbálja meg önöket, ha már saját erőből nem megy, legfeljebb külföldi politikai nyomásra, gazdasági nyomásra meg médianyomásra valahogy mégiscsak visszasegíteni, Gyurcsány Ferenccel az élen, a hatalom közelébe; nem a magyar emberekben bízva, hanem a külföldi nyomásban bízva. Az elmúlt 100-120 év megtaníttatta velünk, hogy ezt a politikát sohasem szabad vinni. Ez azt jelenti, hogy önök minden külföldi kérést kiszolgálnak: privatizációs kérést, migrációs kérést, LMBT-kérést, mindent. Mert ha önök a külföldiektől várják a saját hatalomba segítésüket, akkor mindent úgy fognak csinálni, ahogy ők kérik. Ön azt mondta, hogy baloldali kormányzásra lenne szükség Magyarországon, tisztelt képviselő úr. Láthattuk, több ciklus is volt, amikor a baloldal Magyarországon kormányon volt. Először is, ha megnézzük, ebben az évszázadban, a baloldal csak milliárdosokat adott Magyarországon miniszterelnöknek: multimilliomos-milliárdos Medgyessy Pétert, milliárdos Gyurcsány Ferencet, milliárdos Bajnai Gordont. A baloldal mindig milliárdosokat juttatott Magyarországon hatalomba. [[Z. Kárpát Dániel: Tőletek távol álljon…]] És mit tettek önök, amikor ott voltak? 15-ször megemelték a rezsit. Ez egy baloldali kormányzás, 15-szöri rezsiemelés?! Elvettek egyhavi nyugdíjat az emberektől. Ez a baloldali kormányzás, a nyugdíj elvétele? Elvettek egyhavi bért orvosoktól, ápolóktól, pedagógusoktól. Ez a baloldali kormányzás önök szerint, egyhavi bér elvétele azoktól, akik másokért dolgoznak? A szociális dolgozóktól egyhavi bér elvétele, ez az a baloldali program, amit önök szeretnének folytatni?! 12 százalékos munkanélküliség. Mi más van, ami nehéz helyzetbe hozhatja tényleg a keresetből élő, kispénzű embereket, mint ha óriási a munkanélküliség? Mi teszi kiszolgáltatottabbá az embereket, ha nem az, ha óriási a munkanélküliség és rekordalacsony a foglalkoztatottság? És önök ezt érték el: 12 százalékos munkanélküliséget. Csak a rendszerváltáskori teljes összeomlás körül volt körülbelül akkora vagy nagyobb munkanélküliség, mint akkor, amikor önök kormányoztak, és önök ezt nevezik baloldali kormányzásnak, a 12 százalékos munkanélküliséget? Önöknek az ország IMF-hitellel való eladósítása, ez a baloldali kormányzás? A privatizáció, hogy mindent eladtak, még a Szent Koronát is elzálogosították önöknek a baloldali kormányzás? Amikor az önkormányzatokat a csőd közelébe vitték, 1200 milliárd forinttal kellett kisegíteni az önkormányzatokat, ez a baloldali kormányzás, ez az önkormányzatok megsegítése, hogy idejuttatták önök Magyarországot nyolc év után? Devizahitelekbe kergették az embereket [[Szilágyi György: Ti kezdtétek!]] mert elvették tőlük elvették tőlük! az otthonteremtési támogatásból nyújtott, kamattámogatott forinthitelek lehetőségét, és belehajszolták őket a devizahitelezésbe. Ez lenne a baloldali kormányzás, az emberektől, a családoktól elvenni a kamattámogatást, és helyette kitenni őket a devizahitelek kockázatának?! Önök ötéves adócsökkentési programot hirdetettek 2006-ban, majd a választások után 5 százalékkal megemelték az áfát. [[Z. Kárpát Dániel: Vegytisztán neoliberális…]] Az áfaemelés lenne a baloldali program, tisztelt képviselő úr? Önök ingatlanadót vezettek volna be, sőt be is vezették, csak az Alkotmánybíróság végül ezt megsemmisítette. Ez a baloldali program, ha valakinek van egy lakása, akkor önök azt megadóztatják? Önök kórházakat zárták be. Ez a baloldali program, hogy kevesebb helyre mehessenek az emberek kórházba? Önök 16 ezer aktív kórházi ágyat felszámoltak. [[Szilágyi György: Láttál már várólistát mostanában?]] Ez a baloldali program, hogy kevesebb ágyon tudják kezelni az embereket, aki pedig bejut, az fizessen kórházi napidíjat, aki pedig egy rendelőnek az ajtaját átlépi, az fizessen vizitdíjat?! Ez a baloldali program, ezt várják az emberek, ez a nyugat-európai szél, amely majd Budapest utcáin is fog fújni, hogy mindenki vizitdíjat, kórházi napidíjat fizessen, aki pedig tovább akar tanulni, az tandíjat fizessen? Ez lenne a baloldali gondolat, tisztelt képviselő úr? Az lenne a nők iránti tisztelet kifejeződése, amiről önök beszéltek, hogy a miniszterelnök azt mondja, hogy az öregecskedő feleségét mindenki le szeretné cserélni, és meg is érdemli? Az lenne a baloldali biztonság és a baloldali jövő, hogy romlik a közbiztonság? Az lenne a demokrácia, hogy Budapest utcáin könnygázzal, gumilövedékkel, lovasrohammal oszlatják azokat az embereket, akik megemlékeznek az ’56-os forradalmunk hőseiről teljesen békésen? Az lenne a baloldali út, hogy a tankönyvek árait 70 százalékkal emelték a kormányzásuk alatt, és privatizálták még a Nemzeti Tankönyvkiadót is, tisztelt képviselő úr? [[Az elnök csenget.]] És még sokáig lehetne folytatni, négyes metróval, völgyhíddal és őszödi beszéddel. Ebből a baloldalból nem kérünk! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! A magyarok hamarosan döntést fognak hozni, dönteni fognak arról, hogy ki legyen jövőre Orbán Viktor kihívója. [[Dömötör Csaba: Uh!]] Én egyvalamit biztosan tudok történelemtanárként is: ez az ország mindig akkor fejlődött, mindig akkor lépett egyről a kettőre, amikor olyanok vezették, akik képesek voltak ezért a hazáért áldozatot hozni. [[13.50]] Önök nem ilyenek. Önök nem áldozatot hoznak a népért, hanem a néptől várnak áldozatot, a dolgozóktól, a nyugdíjasoktól, a fiataloktól, azoktól, akik már eddig is a pénzük javát önökre áldozták, ha akarták, ha nem. Nincs még egy olyan ország, ahol 3 százalékkal emelik a nyugdíjakat, 3 százalékkal emelkednek a bérek, de egyébként 5 százalékkal gyengül a forint! Nincs még egy olyan ország, ahol a férfiaknak több mint a fele még azelőtt meghal, mielőtt nyugdíjba mehetne! Nincs még egy olyan ország, ahol annyi adót vonnak le a melóstól, mint nálunk! És akkor még nem beszéltem arról a pénzről, amit önök nem levonnak, hanem ellopnak a magyaroktól, például akkor, amikor nálunk valahogy egy kilométer autópálya négyszer többe kerül, mint Horvátországban. De emlékszem én arra, hogy volt itt önök között egy olyan fideszes országgyűlési képviselő, aki arról vált híressé, hogy az uniós pénznek már nem a 20 meg a 30 százalékát akarta zsebre vágni, hanem 90 százalékát. 10 százalékot, az aprót meghagyta volna a népnek, a többit zsebre akarta tenni. Önök szó szerint mindent el akarnak venni a magyar emberektől, el akarják venni a pénzüket, a jövőjüket, az egészségüket, az életüket. Hovatovább akkor, amikor lehallgatják a telefonjainkat egészen elképesztő! , akkor még oda is betörnek, ahol aztán végképp semmi keresnivalójuk nincs, a magánéletünkbe! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Én pedig azt mondom, hogy tűnjenek el onnan. Tűnjenek el a magánéletünkből, és tűnjenek el a közéletből is azok, akik adni soha nem adnak, mindig csak elvesznek! Jó, igazuk van, legyünk korrektek, valamihez tényleg nem nyúlnak hozzá még önök sem, a 28 500-as minimálnyugdíjhoz meg, mondjuk, meg a 12 ezres családi pótlékhoz. Na, ahhoz nem nyúlnak hozzá speciel, 13 éve nem nyúlnak hozzá, nehogy már emelkedjen! [[Dr. Rétvári Bence: 13 éve kormányzunk? Nem is tudtam!]] Önök Európa szegényházává tették ezt az országot, saját magukat pedig milliárdossá. Feláldozták a nemzetet a saját gazdagodásuk oltárán. Márpedig, aki ilyet tesz, na, annak nálam leáldozott. Azzal szemben nincs kegyelem, nincs félrenézés, nincs megbocsátás, csak kőkemény elszámoltatás! [[Dr. Rétvári Bence: Fojtófogás!]] Ez lesz és ezt most már az ellenzéki kollégáimnak mondom az új kormány hitelességpróbája. Mert nagyon sok mindenhez pénz kell, de ahhoz, hogy a bűnösök kezén kattanjon a bilincs, nem kell se pénzzel teli államkassza, se uniós támogatás, se brüsszeli engedély, egyvalami kell hozzá: kőkemény akarat. Bennünk megvan! [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Csak az van!]] Mi, ellenzékiek meghoztuk az áldozatot ezért az országért. Meghoztuk az áldozatot akkor, amikor képesek voltunk kompromisszumokat kötni, képesek voltunk engedni [[Dr. Rétvári Bence: Gyurcsánynak behódoltatok!]] képesek voltunk, ha kellett, egyet hátralépni azért, hogy a nemzet kettőt léphessen előre. [[Dr. Rétvári Bence: Hátat fordítottatok!]] Mi, ellenzékiek készen állunk! Készen állunk arra, hogy legyőzzük önöket, készen állunk arra, hogy lebontsuk az önök rendszerét, és készen állunk arra is, hogy utána felépítsük a szabadság és a jólét Magyarországát, egy olyan országot, ahol nem az jut magasabbra, aki mélyebbre hajol, hanem aki jobban teljesít; egy olyan országot, ahol csak rajtad múlik, hogy mire viszed az életben, az állam pedig támogatni fog a céljaid elérésében és nem akadályozni. Új kormányra van szükség. Új kormányra, amelyik érted van és nem ellened; amelyik nem lehallgat, hanem meghallgat; amelyik nem a kilakoltatást támogatja, hanem a lakhatást; nem a keleti vendégmunkásokban hisz, hanem a nyugati bérekben; nem leépíti az egészségügyet, hanem fejleszti; nem szétveri az oktatást, hanem modernizálja. Új kormányra van szükség, amelyik nem Kelet felé fordul, nem elzárkózik a Nyugattól, hanem felzárkózik hozzá, bérekben, nyugdíjakban. És most persze én is mondhatnék itt hatalmas ígéreteket, mint ahogy a miniszterelnök úr ezt teszi 30 éve, csakhogy én nem akarom folytatni az elmúlt 30 év politikáját, véget akarok vetni ennek a 30 évnek, és tiszta lapot akarok nyitni az ország történetében. [[Dr. Rétvári Bence: Fojtófogás!]] Ezért éppen csak annyit ígérek, amennyit biztosan tudok, és azt biztosan tudom, hogy 30 év mocskát itt senki nem fogja 30 nap alatt helyrehozni. Azt biztosan tudom, hogy piszok nehéz lesz romjaiból újjáépíteni ezt az országot. De azt is biztosan tudom, hogy ha jó a cél és jó az irány; ha a kapitány fegyelmezett és nem fél bilincsbe verni a bűnösöket, ha képes úgy kiállni a nemzet egysége mellett, hogy közben megőrzi a nemzet sokszínűségét, ha képes kőkeményen képviselni a melósok, a nyugdíjasok, a fiatalok érdekeit, akkor 30 év tévelygés után végre ez a nemzet nem fog többé eltévedni, ellenben végig fogja járni a saját útját, és el fogjuk érni azt, amit 30 évvel ezelőtt nekünk megígérték, a szabadságot és a jólétet. Minden egyes nappal, minden egyes héttel közelebb fogunk kerülni a nyugati bérekhez, a tisztességes nyugdíjakhoz, a minőségi betegellátáshoz, a modern oktatáshoz, az emberhez méltó lakhatáshoz, az európai élethez. Ez az, amit felelősen meg tudok ígérni, mert ez az, amit felelősen be is tudok tartani. Velem nemcsak kormányt fogunk váltani, hanem végre rendszert is. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt, hogy mennyire komolyan vehető a Jobbik mint esetleges kormányzó erő, jól mutatja az ózdi jelöltjük karlendítése. Ha önök nem tartoznának már teljesen együvé, ha nem olvadtak volna egybe, akkor a baloldali pártok, amelyek korábban tömött sorokban tüntettek az ilyen cselekedetek ellen, már rég visszaléptették volna ezt a jelöltet, maga pedig kiáll mellette. Türelemmel végighallgatjuk azokat a felszólalásait, amit minden bizonnyal mások kérnek öntől, de akárhányszor hallgatjuk végig, egész egyszerűen nem tudjuk komolyan venni, és ennek kettő fő oka van. Az egyik az, hogy az alapvető tények sem stimmelnek benne, a másik pedig az, ha egy icipicit, egy icipici mákszemnyit fontosnak tartaná a magyarok megélhetését, akkor nem fogott volna össze az országvesztőkkel. Ön a melósokra és a dolgozókra hivatkozik. Most nem én mondok ezzel újat önnek, mert nagyon is jól tudja, hogy az új főnökei kormányzása idején 13 százalékkal nőttek a reálbérek Magyarországon; 13 százalékkal, a mostani kormányzás alatt 70 százalékkal. Az akkori gazdaságiválság-kezelés 7 százalékos zsugorodást hozott ennek az országnak, idén pedig van arra esélyünk, hogy akár 7 százalékos legyen a gazdasági növekedés, tehát pluszban. Ha tényleg fontos lenne önnek a munkahelyteremtés és a munkahelyek védelme, akkor nem hagyná figyelmen kívül, hogy ez a kormány megharmadolta a munkanélküliséget. Ez az ön szűkebb hazájában, Borsodban azt jelenti, hogy 17 százalékról 5 százalékra esett a munkanélküliség. 17-ről 5-re! [[Jakab Péter: Már csak 5 százalékot kellene elérni…]] A fiatalokat is említette. Ez az a kormány, amelyik 25 év alatt adómentességet biztosít majd a magyar fiataloknak. Legyen már szíves, kérdezze már meg az új szövetségeseitől, hogy mekkora volt az adókulcs a baloldali kormányzás idején! Akár 36 százalékos is. Látom, hogy önnek részt kell vennie ebben a baloldali előválasztásnak nevezett izében. A vitákban is részt kell vennie. Magunk között vagyunk, azt látjuk, hogy önre epizódszerepet osztottak, ami abból is látszik, hogy egyetlen nyikk hangot nem ad akkor, amikor olyan tervekről beszélnek, amelyek munkahelyellenesek, és gátolják a bérek növekedését. Például, amikor arról beszélnek, hogy emelnék a társasági adót, és hiába néz nagy kérdőn, mert költségvetési módosítót is benyújtottak ennek érdekében [[Z. Kárpát Dániel: Multik szolgája védi a multikat!]] szóval, amikor emelnék a társasági adót, akkor miért nem tiltakozik? Amikor magasabb jövedelemadó-kulcsot akarnak, akkor miért nem tiltakozik? Amikor támadják a családi adókedvezmények rendszerét, akkor miért nem tiltakozik? [[Z. Kárpát Dániel: Nem támadjuk! Jakab Péter: Más műsort néztél!]] Ezekben az a közös, hogy ha megvalósítaná őket a baloldal, akkor nem magasabb bér lenne belőle, hanem sokkal-sokkal alacsonyabb. Miért? Hogy olyanoknak adják, akik nem munkából akarnak megélni ebben az országban. De még egyszer felteszem a kérdést: ilyenkor miért nem tiltakozik? És valójában ez a kérdés költői, azért nem tiltakozik ön, mert már nincs rá lehetősége. A Jobbik és ön személy szerint elvesztette az önálló döntés lehetőségét. Nem is elvesztette, hanem önként odaadta azoknak, akik ellen a Jobbik létrejött, a posztkommunistáknak. [[Z. Kárpát Dániel: Magatokért mondjad, ne miattunk!]] Gyurcsány Ferencet pár nappal ezelőtt egy rádióműsorban arról kérdezték, mit gondol arról, hogy ön pár hónapja még azt mondta, hogy nem megy vele egy listára. Gyurcsány Ferenc válasza: Hát, aztán jött. Ezt válaszolta, ilyen hetykén; a főnök-beosztotti viszony minden nyugalmával. Ön nagyon hosszú utat tett meg a Jobbikkal, nem olyan rég még azt követelte, hogy a szemkilövetők kapják meg a büntetésüket. Az ön körül ülők is ezt követelték. Ön nem olyan rég még azt követelte, hogy Gyurcsány Ferencet tiltsák ki Miskolcról. Ön még pár hónapja is arról beszélt, hogy piszok nehéz volt leülni tolvajokkal tárgyalni. És aztán mi történt? Aláírt nekik. Mit aláírt, az egyik legaktívabb tagozat lettek! És ez annyira így van, hogy még Miskolcon is Miskolcon is, tisztelt képviselő hölgyek és urak! DK-s jelöltet kell támogatnia Jakab Péternek. [[Jakab Péter: Félsz, mi?]] Elmegy Miskolcra, és szavazatával támogatja a DK-s jelöltet. Tehát odamegy, és szavaz a Gyurcsány-pártra. [[Dr. Rétvári Bence: Behódolás!]] Mi a következtetés? Még a saját városában is Gyurcsány Ferencet kell támogatnia. Nem kínos egy kicsit? [[Jakab Péter: Olyan buta vagy!]] Nem kínos? [[Jakab Péter: Ez a kínos, hogy ebben a székben olyan ember ül!]] Egy dolgot kérdeznék csak, ha majd ezek után az előválasztásnak nevezett izében a sokadik helyet sikerül elérnie, és amikor mindenki számára egyértelmű lesz, hogy a baloldal beolvasztotta [[Jakab Péter: Mi az, hogy izé? Választékosabban beszélj már abból a székből! Izé…]] bedarálta és felhasználta a Jobbikot, akkor mit mond majd ön a korábbi támogatóinak. Bizonyos szempontból nagyon is megértem, hogy ön testőrökkel járja az országot, mindenesetre ráléptek egy útra, és erről már nem lehet visszafordulni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Udvari bolond! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a KDNP frakcióvezetője, Simicskó István következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az ez évi rekord dőlt meg a déli határainkon elfogott migránsok számát illetően. [[14.00]] Csak az elmúlt hétvégén vasárnapig 1314 migránssal szemben léptek fel a rendőreink és a katonáink a déli határainkon. Az idén eddig elfogott illegális migránsok száma elérte a 80 ezer főt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanígy emelkedtek az embercsempészekkel szembeni fellépések is, hiszen az elfogott embercsempészek száma elérte a 780 főt. Megdöbbentő számok ezek, és még akkor az afganisztáni kivonulás teljes hatását és következményét nem is látjuk. Kísértetiesen hasonlítanak ezek a számok a 2015 előtti időszakhoz. Emlékszünk arra, hogy több mint 400 ezer migráns vonult végig Magyarországon, és szükség volt a kerítés megépítésére, és megtettük; ezzel egyben nemcsak Magyarországot, a magyar embereket, hanem egész Európát védelmezzük mind a mai napig. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem szeretnénk, hogy ez az állapot ismét előfordulhasson. Nyilván a kerítés és a határőrizet, a határvédelem lehetővé teszi azt, hogy a magyar emberek továbbra is biztonságban legyenek, de az biztos, hogy erősödik a migrációs nyomás a déli határainkon. A számok egyértelműen ezt mutatják. Ha nem lett volna és nem lenne határkerítés, belegondolni is rossz, hiszen több millió migráns juthatott volna el így Európa szívébe az elmúlt években. Van egy régi mondás, egy régi bölcs mondás, egy népi mondás, mégpedig ez így szól, hogy „a jó szomszédot a jó kerítés teszi”, nyilván hogy ez a szomszédság hol áll, nem itt tartanánk, ha Szerbiát már fölvették volna az Európai Unióba, és minél délebbre tudtuk volna ezt a biztonsági határkerítést megépíteni. A gyenge pontokat is látjuk. Hármat hadd említsek, tisztelt képviselőtársaim! Brüsszel hozzáállása hiszen a védelmi akarat hiányát látjuk , nem tanultak az elmúlt évek kudarcaiból és problémáiból. A nyugati civilizációnk szellemi hanyatlása, válsága; a gyökereitől egyre inkább elszakadó Európát láthatunk. Gyenge pontnak számít a hazai baloldal is, tisztelt képviselőtársaim, hiszen mindvégig hátráltatták a kerítésépítést, nem támogatták mindezt. A brüsszeli hozzáállásról még annyit, hogy emlékszünk arra, amikor pontosan Angela Merkel jelentette ki, hogy aki szír, azt be kell fogadni azonnal. Ezek után szinte minden migráns szírnek vallotta magát. Most nagy valószínűséggel mindenki afgánnak fogja vallani magát majd, hogy szabad utat nyerjen az Európai Unió szívébe való bejutáshoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudjuk, hogy mit jelent a migráció. Van ennek egy definíciója is: emberek életvitelszerű áttelepülése születési országából vagy korábbi lakóhelyéről egy másik országba, adott esetben itt az Európai Unióba, de mindenképpen népességmozgást jelent, bevándorlást jelent. 2015-ben láthattuk, és az elmúlt időszakban is jól láthattuk mindezt, mégpedig azt is láthattuk, hogy teljesen más gyökerű, más civilizációból, más kultúrából, más felekezettel rendelkező milliók illegálisan, ellenőrzés nélkül jutottak be az Európai Unióba. Magyarország, a magyar kormány volt az első, tisztelt képviselőtársaim, aki felhívta ennek a veszélyére a figyelmet, és számtalan fórumon jeleztük a problémát magát. A terrorizmus növekedése, a terrorcselekmények számának a növekedése, a no-go zónák kialakulása és ennek veszélyei, a nők elleni erőszakos fellépések, az egyházi személyek, a papok elleni erőszakos, hogy ne mondjam, gyilkosságok is elkövetésre kerültek, tehát láthatjuk ennek a tényleges veszélyét. A hazai baloldal sajnos a kezdetektől fogva támadta a kerítés megépítését, és annak lebontását követelte. A migrációt álproblémának nevezték, sőt volt, aki odáig ragadtatta magát, hogy csak a Fidesz-KDNP találta ki magát a migrációt, még ilyen kijelentés is volt baloldali politikusok részéről. Legutóbb a Gyurcsány-show egyik részét volt szerencsém végigtekinteni egy sárbogárdi fórumon egy stand-up comedy show formájában, ahol Gyurcsány Ferenc kifejtette, hogy a migrációt ők fenntartással nézik, mert látják, hogy a magyar emberek ezt nem támogatják, ezért tartózkodó álláspontot képviselnek. De ezen továbbment, hiszen Karácsony Gergellyel mondatta ki végül is azt, hogy azért nem kampányolnak ezzel, mert ők továbbra is a bevándorlás pártján állnak, a bevándorlás oldalán állnak, de ezzel nem nyerhetik meg a választást. A KDNP álláspontja a következő: meg kell állítani a migrációt, és oda kell vinni a segítséget, ahol a baj keletkezik, nem pedig behozni azt Európába. Ebben támogatjuk továbbra is a kormányt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Németh Szilárd államtitkár úré a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Mondhatnám azt is, hogy tisztelt Fidesz-KDNP-frakció, mert egy kezemen meg tudnám számolni, hogy hány ellenzéki képviselő maradt a teremben ahhoz a két utolsó napirend előtti hozzászóláshoz, ami valójában a valóságról szól. Mert mit hallgathattunk eddig? Gyakorlatilag öntömjénezés, a Gyurcsány-show nemesítése, a saját maguk dolgaival való foglalkozás és a kormány és a kormánypártok nagyon hitvány gyalázása. Ebből nagyjából összefoglalhattuk annak a néhány hozzászólásnak a lényegét, ami a baloldal részéről itt ma elhangzott. Köszönöm szépen Simicskó István frakcióvezető úrnak, volt honvédelmi miniszternek, aki személyesen is részt vett azokban a feladatokban, amelyeket 2015 után a parlament és a kormány döntései alapján a határ mentén meg kellett tenni, hogy erre a fontos kérdésre rávilágított. Ő mondott nagyon beszédes adatokat, de én egy viszonyszámot is mondanék. Tavaly összességében 46 ezer migránssal szemben kellett intézkedni a magyar határőröknek, a honvédeknek és a rendőröknek. Ez az idén, amit hallhattunk, most már átlépte a 80 ezret szeptember végére, és közel 800 embercsempészt fogtak el. Tavaly ez a szám összesen 285 volt. Folyamatosan emelkedő, minden hétről hétre nagyobb számokat kapunk a statisztikában. Az, hogy ma Magyarországon nincsenek azok az állapotok, amelyekre frakcióvezető úr is utalt a 2015-ös 400 ezer migráns átrohanása az országon, az autópályák megszállása, a tanyák élhetetlenné tétele, a városokban a közparkok elfoglalása, a vonaton ahogy utaztak; gondolom, mindenki emlékszik erre a rettenetre , csak annak köszönhető, hogy most, 2021-ben ezt nem kell átélnünk, illetve a jövőre nézve ahogy az afganisztáni helyzetet is említetted, bizony ezek a számok növekedni fognak, nos, hogy nem kell átélnünk, ez csak a mi döntéseinknek, csak a Fidesz-KDNP parlamenti frakciójának és az Orbán Viktor vezette magyar kormány döntéseinek köszönhető, amit egyébként, mondjuk meg őszintén, nagyon könnyen meghoztunk. Ezt a „könnyen”-t akár idézőjelbe is tehetném, de mivel mi konzultáltunk az emberekkel nemzeti konzultáción és népszavazáson, pontosan az emberek azt az álláspontot erősítették meg mindhárom esetben, ami arról szólt, hogy védjük meg az országot, teljesítsük a schengeni kötelezettségünket, és így védjük meg Európát is attól a migránstömegtől, amely ide, a határainkra érkezik. Meghoztuk azokat a döntéseket, aminek következtében a műszaki és a jogi határzár megépült, illetve elkészült. Nagyon erős migrációs törvényeket hoztunk, a kerítést felépítettük, és a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet évek óta fenntartjuk, tehát nemcsak a kerítésnél lehet elfogni bejövő migránsokat, hanem az ország bármely területén, és van is erre szép számmal egyébként példa. Például a csepeli szabadkikötőben már többször kaptak el illegális migránsokat. Azt gondolom, ez eléggé jó mélyen bent van az ország területén. Van itt egy másik veszélyhelyzet: nemcsak az ha ezek itt visszatérnének a hatalomba 2022-ben , hogy lebontanák a kerítést, nemcsak az, hogy teljesítenék Brüsszelnek a kötelező kvótás kéréseit, elözönlesztenék az országot migránsokkal, hanem gyakorlatilag még azokat a családtámogatási és a nyugdíjasok megélhetését segítő intézkedéseinket, itt a 13. havi nyugdíj visszaépítésére, a nyugdíjprémiumra, a nyugdíj-kiegészítésre gondolok, a családtámogatási kedvezményekre, a gyermeket nevelők jövőre bevezetendő adó-visszatérítésére, ezeket egyetlenegy tollvonással meg kellene szüntetniük, mert ők nem a magyar gyermekeket, a magyar gyermekeket nevelő családokat tekintik legfontosabbnak ebben az országban, hanem a migránsokat, és ezeknek valamiből lakást, támogatást, ingyenpénzt adni kell. Ezt vonnák el az emberektől, ezért óriási veszély az, hogyha a magyar hazai baloldal, bár Karácsonnyal az élen, de mégiscsak az egész Gyurcsány-korszakot visszahozná, óriási veszteségünk lenne. Ne hagyjuk, hogy a baloldal visszatérjen! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[14.10]]
