Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:44]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 269 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, шановні народні депутати, вчора в Російській Федерації у Москві відбувався жахливий терористичний акт, загинули і постраждали багато людей. Я від імені Верховної Ради України направив відповідні телеграми до керівників обох палат Ради Російської Федерації. Прошу, шановні колеги, вшанувати пам’ять тих людей, які загинули у цій жахливій трагедії. Х [[вилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Гунського Богдана Володимировича. Давайте його привітаємо, побажаємо таких же великих успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, 22 березня 2010 року Центральна виборча комісія зареєструвала народних депутатів України, ораних 30 вересня 2007 року у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, включених до виборчого списку Партії регіонів: Мельника Петра Володимировича, Болдирєва Юрія Олександровича, Луцького Максима Георгійовича, Надошу Олега Володимировича, Калестина Валерія Васильовича, Олійника Володимира Миколайовича, Толстенка Володимира Леонідовича, Боярчука Олексія Валерійовича, Козуба Олександра Андрійовича, Майбороду Сергія Федотовича, Калєтніка Григорія Миколайовича, Стельмашенко Василя Петровича, Заца Олександра Вікторовича, Личука Володимира Івановича, Забарського Владислава Валерійовича, Пінчука Андрія Павловича, Горбатюка Анатолія Олексійовича, Заблоцького Віталія Петровича, Чудного Василя Михайловича, Чмиря Юрія Павловича, Конченка Олексія Петровича, Омельяновича Дениса Сергійовича. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошую народного депутата України Мельника Петра Володимировича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, шановний колего. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Болдирєв Юрій Олександрович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Давайте привітаємо Юрія Олександровича. [[Оплески]] Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Луцький Максим Георгійович.
Присягаю на вірність Україні, присягаюсь усіма своїми діями боронити суверенітет, незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо Максима Григоровича. [[Оплески]] Для складання присяги запрошую народного депутата України Надошу Олега Володимировича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет, незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, шановні колеги, вітаємо нашого колегу. [[Оплески]] Для складання присяги запрошую народного депутата України Келестина Валерія Васильовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет, незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо Валерія Васильовича. [[Оплески]] Для складання присяги запрошую народного депутата України Олійника Володимира Миколайовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Так вітаємо, Володимир Миколайович, вас. [[Оплески]] Для складання присяги запрошую народного депутата України Толстенка Володимира Леонідовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та Законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо, Володимир Леонідович, вас. [[Оплески]] Для складення присяги запрошую народного депутата України Боярчука Олексія Валерійовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та Законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаю, Олексій Валерійович, вас. [[Оплески]] Для складення присяги запрошую народного депутата України Козуба Олександра Андрійовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та Законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо, Олександре Андрійовичу, вас. [[Оплески]] Для складення присяги запрошую народного депутата України Майбороду Сергія Федотовича.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаю, Сергію Федотовичу, вас. Для складення присяги запрошую народного депутата України Калєтніка Григорія Миколайовича.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо вас, Григорію Миколайовичу. Для складення присяги запрошую народного депутата України Стельмашенка Василя Петровича.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, Василю Петровичу, вас. Для складення присяги запрошується народний депутат України Зац Олександр Вікторович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, Олександре Вікторовичу, вас. Для складення присяги запрошується народний депутат України Личук Володимир Іванович.
Присягаю на вірність України. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так. Вітаєте вас, Володимир Іванович. [[Оплески]] Для складення присяги запрошую народного депутата України Забарського Владислава Валерійовича.
Присягаю на вірність України, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаю вас, Владиславе Валерійовичу. [[Оплески]] Для складення присяги запрошується народний депутат України Пінчук Андрій Павлович.
Присягаю на вірність України, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Вітаю вас, Андрій Павлович. [[Оплески]] Для складення присяги запрошую народного депутата України Горбатюка Анатолія Олексійовича.
Присягаю на вірність України, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Вітаю вас, Анатолій Олексійович. [[Оплески]] Для складення присяги запрошується народний депутат України Заблоцький Віталій Петрович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаю вас, Віталій Петровичу. Для складення присяги запрошується народний депутат України Чуднов Василь Михайлович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаюсь додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо вас, Василь Михайлович. Для складення присяги запрошується народний депутат України Чмир Юрій Павлович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, Юрій Павловичу, вас. Для складення присяги запрошується народний депутат України Купченко Олексій Петрович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо Олексій Петрович вас. Для складення Присяги запрошується народний депутат України Омельянович Денис Сергійович.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так вітаємо Денис Сергійович вас. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 59 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народних депутатів України: Болдирєва Юрія Олександровича, Боярчука Олексія Валерійовича, Горбатюка Анатолія Олексійовича, Забарського Владислава Валерійовича, Заблоцького Віталія Петровича, Заца Олександра Вікторовича, Калєтніка Григорія Миколайовича, Келестина Валерія Васильовича, Козуба Олександра Андрійовича, Кунченка Олексія Петровича, Личука Володимира Івановича, Луцького Максима Георгійовича, Майбороду Сергія Федотовича, Мельника Петра Володимировича, Надоші Олега Володимировича, Олійника Володимира Миколайовича, Омельяновича Дениса Сергійовича, Пінчука Андрія Павловича, Стельмашенка Василя Петровича, Толстенка Володимира Леонідовича, Чудного Василя Михайловича, Чмиря Юрія Павловича, - до складу депутатської фракції Партії регіонів, відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданими заявами повідомляю про входження народних депутатів України: Болдирєва Юрія Олександровича, Боярчука Олексія Валерійовича, Василенка Сергія Володимировича, Горбатюка Анатолія Олексійовича, Забарського Владислава Валерійовича, Заблоцького Віталія Петровича, Заца Олександра Вікторовича, Зубова Валентина Сергійовича, Калєтніка Григорія Миколайовича, Келестина Валерія Васильовича, Козуба Олександра Андрійовича, Кунченка Олексія Петровича, Личука Володимира Івановича, Луцького Максима Георгійовича, Майбороди Сергія Федотовича, Маліча Олега Володимировича, Мельника Петра Володимировича, Надоші Олега Володимировича, Олійника Володимира Миколайовича, Омельяновича Дениса Сергійовича, Пінчука Андрія Павловича, Стельмашенка Василя Петровича, Толстенка Володимира Леонідовича, Чуднова Василя Михайловича, Чмиря Юрія Павловича до складу коаліції депутатських фракцій „Стабільність і Реформи у Верховній Раді УІ скликання”. Шановні народні депутати, у зв’язку з ненаданням звітів Верховній Раді України у визначені Верховною Радою терміни і відповідно до частини восьмої статті 87 Закону України „Про Регламент Верховної Ради України” і відповідно до рекомендацій Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України оголошую про припинення повноважень тимчасових слідчих комісій: з питань розслідування випадків втручання органів державної влади і органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у діяльність засобів масової інформації, а також випадків повідомлень у засобах масової інформації про тиск на свободу слова в Україні, голова – Прутнік, заступник голови – Геращенко; з питань розслідування обставин смерті народного депутата України ІУ скликання Ігоря Плужнікова та заволодіння невідомими особами його власністю акціями телекомпанії „Інтер”, голова - Портнов, заступник Герман; з питань розслідування обставин незаконного затримання 6 квітня 2005 року Головним слідчим управлінням Міністерства внутрішніх справ України голови Донецької обласної ради Колеснікова Бориса Вікторовича, утримання його під вартою, а також порушення стосовно нього кримінальної справи, голова – Джига, заступник голови – Пилипенко. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у середу відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників, я перепрошую, у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій, з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу уповноважених від фракцій записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олександр Сергійович Єфремов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Євген Кирильчук.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Только что наши ряды пополнились 22 народными депутатами, которые заняли места своих коллег, возглавивших ответственные участки работы в исполнительных органах власти. В связи с этим вполне закономерно возникает вопрос, не снизится ли интеллектуальный потенциал фракции Партии регионов? Достаточным ли профессионализмом и опытом работы они обладают? Тем более, что как мы понимаем сам процесс замещения еще в полном обьеме не закончен. Дабы успокоить наших друзей, которые искренно о данном беспокоятся, а также тех оппонентов, которые пытаются и здесь заработать политические дивиденды, и которым мучительно больно, что наши опытные коллеги покинули Верховную Раду. Но в больше степени ставят задачу информированию наших избирателей, позвольте доложить. Из 22 народных депутатов, вступивших сегодня во фракцию, 82 процента обладает опытом парламентской работы. При чем 30 процентов из них былидепутатами Верховной Рады двух созывов. Каждый четвертый имеет ученную степень доктора или кандидата наук. Все имеют высшее образование. В активе большинства коллег опыт работы. руководство крупными предприятиями, организациями, высшими учебными заведениями. Так что все домыслы по поводу возможного ослабления нашей работы давайте отложим в сторону и предлагаем заняться реализацией на законодательном уровне тех инициатив, которые последние две недели выдвинул Президент нашего государства Виктор Федорович Янукович и к осуществлению которых в самое короткое время уже преступил Кабинет Министров Николай Янович Азаров. И согласитесь, нам есть над чем в этом плане работать. Президентом запущен механизм экономистских реформ. Реформы судебной ветви власти, создан Национальный антикоррупционный комитет. Очерчены сжатые сроки обеспечение данной работы законодательной базы. В самое ближайшее время, надеюсь на следующей пленарной неделе, нам всем вместе предстоит довольно непростая работа в нынешней экономической финансовой ситуации над проектом бюджета государства и по рассмотрению программы социально-экономическое развитие страны. Депутатская фракция Партии регионов надеется, что все без исключения народные депутаты с конструктивными предложениями подключатся к формированию этих важнейших государственных документов и, что мы уже совсем скоро перевернем позорную для любого цивилизованного государства страницу ручного непрозрачного управления финансами. При этом хотелось бы подчеркнуть, что, как мы и обещали, в формируемом сегодня правительством бюджете закладываются повышения социальных стандартов, то есть выполнение того закона, за который мы с вами проголосовали еще в прошлом году и на реализацию которого предыдущая власть средств найти так и не смогла. Как не в состоянии была и преступить к решению важнейших для государства вопросов, которые правительству, коалиции „Реформы и Стабильность” уже удалось осуществить в самые сжатые сроки, а именно: восстановить диалог с Международным валютным фондом, прекращенный в связи с недобросовестным отношением предыдущего правительства; провести переговоры с Россией, в рамках которых намечается курс на партнерскую взаимовыгодную работу; несмотря на унаследованную пустую казану и огромную дырку в Пенсионном фонде обеспечить выплату пенсий и зарплат бюджетникам; оживить строительную площадку «Евро-2012». Подготовить пакет законопроектов для упрощения предпринимательской деятельности, по сокращению числа лицензий, разрешений, согласований и проверок. При нашей согласованной работе не за горами может быть то время, когда страна будет выглядеть, как общая строительная площадка с ремонтом дорог, строительством и реконструкцией мостовых переходов, а бюджет будет исполняться в автоматическом режиме. Когда будет полностью восстановлена управляемость по вертикали исполнительной власти, а ответственные работники будут заниматься не самопиаром, а конкретной, кропотливой, порой трудной каждодневной работой, когда награды в государстве будут присуждаться людям, которыми гордятся коллективы, города, страна. Словом речь идет о наведении элементарного порядка, ответственности и профессионализме. Именно это поддерживается большинством наших избирателей, зарубежными партнерами, которые впервые за многие годы увидели, что после одобренного на свободных выборах курсе власть консолидировано этот курс начала осуществлять. Предлагаю всем нам отойти от демагогии и включиться может быть во внешне менее привлекательную, но безусловно более необходимую сегодня государству законотворческую работу, которая предполагает профессиональное публичное и даже порой острые, но непременно конструктивные дискуссии. К чему вас, коллеги, и приглашают депутаты от фракции Партии регионов, как те, что сегодня влились в наши ряды, так и уже сплоченные ранее. Спасибо за внимание.
До виступу запрошується Євген Кирильчук, фракція. Народний депутат Швець, ви будете виступати, да? Будь ласка. підготуватися від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Пройшло вже 18 днів з того дня, як 11 березня 2010 року у Верховній Раді було оголошено про сформування коаліції депутатських фракцій, яка отримала назву „Стабільність і Реформи”. До зазначеної коаліції увійшли 235 народних депутатів, які перебували у фракції Партії регіонів, „Блоку Литвина” та Комуністичної партії, а також увійшли народні депутати України. Тобто крім трьох депутатських фракцій до складу цієї коаліції індивідуально були включені народні депутати України, які не входили у фракції, що утворили цю коаліцію. Вже було достатньо багато сказано, що такий принцип формування коаліції є антиконституційним, оскільки прямо суперечить частині шостій статті 83 Конституції України та відповідним рішенням Конституційного Суду, в яких однозначно зазначається, що Конституція України визначила суб’єктів формування коаліції депутатських фракцій самі депутатські фракції. Можна з великою ймовірністю говорити про те, що переважна більшість членів Партії регіонів, як і переважна більшість українського суспільства було зрозуміло, що формування коаліції на підставі індивідуального членства є пряме і системне порушення декількох приписів Конституції України. Тобто такі дії були антиконституційними. Саме тому ще до офіційного оголошення про сформування цієї антиконституційної коаліції 68 народних депутатів від Партії регіонів звернулись до Конституційного Суду щодо офіційного тлумачення частини 6 статті 83 Конституції України та деяких положень Закону про Регламент Верховної Ради. І що дуже дивно. Що в день проголошення цієї антиконституційної коаліції це конституційне подання передається на розгляд другій колегії Конституційного Суду, визначається суддя-доповідач. А 12 березня, тобто на наступний день вказана коаліція приймає рішення, колегія приймає рішення щодо відкриття провадження з цього конституційного подання і ухвалює рішення розглянути його як невідкладне, тобто протягом одного місяця. Приймаючи рішення про відкриття провадження, Конституційний Суд України не звернув увагу, що ще 17 вересня 2008 року він уже ухвалював рішення щодо офіційного тлумачення частини 6 статті 83 Конституції. Крім того, офіційне тлумачення частини 6 статті 83, а також щодо процедури формування коаліції були дані Конституційним Судом і в рішенні від 25 червня 2008 року. Таким чином, відповідно до частини першої пункту третього статті 45 Закону України про Конституційний Суд, наявність зазначених рішень Конституційного Суду України було безумовною підставою для відмови у відкритті провадження у справі за конституційним поданням 68 народних депутатів від Партії регіонів, але цього не сталось. Конституційний Суд, порушивши закон, відкрив конституційне провадження і у даний час, можливо, у ці хвилини розглядає його. Причому єдина мета розгляду цього подання є рішенням Конституційного Суду України освятити неконституційність формування коаліції і, як наслідок цього, не легітимність уряду України, який сформований цією антиконституційною коаліцією. Причому слід зазначити, що розглядається це подання у Конституційному Суді у формі письмових слухань, тобто без виклику сторін, тихенько, незважаючи на те, що значна частина українського суспільства хотіла б знати, на підставі яких аргументів суд прийде до тих чи інших висновків. Але з огляду на те, що ця справа утаємничується у Конституційному Суді України і виноситься на широкий суспільний загал, як це було зі справою про визнання неконституційним Указу Президента про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України п’ятого скликання. То можна припустити, що рішення вже давно прийняті, а зараз відбувається лише імітація судового розгляду. Натомість у Конституційному Суді не розглядається подання народних депутатів, які представляють опозиційні фракції, які теж надійшли 11 березня цього року, в яких ми ставимо питання про неконституційність статті 61 Закону України „Про Регламент Верховної Ради”. Саме ці антиконституційні зміни до Регламенту Верховної Ради дали змогу фракції Партії регіонів, „Блок Литвина” та Комуністичній партії вчинити наругу над Конституцією України і.
Завершуйте, будь ласка.
волевиявлення українського народу. Ми вимагаєм від конституційного Суду і наполягаєм, що при прийнятті рішення з цих питань були негайно задіяні всі механізми Конституційного Суду для об’єднання в одне провадження цих двох справ і по ній було прийнято відповідно до Конституції рішення України, рішення в ім’я народу України. Друге питання, шановні колеги. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” наполягає на тому, щоб першим питанням сьогоднішнього порядку денного було розглянуто питання про відставку міністра освіти Дмитра Табачника.
Час у вас вичерпаний. Дякую. Сідайте, будь ласка. Все, час вичерпаний. Ну, ви хвилину більше говорили. Я прошу вас, завершуйте. Ну, завершуйте. Ну, завершуйте, що у вас сказать?
Шановні колеги, ми вимагаємо, щоб Верховна Рада негайно, зразу після заслуховування виступів від фракцій, розглянула клопотання про звільнення з посади цього україноненависника, який на сьогоднішній день.
