Шановні колеги, у зв’язку з вимогою 153 народних депутатів України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо чергове позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання. Сергій Володимирович, ви знаєте ж. Готові? Прошу реєструватись. [[16:28:16]] В залі зареєстровано 320 народних депутатів України. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Соломія Анатоліївна Бобровська. Позачергове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". По-перше, хочу сказати, що з колегою буквально повернулися з лінії розмежування, де мали можливість відвідати наших хлопців військових і дівчат, починаючи від ДУКу, командування операції Об’єднаних сил, Сил спеціальних операцій, Військово-Морські сили і так далі. І хочу сказати, і подякувати з цієї трибуни, і привітати з прийдешніми святами всю нашу армію. І хотіла би, щоб, окрім хвилини мовчання, як дуже часто ми тут зустрічаємо в парламенті, ми би їх привітали і подякували за їхню готовність відстоювати нашу державу. [[Оплески]] Дякую. Повірте, їм буде дуже приємно. Бо ми дуже багато говорили про те, що в українському суспільстві забувається цінність військового, ветерана, як часто ми забуваємо просто їм дякувати за їхню службу. Але, окрім того, хотіла би звернути вашу увагу на інші речі, ці речі стосуються, зокрема, Азовського моря. Ми дуже добре і давно забули, як воно бути морською державою і бачимо, як складно і важко Військово-Морським Силам підніматися і заново будувати свою спроможність і потужності. Цього разу ми мали можливість вийти в Азовське море. І ви знаєте, фактично підійти за півтори милі до корабля берегової охорони ФСБ Російської Федерації, де було двічі нам надано попередження про неможливість підходу до їхнього корабля. Більше того, він стоїть на фактично відстані 4-5 миль від берегу Маріуполя і спокійно моніторить, що відбувається на морі і що відбувається на березі. Так от, шановні колеги, щоб ви розуміли, свого часу, 17 років тому саме в цьому залі 23 квітня був прийнятий так званий і проголосований Керченський договір, який передбачає і говорить про те, що Азовське море – це спільне історичне море і води для використання Російською Федерацією і державою Україна, де фактично дві країни будуть дозволяти один одному заходити через Керченську протоколу, використовувати в своїх цілях порти і пропускати за певним режимом ті чи інші державні судна, військові судна чи комерційні. Так от з 14-го року, після того, коли відбувалася агресія і анексія Кримського півострову, москалі клали на цей договір великий болт. Що це означає? Це означає, що вони спокійно побудували собі міст. Це означає, що вони контролюють наших рибалок, наших військових, і саме вони дають дозвіл на прохід Керченською протокою, не Україна, яка фактично навіть не може підійти до жодного їхнього корабля і здійснити перевірку, тому що в нас немає, по великому рахунку, військової спроможності. Я дуже прошу комітет мій профільний, прошу Верховного головнокомандувача, а також уряд розглянути можливість денонсувати цю угоду і перестати грати за правилами Російської Федерації, які чітко говорять про те, що "червоні" лінії будуть встановлювати саме вони, а тому вони не будуть використовувати жоден міжнародний договір у рамках законодавства. Прошу звернути вашу увагу.
Шановні колеги, переходимо до питань порядку денного. Перше питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо збільшення видатків на забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами (реєстраційний номер 5304). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:32:51]] За-275 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Без обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо збільшення видатків на забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:33:34]] За-271 Рішення прийнято. В цілому? Ставлю на голосування. Хто - проти? Дві фракції проти. Точно дві проти? Навіть, якщо один народний депутат проти. Пане голово комітету, ви наступного разу з колегами спілкуйтесь. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236). Різниця. У вас все рівно далі. 4236. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:34:54]] За-272 Ваше, колеги. Туди підійдіть, будь ласка, Іване Григоровичу. До слова запрошується перший заступник міністра освіти і науки Кизим Микола Олександрович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Міністерство освіти і науки розробило проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків. Проект законодавчого акту розроблено на викання програми діяльності Кабінету Міністрів України. Прийняття законопроекту сприятиме вирішенню таких проблем як: ускладнений бюрократичними заходами процес створення наукових парків; заборона для закладів вищої освіти та наукових установ бути засновниками декількох наукових парків; відсутність власної інфраструктури та як наслідок необхідність використання значного обсягу коштів на оренду приміщення та обладнання. Законопроектом пропонується надати закладам вищої освіти, науковим закладам наступне: право створювати наукові парки без погодження з Міністерством освіти і науки, а також самостійно визначати напрямки своєї діяльності – стаття 7, стаття 8 закону; право бути засновниками декількох наукових парків – стаття 13 закону; можливість надавати в оренду приміщення для розміщення наукових парків на пільгових умовах – стаття 20 закону. Проект закону пройшов громадське обговорення. Він погоджений з усіма зацікавленими центральними органами виконавчої влади, підтриманий Комітетом Верховної Ради з питань освіти, науки і Комітетом з питань інтеграції України з ЄС з пропозицією для розгляду в першому читанні і прийнятті за основу. Міністерство освіти і науки просить народних депутатів підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Дякуємо. До слова запрошується співдоповідач голова підкомітету Комітету з питань освіти, науки та інновацій Колюх Валерій Вікторович. Будь ласка, пане Валерій.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань освіти, науки та інновацій відповідно до вимог статті 93 Регламенту Верховної Ради на своєму засіданні 12.03.2021 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236), поданий Кабінетом Міністрів України. Як зазначив представник Міністерства освіти та науки метою прийняття проекту законодавчого акту є підвищення ефективності здійснення науковими парками інноваційної діяльності. Відповідно до статті 114 Регламенту Верховної Ради України Комітет з питань освіти, науки та інновацій рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236) за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціям. Устенко Олексій Олегович.
Колеги, дуже важливий законопроект. Вчора в нас були роковини Чорнобильської трагедії і уявіть собі, що якщо б не дай Бог сьогодні була така сама трагедія, де б ми взяли таку кількість хіміків, таку кількість фізиків, які б могли дуже швидко відреагувати на таку проблему. Тому важливо підтримати наших науковців, підтримати нашу молодь для того, щоб в Україні розвивалася наука. 30 років наша наука фінансувалася по остаточному принципу і саме тому у нас сьогодні нема можливості виготовляти вакцину так швидко, тому у нас нема можливості для того, щоб наша країна була інноваційною. Тому давайте проголосуємо і підтримаємо наших науковців. Дякую.
Кубів Степан Іванович.
Слово прошу передати Гончаренку Олексію. Дякую.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Шановні друзі. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність" і делегат України у Парламентській асамблеї Ради Європи. Сьогодні сталася безпрецедентна подія, у Парламентській асамблеї Ради Європи регламентний комітет позбавив мене слова на три місяці за доносом, за скаргою з боку голови російської делегації віце-спікера держдури Російської Федерації Петра Толстого. Цей негідник, українофоб, антисеміт, європафоб, людина, знаєте, де клейма нема де ставити, написав на мене скаргу за те, що я його ображаю, його і Путіна, і було прийнято рішення на три місяці забрати в мене слово. Насправді слово забирають не в мене, слово забирають не у нашої політичної сили, слово забирають в Україні. І я вам хочу сказати, у них наступна ідея, вони хочуть на наступному засіданні покарати мене і за цей прапор, прострілений російськими кулями прапор, який мені передали українські військові, щоб його продемонстрував у сесійній залі Парламентської асамблеї, що я і зробив. Я хочу сказати одне, Україні ніколи ніхто не зможе закрити рота. Ми будемо боротися, і ми будемо відстоювати свої права, так було, так є і так буде. А пану Толстому і Путіну я хочу передати одне: ти негідник, ти знову можеш перекласти зараз кожне моє слово і писати чергову кляузу, і скаргу, - це максимум на що ти здатний. У себя там может быть ты граф Толстой, а у нас ты простой". Слава Україні!
Кириленко Іван Григорович.
Дякую, пане Голово! Стосовно законопроекту, який розглядаємо, хочу відзначити наступне: по-перше, законопроект приводить чинне законодавства України, що регулює діяльність наукових парків у відповідність до раніше прийнятих законів, тобто він їх уточнює і врегульовує. Уточнює також окремі положення Закону України "Про інноваційну діяльність", про наукові парки та про оренду державного та комунального майна – це так для тих, хто нас слухає зараз. Друге. Законом, якщо ми його ухвалимо створюються умови для комерціалізації діяльності наукових парків, в тому числі за участю іноземних юридичних осіб, і це дуже важливо. Такий підхід може надати імпульс розвитку науки на базі вищих навчальних закладів та стати запобіжником для відтоку інтелектуального ресурсу за кордон. Участь іноземних юридичних осіб у діяльності українських наукових парків є більш прийнятним ніж робота українських науковців в іноземних науково-дослідних інституціях, і це самий головний принциповий висновок цього закону. Головне науково-експортне управління пропонує встановити мінімальний розмір частки закладу освіти або наукової установи в статутному капіталі наукового парку, доцільне зауваження, яке можна відрегулювати і доопрацювати в другому читанні. Законопроект важливий, прогресивний, перспективний, і саме головне, ще раз хочу підкреслити, нам треба зупиняти за будь-яких умов, в тому числі і на законодавчому рівні відтік інтелектуального потенціалу з України. "Батьківщина" буде голосувати "за". Дякую.