Szatmáry Kristóf képviselő úr következik, a Fidesz részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hallgatva itt a napirend előtti fölszólalásokat, főleg az ellenzéki frakcióvezetők által elmondottakat, igazából az az egy népi bölcsesség jut eszembe, hogy a puding próbája az evés, és már elnézést kérek, de a baloldali pudingot a magyar nép már próbálta, és nem kér belőle. Komolyra fordítva a szót, pont a válság kapcsán mondható el az, hogy egy ország, egy közösség igazi erejét, cselekvőképességét igazából nem is a békeidők, hanem a válságok szokták megmutatni, és ezek alapján, a válságkezelés alapján Magyarország ma egy sikeres ország. Sikeresen kezelte a válságot, és bízunk abban, hogy az a lendület, amit 2021-ben vett a magyar gazdaság, velünk marad a közeljövőben is. A becslések szerint 7-7,5 százalék közötti növekedést is elérhetünk 2021-ben, és ez alapvetően azoknak a gazdaságpolitikai intézkedéseknek is köszönhető, amelyeket a kormány az elmúlt időszakban meghozott. Azon kevés európai ország közé tartozhatunk, amelyek elérték a válság előtti teljesítményüket. A gazdaság újraindítását a munkaerőpiaci helyzetkép is jól tükrözi, soha ennyien nem dolgoztak Magyarországon, 4,7 millió foglalkoztatottat tudunk számontartani. A munkanélküliség is az egyik legalacsonyabb, 4 százalék körüli. Nem lehet eleget hangsúlyozni, hogy ez alapvetően annak köszönhető, hogy mindig is a tudás- és munkaalapú, vagyis nem a segélyalapú válságkezelésben hittünk. Most azért kell harcolnunk 2021 őszén, hogy gyorsabban tudjuk visszaépíteni mindazt, amit korábban elvettek, a 13. havi nyugdíjat, és nemcsak azt, hogy a korábbi tervek szerint a második heti, hanem hogy a harmadik, esetleg a negyedik heti többletet is megkaphassák a magyar nyugdíjasok. Ugyanis, itt az a nagy különbség talán, hogy nem hozamra, nem hitelből akarunk nyugdíjat emelni, mint ahogy azt tették korábban, hanem úgy szeretnénk, hogy teljesítmény, a magyar gazdaság teljesítménye van mögötte, és azért kell dolgoznunk, hogy úgy állhassunk a következő választásokkor az emberek elé, hogy amit a Gyurcsány-Bajnai-kormány elvett a nyugdíjasoktól, azt mi visszaadjuk. Egyébként a magyar emberek szerencsére elmondhatják a véleményüket a nemzeti konzultáció keretében is, és arra az egyszerű kérdésre, hogy mit gondolnak a minimálbérről, nagyon egyértelműen több mint 90 százalék elmondta, hogy igenis, támogatja a kormányzatnak azt a tervét, hogy 200 ezer forintra kerüljön vissza vagy fölemelésre a minimálbér. Jól jellemzi talán a különbséget a baloldali vezetéshez képest, hogy Magyarországon 2022 januárjában annyi lesz a minimálbér, mint Gyurcsány Ferenc kormányzása alatt az átlagbér volt. Itt fontos megemlíteni, hogy egyébként a minimálbér önmagában is majdnem háromszorosa annak, mint a baloldali kormányzás utolsó évében. A gazdaság újraindítása minden várakozást felülmúlóan sikerül, komoly esély van az idei évben az 5,5 százalék fölötti növekedésre, és így valóban azon kell gondolkodnunk, hogy mi legyen azzal a többlettel, amit a gazdaság teljesítménye kínál. A legigazságosabbnak természetesen az tűnik, hogy adjuk vissza a befizetett szja-t azoknak, akik ezt megtermelték, a gyermeket nevelő családoknak és a kisvállalkozásoknak. A kormány által tervezett szja-visszatérítés minden olyan gyermekes szülőnek jár, aki családi pótlékra jogosult, fontos, hogy ha a családban mindkét szülőnek van bejelentett munkahelye, akkor természetesen mindkettőjüknek visszajár a személyi jövedelemadó. Az adó-visszatérítést a vállalkozók is megkaphatják, ha van gyermekük, így a jogosultak körét gyarapíthatják az egyéni vállalkozók, a mezőgazdasági őstermelők, az ingatlan-bérbeadók, a katás és az ekhós adózók is. A gyermeket nevelő katás vállalkozók így 2021-es adójuk egynegyedét is visszakaphatják. A családi adó-visszatérítés feltétele természetesen az, hogy a magyar gazdaság növekedése az idén elérje ezt a kitűzött 5,5 százalékot. A jelenlegi számítások szerint erre minden esélyünk megvan, így ez azt jelentheti, hogy 1 millió 900 ezer szülőnek mintegy 600 milliárd forint jár vissza. Ez minden idők legnagyobb családi adókedvezménye. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarország ma erősebb, mint a válság előtt, a magyar közösség ma erősebb, mint a válság előtt. Mi ezért fogunk dolgozni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg nekem, hogy egy péntek esti közleményből idézzek. Ezt a Moody’s, a világ egyik legnagyobb hitelminősítője tette közzé Magyarországról. A három nagy hitelminősítő közül a Moody’s aktuális felülvizsgálata során javított Magyarország Baa besorolásán Baa2-re, valamint ennek megfelelően stabilnak minősítette az ország kilátását. Ezzel Magyarország adósminősítése mind a három hitelminősítőnél egy szintre került, vagyis mind a három hitelminősítő Magyarországot befektetésre ajánlja. De minek köszönhető ez? A felminősítés a gazdaság ellenállóképességének és az ebből adódó kedvező növekedési kilátásnak köszönhető, melyet a kormányzat növekedésbarát gazdaságpolitikája alapozott meg. Tekintettel a koronavírus-járvány által átszabott, bizonytalanná vált globális gazdasági környezetre, jelentőségteljes, hogy a válság közepette meglehetősen erősnek ítélte meg a hitelminősítő hazánk teljesítményét, stabilitását és válságkezelési stratégiáját. Tisztelt Képviselők! Ezt nem az ellenzék mondja, még csak nem is a kormánypártiak mondják, hanem egy független hitelminősítő, aki eddig is nagyon szigorú volt Magyarország teljesítményével. De ha tovább figyeljük az ő elemzésüket, kiderül belőle, hogy Európában a magyar gazdaság az egyik legjobban teljesített, például kimondják, hogy a válság alatt a GDP kevésbé csökkent, mint az Európai Unió átlaga. Ugyanakkor pedig az újraindítással a legjobb öt közé került Magyarország. Azt mondják ők, hogy a magyar gazdaság, a magyar költségvetés jó úton halad. Azt gondolom, hogy ez nagyon komoly elismerése az elmúlt hónapok, évek kormányzati munkájának. De minek is köszönhető ez? Annak köszönhető, hogy a kormány kimondta a válság idején is, hogy a munkahelyek védelme a legfontosabb; a munkahelyek védelme. A munkavállalókat a munkahelyükhöz kell kötni abban a nehéz időszakban is, amikor nincs annyi munkájuk, hogy nyolc órában tudjanak dolgozni. Mit mondott erre a baloldal? Azt mondta a baloldal: nem, segélyt kell nekik adni, a segély idejét föl kell emelni háromszorosára, a segély összegét pedig meg kell növelni, és ha ez így beteljesül, akkor fogunk jól válságot kezelni. Íme, itt a bizonyíték: a Moody’s hitelminősítő kimondta, hogy nem ez az útja, hanem az, hogy a gazdaság részeinek, a gazdasági vállalkozásoknak, azok munkavállalóinak igenis a teljesítményre kell koncentrálni. A másik gondolkodás, ami jellemezte, jellemzi a kormányt, az a beruházásösztönzés; a beruházásösztönzés, a befektetésösztönzés. Amikor a legnagyobb válság volt, és a legnagyobb baj volt, akkor is azt mondtuk, hogy jöjjenek, jöjjenek Magyarországra, teremtsenek munkahelyet, vagy erősítsék meg a munkahelyeket. Ehhez persze az uniós pénzeket is sikerült felhasználni, és a magyar költségvetés is jelentős támogatást adott ahhoz. A következő kormányzati alapvető gazdasági gondolat az adócsökkentés. Az adócsökkentés, hiszen ezzel tudjuk idecsábítani a külföldi tőkét, ezzel tudjuk megerősíteni a hazai vállalkozásokat. [[14.20]] Ezzel tudjuk a munkavállalóknak a jövedelmét növelni, és lám, a Moody’s kimondta, hogy Magyarország ebben a kérdésben is jól gondolkodik, és nemcsak jól gondolkodik, hanem jól hajtja azt végre, hiszen Magyarország adóbevétele a kisebb adók mellett is jelentősen több, mint az elmúlt időszakban volt, és jelentősen növekszik. És a negyedik ilyen tétel pedig a családok támogatása. A családok támogatása Magyarországon most már az egész világban elismerést kap. Ahhoz, hogy a családokat tudjuk támogatni, így kell gazdaságilag gondolkodni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] ahogy elmondtam, és így lesz jövedelem ahhoz, hogy a családok jól érezzék magukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Bencsik János, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Bősz Anett, DK; Varga Zoltán, DK; Hajdu László, DK és Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Burány Sándor, Párbeszéd; Csárdi Antal, LMP; Varga Zoltán, DK; Varga László, MSZP; Balczó Zoltán, Jobbik; Vejkey Imre, KDNP és Selmeczi Gabriella, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik és Varga-Damm Andrea, független.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. szeptember 20án 22.B.146/2021/4. számon az Egri Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi bizottság az ügyben benyújtotta határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a mai ülésnapon döntünk. Továbbá tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló másik indítvány is érkezett 2021. szeptember 22-én 8.Bpk.649/2021/4/I. számon a Pécsi Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a napirend módosítására tett javaslatról határozunk. A DK képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2021. szeptember 27-ei plenáris ülésen ne kerüljön sor a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló T/17053. számú törvényjavaslat bizottsági jelentéseinek vitájára és zárószavazására. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem támogatta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy ezen az ülésen az Országgyűlés nem tárgyalja Szabó Timea párbeszédes képviselő fegyelmi ügyét, erre a következő ülésünkön kerül sor. Tisztelt Ház! Most, 14 óra 24 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Kérném képviselőtársaimat, hogy csendben és gyorsan hagyják el az üléstermet, ha máshol van teendőjük. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremtől. Nagy zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az augusztusban kihirdetett 1546/2021-es kormányhatározatról örömmel értesültünk. A határozat szerint a kormány a marcali kórház kastélyának felújítását, egyben funkcióváltását fogja megvalósítani. A beruházásra, továbbá eszközbeszerzésre több milliárd forintnyi forrás biztosításáról döntöttek. Döntöttek továbbá arról is, hogy 2022. január 1jén a marcali kórház gazdasági szervezet nélkül működő önálló költségvetési intézménnyé fog válni. Ezzel kapcsolatban engedje meg, hogy feltegyem önnek a több tízezer somogyi polgárt érdeklő kérdést, mindazok kérdéseit, akiknek egészségügyi ellátását a marcali kórház biztosítja. Tisztelettel kérdezem tehát, államtitkár úr: egy gazdasági szervezet nélkül működő kórház milyen területen tud önálló lenni? Ki lesz a marcali kórház vezetője, és milyen kérdésekben dönthet önállóan? Milyen döntési jogkörök maradnak Kaposváron? És az intézmény jogi helyzetének tisztázásán túlmenően az emberek arra is választ várnak, hogy foge javulni az ellátás színvonala a többmilliárdos fejlesztésnek köszönhetően? Lesz újra szülészet-nőgyógyászat? Lesze újra gyermekosztály? Lesz pénz új orvosokra is? Lesz pénz a megalázóan alacsony ápolói bérek emelésére? Csökkenni fognak a várólisták Marcaliban, államtitkár úr: igen vagy nem? Továbbmegyek: a kastélyépület funkcióváltása mit fog jelenteni a gyakorlatban? Az ott ellátott betegeket hol kívánják elhelyezni? Milyen épületrészeket fognak elbontani? A beruházás mikor fog megvalósulni? A kormányhatározatban ugyanis nem látunk konkrét határidőt. És a több milliárd forintból milyen új gyógyászati-diagnosztikai eszközök beszerzése várható? Foge jutni ebből körülbelül 95 millió forint a Móring József Attila által hét évvel ezelőtt megígért CT-készülék beszerzésére, valamint a mentőhelikopter-leszállópálya megépítésére is igen vagy nem? Vagy legalább visszahozzák a korábban Kaposvárra elvitt műszereket? Végezetül pedig tisztelettel kérem, hogy ne hitegessenek tovább minket a marcali kórházzal kapcsolatban. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezeket a kérdéseket, amiket most elmondtam önnek, 12 nappal ezelőtt írásban is beadtam, úgyhogy most várjuk megtisztelő és egyben minden kérdésre kiterjedő válaszát. Köszönöm, hogy meghallgatott.
Rétvári Bence államtitkár úr válaszol, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy önnek is érdemes lenne ott a baloldalon megkérdezni László Imrét, aki Gyurcsány Ferenc megbízásából a baloldal egészségpolitikusa és elmondta, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni , hogy a marcali kórházat bezárnáe, igen vagy nem. Közel minden második kórházat bezárna a baloldal. Mi itt egy olyan kórházról beszélünk, amelynél fejlesztésekről beszélünk, önállóságról beszélünk, de óriási veszély fenyegeti a marcali kórházat akkor, ha a baloldal hatalomra kerül, és ha Gyurcsány Ferenc politikusának, László Imrének a tervét megvalósítják, és a magyar kórházak 45 százalékát bezárják. Már csak azért is, mert Gyurcsány Ferenc idején már elkezdték az első kórházak bezárását, itt, Budapesten is, emlékezhetünk: Schöpf-Merei Kórház, budai gyerekkórház, OPNI és a többi. Ezt folytatnák most tovább, és ennek Marcali is áldozatául eshet. Azt viszont köszönöm önnek, hogy támogatta Móring József Attila képviselőtársunk kezdeményezését a marcali kórház önállóvá válásáról, a fejlesztések beindításáról, önálló költségvetési intézményként való működéséről. És ahogy ön is mondta, itt már a kormányrendelet is megszületett, és nyilvánvalóan, ha nincs koronavírus-járvány, akkor gyorsabb határidővel is lehetett volna számolni. A járvány sajnos minden átszervezést kitolt, hiszen fontosabb feladata volt minden kórháznak, így halasztódott ez a dátum is, de ettől függetlenül köszönet illet mindenkit, aki az önállóság előkészítésében közreműködött. [[14.30]] Hogy milyen lesz a jogállása? Tisztelt képviselő úr, ön is tudja, hogy új jogállási törvény született, amelyik valamelyest átrendezte a kórházak működését is. A megyei kórházaknak nagyobb szakmai irányítása van a városi kórházak irányában, a városi szakrendelők irányában és az alapellátás irányában is, tehát a háziorvosok irányában is. Ez valamelyest másfajta ellátásszervezés, és a marcali kórház január 1-jétől pont annyira lesz önálló döntéshozó, mint bármelyik más városi kórház Magyarországon, és pont annyira lesz majd a megyei kórház szakmai irányítása alatt, mint bármelyik más városi kórház. Működését, gazdálkodását, vezetőinek megválasztását, döntési jogkörét az alapító okirat és majd a szervezeti és működési szabályzat fogja rendezni. Ahogy ön is mondta, megszületett az 1546/2021-es kormányhatározat idén augusztus 4-én, ez beruházás-előkészítésre már 45 millió forintot irányzott elő, eszközbeszerzésre, informatikai fejlesztésre, a beruházás keretében megvalósuló fejlesztésekre pedig 2,6 milliárd forintnál is nagyobb összeget. Ami a béremelést illeti, tisztelt képviselő úr, a szakdolgozók esetében ebben a négy évben egy 72 százalékos béremelés zajlik, az orvosoknál pedig több mint duplázásról beszélhetünk, hiszen az az orvos, aki még nem is olyan régen 538 ezer forintot keresett pár évvel ezelőtt, az most már bruttó 1,2 millió forintot keres, és 2023-ban 1 millió 794 ezer forint lesz a bruttó alapbére. Igyekeztünk tehát mind az orvosoknak, mind az ápolóknak biztosítani azt az anyagi megbecsülést is, ami közelebb áll ahhoz a munkához, amit végeznek. A marcali kórház korábban, 2012-ben is 15 millió forintos támogatást kapott eszközbeszerzésre, a likviditás javítására, 2014-ben is 25 millió forintot klíma, légkezelő berendezések, hűtőrendszer felújítására, 2016-ban 16 millió forintot tetőfelújításra és még sok minden másra is, ezeket egyenként nem ismertetném, csak azt, hogy összességében 677 millió forint értékben érkeztek ide olyan fejlesztési források, amelyekkel a Marcaliban és a környéken élőknek igyekeztünk az egészségügyi helyzetét még inkább biztonságossá tenni. De legfőképpen az talán a legfontosabb az ön szempontjából is, hogy László Imre vajon a marcali kórházat is abba a 45 százalékba számítjae, amit ő bezáratna egy baloldali kormány esetén. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválaszra megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak.
Tisztelt államtitkár úr, reméltem, hogy négy percben választ tud adni a felmerült kérdésekre, de sajnos csak részben sikerült, és sajnos ez már a sokadik eset, hogy önök nem vallanak színt a marcali kórházzal kapcsolatban. Reméljük mindazonáltal, hogy a funkcióváltás nem leépítést fog jelenteni, mint például a tapolcai kórház esetén. Válaszát ezért nem tudom elfogadni. Annak viszont örülök, hogy miután több ezer büszke somogyi polgár aláírta azt a kezdeményezést, amely a marcali kórház fejlesztéséről szól, ezek után végre önök is belátták, hogy cselekedni kell. A kérésünk most már csak az, hogy az adófizetők milliárdjait ne pusztán betonba öntsék, mert az embereknek ugyanis orvosokra, megbecsült ápolókra van szükségük, és legfőképp arra, hogy Marcaliban a jövőben is meggyógyítsák őket. Szeretném nyilvánvalóvá tenni, hogy az új kormánynál ez lesz a prioritás. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Ha jól értettem a képviselő urat, akkor nem fogadta el a választ. [[Dr. Steinmetz Ádám: Mondandóm közben mondtam, hogy nem fogadom el.]] Az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor minden egyes interpelláció esetében. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! A múlt héten napirend előtti felszólalásomban ugyanezzel a témával foglalkoztam, és Tállai András államtitkár úr válaszolt a feltett kérdéseimre, vagy legalábbis próbált válaszolni. Ma ugyanazzal kezdeném: „160 százalékkal drágult a faanyagok ára Magyarországon egy felmérés szerint”, „Új történelmi csúcson a benzin ára, tovább drágul a gázolaj is”, „Egyetlen év alatt 10 százalékkal drágult a jogosítvány megszerzése”, „Úgy lódul meg újra az infláció, hogy egyre kevésbé lehet a koronavírussal takarózni” néhány szalagcím az elmúlt hetekből. De egy friss, mait is hozzátennék: „Rekordmagasságra nő a gázolaj ára, de a benzin is drágább lesz”. A héten 9 forinttal fog a gázolaj ára emelkedni, így eléri a 470 forintot, a benzin pedig 4 forinttal, így eléri a 459 forintot. Tállai András államtitkár úr azt mondta nekem, hogy mindenről beszéltem, csak arról nem, hogy hogyan alakultak a nyugdíjak és a jövedelmek Magyarországon. Ami kimaradt a napirend előttimből, akkor most elmondanám. Mindeközben mit tesz a kormány a magas inflációval szemben? A veszélyhelyzet alatt is többet költöttek a járvánnyal összefüggésbe nem hozható célokra, többek között stadionépítésre és -fenntartásra, kormányzati presztízsberuházásokra, az egyházak támogatására, mint a járvány elleni valóságos lépésekre. Gondoljunk csak a legnagyobb beruházásokra: Paks II., Budapest-Belgrád vasútvonal, városligeti gigaberuházás, a budai Vár kormányzati épületeinek létrehozása, a Fudan Egyetem budapesti bázisának megalapozása, valamint a kormányzat által közvagyonból létrehozott, magánalapítványoknak juttatott hatalmas támogatások, de ne feledjük a 70 milliárdot elérő vadászkiállítást sem. Enélkül tényleg nem tudna élni a magyar ember. A kormány újraindításról beszél, de milyen újraindításról lenne szó azok számára, akiknek a fizetését, a nyugdíját, a szociális juttatásait elveszi a brutális mértékű áremelkedés, infláció? Ráadásul a munkanélküliek alig egynegyede kap álláskeresési támogatást, azt is maximum három hónapig. A munkanélküliek csaknem fele, 45,3 százaléka az Európai Unióban egyedülálló módon, teljesen ellátatlan Magyarországon, a munkanélküliségiek majdnem fele. Sokadszorra mondom el, mert az emberek számára ezek a fontos dolgok. Az alanyi jogon járó családtámogatások továbbra sem változtak: családi pótlék, gyes, gyet, anyasági támogatás, sőt még a 14 éve bevezetett babakötvény sem. Államtitkár Úr! Mit tesz a kormány annak érde-kében, hogy az infláció ne eméssze fel a béreket, a nyugdíjakat, a szociális támogatásokat? Mit tesznek azért, hogy ne romoljon az életszínvonal az országban? Remélem, most tud választ adni nekem. Köszönöm szépen.
Tállai András államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Napirendi előtti felszólalásomban már említettem, önnek is elmondom, hogy a pénteki napon minősítették fel az országot, Magyarországot. A Moody’s hitelminősítő a világon a legnagyobb vagy talán a legnagyobb is, és ő azt mondta, hogy Magyarországon jó irányba haladnak a dolgok, és jók a kilátások. Most ön azt mondja, hogy romló életszínvonal van. Gondolja, hogy egy független szervezet, ha Magyarországon romló életszínvonal van, és az emberek életkörülményei romlanak, akkor azt mondta volna, hogy befektetésre ajánlja, és a következő kategóriába sorolja? Egyszerűen képtelenség, amit ön mond. Ön kiragad egy olyan példát, ami ellenzéki, baloldali szempontból kedvező, mert most az infláció nem úgy alakul Magyarországon, ahogy szeretnénk, de az infláció nincs elszaladva, és az infláció egyébként nem rontja az életszínvonalat. Azért nem rontja az életszínvonalat, mert mióta a Fidesz kormányoz, mind a nyugdíjak tekintetében, mind a jövedelmek tekintetében 2013-tól a reáljövedelmek növekednek, és tudja, ezt kell összehasonlítani: az árakat, az árnövekedést a jövedelmekkel, illetve akinek nincs jövedelme, ott nyilván az állami juttatással, a nyugdíjakkal. Ezt a harcot nem sikerült önöknek megvívni, amikor kormányon voltak, mert a nyugdíjak értéke is csökkent, és a jövedelmek értéke is csökkent. A Fidesznek viszont, mióta kormányoz, minden évben sikerült ezt a harcot megnyerni, és nem az árak győztek, hanem a jövedelmek. Ön mondhat bármit, hogy most ennek ennyi az ára, annyi az ára. Egy-egy termék ára, való igaz, hogy érthetetlenül magassá vált, de összességében, ha azt nézzük, hogy az emberek hogyan élnek, azt látjuk, hogy több az autójuk, többet vásárolnak. Nézze meg, hogy minden áruház parkolója tele van autóval, ez azt jelenti, hogy vásárolnak. De mondhatnám önnek, hogy a gazdaság egésze, mindamellett, hogy ön az inflációról beszél, áll még a GDP-növekedésből, ahol egyébként nemzetközi szinten, sőt az Európai Unióban is az elsők között vagyunk. [[14.40]] A beruházások növekedéséből, ahol nemzetközi szinten elsők vagyunk. A munkavállalásból, a munkanélküliségből, ahol azt lehet mondani, nem én mondom, hanem a Moody’s hitelminősítő, hogy Magyarországon a válság okozta munkanélküliség alacsonyabb volt, mint Európában. Vagy beszélhetünk az adósságállományról, ami jelentősen csökkent az elmúlt időszakban, és ez a tendencia nyilván folytatódni is fog. Igen, a stadionok mindig jó példák, de kérdezem én önt, mikor az Európa-bajnokságon 60 ezer ember ült a stadionban és szurkolt a magyaroknak a franciák ellen, a tévék képernyői előtt pedig milliók, akkor nem volt büszke arra, mikor a magyar válogatottból Fiola megrúgta Franciaországnak a gólt, nem őrült ön vagy a családja, ha már ön nem is képes rá? Igen, együtt tudunk örülni politikamentesen akkor, ha a magyar válogatott nyer, majd bejövünk a parlamentbe, és ön elkezdi szidni a stadionépítést. Tisztelt képviselő asszony, a gondolatai, mondatai nem mindig vannak a helyén. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválaszadásra megadom a szót képviselő asszonynak.
Természetesen nem fogadom el a választ. Tudja, államtitkár úr, azzal érvelni, hogy a bevásárlóközpontok parkolói tele vannak autókkal, és már parkolót kell bővíteni, építeni, ezt a múlt héten is elmondta nekem, kimondottan cinikus, főként akkor, ha ön ebből vonja le azt a következtetést [[Tállai András: De igaz!]] , hogy a magyar családok jobban élnek. Nem tudom, államtitkár úr olvassae azt a statisztikát, mely a KSH honlapján fellelhető, hogy Magyarországon két szegmensben drasztikusan nőtt a szegénység: a dolgozók körében és a nyugdíjasok körében. Drasztikusan nőtt a szegénység az elmúlt tíz évben. Tudja, államtitkár úr, ha önnek az nem elegendő, hogy a benzin ára… Pedig volt olyan, hogy beavatkozott itt-ott, mondjuk, Mezőkövesd környékén, a saját választókörzetében, amikor nem tetszett, hogy növekedett egyik napról a másikra a benzin ára. Most valahogy ez nem érdekli önöket, pedig valamikor tudtak ez ellen harcolni, most rekordmagasságokban van, hétről hétre emelkedik az ára, és önöket ez egyáltalán nem érdekli, de az sem, hogy a magyar emberek miből élnek meg.
A képviselő asszony nem fogadta el a választ. Most Bősz Anett, a DK képviselője következik, aki a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez nyújtott be interpellációt. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányfő másfél évvel ezelőtt a szegénység felszámolása érdekében 2022-re a teljes bölcsődei ellátás megvalósítását ígérte. Ez aligha valósulhat meg, bár lehet, hogy önöknek van varázspálcája, amivel pótolni lehet több tízezer hiányzó férőhelyet. 2019-ben 10 ezer férőhelyet szerettek volna teremteni, amiből 1506 valósult meg. 2020-ban és ‘21ben további 5000 és 6000 férőhelyet szerettek volna átadni, így érhette volna el hazánk jövő évre a 70 ezer férőhelyet. 2017 és 2020 között azonban alig 3400 bölcsődei férőhelyet teremtettek, ez vezetett el odáig, hogy tavaly a három éven aluli gyermekek közül mindössze minden hatodik jutott bölcsődei ellátáshoz. Közel 60 ezer gyermek számára nem jutott helyben bölcsődei ellátás, az Eurostat 2019-es adatai szerint pedig hazánkban 88 ezer ember bölcsődei férőhelyhiányból eredően kénytelen otthon maradni, és kiszorul a bérmunkapiacról. Ez főként a fiatal édesanyákat sújtja, és nem pusztán nemzetgazdasági, de társadalmi értelemben is visszaveti hazánkat. A nők esélyegyenlősége súlyosan sérül hazánkban egyébként is, ha a munkaerőpiaci esélyeiket nézzük, a gyermekvállalás egy nő számára az élete több területén is járhat méltóságsérüléssel, és ennek csak egyik vetülete a bérmunkapiac. Ezek az adatok már önmagukban is aggodalomra adnak okot, de azzal összevetve, hogy több mint 181 ezer gyermek szülei fizetnek bölcsődei ellátási díjat, még elkeserítőbb. Ez azt jelenti, hogy a teljes gyereklétszám töredéke élhet az állami szolgáltatásokkal úgy, hogy a lakóhelyéhez közel térítésmentes nappali ellátásban részesül, amíg a szülei dolgoznak. A bölcsődei férőhelyhiányt jobbára benyelik a háztartások és a családok. Pont olyan ellátáshiány ez, mint az otthonápolók díjának gyalázatosan alacsony mivolta vagy az egységes szülészeti protokoll hiánya. Mind azzal jár, hogy súlyosan sérül az édesanyák méltósága, akik ezt valahogyan túlélni igyekeznek. Ezt a Magyarországot teremtette meg a jelenlegi magyar kormány, és azt, hogy itt az emberek gyakorta csak túlélnek, de nem tudnak élni. A bölcsődei férőhelyhiányt ugyanis jobbára az édesanyák méltóságának és jogainak sérülése árán korrigálják a családok, de az óvodai férőhelyhiány miatt már kétségbeesetten indulnak meg az önkormányzatok szomszédos települések felé, hiszen az óvodába járni kötelező. Csak Érden évente 150 gyermek jelentkezését kénytelenek elutasítani az óvodák, de az agglomeráció dinamikusan növekvő településein hasonlóan rossz a helyzet. Kérdezem önt, államtitkár úr, miért nem teremtett elegendő bölcsődei és óvodai férőhelyet a kormány. Köszönöm.
Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A mostani hozzászólása is bizonyítja, hogy önök álhírekkel és trükkök százaival próbálják félrevezetni a magyar embereket. Vegyük csak sorra, hogy az ön hamis állításaival szemben mi is a valóság! Képviselő asszony egyrészt a bölcsődei és óvodai férőhellyel kapcsolatban tett negatív megjegyzéseket. Először is rögzítsük, hogy a bölcsődei és óvodai ellátás biztosítása az önkormányzatok feladata, az állam ugyanakkor pályázatokkal támogatja az óvoda- és a bölcsődeépítést 2012 óta folyamatosan. A valóság a képviselő asszony állításával ellentétben az, hogy az elmúlt években hazai és uniós forrásokból mintegy 170 milliárd forintot fordítottunk bölcsődefejlesztésre, amelynek már érezhetők az eredményei. Jelenleg több mint két és félszer annyi településen biztosított a bölcsődei ellátás, mint 2010-ben, a bölcsődei férőhelyek száma 67 százalékkal emelkedett ugyanezen időszak alatt, és a fejlesztéseknek köszönhetően ez a szám tovább fog növekedni, így egyre több településen válik elérhetővé a kisgyermekes családok számára ez a szolgáltatás. Itt hadd tegyek egy rövid megjegyzést. Ha jól tudom, ön Pest megye 1. számú választókerületében szeretne országgyűlési képviselőként indulni. Tájékoztatom, hogy ebben a választókerületben és ezen belül Érden számos óvoda és bölcsőde újult meg az elmúlt években. A képviselő asszony figyelmébe ajánlom, hogy az Érdi járásban a 2019-2020-as nevelési évben a statisztikai adatok szerint 5053 óvodai férőhelyen 4425 óvodás gyermek óvodai nevelése valósult meg. Tehát az ön állításával szemben van elegendő óvodai férőhely, számszerűsítve 628 óvodai férőhellyel több állt rendelkezésre, mint ahány gyermek óvodai jogviszonnyal rendelkezett. Számos bölcsőde és óvoda újulhatott volna meg a jövőben, ha az érdi polgármester ezt akarta volna. Az előző kormánypárti vezetés ugyanis megnyert óvoda- és bölcsődepályázatokat hagyott az új városvezetésre, amelyek megvalósítását nem nagyon akarták. Úgy halljuk, inkább visszafizették a megnyert összeget, mintsem az érdi családok érdekében dolgoztak volna. Ha innen nézzük, akkor elég érdekes az ön hozzászólása. Képviselő asszony másrészről a nők megbecsülését is hiányolja. Az ön állításával szemben a kormány kiemelt célja, hogy a nők megkapják a nekik járó tiszteletet és a megbecsülést a munkaerőpiacon is. Elindítottuk a munkahelyvédelmi akciót és bevezettük a gyed extrát. A harmadik gyerek születésénél a teljes diákhitel megfizetése alól mentesülnek az édesanyák, a négy- és többgyermekes anyukák pedig életük végéig mentesülnek az szja-fizetés alól. A bölcsődefejlesztés, a nagyszülői gyed bevezetése, a részmunkaidős foglalkoztatás gyermek életkora szerinti bővítése szintén a kisgyerekes édesanyák munkaerőpiacra való visszatérését segítik. Mindezek eredménye, hogy 2010-hez képest harmadára csökkent a női munkanélküliség. Ez az igazság azzal szemben, amit ön elmondott. Tisztelt Képviselő Asszony! Mindannyian emlékszünk, hogy milyen az, amikor az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc kormányozza az országot, és a magyarok többsége köszöni, de nem is kér ebből, hiszen annak idején megszüntetették a kedvezményes otthonteremtési rendszert, csökkentették a gyes időtartamát, megnyirbálták a gyermekes családok adókedvezményét, és megszorításokkal hozták nehéz helyzetbe a gyereküket nevelőket. Ezzel szemben 2010 óta azon dolgozunk, hogy könnyebb legyen családot alapítani, gyermeket vállalni és gyermeket nevelni. 2010 óta két és félszeresére emeltük a családok támogatását, és az elkövetkezendő időszakban is a családokért dolgozunk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát. De hogy az előző városvezetés milyen jól teljesített óvodapályázatban, mi sem mutatja jobban, mint hogy Bács István volt alpolgármester ellen jelenlegi ügyészségi eljárás folyik. [[14.50]] Annyit szeretnék még hozzátenni ahhoz, hogy milyenek a bölcsődeépítési programok: a Pest megyére kiírt bölcsődeépítési programban, amióta 2019 októberében a demokraták átvették a város vezetését, rendre ki van írva, hogy „kivéve Érd megyei jogú városa”. Így néz ki tehát az önök bölcsődeteremtési programja, tisztelt államtitkár úr, így néz ki az állítólagos óvoda- és bölcsődefejlesztési program, így néz ki az előző városvezetésnek az óvoda- és bölcsődeépítésben tett sikere. És hadd hívjam fel az ön figyelmét arra, hogy több mint kétezer olyan településünk van, ahol változatlanul egyáltalán nincs bölcsődei ellátás. Én erről is beszéltem, és arról beszéltem, hogy Érden 150 gyereket kell minden évben elutasítani. Köszönöm.
Képviselő asszony nem fogadta el a választ. Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány kinyilvánított szándéka, hogy 200 ezer forintra emeli a bruttó minimálbért. A béremelést nemcsak üdvözöljük, de követeljük is, ugyanakkor azt is szeretném hozzátenni, hogy a minimálbér emelésén túl sok eszköz áll a rendelkezésünkre ahhoz, hogy lehetővé tegyük a minimálbérből élők jövedelmének a növekedését. Ez pedig a minimálbér adómentessé tétele. Ennek elvben nem lehet akadálya, már nyilvánvaló, hogy egy ideje a Fidesz-kormány is megváltoztatta a korábban hangoztatott álláspontját, ez nyilvánul meg a 25 év alattiak adómentességében, ami az átlagbér alatti jövedelemrészre vonatkozik, azaz a fiatalok számára kétkulcsossá vált a személyijövedelemadó-rendszer: 0 és 15 százalékosra. És ugyanez nyilvánul meg a gyermekeket nevelők tervezett adó-visszatérítésénél is, ami szintén az átlagbérig érvényes, azaz a gyermekeket nevelők adózása is kétkulcsos lesz: 0 és 15 százalékos. A Fidesz kétkulcsos rendszere mögött az a felismerés áll, hogy az az igazságos, ha a kevesebbet keresők kisebb kulccsal adóznak, a többet keresők pedig nagyobb kulccsal. Máshogy fogalmazva, az alacsony személyijövedelem-adózásnak kell hogy legyen egy felső korlátja, hiszen a nagyon sokat keresők megtehetik, hogy többel járuljanak hozzá a közöshöz. Ezzel az elvvel az LMP teljes mértékben egyetért, és javasoljuk, hogy ha már elindultunk ezen az úton, akkor menjünk tovább, és tegyük teljesen személyijövedelemadó-mentessé a minimálbért mindenki számára, nemcsak egy-egy kiválasztott társadalmi csoport számára, hanem mindenki számára, mert higgye el, államtitkár úr, ugyanolyan nehéz kijönni a nettó minimálbérből egy 50 éves honfitársunknak, mint egy 22 évesnek. És ha adómentessé tesszük a minimálbért, akkor jól lehet látni, hogy jelentős pluszforráshoz jutnának ezek a honfitársaink, adott esetben akár 25 százalékkal is meg lehet úgy emelni a nettó minimálbért, hogy az a munkaadóknak nem jelent rendkívül magas terhet. Az volna a kérdésem, tisztelt államtitkár úr, hogy mikor teszik adómentessé mindenki számára a minimálbért, illetve mikor vezetik már végre rendesen be a többkulcsos adót, ami a társadalmi igazságosság jegyében és nevében elengedhetetlen, és nem várhat tovább. Köszönöm szépen.
Ismét Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A vita folytatódik, amelynek a lényege nem más, mint hogy önök adóemelést szeretnének, a Fidesz pedig adócsökkentést csinál immár több mint tíz éve. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] És önök máshogy szeretnék, máshogy szeretnék, úgy szeretnék, mert úgy fejezte be az interpellációját, hogy progresszív adózást szeretne, és hogy mikor térünk át a többkulcsos adórendszerre. Ez nyilvánvalóan adóemelést jelent. Annak örülünk, hogy a minimálbér emelését, azt a tervezetet önök üdvözlik. Itt egyetértünk. Abban egyetértünk ezek szerint, hogy az embereknek több jövedelme legyen, csak az ahhoz vezető út az, ami különbözik. Önök szeretnék az alacsonyabb jövedelmeket adómentessé tenni, a magasabb jövedelműeknek pedig progresszív adózást szeretnének. Mi meg azt mondjuk, hogy egykulcsos adó kell, és az egykulcsos adó alapján általános közteherviselés legyen jellemző az országban. Egyenlő közteherviselés, mert a jövedelmek között nincs különbség. Ha kevesebb a jövedelem, annak is van közterhe, ha magasabb, annak is van közterhe. Nagyon rossz irányba vinné a gazdaságot az önök javaslata, amely szerint egy bizonyos jövedelmet tegyünk adómentessé, ugyanis ez okozhatna olyan következményt, mint a legális bérek alacsonyabb szinten történő beragadása. Tehát ha adómentes mindenki, akkor próbálnák a minimálbéren tartani a legális jövedelmeket. Ezzel nyilvánvalóan a szürkefoglalkoztatás újabb elterjedése is veszélyes lenne. Nem beszélve arról, hogy a zsebbe juttatott jövedelmek újra előkerülnének adózatlanul, és annak az előnynek, hogy legálisan, ugye, a minimálbér adómentessé válna, bizony ennek ilyen következményei lennének. De rendszerileg is máshogy gondolkodunk mi, ugyanis, ha a minimálbér adómentes lenne, akkor elveszne a családi adókedvezmény jelentősége. A minimálbéren élők a családi adókedvezményt, mivel nincsen adójuk önök szerint, nem tudnák igénybe venni. De ez visszavezet ahhoz a gondolkodáshoz, hogy a családi adókedvezményt megszüntetni, mert ennek a javaslatnak ez a lényege. A családi adókedvezmény elvesztené a jelentőségét. Pontosan az, amit a Fidesz a családok javára, véleményünk szerint az egyik leghatékonyabb módon tudott létrehozni. Hiszen azok, akiknek családjuk van és gyermeket nevelnek ez közös társadalmi cél , nyilvánvalóan azoknak több, magasabb a terhük, több, magasabb a kiadásuk, és ezt, amennyiben dolgozik és adózik, visszakapja az államtól. Ez ennek a rendszernek a lényege. Az önök javaslata teljesen egyértelműen felborítaná ezt a rendszert, kiválasztana egy közösséget, társadalmi közösséget, és őket hozná kedvezőbb helyzetbe. Egyébként pedig, ami az ön szerepvállalását illeti adózási kérdésekben és szavazásban a parlamentben, azt tudom önnek mondani, négyszer volt lehetősége, hogy adócsökkentést szavazzon meg a kormány javaslatára, ön az elmúlt időszakban egyszer sem tette ezt meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Aki az ön számára megírta ezt a választ, azt szerintem rúgja ki még a héten, mert nem tudja, hogy mit jelent a progresszív személyijövedelemadó-rendszer. És ez azt a látszatot fogja mutatni itt a tisztelt Házban, hogy ön sem tudja. Szeretném jelezni, tisztelt államtitkár úr, hogy komoly ellentmondásba keveredett, hiszen amikor azt mondja, hogy önök egységes közteherviselésre törekszenek, akkor én azt tudom erre mondani, hogy a 25 év alattiak személyijövedelemadó-rendszere már most kétkulcsos, ahogy mondtam, 15 és 0 százalékos kulcsra van kitalálva. Az LMP pedig kidolgozott egy olyan személyijövedelemadó-rendszert ennyit az adóemelés-policyről, amit ön mond , amely bruttó egymillió forintig mindenkinek növelné a nettó jövedelemadóját. Tehát ezt a sok sületlenséget, amit a válaszában összehordott, ezt nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen.
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Burány Sándor következik, aki a pénzügyminiszterhez nyújtott be interpellációt. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor boncolgassuk tovább az adórendszer, a személyijövedelemadó-rendszer kérdéseit! Ha megnézzük a nemzetközi összehasonlításokat, akkor igen megdöbbentő számokra fogunk ebben bukkanni. Azt tapasztaljuk, hogy ha megnézzük nemzetközi összehasonlításban, hogy az átlagnál kevesebbet keresők, egészen konkrétan, mondjuk, az átlagbér 67 százalékát keresők nemzetközi összehasonlításban mennyi adót kell hogy fizessenek, hány ország van előttünk, ahol magasabbak az adóterhek, akkor azt látjuk, hogy ebben a rangsorban a harmadikak vagyunk. [[15.00]] Tehát Magyarország azon három állam közé tartozik, ahol az átlag 67 százalékát, tehát alacsonyabbat kereső emberek jóval magasabb adóterhet kell hogy elviseljenek. Ha megnézzük, hogy az átlagbérnél jóval magasabb, nem annak 67 százalékát, hanem 167 százalékát kereső adózóknak az adóterhelése hogy alakul, akkor itt már egészen más a kép. Azt látjuk, hogy ebben a rangsorban nem a harmadikok, hanem a tizenharmadikok vagyunk. Magyarán, minél alacsonyabb kereseteket nézünk meg nemzetközi összehasonlításban, annál magasabbak a magyar személyijövedelemadó-terhek, és minél magasabb fizetéseket nézünk meg nemzetközi összehasonlításban, annál alacsonyabbak a hazai adóterhek. Teljesen világos, hogy a baj az alacsony keresetűek adóterhelésével van. Ennek eredője egyébként az a 2010-es törvényjavaslat, amelyben önök, szemben az ígéretükkel, hogy csökkentik az adókat, az átlag alatti jövedelműeknek, köztük a minimálbért keresőknek nem csökkentették, hanem növelték az adóját. Egészen konkrétan 2010-ben az addig nulla százalék személyi jövedelemadót fizető minimálbéresek adója egy csapásra 17 százalékra nőtt, és még ma is 15 százalék. Ez az adóemelés, amit önök akkor bevezettek, az úgynevezett egykulcsos adórendszer azt jelentette, hogy az akkori adózók kétharmadának nem csökkent, hanem nőtt az adója. Ez a szomorú igazság. Ráadásul az áfát is emelték 27 százalékra. Egyszerű belátni, hogy minél nagyobb arányban kénytelen a jövedelmét egy család elkölteni, relatíve annál magasabb a jövedelméhez képest a fogyasztása. Magyarán, még ez az áfamelés, ez a 27 százalékra történő emelés is elsősorban az alacsony keresetűeket sújtotta. Azt kérdezem tehát államtitkár úrtól, hogy mikor akarják csökkenteni az alacsony keresetűek adóját.
A szót megadom ismét Tállai András államtitkár úrnak, az ülés vezetését pedig átadom Jakab István alelnök úrnak. Parancsoljon! (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt mondani a magyar adórendszerre, amely egykulcsos és Európában a harmadik legkisebb adókulccsal bír, hogy ez az adórendszer rossz, nehezen értelmezhető. Különösen úgy értelmezhető nehezen, ha azt vizsgáljuk meg, hogy ezen adóteher mellett akár a minimálbéresek, akár más jövedelmű munkavállalók jövedelme nettóban és reálértékben hogyan alakul. Mert ugyan fontos az a kérdés, hogy mekkora az adókulcs, ez nyilván kormányzati politika kérdése, vagy hogy mekkora az adóteher, de tendenciájában mégiscsak azt kell vizsgálni, hogy van az, hogy évről évre az emberek jövedelme növekszik, a fogyasztásuk nő, magyarul, reálértéken a jövedelem nem csökken, mint az önök idejében. Önök eléggé megbirkóztak ezzel. 2002-től 2010-ig ön többször kormányzati pozíciót töltött be, s akkor több évben is csökkent a reáljövedelem. Akkor valószínűleg elégedettek voltak az adóterheléssel, csak az emberek nem voltak elégedettek a saját maguk életével. Most viszont minden adóterhet, adóterhelést lehet persze kritizálni, hogy az magas, de ha összességében azt nézzük, hogy az, amiből ő él, hogyha gyermeket nevel, ez különösen igaz, de ha nem nevel gyermeket, akkor is összességében csökkent az adóterhelés. Úgy gondolom, hogy ez a legfőbb szempont. Azt is el kell mondani, hogy amikor a minimálbér jelentősen meg lett emelve éppen azért, hogy az alacsony jövedelmek és a garantált minimálbér is adózás alá került, akkor azok mind az állami szférában, mind a magánvállalkozásoknál dolgozóknak ki lettek korrigálva. Tehát az ezutáni béremelések nyilván úgy történtek, az adóterheléssel. Jelzem önnek, hogy az önök idejében 2002-ben 50 ezer forint volt a minimálbér, amikor átadták a kormányzást, akkor meg 73 500. Amikor mi átvettük, 73 500 volt, most pedig 167 400. Ez a lényeg, képviselő úr. Az a lényeg, hogy nettóban mennyi marad a borítékban. Lehet hasonlítgatni persze más országokkal. Tudunk gazdagabb országot mondani, ahol jobban élnek az emberek, mint Magyarországon. Ilyen mindig is volt, és lehet, hogy még egy ideig lesz is. De ha önmagában azt nézzük, hogy hogyan alakulnak a jövedelmek az adóterhekkel együtt, azt látjuk, hogy 2010 óta Magyarországon lényegesen jobb a helyzet. Én az ön helyében az áfaemelést végképp nem hoznám föl, hiszen az önök kormányzásának egyik kedvenc adóemelési lépése mindig is az áfaemelés volt. De önre is igaz az, ami Csárdi Antalra: az elmúlt években, mióta itt ül a parlamentben, egyetlenegyszer sem szavazott meg adócsökkentést, amit a kormány javasolt. Most persze ellenzékben, amikor esetleg nem jut eszükbe más, akkor nyilvánvalóan azt fogjuk a kormánynak javasolni, hogy csökkentse az adókat. Amikor én ellenzékben voltam, akkor nekem is az jutott eszembe, hogy a kormány csökkentse az adókat. Az nem baj egyébként, hogy már így is alacsony az adószint. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Nem tudom elfogadni. Államtitkár úr emlékezetével valószínűleg valami baj van, mert nem emlékszik a néhány perccel korábban feltett kérdésemre. Az úgy szólt, hogy mikor akarják csökkenteni az alacsony jövedelműek adóját. Mindenről beszélt, csak erről nem. Szeretném elmondani, hogy én nemcsak ellenzékben, hanem kormányon is következetesen adócsökkentéspárti voltam a minimálbérek esetében. Amikor szocialista vezetésű kormány volt, a Horn-kormány idején, a Medgyessy-kormány idején, a Gyurcsány-kormány idején és a Bajnai-kormány idején, vala-mennyi esetben nulla százalék adó terhelte a minimálbért, az összes Orbán-kormány idején pedig ezt az adót önök megemelték. Ez a baj, államtitkár úr. Ezzel kellett volna elszámolnia. S még egy utolsó dolog, ha már a reálbéreket emlegette: pontosan azért, mert önök megemelték a minimálbérek adóját, ennek következtében 2010 után évekig csökkent a minimálbér reálértéke, csak valamikor 2015 tájékán érték utol a 2010-es szintet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter és Halász János, a Fidesz képviselői, interpellációt nyújtottak be a belügyminiszterhez: „Mekkora migrációs nyomásra kell készülnünk a jövőben?” címmel. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt időszak legnagyobb horderejű nemzetközi eseménye az Egyesült Államok afganisztáni kivonulása volt. A katonai szuperhatalom feladta a tálibok elleni harcot, és szövetségeseit is meglepve villámgyorsan sorsára hagyta az országot. Ma ismét káosz és polgárháborúhoz közeli állapotok uralkodnak Afganisztánban. A legtöbb elemző szerint a tálib uralom alatt az ország ismét az iszlamisták és a terroristák melegágyává válik. Máris tízezrek hagyták el az országot, és indultak meg Európa felé. Látjuk azt is, hogy idén már az afganisztáni helyzet nélkül is erősödött az Európába irányuló migráció. Az elmúlt évvel összevetve megsokszorozódott az illegális bevándorlással próbálkozók száma. Ezt mi, magyarok is tapasztaljuk a határainknál. 2020 első nyolc hónapjában 20 497 határsértőt tartóztattunk fel, idén augusztus végéig már 65 751-et. Jelentősen nőtt az elfogott embercsempészek száma is. Idén szeptemberig már 637 volt a lebukott embercsempészek száma a tavalyi 257-tel szemben. [[15.10]] Félő, hogy Magyarországnak fel kell készülnie egy újabb, akár a 2015-ös migrációs válsághoz hasonló mértékű migrációs hullámra. Mindemellett megnyugtató, hogy a határkerítés áll, a jogi határzár szigorú szabályai pedig továbbra is érvényben vannak. Számíthatunk rendőreink és katonáink példás szolgálatára, akik garantálják hazánk stabilitásának, szuverenitásának és biztonságának a fenntartását. Ezt a biztonságot veszélyezteti a Gyurcsány Ferenc által vezetett baloldal, amely folyamatosan bírálja a határvédelmi intézkedéseket, lebontaná a kerítést és beengedné a migránsokat. Emlékezhetünk Gyurcsány korábbi nyilatkozatára, idézem: „Magyarországnak kifejezetten javára válna, ha befogadná a bevándorlókat.” És látjuk, hogy a baloldalon semmi nem változott. Pár hete Karácsony Gergely bukott le, amikor azt nyilatkozta a Die Zeit német liberális lapnak, hogy, idézem: hadd legyek őszinte: ezzel nem lehet választást nyerni; a menedékkérők jogainak biztosítása erkölcsi kötelesség, és része is a programomnak; ezt nem fogjuk felírni egyetlen választási plakátra sem. Az ilyen nyilatkozatok is bizonyítják, az ország védelmét nem lehet a baloldalra bízni. A magyar emberek biztonságának garantálásához meg kell állítanunk Gyurcsányt és Karácsonyt. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől, mekkora migrációs nyomásra kell készülnünk a jövőben. Felkészülte az ország egy, akár a 2015-össel összemérhető nagyságú migrációs hullám megállítására? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Kontrát Károly államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország felkészült az egyre növekvő migrációs nyomás elhárítására, a kormány minden szükséges feltételt biztosít, a hármas védelem működik, a jogi védelem, az élőerős védelem és a kerítés is rendszerbe áll, működik, megvédjük Magyarország határait. A nyugat-balkáni útvonal ismét megtelt, csúcsot döntött az elfogott migránsok száma. Csak ezen a hétvégén 1665 embert fogtak el a magyar határ illegális átlépése miatt, a jogellenesen belépő vagy azt megkísérlő személyek száma 2021. január 1-je és szeptember 26-a között 80 034 fő, míg az elmúlt évben, 2020-ban 23 766 fő volt. Ugyanebben az időszakban az embercsempészek száma is megnőtt; úgy, ahogy ön mondta, jelentős mértékben megemelkedett az elfogott embercsempészek száma. Az amerikai kivonulás Afganisztánból olyan helyzetet idézett elő, amelynek révén akár többmilliós hullám is bekövetkezhet a következő időszakban. A déli határon mi egész Európa biztonságát védjük, és remélhetőleg sikerül meghiúsítani, hogy Afganisztánból idehozzanak embereket. A migráció nem emberi jog, mindenkinek van hazája, azt kell rendben tartani, élhetővé és fejlődővé tenni. Oda kell vinni a segítséget, ahol baj van, és nem a bajt kell idehozni. A migrációs nyomás a déli határon várhatóan jelentős mértékben nőni fog a továbbiakban is, ezért hazánk déli határát meg kell erősíteni. Jelenleg is több ezer ember, rendőrök és katonák védik Magyarország déli határait. Ez az egyik legnagyobb költségvetési kiadás a rendészeti fejezetben, az Uniótól nem remélhetünk támogatást. A biztonsági határzár, annak visszatartó ereje, a jogi feltételrendszer és a határt megfelelő számban védő rendőrök és katonák garantálják Magyarország biztonságát. Szeretnék köszönetet mondani a határainkat védő rendőröknek és katonáknak. A magyar kormány továbbra is megvédi Magyarország határait, megvédi a magyar emberek biztonságát. Ma Magyarország Európában és a világon is az egyik legbiztonságosabb ország, azon dolgozunk, hogy a jövőben is így legyen. A nemzeti konzultációban részt vevők 98 százaléka elutasítja a kötelező kvótát, és helyesnek tartja a magyar kormány politikáját. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy támogassák a kormány erőfeszítéseit, hogy ezt a kedvező biztonsági helyzetet Magyarország tekintetében a jövőben is fenn tudjuk tartani. Köszönöm szépen az interpellációját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Fülünkben csenghetnek még azok a mondatok, amikor az ellenzékiek azt mondták, hogy ez egy álprobléma. Láthatjuk a számokból, hallhattuk az államtitkár úrnak a helyzetelemzését is, láthatjuk, hogy egyre súlyosabb a helyzet; egyre súlyosabb a helyzet, és ez ellen hatékonyan kell fellépni. Magyarország már bizonyította az elmúlt időszakban, hogy a migráció ellen, amely egy veszélyes jelenség, hatékonyan tudja megtenni a szükséges lépéseket. Köszönet ezért valóban mindenkinek a helytállásáért a határon, és azok számára is köszönet és hála jár, akik ehhez a hátteret igyekeznek megteremteni, és a magyar emberek, azt gondolom, ilyen elkötelezettséggel bírnak a hazájuk iránt. Sajnos ugyanakkor azt láthatjuk, hogy vannak olyan ellenzéki politikusok, akik nem így gondolkodnak, nem úgy gondolkodnak, mint például a nemzeti konzultációt kitöltő többség. Én azt gondolom, hogy ezért meg kell állítanunk Gyurcsány Ferencet, meg kell állítanunk Karácsony Gergelyt annak érdekében, hogy a jövőben is biztonságban lehessen a hazánk, a jövőben is biztonságban lehessen Európa. Ezért az interpellációra adott válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az interpellációra adott választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Milyen kormányzati intézkedések eredménye a kiemelkedő gazdasági növekedés?” címmel. Aradszki András képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! 2020 elején kitört a koronavírus-világjárvány. A helyzetre a magyar kormány példásan reagált, megszervezte a járvány elleni védekezést, erőforrásokat csoportosított át, és minden anyagi és tárgyi feltételt biztosított. A nehéz időben a Magyarországon dolgozó orvosok, szakápolók, egészségügyi dolgozók emberfeletti teljesítményt nyújtottak, amiért köszönet illeti őket. Köszönetet kell mondani a magyar lakosságnak is, mert betartották a kormány által hozott veszélyhelyzeti szabályokat, hiszen csak így tudjuk és így tudtuk megvédeni a járvány súlyos következményeitől a különösen veszélyeztetett időskorúakat. Mára világossá vált, hogy az oltás az egyedüli megoldás, így ezúton is arra kérek mindenkit, hogy aki még nem tette, oltassa be magát. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem mindegy azonban, hogy Magyarország gazdasági helyzete milyen volt a járvány beindulása előtt. A koronavírus-válságot megelőző időszak adatai alapján a magyar volt az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. A kormány 2010 óta évről évre növekvő összeggel támogatja a fiatalok életkezdését, otthonteremtését, a családalapítást. A Fidesz-KDNP eddigi kormányzása alatt közel háromszorosára emelkedett a családok támogatása, amely arányaiban egész Európában az egyik legmagasabb. A családbarát kormányzás hozzájárult ahhoz, hogy 2019-ben Magyarország érje el a negyedik legnagyobb gazdasági növekedést az Európai Unión belül. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a járványügyi intézkedések bevezetésekor azt is azonnal világossá tette, hogy az emberéletek megvédése mellett alapvető prioritás a gazdaság védelme, illetve újraindítása. A gazdaságvédelmi és -újraindítási akciótervek, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programjainak hatásai már láthatóak. Már tavaly decemberben ugyanannyian dolgoztak, mint a járvány előtt, a gazdaság még annál is dinamikusabban bővült, mint amire a szakértők számítottak. A II. negyedévben a magyar gazdaság teljesítménye 2,7 százalékkal múlta felül az I. negyedévest. A GDP 17,9 százalékkal magasabb, mint egy évvel ezelőtt, amikor a koronavírus-válság első sokkja óriási leállásokat eredményezett. Ennek köszönhetően növekedett az önkormányzatok mozgástere is, és talán ennek is köszönhető, hogy Érd város polgármestere két bölcsőde megépítéséhez szükséges állami támogatásról tudott lemondani. A fentiek alapján kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat, milyen kormányzati intézkedések eredménye a kiemelkedő gazdasági növekedés. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ugye, az bizonyított, hogy a magyar gazdaság, a magyar kormány jól teljesített a válság alatt, a válság idején, hiszen a gazdasági válságot követően először a Moody’s hitelminősítő adott véleményt, abban egyértelműen kifejezte, hogy Magyarország jól kezelte a válságot, és ezért érdemli meg a felminősítést. Hogy miért történt ez? Nyilván benne van az elmúlt tíz év munkája, hiszen a magyar gazdaság így erőssé vált, fundamentumai stabilak, az államháztartást is a dinamikus növekedés jellemezte a járvány kitörésének időszakában. [[15.20]] Ez tette lehetővé az ön által is említett, a GDP 30 százalékát kitevő, átfogó gazdaságpolitikai intézkedéseknek a sorozatát. És valóban látszanak már ennek az eredményei, hiszen az ön által is említett 17,9 százalék, amely 2021 második negyedévében a gazdasági növekedés mértékét mutatta, egyedi eddig Magyarország teljesítményében. De a válságintézkedéseknek köszönhetően az év egészére nézve is 8 százalékpont körül járunk a gazdasági növekedés tekintetében. És hogy miért lehetett ezt megtenni? Először is azért, mert a munkahelyeket kezdtük el védeni, és nem egy új segélyezési rendszert hoztunk létre, és nem a segélyezésbe toltuk az embereket, hanem inkább bértámogatási programokat ajánlottunk a munkavállalóknak és a munkáltatóknak. Például a kiesett nettó bér 70 százalékát fedező támogatás, vagy az 50 százalékos ágazati bértámogatás, vagy a 40 százalékos K+F bértámogatás, valamint az indirekt munkahelymegtartáshoz kötött fejlesztési támogatások is biztosították a munkahelyek jelentős részének megtartását. Így a programoknak köszönhetően 837 ezer álláshelyet sikerült megvédeni. De az új munkahelyek létrehozását is ösztönözte a kormány fejlesztési hozzájárulásokkal. Ezáltal 67 ezer új álláshely tudott létrejönni. Ma Magyarországon 4,7 millió fő fölött van a foglalkoztatottak létszáma. Mi segített még ahhoz, hogy ezt az eredményt el tudjuk érni? Az adócsökkentés és az adókönnyítés, mert nemcsak adócsökkentés van ebben, hanem bizony számos adókönnyítés is, vagy olyan hitelek nyújtása, amelyek nagyon kedvezményesek, kamatmentesek. Az adókönnyítésekkel a beruházásokat is sikerült élénkíteni. A beruházásélénkítéshez még hozzájárult a költségvetés jelentős támogatása és az európai uniós források ez irányba való terelése is. Bátor döntés az, amikor bajban van a gazdaság, bajban van az ország, akkor azt mondani, hogy még többet, emberek, még több munkahelyet, még több beruházást, hogy mikor a válság véget ér, akkor a gazdaság tudjon tovább erősödni és növekedni. Ez Magyarországnak sikerült a kormány gazdaságpolitikájának köszönhetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm államtitkár úrnak a kimerítő és biztató távlatokat bemutató válaszát. Ezt a választ el tudom fogadni, már csak azért is, mert azokkal az intézkedésekkel, amelyeket felsorolt, teljes mértékben egyet lehet érteni. Következetes intézkedési halmazról van szó, amely 2010 óta a magyar kormány politikáját jellemezte, és ez a politika biztosítja a jövőben, hogy az 5,5 százalékos várható gazdasági növekedés következtében 2022 első negyedévében megvalósulhat a gyermeket nevelőknek ígért személyijövedelemadó-visszatérítés, és megvalósulhat egy olyan nagyobb nyugdíjprémium kifizetése is, amely az elmúlt időszakban vált rendszeressé a magyar kormány gazdaságpolitikájának megfelelően. Ennek figyelembevételével támogatjuk a kormányt, és köszönöm a választ, amit elfogadok, megismétlem. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Meddig sarcolják a legszegényebbeket?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Judit igazságügyi miniszter asszonyt bízta meg. Az interpellációra a miniszter asszony felkérésére Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Z. Kárpát Dániel képviselőt illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy látom, hogy a kormány ma nincs híján az öndicséretnek, amiről megvan a véleményünk, de nyilvánvaló, akkor tények és számok mentén is mer vitatkozni, hiszen áll előttünk egy olyan szociális katasztrófahelyzet, amellyel valamit kezdeni kell, akár bevallják önök, hogy probléma van ezen a területen, akár nem, ugyanis talán hazánk az egyetlen európai ország, ahol a válsághelyzet alatt végig mindenféle kontroll és védelem nélkül folyhattak a kisnyugdíjak és a minimálbéres jövedelmek végrehajtásából eredő, 33, illetve több követelés esetén 50 százalékos letiltások. Államtitkár úr számára nehezen lesz befogadható, de azért én igyekszem megkönnyíteni a dolgát. A helyzet az, hogy a KSH szerinti átlagnyugdíj tekintetében 2020-ra egy 133 ezer forintos adatot hoztak ki. Még nem is a mediánnyugdíjjal találkozunk itt most, ami sokkal tipikusabb lenne. Fogjuk meg ezt a 133 ezer forintot! Adódik rá, mondjuk, kétféle követelés. Én is találkoztam olyan üggyel, ahol ugyanazt a követelést két végrehajtóbanda próbálta a családon behajtani, utóbb kiderült, hogy indokolatlanul, de addigra ezek a letiltások már foganatosításra kerültek, államtitkár úr. A helyzet az, hogy a dupla letiltás után ennek a keresőnek, beszéljünk egy átlagnyugdíjasról, akinek csak ez a nyugdíj az egyetlen bevétele, 66 ezer forintja marad arra, hogy egy hónapig megéljen, államtitkár úr. Eközben adott esetben az önök egy minisztere 10 millió forintot tud realizálni támogatás keretein belül, mondjuk, falusi CSOK-ra, biztos, hogy a rászorultság alapján. Ezért mondom, hogy nehezen befogadható, hiszen az önök világától távol áll, hogy valakinek ennyi pénzből kelljen megélnie. De nézzünk egy nettó minimálbéres esetet! Adott esetben, ha valakinek 111 ezer forintja marad, és ehhez jön egy ilyen 50 százalékos végrehajtói letiltás, amivel szemben önök nem akartak fellépni a válság alatt, ez a honfitársunk 55 ezer forintból kellene hogy megoldja az egész hónapját. Eközben önök, államtitkárok és miniszterek több százezer forintos nagyságrendű gyermeknevelési támogatást, illetve kafetériát kaptak juttatásként, és még közben a magyar állampolgároknak a lakhatási célú kafetéria felvételét megnehezítették, annak a munkáltató általi kiutalását komoly mértékben akadályozták. De nézzünk egy szerencsésebb helyzetben lévő honfitársunkat, azt, aki garantált bérminimumot keres! Ha őt éri ez a végrehajtói letiltás, ezt követően 72 ezer forintja marad, hogyha ő az egyetlen kenyérkereső, vagy mondjuk, egy egyszemélyes háztartásról van szó. Eközben egy fővárosi albérlet ára, mondjuk, 100 ezer forint fölött van, most már garantáltan a nagyvárosokban is. És azt látjuk, államtitkár úr, hogy benyújtottuk az azt illető javaslatot, hogy mentesítsük legalább a kisnyugdíjakat és a minimálbéres kereseteket az ilyen letiltások lehetősége alól, önök nem szóltak semmit ehhez a témához. A kérdésem tehát egyértelmű: támogatjae ön személy szerint, hogy a legkisebb jövedelmeket, bevételeket mentesítsük a végrehajtói letiltások alól? [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselő úr által felvetett témában vagy akár a múlt heti devizahiteles témában is azért jelentős ténybeli, hogy úgy mondjam, alapok hiányoznak. Tehát a devizahiteleseknél is azt vetette fel a képviselő úr, hogy miért a 2010 előtti korszakról beszélünk, amikor jól tudjuk, hogy ezeknek a gazdasági bajoknak a nagy része [[Z. Kárpát Dániel: 2001-ben.]] abból az időszakból ered. Ezt Gyurcsány Ferenccel, miután most így jól összejöttek, kiválóan meg tudnák beszélni. Amit most konkrétan említett, képviselő úr, ezek a bizonyos letiltási ügyek, gyakorlatilag ez a magyar jogrendszer, az elmúlt 30 év terméke. De előtte is voltak végrehajtások. És azt is tudjuk, hogy vannak olyan végrehajtandó tételek, és a zömét azért azok teszik ki, például gyermektartásdíjról van szó, elborzadva mondta a képviselő úr, hogy 50 százalékos letiltás is lehetséges. Lehetséges. Ha több gyereket illet meg a gyerektartás, akkor valóban, a tartásra kötelezett akár a jövedelme 50 százalékáig köteles a gyerekeinek a neveléséről gondoskodni, hozzájárulni a házastársa kiadásaihoz, amit a gyereknevelésre fordít. A többi tételek, amelyek ezeknél a letiltásoknál jelentkeznek, gondoljunk például a társasházi tartozások egy részére. Mennyire méltánytalan lenne az, hogy gyakorlatilag a társasház többi tagja fizesse meg azokat a tartozásokat, amelyek, mondjuk, a vízfogyasztásból, a világításból, akár a hulladékelszállításból keletkeztek, és amelyeket a társasház közös költségként köteles megfizetni. Ha nem állna rendelkezésükre ez az eszköz, akkor gyakorlatilag valóban lennének potyautasok. Én nem vitatom, hogy valóban vannak olyan követelések, amelyeknek az érvényesítése jelentősen megnehezíti azoknak a sorsát, akik ezeket kénytelenek fizetni. Az is lehet, hogy kezességvállalásból eredtek, ahol, mondjuk, nem közvetlenül értendő. [[15.30]] De megint csak arra tudok kilyukadni, hogy gyakorlatilag jogrendszer van, felnőtt emberek vannak, szerződési szabadság van, de szerződési kötelezettségek is vannak, tehát nem rúghatjuk fel a jogrendszer egészét. Válsághelyzet van említette képviselő úr , ezért van például hiteltörlesztési moratórium. Sőt, mint tudjuk, jelenleg is a veszélyhelyzet miatt kilakoltatási moratórium van, de rövidesen a téli kilakoltatási moratórium is életbe lép, amelyet éppen ez a kormányzat hosszabbított meg kereszténydemokrata felvetésre, hogy gyakorlatilag hosszabb időszakon keresztül védettek az emberek. Már a veszélyhelyzet elmúltával is, tehát áprilisig ki lett ez terjesztve, ön is nagyon jól tudja. Gyakorlatilag minden olyan intézkedést, amelyek a működőképes jog keretei között elképzelhetők, végigvihetők, ezeket próbáltuk végigvinni. A másik része pedig a válságra való hivatkozásnál, hogy igazából azok vannak nehéz helyzetben, akiknek a jövedelme megszűnik, eltűnik, csökken. Gyakorlatilag ezeknél a letiltásoknál, hál’ istennek, a sikeres válságkezelésnek köszönhetően is megmaradtak a munkahelyek, megmaradtak a jövedelmek, a kötelezettségeket anélkül, hogy feltorlódnának, szakaszosan, folyamatában lehet törleszteni. Nem egy kényelmes állapot, de még nagyobb bajokat okozna az, ha ez feltorlódna, és nem lehetne folyamatosan kezelni. Úgyhogy ebből a szempontból, ha végiggondolja képviselő úr, mert attól nem tűnik el az adósság, sőt lehet, hogy halmozódik a kamatok és egyebek miatt, ha a törlesztés nem olyan mértékben valósul meg, és ezeket a jogi kereteket nem véletlenül alakították ki korábban így, hogy nem lehet a teljesre, 33 százalék a plafon, kivéve azokat a kivételes eseteket, amelyeket ön is említett, és én is részleteztem. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azért nem tudom elfogadni ezt a választ, mert nem volt őszinte és nem volt egyenes. Az államtitkári kioktató szavakat én most félretenném, mert ez egy szakkérdés. Államtitkár úr, én minden alappal mondhatom, hogy önök pedig a bankokkal kötöttek paktumot, hiszen aláírtak egy olyan EBRD-paktumot és a Bankszövetséggel egy olyan megállapodást, amellyel lényegében kicsinálták a korábbi devizahitel-károsultakat. De az, hogy ön a gyerektartás mögé bújik, ez egészen elképesztő. Én minden tekintetben támogatom azt, hogy minden gyermek számára az a tartásdíj jusson el a lehető leghamarabb. Államtitkár úr, ön nem támogatja ezt. A helyzet az, hogy itt a vitán én megtettem azt a javaslatot, hogy a magyar állam előlegezze meg az összes ki nem fizetett tartásdíjat, és majd utólag próbáljuk behajtani a jogosultaktól. Önök nem támogatták ezt, egy sokkal puhább, lightosabb javaslatot nyújtottak be, és egy sokkal gyengébb törvényjavaslat ment keresztül. Tehát ön ne bújjon e mögé! [[Dr. Völner Pál: De van előlegezés most is!]] Államtitkár Úr! Árulja el nekem, hogy nyugdíjasok esetén, amikor a kisnyugdíjakat akarjuk megvédeni, mennyire tipikus, hogy ezekből gyermektartást kelljen levonni! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ne vicceljen! [[Az elnök ismét csenget.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr…
Vegye komolyan ezt a kérdést! Legyenek bátrak, és álljanak végre a magyar emberek mellé! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mikorra várható a minimálbér 200 ezer forintra emelése?” címmel. Mielőtt Barcza Attila képviselő úrnak megadom a szót, tájékoztatom, hogy az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr helyett Bodó Sándor államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Elindultak a 2022-es minimálbérrel és a garantált bérminimummal kapcsolatos egyeztetések. A kormány átfogó megállapodásra törekszik a minimálbér kérdésében a szakmai szervezetekkel, és ezért folyamatosan egyeztet mind a munkavállalói, mind a munkáltatói oldallal, ahogy a nemzeti konzultációban is kikérte az emberek véleményét. A kormány a magyar emberek nemzeti konzultációban kifejtett véleményéhez igazodva a minimálbér összegét 200 ezer forintra javasolja emelni. Ez azt jelenti, hogy 2022-től több lehet Magyarországon a minimálbér, mint Gyurcsány Ferenc kormányzása alatt az átlagbér volt. A cél, hogy a gazdasági növekedés eredményeiből még nagyobb mértékben részesüljenek a munkavállalók, a hazai bérszínvonal vírusválságban is töretlen növekedése folytatódni tudjon. A konzultációt kitöltők 94 százaléka egyetértett azzal, hogy a minimálbér 200 ezer forintra emelkedjen, jelentős tehát a társadalmi igény a legkisebb keresetek további növekedésére. A Fidesz-frakció ebben a kérdésben is minden támogatást megad a kormánynak, hiszen a bérek 2010 óta folyamatosan emelkednek, az akkori szinthez képest több mint kétszeresére nőtt a minimálbér és a szakmunkás-bérminimum összege is. Ezek tények. A minimálbér 2010-ben 73 500 forint volt, így nagy eredmény lenne, ha el tudnánk érni a 200 ezer forintos összeget. Elmondható, hogy az adók csökkentésén és a családok támogatásán alapuló kormányzati politikának erős támogatottsága van a nemzeti konzultáció eredményei alapján, egyetértés van abban, hogy a koronavírus-járvány után nem tér vissza a rendes kerékvágásba az élet, ezért egyszerre kell megvédeni a munkahelyeket, támogatni a családokat, és fenntartani a biztonságot is. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, mikorra várható a minimálbér 200 ezer forintra való emelése. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a feltett kérdésre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van, ahogy képviselőtársam említette, hogy a nemzeti konzultáció eredményei kategorikusan azt mutatják, hogy a lakosság elvárásai az adócsökkentések mentén fogalmazódnak meg, a béremelés politikája mentén, a családtámogatási rendszer kibővítése mentén, a hitelmoratóriummal való segítségnyújtás mentén, vagyis mindazok az értékek, alapelvek megfogalmazódnak, amelyek korábban is jellemezték a polgári kormány munkáját. Nyilvánvalóan a válsághelyzetben két fő kérdés merült fel, hogyan és miképpen lehet segíteni. Az egyik egy úgynevezett normatív alapú támogatás, mindenki kap bizonyos összeget, aztán szervezze, oldja meg az életét. A másik pedig az volt, amit Magyarország is választott, hogy a munkahelyek megőrzése mentén fogalmazódott meg minden segítség, hol munkahelymegőrző, hol munkahelyteremtő programokat indítottunk annak függvényében, hogy éppen a vírushelyzet mit követelt. Persze akkor nem lehetett tudni egyes vélemények szerint , hogy melyik lesz a járhatóbb út, de a mai foglalkoztatási adatok alapján teljesen egyértelművé vált, hogy ez volt a helyes út, vagyis a munkahelyek megőrzésével, a munkahelyek teremtésével kapcsolatos intézkedéscsomag. Mire fel mondom ezt? Teljesen egyértelműen látszik, hogy a második negyedévben például 17,9 százalékos volt a GDP-növekedés. De mondhatjuk úgy, hogy persze, honnan indultunk. De az, ami a foglalkoztatottak számát érinti, a 4,7 millió ember, az viszont teljesen egyértelmű, hogy azt jelenti, hogy a rendszerváltás óta sohasem dolgoztak ennyien, mint a járványt követő időszakban. A 4 százalékos munkanélküliségi ráta pedig Európában az egyik legalacsonyabb, a negyedik-ötödik helyen állunk. Ezek a mutatószámok teljesen egyértelműen azt mutatják, hogy jó volt a válsághelyzet kezelése, és folytatni is kell a béremelések politikáját. Természetesen politikai ellenfeleink nem feltétlenül azonosulnak ezzel, sőt talán egyáltalán nem, és amikor lehetőség lett volna, hogy esetleg szavazatukkal segítsék ezt a munkát, ezt nem tették. De nyilván mi nem várhatunk rájuk, feladatunkat folytatni kell, és valóban így van, ahogy képviselő úr említette is, hogy a bértárgyalások igazából megkezdődtek. A Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma az, ami erre hivatott, hogy lebonyolítsa ezeket a tárgyalásokat, előkészítse a döntést, ahol a munkaadók, munkavállalók képviselői és a kormányzat képviselői is jelen vannak. Úgy látszik, hogy a nemzeti konzultáció által megfogalmazott igény hat a tárgyalófelekre, ha szabad így fogalmaznom, hiszen látjuk, hogy a nemzeti konzultáció kapcsán 94 százalékos volt a támogatottság, hogy a 200 ezres minimálbért célszerű lenne elérni. Jó úton járunk, úgy tűnik, hogy ez a 20 százalékos emelkedés elérhető lesz lehetőség szerint még ebben az évben, jó esetben akár november közepéig, végéig. Természetesen gondolnunk kell a garantált bérminimumra is, hiszen azért ők azok, akik úgynevezett szakmunkásbért kapnak, tehát gondolnunk kell rájuk is, hiszen nyilvánvalóan ez is egy nagyon fontos, nagyon lényeges gazdasági potenciál, hogy ez rendben legyen, és az is egy nagyon komoly kérdés, hogy a kormányzat hogyan és miképpen tudja segíteni azokat a vállalkozásokat, akiknek ezt ki kell termelni. [[15.40]] Jelen pillanatban teljesen egyértelmű, hogy kormányzati szerepvállalásra is szükség van, és a kormányzat nyilván ennek mentén is elkötelezett. Valóban beszédes tény, hogy ha megvalósul ez a minimálbéremelés, akkor január 1-jétől több lesz Magyarországon a minimálbér, mint Gyurcsány Ferenc ideje alatt az átlagbér volt. És azt is meg kell még jegyezni, bár az idő szűkös, hogy a minimálbér kapcsán nemcsak a minimálbérre, garantált bérminimumra kell figyelnünk, hanem ezeknek van egy tolóhatása, tehát az összes többi bér is emelkedik ennek függvényében, illetve a szociális juttatások [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] amelyek közül csak kettőt említek, a gyest és a gyedet kiszámítása szintén ezen alapul. Szóval, jó úton járunk, novemberben készen leszünk, legkésőbb decemberben pedig alá is lesz írva. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[Barcza Attila jelzésére:]] Öné a szó.