Дякую. Замість народного депутата від фракції буде. Замість народного депутата Слободян буде виступати народний депутат Ярослав Джоджик, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Наступним буде виступати Сергій Гриневецький.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” і депутатська група Української Народної Партії відзначає відсутність бажання діючої коаліції і влади об’єднувати Україну. Швидше навпаки: діяльність влади веде до посилення розколу українського суспільства. Свідченням цього є призначення відвертого україноненависника Дмитра Табачника на посаду міністра освіти і науки України, що вже має наслідком масові акції протесту студентів, що не сприймають зверхнього, зневажливого ставлення Табачника до українського народу, зневагу цієї особи до української державності та згортання реформ української освітньої системи згідно європейських стандартів. Жодне інше призначення в Україні не викликало настільки сильного спротиву суспільства. Більше того, особа Дмитра Табачника викликає несприйнятність навіть середою самої, в середовищі самої Партії регіонів, про що свідчать заяви заступника голови Адміністрації Президента Ганни Герман з пропозицією до нового міністра подати у відставку. Разом з тим, ми не бачимо реальних дій та бажання коаліції усунути цю, неприйнятну для більшості України, особу, про що свідчать акції протесту від Харкова до Львова, про що свідчить також рішення ради обласних рад. Навпаки діюча влада вдалася до прямого залякування та політичних переслідувань, акцій протесту проти призначення Дмитра Табачника. Зокрема, 29 березня без наявних для того законних підстав в залі суду було взято під варту громадського активіста Миколу Коханівського, що в законний спосіб протестував проти нових урядових призначень і сам був жертвою нападу з боку помічника Дмитра Табачника – Віктора Вороніна. При цьому слідчий не провів належного досудового розслідування, не перевірив факти, викладені в заяві потерпілого, ніби потерпілого, Вороніна та не врахував пояснень свідків. А суддя намагалася обмежити доступ адвоката Коханівського, представників ЗМІ та народних депутатів до судової зали. Без належного обґрунтування, всупереч діючим українським законам та міжнародним правовим актам щодо Миколи Коханівського було обрано найбільш жорсткій захід – утримання під вартою. Не було враховано також суттєвого факту, що ряд народних депутатів і громадських організацій подали документи щодо взяття на поруки цієї людини. Нагадаємо, що 27 листопада 2009 року на очах правоохоронців було жорстко побито активістів Української народної партії під час відкриття відреставрованого пам’ятника Леніну. Внаслідок чого ці люди отримали важкі травми, зокрема поламані ребра та струс мозку. Попри те, що злочин було зафіксовано на відео, міліція відмовилася порушити кримінальну справу і винні досі непокарані. Натомість нинішня влада вжила більш жорстких заходів до Коханівського, який, по суті, лише захищався від нападу з боку провокатора бійки і не завдав йому явних поранень, чи травм. Враховуючи вищенаведене, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона" та депутатська група Української Народної Партії вважає суд над Куханівським проявом політичних переслідувань з використанням правоохоронних органів та судової системи і цілеспрямованої акції нинішньої влади на залякування усіх громадян України, що посміли виступити проти призначення українофоба Табачника, висловлює обурення грубим порушенням основних прав і свобод людини та низки норм українського законодавства, вчинених представниками правоохоронних органів та судової гілки влади, вимагає негайної відставки одіозного міністра освіти і науки Дмитра Табачника. Фракція "Наша Україна-Народна Самооборона" також вживатиме інших заходів для відновлення законності та дотримання прав людини на території.
Завершуйте, будь ласка.
Зокрема, ми спрямовуємо листи до міжнародних інстанцій з метою вчинення тиску на владу України, а також закличемо до акції громадянської непокори, якщо влада і надалі буде порушувати права громадян та спробувати встановити авторитарний режим в Україні. Дякую.
Так, Сергій Гриневецький, фракція "Блок Литвина". Катерина Самойлик? Наступна буде виступати Катерина Самойлик.
Шановний пане Голово, шановні колеги! За місяць, що минув з часу інавгурації Президента України відбулися або позначилися серйозні зміни. Практично, сформовано виконавчу владу на центральному рівні, встановлення ж місцевої, схоже, пробуксовує. І все ж таки, є сподівання, що буде відновлено керованість держави. Разом з тим, процес формування влади виявляє і певні вади корпоративної культури політичної еліти. З одного боку, вдалося обійтися без так званого „третього туру”, відбувся демократичний спосіб передачі влади, що відзначено міжнародною спільнотою і на Заході, і на Сході. Але це не означає, що всі негативи помаранчевої п’ятирічки у минулому. За ці роки, на жаль, склалася традиція правового нігілізму, політичної корупції, ідеологічної всегідності, моральної корозії, білокоміркової злочинності, правого та лівого популізму. Здолати цю негативну традицію ми можемо, лише вийшовши на якісно новий рівень правової культури, складовими якої має стати професіоналізм чиновництва, безумовне виконання законів, захист прав власності. Політична стабілізація вже позитивно позначилася на зовнішньому іміджу держави, свідченням чого є підвищення її рейтингів. Однак, питання у тому, чи зможемо ми скористатися цими здобутками. Життя показує, що помилки, зроблені попередниками, дуже швидко забуваються, а ейфорія перемоги здатна сп’янити навіть самий тверезий розум. Втім стан справ у державі та суспільстві зовсім не дає підстав для зайвого оптимізму. Зокрема, у нас досі не сформована культура поведінки багатих і дуже багатих людей, відсутня соціальна та політична відповідальність капіталу. За цим показником ми знаходимося швидше на рівні країн, де влада розглядається не як служіння суспільству, а як засіб збільшення власного добробуту. І доки влада та бізнес не будуть остаточно роз’єднані, ми будемо щоразу наступати на одні і ті ж граблі. Перед нинішньою коаліцією стоять завдання колосальних масштабів і колосальної складності. Потрібні болючі, але необхідні реформи, як політичні, так і економічні. З чого починати? Сама проста економічна реформа – припинити крадіжки. Сама проста політична – дотримуватися законів та припинити брехати. Але цього вже замало. Люди чекають від нової влади не тільки економічної стабілізації, але й нормалізації суспільного життя. Тотальна розбещеність доволі набридла. Суспільству потрібен позитивний настрій, націленість на зміни до кращого. Досвід останніх п’яти років засвідчив: спроба сформувати єдину лінію державної політики у такій поліетнічній, багатоконфесіональній, економічно різнорідній країні, як наша, орієнтуючись тільки на одну частину населення, неможливо. Саме тому зростає потреба у ідеологічній роботі уряду. Нам вкрай потрібна консолідуюча ідея, зрозумілі всім громадянам стратегічні та короткострокові перспективи. Сьогодні ж відсутність бюджету, розбалансованість фінансової системи змушує уряд проводити політику латання бюджетних дірок шляхом збільшення внутрішніх та зовнішніх запозичень, приватизація рентабельних та інвестиційно-привабливих підприємств рекапіталізованих банків. Ми розуміємо, що це вимушені тимчасові кроки, але завжди є побоювання того, що тимчасове стане постійним, а необхідність вирішувати поточні завдання приводом для відстрочення реформ. Не варто забувати і того, що реалізація будь-яких реформ можлива лише тоді, коли уряд спирається на ефективну владу на місцях, зокрема на підготовлений депутатський корпус місцевих рад. Саме тому для формування прозорою та відповідальної перед суспільством влади нам необхідна зміна системи виборів. Експеримент із закритими партійними списками себе дискредитував і з ним необхідно покінчити. До парламенту внесений проект Виборчого кодексу, цей документ має стати дороговказом, а якщо хочете навіть своєрідною малою конституцією, враховуючи його суспільне значення, фракція "Блоку Литвина" пропонує негайно приступити до розгляду цього законопроекту. Дякую за увагу.
Катерина Самойлик, фракція комуністів, прошу вас.
Шановні колеги! Шановні всі хто нас слухає! Я звертаюсь до вас за дорученням фракцій Комуністичної партії України із питання, яке стосується майбутньої нашої держави, майбутнього кожної сім’ї і ваших дітей, це звичайно питання освіти. Бо який батько або матір не мріє про те, щоб його дитина була досвідченою, одержала освіту і змогла свій талант і свої знання саме у своїй країні примінити. На превеликий жаль, ось тут дуже багато лили сліз, хтось когось там переслідує, такий сякий міністр освіти і науки, але я хотіла б вам панове сказати, забули ви слова великого Кобзаря: „І чужому навчаєтесь і свого не цураєтесь”, а ви нам все про євро стандарти. Європейський дім валиться давним-давно, а ви прете туди Україну, не помічаючи цього. Зруйнована сьогодні потужна система освіти, побудована в радянські часи, і визнана у всьому світі як така, яка давала енциклопедичні знання всім дітям без винятку. Сплюндрована історія, зруйновані ідеали моральні і ідеали патріотизму. Скажіть, хіба тут нелюди всі сидять, як же можна онуків навчати і ненавидіти дідів, розтоптавши їх великий подвиг у роки Великої вітчизняної війни. Я вам наведу останній приклад передостанньої влади. Конкурс підручників історії, жодного слова немає про 65-річчя великої Перемоги в роки Великої вітчизняної війни. Де ж ваша пам’ять, де ваша совість і в якій державі ви живете, де ви бачили, щоб молоде покоління виховувалося на зрадниках українського народу. Де ви бачили, щоб скільки років навчали молоде покоління, юнь руйнації, руйнувати, руйнувати і руйнувати. Де ви бачили, щоб майбутнє тягнули в могилу, це все робилося на протязі п’яти років в нас. Тому невипадково поважні міжнародні організації дають державі оцінку як державу з втраченими невикористаними можливостями і з високим рівнем депресій у людей. І це страшенний вирок, і остаточний вирок попередній владі, бо вона забула, що Україна радянська будувала космічні кораблі, будувала степові кораблі, що вона збудувала потужну зрошувальну систему, шахти, заводи, а ви ж тільки руйнуєте і ще й хіхікаєте сидите. Логічно що народ виніс свій вирок. У зв’язку з тим, що саме велика біль і трагедія це освіта і виховання. Ми віримо в те, що новий міністр освіти і науки зробить все для об’єктивності, для того щоб освіта і вчитель стали першочерговим завданням для нової влади. І в цьому я впевнилась, приймаючи участь у засіданні спілки ректорів вищих навчальних закладів. Доповідаю всім вам, присутні були керівники вузів звідусіль, всіх ректорів, в тому числі і приватних, і комунальних, і державних. І вони висловили довіру міністру освіти і науки Табачнику і тому курсу, який проводиться ним. Ганьба – не ганьба, а одноголосно, одностайно підтримали діючого міністра. Курс його – на реформи, на відродження історичної правди, кращих традицій вітчизняної освіти. Розблоковано питання, на яке було накладено табу, – це питання вдосконалення правил прийому до вищих навчальних закладів. Знято суцільне звинувачення керівників вузів у корупції, впроваджена довіра до школи та вчителя, атестат буде обов’язково враховуватись при прийомі. Встановлено термін дії сертифікату – 3 роки. Дозволено також тим, хто до 2008 року закінчив школу здобувати на заочному відділенні освіту шляхом здачі екзаменів. Пропонується обов’язково зараховувати до провідних університетів випускників шкіл, ліцеїв при цих університетах. Також.
Закінчуйте, будь ласка.
Також вирішується і питання пільговиків. А ви кричите: „Ганьба!”. А ви кричіть ганьбу тому своєму колезі, який вніс законопроект і скасував пільги відносно дітей загиблих шахтарів, дітей загиблих військовослужбовців, міліціонерів, чорнобильців. Він сидить серед вас. Оце ганьба! А курс і реформи, які будуть проводиться, підтриманий сьогодні всіма освітянами, крім вас.
Шановні народні депутати! Я нагадую народному депутату, що репліка – коли згадувалось прізвище, ваше прізвище не згадувалось.
Фракція право на репліку, коли згадується, немає. Тому, будь ласка, прочитайте Регламент. Шановні народні депутати! Виступи уповноважених представників фракцій завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, які потребують відповідного реагування, прошу підготувати секретаріат належні доручення. Шановні народні депутати, дві фракції – фракція "Блоку Юлії Тимошенко" і фракція блоку "Наша Україна - Народна Самооборона" - вимагають оголосити перерву на 30 хвилин відповідно, зрозуміло, до Регламенту для проведення консультацій з питань порядку денного пленарного засідання і пропонують обговорити це питання на засіданні Погоджувальної ради невідкладно. Відповідно до вимог Регламенту оголошую перерву до 11 годин 25 хвилин. Керівникам фракцій прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради України, а також від Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування [[я тут не бачу чомусь Ольги Боднар]], будь ласка, на засідання Погоджувальної ради. Перерва до 11 годин 25 хвилин.
Так, шановні колеги, прошу зосередитися для того, щоб ми могли продовжити наше засідання. Завершилася Погоджувальна рада. Я прошу ініціаторів перерви, хто буде виступати?
Ігор Гринів, будь ласка, 3 хвилини у вас.
Шановний Голово, шановні народні депутати, я хотів би виступати з обґрунтуванням, чому потрібна була ця перерва, і на чому наполягає фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” як парламентська опозиція наполягає на відставці Міністра освіти і науки, і висловлює особисту недовіру Дмитру Табачнику. До такої позиції нас спонукали: перше – послідовна антиукраїнська політика та, за словами Анни Герман, антиукраїнські висловлювання Дмитра Табачника протягом усього його життєвого шляху. Притому треба наголосити, що ця позиція дійсно сформульована ним ще з часів отримання України незалежності, він був одним з тих, хто голосував, будучи депутатом Київради, проти державних символів і проти отримання Україною незалежності. Ми при цьому визнаємо його право на власну думку та політичну позицію як громадянина та політика, але вважаємо, такі висловлювання несумісні з його перебуванням на посаді міністра уряду, і несумісне з офіційною позицією уряду України. Друге питання. Неодноразові відверті провокаційні висловлювання Дмитра Табачника, які фальсифікують та спотворюють історію України і розпалюють міжнаціональну ворожнечу та ксенофобію. Такі висловлювання в будь-якій цивілізованій країні мають не тільки політичну оцінку, але й повинні переслідувати законом як кримінальний злочин. І ми скористаємося нагодою зробити депутатський запит, тоді коли це треба буде зробити до Генерального прокурора про порушення відповідної кримінальної справи проти Дмитра Володимира Табачника. Третє. До сих пір є відсутні будь-які офіційні спростування, як на основі рішень суду, так і на рівні захисту Дмитром Володимировичем власної честі та гідності тих звинувачень, які висловлені сьогоднішнім віце-прем’єр міністром України Борисом Колесніковим. А я просто ще раз нагадую всім, що Колесніков назвав Табачника казнокрадом бюджетним та музейним злодієм, корупціонером та й просто дешевим клоуном. Таким чином до сих пір, не захистивши свою честь і гідність, міністр України не може перебувати на такій посаді. А як уродженець Львову, так званий галичанин, який. про якого досить багато говорив Дмитро Володимирович, то я хочу сказати, що ми є українці і ніколи не дозволимо наругу над собою. Дякую.
Шановні колеги! Інформую вас про домовленість яка була досягнута на засіданні Погоджувальної ради. Погоджувальна рада України в особах представників фракцій, керівників фракцій одноголосно прийняла рішення: рекомендувати Верховній Раді України розглянути питання щодо відставки міністра освіти і науки зараз за такою процедурою. Прошу уваги! Виступ автора проекту постанови – до 5 хвилин з обґрунтуванням своєї постанови. Потім - фіксація позиції кожної фракції щодо цього проекту постанови, по одній хвилині, і одразу голосування. Тому я зараз поставлю на голосування пропозицію щодо такого Регламенту розгляду цього питання, оскільки нам треба зараз проголосувати особливу процедуру, відступивши від Регламенту. Ще раз говорю. Такий Регламент пропонується розгляду питання: автору проекту постанови – 5 хвилин для обґрунтування своєї позиції, для того, щоб кожна фракція, якщо є таке бажання, виклала свою точку зору на проект постанови – по одній хвилині і далі процедура голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про такий регламент розгляду питання. [[11:31:53]] За-264 Рішення прийнято. Дякую за порозуміння. Прошу вас, розгляд іде питання. Я прошу вас, не заважайте. В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці, шановні викладачі і шановні студенти! Сьогодні розглядається питання, яке є вкрай важливим для всієї України, а не лише для освіти, шкільництва і університетської та вузівської освіти. Розглядається питання, яке є резонансним з усіх точок зору. Є три аспекти щонайменше у цьому питанні. Перше. Як би не формувалася правляча коаліція у конституційний чи не конституційний спосіб, ніхто не має права призначати на посади в уряді відверто українофобських людей, людей, які зневажають все українське і відстоюють цю позицію неодноразово публічно і офіційно, тим більше на посаду міністра освіти і науки, яке є відповідальною за виховання мільйонів молодих українців у школі, в середній освіти і в університетах. Саме таке відбулося із призначенням на посаду міністра освіти Дмитра Табачника. Як би Дмитро Табачник і надалі продовжував пропагувати свої політичні погляди як депутат і політик, це не викликало б можливо аж такого сильного громадського осуду в усій країні. Але коли на посаду міністра освіти прийшов міністр, який ділить українців на сорти, який по суті ставить під сумнів територіальну цілісність країни, який по суті ставить під сумнів існування незалежної української держави в теперішніх кордонах, у нас виникає питання: які саме погляди будуть сповідуватися у нових підручниках, які саме погляди будуть викладатися учням середніх шкіл, яку саме науку будуть вивчати студенти вищих навчальних закладів, коли міністр освіти прямо і неприховано багато років і офіційно пропагує такі погляди. Коли Міністр освіти і науки України говорить, що більше п’яти мільйонів Українців, які живуть в Галичині, це не українці, люди по суті другого сорту, які лише вчора, цитую його, навчилися мити руки, то виникає питання, яку культуру, яке виховання і яку національну гідність Дмитро Табачник несе студентам, викладачам, батькам і всім тим, хто спостерігає і переживає за якість української освіти. Я не буду цитувати тут висловлювання такого професора, вони стали загальновідомими і широко поширеними. Але я вдамся до аналізу другого аспекту, який не менш важливий. Це аспект незалежного тестування. Шановні колеги! Усі знають, що чи не єдиною реформою, яка останнім часом відбувалася в країні, це є реформа освіти і це є реформа оцінювання знань як незалежного оцінювання знань. Завдяки цій реформі мільйони молодих українців особливо за останніх два-три роки змогли поступити лише на підставі власних знань до вищих навчальних закладів. Стало практикою, коли людина із райцентру, із села може обрати престижний український університет і туди поступити без гаманця батьків і без високого дзвінка із високих кабінетів, а тільки на підставі незалежного тестування своїх знань і вдало зданих тестів. Саме це непокоїть ту частину українського суспільства, яка сконцентрована на вищих щаблях напевно української освіти, яка вважає, що старі корупційні схеми мусять бути повернені, безумовно, шляхом скасування незалежного тестування. Поки що це відбувається у повзучий спосіб. Запроваджено врахування середнього балу атестату про середню освіту уже цього року. Наступного року буде запропоновано вступні іспити. Це означає, що незалежне тестування повністю втрачає свій сенс. Тому що почнеться боротьба за медалі у будь-який спосіб в середній школі. І почнеться боротьба за вдалий іспит у кожному університеті, у кожному інституті. Ця боротьба, як показує практика минулих років, як правило має суб’єктивне наповнення. Іди до такого-то керівника, іди до такого-то адміністратора, батько, мама вирішує питання і твоя дочка, син поступить. Ось це до цього пропонує повернутися новий міністр освіти, і він цього і не приховує. Ну, і третій аспект. Дратує нового міністра освіти, а значить всю правлячу коаліцію, не лише незалежне тестування, як таке, а українська мова, яка, як тес, є обов’язковою у незалежному тестуванні; українська література, яка є обов’язковою для незалежного тестування, і українська мова, якою складають тести всі ті, хто хочуть поступити до вищих навчальних закладів. Здавалось би, це велика проблема для нового міністра і нової правлячої коаліції, але звернімося до цифр. До призначення Дмитра Табачника міністром освіти на тестування українською мовою вже записалося добровільно 400 тисяч цьогорічних випускників середніх українських шкіл, що складає майже 90 відсотків від загальної їхньої чисельності. Тобто.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Тобто випускників середніх українських шкіл не відлякує складання незалежних тестів українською мовою, викладачів вищих навчальних закладів не відлякує те, що прийдуть діти, студенти із належним рівнем, із належним рівнем володіння українською мовою, а от нового міністра освіти і науки турбує в освіті саме це, що нарешті мова українського народу посіла заслужене місце у середній освіті, вищій освіті і взагалі у вищій школі. Я думаю, що такого роду підходи, які демонструються новим міністром освіти і науки Дмитром Табачником є контрпродуктивними і антиукраїнськими. Це фігура, яка не об’єднує український народ, а роз’єднує. Ми вважаємо, що не потрібно доводити ситуацію, коли напруга сягне граничних щаблів, коли вийдуть на вулицю студенти, почнуть протестувати викладачі, почне протестувати український народ. Такого міністра, такого міністра українофоба треба знімати негайно саме зараз, використовуючи добру волю української громадськості і депутатів. Дякую.