Дякуємо, Іване Григоровичу. Арешонков Володимир, депутатська група "Довіра". Будь ласка, пане Володимир.
Дякую, пані головуюча! Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра", Житомирщина. Шановні колеги, нарешті в порядку денному законопроект, який стосується надзвичайно важливої, стратегічної галузі освіти і науки України. Я хочу подякувати представникам Міністерства освіти і науки, представникам профільного комітету за те, що важливий надзвичайно документ сьогодні ми обговорюємо і готуємося прийняти. І він широкий надзвичайно і глибокий за своїм змістом. Тому що мова не тільки напряму про окремий вузький напрямок, пов’язаний з науковими парками, це виконання, нагадую, стратегічних, основоположних засад реформи системи вищої освіти України, де ми передбачили автономізацію широку вищих навчальних закладів, створення умов для того, щоб наші університети, науково-дослідні проектні інститути мали можливість укладати спільні угоди, договори з представниками бізнесу, державно-приватне партнерство, впровадження широке інноваційних технологій і їх практична реалізація. Саме ці покладені важливі речі в даний законопроект. Я наведу лише один приклад, Житомирський державний університет імені Івана Франка спільно з одним з підприємств Житомира намагався багато років створити прилади, які необхідні для наших середніх навчальних закладів, для кабінетів фізики, інформатики, хімії. Сьогодні цим законом ми відкриваємо широкий шлях для впровадження наукових досліджень. Шановні колеги, депутатська група "Довіра" підтримує цей напрямок і буде голосувати за цей законопроект і закликаю всіх це зробити. Дякую.
Дякуємо. З мотивів Наталія Піпа, так. Будь ласка, фракція "Голос". Будь ласка.
Доброго дня! Наталія Піпа, фракція "Голос", Львів, 115-й округ. Наукові парки реально необхідні Україні і виводити їх на міжнародний рівень допоможе саме цей законопроект. На сьогодні дійсно немає чітко визначеного правового статусу наукових парків, в них є проблеми з орендою приміщень, з обладнанням, ну, і фактично кожен рух наукового парку треба узгоджувати з державою. Це ті рамки, які не дають розвиватися науковим паркам. Наша позиція – потрібно підтримувати науку і наукові парки. І чотири основні речі, які робить цей законопроект: надає автономію закладам вищої освіти та науковим установам щодо створення наукових парків, раз. Друге, чітко визначає і правовий статус наукових парків. Третє, надає право науковим паркам самостійно встановлювати напрями діяльності. І четверте, знімає обмеження у частині джерел фінансування наукових парків. Цей законопроект не ідеальний, але це точно краще з того, що ми маємо сьогодні. Дякую.
Дякую. З мотивів, будь ласка, Ірина Констанкевич, депутатська група "Партія "За майбутнє". Будь ласка, пані Ірино.
Депутатська група "За майбутнє", звичайно, підтримає даний законопроект, оскільки ми теж вважаємо, як і наші колеги, що наука – це майбутнє України. Тому що саме наука створює конкурентоспроможне середовище, вона створює прогрес. Але разом з тим я б хотіла наголосити, що даний законопроект, окрім того, що є зеленим світлом для розвитку наукових парків, він ще й робить спробу подолати дві хвороби, які панують в освітньо-науковому середовищі – це тотальна бюрократія і тотальне недофінансування. Тому ми просимо і уряд, ми просимо і Президента, щоб вони звернули увагу на ці дві проблеми, які стоять перед вітчизняною наукою та освітою: бюрократія та недофінансування. Ми голосуємо за, але сподіваємося, що кошти будуть виділені і на науку, і на освіту. Дякую.
Дякую. Ще з мотивів, будь ласка, Юлія Овчинникова, фракція "Слуга народу". Всі решта вже виступили, я так розумію. Будь ласка, пані Юлія.
Доброго дня, шановні колеги. Хотіла дуже коротку таку ремарочку додати, що дуже важливо звернути увагу на те, що всі інновації зараз в Європейському Союзі містять довкілевий компонент. Тому я звернулася до профільного голови підкомітету, до комітету про те, що все-таки важливо до другого читання внести ще довкілевий компонент. Якщо ми поглянемо на сайт міністерства, ми бачимо, що офіційно 36 наукових парків в Україні. Якщо ми глянемо про діяльність і функціонал кожного з цих парків, ми бачимо, що більшість з них має з цей екологічний компонент, довкілевий. То дуже важливо все-таки звернути увагу на статтю 360 Угоди про асоціацію з ЄС для того, щоб імплементувати екологічну політику в усі сфери політик. Дякую.
Дякую. Просимо підготуватися до голосування. Всі вже народні депутати, прошу зайняти свої місця в залі.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо активізації діяльності наукових парків (реєстраційний номер 4236). Готові голосувати, готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:50:33]] За-330 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про фінансові послуги та фінансові компанії (реєстраційний номер 5065). Пропонується прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:51:03]] За-279 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:51:25]] За-260 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, про що цей законопроект? У 19-му році восени ми з вами прийняли так званий законопроект про "спліт" – про "банківський спліт", який ліквідував фактично Національну комісію з фінансових послуг і перерозподілив повноваження з регулювання небанківського фінансового ринку між Національним банком України та між Національною комісією з фондового ринку та цінних паперів. З 1 липня вже 20-го року Національний банк перебрав на себе повноваження з регулювання відповідного ринку небанківських фінансових послуг. Зазначений закон покликаний стати фундаментальним правовим актом, який буде врегульовувати відносини в сфері фінансових послуг. Відповідно ним встановлюються спільні для всього фінансового ринку положення щодо визначення ключових засад та принципів здійснення діяльності, щодо захисту прав клієнтів та споживачів, щодо визначення та упорядкування укладення договорів з надавачами фінансових послуг, щодо інформаційних відносин у цій сфері, також щодо вимог до реклами. Законопроектом впроваджується ризик-орієнтований підхід до нагляду та принципи продуційного нагляду у зазначеній сфері. Впроваджується інститут кваліфікованих інвесторів і визначаються інші положення щодо регулювання фінансової діяльності, розширяється сфера дії Кредитного реєстру Національного банку України, а також визначаються вимоги до діяльності фінансових компаній та ломбардів. Прошу підтримати цей законопроект і запустити ще одну видатну класну реформу в фінансовому секторі. Дякую.
Дякую. До слова запрошується співдоповідачка – голова підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Елла Рєпіна. Будь ласка, пані Елла.
Шановні колеги, Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні від 11 березня 2021 року розглянув проект Закону України, реєстраційний номер 5065, про фінансові послуги та фінансові компанії. Законопроект покликаний створити можливості для розвитку ринку фінансових послуг, а також фінансових установ у різних сегментах цього ринку, стати підґрунтям для приведення вимог щодо діяльності, регулювання та нагляду за ними відповідно до міжнародних практик, що дозволить забезпечити підвищення ефективності функціонування ринку фінансових послуг. Більшість норм, вказаних у висновках до проекту, присутні зараз у діючому законодавстві. На робочих групах розглядалися усі зауваження, які будуть враховані при підготовці законопроекту до другого читання. З огляду на зазначене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про фінансові послуги та фінансові компанії прийняти за основу. Надати доручення Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики доопрацювати зазначений законопроект відповідно до частини першої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради" щодо внесення змін до тексту проекту стосовно погодження між нормами законопроекту новоприйнятого Закону України "Про фінансовий лізинг". Розраховуємо на вашу підтримку. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, чи є потреба в обговоренні? Є. Будь ласка, тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, записуємося на обговорення. Будь ласка, Степан Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Прошу слово передати, пані головуюча, Ніні Петрівні Южаніній. Дякую.
Ніна Южаніна. Будь ласка, пані Ніно.