Köszönöm szépen államtitkár úrnak az átfogó választ. Fontos azt kiemelni, hogy ezzel a tervezett döntéssel majdnem háromszor annyi lenne a minimálbér összege, mint Gyurcsány kormányzása alatt volt. Tudjuk azt, hogy ők a kormányzásukkal majdnem csődbe vitték az országot, megduplázták az államadósságot, a devizaadósság arányát és az ország kiszolgáltatottságát a külföld felé. És ahogy az államtitkár úr kiemelte, bizony a gazdasági növekedés egyik motorja a foglalkoztatottság javulása; ezt én is meg tudom erősíteni, hiszen a soproni választókerületben már újra visszatértünk a munkaerőhiányos állapothoz. Azt gondolom, hatalmas eredmény az, hogy a válság ellenére a magyar családtámogatási rendszert gondolok erre a sok eredményünkre , ezenkívül az szja-visszatérítést, a nyugdíjprémiumot, a 13. havi nyugdíj visszaépítését mind meg tudtuk őrizni a vírus és a gazdasági válság során, tehát én azt gondolom, jó úton járunk. És nagyon fontosnak tartom, hogy a kormány véghez vigye azt az elképzelést, hogy 200 ezer forintra emelkedjen ez az összeg. A válaszát elfogadom és köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 41 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/17053. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál miniszterhelyettes urat, hogy most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Miniszterhelyettes úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével, írásban senki nem jelezte előzetesen a felszólalási szándékát. [[Senki sem jelentkezik.]] Tisztelt Országgyűlés! Mivel senki nem kívánt élni a felszólalás lehetőségével, a vitát lezárom. Mivel vita nem alakult ki, így természetes a jelzés, hogy miniszterhelyettes úr nem kíván szólni a vita további szakaszában sem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! György István államtitkár úr lesz a következő napirendünk előterjesztője. [[Dr. György István nem tartózkodik az ülésteremben.]] Kettőperces szünetet rendelek el, reményeink szerint ez alatt az idő alatt megérkezik. Amennyiben megérkezik, folytatjuk munkánkat. Kérem, maradjanak a helyükön. Köszönöm. [[Szünet: 15.43 15.45]] (Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm György István államtitkár urat. Tisztelt Országgyűlés! Előzetes bejelentésemnek megfelelően folytatjuk munkánkat. Soron következik a felsőoktatási intézmények versenyképes működését elősegítő szabályokról, valamint egyes vagyongazdálkodási, kormányzati igazgatási és büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17098. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Költségvetési bizottság a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljárva 2021. szeptember 23-án megtárgyalta az előttünk fekvő törvényjavaslatot. A T/17098. számú törvényjavaslatot és az azzal együtt lévő összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 6 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében és tartózkodás nélkül elfogadta, támogatta. A benyújtott javaslat összesen 18 törvénymódosítást kezdeményez, amelyek közül csak kettőről szeretnék kiemelten említést tenni. Az egyik az egyetemek jövőbeni finanszírozását rendezi, és olyan teljesítményelvű finanszírozási rendszer jön létre, amely 25 éves keretmegállapodásokon, valamint 6 éves finanszírozási szerződéseken alapul, amelyek tartósan, hosszú távon biztosítják az egyetemek stabil működését. Ezáltal az állam éppenséggel nemhogy kivonul, hanem az újonnan létrejövő intézményi rendszer életében aktív szerepet játszik, és mint fenntartási partner fog a jövőben együttműködni. Egy ország sikereit mindenképpen a kiművelt emberek száma garantálja. Úgy gondolom, a felsőoktatásban szükség van a modellváltásra, hogy a nemzetközi megmérettetésben az egyetemeink minél előbb szerepeljenek, minél magasabb szinten. A benyújtott javaslat egy másik fontos eleme a „Magyar falu” programot érinti. A „Magyar falu” program keretében lehetőség van arra, hogy 2 ezer fő lakosságszám alatti településeken gazdasági társaságok olyan támogatást igényeljenek, amellyel a kistelepüléseken vegyesboltot üzemeltetnek, vagy a településen nyitnak új üzletet, olyan településeken, ahol eddig ez nem volt. Ezeken a kistelepüléseken nem ritka, hogy a települési polgármesterek vagy hozzátartozójuk vezetésével, az általuk létrehozott társaságok üzemeltetésével működnek ezek a boltok. A kistelepülések megmaradása, fejlődése szempontjából meghatározó jelentősége van az állami támogatásoknak, ezért a települést aránytalan sérelem érné, ha az államháztartási törvény kizárná az egyetlen gazdasági társaságot, amelyik végzi a település ellátását, ellátja szükségleteit. Ezért a jogszabály lehetőséget teremt arra vonatkozóan, hogy ők is betölthessék ezt a funkciót. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, az összegző módosító javaslattal együtt a benyújtott javaslat egyértelműen a közjót szolgálja, ezért kérem tisztelettel, hogy szavazatukkal támogassák az indítványt. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, maximum hétperces időkeretben. Megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak. Parancsoljon! [[15.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Örülök, hogy ezen a vitán önt köszönthetem, mert a bizottsági szak első szakaszában, azt gondolom, hogy nem kaptam és az ellenzéki felvetések sem kaptak releváns válaszokat az általam most elmondottakra. Nagyon megköszönöm, ha államtitkár úr ezekre érdemben reagál. Nem tudjuk figyelmen kívül hagyni a salátatörvény-jelleget, amely olyan törvénymódosító javaslatokat tartalmaz egy csomagban, amelyeknek bizonyos részéről egészen biztosan nemcsak a bizottsági szakaszban, de itt a plenáris teremben is értelmes és értékes vitát tudtunk volna folytatni, amelyben, azt gondolom, hogy még nyugvópontra is jutott volna a vitánk. Ilyen például a tisztességtelen piaci magatartásról szóló szabályozás módosítása és a tisztességtelen versenyelőny büntetése; azt gondolom, hogy ez több mint fontos. Ilyen lenne például az áldozatvédelem, illetve a bűncselekmények áldozatainak a kártalanításáról szóló törvénymódosító javaslat, amely szintén rendkívül fontos, és azt gondolom, a kormánynak és az ellenzéknek prioritásként kezelt témája lehetne. Éppen ezért már eleve a salátatörvény-jelleg, ahogyan azt elmondtam a felszólalásom legelején, nem támogatandó. Az ellenzéki szövetség, amit képviselőtársam és a bizottságban is velem együtt dolgozó kormánypárti képviselőtársam elmondott, nem látja biztosítottnak azt, hogy a felsőoktatási törvény, illetve a felsőoktatási modellváltás módosításai versenyképességet hoznának érdemben a felsőoktatási intézményeink, a felsőoktatásban tanuló hallgatóink, illetve az ott oktató munkatársak számára. Épp ellenkezőleg, engedje meg, államtitkár úr, hogy röviden kitérjek arra, hogy eddig a modellváltásnak olyan következményei voltak a gyakorlatban, hogy kényszernyugdíjazott professzoroktól, látszólag közös megegyezéssel, de ugyanakkor kifejezetten erőszakkal eltávolított egyetemi tanároktól kellett megválnunk. Nem látjuk azt biztosítottnak tehát az ellenzéki szövetségi rendszeren belül, hogy a felsőoktatási modellváltás a versenyképességet célozná, éppen ellenkezőleg. Ugye, ebben a salátatörvényben megtaláljuk a modellváltás egy darabját, illetve azt a típusú vagyonjuttatást, amit szintúgy nem tudunk támogatni, mert ellenőrizhetetlenné válnak a pénzek. Én egy olyan politikai közösségből jövök egyébként, államtitkár úr és képviselőtársaim, amelynek támogatnia és ünnepelnie kellene a modellváltást, amikor az egyetemek rendszere végre távolodik az állami hatásköröktől, és azt kellene éreznünk belőle, hogy az egyetemi autonómia éppen hogy egy fontosabb értékké válik, ugyanakkor a jelenlegi módszer, amellyel végbe megy a modellváltás, illetve az alapítványi átalakítások, éppen az ellenkezőjét szolgálják, államtitkár úr. És azt látjuk ebben a törvényben is, hogy bizony az az egyetlen intézmény, amelynek a vagyonjuttatása benne van ebben a törvénymódosító javaslatban, ugyanígy fog járni. Nem térek ki az egyes olyan példákra, amelyek drámai következményekkel jártak bizonyos felsőoktatási intézményeinkre, de az jól látszódik, hogy a 18 éves leendő hallgatók sok esetben Hegyeshalmon túlra is beadják a jelentkezéseiket, és nagyon sok olyan, elitnek tekinthető egyetemünk veszít azáltal hallgatói tömegeket, hogy a szülők azt mérlegelik, hogy a külföldi lakhatási költségek vagy az itthoni felsőoktatási intézményben fizetendő tandíjake azok, amelyek jobban megterhelik a családi kasszát. Bizony, államtitkár úr, nagyon sokszor látjuk azt, hogy nem iratkoznak be felvételt nyert hallgatók olyan egyetemeinkre, amelyeket nagyon megbecsültünk korábban, és én nagyon bízom abban, hogy a jövőben is meg tudjuk becsülni őket. A törvénymódosító javaslatban szerepel a személyiadat-védelem, és egyébként a helyettes államtitkár úr, aki a bizottsági szakasz egyik előterjesztője volt, elmondta a bizottság tagjainak, hogy hosszasan folytatott tudományos vitára figyel akkor a kormány, amikor megnézi, hogy a személyek adatvédelmében milyen irányokból választhat. Én azt szeretném hangsúlyozni ebben a vitában, államtitkár úr, és nagyon megköszönöm, ha reagál is erre, ha a személyiadat-védelemben, amelyben tényleg rendkívül fontos a legkomolyabb szakemberekre figyelni, fontosak önöknek a tudományos viták, akkor a tudomány szabadsága, az évszázados egyetemi autonómia értéke, illetve azok az értékek, amelyeket a felsőoktatási intézményeink építettek, azok miért nem fontosak annyira, hogy az egyetemi modellváltásban ezek ne váljanak a jelenlegi rendszer martalékává, ne veszítsünk se hallgatót, se PhD-hallgatót, se tanársegédet, se doktorjelöltet, se egyetemi tanárt, professzorokat azért, mert adott esetben hangot adnak annak a véleményüknek, ami nem egyezik a jelenlegi kormányéval. Én azt látom, államtitkár úr, hogy ugyan, persze elmondható, és azt hiszem, hogy a tisztesség megkívánja, hogy a jelenlegi Alaptörvénybe nem ütközik ez a törvénymódosító javaslat, tehát formai hibát nem vétettek, szerintem társadalomszervezési hibát vét akkor a kormány, amikor ezt a jelenlegi rendszert és ezt a jelenlegi módosítási tervet erőszakkal próbálja átvinni a felsőoktatási rendszeren. Én abban bízom, hogy a kormányváltás gátat tud ennek szabni, és egy értelmesebb irányba indulunk el, értelmesebb parlamenti vitákkal és az érintettek meghallgatásával is. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem György István államtitkár urat, mint előterjesztő kíván-e… [[Balczó Zoltán: Bocsánat, elnök úr, jelentkeztem! György István jelzi szólási szándékát.]] felszólalni a vitában. Bocsánat, képviselő úr, mindennek rendelt ideje van, tehát most György István államtitkár úr előterjesztőként kíván szólni. Államtitkár úr, öné a szó. [[Balczó Zoltán: Bocsánat! Elnézést, elnök úr!]]
Nem tudom, hallható vagyok-e.
Igen, tökéletesen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A zárszóban szeretnék majd kitérni a válaszokra, úgyhogy nem most. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tehát jelzem, hogy államtitkár úr a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Most pedig felszólalásra következik Bencsik János képviselő úr, független, aki korábban írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő salátatörvénynek a célja elvileg az, hogy a felsőoktatási intézmények versenyképességét hogyan lehet segíteni. Ennek ellenére ebben a törvényben nem szerepel sem a hallgatói ösztöndíjak emelése, sem a szociális támogatások emelése, sem a sokszor gyalázatos oktatói bérek rendezése, sem pedig az a lakhatási válság, amely egyre jobban sújtja a magyar fiatalokat. Amikor én körülbelül 15 évvel ezelőtt egyetemista voltam az ELTE bölcsészkarán, akkor dívott az a rosszízű vicc, hogy mit mond a végzett mérnök a végzett bölcsésznek a McDonald’sban. Azt, hogy elvitelre kéred, vagy itt fogyasztod. És ez a rosszízű vicc sajnos mára, azt kell hogy mondjam, elérhetetlen vágyálom lett sok magyar fiatal oktató és kutató számára, ugyanis 11 év úgynevezett nemzeti kormányzás után ma ott tartunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy pályakezdő fiatal tanársegéd a felét keresi egy gyorséttermi eladó fizetésének. Aki ma Magyarországon egy gyorsétterem pultja mögött szolgál ki embereket, nem lebecsülve az ő munkájuk fontosságát, de ma kétszer annyit keres, mint az, aki kezdő tanárnak áll. Ennyire becsülik önök a tudomány iránti elköteleződést, a tehetséget és a szorgalmat, és önmagában ez az egyetlen adat, azt gondolom, többet mond el az úgynevezett nemzeti kormánynak a tudományhoz, az oktatáshoz és a kultúrához való hozzáállásáról, mint több ezer oldalnyi tanulmány. Ennyire becsülik önök a pályakezdő pedagógusokat, a könyvtárosokat és a kutatókat. Egy 5-ös körüli átlaggal ma Magyarországon egy átlagos egyetemista egyetemtől függően körülbelül 20-30 ezer forint körüli ösztöndíjra számíthat. Ez nagyjából 15-20 évvel ezelőtt, az ezredfordulón még vala-mennyire motiváló erővel bírhatott, azonban az a szomorú helyzet, nem tudom, tudjáke, hogy ma Magyarországon ennyi pénzből, ennyi ösztöndíjból egy egyetemista nemhogy saját lakást nem tud bérelni Budapesten és a legtöbb megyeszékhelyen, hanem még egy szobát sem. Budapest legtöbb kerületében 40-50 ezer forint alatt nem lehet szobát bérelni, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! Ez az önök ajánlata a mai fiataloknak, hogy fektessenek a tudásba, fektessenek a szorgalomba, fektessenek a képzésükbe. Szintén friss adat, hogy 2021-ben a kollégiumba jelentkező hallgatók felének nem jutott kollégiumi hely. És akinek nem jut kollégiumi hely, annak nagyjából olyan albérletárakkal kell szembenéznie a 2017-es adat szerint, hogy azok Budapesten a duplájára, a vidéki megyeszékhelyeken pedig több mint a másfélszeresére nőttek. És ez 2017-es adat, azóta az albérletárak még jobban az egekbe szöktek. És bár a koronavírus-járvány hatására sokan azt remélték, hogy ez alábbhagy, láthatjuk, hogy szó sincs erről, továbbra is megfizethetetlen, szülői támogatás nélkül megfizethetetlen egy mai magyar fiatalnak kollégiumhoz, vagy ha kollégiumhoz nem jut, akkor albérlethez jutni. [[16.00]] A hallgatói szegénység a szegénységnek egy olyan formája, amely méltatlanul kibeszéletlen és elhallgatott szegénységi forma. E Ház falain belül nagyon sokféle szegénységről beszélünk, de sem a kormánytól és különösebben az ellenzéki padsorokból sem hallottam ezzel kapcsolatban bármiféle felszólalást vagy konstruktív javaslatot. Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ma egy magyar fiatalnak nem aközött kell választania, hogy tanul vagy szórakozik, hanem aközött, hogy tanul vagy pedig a megélhetését biztosítja. A mai magyar fiatalok a mai magyar politikai palettáról nagyjából valódi érdemi kiállást és támogatást csak a Polgári Választól remélhetnek. [[Balczó Zoltán: Az mi?]] A Polgári Válasz a fiatalok hangja. Mi vagyunk azok, akik követeljük a radikális emelését az ösztöndíjaknak, a szociális támogatásoknak, az oktatói béreknek és a fiatalok lakhatásának. Azt üzenjük a fiataloknak, hogy most ti jöttök, mert megérdemeltétek, itt kell boldogulnotok ebben az országban, mert nektek ez a hazátok. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Mindenekelőtt elnézést kérek az előző türelmetlenségemért…
Semmi nem történt!
Azt hittem, hogy az államtitkár urat zárszóra hívja föl. Részt vettem az érdemi vitában, amikor ezt a napirendet tárgyaltuk. A felsőoktatási modellváltás kérdéséhez szólnék hozzá, nem megismételve, ami ott elhangzott, csak egyetlen kérdést szeretnék feltenni. Erre pedig az inspirált, amit az államtitkár úr helyén ülő előterjesztő államtitkár zárszavában mondott. Ott azt mondta, hogy tulajdonképpen a magyar felsőoktatási rendszer szellemi szintjét, az oktatók felkészültségét tekintve és a szervezet működési struktúráját tekintve megfelel annak, hogy világszinten, Európa-szinten az élvonalba tartozzon, egyetlenegy dolog hiányzik, az anyagi források. Én egyetlen dolgot szeretnék kérdezni. Miközben ebben a táblázatban itt vannak az öt évre meghatározott anyagi források, amelyek bőségesnek tűnnek, ebből lehet, hogy államtitkár úr azt válaszolja Bencsik képviselő úr jogos felvetésére, hogy hiszen most fogjuk megteremteni azokat a feltételeket, amelyeket önök hiányolnak, egyetlen kérdésem van. Miért van az, ha a modellváltás valójában egy célt szolgál, hogy megfelelő forrásokhoz jussanak az intézmények, az állam képtelen ezt közvetlenül megoldani? Csak a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokon, a KEKVA-kon keresztül képes ezt megoldani, amely egy hűbéri rendszerbe illeszkedik be, ahol 9 évre nevezik ki a párthoz lojális kuratóriumi tagokat és az ellenőrző testület tagjait, ahol ők maguk határozzák meg majd, hogy ki követi őket? Tehát a kérdésem nyilvánvaló. Miért csak ez teszi lehetővé az intézmények számára a források megadását? Én visszaemlékszem a kilencvenes évek elejére, annak idején ez volt az SZDSZ-es fő vonulat: az állam rossz gazda, és hogy ebből utána mennyi káros döntés született, azt tudjuk. Nagyon tartok attól, hogy ebben az „állam rossz gazda” felfogásban a hűbéri láncolatra bízva örök időkre a felsőoktatás irányítását, nem fog jóra vezetni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnake még élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót György István államtitkár úrnak az előterjesztő képviseletében, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A törvényjavaslat általános vitáját a tisztelt Ház 2021. szeptember 21-én tartotta, a Költségvetési bizottság szeptember 22-én, a Törvényalkotási bizottság pedig szeptember 23-án tűzte napirendre azt. Jogtechnikai és nyelvhelyességi módosításokon túl szeretném kiemelni azokat, amelyek a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság észrevételeivel voltak kapcsolatosak, utalva itt talán arra is, amit Bősz Anett képviselő asszony számonkért rajtunk, bár más kontextusban. A törvényjavaslat eredetileg a magyar kormánytisztviselői kar részére biztosította volna a kormánytisztviselők tajszámainak kezelését és a nyilvántartással való kezelését. Itt a NAIH valóban emelt egy kifogást, az előkészítés során a sürgősségi eljárásban való tárgyalás miatt valóban hiányosan került ez a része egyeztetésre, de a NAIH észrevételeit megvizsgálta a kormány, maradéktalanul osztotta azt, és emiatt ez ki is lett emelve a törvényjavaslatból. Majd a módosítás következtében kikerültek a módosításból azok a törvényekre való módosítási szándékok is, amelyek bizonyos szabályozott jogterületek komolyabb revízióit igénylik, módosításokhoz további egyeztetésekre van szükség. Ezen törvényekkel kapcsolatban felmerült szabályozási igényt nem a jelen törvényjavaslat fogja rendezni. Hogy miért salátatörvény? A jogalkotási folyamatban számos olyan rendezendő jogi kérdést kell a kormánynak rendeznie, amelyre ez a jogtechnika is rendelkezésre áll. Nyilván ezt lehet kifogásolni. Ez nem az első, és gondolom, nem az utolsó ilyen törvényjavaslat, amely a tisztelt Ház előtt fekszik. De ahogy elmondtam például, az az öt törvénymódosítási javaslat helyesebben: hat éppen azért került ki, mert úgy gondoltuk, hogy az nem a salátatörvénybe való. A felsőoktatásról. Azt tudjuk, hogy a tisztelt ellenzék ezzel a váltással gyakorlatilag nem értett egyet. Mi úgy ítéljük meg, hogy az egész magyar felsőoktatás egy korszakhatárhoz ért. Az intézmények szélesebb körében indult meg ez az új fenntartói modell. 21 egyetem kezdte meg a képzést az új struktúrában, 280 ezer hallgatóból ez mintegy 180 ezer hallgatót érint. A megkezdett változások sikereit jelzi, hogy a felsőoktatási hallgatók száma 2018 óta folyamatos emelkedést mutat, a felsőoktatásba felvételizők száma idén 2020-hoz képest 10 370 fővel, azaz 11 százalékkal növekedett, a külföldi hallgatók száma 2013-hoz képest 2020-ig 65 százalékkal nőtt. Nem tartom elképzelhetetlennek azt, amiről Bősz Anett képviselő asszony beszélt, hogy vannak olyanok, akiknek az ambíciói külföldi egyetemre szólítják őket. Az a problémám ezzel, hogy egyszer az a kifogás, hogy miért nem nyitottabb Magyarország, miért nem biztosítunk szélesebb lehetőségeket az emberek számára. Hát, biztosítunk, mindenkinek szabad útja van, az Európai Unió polgára, tehát ha igénybe kívánja venni külföldi felsőoktatási intézmények szolgáltatásait, akkor ezt szabadon megteheti, de a számok azt igazolják, hogy a magyar felsőoktatási intézményekbe jelentősen többen jelentkeznek, és jelentősen többen is tanulnak, mint a korábbi években. Ehhez szeretném hozzátenni, a Times Higher Education 2022 világrangsorában a tavalyi 9 helyett ma 11 magyar egyetem szerepel. Mi úgy gondoljuk, hogy ez a megkezdett út igenis ígéretes, szemben mindazzal, ami itt elhangzott az ellenzéki felszólalók részéről. Mindamellett a kormány azt a célt is zászlajára tűzte, hogy kiszámítható és tervezhető finanszírozási környezetet biztosítson a modellváltó egyetemek számára, az ehhez szükséges módosítások eszközlése elengedhetetlen a rendszer gördülékeny működéséhez. Igen, tulajdonképpen a válasz abban rejlik, ami itt elhangzott az ellenzéki felszólalások egyikében, igenis nagyon komoly forrás az, amelyet most megkapnak ezek az alapítványok. A felsőoktatás nagy volumenű döntéscsomagjának értelmében a közfeladatot ellátó alapítványi formában működő egyetemek éves működési forrásai több mint duplájukra, mintegy 330 milliárd forintra emelkednek, és ezenfelül a következő években 2700 milliárdot fordítunk a felsőoktatás infrastrukturális fejlesztésére, így jövőre az egyetemek finanszírozására szánt források két és félszeresükre növekednek. Ezzel a felsőoktatásra fordított összegek GDP-arányosan megközelítik majd a 2 százalékot, ami európai szinten is, azt gondoljuk, az európai élvonalba viszi Magyarországot a felsőoktatás finanszírozása terén. [[16.10]] Egy-egy törvényjavaslaton természetesen számon lehet kérni sok mindent. Ez gyakran előfordul itt a tisztelt Házban, hogy amikor a tisztelt Ház előtt fekszik egy törvényjavaslat, akkor előkerülnek az abban a jogi környezeti szabályozási környezetben lévő kérdések. Nagyon sok olyan is fölmerül, amit épp az adott jogszabálytervezet nem érint. Nyilvánvaló, hogy egy-egy ilyen javaslat nem egy kódexjellegű teljes körű szabályozását mutatja be az adott szabályozási környezetnek. Itt most ezeknek a felsőoktatási intézményeknek a nagyon komoly támogatási javaslata fekszik a tisztelt Ház előtt; ahogy elmondtam, a források két és félszeresükre növekednek. Az előttünk fekvő javaslat ezen túlmenően tartalmaz más módosításokat is, a johannita rend magyar tagozatának ingatlanjuttatása az, ami szerepel benne. A johannita rend egy nagyon régi hagyományokkal rendelkező rend, hasonlóan a máltai lovagrendhez, betegek ápolásában, rászorulók ellátásában való részvétele megkérdőjelezhetetlen. Ez a vagyonmódosítás a kormánynak egy 2016-ban megkötött megállapodása alapján teszi meg azt a vagyonjuttatást, amelyet tartalmaz. Az áldozatsegítés szóba került, és az is, hogy a vitában, ha lehetőség nyílt volna rá, hogy ezt részletesen megbeszéljük, akkor ez előremutató képviselő asszony mondatai szerint. Mi is azt gondoljuk, hogy ez az opt-out rendszer még szélesebbre nyitja a kaput, és ez még szélesebb áldozati körre terjeszti ki az áldozatsegítési szolgáltatásokat, bővíti azon bűncselekmények körét, amelyek esetében az áldozatok közvetlenül elérik az áldozatsegítő szolgáltatásokat. Úgy gondolom, hogy ez is egy olyan előremutató javaslat, amely komoly előrelépést tud jelenteni a magyar áldozatsegítésben. A törvényjavaslat a Magyar Fejlesztési Bank működését is érinti. Itt pedig a veszélyhelyzet kapcsán megemelt kockázatvállalási limitek további érvényesülését látjuk szükségesnek 2025. december 31-ét követően is; muszáj, hogy ez a mozgástér rendelkezésre álljon. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottakat összefoglalva: a tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslattal a kormány azon elképzelésének megvalósítására törekszik, amely lehetővé teszi, hogy Magyarország elérje a 2030-as stratégiai célkitűzéseit, és a felsőoktatási intézményei a jövő nemzedékének nevelésében és felkészítésében páratlan forrásrendszerrel tudjanak gazdálkodni. A közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok által fenntartott felsőoktatási intézmények ugyanis a nemzet fejlesztésében a legfontosabb szolgálat teljesítésére készülnek: a tudás, a tehetség és a fiatalság megőrzésére és megfelelő értékekkel való felvértezésére annak érdekében, hogy egyre jobb és erősebb Magyarország jusson osztályrészül a jövő nemzedékeinek. Ehhez szeretném az Országgyűlés segítségét kérni, és kérem tisztelettel önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 13 perc van, most 17 óráig szünetet rendelek el. Az Országgyűlés 17 órakor határozathozatalokkal folytatja munkáját. Kérem a pontos megjelenést, köszönöm figyelmüket. [[Szünet: 16.13 17.03]] (Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Móring József Attila és Szabó Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló T/17053. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17053. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 112 igen szavazattal, 25 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a felsőoktatási intézmények versenyképes működését elősegítő szabályokról, valamint egyes vagyongazdálkodási, kormányzati igazgatási és büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17098. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/17098/6. számon, összegző jelentését pedig T/17098/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési bizottság T/17098/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 114 igen szavazattal, 27 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17098/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/17064. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, az I/17051. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, az I/17150. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, az I/17151. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/17153. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/17155. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 113 igen szavazattal, 31 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/17184. számú javaslatot a Ház honlapján valamennyien megismerhettük. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
„1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY határozat 1. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Kulturális bizottságba Dunai Mónika, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Kovács Sándort, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.”
Köszönöm. A kelte pedig, jegyző úr?