Дякую. Виступ завершено. Шановні колеги, прошу тоді від фракцій. Хто із фракцій наполягає? Володимир Яворівський, Анатолій Гриценко, Валерій Бондик буде виступати.
Шановні виборці України! Ще півтора місяця тому міністром освіти України був всесвітньо відомий вчений, людина з колосальним моральним і науковим авторитетом. Мені видається, що Партія регіонів, принаймні її вище керівництво, зробило фатальну і самовбивчу помилку, порекомендувавши і провівши на посаду міністра освіти, тобто це міністр, який формує майбутнє України, Дмитра Табачника. Тут можна було б розповідати про той колосальний шлейф, який тягнеться, аморальний шлейф, який тягнеться за цією людиною: від полковничих звань до заведення на нього кримінальних справ з приводу крадіжок документів із львівських архівів, з приводу продажу підроблених картин і тому подібне. Тобто в нормальній країні, ще раз кажу, людина з таким „хвостом” і з такими реп’яхами, очевидно, і близько не була б допущена до посади міністра. Я вже не кажу про його політичні погляди! Яка нація, який народ міг би собі дозволити посадити в крісло міністра освіти.
Будь ласка, завершуйте.
яка зневажає цей народ, зневажає його історію. Через те, навіть якщо ми сьогодні не наберемо голосів, ми не зупинимося все одно. Я думаю, що і український народ не витримає цього. Через те ми сьогодні стоїмо на тому: ця людина не гідна сидіти на цій посаді. І це фатальна помилка Партії регіонів.
Дякую. Анатолій Гриценко. Фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Потім – Валерій Бондик.
Шановні колеги, давайте подивимося на цю проблему не через призму „свій-чужий”, а через призму „майбутнє”. Я вважаю, що це була кадрова помилка новообраного Президента і коаліції. Переконаний, що в кожній із трьох фракцій коаліції є кращі кандидати на цю посаду. Чому це була помилка? Питання професійності і рівня знань ніхто не ставить під сумнів. Все це є у Дмитра Табачника. Але просте питання: чи об’єднує його постать, його кандидатура, його діяльність країну – ту, яка зафіксована на табло ЦВК двома кольорами? Переконаний - не об’єднує. Тому я вважаю, цю помилку треба виправити і виправлення цієї помилки – це було б ознакою сили коаліції, спроможності робити правильні висновки. Я пропоную проголосувати за відставку. Дякую.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, я ще прошу добавити одну хвилину, тому що я просив слово-репліку від фракції, а згідно статті 50 частини четвертої уповноважена особа від фракції має право на виступ від фракції, коли ображалася ціла фракція. Шановні колеги, шановні виборці, вельмишановні, національно свідомі частина цього залу! Знаєте, кожна будь-що. Да, я до вас звертаюсь. Будь-що казати, але Дмитро Володимирович Табачник навіть краще вас знає ту рідну українську мову і робить багато для того, щоб вона зберігалася і в школах, і в ВУЗах, і таке інше. Ви знаєте, це навіть трагедія, коли при системних реформах починають шукати людину, яка ще нічого не зробила на посаді негарного, а вже починають її якось ображати. Є конституційний шлях, зверніться до суду, визнайте дії міністра неправомірними. Рішення суду іменем України повинно виконуватися. Але що зробив Дмитро Табачник кращого? Я вважаю, що він зробив те, що він поламав корупційні оборутки. Коли були при.
Завершуйте, будь ласка. Ну, будь ласка, говорить.
Він поламав всі ці корупційні оборутки, коли колишній міністр повинен був, наприклад, з’ясовувати, акредитацію того, чи іншого вузу, а ви знаєте автономія вузів – це вимога Болонського процесу, куди ми з вами йдемо, в Європу. Він поламав цю систему і зараз отримує такого стусана ніби-то від свідомих студентів. Але ж ми знаємо, хто виводить цих студентів, хто їх виводить. Шановні, схаменіться, схаменіться, бо ви знаєте, на скільки в Україні одні студенти – за одного міністра, на заході – за іншого. Так не повинно бути, є влада, владу повинні поважати. Якщо є той міністр, якщо є той міністр, він є. Якщо в вас нема нічого іншого, домагайтесь це в суді.
Дякую. Дякую. Дякую. Я ще раз хочу вам нагадати, що репліку має право тоді, коли згадують прізвище народного депутата. Сідайте, будь ласка. Ви подивіться статтю 50, що там написано. Будь ласка. Від фракції має гарантоване право виступу представник фракції, але на репліку має право лише тоді, коли названо прізвище депутата у виступі. Я шановного колегу просив би вчити Регламент. Так, будь ласка, хто ще вимагає? Катерина Самойлик, фракція комуністів.
Дякую. Шановні колеги, шановні освітяни, шановні керівники вищих навчальних закладів! Як ви бачите, сьогодні мова йде не про те, що Дмитро Володимирович не є професіоналом. Ні, він – професіонал, ні, він – вчений. Сьогодні не йде мова про освіту, сьогодні йде мова про те, щоб мракобісся в освіті, руйнація в освіті і в науці продовжувалася. І я думаю, що сьогодні для нашої коаліції, для всієї освіти і науки України є пробний камінь. Сьогодні хочуть, знищивши одного міністра, знищити почергово всіх. Я думаю, що ми не підтримаємо цю постанову в цілому в залі, ні в якому разі. Ми підтримуємо реформи, які запропоновані, ми підтримуємо думку всіх без винятку ректорів, які в четвер проводили своє засідання і думають, що ця.
Завершуйте, будь ласка.
постанова буде відхилена. І досить тут політичних розбірок, повернення назад не буде.
Дякую. Шановні колеги. Зараз, да. Хто ще наполягає? [[Шум у залі]] Ні, вже ж, шановні колеги, ми домовилися, від фракції по одному. Ми проголосували за відповідний Регламент. Я з тих, хто не виступав. Заключне слово, одна хвилина, В’ячеслав Кириленко. Ну, ми ж проголосували з вами 250 голосів, шановні колеги.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, ну, по-перше, можна мати вчені ступені, вчені звання, але ненавидіти Україну і при цьому претендувати на роботу в українському уряді, за український бюджет, за українські гроші. Друге. Можна написати багато статей, але при цьому бути ретроградом і відновлювати по суті корупційні схеми в освіті. Ну, і останнє. Не дивлячись на крики комуністів, істерики правлячої коаліції, ми можемо повідомити. Що навіть якщо сьогодні не буде проголосована постанова про звільнення українофоба Дмитра Табачника, я особисто, народний депутат України В’ячеслав Кириленко, сьогодні ж зареєструю новий проект постанови про звільнення Дмитра Табачника з посади міністра освіти і науки. І ми будемо це робити і в парламенті, і поза парламентом доти, доки ця людина не полишить українську освіту, українські університети, українські школи і реформи вищої освіти в спокої. І цьому не завадять ні крики комуністів позавчорашнього дня, ні нерозуміння ситуації з боку правлячої коаліції. Слава Україні!
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 6183, про звільнення міністра освіти і науки Табачника Дмитра Володимировича. [[11:48:03]] За-202 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 146, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 56, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 0. Таким чином рішення не прийнято. Шановні колеги, уточнення. Колега Бондик говорив про те, що він має право на репліку відповідно до статті 51 пункт четвертий у разі, якщо згадали фракцію. Це справді так, але одним уточненням: якщо на адресу або народного депутата, або фракції висловлюють образливі слова. Сьогодні образливих слів не було. У такому разі мають право на репліку. І я просив би і надалі нас утримуватися, шановні колеги, від цього, розуміючи, що ми перебуваємо в страсні неділі, і давайте будемо це пам’ятати. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України [[щодо використання інформації, наданої митним органам]]. Доповідач – народний депутат України Андрій Шкіль. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань податкової та митної політики Бондарєв Костянтин Анатолійович. У той же час народний депутат Андрій Шкіль звернувся з таким листом, а саме: „Прошу перенести розгляд проекту закону, тобто цього закону, співавтором та доповідачем якого я є, з порядку денного засідання Верховної Ради 30 березня на наступний пленарний тиждень у зв’язку з неможливістю доповідати особисто з вищезазначеного питання”. Разом з тим народний депутат присутній у сесійній залі, то я можу поставити, шановні колеги, виключно тільки на голосування цю пропозицію. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 2063]]. Прошу визначатись. [[11:50:21]] За-148 Рішення не прийнято. Приступаємо до розгляду цього питання, Андрій Васильович, будь ласка, підготуватись заступнику голови Комітету з питань податкової та митної політики Бондарєву Костянтину Анатолійовичу. І перед цим, як почне виступати наш колега, шановні колеги, я інформую вас, що ми домовились на засіданні Погоджувальної ради оскільки ми вже проводили засідання Погоджувальної ради, для цього оголошувалась перерва, що о 12 годині ми не будемо оголошувати перерву, для того, щоб мали можливість попрацювати. Дякую. Будь ласка.
Я хочу нагадати, що цей законопроект достатньо давній він має тривалу історію і 2008 року був запропонований на розгляд Верховної Ради, я не знаю, він якось раптово сплив, можливо з призначенням нового керівника митниці. Але я хочу сказати, що сам законопроект він сам по собі є суто дуже простий. Зміни вносяться до кількох статей і дається можливість здійснення так званих антидемпінгових розслідувань і може використовуватися інформація щодо діяльності органами виконавчої влади для здійснення ними зазначених повноважень. В принципі це все що містить цей закон. Антидемпінгове розслідування, я не буду розшифровувати, всі ми чудово розуміємо про що ведеться і в даній ситуації я просто виконую формальні функції, покзаяк в даній ситуації я сам особисто невпевнений, що цей законопроект є настільки актуальним, щоб саме зараз і так активно його розглядати. Але тим не менше я вважаю, що на тлі тієї ситуації, яка складається, економічної в Україні, а я хочу наголосити, ми ж всі маємо очікувати покращення життя вже сьогодні, дай бог щоб погіршення не відбулося вже завтра. Тому в принципі я вважаю, що даний законопроект може бути розглянутий в сесійній залі. Дякую.
Шановні колеги, якщо є запитання до доповідача, прошу записатися на запитання. Проводиться запис, прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Валерій Бондик, будь ласка, ваше запитання.
Шановний пане Андрію, а чого ви так відмовляєтесь від свого законопроекту, якщо він на користь вітчизняному товаровиробнику, якщо він стримує потік цього дешевого екс-імпорту, вибачаюсь, який сюди заходив, курячі ніжки і таке інше, ви знаєте хто до цього був причетний, може бути і деякі представники вашої фракції. То я вважаю, що нам потрібно розглядати митний кодекс. Дякую.
Дякую. По-перше, я не сказав що він не потрібний, по-друге, я прошу тут будь-які звинувачення, ви ж юрист, наводити фактично, якщо ви знаєте когось хто цим займався, ви зверніться у відповідні органи. Зараз до речі всі ці органи належать коаліції, до котрої ви причетні, членом якої ви є, тому ви фактично звертаєтесь не до мене. Я сказав просто, що здивований, що в перший день після двотижневої перерви, так би мовити, в діяльності Верховної Ради цей закон поставлений перший тільки в цьому я висловив здивування. Хоча він містить в собі нормативи проведення так званих антидемпінгових розслідувань і вони дають можливість діяти не тільки в зупинці дешевого чи непотрібного імпорту чи експорту, а дають можливість ретельніше досліджувати і забезпечувати порядок і безпеку на нашому внутрішньому ринку.
І Григорій Смітюх.
Григорій Смітюх Партія регіонів. Шановний Андрій Васильович! Мене теж здивувала позиція ваша, що ви якось так невпевнено доповідаєте цей закон. Тому що антидемпінгові розслідування для нашої країни, для економіки – це важливий інструмент, який регулює експорт і імпорт. Розумієте? Якщо проти наших виробників приміняються антидемпінгові розслідування, розпочинаючи в Росії, закінчуючи в Європейському Союзі і інших країнах, то чому це не відбувається в Україні? І, на жаль, я думав, що ви доведете нам якусь статистику в цьому питанні, а скільки ж антидемпінгових розслідувань проводиться в Україні на сьогоднішній день, як вони впливають на позитивну доповідну частину бюджету? Так. І як вплинув на нас процес, який ми пов’язуємо зі вступом до СОТ, як воно: зменшилась статистика, збільшилась вона, як впливає на товаровиробників і тощо? Тобто я хотів би, щоб ви пояснили, хоча б якісь дані, щоб ми могли визначитися за підтримку чи непідтримку цього законопроекту. Це важливе питання і воно повинне бути присутнє, і ви повинні радіти, що воно сьогодні стоїть в порядку денному. Дякую.
Дякую. Так, власне, після прийняття цього закону, коли буде можливість проводити антидемпінгові розслідування, тоді і буде статистика. Зараз антидемпінгові розслідування проводять в основному проти України і ви це чудово знаєте. Тому я ще раз наголошую, я висловив здивування, що поставлено було цей законопроект першим. От і все. А те, що він має ще і так звані антисубсидійні і спеціальні розслідування, можна проводити ці розслідування буде з допомогою поправок до Митного кодексу, бо це законопроект, який пропонується, - поправки до Митного кодексу ось це не більше. Це не новела, не новий закон, це просто ми даємо можливість використовувати Митний кодекс для того, щоб проводити антидемпінгове розслідування? Ось і все. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Бондарєв Костянтин. А, буде доповідати Терьохін Сергій Анатолійович, будь ласка, Сергій Анатолійович.
Дякую, шановні колеги! Ну ще раз коротко про суть цього закону. Проектом пропонується розширити сферу застосування митної статистики з метою захисту прав національних виробників при проведені антидемпінгових розслідувань. А також пропонується замість надання інформації щодо обсягів експорту та імпорту конкретних видів товарів лише органам, які ведуть державну статистику, дозволити надання такої інформації органу законодавчої влади та центральним органам виконавчої влади для здійснення ними визначених законом повноважень. В нашому випадку це Міністерство економіки і митні органи. Інформацію щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності пропонується надавати окрім суб’єктів визначених Митним кодексом ще і повноваженим на проведення антидемпінгового розслідування. Стосовно внесення змін до статті 308 Митного кодексу, щодо надання такої інформації, комітет зазначає наступне. Правові основи одержання, використання, поширення та зберігання інформації, регулювання доступу до інформації, забезпечення охорони регламентовано Конституцією України, Законом України про інформацію, Законом про державну статистику, Митним кодексом, Господарським кодексом, інструкцією про порядок обліку, зберігання і використання документів з прав видань та інших матеріальних носіїв інформації, які містять конфіденційну інформацію, що є власністю держави, яка затверджена Постановою Кабінету Міністрів та іншими правовими актами. Перелічені законодавчі акти містять норми стосовно захисту конфіденційної інформації, включені до них за рекомендаціями Європейської комісії в цілях імплементації міжнародних норм до українського законодавства. З огляду на це, було б доцільно в пропозиції до статті 308 Митного кодексу щодо дозволу на надання інформації про обсяг експорту та імпорту конкретних видів товарів, замість слів „органу законодавчої влади та центральним органам виконавчої влади для здійснення ними визначених законом повноважень” поставити слова „спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у галузі статистики”. Стосовно пропозицій щодо внесення змін до статті 305 та 309 Митного кодексу зауважуємо, що цим опікується спеціальний Закон України „Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту”. Крім того, законами України Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту та Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну передбачено проведення антисубсидійних та спеціальних розслідувань. Тому варто додати до пропозицій щодо розширення сфери застосування митної статистики також і ці два види розслідувань. За результатами обговорення на комітеті було прийняте рішення, рекомендувати Верховній Раді Україні прийняти за основу поданий народними депутатами Рибаковим та Шкілем проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України [[реєстраційний номер 2063]] та доопрацювати його на другому читанні з урахуванням висловлених зараз з трибуни зауважень. Головне науково-експертне управління підтримує позицію комітету. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Так. Шановні колеги, співдоповідь завершено. Прошу, якщо є запитання до голови комітету? Прізвище, прошу вивести на інформаційне табло. Григорій Смітюх і Юрій Кармазін. Будь ласка, мікрофон Смітюха, фракція Партії регіонів.