Шановні колеги! Шановна президія! Насправді в минулому році ми прийняли з вами, проголосували тут в цій залі закон про "спліт", який був розроблений фахівцями і експертами якраз восьмого скликання. І комітетом восьмого скликання. Проте з минулого року НБУ почав розробку нового проекту Закону про фінансові послуги та фінансові компанії, який має стати базою для оновлення профільних галузевих законів. Що ми маємо наразі? Проект 5065 можна впевнено назвати законом відсилочних норм. Текст документу містить понад 100 положень щодо визначення нормативно-правовими актами НБУ специфічних умов та вимог до діяльності фінансового ринку. А це має визначатися на рівні закону. І я про це говорила на засіданні комітету і зверталась до голови комітету не робити таких помилок, тому що це стосується дуже важливих питань. Наприклад, щодо надання. щодо вимог до надання фінансових послуг, щодо ліцензування, щодо проведення перевірок, щодо застосування санкцій, щодо дотримання таємниці надання фінансової послуги і багато інших. Понад 100 відсилочних норм на нормативні документи, підзаконні, які має розробити Національний банк України. Одночасно дуже ризикованим виглядає право НБУ при здійсненні нагляду за діяльністю з надання фінансових послуг застосовувати професійне судження. Дуже дискреційні інструменти і норма, принципи та процедури, якого буде визначати НБУ. Сьогодні вони застосовують лише для банків і лише в обмежених випадках. При цьому проект не містить вичерпного обсягу повноважень НБУ і так далі. Як результат – об’єднання учасників фінансового ринку, до якого входить 15 асоціацій різних сфер фінансового ринку, 25 березня цього року звернулися до Голови Верховної Ради про необхідність направлення проекту на повторне перше читання, тому що його положення не можуть бути доопрацьовані до другого читання.
Дякую, пані Ніно. До слова запрошується Євгеній Брагар, фракція "Слуга народу". Будь ласка.
Доброго дня! Якщо коротко, цей законопроект стосується щодо врегулювання ринку фінансових послуг, тобто ринку, який функціонує не перший десяток років в нашій країні. З іншої сторони, у нас немає профільного галузевого закону, який би все-таки врегулював цю сферу. Відповідно нам треба, аби цей ринок функціонував за чіткими всім зрозумілими правилами, відповідно нам треба все ж прийняти цей законопроект для того, аби підвищити інвестиційну привабливість для того, аби цей ринок функціонував без жодних проблем. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується Андрій Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Будь ласка, пане Андрію.
Шановні колеги, Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Ми не зможемо підтримувати цей законопроект у його теперішньому вигляді, тому що ми розділяємо позицію Головного науково-експертного управління стосовно того, що прийняття цього закону в такій редакції, як є, призведе фактично до дублювання та плутанини законодавчого поля. Однозначно, Закон про фінансові послуги, якому вже виповнилося 20 років, він морально застарів і потребує доопрацювання, і має враховувати сучасні можливості і тенденції. Однак, враховуючи те, що цим законопроектом передбачено надмірне, на наш погляд, розширення регуляторної функції Національного банку, який буде регулювати значну частину правовідносин нормативно-правовими актами, а також враховуючи стурбованість суб’єктів ринку стосовно того, що цим законопроектом Кредитний реєстр НБУ може перетворитися фактично на державне монопольне бюро кредитних історій через встановлення для нього привілейованих умов діяльності, та про те, що законопроект не передбачає реальних механізмів досудового захисту інтересів учасників фінансових ринків. Загалом законопроект вимагає суттєвого техніко-юридичного доопрацювання. Особливо дискусійним питанням є питання щодо визначення споживача фінансових послугу. Тому "Батьківщина" утримається при голосуванні за зазначений законопроект. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Юлія Клименко, фракція "Голос". Прошу.
Володимир Цабаль, фракція "Голос". Шановні колеги, про що цей закон? Дуже простою мовою. Деякий час тому ми прийняли Закон про "спліт". Цей закон передавав регулювання фінансових послуг, а це: ломбарди, фінансові компанії, там "гроші за 10 хвилин" і так далі, передав це в Національний банк. Чи правильним це було рішенням? Так, це було правильним рішенням. Чому? Тому що регулятор Нацкомфінпослуг був забюрократизований і не справлявся зі своєю функцією. Тому на ринку небанківських фінансових послуг, вибачте мене за це слово, але в нас панували лихі 90-і, тоді, як на банківському ринку регуляторна політика вже була на європейському рівні. Тепер прийнявши цей закон, передавши в Національний банк регулювання, потрібно прийняти закон, який містить це регулювання. І це той закон, про який ми зараз говоримо. Але, на жаль, та версія закону, яка зараз розроблена до першого читання, не до кінця пропрацьована. Тут вже було сказано, що дуже багато відсилочних норм, тобто це означає, що закон просто каже, що щось має бути розроблено Національним банком, а що незрозуміло. Дуже багато є невичерпних повноважень Національного банку і так далі. Тим не менше, фракція "Голос" підтримує, що такий закон має бути прийнятий. Але, на жаль, до першого читання ми не зможемо проголосувати і будемо в разі, якщо він буде прийнятий в першому читанні, будемо плідно працювати над тим, щоб до другого читання він був доопрацьований і щоб ця важлива реформа для фінансового сектору була прийнята. Дякую за увагу.
Дякую, пане Володимире. Дякую за виступ. Чи всі народні депутати виступили? Бачу, ще група "Партія "За майбутнє". Всі, решта? Всі. Будь ласка, передайте слово групі фракція "За майбутнє". Будь ласка.
Шановні колеги, ми будемо підтримувати цю ініціативу, але ж є питання щодо того, що не враховані права ФОПів та права юридичних осіб, адже вони теж являються споживачами фінансових послуг. Але це все боротьба з наслідками, тому що ми зараз бачимо, що вже залишилось 7 тисяч банківських відділень і вони скорочуються, а ломбарди, кількість їх збільшується, їх вже понад 6 тисяч на всю країну. І чому так відбувається? Тому що українці масово йдуть та закладають своє майно. А чому так відбувається? Тому що ми зараз є свідками тарифного геноциду, коронавірусного геноциду та знущання з підприємців і люди вимушені останнє майно закладати, щоб вижити. І ось це ті проблеми, з якими "слуги народу" другий рік повинні боротися в цій залі, а не з наслідками. Тому прошу звернути на це увагу. Дякую.
Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про фінансові послуги та фінансові компанії (реєстраційний номер 5065). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:05:30]] За-247 Рішення прийнято. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення правового регулювання страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою (реєстраційний номер 5104). Пропонується прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:06:11]] За-288 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:06:33]] За-260 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства Висоцький Тарас Миколайович.
Шановний Голово, шановні народні депутати України, рік тому, якраз в цей час, багато аграріїв Півдня і Бессарабії зіткнулися з засухою, і вони, на жаль, мали складності, як компенсувати ці втрати. Однією з причин цього було відсутність розвиненого страхування сільськогосподарської продукції, врожаїв, посівів в Україні. Чому агрострахування не було розвиненим і не є розвиненим станом на сьогодні? По-перше, тому що в 2012 році був створений аграрний страховий пул, який заставляв всіх вступити і фактично платити певні платежі. Цей законопроект ліквідує це ганебне явище. Друге. В 2000-х роках багато було програм держпідтримки, були страхування, але коли виникав форс-мажор, виплати не виконувались, відповідно довіра до страхових компаній була втрачена. Цей законопроект чітко визначає критерії і вимоги до страхових компаній, яких необхідно дотриматися, щоб отримувати державну підтримку з точки зору декількарічної діяльності, наявності позитивного досвіду виплат страхових платежів та перестрахування в міжнародних страхових компаніях. Третє. Не до кінця були визначені чіткі об’єкти страхування, а даний законопроект їх визначає. І накінець, уточнюються повноваження уповноваженого органу, в попередньому законопроекті згадувались Нацкомфінпослуги, наразі уповноваженим органом є Національний банк України і це зазначається. Законопроект підтримую аграріїв в частині боротьби з форс-мажором та дозволить продовжувати розвиток аграрного сектору. Просимо, будь ласка, підтримати відповідний законопроект. Дякую.
Дякую. До слова запрошується співдоповідач голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Данило Гетманцев. Будь ласка, пане Данило.