„Budapest, 2021. szeptember 27.” [[17.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/17184. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a személyi javaslatot 145 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most következik a mentelmi ügy megtárgyalása és a határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. szeptember 20-án, 22.B.146/2021/4. számon az Egri Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra az Országgyűlés elnöke átadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17185. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatosan. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a Mentelmi bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt már elhangzott, az Egri Járásbíróság fordult az Országgyűléshez átiratában, azt indítványozva, hogy Hadházy képviselő úr mentelmi jogát rágalmazás vétsége miatt függesszük fel. Tehát a minősítés: rágalmazás vétsége. Az iratokból a következő tényállás állapítható meg: 2021. február 26-án és március 12-én facebookos felületeken tett Hadházy képviselő úr olyan megnyilatkozásokat egy kalandpark üzemeltetőjével és az ugyanott székelő szociális szövetkezettel kapcsolatban, ilyen kijelentéseket téve, hogy sokmilliárdos csalás, elcsalt uniós pénzek, aljas lopás, és így tovább, és így tovább. Az érintettek ezt természetesen helytelenítették, ők ezt rosszindulatú, hangulatkeltő állításoknak tekintették. Ebből indul az eljárás, mert feljelentik a képviselő urat. Tipikus magánvádas ügy, az elkövetés módja is, azt mondhatjuk, hogy tipikus. Hadházy képviselő úr a mai bizottsági ülésen nem vett részt. Ez, amit eddig elmondtam, ebben semmi újdonság nincs. A következő azonban az újdonság erejével hathat itt az Országgyűlésnek. Ritkán fordul elő, bár a képviselő úrral kapcsolatban már másodszor történik meg, az iratokból azt állapítottuk meg, hogy a bíróság Hadházy képviselő úr mentelmi jogát megsértette, ugyanis az eljáró bírósági titkár június 9-én egy személyes meghallgatást tartott, erre idézték Hadházy képviselő urat. A képviselő úr ezúttal többször is nyomatékosan felhívta az eljáró bírósági titkár figyelmét az ő országgyűlési képviselői jogállására. A bírósági titkár úgy ítélte meg, hogy az eljárás azon szakaszában még nem kell kikérni a képviselő mentelmi jogát. A Mentelmi bizottság megállapította, hogy a bírósági titkár jogértelmezése téves. Hivatkozunk egy kúriai büntetőkollégiumi véleményre is, amely 1/2013. V. hó 8-án pont egy ilyen üggyel kapcsolatban keletkezett, ahol a Kúria is megállapítja, hogy a személyes meghallgatás egy olyan eljárási cselekmény egy országgyűlési képviselővel szemben a büntetőeljárásban, amit semmi szín alatt nem tehet meg úgy az eljáró bíróság, hogy előtte a mentelmi jogát ne kérte volna ki, a mentelmi jog felfüggesztésére ne tett volna indítványt az Országgyűlésnek. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy minket két kötelezettség terhel: ha velünk szemben hatósági és most értsük ez alatt a bíróságot is eljárás indul, fel kell fednünk az országgyűlési képviselői kilétünket. Ezt a képviselő úr többféle módon is megtette. És a másik kötelezettségünk: elméletileg, ha megsértik a mentelmi jogunkat, akkor ezt haladéktalanul jelezni kell a házelnöknek. Ez itt nem történt meg, de mondom, mi hivatalból is értesültünk arról, hogy itt mentelmijog-sértés történt, ezért a házelnök úrnak mi ezt jeleztük, és a házelnök úr az ilyenkor szokásos eljárását már megindította, hogy a megfelelő bírói fórumot tájékoztassa a mentelmijog-sértésről, és nyilvánvalóan jelezve a bíróságnak azt, hogy az ilyen eljárásoknak vegyék elejét. Az Országgyűlésnek a Mentelmi bizottság többségi döntésével azt javaslom, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát ne függessze fel. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Hadházy Ákos képviselő urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, képviselő úr, ötperces az időkeret.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én arra szeretném kérni a tisztelt Házat, hogy függesszék fel azt a mentelmi jogot, többször kértem már ezt. Általában ezek a feljelentések kommunikációs célokat szoktak szolgálni, önök közül is ezt sokan megtették, Simonka úr is, Boldog úr is megtette, ez egy kommunikációs cél, és ne lehessen azt mondani, hogy a képviselő elbújik valamilyen mentelmi joga mögé. Természetesen nem akarok semmilyen mentelmi jog mögé elbújni. Önöknek is azt javaslom, ha legközelebb önökről valamilyen terhelő bizonyítékot nyilvánosságra hozok, akkor polgári pert indítsanak, ne pedig büntetőpert indítsanak, vagy pedig függesszék fel a mentelmi jogot. Tehát most is kifejezetten azt kérem, hogy a bizottság álláspontjával szemben függesszék fel a mentelmi jogomat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom ugyanakkor szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hadházy Ákos országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hadházy Ákos képviselő úr mentelmi jogát 19 igen szavazattal, 116 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem függesztette fel. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el, azt követően pedig az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. [[Szünet: 17.20–17.23]] (Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Móring József Attila és Szabó Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Jakab Péter frakcióvezető úr és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Urak! Miniszterelnök úr a távolléte miatt Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel válaszadásra. Kérdezem Szilágyi György képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Ház! Hiszékeny Dezső képviselő úr, az MSZP képviselője… [[Szilágyi György: Elnök úr, Csányi Tamás következik.]] Bocsánatot kérek, abból tudok dolgozni, amim van. Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni, amennyiben a képviselő úr elfogadja. Ezért kérdezem a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Csányi Tamás jelzésére:]] Köszönöm szépen. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy öröm számomra, hogy itt az ódon falak között találkozhatunk és beszélgethetünk az oktatáspolitika aktuális kérdéseiről. Tudja, államtitkár úr, megtehettük volna ezt Mezőtúron is néhány hete, amikor ön jelesül ott volt a Rákóczi úti általános iskola átadó ünnepségén, hiszen hála Istennek, elkészült ez az iskola, és tényleg nagyon szép lett. Ez az én volt iskolám a szülővárosomban, és nagyon szerettem volna ezen a rendezvényen ott lenni. De képzelje el, államtitkár úr, nem kaptam rá meghívót, sőt azt a tájékoztatást kaptam az ottani fideszesektől, hogy felsőbb utasításra én nem vehetek részt ezen a rendezvényen. Túl azon, hogy ez személyesen engem egy kicsit bánt, az azért mégiscsak érdekes, hogy milyen felsőbb utasítás lehet az, amelyik egy országgyűlési képviselőt kizár egy ilyen nagyon szép és nagyon fontos rendezvényről. Alkalomadtán legyen kedves válaszolni erre nekem, államtitkár úr. De semmi probléma nincs, hiszen hála Istennek, Boldog István országgyűlési képviselő úr ott volt ezen a rendezvényen, föl is szólalt, sőt nemcsak hogy fölszólalt, hanem önnel egy közös képet is készített, egy baráti kézfogósat, s azt írta a Facebookon hozzá, hogy szíve csücske most már a pedagógusok bérének emelése, és mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy ez meg is valósuljon, emelésre kerüljenek a pedagógusbérek. Én azt gondolom, hogy képviselő úr minden szava arany ebben a dologban, és én nagyon tudok vele azonosulni, hiszen a pedagógusbérek helyretétele, rendbetétele, emelése már nagyon régóta várat magára. Én is nagyon sokszor kértem önöktől, más képviselőtársam is nagyon sokszor pedzegette már ezt a témát, s maga az ágazat is gyakorlatilag kiállt azért, hogy emeljék a pedagógusok, a tanárok bérét, önök azonban ezt mind ez idáig elengedték a fülük mellett. No, de itt van Boldog István országgyűlési képviselő úr, a Költségvetési bizottság alelnöke, aki azt mondja, hogy innentől kezdve ezt ő fogja továbbvinni. Úgyhogy a kérdésem már csak annyi, államtitkár úr, hogy mikor és mennyit fognak emelni a pedagógusok bérén. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hát, nagyon örülök, hogy önnek is tetszik a kék iskola felújított épülete. Valóban egy korszerű, a gyerekek számára sokkal otthonosabb, a pedagógusok számára is jobban használható környezetet biztosít. Magán a projektátadó ünnepségen, amely a projekt utolsó lépése volt, az ott dolgozók voltak ott, a projektben közreműködők, még a diákok sem voltak ott, mert egy másik alkalommal volt az ünnepélyes tanévnyitó. Más öregdiákot sem hívtak meg, csak erre akartam célozni. De nyilván önnek is bármikor lehetősége van visszatérni a régi iskolájába. Azt hiszem, így is egy nagyon szép ünnepség volt, aminek nagyon örülünk. Ráadásul amint ez befejeződött, indul a következő iskola-korszerűsítés. Egy középiskolát fognak ott felújítani. Ön is láthatja, hogy miközben ön letolvajozza a kormányt, meg hogy minden pénzt ellopnak, eközben az az iskola, ahova ön járt, fel van újítva, s lehet, hogy ahova onnan középiskolába ment, az is fel lesz újítva. Tehát lépésről lépésre haladunk. Óvoda épül, bölcsőde épül, felújítjuk az iskolákat, felújítjuk a középiskolákat. Egyrészről ezt szeretném mondani. Másrészről pedig, valóban, mi is úgy gondoljuk, hogy amikor csak lehet, a pedagógusoknak bért kell emelni. Az első olyan csoport, amelynek a béremeléséről a kormány döntött, az pontosan a pedagógusok voltak. Három ciklus óta kormányzunk, és nem volt olyan ciklusunk, amikor a pedagógusok bére ne emelkedett volna automatikusan is, hiszen most a járvány alatt egy 10 százalékos emelkedés volt, és volt korábban egy 50 százalékos emelkedés. Ön is tudja, hogy amikor azok voltak kormányon, akikkel most együtt politizál, a baloldal, akkor bizony nem fizetésemelés volt a válság alatt, hanem fizetéscsökkentés. Tehát, tisztelt képviselő úr, először legyen kedves tisztázni azokkal, akikkel együtt kampányol, hogy tervezneke önök fizetéscsökkentést a pedagógusoknál, mint ahogy azt egyszer már megtették. Mi igyekeztünk ezt növelni. Pár számot hadd mondjak még a hátralévő másodpercekben. Ha megnézi, hogy mennyivel többet fordítunk pedagógusbérekre, akkor 64 százalékos emelkedést láthat 2010-hez képest. Ha megnézi, hogy ez mekkora összeg a jövő évi költségvetésben, azt látja, hogy 986 milliárd, tehát közel ezermilliárd forint. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] S majd innen fogom folytatni az egy percemben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Csányi Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, én nem mint öregdiák, hanem mint országgyűlési képviselő szerettem volna ott lenni, de fátylat rá, én elengedtem már ezt a dolgot. Boldog István viszont nem engedte el, hiszen a szeptember 16-ai Facebook-oldalán bejegyzést tett közzé, amelyben azt írja, hogy a frakcióülésen ő elintézte, hogy lesz pedagógusbér-emelés. Akkor legyen kedves, államtitkár úr, megmondani, hogy mit intézett el a képviselőtársam, mert tűkön ülünk, és várjuk az eredményeket. Ugyanis lehet bármiről beszélni, visszamutogatni az előző korszakokra, de a vetítési alap mégiscsak a 2014-es minimálbér összegével, 101 500 forinttal azonos. [[17.30]] A kezdő fizetése, államtitkár úr, egy mostani tanárnak, aki kijön az egyetemről, főiskoláról, 219 900 forint. Én azt gondolom, hogy ez nem az az összeg, amivel be tudjuk hívni a pedagógusokat, a fiatal tanárokat a pályára, és azt ön is nagyon jól tudja, hogy itt a humán erőforrásban nagyon komoly problémák lesznek az elkövetkezendő időkben. Elöregedő pedagógustársadalomról beszélünk, önök ez ellen nem tesznek semmit, önök nem foglalkoznak az oktatásban dolgozókkal, nem emelik a bérüket, önök eljátsszák a magyar jövendőt. [[Taps a Jobbik, a DK és a Párbeszéd soraiban. Szilágyi György közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Önök ezen nevetgélnek meg viccelődnek, de szerintem ez egy fontos kérdés, tisztelt képviselő úr, ezért a jövő évi költségvetésben, amit önök nem támogattak, 108 milliárd forinttal többet fordítunk az oktatásra és a köznevelésre, mert úgy gondoljuk, hogy valóban, egy sikeres Magyarországnak az alapja az, ha évről évre többet fordítunk az oktatásra, és az is nagyon fontos, hogy amikor csak lehet, valóban emelkedjenek a pedagógusbérek is. Itt volt egy külön béremelés is az intézményvezetők részére, itt egy 50 százalékos béremelésről beszélhetünk, ez hatezer intézményvezetőt és a helyetteseiket érintette, így már egy négyszáz fő feletti tanulói létszámmal bíró intézménynél egy 35 éve, tehát régóta tanító pedagógusnak, aki minősíttette is magát tehát ez is egy plusz béremelési lehetőség volt , most már azért akár 600 ezer forint fölötti fizetése is lehet, de ez nem jelenti azt, hogy ne kellene minden más pedagógusnak a béremelésével is foglalkozni. Csak, tisztelt képviselő úr, akikkel ön kormányozni akar Magyarországon, azok bezártak több mint háromszáz helyen iskolát, elbocsátottak 15 ezer pedagógust, és elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól, és még önök követelik azt, hogy több béremelés legyen. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Mi valóban tudtunk bért emelni [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] önök csak azt tudták megmutatni, hogyan lehet bért elvenni a pedagógusoktól. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mi indokolja a Kormány döntését?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Hiszékeny Dezső bólint.]] Köszönöm szépen. Hiszékeny Dezső jegyző urat, képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Kétségkívül az önök találmánya a „nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházás” elnevezés és ennek az intézménye. Ennek egy nagyon szép fejlődési íve van, amit nagyon röviden bemutatnék. Kezdetben állami nagyberuházások esetén alkalmazták ezt az intézményt a bódítóan lassú és körülményes közigazgatás felgyorsítása érdekében, megpróbáltak rövidebb határidőket szabni a közigazgatásnak, hogy ezek a beruházások felgyorsulhassanak. Igen ám, de sokszor a felgyorsított határidő ellenére a közigazgatás néha nem úgy döntött, ahogy önök szerették volna, ezért ez az intézmény belépett a második szakaszba, mégpedig úgy, hogy egyszerűen kizárták a közigazgatást ezeknek az ügyeknek az intézéséből úgy, ahogy voltak, szakigazgatási-szervestül és szakemberestül együtt. Hát, arról már ne is beszéljünk, hogy esetleg a különböző érdekeltek, személyek, azok még csak hozzá se szagolhattak ezekhez az ügyekhez. Így valóban gyorsabb lett ezeknek az ügyeknek az intézése, mert már csak maguk maradtak maguknak. Ennek meg is lett az eredménye: egészen kirívóan ocsmány épületek születtek, cserébe viszont grandiózus áron. A múlt héten önök szintet léptek, már nem állami, nem nagyberuházás lakóépület, egy egyszerű lakóépület a választókerületemben, a Dagály strand környékén, amelyet önök nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásnak minősítettek. Vajon milyen érdekek mentén döntöttek? Hogy nem nemzeti az az érdek, abban egészen biztos vagyok. Talán az államtitkár úr megvilágítja, hogy mi indokolta a kormánynak a döntését.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Soltész Miklós államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Azt kérdezte, hogy mi indokolta a kormány döntését, döntéseit. Miután ön általánosságban tette fel a kérdését, én azért válaszolok önnek. A kormány döntései mindig és minden esetben az elmúlt tíz évben Magyarország érdekeit, a Magyarországon élő emberek személy szerinti érdekeit is és hozzáteszem, bővebben az egész nemzet érdekeit szolgálják, illetve azokat a döntéseket ezek indokolják. Indokolták ezt járványügyi helyzetben, indokolta ezt a gazdaság újraindítása kapcsán is, és hozzáteszem, indokolja minden egyes lépésünket az is, hogy még véletlenül se jöjjön vissza az a kormányzás, amit önök folytattak. Tehát a járványügyi helyzetben, azt kell mondanom önnek, hogy mindent megtettünk azért, hogy olyan döntéseket hozzunk, olyan lépéseket tegyünk, hogy egyik oldalról megvédjük az embereket annak ellenére is, hogy önök meg mindent megtettek, hogy a védekezést gátolják, annak ellenére is, hogy önök mindent megtettek az egészségügyi dolgozókkal és mindenkivel szemben, hogy védekezni tudjunk, de mégis küzdöttünk, és azt hiszem, hogy sikeresen küzdöttünk. Tisztelt Képviselő Úr! A másik a gazdaság újraindítása. Kibújt a szög a zsákból néhány héttel és nappal ezelőtt, amikor egyre többször hangoztatták baloldali képviselők azt, hogy tulajdonképp azért nagy kár, hogy ilyen sikeres volt az újraindítás, mert önök arra gondoltak, hogy majd ez a választókat megrengeti, illetve szembefordítja a kormánnyal. Tisztelt képviselő úr, azért is döntött a kormány sok mindenben, így a gazdaság újraindításában is, vagy hogy akár az szja-visszatérítést végre tudjuk hajtani abban az esetben, ha 5,5 százalék fölötti a gazdasági növekedés, illetve visszahozzuk a 13. havi nyugdíjat, nyugdíjprémiumot fizetünk és megvédjük a munkahelyeket és ebbe a sorba bizonyára a kiemelt beruházások is [[Az elnök csenget.]] beletartoznak. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Hiszékeny Dezső képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Elnök Úr! Hát, a válasz messze nem kielégítő, tekintettel arra, hogy én arról beszéltem, hogy hogyan lehet nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás egy lakóépület. Szemben a mindenkire vonatkozó építési szabályzattal, itt önök további 1240 négyzetméter lakás megépítését hagyták jóvá, csökkentették 600 négyzetméterrel a megépítendő zöldfelületnek a nagyságát, és engedélyezték azt, hogy a parkolóhelyek számát 70 százalékban kelljen csak megépíteni. Ha nem csalnak az én számításaim, ebben a házban az átlaglakás négyzetmétere 30 négyzetméter alatt van, és a beruházással másfél-két milliárd forinthoz segítették hozzá azt, aki a beruházást végrehajtja. Sokat beszélt az emberekről. Az ott élők pedig, akiket semmibe vesznek, a minden szabályt áthágó építkezés nyomán kapnak egy épületszörnyet, egy élhetetlen bérkaszárnyát, és egy, a lakásaik elé tornyosuló autóhegyet [[Az elnök csenget.]] nemzeti érdekből, az Orbán-kormány nagyobb dicsőségére.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra az államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Nem kérdés, hogy magát ezt az esetet én nem is ismerem [[Bangóné Borbély Ildikó és Hiszékeny Dezső közbeszól.]] , de annyit tudok, hogy önök mit tettek építésügyben, illetve a beruházásokkal kapcsolatban. Az biztos, hogy ha bármit is építettek, nagyobb beruházásokat valósítottak meg, azt mind-mind PPP-program keretében, aminek most is nyögjük a következményeit, az ország nyögi a következményeit, és egyébként nem arra alapoztak, hogy olyan gazdaságpolitikát folytassanak, amelynek eredményeképpen a beruházásokat adóbevételekből, a már megtermelt pénzből állítsák elő. Az is biztos, hogy igazából semmit nem csináltak, az önök kormányzása alatt lepusztult nemcsak a főváros, hanem az egész ország. Most hogy egy esetben önnek ez fáj, hogy valamit valamilyen esetben kiemelt a kormány nemzetgazdasági szempontból, ez fájhat. Összességében az emberek azt látják, hogy a beruházások őket gazdagítják [[Az elnök csenget.]] az építőipart erősítik, és amit önök csináltak, az pedig katasztrofális volt. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mégis miféle veszélyhelyzet ez?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra mint az előbbiekben is most is Soltész Miklós államtitkár urat kérte fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, elfogadom.
Köszönöm szépen. Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony! [[17.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ismét felfutóban a Covid-járvány, napi 400-500 új fertőzöttnél járunk, és sajnos napok óta vannak elhunyt honfitársaink is. Eközben a kormánykommunikáció sikeres járványkezelésről, működő oltásról regél, sőt a SOTE rektorával azt is kimondatták rengeteg sok óriásplakáton, hogy Magyarország működik, ha az oltás működik, mintha ez csakugyan következne az oltás működőképességéből. A kormány világossá tette, hogy a negyedik hullám elleni védekezést kizárólag az átoltottságra alapozza, csakhogy szakértők a nyájimmunitást jóval 80 százalék fölötti átoltottsághoz kötik, miközben a beoltottak száma a 6 milliót sem éri el hazánkban. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ adatai szerint az első oltást felvettek arányát tekintve a 21.-ek, a másodikat illetően 18.-ak vagyunk a 30 európai ország közül. Több mint egymillió 12 éven aluli érthetően be sem lett oltva, a Sinopharmot kapott mintegy 700 ezer idős harmadrésze pedig vizsgálatok szerint semmilyen védettséget nem kapott. Ráadásul oltottként is meg lehet fertőződni, oltottként is lehet továbbterjeszteni a vírust akkor is, ha feltehetően az oltás megvédi a beoltottakat a súlyos szövődményektől vagy a halálesetektől. Meghosszabbították viszont a veszélyhelyzetet, a rendkívüli jogrendet, noha az 55 százalékos átoltottság a kormány hivatalos tájékoztatása szerint tökéletes járványügyi védekezést takar. Harsognak továbbá a győzelmi jelentések a gazdaságról, béremelésről, adó-visszatérítésről, azonban arról megfeledkeznek, hogy ha ennyire szárnyal a gazdaság, akkor illene visszajuttatni az önkormányzatoktól elvont forrásokat, amiktől elsősorban egyébként az önkormányzati vezetők szenvednek, akik az ellenzék padsoraiból kerülnek ki. Tisztelettel kérdezem tehát önt, a sok egymásnak ellentmondó információ és cselekedet után mégis miféle veszélyhelyzet ez, államtitkár úr. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint mondottam, a választ Soltész Miklós államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Az egyik, hogy legalább mondjon pontos számokat. 60 százalékos átoltottságot értünk el, és ha nincs teljes átoltottság, ami egyetlenegy európai országban sincs meg, akkor legalább azt ismerje el, hogy önök mit műveltek az elmúlt hónapok során, hogy az embereket elriasszák, lebeszéljék, visszatartsák az oltásoktól, mit műveltek, milyen kamuvideókat készítettek, és sorolhatnám tovább azokat az elképesztően emberiségellenes tetteket, amelyeket itt önök, képviselők is végrehajtottak. Önök voltak azok, akik egyszer azt mondták, hogy nincs járványveszély, egyszer azt mondták, hogy nem érdemes oltakozni, ne azzal oltakozzanak az emberek, és így tovább, és így tovább, szembemenve a tudománnyal, szembemenve az orvosok tudásával. Ha már ennyire azt gondolja, hogy a gazdaság nem működik, mégiscsak felminősítették az országot, mégiscsak olyan gazdasági fellendülés várható, amelynek eredményeképpen személyijövedelemadó-visszatérítést fognak kapni a családosok, amelynek eredményeképpen azt, amit az ön baloldali politikustársai annak idején elvettek, a 13. havi nyugdíjat, vissza fogjuk építeni. Annak ellenére, hogy önök nem akarták támogatni azt a sok-sok lépést, a gazdaság újraindítása megengedi, hogy egyre több munkahely induljon, és nemcsak megmentettünk munkahelyeket, hanem most már több is van, mint a válság előtt. Igen, ez a gazdálkodás. A másik oldalról azonban hozzáteszem, ha már arról beszél, hogy az önkormányzatokat ki sanyargatja, önök, az ön baloldali szövetségesei sanyargatták. Ez a kormány volt az, amely konszolidálta az önkormányzatok adósságállományát, ez a kormány volt az, amely olyan személyijövedelemadó- és iparűzésiadó-lehetőséget biztosított az ott élőknek, amelyek által az önkormányzatok, a települések gazdagodtak. Köszönöm szépen a kérdését.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Örülök, államtitkár úr, hogy mélyebb gazdasági fejtegetésbe is bocsátkozott. Akkor szeretném önnek elmondani, hogy az a történelmi léptékű dollárkötvény-kibocsátás nem egészen arról árulkodik, amiről ön beszél. De ha az önkormányzati forráselvonásról beszélünk, ez a 110 milliárd forint, amit elvontak, a 2 százaléka sem volt az államháztartási hiánynak. Azt gondolom, hogy ezt innentől kezdve nyugodtan vissza lehetett volna adni, ha már ilyen felkapaszkodóban van a magyar gazdaság, és minden bizonnyal mindenki örül annak, hogy felminősítettek minket, de akkor az összes érintett, aki a közös teherviselésből kivette a részét a járványügyi védekezés során, így az önkormányzatok is, illene, hogy visszakapják. Még egyszer mondom: ezeket az adó-visszatérítéseket nem azokon a napokon kellene bejelenteni, amikor az egy napra vetített egyik legnagyobb, ha nem a legnagyobb dollárkötvény-kibocsátást bejelenti a kormány. Az, hogy én kezdetektől fogva érveltem az oltás felvétele mellett, nyilvánvalóan önt egyáltalán nem érdekli, de sajnos el is fogyott az időm, úgyhogy ezt majd legközelebb megbeszéljük. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Képviselő asszony, Budapesten Karácsony Gergely vezetésével úgy döntött a közgyűlés, hogy csak azért, mert kormánypártiak a vezetők, megvonja tőlük az útépítési, felújítási pályázatokat és lehetőségeket. Így járt a XVI. kerület, a XVII., a XXI. kerület. Ezzel szemben, pontosan azért, mert önök ilyen politikát folytatnak, a kormány támogatta ezeket a kerületeket is, mint ahogy, hozzáteszem, ellenzéki vezetésű városokat, legutóbb például Pécset. Német iskola újult meg, horvát iskola újult meg, az orvostudományi campus újult meg több mint 20 milliárd forintból. Ne mondja, hogy nem támogatjuk az ellenzéki városokat, ez az önök hazugsága! Ha már így tudunk egy kicsit beszélgetni, képviselő asszony, én is felteszek önnek egy kérdést. Mikor fog bocsánatot kérni Aradszki Andrástól, amiért azt mondta, miközben súlyos betegségben feküdt, hogy „Alig várom, hogy felépüljön, és az általa képviselt álszent és hazug politikájával együtt [[Bősz Anett: Hazudik!]] [[Bősz Anett: Hazudik!]] agyagba döngölhessük.” (Bősz Anett: Hazudik!) Aradszki Andrást, aki éppen majdnem meghalt? [[Bősz Anett: Államtitkár úr, sajnos lejárt az ideje!]] Mikor fog bocsánatot kérni? [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr és Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem önt, tisztelt képviselő asszony, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen. Megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia erre a kérdésre. Arra kérem, hogy ne is üljön le. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Miért nincs a kormánynak 40 milliárd forintja a Velencei-tó megmentesére?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettest, államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Schmuck Erzsébet: Igen.]] Köszönöm szépen, elfogadja. Ennek megfelelően Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt időszakban, az elmúlt hónapokban egymás után jelentek meg a Velencei-tóval kapcsolatban aggasztó és botrányos hírek is. A Velencei-tónál is előfordulnak, ugyanúgy, mint a Balatonnál, a Fertő tónál, olyan beruházások, amelyek a természetes partszakaszokat veszélyeztetik, vagy voltak gyanús ingatlankezelési ügyek is. Sajnos, ökológiai problémák is vannak. Nyáron arról hallhattunk, hogy kétszer is nagyon komoly halpusztulás volt, és ehhez kapcsolódóan azt is megtudtuk, hogy eléggé jelentősen csökken a tó vízszintje. Jelenleg, ha igazak az információk, 70 centiméter körül van. Azt is mondják szakemberek, hogy ha nem történik érdemi beavatkozás, akkor a tó a kiszáradás felé halad. A kormány is tudomásunk szerint napirendre tűzte ezt a kérdést, viszont a vége az lett, abban állapodott meg a kormány, hogy nincs 40 milliárd forintja a tó megmentésére, lehetséges, hogy nem is voltak komoly tervek. Úgy látjuk, hogy ez önmagában is nagyon felháborító dolog, hogy nincs a tó megmentésére 40 milliárd forint, amikor azt látjuk, hogy azért Fidesz-közeli oligarchák nagyon komoly támogatásokban részesülnek. Akkor jött az igazi meglepetés, amely arról szólt, hogy a kormány 43,5 milliárd forintból fel akarja építtetni a Kovács Katalin Kajak-Kenu Központot. Tudjuk, hogy egy ilyen központhoz meg a kajak-kenuhoz víz kell, márpedig a Velencei-tónál probléma kezd lenni, hogy a vízszint csökken. [[17.50]] Nem is teljesen érthető, hogy ez hogyan jutott a kormány eszébe. Sajnos ez az eset, hogy a kormány ilyen lépéseket határoz el, azt bizonyítja, hogy a tó élővilága és a környezete nem igazán számít a kormánynak, sokkal fontosabb, hogy egy házi NER-cég egy ilyen komoly projektet elnyerjen, 43,5 milliárd egy nagyon-nagyon komoly összeg. Azt szeretném megkérdezni: mi az álláspontja a kormánynak a tó megmentéséről és erről a projektről?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is itt él Magyarországon, a Kárpát-medencében, és ez a nyár is bebizonyította azt, hogy mekkora károkat tud okozni az a csapadékhiány, amely ezen a nyáron is már sajnos tavasz óta bekövetkezett. Amikor itt a csapadékhiányról és a tó vízszintjének a csökkenéséről beszélünk, egyértelműen időjárási tényezőre kell hogy utaljak, de még ezt megelőzően azért szeretném a tisztelt képviselő asszony figyelmét felhívni, hogy ezek a vízügyi kérdések a Belügyminisztériumhoz tartoznak. Köszönjük a kérdését, de ők lennének illetékesek erre válaszolni. De én ettől eltekintve megpróbálok, mint alföldi ember akkor is, mert az a közel 40 millió köbméter víz, ami a tó térfogata, az valóban lecsökkent, és azt is tudjuk, hogy az utánpótlás rendkívül nehézkes, mert azok a tározók, amelyek a térségben vannak, nem tudják azt a mennyiségű vizet úgymond bepótolni, visszapótolni a Velencei-tóba. De ugyanakkor azok a tározók is, amelyekről szó esett és szó esik, azoknak a részben leürítése, leeresztése éppen a napokban fog megkezdődni, és ezzel a tó vízszintjét mintegy 11-12 centiméterrel meg tudjuk emelni. De itt jön egy másik probléma: pont a rendkívül meleg időjárás és a csapadékhiány miatt ezeknek a tározóknak a vízminősége sajnos komoly problémákat vet fel, éppen ezért fokozott óvatossággal kell kezelnünk ezt a vízleeresztést ezekből a tározókból, ami a Velencei-tóba kerül, hogy nehogy egyéb plusz bajt okozzunk. Az a halpusztulás is, amely volt a nyár folyamán, amelyre ön is utalt, az sajnos velejárója egy ilyen vízszintcsökkenésnek és a vizek felmelegedésének, illetve azoknak a különböző növényfajoknak az elburjánzása, ami rendkívül komoly károkat tud egy ilyen esetben okozni. Majd később szeretném folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azzal kezdem, amiben államtitkár úrral egyetértek. Én azt gondolom, hogy messzemenőleg egyet lehet azzal érteni, hogy a tározóknak az ily módon történő leeresztése komoly veszélyt rejt magában. Tudjuk azt, hogy az elmúlt években a tározók problémáját elhanyagolták, itt tulajdonképpen mind a két tározóban horgászat folyik, és nem igazán kapott figyelmet az, hogy ezeknek a tározóknak az elsődleges célja, hogy a Velencei-tó vízutánpótlását biztosítsa. Ebben egyetértünk. Na, de a másik fele, államtitkár úr, hogy akkor hogyan is van: miért akarunk ide, amikor ilyen problémával küszködünk, egy ilyen kajak-kenu központot építeni? Először meg kellene oldani ennek a Velencei-tónak a problémáját, és utána, ha meg tudjuk oldani, akkor kellene eldönteni, hogy az országban hol és milyen feltételekkel lehetne egy ilyen kajak-kenu központot építeni. Azt gondolom, hogy ez elfogadhatatlan, és igaz, lehetséges, hogy nem teljesen az önök tárcájához tartozik, de mint felelős minisztérium, ebben lépniük kellene.