Смітюх, фракція Партії регіонів. Дякую. Шановний пане Сергію, ну, в мене до вас, як до голови комітету. Я не пам’ятаю, що за останні роки ваш комітет або на комітеті в цілому розглядалося питання щодо регулювання експорту-імпорту за рахунок можливості впливання через антидемпінгові розслідування, які захищають товаровиробників, наших вітчизняних виробників. Я попередньому доповідачу ставив запитання. Може ви повідомите нам і громадськість України, демпінговий інструмент являється на сьогоднішній день чи ефективно використовується чи неефективно використовується? Чи достатньо в законодавчому плані регулюється запитання и именно захищає нашого товаровиробника як на зовнішньому так і на внутрішньому ринку? Тому, що на сьогоднішній день всі процеси, які відбуваються – це йдуть процеси, які не знищують товаровиробників, звільняють ринки від товаровиробників. І тому ми отримуємо недоброякісну продукцію, і в тому числі, якщо взяти особливо в аграрному секторі або продукти харчування. Будь ласка, поясніть нам статистичні дані і, що відбувається, і як.
Дякую. Наскільки я знаю, ну, по-перше, всі ці розслідування знаходяться в компетенції центрального органу виконавчої влади, тобто, як правило, ініціюється через Міністерство економіки і після того імплементується через митні органи. Як правило, у нас поточно, це ж не константа, не стала цифра, але поточно менше десятка всього антидемпінгового розслідувань ведеться. Чому так мало? Тому що інструмент доволі неефективний. Цей законопроект саме і дає можливість Міністерству економіки і митним органам зробити його більш ефективним відкриваючи інформацію достатньо для заведення або антидемпінга або спеціального розслідування, або встановлення, так званого, компенсаційного мита, коли є загроза для платіжного або торгового балансу України. В комітеті, якщо я не помиляюсь біля шести проектів є, які стосуються цього питання. І ми на цій сесії їх хочемо їх винести на розгляд. Ми сформували один законопроект з них і хочемо винести на розгляд Верховної Ради. Цей законопроект.
Будь ласка, так.
Цей законопроект, якщо подивитися дату був поданий майже два роки тому назад. Тому я не знаю по якому принципу він відбирався для сьогоднішнього розгляду, бо ми його теж хотіли імплементувати в загальний законопроект, але це добрий законопроект, він дозволяє більш гнучко застосовувати ці три види розслідувань і захищати внутрішній ринок від субсидованого імпорту або демпінгового імпорту.
Дякую. Я тільки можу поінформувати народних депутатів, що розклад засідань Верховної Ради України формується за поданням комітетів і за пропозиціями фракцій. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, ваше запитання.
Юрій Кармазін. Шановний Сергію Анатолійовичу, я не погоджуюсь з тим, що він захищає від чогось цей закон чи дозволяє захищатись. Мова іде про внесення змін всього на всього в статтю яка називається „Митна статистика зовнішньої торгівлі”. А що зараз нам заважає відсутність змін до цієї статті про митну статистику зовнішньої торгівлі проводити антидемпінгові чи інші розслідування, які передбаченні законом? Нічого не заважає. Що заважає сьогодні взяти повністю всю розкладку? Нічого не заважає це уряду і з цього зробити висновок. Тому, я думаю, що ми якось авансом ставимо для такого малесенького точкового закону те, що сьогодні люди, дійсно, подумають, що якась революція відбувається економічна. Ніякої революція тут, на жаль, не відбувається, мова іде про звичайні уточнення до трьох статей Митного кодексу. Чи вважаєте ви, що ще є ряд статей, які треба вносити саме у зв’язку з цим, з проведенням антидем.
Пане Кармазін, давайте я вам відповім так, ви спеціаліст широкого профілю, але от з вашого запитання видно, що не по антидемпінговим розслідуванням. Сьогодні інформація по антидемпінгу подається лише органам, які ведуть митну статистику. Центральний орган виконавчої влади, який уповноважений відповідно до закону запроваджувати процедуру, запускати процедуру, не має такої статистики. Він не може за своїм бажанням запустити процедуру антидемпінгу. Для цього потрібно, щоб якийсь суб’єкт підприємництва до нього звернувся. Це і проблема. Оскільки доки не звертається суб’єкт підприємництва, ніхто і ніс не чеше, я перепрошую. І цей закон навпаки дозволяє більш гнучко і більш ефективно застосовувати ці три види захисту національного виробника.
Дякую, Сергій Анатолійович. Все завершено, час. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту, спочатку від фракцій, а потім безпосередньо народних депутатів. Проводиться запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх, будь ласка, фракція Партія регіонів. Наступним буде виступати Новіков.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, законопроект, який розглядається на сьогоднішній день по внесенню змін до діючих законодавчих актів, я рахую, що його треба приймати у першому читанні із наступних причин. В тому плані, що він два роки не вносився в зал, це вина, в принципі, комітету. Тим більше, що пан Терьохін очолював комітет і очолює комітет, він був у правлячій коаліції і міг це питання, важливе питання або це питання в цілому про антидемпінгові розслідування, який з законодавче поле поліпшує для того, щоб у цій сфері наводити порядок, можна було навести, можна було давно його внести у Верховну Раду і давно розглянути. Це перше питання. А відмовлятися на цей день від розгляду цього важливого питання, я рахую, що не потрібно. Друге питання. Що стосується взагалі митної статистики. Ви розумієте, митна статистика, безперечно, що вона потрібна вестися, і на сьогоднішній день вона повинна слугувати для того, щоб Міністерство економіки вчасно робило ті чи інші пропозиції, які регулюють експорт-імпорт в Україні або захищають вітчизняного виробника. А то у нас, на жаль, статистика не завжди працює, вона працює тільки, як статистика, просто статують факти і більше цим питанням не використовуються, тобто не користуються цим інструментом. А на самом ділі це дуже важлива регуляторна політика, яка регулює дійсно товаровиробників або ринки, які насичуються товарами не дуже високої якості. Хоча Україна підписала сотівський закон, вступила до СОТу, хоча Україна признана більшістю країн, як країна з ринковою економікою, на самом ділі не використовується цей механізм по антидемпінговим розслідуванням. Ми із засобів масової інформації часто слухаєм інформацію, яка свідчить про те, що проти українських виробників, які мають можливості експорті – це, першим ділом, металовиробники, да, проти наших компаній ті чи інші демпінгують або Європа, або Росія, або в інших країнах, у тому числі Китай. І тоді, безперечно, що наші виробники остаються один на один із цим інструментом. А свої ринки держава або свої ринки Міністерство економіки в цій частині, я рахую, що недостатньо виконують свої обов’язки. І тому треба звернути Міністерству економіки на це питання увагу для того, щоб це дійсно було, слугувало інструментом захисту національного виробника, а відповідно цей інструмент послужить для того, щоб збільшити або захищати товаровиробника, для того щоб вони мали можливість збувати свою продукцію на внутрішньому ринку. Тому я рахую, що цей законопроект треба підтримати в першому читанні, з огляду на те, що це питання заслуговує, для того щоб його розширити і розглянути більш ширше, те, що говорив пан Терьохін, що є 6 законопроектів, які треба об’єднати і розглядати це питання в комплексі. Щоб не відкладали ще на 2 роки і це питання зовсім не турбувалося. Дякую за підтримку.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Новікова. Немає його. Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Підготуватись Ляпіній.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, два тижні пройшло перерви в пленарних засіданнях Верховної Ради. Ми з вами чули, що вже готова, ще перед виборами президентськими, програма. Я запитую: де програма виходу з кризи? Де бюджет на цей рік? Де антикризові заходи? Нічого немає. Зараз, виявляється, доручається тільки протягом 60 днів розробити ті програми. Шановні, натомість ми бачимо точечні проекти, підкреслюю, точечні проекти, які були внесені 2 роки назад, які сьогодні винесені на порядок денний. Оце так допрацювалися! Тобто весь уряд з коаліцією не спромігся ні на що більше. Що стосується конкретного проекту. Безумовно, тут центральною має бути стаття, не стільки яка стосується митної статистики зовнішньої торгівлі. Тому що, коли є уряд, і уряд цей ефективний, то в уряді має бути чітко записано і проконтрольовано, що заходить в державу через митницю. А з якою метою використовувати, і зараз сюди, в частину третю 305-ї, пропонується записати, що дані митної статистики зовнішньої торгівлі використовуються відповідними органами, і добавляються слова, три слова: „для проведення антидемпінгових розслідувань”. Тобто як тільки аналіз, як база. Набагато важливіше, на мій погляд, ці зміни, які пропонуються до статті 308 Митного кодексу України, вона стосується використання інформації, що надається митним органам. Частина друга передбачає, що інформація щодо обсягів експорту і імпорту конкретних видів товарів може надаватися лише органу законодавчої влади та центральним органам виконавчої влади для здійснення ними визначених законом повноважень. Таким чином, я хочу вас повернути до дискусії на тему: а що мається на увазі, хто законодавчий орган виконавчої влади? Ми з вами – Верховна Рада вся, в цілому будемо ставити питання, що яка, який обсяг експорту, імпорту конкретних видів товарів? Очевидно, ми цього не будемо робити, очевидно, це буде Комітету з питань бюджету, очевидно, це буде Комітет з податкової політики. Очевидно, це може бути Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією. Через це я вважаю, що тут треба конкретизувати це поняття органу законодавчої влади, а в цілому, в першому читанні його можна прийняти. Але пам’ятати про те, що сказав сьогодні тут Терьохін, що в нас ще є два закони, які називаються: про захист національного товаровиробника.
Дайте можливість завершити.
Я завершую, і, шановні друзі, хіба уряду не зрозуміло, що сьогодні іде і пальмова олія, яка сьогодні заміняється, заміняє всі жири і молочні жири, і добавляється. І ми можемо це відслідковувати вже зараз. Тому я звертаюсь до уряду, будь ласка, це ми приймемо ці зміни до закону, вам буде полегшення, але, будь ласка, дайте програму, дайте бюджет, дайте те, що ви обіцяли українському народу. Дякую.
Шановні колеги, я, оскільки кілька раз сьогодні піднімали це питання, поінформую вас, що на Погоджувальній раді і ця позиція була уряду, як ми чули, до 11 квітня програма діяльності уряду, як це передбачено Регламентом, повинна бути внесена. Тобто ніяких 60 днів не може бути. Чітко 30 днів, отже, 11 квітня програма діяльності уряду повинна бути у Верховній Раді. І буде обговорюватися в комітетах, а потім розглядатися в сесійній залі. До слова запрошую Ксенію Ляпіну і будемо підбивати підсумки.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!” Шановні колеги, я вважаю, що цей законопроект вартує підтримки. Хоча зрозуміло, що це не є законопроект, який комплексно вирішує всі питання. Однак саме сьогодні така поправка є доцільною і доречною. Поясню чому. Замість того, щоб ми один-одному плакалися про те, що там чи там ті чи інші профільні ринки нищаться через надто дешевий і неякісний імпорт, ми мусимо навчитися нарешті застосовувати ті інструменти, які передбачені механізмами Світової організації торгівлі. А всі ці механізми, вони застосовані на ініціативі самої держави або самого ринку і на змагальності сторін, і на доказах, які збирає та сторона, яка не задоволена ситуацією на тому чи іншому профільному ринку. Яка ситуація сьогодні? Сьогодні українське підприємництво, на жаль, виявилось неготовим захищати свої інтереси. Ми з цим стикалися вже не раз. Фактично вони просто нездатні зібрати комплексну інформацію по ринку того чи іншого товару. Чому нездатні? А тому, що спеціальна інформація митних органів не є їм доступною. Зверніть увагу, цей законопроект пропонує не тільки митну статистику надавати. Він пропонує органам, які уповноважені вести антидемпінгове розслідування, надавати інформацію по кожному конкретному товару, по імпорту-експорту і навіть по кожному суб’єкту, що раніше законом дозволялося надавати виключно тільки органам слідства. Тобто фактично, якщо є один суб’єкт, який ввозить демпінг, власне кажучи, сьогодні отримати інформацію офіційну по ньому неможливо в межах антидемпінгового розслідування, бо цим не займаються органи слідства. Фактично самі суб’єкти мусять на ринку цю інформацію збирати, а потім ще доказувати, що ця інформація достовірна. Тому, власне кажучи, сьогодні антидемпінгові розслідування в Україні вкрай утруднені. 500 сторінок, томи треба збирати, щоб довести в принципі кожну цифру. Тому я вважаю, що цей законопроект все ж таки, не зважаючи на те, що некомплексний, однак є важливим. І його треба ухвалювати сьогодні. Доступ до такої інформації треба мати в ході антидемпінгових розслідувань. І саме це підвищить захищеність доступними, згідно з СОТ, інструментами українського ринку. Дякую.
Дякую. У доповідача немає бажання заключного слова? Немає. Шановні колеги, тоді ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України [[щодо використання інформації, наданої митним органом]], реєстраційний номер 2063. Прошу голосувати. [[12:17:02]] За-128 Рішення не прийнято. Комітету, я думаю, при такому голосуванні, я думаю, немає потреби далі із законом працювати. Тому законопроект відхилено.
Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про безпечність та якість харчових продуктів” [[щодо інформування громадян про наявність у харчових продуктах генетично модифікованих організмів]]. Доповідач – народний депутат України Шкіль Андрій Васильович, співдоповідач – голова Комітету з питань охорони здоров’я Бахтєєва Тетяна Дмитрівна. Будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Я буду намагатися стисло доповісти законопроект, він дуже простий. Тому що ми якби прийняли достатньо радикальний закон, який міняє підхід до продуктів, які виготовляються в Україні, які вирощуються, виготовляються з них, з похідних іде виготовлення наступних продуктів. Тобто що мається на увазі у законопроекті? Це – генетично модифіковані додатки. Коли ми говоримо про генетично модифіковану продукцію, то я такий самий прихильник, як і всі у цій залі з тим, щоб її не було на нашому ринку. Але Європейський Союз, я так знаю, що і представники Партії регіонів кажуть, що вони так би не проти, щоб Україна була членом Європейського Союзу, то Європейським парламентом було прийнято, Європейською комісією загальноєвропейську норму, що вважається продуктом без домішок ГМО. Це нуль. якщо менше ніж 0,9 відсотка, тоді на продуктові, скажемо, на оцій от воді не написано, що це продукт генно-модифікований або містить генно-модифіковані продукти. Тому я вважаю, що це дозволить українському виробникові надалі виходити на європейські ринки, працювати з європейською продукцією і забезпечувати не тільки сировиною, але і якісними продуктами з України Європейський Союз. Тому я вважаю, що це та поправка, яка покращить прийнятий нами закон. І я тут хочу наголосити ще раз, щоб було зрозуміло всім. Якщо 0,9 і вище, наприклад, 0,9 і 5 тут відсоток ГМО в тому чи іншому продуктові, це написано на етикетці, і це передбачено тим законопроектом, котрий пропоную і я. котрий пропонується вам до розгляду. ЄС передбачає, що розшифрування про наявність генетично-модифікованої продукції наступає після того, коли вміст цієї генетично-модифікованої продукції у тому чи іншому продуктові перевищує 0,9 відсотка. Наголошую, це навіть не відсоток, - це 0,9 відсотка. Тому для того, щоб увійти у європейське законодавче поле, необхідно, власне, прийняти цей закон. І те, що уряд до цього часу ще не спромігся, він відкликав, відкликані всі були законопроекти, і в тому числі урядовий був відкликаний і не внесений до цього часу, я не бачу необхідності не голосувати за цей законопроект, щоб дочекатися і в черговий раз продемонструвати, яким передовим і досвідченим у цьому є уряд. Тому Верховна Рада в принципі, я думаю, не має бути обслуговуючим персоналом для уряду. Це вищий законодавчий орган. І в принципі уряд формується в стінах Верховної Ради. І це не потрібно забувати тим, хто зараз, я думаю, буде пропонувати відкласти або не прийняти, не проголосувати, а проголосувати урядовий. Тут демонструвати потрібно не неприйнятність, а позитивні речі, позитивні сторони необхідно демонструвати зараз. І, власне, ось така новація пропонується. Знову таки мова йде, наголошую, про маркування. Маркування продукції настає тоді, коли в ньому міститься більше ніж 0,9 відсотка. Знову таки наголошу з посиланням на європейську норму, я навіть можу навіть зацитувати, що відповідно регламенту ЄС номер 1829 2003 року і Європейської ради від 29.03 „Про генетично модифіковані продукти харчування і корми” та Регламенту ЄС 2003 року номер 1830 Європейського парламенту і Ради Європейської „Про можливості контролю та етикування генетично модифікованих харчових продуктів та кормів” - обов’язковому маркуванню. Саме тут будемо діяти прийнявши цей закон ми будемо діяти в межах чинного європейського законодавства. Зараз, коли ми вийшли на нуль, тобто, що зараз в Україні є? Зараз в Україні на будь-якому продукті треба писати без ГМО. Це трохи смішно, якщо в ньому є генетично модифіковані продукти треба про це писати, просто дати напис, що вони тут містяться, увага, зверніть будь ласка увагу на це. Це все одно, що писати на огірках, що тютюнокуріння небезпечно для вашого здоров’я, воно небезпечно, але при чому тут огірки? Дякую.