Дякую. Шановні панове, повторюся на ключових моментах, про що цей законопроект. Цей законопроект про те, аби пожвавити механізм страхування з державною допомогою ризиків сільськогосподарських товаровиробників, тих товаровиробників, які, тільки що заступник міністра говорив, що потерпають іноді від засухи, іноді від повені, іноді від ще якогось лиха. Механізм страхування працює у всьому світі і є ефективним для компенсації збитків наших аграріїв. Що передбачається в законі? В законі передбачається механізм надання державної підтримки сільськогосподарським товаровиробникам для страхування сільськогосподарської продукції. Учасники ринку страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою визначається цим законом, а також визначаються вимоги до них, права та обов’язки, об’єкти страхування визначаються, страхові продукти, страхові ризики і страхові випадки, а також інформаційне забезпечення страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою. Одночасно здійснюється скасування положення діючого законодавства щодо страхування сільськогосподарської продукції через Аграрний страховий пул, а також уточнення повноважень уповноваженого органу, що здійснює державний нагляд за страховою діяльністю. За результатами розгляду цього законопроекту на комітеті, комітет рекомендував Верховній Раді підтримати законопроект за основу. Прошу підтримати та голосувати зеленою кнопкою. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи є потреба в обговоренні? Є потреба в обговоренні. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка, записуємося на обговорення. Галина Васильченко, фракція "Голос", будь ласка.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Звісно, що аграрна сфера є доволі специфічною сферою, на яку суттєво впливають погодні умови і різні форс-мажорні обставини. І якщо говорити про великі агрокомпанії, то, так, вони, в силу своїх фінансових можливостей, можуть забезпечити собі відповідне страхування і таким чином передбачити такі ризики, які у них можуть виникнути. І коли ми говоримо про дрібних і середніх фермерів, мікропідприємців, то для них це, власне, страхування є доволі складним через те, що у них завжди брак фінансових ресурсів. І цим законопроектом, власне, передбачається можливість саме для дрібних, середніх фермерських господарств мати відповідні можливості і державну підтримку аби вони могли так само розвиватися, як і розвиваються великі агропідприємства. Я нагадаю, що тільки минулого року близько 400 тисяч гектарів посівів було знищено у зв’язку з тим, що відбулася посуха, а за всіма цими підприємствами стоять фермери, наші українські фермери. Тому однозначно такий законопроект потрібно підтримати аби стратегічна галузь України розвивалась. Дякую.
Дякую. Тарас Батенко, група, фракція "Партія "За майбутнє". Будь ласка, пане Тарас.
Дякую. Прошу передати колезі народному депутату Сергію Лабазюку.
Будь ласка, Сергій Лабазюк.
Шановні колеги! Наше сільське господарство постійно знаходиться в легкому стресі: чи-то повінь, чи-то засуха, чи АЧС в свинарстві, чи інші фактори, від яких не забезпечені сьогодні невеликі, невисокотехнологічні підприємства, ні малі. Тому однозначно в системі страхуванні потрібно навести лад і запустити в роботу. Даним законопроектом 5104, який передбачає суттєве розширення переліку страхових випадків, перше: скасовує монополію, за яку говорив заступник міністра, яка не працювала і не давала можливість через так званий страховий пул, працювати. І, звичайно, є можливість таку нам сьогодні врегулювати ситуацію, де компенсація і підтримка в страхуванні агропромисловому комплексу прописати потрібно чітко не до 60 відсотків, а чітко скільки. Тому що міністерство заявляє про 50 відсотків підтримки, а насправді в законопроекті, де прописується до 60 відсотків може бути і 5, і 10. Тому група "За майбутнє" підтримує даний законопроект в першому читанні і буде пропонувати доопрацювати між першим і другим читанням його.
Герасимов Артур. Ніна Петрівна Южаніна
Шановні колеги, шановний пане Голово! Про підтримку бізнесу треба говорити не тільки на ефірах. Бо проголосований попередній закон саме до вас, пане Голово Верховної Ради, звернулося 15 профільних асоціацій, це їх життя, це їх діяльність, яка буде зупинена. І вони саме просили вас звернутися до голови профільного комітету, щоб вони приймали в першому читанні той закон, який зовсім не відповідає концепції, відповідно до прийнятого раніше закону. Щодо цього закону. Насправді дуже важливо, що серед успішних світових. успішного світового досвіду є такий механізм, як державна підтримка с/г виробників через участь держави у відшкодуванні частини платежів фермерів при страхуванні майбутнього урожаю, без якого вони можуть мати значні втрати, особливо при таких різних погодних умовах – повенях чи посухах. І щоби всіма було ще раз почуто, в США основні сільськогосподарські культури застраховані на 86 відсотків, площі їх посіву, а в Україні – лише до 5 відсотків. Яке питання нас цікавило? Я його задавала на засіданні комітету. За рахунок яких коштів держава буде компенсувати витрати на страхування? Оскільки це кошти будуть перерозподілені в межах існуючого бюджету на підтримку аграріїв, звісно, ми будемо підтримувати цей проект закону. Але я хотіла би звернутися, що в аграрній сфері велика кількість асоціацій і по цьому питанню в них є різна думка. І одні подають за підтримку такого підходу, інші говорять: врахуйте, будь ласка, і наші побажання, і наше бачення. Дуже хотілося б, щоби по цьому проекту закону не було такого відношення в деяких колег, які, коли їм вигідно, говорять одне, коли невигідно – починають наступати, я маю на увазі про зниження ставки ПДВ до 14 відсотків. Приймався цей закон всіма в залі, а тепер "хі-хі, ха-ха", сидить людина, якій щось не подобається і починає знову всіх будоражити і весь агарний сектор. Якраз.
Арешонков Володимир Юрійович.
Дякую. Прошу передати слово колезі Олегу Кулінічу.
Кулініч Олег Іванович.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ми дійсно в минулому році мали величезні проблеми в аграрному секторі саме на півдні країни, коли посуха призвела до того, що в Одеській, Херсонській, Миколаївській областях величезна кількість аграрних підприємств втратила до 50 відсотків врожаю. На жаль, цей факт у нас не має дієвого механізму законодавчого, який би дав можливість аграрним компаніям, від самих дрібних до середніх, великих компаній, застосовувати механізм страхування аграрної продукції. Якраз цей законопроект, він чітко прописує дієвий механізм страхування продукції в аграрній сфері. Тому наша група буде підтримувати цей законопроект. Звичайно, його треба буде допрацьовувати до другого читання, ми будемо подавати правки. Але хочу підтримати колег, що це надзвичайно важливо, щоб ми могли застосовувати передовий досвід європейських країн якраз саме в страхуванні аграрної продукції. Ми голосуємо "за" і просимо колег також підтримати цей законопроект. Дякую.
Є бажаючі ще виступити з мотивів? Ніколаєнко Андрій Іванович.
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Як сказала пані Южаніна, ми теж детально вивчили звернення ряду асоціацій і нам в цьому законопроекті не подобається саме підхід яким чином держава здійснює таку підтримку. Те, що потрібно допомагати, особливо цей рік показав, це зрозуміло. Питання в тому, що фактично державні бюджетні кошти будуть напряму іти до страхових компаній. Ми ж пропонуємо, щоб держава виплачувала таку підтримку саме компенсуючи не премії, а страхові випадки і це було б правильно і чесно. І така практика в світі працює, вона показала більш ефективно. Так ми побачимо, що гроші фактично з державного бюджету підуть певним визначеним страховим компаніям і на цьому буде кінець. Щоб було зрозуміло. Зазвичай ось із тих даних, які в мене є, 43 відсотки лише йде на компенсацію, все інше – це прибутки компаній страхових. І тому ми утримаємося. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення правового регулювання страхування сільськогосподарської продукції з державною підтримкою (реєстраційний номер 5104). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:20:33]] За-286 Рішення прийнято. Дякую. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, але найголовніше, шановна українська молодь! Зараз ми будемо розглядати в цій сесійній залі в другому читанні законопроект про основні засади молодіжної політики за реєстраційним номером 3718. Цього закону більше двадцяти років чекала вся молодіжна українська спільнота. Це закон, який по-новому підходить до розуміння: а якою мусить бути молодіжна політика. Жодних рішень без молоді про молодь прийматися не буде. Молодь буде залучена в усі державотворчі процеси, і найголовніше – буде виробляти ті рішення, які стосуються молоді. Цим законом планується створити спеціальний фонд, який буде наповнюватися не тільки з коштів державного бюджету, але з коштів міжнародних інституцій, приватних коштів, і таким чином ми зможемо реально надавати підтримку молодіжним ініціативам, а молодіжні організації матимуть інституційну підтримку з боку держави. Це те, мені здається, що потрібно зараз для того, щоб молодь повірила в свою країну і не думала, що треба виїжджати за кордон, а залишалася тут, а ті, які виїхали, поверталися до України для того, щоб тут себе розвивати і реалізовувати. Це ключове. Якщо ми не будемо повертатися обличчям до молоді, то ми не зможемо побудувати дійсно європейську державу, державу, яка здатна буде економічно розвиватися, державу, де будуть превалювати новітні технології. Тому я хотів би подякувати колегам з різних фракцій, які підтримали цей законопроект. Наша команда "Батьківщини", команда "Батьківщини" молодої більше 5 років як зініціювала перший законопроект на цю тему у сесійній залі парламенту. Після виборів в 2019 році команда і "Слуги народу", команди інших фракцій, це і "За майбутнє", це і "Голос", це і "ЄС", це і навіть ОПЗЖ, я всіх хочу перерахувати, але підтримували ініціативи, щоб цей закон був проголосований, і я сподіваюся, що саме цей законопроект об’єднає сесійну залу і ми зможемо сьогодні зробити подарунок для української молоді, і показати, що ми здатні цей законопроект підтримати більше ніж 300 народних депутатів. Я вважаю, що він має бути підтриманий і підписаний Президентом і таким чином ми вийдемо з вами на консолідовану позицію, коли молодь побачить себе реалізованою у тих ініціативах, які приймаються в цій сесійній залі. Дякую всім тим, хто був долучений до розробки законопроекту і сподіваюся на його підтримку. Давайте, друзі, об’єднаємо сесійну залу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання, про що казав Іван Іванович Крулько – це проект Закону про основні засади молодіжної політики. Хтось буде наполягати на своїх правках? Без обговорення, без. Голосуємо. Дякую, шановні колеги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому, з необхідними техніко-юридичними правками, проект Закону про основні засади молодіжної політики (реєстраційний номер 3718). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:24:51]] За-321 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступне питання порядку денного – це Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення затриманому, підозрюваному, обвинуваченому, засудженому права на отримання правової допомоги, з пропозиціями Президента України (реєстраційний номер 2063). Без обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про направлення в комітет на доопрацювання Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення затриманому, підозрюваному, обвинуваченому, засудженому права на отримання правової допомоги, з пропозиціями Президента України (реєстраційний номер 2063). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:26:05]] За-325 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (реєстраційний номер 3985). Зараз, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати, шановні колеги? Ставлю на голосування проект закону. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (реєстраційний номер 3985). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:27:54]] За-261 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, надійшла пропозиція від голови комітету відкласти зараз розгляд законопроекту 2164 на кінець цього позачергового пленарного засідання. Я знаю, що ви всі в курсі. Дякую. Вам запропонований до розгляду, також друге читання, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо врегулювання окремих питань проходження служби у Службі судової охорони (реєстраційний номер 3935). Можемо голосувати? Сталю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо врегулювання окремих питань проходження служби у Службі судової охорони (реєстраційний номер 3935). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:29:28]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). Пропонується прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:30:09]] За-270 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:30:37]] За-253 Рішення прийнято. До слова запрошується міністр юстиції Малюська Денис Леонтійович.