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azért azt el szeretném mondani önnek, hogy a kormány eddig is már 14 milliárd forintot biztosított a Velencei-tó partfalának a rekonstrukciójára, rehabilitációjára, és azt sem szabad elfelejteni, hogy 136 turisztikai projektnek a támogatásával rendelkeznek a tó környékiek. Egy dologra még nagyon határozottan fel szeretném hívni a figyelmét, ez pedig nem más, mint az ön által felemlített kajak-kenu pálya. Magyarországon egyetlenegy kajak-kenu pálya van a szegedi Maty-éren, az sem természetes víz, hanem betáplált vízmennyiség, és ha végre lenne Magyarországon egy másik ilyen nagyon fontos sportközpont, Budapesttől nem is távol, mondhatnám, közel, és a legkiemelkedőbb sportágak egyikének, hiszen ha ön figyelte az olimpiát, láthatta, hallhatta, hogy a legeredményesebben szereplő sportágak egyike a kajak-kenu, ennek meg kell teremteni ezt a feltételét, pont az egészséges sport és a vidéki élet szempontjából. Tehát én úgy gondolom, hogy az elkövetkezendő időszakban erre megfelelő figyelmet fog a kormány fordítani, és támogatni fogja ezeket a beruházásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy a miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat kérte meg. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Nagyon szépen köszönöm. Mellár Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az ellenzéki előválasztás zajlik, eddig már több mint 500 ezer szavazó vett rajta részt, de az MTVA felületein ezekről nincs semmilyen tájékoztatás, ezért tulajdonképpen hat pártot és több mint félmillió szavazót vesznek semmibe, amikor nem számolnak be erről. De továbbmegyek: a múlt pénteken rendezték a miniszterelnök-jelölti vitát az RTL Klubban, ennek 800 ezer nézője volt, de az MTI még tudósítót sem küldött az eseményre. Bebizonyosodni látszik az, hogy az évi 100 milliárd forint közpénzből üzemeltetett közmédiát a kormány csak saját propagandacéljaira használja. Az előválasztásnak hamarosan vége lesz, és minden fideszes jelölt kap egy ellenzéki kihívót, Orbán Viktor pedig egy egységes ellenzéki közös miniszterelnök-jelöltet. Kérdezem államtitkár urat, hogy hogy képzelik, hogyan gondolják, hogy jövő tavasszal miként fogja tudni majd ez a média biztosítani azt, hogy valóban érdemi tájékoztatást tudjon erről adni, és ne adj’ isten, akár szakmai vitákat is szervezzen, hiszen ez igen fontos lenne annak érdekében, hogy a polgárok abba a helyzetbe kerüljenek, hogy felelős döntéseket hozhassanak. Kérdezem azért is, mert a Szabad Európa birtokába került egy hangfelvétel, amely szerint a köztévénél ki is mondták: a kampányban a kormányt kell támogatni, akinek pedig ez nem tetszik, az adja be a felmondását. Tehát ezt kérdezem öntől: mit terveznek tenni, hogy valóban fair legyen a jövő évi választás, és erről megfelelő módon tájékoztasson a közmédia? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Dömötör Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Elég sok hírt lehetett olvasni az előválasztásról, ezért csodálkozom is azon, hogy amiatt szólal föl, mert ezek szerint kevesli az erről szóló tudósításokat. Szerintem a legtöbb médium erről tudósított, vélemények is megjelentek. Na, most van a két oldal között egy alapvető különbség. Én nem tartom feladatomnak, hogy csupán azért, mert így vagy úgy jelennek meg hírek egyes médiumokban, ezért megpróbáljak nyomást gyakorolni, és úgy látom, hogy a baloldal nem így gondolja, mert számtalan példát tudok arra felhozni, hogy nyomást gyakorolnak egyes szerkesztőségekre. Szerintem ez nem helyes. Egyébként, ha már a köztévét hozta fel, azért az jól látszik, hogy egyszerre állítják azt, hogy nem kapnak teret, meg provokálják folyamatosan a közmédiát például azzal, hogy valamennyi ellenzéki párt képviselője betört azon a bizonyos napon a tévészékházba, és követelték, hogy egy [[Bősz Anett közbeszól.]] általuk fontosnak tartott tartalmat beolvassanak. Bárhogy is legyen, bármi is legyen az oka annak, hogy ezt tették, egy biztos, a magyar nyilvánosság sokkal sokszínűbb, mint azok kormányzása idején, akikhez ön csatlakozott, mert akkor gyakorlatilag a Nap-kelte című műsor jelentette a magyar nyilvánosságot, most pedig mindenki megtalálja az ízlésének, világnézetének és érdeklődésének megfelelő médiumokat, és ez vonatkozik akár az előválasztásra, akár más témákra. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[18.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Mellár Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Sajnos államtitkár úr nem nyugtatott meg, mert én azt gondolom, hogy a kormány egyetemes felelőssége az, hogy biztosítsa a pártatlan tájékoztatást. A közmédiát azért hívjuk köznek, közmédiának, hogy ne partikuláris célokat szolgáljon, hanem egyetemes célokat, és ebbe nyilvánvalóan az ellenzék is mindenképpen beletartozik. De hogy legyek még egy kicsit konkrét is: a Médiatanács feltöltését önök akadályozzák, és nem teszik lehetővé azt, hogy a megüresedett helyre az ellenzék tudjon egy jelöltet betenni, mégpedig van ilyen jelölt, van egyezség ellenzéki oldalon, de önök még csak nem is tárgyalják ezt a kérdést. Ez elég nyilvánvalóvá teszi azt, hogy nem áll szándékukban az, hogy a közmédia úgy alakuljon át, hogy az valóban a közérdekeket szolgálja. Köszönöm szépen. [[Bősz Anett tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Dömötör Csaba államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Nem meglepő, de nem értünk egyet. Ön partikuláris célokat említ. Az a helyzet, hogy a 2010 előtti médiaszabályozás adott arra lehetőséget, hogy pártok delegáljanak ezekbe a testületekbe tagokat, olyannyira, hogy még arra is volt példa, hogy civilnek mondott szervezetek delegáljanak politikusokat, mint például Ujhelyi Istvánt, tehát civil szervezet nevében. Nem értünk egyet ezekben a dolgokban, de arra azért kérem, hogy ha önök nyomásgyakorlásra szeretnék ezt az ügyet felhasználni, akkor se azt a megoldást válasszák, hogy tévészékházba betörnek [[Bősz Anett közbeszól.]] , hogy eltiltással fenyegetnek újságírókat, mint ahogy az megtörtént a Momentum részéről, nem fenyegetik őket azzal, hogy földönfutóvá teszik őket, vagy hogy még egyet mondjak, az ön miniszterelnök-jelöltje nem hajlandó válaszolni egyes médiumoknak. Tehát ha azt szeretné elérni, hogy nagyobb nyilvánosságot kapjon akár az előválasztás, akár az ön miniszterelnök-jelöltjének programja, akkor győzze meg arról, hogy ne bujdokoljon újságírók elől, és válaszoljon kérdésekre, ez az én javaslatom. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Halász János képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Vajon miért nem akarják vetíteni a fővárosi tulajdonú mozik a Gyurcsány-filmet?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Halász János jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelezte számomra már közben is, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Halász János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hamarosan a mozikba kerül a Gyurcsány-korszak lesötétebb időszakát feldolgozó film, a film, amely azért készült, hogy emlékeztessen mindenkit a rendszerváltoztatást követő időszak legszörnyűbb éveire, a bűnökre, amiket most piros tornacipős idétlenkedéssel próbál meg nem történtté tenni Gyurcsány Ferenc. A film, amely emlékezteti majd Gyurcsányt és mindenkit a szétdarabolt, kiárusított országra, a devizahitelekbe hajszolt családokra, az elvont bérekre, az elvett nyugdíjakra, a leépített iskolákra, a bezárt iskolákra és kórházakra. A film emlékeztessen mindenkit a kormányprogrammá emelt hazugságokra, az azt követő jól szervezett, hatalomféltő állami erőszakra, vérre és végül a teljes bukásra. Persze Gyurcsány Ferenc és az általa felépített ellenzéki összefogás, élén a Jobbikkal [[Z. Kárpát Dániel: Mi vagyunk az élen, vagy…?]] , igyekszik elfelejteni a 2010 előtti rendőrterrort, próbálják a bukott miniszterelnök bűneit semmissé tenni. Ez abból is jól látszik, hogy a Karácsony által vezetett önkormányzat emberei annyira meg akarnak felelni Gyurcsánynak, hogy minden eszközzel akadályozzák a film bemutatóját. A fővárosi tulajdonú Budapest Film ugyanis hat mozijából csupán egyben, a Corvin moziban hajlandó vetíteni a premier hetében a filmet, de azt is csak kora délután, csak egy teremben. Vagyis a Budapest Film politikai okokból próbálja akadályozni a filmhez való hozzáférést, ami a legsötétebb pártállami időket idézi, pedig az elmúlt 15 év alatt felnőtt egy új generáció, melynek fontos, hogy megértse az akkori politikai történéseket. Az emberek arra is joggal kíváncsiak, hogy a Gyurcsány-show miniszterelnök-jelöltje, Karácsony Gergely főpolgármester mit gondol a 2006-os eseményekről, hiszen erről még sohasem hallottuk nyilatkozni. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezni szeretném tehát, hogy elfogadhatóe egy ilyenfajta cenzúra, amit a Gyurcsány-film kapcsán tapasztalhatunk. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úrnak az elhangzott azonnali kérdésére a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Ahogy hallgattam önt, Petőfi naplója jutott eszembe 1848. március 15-éről, hogy „a nagyméltóságú helytartótanács sápadt vala és reszketni méltóztatott”. Körülbelül így tudom elképzelni a Városházán ülőket, amikor látták, hogy itt a valóság szembejön. A liberálisok legnagyobb ellenfele a valóság. Egy dokumentumfilmben elétárják az embereknek, hogy mi történt itt pontosan 15 évvel ezelőtt, amikor Gyurcsány Ferenc az egész népét becsapta, az országot pedig a csőd szélére vezette. És ekkor elővettek valakit, ami már régóta kipróbált, hiszen Liszka Tamást nem azért választották meg valószínűleg, mert a legjobb vezetője lehetne ennek a köztulajdonú mozihálózatnak, aminek az a feladata, hogy minden ember számára bemutasson olyan filmeket, amelyek fontos társadalmi kérdéseket jelenítenek meg. Sőt, még a pályázatában is leírta, hogy neki fontos lesz, hogy magyar gyártású filmek megjelenjenek a moziban, majd megjelent egy magyar gyártású film. De hát tudjuk, ő már a CEU-nál szépen ösztöndíjat kapott, hogy kifejtse az ott kedvelt témákat, aztán a Facebookon néha a Fideszt támadta, miért gyűlöli a Fidesz a fiatalokat, a „Csak a Fidesz” szlogent átírta, hogy „Csak ha fizetsz”, Schmitt Pált támadta, s a többi, s a többi. Tehát régóta látványosan egy régi baloldali figura, talán már az LMP-s időkből ismerték meg egymást Karácsony Gergellyel, és így rögtön beleillik ez abba a folyamatba, amikor baloldalról megfenyegették a szereplőket, megfenyegették a rendezőket, megfenyegették az operatőröket, hogy ez a film ne jöjjön létre, azért, mert úgy látszik, hogy ez a film nagyon érzékeny pontjára tapint rá a baloldalnak, arra, hogy pontosan azok készülnek vissza a hatalomba, akik teljes mértékben gátlástalanok. És most nem riadnak vissza a hatalommal visszaéléstől sem azért, hogy a mozikba ez a film ne tudjon bekerülni, pedig, ahogy ön is mondta, ez az elmúlt húsz év legnagyobb szégyenfoltja. Igenis ezt az időpontot, ezt az eseménysorozatot mindenkinek meg kell ismerni, erre emlékeznünk kell, és az pedig teljes szégyen [[Az elnök csenget.]] hogy cenzúrával akarják visszatartani, hogy lássák az emberek a budapesti mozikban ezt a magyar filmet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Halász János képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Igen, hallhattuk a film készítése közben is és az alkotóktól így utólag, hogy a film létrejöttekor mennyi akadályba ütköztek baloldalról, meg akarták akadályozni már azt is, hogy elkészüljön ez a film, de most elkészült, elkészült, és a bemutató előtt van. De nagyon elgondolkodtató az, hogy egyébként ez a film az igazságról szól, és azok, akik akkor is hazudtak, most pont meg akarják akadályozni, hogy ezt a budapestiek megismerhessék. Ez a Budapest Film Zrt., amely a budapesti mozikat tulajdonolja, 100 százalékban a Fővárosi Önkormányzat tulajdona. Tehát nyilván a tulajdonos akarata történik meg ezekben a mozikban, és ez történik most. Látjuk, tudjuk ezt évek óta, Karácsony Gyurcsány Ferenc bábja, és most azt látjuk, hogy milyen az, amikor Gyurcsány óhajt valamit ne láthassák ezt a filmet , Karácsony pedig azt gondolkodás nélkül a kinevezett emberein keresztül teljesíti. Én úgy látom, ez történik most, de nagyon jó lenne ezt megakadályozni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Azt láttuk Karácsony Gergely esetében, hogy szavakban szívesen hirdeti, hogy ő szabad várost épít, csak a szabad város keretei között hirtelen meg akarta szabni az ingyenes lapoknak, hogy több oldalon keresztül mit hozhatnak le Budapest utcáin. Aztán hirtelen megszüntette a Budapestinfót, nehogy tőle kérdezni lehessen, hanem csak egyirányúvá teszi a kommunikációját. Azt láttuk Gyurcsány Ferenctől az utóbbi napokban, hogy semmit nem változott, csak annyi a különbség, hogy most nincs nála ott a rendőrség, nincsenek vízágyúi, most szemtől szembe ordított egy ember arcába, hogy nagyon gyorsan fogja be a száját, megértette? Nyílt utcán fenyegetőzött azokkal szemben, akiknek ellenvéleménye volt. De itt van Vadai Ágnes is a parlamentben, aki ruandai mintával fenyegette meg a jobboldali képviselőket; Fekete-Győr András, aki beront néha egy-egy szerkesztőségbe, és ott az újságírókat fenyegeti meg, mindezt a szólásszabadság és ez európai liberálisok pártcsaládjának nagyobb dicsőségére; Jakab Péter itt szintet lépett múlt héten, ő már szexuális erőszakkal fenyegetett; Szabó Timea minden páratlan héten börtönnel fenyeget mindenkit. És azt is láthattuk, hogy ez nem csak a magyar baloldalra jellemző, mert nyilván Amerikában az ottani baloldal még az Amerikai Egyesült Államok elnökét is lecsavarta a Twitterről, lecsavarta a Facebookról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] [[18.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Móring József Attila képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Hogyan értékeli a Kormány a Nemzeti Konzultációt, s mit tesz az állampolgári akarat érvényre juttatása érdekében?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Móring József Attila képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány kiemelten fontosnak tartja a párbeszédet az állampolgárokkal, ezért a 2010-es kormányváltás óta rendszeresen él a konzultáció lehetőségével, amikor fontos kérdésekben két választás között is kikéri az emberek véleményét. Ezek az Alaptörvényről, szociális, majd gazdasági kérdésekről, a megélhetési bevándorlásról és a terrorizmusról, a tagállami és uniós jogkörökkel kapcsolatos vitákról, a bevándorlással kapcsolatos nemzetközi tervekről, a családok védelméről vagy a koronavírus elleni védekezésről szóltak. Rendre milliós mennyiségben kapott válaszokat a kormány, melyeket döntései során figyelembe tudott venni. Idén nyáron immár 11. alkalommal indult konzultáció, most is azzal a céllal, hogy a nemzeti konzultáció egyetértési pontokat hozzon létre a legfontosabb kérdésekben. A nemzeti konzultáció intézményének segítségével a kormányzati döntések az emberek akaratával összhangban történnek, és eredményük nemzetközi, például a mindig kritikus uniós színtéren nyújt legitimációt. A nemzeti konzultáció sikerét is mutatja, hogy mára számos ország, például az Egyesült Királyság, Franciaország és Írország is alkalmazza ezt az intézményt, habár Nyugat-Európában és Brüsszelben soha senki nem kérdezte meg az embereket például sem az LMBTQ-propagandáról, sem pedig a migrációról. Tisztelt Államtitkár Úr! Közel másfél millió állampolgári válasz érkezett a konzultáció igen fontos témákat érintő kérdéseire, így a minimálbér 200 ezer forintra emeléséről, a családtámogatások, a munkát terhelő alacsony adók, és a nyugdíjak alkotmányos védelméről, a gyermeket nevelő szülők adó-visszatérítéséről, a hitelmoratórium meghosszabbításáról, a klímaadóról, az illegális migrációról, gyermekeink védelméről és a magyar vakcinagyár létrehozásáról. Ennek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány az állampolgári akarat érvényre juttatása érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, Soltész Miklós államtitkár úr válaszol a kérdésére. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti konzultáció valóban egy olyan módszer, olyan lehetőség és olyan együttműködés a szavazó- és állampolgárokkal, amely nemcsak négyéves ciklusokra enged beleszólni az embereknek egy-egy kormányzásba, illetve hogy kit választanak, hanem kormányzási cikluson belül is adott esetben irányt mutat, és erre óriási nagy szükség van. Jó lett volna, ha mondjuk, ezt 2010 előtt is gyakorolták volna, ha mondjuk, kiderült volna, hogy mit tettek, és Gyurcsány Ferenc mit tett ezzel az országgal, hogy verte át a ma már DK-vezér meg az összbaloldal vezére az országot, akkor valószínű, hogy megkapta volna egy nemzeti konzultációban bár gondolom, a „nemzeti”t nem használták volna egy konzultációban a kellő választ. De az biztos, hogy a mostani kérdésekre több mint 1,4 millió ember válaszolt, és mindenképp azt kell mondani, ahogy ön is mondta, összességében elég nagy egyetértéssel. 94 százalék mondta, hogy 200 ezer forintra jó lenne emelni a minimálbért. Hogy a gyermeket nevelő szülők visszakapjanak a személyi jövedelemadójukból, ezt 95 százalék mondta. A családtámogatások és a munkát terhelő adók alkotmányos védelmében 98 százalékos az egyetértés. Valószínűleg úgy érzik az emberek, hogy ha ne adja isten, a baloldal kerülne kormányra, akkor ők alkotmányosan megtámadnák az eddigi családtámogatási intézményrendszert. A hitelmoratórium meghosszabbítását 91 százalék támogatta, 96 százalék támogatta, hogy meg kell erősíteni Magyarországot az új kihívásokra, és ugyanilyen nagy volt a támogatottsága annak, hogy Brüsszelnek ne engedjünk a zsarolásnak , sorolhatnám tovább, de ami legfontosabb talán, a gyermekvédelmi lépésekben is 97 százalék. Minket ez kötelez, minket ez feladattal lát el, amelyet a viszonválaszban fogok elmondani önnek.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Móring József Attila jegyző úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Ahogy ezt korábban már megszoktuk, a mostani konzultációt is kritizálja a baloldal, akik egyébként egy előválasztásnak nevezett komédiával és egyjelöltes versengéssel, és adatgyűjtésnek nem is túlságosan álcázott akciójával szórakoztatják a nagyérdeműt. [[Z. Kárpát Dániel: Ne beszélj így félmillió választóról!]] Ők a korábbi kormányzások idején bebizonyították, hogy a kormányaik nem társadalmi konszenzus mentén hozták meg a döntéseiket, azokat mindig utólag próbálták ráerőltetni a magyar társadalomra. Mára világossá vált, hogy a kormány eredményesen és hitelesen szervezte meg a járvány elleni védekezést és a gazdaság újraindítását. Kulcskérdés az újranyitás, és nagyon fontos, hogy az intézkedések az emberek véleményén alapuljanak, és ezt a KDNP-frakció támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Azt gondolom, hogy azok a lépések, amelyeket már megtett a kormány, nagyon nagy elismerést váltottak ki a választók visszajelzései alapján, hiszen az a törekvés, miszerint, ha a GDP-növekedés eléri az 5,5 százalékot, akkor személyijövedelemadó-visszatérítésben részesülnek a családok, ez óriási nagy lépés azért is, mert 1 millió 900 ezer szülő számára 600 milliárd forintnyi összeget juttat vissza. Ebben az is nagy dolog, hogy nemcsak azok, akik direkt személyi jövedelemadót fizetnek, hanem kisvállalkozók is, a különadózási rendszerükben az ekhót vagy a katás rendszerben fizetők is kapnak lehetőséget visszatérítésre. Ugyanilyen fontos valóban a legalacsonyabb jövedelműek érdekében a minimálbér 200 ezer forintra emelése, ami persze nem mindig a kormánytól függ, de a kormány abban tud segíteni, hogy különböző adókedvezményekhez juttatja a vállalkozókat. A harmadik pedig, hogy jövő év valamelyik hónapjában, hetében lesz egy olyan népszavazás, amely a gyermekek védelmét fogja szolgálni, és én hiszem azt, hogy a magyar társadalom nagy többségében ezt segíteni fogja, támogatni fogja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Z. Kárpát képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért hagy a kormány az út szélén több százezer panellakásban élőt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemcsak azért jelzem, hogy az út szélén hagyott a kormány jó néhány százezer panelban élőt, mert közöttük is rengeteg korábbi devizahitel-károsult található, hanem azért is, mert mielőtt felkészülök egy ilyen azonnali kérdésre, nézem, hogy mi az, amiben egyetértünk. Alapvetően 2010 óta hangoztatom itt a parlamentben a demográfiai megközelítés fontosságát. Rettenetesen fontosnak tartottam mindig is azt, immáron háromgyermekes édesapaként is, hogy azok a vágyott gyermekek, akik adott esetben a szűkös élőhely vagy az anyagi nehézségek miatt nem születhettek meg eddig, zöld utat kaphassanak tervszinten olyan értelemben, hogy semmiféle fizikai akadály ne állhasson a családok előtt, ha gyermekvállaláson gondolkodnak. Ugyanakkor azt látjuk, hogy bérlakásprogram továbbra sem indult, a CSOK-ot pedig jellemzően azok tudják igénybe venni, akik adott esetben nem a legszerencsétlenebb és legnehezebb társadalmi helyzetből indulnak. Nem sajnálom senkitől a támogatásokat, félreértés ne essék, bár vitatom, hogy miniszteri fizetéssel tízmilliós támogatás a rászorultság alapján menne a címzetthez. Ugyanakkor azt látom, hogy a CSOK-ot felvevők tulajdonképpen az érintettek egyötödét sem teszik ki, és nagyon sokan vannak olyanok, akik semmilyen támogatási formában nem tudnak részesülni. 2011-ben függesztették fel a nagyszabású panelprogramot, és azt látjuk, hogy bár közösségi uniós források elérhetőek lennének a tekintetben, hogy a lakosság is felújíthasson támogatott módon, Magyarország Kormánya valamiért, miniszter úr, úgy döntött, hogy csak a közintézmények tekintetében veszi igénybe ezeket a forrásokat. Az én kérdésem ön felé egyértelmű: tervezike végre, akár így az utolsó hónapokban megnyitni ezeket a forrásokat a lakosság, a polgárok irányába is, hogy támogatott módon tudják felújítani az otthonukat, és adott esetben egyről a kettőre lépni, vagy pedig megállnak azon a szinten, hogy nem kérik ezeket a lehetőségeket. [[18.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most, amint említettem, a miniszterelnök úr helyett Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Először is: senkit nem hagyunk az út szélén vagy az út mentén, legyen szó egészségügyi dolgozóról, kisvállalkozóról vagy éppen egy agrár szakemberről, mindenkinek próbálunk támogatást adni, és ez különösen igaz azokra, akik fiatal családosként családi lakóhelyhez, fészekhez, lakáshoz akarnak jutni; ez igaz tehát a panelben lakókra is. Szeretném emlékeztetni képviselő urat, hogy éppen az első Orbán-kormány volt az 2001-ben, aki az elmúlt 30 évben először panelprogramot indított el. Ezt a szokásunkat egyébként azóta is tartjuk: az elmúlt tíz évben is számos olyan program indult el, amelyik lehetőséget tudott arra biztosítani, hogy az ilyen típusú házakban élők támogatást kapjanak a felújításokhoz. Ami az otthonteremtési kérdést illeti, egyrészt örülök annak, hogy képviselő úr azért burkoltan megdicséri a kormányt, hogy egy ilyen jó programot indított el, hiszen én tényleg azt gondolom, hogy a CSOK nagy előnye az, hogy mindenki hozzáfér. Tehát nincs szó arról, hogy bárkit is kirekesztenénk a lehetőségek közül, mindenki igénybe tudja venni ezt a programot. Természetesen van egy nagyon erős demográfiai vonulata ennek a programnak. Abban talán egyetértünk, hogy egy olyan országban, ahol csökken évről évre a lélekszám, ott szükség van arra, hogy a szükséges erőforrásokat úgy biztosítsuk különböző programokhoz, hogy az összeköttetésben van demográfiai kérdésekkel. Az otthonteremtésről szólva hadd mondjam el a képviselő úrnak, hogy 2021. augusztus végéig több mint 192 ezer család CSOK-kérelmét fogadták be, 610 milliárd forint összegben. A két- és háromgyermekes családok a CSOK mellé támogatott, 3 százalékos kamatozású, kedvezményes lakáskölcsönt is felvehetnek, és nincs szó arról, hogy ezt a programot le kívánnánk állítani, ezt folytatni kívánjuk. Tehát ha a képviselő úr úgy látja, hogy maradtak ki ebből bárhol és bármilyen módon is emberek, akkor nyilván meg fogjuk fontolni azt, hogy ezekkel ezt kiegészítsük. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] A program folytatódni fog, támogatni fogja a panellakásban élőket is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Miniszter Úr! Azért a CSOK-ot ne nevezzük sikeres programnak abból a szempontból, hogy a folyamatábrát 18 ezer kilakoltatás, ne is menjünk messzire, 3 ezer egészségügyi dolgozó kényszerű rendszerből való kilökése és egy demográfiai katasztrófahelyzet övezte. Tehát sajnos és nagyon hangsúlyozom, hogy sajnos nem tudta ez a rendszer a hozzá fűzött célokat beváltani. A beismerő vallomását köszönöm. 192 ezer kihelyezett CSOK-szerződésről beszél, én pedig a csúcson 800 ezer panellakás 2 millió lakójáról. Ha kiszámolja, miniszter úr, hogy mennyien nem tudnak semmiféle támogatásban részesülni, talán elfogadja azt a tanácsomat, hogy hazai költségvetési forrásból is nyissanak meg támogatott programokat, ahol a lakosság részéről nem kell milliókat fejenként betenni, hanem a megspórolt energiaszámlája válik a törlesztőrészletté, de előlegezzük meg számukra az energetikai korszerűsítés költségeit. Ha ezt meg tudja erősíteni a közösségi uniós finanszírozás, annál jobb, de el kell indítani egy nagyszabású panelprogramot. Értetlenül állok az előtt, hogy néhány hónappal a választások előtt sem jut eszükbe ebbe az irányba elindulni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak egyperces viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon, miniszterelnök-helyettes úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Először is szeretném cáfolni: a kilakoltatási moratórium fennáll, képviselő úr, tehát senkit nem tesznek ki a házából, sőt a hitelmoratórium is fennáll, most hosszabbítottuk meg június 30-áig. Tehát aki a hitele miatt kerülne bajba, még az is számíthat a kormány támogatására. Én magam is éltem elég sokáig lakótelepen, paneles lakásban, éppen az ön majdnem választókerületében, de tudott, hogy ott már sosem lesz képviselő. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Tehát azt gondolom, hogy ott különböző típusú emberek élnek, és nem mindenki kért a CSOK-ból támogatást. Tehát ön ne mondjon egy nagy számot, mert a nagy számban nagyon sok olyan háztartás van benne, akinek fel se merül most, hogy onnan továbbköltözzön, megelégedett azzal, amit elért. Valóban, vannak olyanok, akik tovább akarnak menni, 192 ezer ilyen család van, képviselő úr, ne becsülje le ezt a számot! Ami pedig az energiahatékonyságot illeti: számtalan olyan program fut most is, amely lakóépületek energiahatékonyságának és az energia felhasználásának a célját szolgálja, például fűtési rendszerek korszerűsítése. Ezeket is folytatni fogjuk, ezek egy része pedig éppen uniós támogatásból, uniós forrásból áll a magyar lakosság rendelkezésére. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Karácsony Gergely jogszerűen oktatott a Corvinuson?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dunai Mónika jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi, elfogadja a válaszadó személyét. Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian jól emlékszünk arra, amikor a Gyurcsány-show miniszterelnök-jelöltje, Karácsony Gergely főpolgármester azt állította egy interjújában, hogy rendelkezik nyelvvizsgával. Később kiderült, hogy csupán egy lektorátusi papírja van erről, nem pedig államilag elismert nyelvvizsgája. Többször is lebukott, amikor angolul kérdezték, és a feltett kérdésekre már nem tudott válaszolni. Később nyilvánvalóvá vált az is, hogy arról sem mondott igazat Karácsony Gergely, hogy doktori fokozattal rendelkezik, azonban korábbi önéletrajzaiban ezzel kampányolt. Tisztelt Államtitkár Úr! Tény az, hogy Karácsony Gergely nyelvvizsga nélkül és doktori fokozat nélkül oktatott a Corvinus tanársegédjeként, illetve adjunktusaként abban az időben, amikor azt a baloldali elkötelezettségéről jól ismert Mészáros Tamás rektor vezette. Az Oktatási Hivatal vizsgálatot indított, folytatott ezzel kapcsolatban a Corvinus Egyetemen, ami nemrég zárult le. Az akkori rektor, Mészáros Tamás 2002-től 2006-ig olyan bizalmi pozíciót tölthetett be, mint az ÁPV Zrt. igazgatósági elnöke. E tisztségében szoros kapcsolatban állt a balliberális kormányok, így a Gyurcsány-kabinet döntéshozóival, Karácsony Gergely pedig azokban az időkben már bizalmi emberként dolgozott az MSZP-SZDSZ-kormánynak. Cége összességében 25 millió forintos megbízást kapott a Gyurcsány-kormánytól. Ezzel párhuzamosan a Miniszterelnöki Hivatal Koordinációs Államtitkárságán politikai tanácsadóként is dolgozott. Tisztelt Államtitkár Úr! Karácsony Gergely a Corvinus Egyetemen töltött tíz éve alatt csaknem bruttó 25 millió forintot tehetett zsebre jogosulatlanul. Kérdezem önt, hogy az Oktatási Hivatal vizsgálata milyen megállapításra jutott, mi lett az eredménye, jogszerűen oktatotte a Corvinuson Karácsony Gergely, és ha nem, ennek milyen következménye lesz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Bodó Sándor államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elnök Úr! Nos, egészen röviden: Karácsony Gergely nem oktathatott volna a Corvinus Egyetemen; azért tehette meg, mert kivételeztek vele. Lezárult az a vizsgálat, amelyet ön is említett, tisztelt képviselő asszony, amelynek keretében az Oktatási Hivatal 32 oktató foglalkoztatását vizsgálta meg. Egy személy esetében találtak súlyos jogsértést, ez pedig valóban Karácsony Gergely volt. A vizsgálat megállapította, hogy Karácsony Gergely tanársegédi kinevezése nem felelt meg az intézményi szabályzatnak, nem volt meg a feltételül állított legalább egy C típusú nyelvvizsgája vagy az ezzel egyenértékű, államilag elismert oklevele, vagyis nem mondott igazat. Jogszerűtlenül lett foglalkoztatva, és nehezen tudom elképzelni azt a helyzetet, hogy maga az, aki foglalkoztatott, ne tudja, hogy megfelele egy feltételrendszernek, ahogy munkába áll. Alapvetően persze itt most foglalkoztatási kérdésről szóltam eddig, de egy pedagógus, egy tanár, egy oktató esetében ez egy nagyon komoly etikai kérdés is. Nagyon komoly etikai kérdés, hiszen ő lenne a fáklya, a példa, aki kiáll a gyerekek, a tanulók, a diákok elé, de itt nagyon súlyosan sérül egy elv. Én azt tudom ezzel kapcsolatosan mondani, hogy ez mélységesen szomorú. Tehát az, hogy jogilag, foglalkoztatásilag valamiféle megkülönböztetés okán odakerül, ez is rettenetesen helytelen, de milyen vezető, milyen pedagógus az, aki még így, ilyen háttérrel fel is mer állni a katedrára, és tanítani próbál? Ezzel a helyzettel, azt gondolom, abszolút nem tudunk azonosulni, és nagyon szomorú, hogy ez az ember, ez az akkori tanársegéd hónapokon keresztül folyamatosan mellébeszélt, és nem mondta el az igazat, hogy igen, hibáztunk, tévedtünk, ez és ez történt. Hát, így állunk most ezzel a kérdéssel. Köszönöm szépen. [[18.30]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát, amelyből jól látszik, hogy Karácsony Gergely azért oktathatott az egyetemen, mert nagyon jók voltak már akkor is a baloldali kapcsolatai. Tehát miközben azt állítja magáról, hogy ő a 99 százalékot képviseli az elittel szemben, ő maga egy kivételezett szocialista pártelit tagja, és ennek köszönhetően a szabályok felett áll; miközben egy átlagembernek még a diploma megszerzéséhez is szüksége van egy nyelvvizsgára. Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön válaszát elfogadom köszönettel. Karácsony Gergelytől csak egy dolog elfogadható, hogy levonja ezek után a következtetést. Várjuk a lemondását. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Bodó Sándor államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, képviselő asszony, hogy felhívta a figyelmünket erre az áldatlan állapotra. Nyilvánvalóan az elmúlt hetekben, hónapokban erről már nem egy, nem két helyen szót váltottunk, és valószínűleg még fogunk is. De a lényegi kérdés, én azt gondolom, mégiscsak az, hogy a jogszerűtlen foglalkoztatás mellett, ami ennyi év távlatában már elévül, elévülni látszik, etikailag ezt a kérdést hogyan ítéli meg a magyar társadalom, a hallgatók többsége, vagyis mindaz, aki körülvesz egy ilyen egyetemi világot, de mondhatom azt, hogy az egész magyar társadalom. Ilyennek nem szabad megtörténnie Magyarországon, és minden esetben erre föl kell hívnunk a figyelmet, hogy ez ne is történhessen meg soha többé. Köszönöm szépen. [[Dunai Mónika tapsol.]]