Шановні колеги! Якщо є запитання, прошу записатися. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло, народний депутат Павловський, фракція БЮТ.
Шановний пане Андрію! Дійсно, в європейських країнах деяких застосовується норма, коли є процентний відсоток вміщення генно модифікованих організмів в продукті. Але разом з цим, щоб ця норма, коли ми пишемо про наявність чи відсутність ГМО, якщо там є перевищення певного відсоткового порогу, не стало тією шпаринкою через які недобросовісні виробники транснаціональних компаній, які завозять в Україну різне екологічне сміття почнуть зловживати цим. Тим більше ми нещодавно, в кінці минулого року прийняли законопроект, автором якого я мав честь бути, про те, що якщо є в продуктах ГМО, то обов’язково про це треба інформувати і робити напис: ГМО. Якщо немає, то напис „без ГМО” це все зрозуміло, і ми бачимо сьогодні в магазинах, що більшість добросовісних виробників, торговців.
Володимир Яворівський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
А відповісти?
Я перепрошую, будь ласка, відповідайте.
Дякую. Я хочу заспокоїти шановного колегу Андрія, насправді шпоринки тут жодної не існує. Тому що так само як Європейський Союз не став звалищем залежалої непотрібної продукції транснаціональних компаній, так само і Україна не стан з допомогою європейської цієї норми, яка пропонується звалищем для продуктів з генетично-модифікованими організмами. Коли ми говоримо про написи, то тут ще й переслідується дуже часто виробник, з задоволенням пише без ГМО, бо це розглядається рекламна компанія. Це до речі не забороняє цей закон. Продукт, який не містить ГМО може бути маркований будь-якою наліпкою, яке буде про це інформувати споживача. Це не забороняє, просто це не є обов’язковим для продуктів, де відсоток генетично-модифікованих організмів менше ніж 0,9 відсотків.
Володимир Яворівський, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановний Андрію, шановний автор цього законопроекту, в українській історії продукти харчування, можна за продуктами харчування писати навіть нашу історію. Це голодомор, коли люди їли гнилу картоплю і гниле м’ясо, це і брежнєвські часи, коли ковбасу ми їли із туалетним папером. Сьогодні ми маємо ще одну колосальну харчову, так би мовити, біду, це оце ГМО. "Блок Юлії Тимошенко" підтримує ваш законопроект, бо він справді дуже актуальний і дуже потрібний. Але в мене виникає один єдиний такий сумнів чи підозра. Ви самі знаєте, що зараз як жартують кияни, віскі можна випускати на Подолі, дорогі коньякі і таке інше, через те вибити наліпочку є ГМО чи немає оцих 0,9 відсотка дуже легко, як запобігти цьому. Ви знаєте, який народ наш винахідливий, в лапках я кажу, як уникнути цієї можливої нової біди.
Дякую. Знаєте, наш народ винахідливий. На жаль, це не предмет цього закону, тому що контрафактна продукція – це контрафактна продукція. А коли це продукція абсолютно законно ввезена на територію України з дотриманням чинного митного законодавства або виготовлена в Україні, то тут мова ведеться про те, що може наліпити нечесний виробник на продукцію, де містить ГМО, що воно без такого, але для цього мають відповідні органи, які мусять контролювати і карати. Але знову ж таки наголошу, що в даній ситуації це дає можливість нам бути конкуретноздатними, цей закон, в Європейському Союзі, що я вважаю достатньо важливим. До речі, хочу нагадати ще одну придумку, яка була, – це вільні економічні зони. Так от найбільше генетично-модифікованої курятини було завезено через вільну економічну зону, на превеликий жаль, яка була розташована в Донецькій області. Тому я наголошу: ми самі тільки самі можемо перетворити Україну або на звалище або на квітучий сад.
Григорій Смітюх, фракція Партія регіонів.
Шановний Андрій Васильович! У мене питання слідуючого порядку. Ви знаєте, що частина нашого населення харчується за рахунок придбання продуктів на так названих наших базарах або на ринках. Так, безперечно, і що ці продукти теж являються складовою частиною нашої національної безпеки, харчової національної безпеки. Яким чином ви своїм законом передбачаєте, що будуть ці продукти зазначені оці питання відносно генно-модифікованих організмів або продукти, які були вирощені за рахунок генно-модифікованих продуктів. Це перше питання. І друге питання. Ви знаєте, що на сьогоднішній день в Україні є порядок реєстрації генно-модифікованих організмів. Але немає жодного реєстрованого продукту. Хоча Україна захаращена цими продуктами і дуже багато особливо рослинного походження ці продукти, які вирощуються на території України, як цим ви передбачаєте в законі забезпечити безпеку громадян.
Я почну з другого запитання, тому що воно повністю розв’язане в законі, який ми прийняли разом з вами, який чітко передбачає відсутність можливості використання в українському виробництві генетично-модифікованих організмів. І, власне, або якщо він використовується, то це чітко маркується і визначається кількістю місць. Бо повірте мені, якщо зараз споживачеві написати на тому, чи іншому продукті, що він складається на 90 відсотків з генетично-модифікованих організмів, цей продукт, звичайна річ, ніхто не придбає. Тому це достатньо жорсткі заходи, які були вжити проти тих виробників, які зловживали генетично-модифікованими організмами. Коли говорити про ринки, то всі ті ринки, де продається офіційна продукція тобто не стихійні ринки, а відповідним чином обладнані, оснащені, де відбувається контроль ветеринарними службами, то ветеринарні служби зобов’язані контролювати продукти харчування і на вміст генетично-модифікованих організмів. Зараз просто будуть трошки, буквально чуть-чуть відкалібровані норми, 0,9 відсотка будуть вважатися не генетично-модифікованим продуктом.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Бахтєєва Тетяна Дмитрівна, голова комітету з питань охорони здоров’я, будь ласка, Тетяна Дмитрівна.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. Не отрицаю значимость законопроекта, который сегодня представил народный депутат Андрей Шкиль, хотела бы проинформировать вас, что нашим комитетом был рассмотрен и данный законопроект, и альтернативный законопроект, который был представлен 6000-1 Кабинетом Министров Украины. Но в связи с тем, что он сегодня отозван, а решение нашего комитета было принять за основу законопроект, который предложил Кабинет Министров и в связи с тем, что в наш комитет поступило очень массовое обращение от Ассоциации производителей пищевых продуктов, а это «Укрхлебпром», «Укрпиво», «Укрспирт», «Укрконсервмолоко», «Укрпрофспилка», «Укркондитер», Ассоциация производителей соков, ассоциация производителей минеральной воды. И понятно же, что суть обращения этих производителей сводится к тому, что данные продукты не могут нести в себе ГМО. И поэтому требования, которые есть сегодня в нашем законодательстве, которое предлагает Андрей Шкиль о обязательном их исследовании и затем уже только определения после определенной экспертизы ответ на вопрос, есть ГМО или нет. У них нет. А это требует однозначно дополнительных растрат, потому что такие исследования, в общем-то, требует минимум от 600 гривен и максимум несколько тысяч гривен. Поэтому это удорожает продукты и, конечно же, задерживает наше украинское производство. Поэтому наш комитет предлагает, чтобы мы урегулировали именно этот вопрос после того, как мы получим, буквально это будет на днях, законопроект, который будет предложен Кабинетом Министров. А после этого будет рассматривать, и однозначно будем его поддерживать. Потому, что сегодня без ГМО или с ГМО это не есть ни международная форма, ни есть европейская форма. Мы сегодня должны, правильно Андрей Шкиль предлагает, 0,9 и выше. Но, а те продукты, которые не подлежат этому определению, их просто не нужно маркировать, что они без ГМО. Поэтому просьба нашего комитета, мы изучили этот вопрос очень детально, он очень важен, поддержать вот, который мы получим, и мы очень быстро поработаем над ним нашим комитетом, который есть в Кабинете Министров данный законопроект. Спасибо.
Дякую. Запитання, якщо є, шановні колеги, до голови комітету, зараз перевіримо. Прошу записуватися на виступ з місця. Прошу прізвища народних депутатів. Народний депутат Павловський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", будь ласка.
Татьяна Дмитриевна, до вас питання. Виходить так, що коли ситуація була наприкінці минулого року перед виборами, ми майже в 400 голосів усі фракції одноголосно голосуємо за те, щоб обов’язково інформувати людей про наявність вмісту ГМО в харчових продуктах. Потім – після виборів деякі корпорації «Укрспирт» та інші «укри» корпорації звертаються до вас, лобіюють свої інтереси, і ви, що піддаєтесь тиску цих корпорацій, лобістів? Я думаю, що не треба цього робити. Є певні, може, європейські норми, які ми не врахували при прийняті першого закону, це робити, але ні в жодному разі не піддаватись на тиски різних корпорацій і все іншого, бо дай їм волю, вони взагалі б не писали про склад продуктів харчування. Я думаю, що ми повинні, парламент, займати більш жорстку позицію щодо контролю і інформування населення про якість харчових продуктів. Дякую.
Спасибо большое, уважаемый коллега. Абсолютно это не лоббирование ни чьих интересов, абсолютно. Это есть сегодня практика, которая во всех странах ЕС и вот сегодня минеральная вода «Моршинская», на ней стоит отметка „без ГМО”. Зачем? Это стоит определенных денег. Это стоит растрат. Это требует еще какого-то внимания и может быть в том, что это будет пролонгация у выпуске данной продукции. Поэтому есть определенный перечень продуктов, которые и я, как врач, понимаю, и вы понимаете как народный депутат, что они идут без генетических модифицированных продуктов. Поэтому такие продукты они не требуют этой отметки, а там где выше 0,9 эта маркировка должна быть. Это просто вот но нормальная ситуация, которую вы должны понимать, что это не в политике, это совершенно не связано с выборами, это просто жизненные сегодня наши вопросы, которые мы должны правильно законодательно урегулировать.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановна Тетяна Дмитрівна, я надзвичайно вас поважаю за вашу принципову позицію, але я боюсь, що це питання трішки не до вивчене в комітеті. Я вам скажу чому і просив би вас зараз доопрацювати по питанню ГМО. Справа в тому, що ГМО вже реально загрожує сьогодні суспільству. Реальна загроза для суспільства. У нас є Закон про державну систему біобезпеки при транспортуванні там, збереженні і так далі генномодифікованих організмів, який зобов’язує Міністерство охорони здоров’я зробити реєстр харчових продуктів де є ГМО. Зробити реєстр кормів. МінАПК зобов’язує. На це виділялися кошти. Кошти розтрачені. Ніяких реєстрів до цього часу немає і всі ці закони втрачають сенс, якщо цього не буде. Насіння, яке сьогодні завозиться не перевіряється на вміст ГМО. І знову ж ваш комітет в цьому плані поки що не требує, щоб це робилося. Будь ласка, скажіть, що ви хочете, як ви будете робить, щоб це змінювати цю ситуацію. Дякую.
Юрий Анатолиевич, с вами я всегда согласна, солидарна с таким очень ответственным и грамотным народным депутатом. Конечно вы правильно сказали, что такие продукты они должны быть в реестре, и это, конечно, работа Министерства здравоохранения. И это мы можем однозначно внести ко второму чтению к законопроекту, который будет от 09 и выше. Поэтому я принимаю эту вашу поправку. Я думаю, что она будет логичной, и мы ее будем поддерживать.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Уважаемая Татьяна Дмитриевна, у меня вопрос к вам как медику. Скажите нам, пожалуйста, гражданам Украины как медик: ГМО влияет ли на здоровье человека, на его продолжительность жизни? И как это сказывается с моментом того, что на Украине начали распространять активно эти продукты, культивировать их, распространять, внедрять в нашу повседневную жизнь на жизнь нашего населения? Пожалуйста.
Конечно же все мы сегодня понимаем, что там, где есть ГМО продукты, они очень конечно имеют определенный красивый внешний вид, но то что внутри за это конечно ответственность должна нести сегодня и отрасль здравоохранения, и органы, которые выпускают пищевые продукты. Мы сегодня знаем, наверное. буквально 30 лет тому назад удивились, можно ли курицу или поросенка вырастить за какие-то буквально месяцы и килограммы когда достигают и 600 и так далее. Это все делает ГМО и конечно же эти модифицированные продукты они очень вредны для организма, в особенности для детей. И в законопроекте, который я уже представляла в первом чтении про также качество продуктов детского питания, где мы уделяем очень жесткое внимание не только продуктам, которыми сегодня пользуются наши дети, но также и минеральные воды. Потому что это должно быть не только без ГМО и продукты, которые в специально определенных зонах, когда находятся заводы пищевые именно.
Дайте можливість завершити.
шахт возле, допустим, даже вообще настолько экологическинеблагоприятных зонах. Поэтому эта ответственность сегодня наша, государственная, и я думаю, что и этим законопроектом и законопроектом про детское питание мы отрегулируем очень жестко вопросы качества пищевых продуктов.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Вельмишановна Тетяна Дмитрівна! Дійсно, ми повинні в своєму комітеті зробити все, щоб захистити здоров’я людей і дійсно підходити практично. І вже після розгляду в комітету цього законопроекту я отримаю інформацію про те, що кількість лабораторій, які є в Україні, незначне. Кожна лабораторія може зробити до 20 досліджень зразків тієї чи іншої продукції. Тобто ми повинні разом з тим усвідомлювати, що впровадження цього закону потребує великих затрат. Адже повинна бути і кількість лабораторій, і дійсно вони повинні повноцінні, щоби не створювати знову перепони для виробників цієї продукції. Тому, можливо, це більше пропозиція, ніж запитання, що і ці речі ми повинні враховувати, коли вирішувати питання чи приймати той чи інший законопроект. Дякую.
Спасибо, Владимир Григорьевич. Конечно же, мы сегодня понимаем о том, что не только качество пищевых продуктов, но также качество и вакцин, и медицинских препаратов у нас сегодня остается очень значительно сомнительным. Потому что лаборатории, которые можно перечислить буквально на двух, на трех пальцах, конечно же, это очень недостаточно. И мы будем делать такие пропозиции, предложения о том, чтобы региональные были лаборатории, которые будут следить и за качеством пищевых продуктов, и также лекарственных препаратов. Мы будем обязательно вносить и постоянно говорим об этом предложении нашим комитетом. Спасибо.
Так, дякую. Сідайте будь ласка, Тетяна Дмитрівна. Прошу, шановні колеги, записатися на обговорення. Так, від фракцій, а тепер – народних депутатів. Прошу прізвища вивести на табло. Сергій Терещук, фракція „Блоку Литвина”, будь ласка.
Шановні, шановні колеги! Питання використання генно-модифікованих організмів або продуктів, які містять генно-модифіковані організми, надзвичайно складне. Складність полягає у тому, що сьогодні у світі нема єдиної точки зору, нема єдиної позиції вчених щодо згубності, пагубної дії або того, що ці організми не діють на людину. Складність ще полягає у тому, що за висновками вчених, за останніми дослідженнями пагубна дія може проявитися у третьому, четвертому, п’ятому поколінні. Тому дослідження сьогодні тільки на такому початковому етапі. Крім того треба враховувати те, що сьогодні використання рослин генно-модифікованих лобіюють великі транснаціональні корпорації. Це їм дає змогу суттєво здешевити виробництво продукції. Тому мова йде про бізнес, а не про здоров’я людей. З іншого боку, можна погодитись з колегами, що проблема не тільки у тому, що маркувати чи не маркувати продукцію, проблема набагато глибше. Сьогодні в Україні офіційно немає рослин, які генно-модифіковані. У той же час за останніми даними біля 60 відсотків посіві сої висівається саме сої, яка генно-модифікована. Тому на першому етапі, я погоджуюсь з депутатом Кармазіним, потрібно навести порядок у тому, щоб ми справді знали, що корми не генно-модифіковані. Скажіть, завод, який виробляє продукцію, продукти харчування, якщо йому приходить продукція, яка не генно-модифікована, звідки він знає, яку продукцію він зможе виготовляти. Крім того, ми повинні враховувати і економічну ситуацію в Україні. Немає сьогодні можливості суттєво здешевити вартість продукції, тому що маркування ляже на ціну на продукцію. В Україні виробляється близько 4,5 тисяч продуктів харчування. Лише 50 продуктів харчування теоретично можуть бути виготовлені з продукції, яка генно-модифікована. Генно-модифікована – це може бути лише та продукція, де є білок. Тому, з одного боку, стоїть питання, яке стосується здоров’я нації, з іншого боку, стоїть питання, яке стосується покупної спроможності нашого населення. Крім того, потрібно враховувати і те, що, як було сказано, немає сьогодні достатньої кількості лабораторій, які можуть дати достовірну інформацію. Тому, очевидно, потрібно прислухатись до профільного комітету, потрібно підійти виважено, врахувати той законопроект, який вніс Кабінет Міністрів, який відкликав, але який ми будемо розглядати, не можна відкладати і цей законопроект. Потрібно підійти виважено, з тим щоб ми прийняли той законопроект, який буде забезпечувати здоров’я людей і в той же час не вдарить по кишенях споживачів і не вдарить на економіку тих підприємств, які виробляють цю продукцію. Тому, очевидно, варто підтримати в першому читанні і дочекатися другого законопроекту, щоб виробити спільний. Дякую.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, шановний головуючий! Дійсно, якщо наша Конституція, Конституція України, вважає найвищою соціальною цінністю життя людини, то держава повинна всіма засобами захищати життя цієї маленької людини. Чому я так кажу? Тому що ми за роки незалежності вже сплюндрували всі стандарти. Ми нібито йдемо до Європи, але ви подивіться, як в Європі це законодавство: щодо генно-модифікованої продукції. Ми намагаємося отримати ISO-9000, тобто європейський стандарт, а ви подивіться, як гроблять нашого виробника. Шановні колеги, законопроект – він потрібен тільки в тому сенсі, якщо його можна буде об’єднати з урядовим. Чому? Тому що – хочемо ми того чи не хочемо, - але транснаціональні корпорації розвиваються. Багато науки працює, задіяно в цьому секторі. Уже весь світ прийшов до того, що якийсь відсоток генно-модифікованої продукції, яка йде в їжу людині, вона кодифікується, а деякий відсоток, ну наприклад, більше 10 відсотків не кодифікується. Тому моя пропозиція така: можна було б це прийняти в першому читанні. Для чого: для того щоб дати парламенту підготуватись і зробити спільний законопроект. Хай це буде частина урядового, хай це буде частина депутатського. Але ми не можемо так діяти на нашій планеті і самі себе губити цією генно-модифікованою продукцією. Дякую, Володимир Михайлович.