Доброго дня, колеги! Прошу підтримати законопроект, поданий Президентом України, щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи у досудовому розслідуванні. Це не просто зручність роботи органів досудового розслідування і екологічність переведення в майбутньому, в тому числі повне переведення кримінального провадження в електронний формат, це ще й додаткові гарантії для всіх учасників кримінального провадження. В першу чергу сторона захисту зможе отримати, ознайомитися з матеріалами кримінального провадження в електронному вигляді, отримати всі матеріали в електронному вигляді та ознайомитися з такими матеріалами у зручний час і спосіб. Це величезний плюс для сторони захисту. Друге – це те, що у нас уже не буде спорів щодо того чи дійсно в повному обсязі матеріали були надані стороні захисту, чи не були вони змінені під час передання матеріалів справи до суду. Це величезна кількість непорозумінь або спорів, теж знімається цим законопроектом після запровадження відповідної системи. І третє, також не менш важливе, усі війни, про які ми чули по важливим кримінальним провадженням з приводу того, хто має вести досудове розслідування, який з органів, який з органів кому має передати матеріали кримінального провадження, вони теж щезнуть, тому що фізична передача буде вже необов’язковою, зміна доступу, прав доступу до матеріалів вже зробить передачу справ автоматизованою. Відповідно це і зменшення коштів, це екологічність, це зручність і це забезпечення захисту прав учасників кримінального провадження. Прошу підтримати законопроект. Дякую.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань правоохоронної діяльності Павлюк Максим Васильович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань правоохоронної діяльності за дорученням Голови Верховної Ради на своєму засіданні 14 квітня 2021 року розглянув проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). Законопроектом передбачається доповнити Кримінальний процесуальний кодекс України положеннями, якими пропонується закріпити правові основи використання інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування в діяльності учасників кримінального провадження. В ході обговорення народні депутати України члени Комітету з питань правоохоронної діяльності підтримали ідею законопроекту та зазначили, що його прийняття гарантуватиме зберігання інформації та відомостей у кримінальному провадженні, а також зменшить корупційні ризики, які можуть виникати внаслідок зловживання повноваженнями органами досудового розслідування. Кінцевою метою запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування є мінімізація та, як наслідок, повна відмова в майбутньому від паперового провадження на стадіях досудового розслідування та розгляду справи у суді. Враховуючи викладене, Комітет з питань правоохоронної діяльності рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). За результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Брагар Євген Вадимович.
Доброго дня, колеги! Сьогодні йде мова про крок у ХХІ століття у сфері досудових розслідувань. Йде мова про те, що нарешті в 2021 році сторони зможуть отримати матеріали досудового розслідування в електронному вигляді. Це є дуже потрібним, я вважаю. Крім того, будь-хто з колег погодиться з тим, що однією з головних проблем нашої судової системи є надзвичайна завантаженість судів. І це пов’язано з тим, що час від часу різні органи досудового розслідування можуть втрачати певні ті чи інші матеріли, не передавати їх до суду та інші проблеми. Це питання цю проблему вирішує. Відповідно пропоную вам підтримати цей законопроект, це дуже важлива норам. Дякую.
Дякую, Євгене Вадимовичу. Бачились. Гарного вам вечора! Батенко Тарас Іванович.
Лубінцю Дмитру прошу передати слово.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати, але тільки в першому читанні, за дану законодавчу ініціативу. Дійсно, ідея дуже, напевно, правильна, гарна. Ми повинні додатково створити нову систему інформаційно-телекомунікаційну. Але є одне але. У нас присутній пан міністр. Скажіть, будь ласка, за рахунок чого ми будемо створювати і утримувати цю систему? Ви вказали в пояснювальній записці, що додаткових розходів з Державного бюджету України на створення такої системи не потрібно, хоча ми всі розуміємо, що кошти потрібно вкладати. Де ви їх будете брати? І ви проводите аналогію з системою, яка була створена в 2017 році, а саме Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, на яку вже були витрачені кошти. Так от, з 2017 року, шановні народні депутати, ця система не працює і на сайті вказано, що ця система працює в режимі дослідної експлуатації. А чому не працює повністю? Так от, Державна судова адміністрація зазначає, що неможливо введення повноцінної роботи системи, бо немає видатків з Державного бюджету України. Навіщо створювати ще одну систему, якщо вже створена система не працює 4 роки через те, що немає коштів? Знаєте, таке враження, що ви робите процес заради процесу. Може потрібно було б першу систему довести до логічного закінчення, показати, що вона є практично, допомагає громадянам України захищати свої права в судах, а потім вже, наступним етапом, створювати цю нову, на даний час непотрібну нікому систему. Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Дякую. Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово, шановні колеги, безперечно, так буває, що законопроект викликає різну оцінку з боку тих чи інших депутатських фракцій, груп, в професійному середовищі доволі дискусійно розглядалось дане питання. Тим не менше, я хочу звернути увагу, що питання, як ми говорили, давно вже назріло і потрібно і необхідно приймати і запроваджувати дану електронну систему. Хочу нагадати, що за рахунок інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування планується здійснювати і взаємодію між учасниками кримінального провадження. Також до позитивних моментів можна віднести ознайомлення із матеріалами кримінального провадження обвинуваченого після закінчення досудового розслідування, що є надзвичайно важливим. Ну, і безперечно передача матеріалів кримінального провадження до суду, дана система теж має прискорити даний процес. Але водночас праві ті, хто говорить і застережує про те, що існує ризик про перевиконання влади з боку правоохоронних органів шляхом певного зловживання і фальсифікацій. Ну і безперечно все це потрібно, і необхідно врегулювати можливо до другого читання, хоча пропонується прийняти даний законопроект в цілому. Депутатська група "Довіра" вважає, що, незважаючи на певні недосконалості, даний законопроект все ж є корисним і цю систему потрібно створювати, потрібно рухатися у вимог до часу і всі необхідні умови для роботи всіх учасників кримінального процесу необхідно створювати. Дякую.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане головуючий, президія, шановні народні депутати. Насправді юридичною спільнотою вже давно обговорюється деталізація судового процесу. Я продовжую думку попередньо виступаючих колег, а чи ми ефективно використовуємо вже діючі системи, чи варто створювати ще одну додаткову, можливо шляхом розширення модулів. Ми маємо ЄРДР, ми маємо інші вже згадані тут системи, чи вони ефективно використовуються, та мабуть ні. Чи це впровадження ще однієї системи розвантажить слідчих і суддів, мабуть, що ні. Бо процес однозначно має тривати як досудового розслідування так і суддівського процесу. Мені видається з пояснювальної записки, що є лишні кошти, які треба освоїти. Мабуть їх треба було відправити на функціонування суддівської гілки влади, які не мали зарплати, і ми сьогодні забрали з Міністерства молоді кошти і туди скерували. Я вважаю, що слід дуже уважно переглянути це питання. І я на сьогоднішній день не бачу необхідності голосувати і приймати його в першому читанні, тому що до другого ми придумаємо невідомо що. Фракція "Батьківщина" утримується від голосування за цю законодавчу ініціативу. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю. Шановні колеги, комітет звертається з проханням за основу і в цілому, немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Зупиніть голосування, будь ласка, зупиніть голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:43:11]] За-272 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними. Я ж тільки що запитував, колеги. Ні, Артур Володимирович, ви тоді слідкуйте, будь ласка, за тим, що відбувається в залі. Дякую. Скоротити строки? Ставлю на голосування пропозицію, згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строки подачу правок та пропозицій, та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 5246). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:44:07]] За-249 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (реєстраційний номер 5175). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:44:46]] За-291 Рішення прийнято. Нам було запропоновано розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:45:12]] За-265 Рішення прийнято. Я бачу, що колеги готові без обговорення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо зменшення дефіциту брухту чорних металів на внутрішньому ринку" (реєстраційний номер 5175). Готові голосувати. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:45:55]] За-294 За – 295. Рішення прийнято. 294, вибачте. Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками законопроект реєстраційний номер 5175. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:46:25]] За-291 Рішення прийнято. Дякую. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного, це Проект Закону про внесення змін до статті 22 Закону України "Про рекламу" щодо реклами електронних сигарет і рідин, що використовуються в електронних сигаретах (реєстраційний номер 4212). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:47:06]] За-250 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Рєпіна Елла Анатоліївна.