Köszönöm szépen, tisztelt államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának ezzel a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János független képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt héten meghallgattam Orbán Viktor miniszterelnököt, amint megígért a választás előtt egy jó nagy sor osztogatást egyszeri adó-visszatérítéssel, 13. havi nyugdíjra, nyugdíjprémiumra. Mindezt természetesen a választás előtti gigahitelből, amelynek a visszafizetése majd a következő generációk feladata lesz. Miközben ezt hallgattam, feltűnt, hogy egyetlen olyan csoport volt, amely kimarad a mostani osztogatásból, ez pedig az, amely az elmúlt 30 évben mindig a sor végén állt, ha osztogatás volt: a magyar egyetemisták. Valahogy soha nem jut senkinek az eszébe, hogy mi lesz az ő diákhitelükkel, amit pont a Covid-járvány ideje alatt kellett felvenniük, jórészt azért, mert megszűntek azok a munkahelyek, amelyek a szolgáltatószektorban, szórakoztatóiparban voltak, amiből egyetem, főiskola mellett meg tudtak élni. Aztán pár nappal ezelőtt bekapcsoltam a tévét, hogy megnézzem az ellenzéki miniszterelnök-jelöltek vitáját, hogy ha már a kormány a sikerpropagandán kívül nem tud mást nyújtani ennek a csoportnak, akkor mi az ellenzék ígérete. A másfél órás vita alatt az a szó, hogy „egyetemista”, egyszer sem hangzott el. A „fiatalok” szó egyszer hangzott el, miközben egyébként a nyugdíjasszavazatok lekenyerezésének külön blokkot szenteltek a résztvevők, és egymásra licitáltak, hogyan lehetne még több támogatást adni a rétegnek. A „fiatalok” szó egyetlenegyszer hangzott el, a műsoridő legvégén, amikor a Momentum elnöke felszólította a fiatalokat, hogy minél nagyobb számban menjenek el szavazni. De hogy miért menjenek el a fiatalok szavazni, az már nem hangzott el, és azt gondolom, hogy ez nem véletlen. Nem véletlen az, hogy miközben a kormány sikerpropagandát folytat, az ellenzéki pártok, az egybeolvadt ellenzék már nemcsak hogy nem tesz, hanem nem is ígér semmit a fiataloknak, és így nem is kell csodálkozni, tisztelt képviselőtársaim, hogy az ellenzéki előválasztási sátrakban nem a fiatalok állnak tömött sorokban, hanem az idősebbek. Sajnos, ezt az előválasztást is, mint ahogy négyévente az összes rendes választást, azok fogják eldönteni ebben az országban, akik a legszegényebbek, a legkiszolgáltatottabbak, a legidősebbek és a legdühösebbek, és ez nagyon nagy baj. Azért baj, mert Magyarország jövője, Magyarország sorskérdései, hogy hány gyermek születik, hogy lesze még, aki megtermeli és befizeti az adókat, hogy aztán lehessen nyugdíjat fizetni az országban, minden tiszteletem mellett nem nyugdíjas honfitársainkon, hanem a mai fiatalokon fognak múlni. Azokon a fiatalokon, akiknek most dönteni kell az elvándorlás vagy pedig az itthon maradás mellett; azokon a fiatalokon, akik felének ma nem jut kollégiumi férőhely; azokon, akiknek nagyon jó tanulmányi eredmény mellett is csak annyi ösztöndíj jut, hogy egy darab szoba árát sem tudják Budapesten vagy a nagyobb megyeszékhelyeken kifizetni; azokon, akiknek az albérletárai Budapesten és vidéken az elmúlt években a duplájára nőttek; azokon, akiknek bére amit a magyar állam az ő képzésük után fordít kifizetésre pályakezdő tanárként a felét éri el annak, amit a McDonald’s-ban egy pult mögött álló munkavállaló megkeres; azokon a fiatalokon, akiknek a közhiedelemmel ellentétben nem aközött kell dönteniük, hogy tanulás vagy szórakozás, hanem hogy tanulás vagy megélhetés. Ők azok a fiatalok, tisztelt képviselőtársaim, akikről az elmúlt évtizedek politikai elitje lemondott, cserben hagyta őket. És mondjuk ki, azért hagyta őket cserben, mert az ő szavazatuk nem elég értékes ahhoz, hogy licitálni lehessen rájuk. Ezek a fiatalok ma Magyarországon csak Magyarország új politikai pártjára, a feltörekvő, polgári értékeket képviselő Polgári Válaszra számíthatnak, amelynek képviselője vagyok. Azt üzenjük a fiataloknak, hogy most ti jöttök. Azt üzenjük, hogy ti vagytok a jövő, megérdemlitek az ösztöndíjemeléseket, a szociális támogatások emelését, az oktatói bérek rendezését, a lakhatási válság enyhítését és legfőképpen a szülőföldön való boldogulást. Azt üzenjük nektek, hogy jövőre a jövőről szavazhattok, és a Polgári Válasz a ti hangotok. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagy örömömre szolgál, hogy számtalan lakhatási kérdés került szóba ma a parlamentben, hiszen helyesen hangzott el a szülőföldön boldogulás ígérete is. Sajnos, az elmúlt 30 évben mindez csak ígéret maradt, pedig a Jobbik 2010-ben a parlamentbe kerülve ezt már a programja gerinceként kezelte; és azt látjuk, hogy számtalan jobbító, pozitív irányú javaslatot tettünk azóta, a kormányzat mégiscsak a saját véleménybuborékába záródva, kilökve, kihagyva onnan több teljes társadalmi csoportot, próbált valamit megvalósítani ezen a területen, de bizony nemhogy a jeles bizonyítványhoz kevés mindez, de az elégségeshez is. Éppen az előbb beszélgettünk Varga Mihály pénzügyminiszter úrral a CSOK különböző hatásairól, de önmagában az a szám, ami 192 ezer megkötött CSOK-szerződés képében megjelenik, elenyésző töredéke a rászorulók számának. Azt látjuk, hogy amikor a csúcson 800 ezer panellakásban lakó 2 millió honfitársunkért szólalok fel, akkor könnyű belátni, hogy azok a támogatott programok, amelyek adott esetben 10 vagy 15 perc alatt kifutnak, hiszen a keretösszegük csak ennyi polgártársunk számára elég, nem nyújtanak rendszerszintű megoldást. Márpedig azért egészen brutális a helyzet, ami a demográfiai viszonyok következményeit illeti, mintha most lepődne meg az ország azon, amit a szakma 15-20 éve mesélt, miszerint az egészségügyben nem lesz elegendő dolgozó. Szörnyen reagál egyébként a kormány a mezőgazdaságban, de a gyárak tekintetében is a problémára, hiszen a mezőgazdaságban vietnámi, távol-keleti és számtalan egzotikus helyről érkező dolgozó helyettesíti a magyar munkáskezet. És azt is látjuk, hogy a multicégek mellett rendre olyan konténervárosok tűnnek fel, amihez kísértetiesen hasonló konténervárosokban magyar kitelepült dolgozók máshol építenek hasonló telepeket. Teljesen beteges, megfordult, eltorzult logika alapján történik mindez. És mi az eredménye, mondjuk, az idegen munkások megjelenések, a vendégmunkások idejöttének? Két dolog biztos: letörik az amúgy is alacsony bérszínvonalat, és segítenek idézőjelben rákényszeríteni még nehezebb munkakörülményeket az itt élő dolgozókra is. Eközben a lakhatási káosz további költségeket teremt, faluhelyen a nem megfelelően korszerű energetikai rendszerek miatt, de a panellakásokra ugyanúgy igaz mindez. És azt látjuk, hogy mivel 2011-ben felfüggesztették az utolsó nagyszabású panelprogramot, a fővárosban még csak-csak mutatkozik annyi mobilitási esély, hogy valaki nagy szerencsével ki tud törni egy panellakásból, és talán a szerencsésebbek családi adakozással, segítséggel ki tudtak szabadulni egy használt lakóparki lakásba. [[18.40]] De azt látjuk, hogy miközben Budapesten 29 százalék a panellakások aránya, az egykori nehézipari központokban van, ahol 40 százalék. Egy ilyen egykori nehézipari központban, ahol adott esetben a gyár is bezárt, a lakosok színe-java, fiatalok, tehetségesek, elvándoroltak a fővárosba vagy külföldre, annak az esélye, hogy valaki ki tudjon törni ebből a közegből, és méltó lakhatásra tegyen szert, a nulla felé közelít. Mi ezen is segíteni szeretnénk. Azt látjuk ugyanis, hogy lennének egyrészt európai uniós források, másrészt a költségvetésben meglévő piramisépítések egy részének a leállításával igenis átirányítható százmilliárdos nagyságrendű forrástömeg is lenne kimondottan arra, hogy honfitársaink panellakásainak felújításához hozzájáruljon. Én biztos vagyok abban, hogy ha azt mondjuk egy panelben lakó fiatalnak, hogy korszerűsítünk, felújítunk, ugyanannyi marad az energiaszámlád, mint eddig, viszont a megspórolt energia ára tudja finanszírozni azokat a beruházásokat, amelyek alapján kicserélhető a nyílászáró, felújítható az egész épület energetikai rendszere, adott esetben kiépíthető egy tetőterasz, egy pihenőhely, a gyermekek számára beszerelhető egy mini játszótér, akkor azt mondom, hogy előre tudtunk lépni életminőség tekintetében is, mert nagyon sok európai országban elfelejtik, hogy a lakhatás megfelelő klímája nem merül ki abban, hogy lakásokat újítunk fel. Olyan közösségi terekre, olyan szolgáltatóközpontokra, olyan bölcsődékre, óvodákra és rugalmas munkaerőpiaci lehetőségekre van szükség, amelyek támogatni tudják a gyermekvállalást minden egyes olyan esetben, ahol ezek a gyermekvállalási tervek megvannak, viszont valamilyen objektív hiányosság miatt eddig nem tudtak realizálódni. A szülőföldön boldogulás érdekében tehát azt kell segítenünk, hogy minden vágyott gyermek világra jöhessen. Ennek viszont az alacsony bérek felfelé tolása mellett a másik alapfeltétele az, hogy a lakhatási káoszt, kataklizmát meg kell szüntetni bérlakásépítésekkel, panelprogrammal és az üresen álló ingatlanállomány egy részének felújításával, bérlakásként hasznosításával. Lenne lehetőség, lenne költségvetési forrás, mi hozzuk az akaratot is hozzá, éppen ezért nagyon remélem, hogy rövidesen fordulat következik be ezen a területen. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett. [[A felálló Hajdu László felé:]] Bocsánat, képviselő úr, először a lista szerint Bősz Anett képviselő asszony következik. Megadom a szót, parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy évvel meghosszabbította a kormány a nemzeti kastély- és várprogramot, mivel az öt éve főként európai uniós forrásból zajló projektben eddig egyetlen épületet sem sikerült teljesen befejezni. A program mérlege szerint 3 várat és egy kastélyt újítottak fel öt év alatt, holott az eredeti tervek 18 kastélyról és 12 várról szóltak. A hosszabbításnak is nyilvánvalóan ez a jelentős késés az oka. A felújítandó 25 műemlékből 13 esetben találni NER-közeli vállalkozókat luxuskastélyokkal, jakuzzival, egyéb, új nemzeti nagytőkések kényelmét szolgáló építményeket. De én egy másik kastélyról szeretnék önöknek most beszélni, az érdi Szapáry-kastélyról, amely más lehetne, a kormány ugyanis gőzerővel készül a mohácsi csata 500. évfordulójára. Az emlékév miniszteri biztosának feladatai közé tartozik, hogy ösztönözze a csatához kötődő emlékek infrastrukturális beruházásait, egyéb területi és építményfelújításokat, turisztikai és kulturális beruházásokat. Érd Óvárosban olyan felelőtlenül magukra hagyott műemlékeket találunk, amelyeket a következő generációknak is jó volna látniuk. Ehhez azonban átfogó felújítási programra van szükség. Olyan műemlékeink vannak, mint a Szent Mihály-templom, a Szenvedő Krisztus-kápolna, a Szent Rókus-, a Szent Sebestyén-, Szent Rozália-kápolna, a Minaret és környéke, a pincesor, amelynek aszfaltja alól előbukkan a Római Birodalom limese, szóval, tényleg megkülönböztetett figyelmet érdemelne Érd Ófalu. Végül, de nem utolsósorban ott van a Szapáry-kastély, valamint a hozzá tartozó pincerendszer és a gazdatiszti ház, amely düledezik ugyan, de még éppen menthető. A Szapáry-kastélynak jelenleg csak a helyét találjuk a kastélydombon, holott II. Lajos innen indult a mohácsi csatába. Itt működött a Katolikus Legényegyletek Országos Testülete, a KALOT Népfőiskola. Itt történt meg a legenda szerint, hogy Szapáry Pétert az egyik török hadúr fogságba ejtette, kínozta, eke elé fogatta, és amikor Lotaringiai Károly az érdi csatában fordított a kockán, a kastély régi-új ura magához hívatta Hamzsa béget, aki őt megkínozta, és azt mondta neki, hogy a keresztényi értékek jegyében ő megbocsát, nem fog úgy bánni a törökkel, ahogy a török bánt vele, azonban Hamzsa bég azt mondta, hogy már késő, mérget ivott, tartva attól a bosszútól, amit a várúr részéről elszenvedhetett volna. Azonban a várúr iránti tiszteletből Hamzsa bég áttért élete utolsó perceiben a keresztényi hitre, és így halt meg. Az ő nevét őrzi egyébként Ófalu egyik tere a mai napig. 1971-ben a Szapáry-kastélyt az utolsó tégláig elbontották, széthordták, amiről döntő többségében az akkori tanács, illetve az akkori műemlékvédelem tehet. A kastély emlékét mára csak egy támfal őrzi, ami pedig nem pusztán elkeserítő, de kifejezetten megalázó azokra nézve, akik hozzájárultak a kastély történelmének építéséhez. Én azt mondom, tisztelt képviselőtársaim, hogy Érd megérdemli a Szapáry-kastélyt, és megérdemli, hogy a hozzá tartozó pincerendszer két vaskapuja ne azokat a pókhálókat, ne azokat a szeméthegyeket és ne azokat a magukra hagyott termeket rejtsék, amelyek egyébként megmutathatnák vármúzeumként, hogy milyen színes volt a mi ezeréves történelmünk, és milyen színes volt egyébként Érd történelme is egészen a XIII. századtól kezdve. A város polgármestere éppen ezért fordult egyenesen a miniszterelnökhöz, mert úgy látjuk, hogy egyébként a közel 60 milliárd forintos beruházási keret, amely a kastélyok és várak felújítására lett szánva, igazán elrejthetné magában ezt a beruházást is. Mondom még egyszer, nemcsak azért, mert II. Lajos innen indult a mohácsi csatába, hanem azért, mert végre múzeumként úgy nézhetne le a Kakukk-hegy lábától Érd Ófalura a Szapáry-kastély, ahogyan azt a történelmi emlék megkívánná. Én azt hiszem, hogy a mohácsi csata 500. évfordulója, amely már csak öt év múlva következik, méltó alkalom arra, hogy fordítsunk egy ilyen teljesen méltatlanul magára hagyott műemlék sorsán és egyébként egy méltatlanul magára hagyott városrész sorsán is, amely ezeknek a turisztikai és egyéb műemlékvédelmi beruházásoknak köszönhetően olyan virágzó kulturális életet teremthetne a térségnek, amire méltán lennénk büszkék. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most következik Hajdu László képviselő úr napirend utáni felszólalása. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az ellenzéki pártok előválasztási kampánya zajlik, és e kampány keretében jártuk a lakótelepeket, a lakóparkokat az utódomnak jelölt Barkóczi Balázzsal, és meséltem számára, hogy melyik az a panelépület, amelyet 15 évvel ezelőtt elsőként a XV. kerületben energiatakarékossági szempontból, úgynevezett panelprogram keretében felújítottunk, a nyílászárókat kicseréltük, és a teljes ház hőszigetelését elvégeztük. Azt követően 2007-ig e program keretében még nagyon jelentős ilyen panelfelújítás történt nemcsak az én választókerületemben, hanem az ország különböző ilyen lakóteleprészein is. 2007-ig körülbelül 34 milliárd emlékeim szerint panelfelújításra lett használva. Ezt követően egy új program indult el, az Új Magyarországért lakásfelújítási program. Ennek keretében a kerületünk is, az én választókerületem is jelentős épületekkel pályázott, amelynek az volt a lényege, hogy állami hozzájárulással, önkormányzati hozzájárulással és a tulajdonosok hozzájárulásával együtt egyharmad-egyharmad arányban igen jelentős, hatalmas igénnyel, elementáris erővel indult el a panellakások, a telepszerű lakótelepek felújítása iránti igény Budapest szinte minden kerületében és az ország egyéb városaiban is, ahol ilyen típusú telepszerű lakásépítés volt. [[18.50]] Azért említem ezt meg, mert az energiahatékonyság kérdésében az ellenzéki pártok közös programja nagy konszenzussal fogadja ennek a programnak egy megújított változatát, és mondhatni azt, hogy az energiapolitikai rész igen jelentős része, mintegy 40 százaléka a lakások által fölhasznált energiából áll, tehát az össz-energiafölhasználása ennek az országnak a lakások által történő fölhasználás. Tehát itt a megtérülés igen hatásos lenne, ha és amennyiben újra elkezdődhetne több mint tíz év után, ahogy az előttem szóló éppen említette, hogy 2011-ben ez a bizonyos, általam az előbb fölemlített program meg lett állítva, és tíz éve áll. Azóta intézményesen, a kormány által támogatott módon nincsen panelfelújítás, tehát nincs energiahatékonysági lehetőség pályázni. Azt gondolom, hogy ezt újra lehetne indítani, és a Dobrev Klára által vezetett kormánynak reményeink szerint így lesz egy kiemelt programrésze a panelfelújítás. Szeretném megemlíteni, hogy ez egyben a fenntarthatóságot is jelentené, értéknövelést jelent a tulajdonosoknak, hiszen itt társasházi tulajdonról, szövetkezeti tulajdonról és magántulajdonról is beszélünk. Ez az értéknövelés egy kicsit az otthonvédelmet is jelenthetné, és befektetés is. Befektetés, hiszen nemzeti vagyonról van szó, tehát ez a pénz, amennyiben… és forrása is van, hiszen ezt a forrást az európai uniós forrásokból finanszírozni lehet; akár abban a változatban is, hiszen majd a kormányprogramnak lesz a része, hogy önerő nélkül is akár megoldható bizonyos része a programoknak, és kiterjedt változatban pedig valamilyen jelképes önerővel lehetne ezt megoldani. Azért tartom fontosnak napirend után, hogy erről szót emeljek, mert ez egyben munkalehetőséget is adna: munkalehetőséget az építőiparnak, munkalehetőséget az építőanyag-iparnak, és mint említettem, az energiahatékonyságnak igen jelentős része. Azt is kell mondjam, hogy volt itt már rezsicsökkentési kampány és rezsicsökkentési program oly mértékben, hogy majdnem a szolgáltató vállalatok ebbe bele is buktak. Ez egy olyan rezsicsökkentési változat lenne, amely valódi költségmegtakarítást jelentene a háztartásoknak, és valódi költségmegtakarítást és -megtérülést jelentene a befektető államnak is. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett még Steinmetz Ádám képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország, mint tudjuk, vizes nagyhatalom, és itt most nem elsősorban kiváló úszóink, vízilabdázóink nemzetközi porondon elért sikereire gondolok, hanem a természeti kincseinkre, a felszín feletti és a felszín alatti vizeinkre, amelynek mennyiségére és minőségére egyaránt büszkék lehetünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Pontosan jól tudjuk, hogy a világon országrésznyi területek sivatagosodnak el, válik ezeken a helyeken milliók számára korlátozottá az ivóvízhez való hozzájutás, és bizony, a migrációnak, az elvándorlásnak a hátterében is ez áll. Ezzel szemben a Kárpát-medencében, itt, Magyarországon szinte bárhol lefúrunk a föld mélyébe, szinte ivóvíz minőségű vízhez vagy termálvízhez jutunk. Nincs ez másképp szűkebb hazámban, Somogyországban sem, ahol a korábbi olajkút-próbafúrások nyomán is termálvíz tört a felszínre. Termálvízzel rendelkezik többek között Marcali, Táska, Buzsák, Csisztafürdő, de amit kevesebben tudnak, hogy Sávoly alatt és bizony Balatonfenyvesen is található termálvíz. Erre szeretném most felhívni az Országgyűlés figyelmét, hogy Balatonfenyves határában, a 7-es út mellett található egy jelentéktelennek tűnő vascső, ami a földből kiáll, és tulajdonképpen 1969 óta ontja magából a minősített és azóta bevizsgált ásványvizet, csak sajnos a semmibe. Ötvenkét éve ugyanis kihasználatlan ez a forrás, amely jelenleg napi 30 ezer liter, megismétlem: 30 ezer liter ásványvizet juttat ki magából. Ez a vízmennyiség előbb belefolyik a Jancsi-árokba, utóbb pedig nyomtalanul eltűnik a Berekben. Pedig a kút kalciumban és magnéziumban kimondottan gazdag vizétől a csontritkulásban szenvedő, valamint az emésztési zavarokkal küzdő honfitársaink is gyógyulhatnának. A 24 fokos, megállíthatatlanul folyó víz, az úgynevezett pozitív kútból mintegy 439 méter mélyről feltörő Fenyves-víz fogyasztásra alkalmassá lett nyilvánítva, melyről korábban vizsgálati eredmények is tanúskodnak. Személyesen is volt szerencsém meggyőződni erről a rendkívüli forrásról, amely borzasztó módon el van hanyagolva, ahelyett, hogy rengeteg embernek segítene a gyógyulásban, vagy egyszerűen csak a Balaton mellett dolgozó, az itt élő, az ide látogató emberek szomját oltaná. A kút egy külterületi ingatlanon, magánterületen található, de mint tudjuk, a felszín alatti víz a magyar állam tulajdonában van. A magyar állam illetékesei azonban évtizedek óta nem foglalkoznak az üggyel. Ha úgy tetszik, a gondatlan gazda felelőtlenségével járnak el. A kút jelenlegi műszaki állapota: hasznosításra nincsen ideális állapotban, de egy felújítás után akár Balatonfenyvesen is igen, a fonyódi ásványvízhez hasonlóan egy piacképes terméket lehetne palackozni, amely egyébként nagyot lendítene a településen és a térségen egyaránt. Nos, én bízom benne, hogy a kormány nemcsak a vagyonszerzés céljából foglalkozik az ország kincseivel, és ezért szívből remélem, hogy végre felkarolják a balatonfenyvesi forrás, a B-18-as kataszteri számú termálkút ügyét. Ezzel ugyanis egyrészt segítenénk Magyarország egyik természet adta csodájának megóvását, másrészt pedig Balatonfenyves fellendüléséhez is jelentősen hozzájárulhatnánk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja munkáját. Most megköszönöm képviselőtársainknak egész napi tevékenységét, a jegyzőkönyvvezetést, a műszaki szolgálat tevékenységét, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép jó éjszakát kívánok! A holnapi viszontlátásra!