Іван Олександрович Заєць, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, проблема значно ширша, ніж ми хочемо її видати цією законодавчою ініціативою. Справа в тому, що і в середині України можуть вирощуватися культури, які є результатом цих дослідів генних і вміщувати ГМО. І справа в тому, що на наш ринок можуть надходити продукти з ГМО із-за кордону. Ми ж сьогодні цю проблему звужуємо до одного: коли виробник має маркувати, із якого рівня? Якщо вміст у продукції ГМО є до 0,9 десятків – ніхто нічого не маркує. Якщо після 0,9, то той, хто знає, що є вміст ГМО у продукті, він має маркувати. Зараз, відповідно до чинного законодавства, маркується продукція, якщо і є ГМО, і нема ГМО. Тобто нема ГМО – він пише: „продукція без ГМО”. От для мене, як, наприклад, покупця, така норма мені краща. Тому що той, хто пише, що ця продукція без ГМО, він бере на себе відповідальність за приховування цієї інформації. І він може бути притягнутим до відповідальності. Якщо ми не маркуємо продукцію і в продукції є ГМО, я її споживаю, я, наприклад, ну, там маю якісь збитки для нашої шкоди. А тоді кажуть: ви того покарайте, ту людину, яка скрила цю інформацію. Ну, і що, що вона приховала цю інформацію? Але людина вже спожила і людському здоров’ю завдано шкоди. Тому сьогодні проблема стоїть от в якій площині: хто має поділитися коштами при маркуванні, чи не маркуванні ГМО? Одні кажуть, що якщо виробник буде маркувати без ГМО, це будуть дуже такі якісь шалені витрати. Та не буде шалених витрат. Сьогодні техніка дозволяє робити ці всі речі і це невеликі витрати. Витрати інші в тому, що треба буде стандартувати продукцію, в тому, що треба буде слідкувати за надходженням сировини, треба буде стандартувати самі технології так далі. От де основні сьогодні витрати. Тому я думаю, що нам треба підійти до цієї проблеми значно ширше, а не зводити це до того, будемо маркувати, чи не будемо маркувати. Яким чином обмежити вплив ГМО на здоров’я людини, встановити яка норма є для того, що вона не впливає на здоров’я людини – от де ми повинні копатися. Тому я вважаю, що, я не бачу тут економічних підстав для того, щоб відміняти існуючі сьогодні норми, невеликі це витрати, але я хочу, щоб не виробник в умовах. тобто не споживач в умовах беззаконня шукав відповідального, а щоб сам виробник брав на себе відповідальність за випуск продукції, чи вона є з ГМО, чи вона є без ГМО.
Народний депутат Павловський, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступний буде виступати Григорій Смітюх.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Дозвольте нагадати, що це недавнішня ж історія. Ще декілька місяців тому на виконання Картахенської угоди, підписаної Україною ще у 2002 році, а також статті 50 Конституції, яка каже, що споживач має право знати, якої якості і склад товару він споживає, було нами разом, майже під 400 голосів прийнято законопроект, який зобов’язує маркувати на етикетках, наносити інформацію, є генно-модифіковані організми у харчових продуктах чи їх немає. Я теж не розумію, у чому проблема? Да, це проблема для деяких недобросовісних виробників, торговців, імпортерів, які хочуть скрити склад. вміст цієї продукції. А чому? А тому, що тут потужна економічна підопльока. А тому, що, наприклад, у тих же європейських країнах, в яких вже давно питання це законодавчо врегульовано, ці продукти, з ГМО, вони коштують на 20-30-40 відсотків дешевше, ніж екологічно чисті. От у цьому та й зарита ця таємниця, розумієте? Не хочеться з надприбутків, які отримують транснаціональні корпорації, мільярди доларів щороку, не хочеться ні копійки давати цьому туземному населенню в Україні. І це не шалені витрати, як тут розповідають, наносити маркування, це – копійки від їхніх прибутків. І знаєте, у чому проблема: надпис зробити „з ГМО” чи „без ГМО”? А щодо лабораторій, тут казали, та є довідка Держспоживстандарту, що в Україні достатньо цих лабораторій, вони є майже у кожному обласному центрі. І це – невеличкі кошти, декілька тисяч гривень за це дослідження заплатити. Я думаю, проблема у тому, що хтось звик отримувати надприбутки, нічим не ділитися з населенням України і не хоче соціального перерозподілу цих. Треба глибше дивитися, в корінь. І тому хочу звернути увагу, що на ті ж європейські країни, в тій же Франції обов’язково писати з ГМО чи без ГМО. А ми ж орієнтуємося на Францію, у свій час державну службу робили по цьому зразку. І тому, думаю, що можна погодитися з тим, що можна вводити якусь там процентну норму. Наприклад, писати „з ГМО”, якщо там перевищує, як там пропонуються 0,9 відсотка. Але писати „з ГМО”, якщо перевищують цей поріг. А „без ГМО” писати, якщо там немає ГМО. І тому якраз для добросовісного виробника це буде якраз реклама, що у нього екологічно чисто, з усіма нормами, стандартами продукція. І я думаю, що треба залишити діючий закон. Зайдіть в магазин, вже 90 відсотків виробників, які чесні, які чесно працюють на ринку, вони пишуть, для них це не проблема. А проблема якраз для недобросовісних виробників і імпортерів.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні колеги, на самом ділі я звертаю вас всіх до уваги, що це питання не на стільки просте, як вам може показатися. І від того, чи буде маркування на пляшці чи на упаковці, від того здоров’я населення не збільшиться. Скажіть, будь ласка, в цигарках на коробці пишеться, що це вредно для здоров’я, хтось перестав менше курити? Ні. Зобов’язали законодавчо, що ми пишемо це, зменшилося захворювання, пов’язане з курінням? Я думаю, що ні. То питання зовсім не в цьому. Я задаю питання собі і вам. Скажіть, будь ласка, така чудова українська земля чи може прокормити наших неповних 50 мільйонів населення? І чи може вона ще 50 мільйонів, як мінімум, експортних можливостей продовольчого характеру забезпечити населення? Безперечно, що може. Вона може не тільки без ГМО, вона може бути і повністю без використання хімічних і інших добрив, які впливають на здоров’я населення. А чому би Україні, якщо це явище не вивчене, якщо це явище не однозначне, і більшість фахівців медичного складу погоджуються з тією точкою зору, що це вредно для здоров’я, це зменшує життя людини, це неадекватно впливає на розвиток людини і тощо. То чому в Україні взагалі не заборонити і зробити землю нашу чисту від цих продуктів, що це складно? Я думаю, що ні. А візьміть другу проблему. А чи свідомо ми знаємо, скільки всього є завезено тих чи інших рослин, рослинного походження, тих чи інших добавок, які використовуються на відгодівлю нашої худоби, або завозяться те курча, або та ж свинина, як вона була виготовлена? Ніхто не знає цієї статистики, я виступав і виступаю з пропозицією приєднатися до тієї ідеї, що Україна повинна бути звільнена від генно-модифікованих організмів. І це єдина запорука, коли дасть населенню здоров’я, а здоров’я, це наш з вами бюджет. А здоров’я – це означає, що здорові батьки і діти. Це все, що складається з життя людини. Тому це питання настільки боляче, настільки необхідно його вирішувати і кардинально вирішувати, а напишемо, чи не напишемо, буде дешевше, буде та бабка, буде той же робітник купляти, тому що вона думає, що там нормальний продукт. Останнім часом, я звернув увагу програми СТБ каналу, я вдячній редакції цього каналу, вона дуже багато програм поставила з проблемами харчування, наших продуктів. Ви подивіться ці програми, це страшно, що в наших гастронома робиться. Тому що ніхто не контролює і хтось надіється, що буде контролювати, якась лабораторія дасть заключення, або виробник буде писати і від цього збільшиться здоров’я населення? Помиляєтесь! Призиваю всіх і закликаю давайте заборонимо взагалі це явище і тоді ми поставимо точку. Як приклад скажу, ви пам’ятаєте два роки я боровся з забороною ігорною бізнесу.
Завершуйте, будь ласка.
і що сталося, ми заборонили. Да підпільно є, але явище майже знищено. Тому тільки таким чином радикальним можна боротися з цим непотребом, який навезено на Україну. Дякую за увагу.
Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується на етикетці харчового продукту вказувати інформацію про наявність чи відсутність у харчових продуктах генетично-модифікованих організмів ГМО лише у тому разі, якщо частка генетично-модифікованих організмів в харчовому продукті перевищує 0,9 відсотків від загальної маси продукти в одиниці упаковки. Проект відповідає вимогам регламенту європейського парламенту і ради від 22 вересня 2003 року, яким встановлено, що продукти, які вироблені і містять генетично-модифіковані джерела, підлягають обов’язковому маркуванню у випадку, якщо продукт містить більше ніж 0,9 відсотка ГМО окремо з компонентами. Але я ще раз підкреслюю, але у випадку, якщо ГМО не перевищує цих порогів, рівень, продукт може бути виданий на ринок без спеціального маркування. Тобто якщо менше 0,9 ГМО в продукті, то цей продукт може введений на ринок без спеціального маркування. Жодних вимог щодо інформування споживача про відсутність у продукції ГМО не встановлено. Проте держава на себе взяла відповідний обов’язок і скасування маркування ГМО менше ніж 0,9 відсотка може негативно вплинути набагато векторів життєдіяльності людини і суспільства. У зв’язку з цим ми підтримуємо, фракція Партії регіонів підтримує думку і пропозицію голови комітету Верховної Ради Тетяни Дмитрівни Бахтєєвої відхилити цей законопроект, а проголосувати в першому читанні за законопроект, який буде внесено урядом Миколи Яновича Азарова. І прийнятий в першому читанні, в процесі доопрацювання до другого читання окремі думки, які викладені у законопроекті Андрія Шкіля, можна буде врахувати в процесі доопрацювання урядового законопроекту. А цей законопроект фракція Партії регіонів рекомендує відхилити. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, партія захисників вітчизни. Шановні колеги, я хотів би висловити у зв’язку з розглядом цього закону кілька думок. Перше Тут прозвучали деякі міфи, міфи про те, що у нас немає лабораторій, які перевіряють на вміст ГМО і так далі. Хочу вас повідомити, що станом на сьогоднішній день у нас 14 лабораторій в одному відомстві – Держспоживстандарті, плюс 25 в МОЗі і МінАПК. І того до кінця року по завданню уряду ще має бути 17. В усьому Євросоюзі – на всю Європу 100 лаборатій. Я хочу просто, щоб ми припинили на цю тему говорити. Лабораторій достатньо – це перше. Друге. Чи можемо ми з вами бути впевненими, в тому що люди купують, ми з вами купуємо сьогодні продукцію без ГМО? Ні, не можемо бути впевненими. Через що? Через те, що ми з вами знищили систему контролю. Яким чином знищили? Попередження ми записали – може бути тільки про перевірку за 10 діб. За 10 діб повідомили, а там уже немає тої продукції, яка носила і містить ГМО. Далі. Відбір зразків. Ми кошти виділили? Ні, не виділили. Ні в бюджеті на минулий рік, ні в цьому році відбір зразків не відбувається. Тому давайте чесно скажемо, що норми Конституції не виконуються. Тепер про те, що треба зробити і про загрози, які є? Я недаремно задавав запитання Тетяні Дмитрівні Бахтеєвій. Тому що стверджую, що все насіння у нас не перевірене, що саме з насінням до нас завозиться ГМО, соя і якою вже фахівці кажуть 60 відсотків і кукурудза генно-модифікована. Механізму відслідковування від насіння до конкретного споживача, а потім продукції з цього насіння в державі не існує. До цього часу, як я наголошував уже раніше, не існує реєстру харчових продуктів, немає реєстру кормів, які відповідно не роблять ні Міністерство охорони здоров’я, ні МінАПК. І накінець, я хотів би зараз вам, шановні друзі, навести дані, які абсолютно нам потрібні, навіть, бджоли гинуть від генетично-модифікованих організмів. Бджоли гинуть. Є дослідження, які показують докази на користь того, що трансгенні культури негативно впливають на корисних комах, в тому числі на бджіл. У Франції заборонено вирощувати генетично-модифікований соняшник, у нас він вирощується. Так само британські науковці зараз прийшли. Ось що сталося на Філіппінах, де населення живе поряд з територіями, на яких почали вирощувати. кукурудзу, через деякий час остров’яни почали хворіти респіраторними, кишечними та шкірними захворюваннями, а також лихоманкою. Це якраз вина ГМО. Тому я погоджуюся з тим, що ГМО треба.
Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Автор заключне слово вимагає? Ні. Шановні колеги, зауваження з боку уряду є до цього законопроекту? Не бачу. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України „Про безпечність та якість харчових продуктів, щодо інформування громадян про наявність у харчових продуктах генетично-модифікованих організмів”. Прошу голосувати. [[13:02:24]] За-151 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону реєстраційний номер 6001. Прошу голосувати. [[13:02:50]] За-171 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Олесь Доній, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, під час голосування за відставку міністра освіти Табачника, на жаль у мене не спрацювала система „Рада” і я вже написав заяву Керівнику Апарату Верховної Ради пану Зайчуку і хотів би, щоб і для стенограми було зазначено, що я так само голосував за відставку, прошу це зазначити, так що за відставку проголосували не 202 депутати, а 203. Дякую.
Дякую. Андрій Шкіль, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович, я з приводу, з мотивів голосування. Ну, до речі, я вважаю, що оце було зроблено в черговий раз для того, щоб прогнутися і продемонструвати, що уряд вносить кращі законопроекти, ніж депутати. Це от, я вважаю, що це підхід, який принижує в цілому, взагалі вищий законодавчий орган. Тому, що уряд до цього часу ще там чухається. Я перепрошую за непарламентський вже вислів, бо не можу стриматися, а ми маємо всі споживати разом з вами генномодифіковану продукцію. Чому ми це зробили, я не розумію. З одного боку, а з іншого боку ми змушуємо наших виробників іти, тобто тікати з європейського ринку. Це було, я ще раз кажу, повна відповідальність фракції Партії регіонів за те, що вони не голосували за даний законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, зараз оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 2057]], я бачу, про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань" [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]]. Разом з тим автор проекту закону – народний депутат Щербань Артем Володимирович звернувся з листом такого змісту: «Прошу зняти з розгляду Верховної Ради України відповідний законопроект». Я поставлю на голосування цю пропозицію, і прошу підтримати, шановні колеги, про зняття з розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 2057]]. Прошу голосувати. [[13:05:26]] За-132 Рішення не прийнято. Шановні колеги, є пропозиція розглянути законопроект за. Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, є пропозиція не лише цей законопроект, а й усі інші, які заплановані на сьогодні розглянути за скороченою процедурою. Бо тут дуже багато соціальних законів, які чекають громадяни України і ми маємо їх обов’язково розглянути. І прошу підтримати зал цю пропозицію про розгляд законопроектів за скороченою процедурою і про підтримку соціальної спрямованості законів. Бо цей законопроект, який зараз щойно фракція Партії регіонів намагалась зняти з розгляду, ідеться про підвищення пенсій неповнолітнім в’язням. Тобто, коли були в опозиції дбали про підвищення пенсій неповнолітнім в’язням. Коли прийшли до влади – уже пропонується цей закон не розглядати. Ганьба! Треба підтримати неповнолітніх в’язнів. Їх і так небагато залишилось і підняти їм ті мізерні пенсії.
Шановні народні депутати! Відповідно до Регламенту таким чином, я кожен законопроект з приводу якого буде пропозиція розглядати за скороченою процедурою, буду ставити на голосування. Тому я ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту закону [[реєстраційний номер 2057]]. Прошу голосувати. [[13:07:09]] За-141 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про повернення до голосування щодо того, щоб розглядати цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Ну що за сміх, шановні колеги. Давайте визначайтесь. Прошу голосувати. Іде голосування. Чому не голосуєте? [[13:07:43]] За-148 Рішення не прийнято. Доповідач – народний депутат України Щербань Артем Володимирович. Будь ласка. Немає. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань. Комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко Петро Степанович.