Шановні колеги, шановні громадяни України. Проблема пропаганди споживання електронних сигарет за багатьма дослідженнями величезна та продовжує набирати свої оберти. Найсумніше те, що найбільш серйозну загрозу електронні сигарети становлять для дітей та підлітків. Майже кожний п’ятий український школяр віком лише 13-15 років є теперішнім курцем Е-сигарет. Більш того, аж понад 70 відсотків підлітків вважають, що куріння електронних сигарет та ТВЕНів є безпечним для здоров’я або значно безпечнішим, ніж звичайні сигарети. Сьогодні, на жаль, стає модним споживати електронні сигарети та ТВЕНи, завдяки розповсюдженню реклами, на яку і досі відсутня заборона. Як відомо, реклама – це двигун торгівлі. Тим самим, не забороняючи її, ми сприяємо збільшенню не лише продажу сигарет, а відповідно і їх вживання. Слід нагадати, що згідно Указу Президента України про Національну молодіжну стратегію основним пріоритетом стратегії є формування навичок здорового способу життя. Згідно Національного плану заходів щодо неінфекційних захворювань затвердженого Кабінетом Міністрів України пріоритетним завданням є повна заборона реклами тютюнових виробів. Тому, враховуючи відсутність альтернативних шляхів вирішення даної проблеми та керуючись виключно пріоритетність у забезпеченні збереження здоров’я нації, ми пропонуємо на рівні закону заборонити рекламу, що використовується в цих сигаретах. Шановні колеги, давайте об’єднаємо наші зусилля задля того, щоб вирішити цю проблему разом. Дякую.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Сушко Павло Миколайович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Посилення обмежень та заборони реклами електронних сигарет та рідин, що використовуються в них, кінцевою метою якого є обмеження вживання електронних сигарет населенням України, є актуальним з моменту появи таких сигарет у продажу на території нашої держави. Тому запропонований законопроект 4212, у якому акумульовано всі найкращі напрацювання авторів попередніх законодавчих ініціатив у цій сфері, потребує, на мою думку, особливої уваги парламентарів. Комітет з гуманітарної та інформаційної політики розглянув проект Закону 4212 на своєму засіданні 18 листопада 2020 року (протокол номер 47) та рекомендує Верховній Раді України прийняти його за результатами розгляду в першому читанні за основу з урахуванням пропозицій комітету. Слід зауважити, ці пропозиції випливають з висновків експертів щодо змісту запропонованого законопроекту та засновані на аналізі сучасного стану ринку електронних сигарет і рідин, що використовуються в них. Таким чином комітет Верховної Ради України пропонує врахувати наступні наші пропозиції. У тексті зазначеного законопроекту (№4212) запропоновано ним нову редакцію назв та положень частин першої, третьої, дев’ятої статті 22 Закону України "Про рекламу". Після слів "електронні сигарети, рідини, що використовуються в електронних сигаретах" у відповідних відмінках доповнити словами "тютюновмісні вироби для електричного нагрівання ТВЕН, за допомогою підігрівача з електронним управлінням та пристрої для споживання тютюнових виробів без їх згорання" у відповідних відмінках. Звернути увагу Верховної Ради України на необхідність внесення до чинного законодавства України змін щодо адміністративної відповідальності за порушення норм законодавства щодо регулювання обігу електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, а також тютюновмісних виробів для електронного нагрівання ТВЕН за допомогою підігрівача. У разі прийняття запропонованого законопроекту з пропозиціями комітету зміст зазначених новел, на нашу думку, має бути також враховано при розгляді інших законодавчих актів, які перебувають нині на розгляді парламенту та стосуються реклами електронних сигарет та рідин, що використовуються в них.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися на виступи: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці України Васильченко Галині Іванівні, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка.
Прошу передати слово Ладі Булах.
Будь ласка, Лада Булах.
Шановні колеги, прикро, що цей законопроект чомусь не потрапив до Комітету здоров’я нації для того, щоб отримати саме висновок нашого комітету, тому що в даному випадку реклама сигарет, електронних сигарет, тютюнових виробів для нагрівання є елементом громадського здоров’я і доступом молодих людей, на жаль, до куріння, тому хотілося б зауважити, щоб такі законопроекти все ж таки потрапляли і до нашого комітету. Щодо ставлення до цього законопроекту, я його особисто підтримую, прошу залу його підтримати, тому що так, він точковий, але все одно проблема залучення молодих українців до куріння відбувається саме через існуючу форму реклами електронних сигарет і засобів для нагрівання, тютюновмісних засобів для нагрівання, тому це питання, воно вже вчорашнього дня і ми повинні якомога швидше заборонити рекламу всіх, всіх тютюнових засобів і електронних сигарет. І ті проблеми, які в ньому існують сьогодні, можливо виправити до другого читання, тому прошу зал підтримати цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги, до слова запрошується народний депутат України Кубів Степан Іванович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Слово прошу передати Ніні Южаніній. Дякую.
Будь ласка, Ніна Южаніна.
Шановні колеги! Шановні українці! Заборона реклами тютюнових виробів з певними її особливостями існувала з 1996 року. І проте лише тільки з 1 січня 2010 року стаття 22 Закону "Про рекламу" була викладена в такій редакції, що чітко встановила заборону реклами тютюнових виробів на радіо, телебаченні, на транспорті, засобами внутрішньої та зовнішньої реклами. Вже минуло понад 10 років і насправді значно розширився асортимент тютюнових виробів. Я хотіла би навести тільки декілька цифр. За даними опитувань кількість постійних споживачів електронних сигарет у ЄС протягом 2017-20 років зросла на 32 відсотки, до 16 мільйонів осіб. Це 13,2 відсотка від загальної кількості курців. В Україні в 20-му році ринок електронних сигарет оцінювався 670 тисяч осіб, це 7 відсотків від загальної кількості курців. І ця статистика постійно збільшується. Тому абсолютно точно треба приймати цей закон. І додавати норми, певні зміни до статті 22. Але ж законопроектом не цілком враховано положення Директиви 40 щодо деяких норм, що стосуються виробництва, презентацій та продажу тютюну та супутніх товарів. Не скасовуються деякі норми Директиви 37. Як тут було вже правильно зазначено, не вносяться зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відтак ці всі норми, що тут приймаються, точно не будуть виконуватися і не матимуть ніякої сили. І, шановний колега, я хотіла би до вас звернутися. На розгляді в Верховній Раді є вже декілька законопроектів, що стосуються цього питання. Прошу поважати всіх народних депутатів і при розгляді питань з однакової темою і суттю розглядати всі проекти законів для того, щоби приймати зважене рішення і враховувати думку всіх народних депутатів, не тільки одного, який весь час генерує свої, нібито, проекти законів.
Дякую. Слово надається Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово гідному представнику Черкащини Сергію Рудику.
Передаю слово гідному представнику Черкащини Сергію Рудику. Будь ласка, пане Сергію.
Дякую, пане головуючий, за гарне представлення. Якою може бути позиція депутатської групи "Партія "За майбутнє" по цьому законопроекту? Звичайно, ми "за", як і будь-яка притомна людина в цьому залі, голосувати треба за заборону реклами і тютюну і, електронних цигарок. Ми у вересні проголосували у першому читанні про посилення відповідальності за куріння електронних сигарет дітьми і наслідки, які з цього можуть виникнути про рідини. А це питання вже розглядаємо тільки сьогодні, в кінці квітня, напередодні Пасхи. За, за і ще раз за. І, закінчуючи цей виступ, прошу, колеги, це стосується представників монобільшості, коли ви кажете про те, що на Банковій курять IQOS, молодь може це сприйняти як рекламу, а у нас кожен четвертий молодий чоловік чи дівчина, щоб не звинуватили мене в сексизмі, вживають ці рідини. Не дамо їм цього шансу. Тому ми пропонуємо голосувати "за" в першому читанні і одразу в цілому.
Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, питання, з одного боку, нібито дуже просто і зрозуміло, що все, що робиться і в Україні, і в світі по максимальному обмеженню і забороні реклами тютюну, тютюнових виробів, алкогольних виробів, – все це є, без сумніву, тенденцією світовою. З іншого боку, це боротьба за шалений інформаційний потік і рекламний ринок, який складає, як ви розумієте, мільярди і мільярди. В сьогоднішній умовах абсолютної транспарентності реклами в світі, ми чудово розуміємо, що кожен пробує знайти лазейки, враховуючи ті заборони, які існують, наприклад, в Європейському Союзі, які існують в багатьох інших країнах світу. Ми чудово розуміємо як фракція, наскільки це відповідальне рішення, наскільки питання здоров’я не лише молодого покоління, а будь-кого, хто зловживає будь-то алкоголем, будь-то тютюновими виробами, і наскільки це залежить в тому числі і нав’язування рекламного продукту. Саме тому фактично це рішення повинно бути ухвалене, виходячи з ключових двох принципів: не нашкодь. І я думаю, що це питання абсолютно зрозуміле. Але це рішення повинно виходити і враховуючи те, наскільки величезний цей рекламний ринок і як він буде перерозподілятися в рамках нашого сьогоднішнього голосування. Я думаю, що для нас все-таки здоров’я нації – це є дуже важливий пріоритет. І саме виходячи з цього, і буде ухвалюватися рішення. Дякую.
З мотивів є бажаючі виступити? Мазурашу Георгій Георгійовичу, будь ласка. І після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Георгій Мазурашу – голова підкомітету фізичної культури і масового спорту Комітету з питань молоді і спорту, тому мушу висловитись з цього приводу теж. Звісно, що я підтримую все, що пов’язано із забороною реклами. Але я би сказав, що нам варто було би ухвалити рішення щодо повної заборони і тютюнової, і алкогольної продукції взагалі в нашій країні - оце було би точно сприяння оздоровленню нації. І я хочу сказати, що це лише маленький внесок у боротьбу за оздоровлення нашої української нації, тому що. і коли у нас під носом в Києві замість стадіону приймається рішення про забудову багатоповерхівки, то це теж б’є по здоров’ю і молоді, і дорослого населення. А цей законопроект, звісно, що треба підтримувати. Сподіваюсь, що і про повну заборону алкоголю і тютюну теж буде підтримано.
Бакунець Павло Андрійович. Після цього від "Довіри", а після цього переходимо до голосування.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Звичайно, що цей законопроект є соціально дуже важливий, адже здоров’я нації, особливо здоров’я нашої молоді є понад усе. І саме цей законопроект про заборону реклами, реклами на бігбордах, реклами на телебаченні, на радіо, на транспорті про електронні сигарети повинен бути сьогодні проголосований і в першому, і в другому читанні в цілому. Адже експерти б’ють на сполох про те, що електронні сигарети ще більш шкідливіші, а ніж звичайні. Вони ще більш шкідливіші. А молоді нав’язують, що електронні сигарети можуть допомогти досягнути успіху в житті. Тому нам треба сьогодні заборонити цю рекламу, проголосувати цей законопроект в першому читанні і в цілому одразу. Дякую.
Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першої частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до статті 22 Закону України "Про рекламу" щодо реклами електронних сигарет і рідин, що використовуються в електронних сигаретах (реєстраційний номер 4212). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:03:50]] За-284 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202). Пропонується прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:04:29]] За-256 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:04:50]] За-232 Рішення прийнято. До слова запрошується Чорноморов Артем Олегович.
Дякую. Шановний пане Голово. Добрий вечір вже, шановні колеги. Будь ласка, одну хвилинку вашої уваги до законопроекту 5202. Україна має 40,5 мільйонів гектар земель призначених для сільського господарства і лише 2,2 мільйона гектар формально віднесені для зрошення. Ще у 1990 році у нас було 2,29 мільйонів гектар, які відведені до зрошення, на сьогоднішній день ми маємо лише 551 тисячу гектар. З метою збільшення площі земель для гідротехнічної меліорації, зменшення собівартості поливу та осушенням земельних ділянок, мінімізація ризиків припинення подачі і відведення води під час вегетативного сезону, мінімізація ризиків деградації ґрунтів, саме для цього зроблений цей законопроект 5202, з введенням якого є три основних положення. Це створення правової бази для створення та діяльності організації водокористувачів, передача ОВК у функцію управління частиною об’єктів меліоративної інфраструктури, інфраструктури нижчого рівня, створення правових механізмів для внесення інвестицій в існуючу меліоративну інфраструктуру та будівництво нової меліоративної інфраструктури, як в рамках ОВК так і не в рамках. Шановні колеги! Саме 2020 рік нам довів те, що де є вода – там є життя. І саме завдяки меліорації та зрошенню ми зможемо збільшити свої врожаї, підняти Україну на більш новий рівень експертної спроможності та здобути незалежність в сільському господарстві і її поліпшення. Тому, шановні колеги, прошу дуже максимально серйозно віднестись до цього законопроекту і підтримати його. Дякую.
Дякую. До слова запрошується голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович.
Шановні колеги, про що йде мова? В 1991 році в Україні було 2,5 мільйони гектар зрошувальних земель. Внаслідок важкого десятиліття по стану на початок цього століття, тобто приблизно на 2000 рік, залишилось всього 500 тисяч гектар. За 20 років практично нових зрошувальних земель в значній кількості не добавилось це 20-30 тисяч гектар. Це мало ряд причин, одна з них – це відсутність прозорого ринку землі, тому що вкладають в першу чергу нові інвестиції у власну землю. Наступна річ, яка важлива, в нас є декілька зрошувальних систем в країні: Дніпровська, Дунайсько-Дністровська і інші. Є магістральні канали, де насосні станції, там ніяким чином не можна проводити приватизацію. Крайні насосні станції однозначно, на мій погляд і на погляд комітету, можна відправити у власність об’єднанням водокористувачів для того, щоб вони проводили інвестиції і краще розподіляли і більше ефективніше воду по цих крайніх насосних станціях. Ці об’єднання водокористувачів створюються за принципом подвійного кворуму. Це перший кворум – в залежності від кількості оброблюваних земель, другий кворум – один член, один голос. Для чого так? Щоб не було у великих бажання не враховувати думку малих, а в малих не було бажання зловживати правами інших. Закон розроблявся трьома міністерствами, комітетом і Світовим банком. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Лозинський Роман Михайлович.
Прошу передати слово Володимиру Цабалю.
Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, давайте я дуже простою мовою, зрозумілою для всіх нас, хто не розбирається в аграрному бізнесі. Кожен з нас жив чи живе в будинку і колись були ЖЕКи. Коли ЖЕК управляв майном будинку, ЖЕК не був зацікавлений покращувати це майно, насадження робити зелені і так далі. Для цього був придуманий механізм ОСББ. І там, де цей механізм працював, де власники квартир об’єднались і стали власником всього дому, в тих домах ситуація значно покращилась. Власники були зацікавлені інвестувати в покращення свого будинку, прибудинкової території і так далі. Так само тут. Організація водокористувачів, вона дозволить і стимулюватиме власників землі, користувачів меліорації інвестувати в інфраструктуру, покращувати її, а не залежати від незрозумілих організацій, чиї інтереси не завжди співпадають з інтересами власників землі. Звичайно, в цьому законі є дуже багато нюансів, які треба до другого читання доопрацювати. Є зауваження, дійсно є коментарі на тему: як зробити так, щоб власники великих наділів не змогли, скажемо так, мати значно більший вплив, ніж власники малих наділів. Ці всі питання потрібно вирішити, але в цілому закон дуже прогресивний, його потрібно підтримати.