Дякую. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Мова іде про законопроект номер 2057. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів на своєму засіданні 2 квітня 2008 року розглянув поданий до Верховної Ради України народним депутатом Щербанєм проект Закону про внесення змін до Закону України „Про жертви нацистських переслідувань” [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]] [[реєстраційний номер 2057]]. Законопроектом пропонується врегулювати важливе питання соціального захисту осіб, яким надано статус жертв нацистських переслідувань. Зазначена категорія осіб до прийняття Закону України від 16.12.2004 року номер 2256-4 про внесення змін до деяких законів України [[щодо соціального захисту жертв нацистських переслідувань]] була віднесена до відповідних категорій ветеранам війни і пільг для них, у тому числі розміри підвищення пенсій визначалися згідно із Законом України „Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту”. З огляду на зазначене подані автором законопроекту пропозиції кореспондуються з тими розмірами підвищень та пенсій, які на сьогодні передбачаються ветеранам війни. Слід звернути увагу на те, що законопроект, що не потребує додаткових видатків з Державного бюджету України, оскільки особи, яким надано статус жертв нацистських переслідувань, фактично сьогодні одержують підвищення до пенсій, яке відповідає розмірам, зазначеним у законопроекті постановах Кабінету Міністрів України від 28 травня 2008 року номер 530 деякі питання соціального захисту окремих категорій громадян. Комітет пропонує прийняти проект Закону про внесення змін до Закону „Про жертви нацистських переслідувань” [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]] [[реєстраційний номер 2057]] за основу. Інформуємо, що свою позицію до зазначеного законопроекту висловили Комітет з питань соціальної політики та праці і з питань бюджету, які також пропонують за результатами розгляду у першому читанні прийняти даний проект за основу. А оскільки представлення законопроекту автором не відбулося, то я, мабуть, маю виконати певною мірою і цю функцію. Мова іде про те, що цей законопроект є значною мірою технологічний. У частині віку він приводить законодавство, цей конкретний Закон „Про жертви нацистських переслідувань” до загальноприйнятої практики в законодавстві України, а саме встановлюється вік повноліття 18 років, як це передбачено у всіх законах. А що стосується розміру доплати до пенсії за статус відповідний, в даному випадку жертви насильницьких переслідувань, то вона приводиться у відповідність до закону про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту. І фактично на сьогодні ці виплати виконуються в тому розмірі, який і є, але на підставі постанови Кабінету Міністрів України. Тобто комітет пропонує прийняти ці зміни до закону. Вони фактично є такими, які сьогодні де-факто виконуються. І скажу більше. Якщо зал засідань Верховної Ради буде готовий проголосувати за цей документ у другому читанні, його можна приймати за виключенням дати введення закону, тобто з моменту опублікування. Бо там стоїть на документі дата 1 січня 2009 року. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! На запитання запишіться до співдоповідача. Ну, зараз побачимо. Проводиться запис. Запитання є. Іван Заєць, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановний доповідачу! Ви звернули увагу в цьому законопроекті на те, що змінюється вік – збільшується до двох років. Ви звернули увагу на те, що начебто цими пропозиціями ми узгоджуємо і з іншим законодавством. А якщо взяти статтю шість чотири шість три, якщо раніше мова йшла про 50 відсотків мінімальної пенсії за віком, то зараз мова йде про 10 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Якщо зіставити ці дві цифри, як вони будуть між собою корелювати? Чи це буде збільшення, чи це буде зменшення? Тобто б хотів би все-таки почути, в якому напрямку діють ці пропозиції. Чи вони збільшують пільги для цих людей, чи вони зменшують в порівнянні із існуючим законодавством?
Я дякую за питання. Ну, по-перше, я ще раз хочу наголосити на тому, що законом не збільшується на два роки вік набуття повноліття, а приводиться до чинного законодавства у відповідність, щоб був у всіх законах один і той же вік. Що стосується розміру підвищень. Свого часу, коли розмір мінімальної пенсії в Україні становив 16 гривень 62 копійки, а потім 19.91, в Законі „Про статус ветеранів війни, гарантій соціального захисту” теж існували цифри: 400 відсотків, 300, 200 і так далі. Коли було встановлено прожитковий мінімум, скажем, мінімальну пенсію далеку від 16 гривень 62 копійок, було прийнято рішення про приведення доплати до пенсії, до основної пенсії, доплати за статус у певних відсотках до прожиткового мінімуму. І сьогодні вони у Законі „Про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту” виглядають так: інвалід війни І групи – 50 відсотків, інвалід війни ІІ групи – 40 відсотків, інвалід війни ІІІ групи – 30 відсотків.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
учасник бойових дій – 25 відсотків, учасник війни – 10 відсотків. Тобто мова йде про те, що оцей підхід у відсотках до прожиткового мінімуму запроваджується і в цьому самому законі.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Петро Степанович, я звертаюся до вас як до людини, яка довгий час займається і опікується цими проблемами щодо забезпечення пенсійного і іншого, так сказать, права наших громадян. Скажіть, будь ласка, нам і іншим громадянам скільки залишилось у нашій державі неповнолітніх у минулому в’язнів Другої світової війни? Це перше. Людей скільки залишилося. І друге питання. Чи не розглядаєте ви таку можливість, що є світовий досвід, полягає він у слідую чому, що частина грошей, компенсованих тих людей, які були примусово вивезені на роботи за кордон до Німеччини, була разова компенсація зі сторони Німеччини, так, в цілому. А є ще інший досвід, коли, так сказань, по Холокосту Другої світової війни відносно ізраїльського народу, так Німеччина до цих пір платить їм дуже великі кошти, вони складають уже більше 100 мільярдів євро.
Дякую за запитання. Я хочу відповісти у такий спосіб. Справді, в Україні були проведені разові виплати жертвам нацистських переслідувань. І, до речі, вони відбулися в Україні ще завдяки і тому, що Верховна Рада України оцей закон прийняла свого часу, і саме він відкрив дорогу до тих разових виплат. Я, скажімо, як і ви, вважаю, що німецька сторона могла би продовжити цей процес. Мабуть, це так, але справа в тім, що разова компенсація була виплачена за рахунок тієї сторони – і відповідно вони регулювали, ну, так би мовити, умови цих виплат. Тому я - „за”, але рішення все-таки за німецькою стороною. Що стосується громадян. Я зараз не володію точною цифрою, але це, по-моєму, десь порядка 200-300 тисяч, і не більше.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, я підтримую прийняття цього законопроекту, причому і в першому, і в другому читанні. І я дякую вам за сміливість, що ви це зараз висловили, що, в принципі, закон можна приймати, Петро Степанович, і в першому, і в другому читанні. Я хотів би, щоб ви озвучили суму всього, скільки намічається підвищення, і, якщо можливо, по кожній статті, щоб зрозуміло було сьогодні не тільки депутатам, а і всім, хто нас сьогодні слухає, з тим щоб побачили, що це, по-перше, не така велика кількість тих людей. Їх, виявляється, всього на державу близько 6 тисяч осіб. А кожній статті чи зробили ви розрахунки? Чи можете сказати по кожній статті, яке підвищення є, щоб можна було сьогодні про це говорити? Дякую.
Дякую за запитання. Юрію Анатолійовичу, я, як і ви, і, мабуть, як ті громадяни, які відносяться до тієї категорії, очікують підвищення доплати, але це підвищення буде пов’язане з прийняттям бюджету на 2010 рік, бо в даному випадку мова йде про те, що ті розміри виплат, які тотожні з виплатами відповідних категорій учасників війни, вони на сьогодні виплачуються, виходячи з відповідної постанови Кабінету Міністрів, тобто нам треба сьогодні привести у відповідність два підходи, звести до одного підходу у відсотках до. від прожиткового мінімуму для непрацюючих.
Народний депутат Павловський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановний доповідач, два питання. На скільки зрозуміло з вашого виступу, що це питання було вирішено щодо підвищення пенсій репресованим неповнолітніх. нацистських концтаборів було вирішено Кабінетом Міністрів в 2008 році. Тепер треба це законодавчо закріпити. І друге питання, чи не тому Партія регіонів намагається зняти цей законопроект, коли йшли до влади, обіцяли різко підвищити життя вже сьогодні, а як прийшли до влади, то намагаються про ці соціальні обіцянки, зобов’язання забути і знімати соціальні законопроекти, як це було з законопроектом про забезпечення малозабезпечених сімей з дітьми? Дякую.
Я ще раз хотів би наголосити, я сьогодні про це вже говорив, але сам новий підхід до визначення доплати за відповідний статус було започатковано змінами до Закону „Про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту” ще в 2004 році. І той підхід, який пройшов через цей закон, а різні категорії жертв нацистських переслідувань, вони мають аналогії в за. певну аналогію в Законі про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту. Цей підхід було використано Кабінетом Міністрів України при прийнятті постанови номер 530. Тобто де-факто і постанова Кабінету Міністрів, і сьогоднішній законопроект, вони беруть за основу той підхід, який було започатковано Верховною Радою України з змінами до Закону „Про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту” ще в 2004 році. Зараз ми виконуємо виконуємо технологічну роботу.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Григорій Смітюх, будь ласка, фракція Партії регіонів, наступний буде виступати Юрій Прокопчук.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, на жаль, автора законопроекту, який вніс, немає на доповіді, і я не зміг реалізувати своє право у частині отримання інформації: а скільки з нашого населення, сьогодні громадян в нашій Україні, проживають тут, які були під час Другої Світової війни вивезені примусово у Європу і знаходилися там у віці неповнолітніх? Тому що, безперечно, що діти і життя дитини – це саме головне, що є надбанням всіх батьків, і в цей час відбувалися жахливі речі, пов’язані з тим, що тодішні діти, а сьогодні це вже преклонні пенсіонери, не змогли, так сказать, у повному смислі розвивати своє здоров’я і природньо виконувати ті чи інші можливості із своїми батьками у плані життя свого. Тому все, що пов’язано із наданням пільг, із наданням підвищених пенсій, безперечно, що це треба підтримувати і це треба приділяти хоча б нам на цьому етапі життя їхнього, дати можливість хоч чимось забезпечити їхній нормальний прожитковий мінімум. Чи вирішує цей закон. цим законом ці проблеми? Я думаю, що не зовсім вирішує. І безперечно, що наша держава, знаходячись у такому скрутному положенні, має дуже багато соціальних проблем, з якими треба якось рахуватися і треба у якійсь частині їх задовольняти. Чи задовольняє цей законопроект потреби цих громадян? Я думаю, що не зовсім, але ідея хороша, і її треба, на мою точку зору, підтримувати. Яким чином довід світовий вирішив цю проблему? Ну, наприклад, я задавав питання пану Цибенку, він не відповів, а я вам скажу, що після Другої Світової війни під час розгляду наслідків Другої Світової війни ізраїльський народ вирішив цю проблему дуже класно і дуже професійно. І дуже результативно. Що стосується, я маю на увазі, Люксембурзької, так званої, угоди, по якій Німеччина до цього дня сплачує контрибуції за. цим громадянам, ізраїльському народу в цілому. Я можу помилитися, але на сьогоднішній день ці суми уже сягнули понад 120 мільярдів дойчмарок на той час. Ви розумієте, яка ціна грошей була сплачена і сплачується? Хоча по першій угоді вона була тільки допомога у 80 роках, а потім продовжувалася, продовжувалася і продовжувалася. А я рахую, питання задавав: а чому ж разова була компенсація і тільки, якщо ви пам’ятаєте, може я помиляюся, не даю собі право на точність, але це по ініціативі Німеччині було запропоновано Україні або громадянам бувшого Радянського Союзу виплатити разову компенсація. А чому ж Україна, чому ми в роки незалежності не піднімаємо це питання, що ці діти були вивезені? Є досвід, є практика, є судове рішення. І була на основі судового рішення Люксембурзька угода прийнята. І на основі цього рішення отримуються у громадян і пенсії сьогодні, отримують можливість задовольняти свої проблеми в охороні здоров’я і так дальше. І тут комітет, і тут нашому Міністерству зовнішніх справ тут, де робота є. Я думаю, що це не втрачена можливість. І я звертаю увагу і профільного комітету, і Міністерства зовнішніх справ, що це є предметом, і ми повинні.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я рахую, безперечно, що цей закон важливий. Тут є і „за”, і „проти”. В цілому його треба підтримати. Але для вирішення цього питання один із інструментів або один із шляхів я назвав, і це треба зробити. Дякую.
Юрій Прокопчук, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Юрій Прокопчук, "Блок Юлії Тимошенко", Рівненщина. Шановні колеги, шановний головуючий! Що стосується цього законопроекту, який є дуже важливим, дуже важливим саме для тих, хто був позбавлений і своєї юності, і дитинства, хто перебував в ув’язненні, в концтаборах і інших фашистських закладах і не тільки фашистських, а ті, які були і на теренах, скажімо так, Радянського Союзу, коли відбували всюди по Сибірам, це теж потрібно там врахувати. Дійсно актуальність особливо передчас тієї річниці, яку мають святкувати, в тому числі і в Україні, мається на увазі, яка стосується перемоги у Другій світовій війні. Тому необхідність прийняття є дійсно актуальною. Але ж мене дивує сьогодні така досить, так би мовити, досить така осторожно [[чи як там сказати українською?]] обережна така позиція з тих, в тому числі з чиїх рядів був внесений цей законопроект. Шановні представники Партії регіонів, сьогоднішнього уряду, Президента! Я вважаю, що цей законопроект, який дійсно має всі підстави, тому що так небагато вже там із бюджету буде на те, щоб бути вдячним цим людям, які, як-то кажуть, не по своїй волі перебували у місцях заключення, концтаборах і таке інше. Тому я вважаю, цей законопроект необхідно приймати сьогодні в цілому. І поставити абсолютно всі крапки над тим, щоб знову не було політичного піару, інших речей, те ж саме можна зробити по відношенню до дітей війни, які сьогодні не отримують своїх гарантованих соціальних гарантій. Тому я закликаю всіх підтримати законопроект під назвою, під номером 2057 і проголосувати його в цілому, я надіюсь, що і фракція комуністів і Партія регіонів, автор який належить до цієї політичної сили всіма своїми, як то кажуть голосами, віддасть. Наш "Блок Юлії Тимошенко" підтримає цей законопроект. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракцій "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Безумовно цей законопроект запізнився, але добре, що ще не прийнятий можливо і бюджет, тому я хочу підказати Миколі Яновичу Азарову, що цей закон треба повністю профінансувати. Я зараз поцікавився скільки коштує цей закон, шановні колеги депутати, у нас залишилось цих людей про яких йде мова в цьому законі всього біля 6 тисяч чоловік, біля 6 тисяч чоловік всього на всю державу. Підвищення, про яке йде мова сьогодні, іде мова про 9 мільйонів 247 тисяч. Що це таке в порівнянні з тими витратами колосальними мільярдними на утримання секретаріату Президента і так далі, це нічого, це копійки. Тому абсолютно правильно поставлене питання і щодо того, як Ізраїль захищає права своїх громадян в цьому плані. Да, захищає і Україні треба себе захищати, але для цього країна має бути єдиною, сильною країною, яка поважає свою гідність і, очевидно, гідність своїх громадян. Але цього якраз немає, ми сьогодні другосортними себе ведемо по відношенню до них, їм відкриваємо візи згідно указу нібито це ще за 2005 рік приїжджають вони сюди нібито, а вони нам ставлять всі інші бар’єри. Тому я бажаю нам цієї гідності і підтримуючи ідею, і все до крапки в цьому законопроекті, я його вичитав, крім терміну „набуття чинності”, як правильно сказав голова комітету, абсолютно все нормально в цьому законі. Його можна прийняти, тим більше що вартість закону я вам назвав, невелика 9 мільйонів 247 тисяч і прийняти його в першому читанні, і в цілому. Особливо хочу наголосити, що дуже важливо те, що ми той термін, це наш з вами борг, коли ми вносили зміни до статті 6 закону про жертви нацистських переслідувань, не внесли цих змін щодо 18 років замість 16. Ми їх не внесли, це наша з вами помилка, давайте цю помилку зараз виправимо і таким чином це буде маленький внесок до Дня Перемоги. Але прийняти цей закон треба обов’язково до прийняття бюджету, щоб вже в бюджеті все це було передбачено. Така думка фракції "Наша Україна - Народна Самооборона", така ж думка і захисників вітчизни. Ми вважаємо, що цей подарунок треба зробити людям до Дня Перемоги і далі вимагати від Міністерства закордонних справ ставити питання з Німеччиною на переговорах і вимагати підвищення виплат для цієї категорії громадян. Дякую.
Народний депутат Павловський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", передає право на виступ Олегу Ляшко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні громадяни України, які стежать за розвитком подій у залі. Сьогоднішня ситуація з розглядом законопроекту про внесення змін до Закону про жертви нацистських переслідувань один до одного нагадує ситуацію із розглядом законопроекту номер 1416 про підвищення державної допомоги малозабезпеченим сім’ям на рівні прожиткового мінімуму. Цей законопроект, автором якого є Михайло Папієв, був зареєстрований рік тому, коли Партія регіонів була в опозиції. Цей законопроект передбачає підвищення виплат малозабезпеченим сім’ям. Але після того як Партія регіонів прийшла до влади, вона відмовилась голосувати за цей законопроект у другому читанні. Я хочу, шановний Володимире Михайловичу, звертаюсь до Голови Верховної Ради нагадати, що є рішення Верховної Ради про скорочену процедуру розгляду законопроекту 1416 цей термін минув і ми вимагаємо, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", невідкладно внести цей законопроект на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Що стосується законопроекту про підвищення виплат жертвам неповнолітнім в’язням нацистських таборів, ми вважаємо, що цей закон обов’язково має бути прийнятим. І особливо цинічно виглядає відмова Партії регіонів голосувати і розглядати цей закон напередодні 65-річниці Перемоги у Великій Вітчизняній війні. Це абсолютно не достойно народних обранців, замість того, щоб подякувати цим людям, які своє життя – найкращі роки провели захищаючи Батьківщину, в тому числі в концтаборах німецьких, ми. Партія регіонів відмовляється голосувати за цей закон розглядати його і підтримувати його. А про які цифри йдеться? В Україні залишилося, дай їм Бог здоров’я, 7 тисяч людей, які були малолітніми в’язнями у концтаборах. Це в розрахунку додатково, коли ми приймемо закон буде порядку 14 мільйонів гривень на рік додаткових видатків. Та це сльози, наші олігархи, яхти, літаки, автомобілі дорожчі купують, ніж треба з держави додаткових видатків на малолітніх в’язнів нацистських таборів. І тому я думаю, що цей закон обов’язково треба голосувати і не тільки в першому читанні, а й в цілому сьогодні проголосувати, щоб внести його розрахунки до бюджету 2010 року. І ми ще повинні обов’язково згадати про жертв сталінських таборів, малолітніх в’язнів сталінських таборів, які так само кращі роки свого життя провели в концтаборах. Яка різниця між концтабором, фашистський це, чи сталінський? Обоє, як кажуть однакові і в обох люди перебували там за свободу і за свої погляди, і за те що вони були поневолені одні фашистським режимом, одні сталінським режимом. Тому цей закон обов’язково треба приймати у цілому. Дякую.
Юрій Болдирєв, фракція Партії регіонів. Ярослав Сухий, значить 6 хвилин у вас є право на виступ.
У зв’язку з тим, що сьогодні опозиція вперше попробувала продемонструвати свої здібності, я спеціально, не гнівайтеся, я був в опозиції, я звертаюся до вас. Постарайтеся в подальшому уникати менторського викривального тону, особливо якщо ви законопроекту не читали. Нагадую вам, ви мене, Володимир Олександрович, не перебивайте! Я вас нікого не перебивав, я буду говорити спокійно, українською мовою і доступно висловлюватися. Отже законопроект написано в 2008 році, пам’ятаєте. 19 травня 2009 року за поданням, через рік, за поданням Пенсійного фонду України, Конституційний суд з цього питання висловився слідуючим чином. Це прогалина базового закону про соціальний захист жертв наських переслідувань, і це прогалина, це наслідок прогалини законопроекту про загальнообов’язкове державне соціальне пенсійне страхування. Якби шановні колеги, котрий там ззаду сидить, ходив а наш комітет частіше, ми цей законопроект розглядали, ми не є базовим, базовим є комітет шановного колеги Сушкевича і Петро Степанович виступав, ми свою точку зору висловили. Слухайте мене тепер уважно. На 30 процентів, а подання Пенсійного фонду стосувалося слідуючого, що таке мінімальна пенсія за віком, і як її розв’язати, і як її застосовувати до слідуючих виплат, в тім числі, згадайте, діти війни, пам’ятаєте, пенсійні виплати? І як розглядати 30 процентів жертв нацистських переслідувань? Конституційний Суд визначив, що цю прогалину має заповнити законодавець, закон був написаний до того. А тепер уважно слухайте, що ви пропонуєте і до чого ви закликаєте сесійний зал. Автор пропонує в змінах до вказаної статті застосувати механізм, за яким пільги колишнім неповнолітнім в’язням підвищаться в розмірі 25 процентів прожиткового мінімуму. Цифру, будь ласка, запам’ятайте, 622 гривні. А якщо ми з вами реалізуємо і виконаємо те, що казав нам Конституційний Суд, 30 процентну надбавку, в’язням концентраційних таборів, гето, інших місць примусового утримання, цитую, за рішенням Конституційного Суду, на 150 відсотків мінімальна пенсія за віком, то з 498 на 1,5 - 747 гривень. Тому Комітет з питань соціальної політики та праці звернувся з листом до Щербаня законопроект свій відкликати, до комітету Петра Степановича з такою пропозицією, з такою пропозицією, підготувати зміни до статті 5 Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, вилучивши речення, „дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на ці відносини лише у випадках передбачених цим законом, або в частині, що не суперечить цьому закону”. Таким чином, таким чином цей законопроект, якщо ми зараз за нього проголосуємо, погіршує штучно становище соціальне забезпечення довічне, пожиттєво грошове утримання, замість пенсії чи пенсійні виплати більш ніж на 100 гривень. Юра, я розумію, що тобі зараз неприємно. Ти вийшов тут на трибуну. Ти тут такі речі наговорив разом з цим постійним говоруном, спеціалістом по шнурках для черевиків. Але майте на увазі, будь ласка, читайте законопроекти. Не маєте часу читати законопроект, прочитайте хоча би коментарі до цього законопроекту, ви тоді зрозумієте, про що йдеться. Закон написано в 2008 році. 19 травня 2009 року Конституційний Суд зобов’язав нас запровадити чітку норму і ми просимо профільний комітет цю норму запустити в сесійний зал аби ми могли за неї голосувати. Дякую всім за увагу.
Зараз. Ну завершимо розгляд питання, а потім репліка буде. Шановні народні депутати! Ми завершили розгляд. Ну одну хвилинку. Завершили розгляд проекту закону реєстраційний номер 2057. При розгляді цього питання присутній заступник міністра праці та соціальної політики Бичков Сергій Іванович і Рибак Сергій Олександрович заступник міністра фінансів. Прошу викласти вашу точку зору з приводу цього законопроекту.
Я хочу сказати так, що при застосуванні того варіанту, який у нас є загальна кількість осіб, на яких буде поширюватися цей закон, складає 9 тисяч 200. прошу пробачити, 6 тисяч 404 чоловіки. По. так, всього по Україні, у нас є розкладка по кожному регіону, Автономна Республіка Крим - 217, 195 – Вінницька, Волинська – 32, і таке інше. Загальна кількість 6 тисяч 444. Фактично розповсюджується дія закону на чотири, вірніше, на чотири статті, які. це малолітні в’язні, яким не виповнилось на свій час 14 років, малолітні в’язні, які досягли повноліття, дружини загиблих і таке інше. Це статті 6.1, 6.4 цього закону. Відповідно до статті підвищення із розрахунку прожиткового мінімуму 695 гривень, який діє на 01 січня 2010 року інваліди першої групи, яких налічується всього 70 чоловік отримують додаток 347 з половиною гривень. Друга група 278, інваліди третьої [[це які відносяться до статті 6.2.]] - 2008 гривень, загальна сума в тисячах - 244,8; 483,6 и 291,6 тисяч. Особи, які відносяться до статті 6.1 цього законодавства, їх налічується 2217, і підвищення складе 173,75 гривень і так далі. 6.3, які відносяться до статті 6.3, 69,5 гривень, що складе загальну суму 3 мільйони там 36 гривень. Загальна сума, я ще раз підкреслюю, 9 мільйонів 247. Це наші попередні обрахунки. Все. Спасибі.
Шановні народні депутати, розгляд. Зараз я бачу, Юрій Прокопчук, я бачу, право на репліку є. Шановні народні депутати, прошу уваги! Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань" [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]] [[реєстраційний номер 2057]]. Прошу голосувати. [[13:42:23]] За-229 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут є розрахунки. Якщо ніхто не заперечує, я тільки тоді можу ставити на. [[Шум у залі]] Тільки що виступав Ярослав Сухий з цього приводу, шановні колеги. [[Шум у залі]] Прошу, шановні колеги, я можу поставити. От тільки що сказав мені, я можу поставити на голосування. От заперечує. Є зауваження, шановні колеги. Я поставлю на голосування про підготовку до другого читання за скороченою процедурою, прошу визначайтесь. Треба поспішати повільно у серйозних законах. [[13:43:16]] За-227 Рішення прийняли. Так, да, да, все правильно. Репліку, право на репліку має Юрій Прокопчук. Будь ласка, згадувалось його прізвище.
Юрій Прокопчук, "Блок Юлії Тимошенко", Рівненщина. Очевидно навіть оце голосування, де Партія регіонів практично не дала жодного голосу, хоча законопроект вніс член Партії регіонів Щербань, показує реально, як збираються виконувать всі свої обіцянки представники сьогоднішньої влади і цієї більшості. Оце просто проявляє під будь-яким приводом нічого не проголосувать, щоб не виконать жодної обіцянки, які брали на себе. Це цинічно. Особливо по відношенню до тих, хто, до речі, сидів в концтаборах не за кримінальні злочини! Ганьба вам!
Ви вже прийняли рішення.
Ну, будь ласка. Дайте по фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Тимошенко” – 139, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 46, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 14, позафракційні – 1. Шановні колеги! Наступний законопроект. Прошу заспокоїтись. Реєстраційний номер 2058. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]]. Тут також є звернення автора законопроекту з проханням зняти його з розгляду в зв’язку з необхідністю доопрацювання законопроекту і внесення більш комплексного документу. Я поставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 2058. Прошу голосувати. Ну, щоб зробити новий документ. [[13:45:19]] За-111 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Ну, ви ж просили за розгляд за скороченою процедурою. Я поставив. Ну, будь ласка. [[13:45:41]] За-142 Рішення не прийнято. Я відреагував, до речі, шановні народні депутати, на пропозицію Олега Ляшка, який наполегливо ставив це питання. [[Шум у залі]] Доповідач – народний депутат України Щербань Артем Володимирович, співдоповідач – перший заступник голови Комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко Петро Степанович. Є доповідач? Немає. Будь ласка, Петро Степанович.
Щербаню вирахувати з зарплати.
Я пропонував, бо там багато соціальних законів. Тому я і пропонував.
Так, чого ж ви не голосуєте?
Ну, ото ж.
Дякую. Шановні, шановний Голово, шановні колеги, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів на своєму засіданні 2 квітня 2008 року розглянув поданий до Верховної Ради України народним депутатом України Щербанем проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]], реєстраційний номер 2058. Законопроектом пропонується удосконалити механізм отримання колишніми малолітніми в’язнями концентраційних таборів, гето та інших міст примусового утримання, визнаними інвалідами третьої групи, особами, які супроводжують інвалідів першої групи, жертв нацистських переслідувань та громадянами, віднесеними до другої категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, права на пільговий проїзд до будь-якого пункту України і назад автомобілем або повітряним, або залізничним, або водним транспортом за вибором особи, п’ятидесятипроцентна знижка вартості проїзду – один рік, один раз на рік, або безкоштовний проїзд один раз на два роки. При цьому слід зазначити, що право такого вибору передбачено для інших категорій громадян, які мають право на відповідні пільги. Прийняття зазначеного закону сприятиме посиленню соціального захисту жертв нацистських переслідувань та громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, уніфікації підходів щодо соціального захисту різних категорій громадян. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету за результатом розгляду законопроекту прийняв рішення, що законопроект може бути прийняти за умови набуття чинності не раніше 1 січня наступного року, оскільки додатково потреба в коштах Державного бюджету на виконання знижки вартості проїзду громадян зазначених категорій за орієнтовними розрахунками складає 47,8 мільйона гривень на рік. Комітетом Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи рекомендовано підтримати внесення змін до статті 21 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатом розгляду у першому читанні поданий законопроект може бути прийнятий за основу. Зважаючи на вищезазначене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти зазначений проект за основу. Ще раз, шановні колеги, оскільки автора законопроекту не було і не було його доповіді, я хочу уточнити одну ситуацію, щоб шановні колеги розуміли, про що йде мова. Скажімо, знову ж таки, проводячи аналогію з Законом про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту, ця норма в цей закон внесена. Вона передбачає, що ті громадяни України, які мають право на пільговий проїзд 1 раз на рік з 50-відсотковою знижкою, можуть скористатися цією знижкою 1 раз в 2 роки із 100-відсотковою знижкою. Тобто це вибір людини. Або вона 1 раз на рік до відповідного пункту на території України проїздить туди і назад із зниженням 50 відсотків, або за вибором людини 1 раз на 2 роки, але із 100-відсотковою пільгою туди і назад. Тобто, власне кажучи, мова йде про те, що ми даємо право вибору тій особі, яка має таку пільгу. У даному випадку, я думаю, що цей документ, принаймні комітет прийняв рішення про прийняття його за основу. Оскільки якщо мова йде про, скажімо, прийняття в цілому, то є різниця в 50 мільйонів гривень, які треба вишукувати. Тому комітет пропонує прийняти рішення проект закону за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Якщо є запитання до Петра Степановича, прошу записатися. Прошу прізвища вивести на табло, Володимир Карпук.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Шановний Петре Степановичу! Ви очолюєте Комітет ветеранів України і багато років працюєте в Комітеті з питань пенсіонерів, ветеранів та інвалідів і ви бачите, що дуже часто позиція по голосуванню по законах, які є для пільг для ветеранів, для збільшення пенсійного забезпечення, соціальних пільг пов’язана з тим, яке місце ці політичні сили займають, чи вона в опозиції, чи вони в коаліції і формують більшість. І тому ви, як член коаліції більшості, як ви оцінюєте ці голосування і по попередньому закону і по можливому цьому законі, коли на словах декларується боротьба з бідністю, забезпечення пільг ветеранам війни, ветеранам праці, а на справді, коли треба знаходити десь ці мільйони, то мова йде про ті копійки, що брати по бюджету і цих коштів для ветеранів не вистачає. Дякую.
Дякую. В даному випадку я представляю на цій трибуні Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, я виступаю не від імені фракції тому я уникну будь яких політичних оцінок, я ще раз хочу наголосити, що ми уніфікуємо законодавство в частині соціального захисту найбільш знедолених верств населення і в даному випадку ми приводимо аналогічні норми закону про жертви нацистських переслідувань, закону про захист громадян, які постраждали від Чорнобильської катастрофи і закону про статус ветеранів війни і гарантій соціального захисту. Тому комітет прийняв рішення про підтримку цього документу, проекту закону в першому читанні вважаємо, що сподіваємося, що він буде в першому читанні його буде прийнято. Поки буде прийнято в цілому, я думаю, що підійде питання прийняття Закону „Про Державний бюджет” на наступний рік і це питання буде врегульовано. Дякую.
Іван Заєць, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Петре Степановичу, як ви ставитесь до того, щоб поширити ці всі норми на малолітніх в’язнів сталінських комуністичних концтаборів. Тому що ми знаємо, я знаю одного такого громадянина Буня із Броварів, якому ще 16 років мабуть не було, дали йому 25 років і людина провела свої молоді літа у концтаборі. Тобто вона не знала що таке щастя дитинство, вона не знала що таке щастя юності, немає різниці чи вона була нацистському концтаборі чи вона була у цьому концтаборі, це перше питання. І друге питання, як ви дивитесь, ставитесь до пропозиції нашого комітету, Комітету з питань економічної політики, щоб поширити ці всі пільги на жертви чорнобильської катастрофи. Ви знаєте, що люди так само віддавали здоров’я на нашу перспективу, за нашу долю.
Дякую за запитання. Почну з останнього, цей закон поширюється і на певні категорії цього закону. Він поширюється, бо це внесення змін не лише до закону про жертви нацистських переслідувань, а до низки законів України, це по-перше. А по-друге, Іван Олександровичу, я готовий разом з вами підтримувати те, що ви пропонували, але разом з соціальним захистом жертв ОУН-УПА, тоді це буде правильно і справедливо.
Народний депутат Павловський, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановний Петро Степановичу, дійсно законопроект дуже простий і вимагає не так вже багато коштів, всього 50 мільйонів, це копійки в порівнянні з витратами на утримання Президента, його секретаріату. Я не розумію, чого Партія регіонів не хоче підтримувати, тим більше що Янукович і Партія регіонів перед виборами обіцяли негайне різке підвищення соціальних стандартів. І навіть Янукович обіцяв прийняти перший указ, вже пройшло більше місяця, а указу нема і перекладають всі проблеми, я бачу, така тенденція, на плечі більш знедолених пенсіонерів, інвалідів, студентів, бюджетників. Та все-таки треба може прийняти його в цілому, бо закон дуже простий. Дякую.
Дякую. Я хочу уточнити, що найперший Указ Президента Януковича таки справді був присвячений посиленню соціального захисту, ви просто не уважно слідкували за цією проблематикою. А що стосується цього проекту Закону, шановні колеги, я доповідаю рішення комітету. Комітет прийняв рішення про підтримку цього проекту закону в першому читанні. Тому нічого іншого від себе я запропонувати в даному випадку не можу. Тим більше, що питання, скажімо, справді треба прораховувати на майбутнє. Те, що його треба приймати в першому читанні, в мене сумнівів абсолютно не викликає. Але що стосується прийняття в другому читанні, можливо, будуть пропозиції від народних депутатів. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни. Шановний Петро Степанович! От зараз озвучена цифра, що цей закон нібито буде вартувати 50 мільйонів гривень. Я сумніваюся з цього приводу. І хотів би, якщо підтверджуєте цю цифру 50 мільйонів, то сказали з чого вона складається, бо фактично, у людей є право зараз використовувати 50-відсоткову знижку для проїзду раз на рік „туди і назад” – один раз рік. Тепер говоримо, що або безкоштовно один раз на два роки. Тобто які ж витрати? Ні яких витрат та ж сума тільки навпаки менша буде, бо ще і. Тепер дивіться далі. Ми пишемо тут, що тільки до малолітніх в’язнів концтаборів, зараз ми говоримо уже і про те, що піднімаємо статус і неповнолітніх в’язнів, тобто до 18 років. Чи не вважаєте ви за потрібне розширити сферу дії цього закону? Тим більше, що не так багато цих людей є, я маю на увазі.
Я дякую за запитання. Шановний Юрій Анатолійович! Якщо ви довіряєте своїм колегам, які працювали у складі попереднього уряду, то це їх розрахунки порядку 50 мільйонів. Тобто мова йде про ті розрахунки, які були зроблені тоді, коли робилась експертна оцінка. Я не можу, я не фахівець в цій галузі, я не можу, я посилався на ті розрахунки, які робив Кабінет Міністрів України [[щодо можливості розширення кола осіб]], ви знаєте комітет прийняв в першому читанні цей документ і вважає, що якщо будуть такі пропозиції щодо розширення кола осіб в перерві між першим і другим читанням, то комітет їх безумовно розгляне. Дякую.
Дякую, Петро Степанович. Сідайте, час вичерпаний. Шановні колеги, на вечірньому засіданні ми обговорим цей законопроект. О 14. 30 відбудеться засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій і керівника Комітету з питань державного будівництва, місцевого самоврядування. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.
Так треба його обговорити, а зараз вже 14-ть годин. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ї години, о 16-й годині ми продовжимо обговорення законопроекту 2058.