Чорноморов Артем Олегович.
Дуже дякую, пане Голово. Шановні колеги, чую різні дискусії, як тільки зійшов з трибуни. Хочу всіх запевнити, що даний законопроект, він урегульовує законну форму водокористувачів. Якщо всіх цікавить у плані голосування, як буде цей, можна сказати, неприбутковий кооператив функціонувати, то це буде за принципу: 1 учасник, то єсть 1 людина – 1 голос, що вважається самим важливішим для цього. Якщо ти входиш в асоціацію водокористувачів і саме в цій локації, в яку ми йдемо по певним насосним станціям, і йде до цього канал, то саме головне, що неважливо – в тебе 10 гектарів і ти відносишся до цього кооперативу, або в тебе тисяча гектарів. Саме важливе, що при з’їзді ви будете виконувати як функцію, 1 людина – 1 голос, це саме важливіше, що дасть змогу в майбутньому залучати інвестиції для того, щоб ми могли потім підняти меліоративну систему не тільки по всьому півдню України, а й навіть пішли трошки далі, оскільки клімат у нас наразі змінюється. Шановні колеги, дуже прошу підтримати даний законопроект, який дасть нам можливість залучити більше інвестицій для розширення меліорації та зрошення в Україні. Дякую.
Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, у нас на сьогоднішній день дійсно застаріла система зрошення і хочу нагадати, що сьогодні на поливі приблизно у нас 1,5 мільярда кубів води використовується для поливу. І, звичайно, Херсонська область, вона є тою, яка найбільше використовує воду. Найбільше дає Каховський магістральний канал – 1 мільярд кубів. А тепер щодо структури сьогоднішнього орошения, яке є в Україні. Є загальнодержавні, міжколгоспні і внутрішньогосподарські споруди. Перші дві фінансуються з державного бюджету. Ефективність фінансування ви всі бачите яка, що відбувається з цими системами. Внутрігоспи були передані постановою Кабінету Міністрів, в 2003 році, безпосередньо сільським і селищним радам. І деякі з них отримують навіть орендну плату. Але на сьогодні, що відбувається, колеги? Потрібно вносити інвестиції саме в внутрігоспи. Що потрібно зробити? Передати об’єднанням водокористувачів. І отут, колеги, ідея зрозуміла. І отут є проблема в цьому законі. І ви бачите, що відбувається в залі? Хто хоче пролобіювати під конкретні прізвища. А я знаю ці прізвища, я їх називав на комітеті. Те саме сьогодні і відбувається в залі, люди не хочуть під конкретних лобістів голосувати. Колеги, об’єднання водокористувачів має діяти як кооператив, один голос – одне підприємство. І це буде вірно. І друге. Якщо сьогодні сільські і селищні ради отримують кошти ми повинні передбачити компенсатори. І третє, саме важливе. Ми маємо забезпечити саме внесення в кадастр речових прав на ці системи, на ці меліоративні системи. Не труби, а саме речові права. Тоді, коли буде власність, буде інвестиція. "Батьківщина" утримається за цей закон.
Герасимов Артур Володимирович. З мотивів хтось буде наполягати? Герасимов. І переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, шановні українці, хотів би сказати, що "Європейська солідарність", звичайно, підтримує необхідність законодавче регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері гідротехнічної меліорації земель. Але що стосується цього конкретного законопроекту, то він, на жаль, потребує дуже суттєвого доопрацювання. Моментів дуже багато. Попередні виступаючі зосередили вашу увагу на багатьох з них, що хотів би я наголосити. Цим законопроектом наразі не врегульовані права дрібних водокористувачів, і ми можемо прийти до того, якщо приймемо в тому вигляді, як він зараз є, що ці права дійсно будуть попрані і підуть рейдерські захвати більш дрібних господарств більш великими господарствами. А ми, навпаки, маємо запобігти монополізації і захопленню зрошувальних систем. Тому "Європейська солідарність" буде утримуватись під час голосування за цей законопроект в першому читанні. Але якщо всі ці речі будуть виправлені до другого читання, звичайно, ми його підтримаємо. І наостанок. В останні дні дуже багато говорять про Кримський канал і про воду в Крим. Хотів би ще раз наголосити, вода в Крим може піти тільки після повної деокупації і звільнення Криму Україною. Це "червона" лінія. Дякую за увагу.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть своїм місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:17:38]] За-221 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про організації водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель (реєстраційний номер 5202). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:18:16]] За-279 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, крайнє питання нашого позачергового засідання, реєстраційний номер 2164, але прохання, керівники депутатських фракцій та груп, керівник профільного комітету, підійдіть, будь ласка, до трибуни, треба узгодити один технічний момент. Шановні колеги! Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв’язку з здійсненням спеціального досудового розслідування (реєстраційний номер 2164). На трибуну запрошується голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирський Денис Анатолійович. Шановні колеги, хвилину уваги! Шановні колеги, хвилину уваги, будь ласка! Артур Володимирович! Зараз відбувся комітет. Комітет, на засіданні комітету була прийнята додаткова таблиця, в якій були враховані три правки. Комітет одноголосно, я так розумію, підтримав ці правки. З керівниками фракцій ми також це проговорили. Зараз Денис Анатолійович Монастирський поставить кожну з цих трьох правок на підтвердження. Ми. тобто вони, це не правки з голосу, вони пройшли комітет. Але щоб він зміг озвучити, тому що технічно вони не роздані в залі, щоб всі почули, підтримали – підтримали, ні, але я сподіваюсь, що вони будуть підтримані, тому що інакше цей закон не буде нормально працювати, в нас немає часу. Три правки – на підтвердження, після цього голосуємо закон в цілому. [[Шум у залі]] І по правкам ви наполягаєте? Тоді давайте: три правки на підтвердження. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Одна хвилина виступ – голосування, друга хвилина виступ – голосування, третя хвилина виступ – голосування. Сергію Володимировичу, а можна вас на хвилинку, поки народні депутати збираються? Шановні колеги, якщо я правильно розумію, 5 хвилин – виступ замість правок. Зараз 3 правки на підтвердження, після цього переходимо до голосування. Немає заперечень? Будь ласка, не розходьтеся. Денис Анатолійович, яка правка ставиться перша на підтвердження?
Колеги, сформована таблиця додаткових правок. Тут є 3 поправки, які розроблені відповідно до рішення комітету, яке прийшло щойно, – Комітету з питань правоохоронної діяльності. Перша правка стосується внесення змін до статті 297 прим. 1, де зазначається, що спеціальне досудове розслідування.
Я вибачаюся, що я вас перебиваю. Зачитайте, будь ласка, правку.
Я зачитую. Зазначається, що спеціальне досудове розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді у кримінальному провадженні стосовно підозрюваного, який переховується на тимчасово окупованій території – раз, на території, визнаної Верховною Радою України державою-агресором – два, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, і три – та/або оголошений у міжнародний розшук. Відповідно це саме формулювання дублюється в усіх статтях, які стосуються даного положення. В даному випадку ця правка стосується внесення змін до статті 297 прим. 1. Саме ця.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Правка ставиться на підтвердження. Необхідно набрати 226 голосів підтримки. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Готові голосувати? Всі підтримають цю правку? Ставлю на голосування на підтвердження правку номер 1 з додаткової таблиці, яка тільки що була затверджена комітетом. Ви її тільки що чули від Дениса Анатолійовича Монастирського. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:27:39]] За-280 Рішення прийнято. Правка номер 2 ставиться на підтвердження, правильно? Будь ласка.
Шановні колеги, те саме формулювання дублюється в статті 297 прим. 4 Кримінального процесуального кодексу, де частина перша викладається в редакції, що слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання про здійснення спеціального досудового розслідування, якщо прокурор, слідчий не доведе, що підозрюваний переховується від органів слідства та суду на тимчасово окупованій території, на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, з метою ухилення від кримінальної відповідальності та/або оголошений у міжнародний розшук. А також ці слова дублюються в абзаці третьому частини третьої відповідним чином. Прошу підтримати, підтвердити цю поправку.
Ставлю на голосування правку номер 2 з додатковою таблицею, яка тільки що була затверджена комітетом на підтвердження. Позицію комітету ви також тільки що почули. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:28:58]] За-275 Рішення прийнято. Правка номер 3.
Правка номер 3. Та сама редакція, стосується частини третьої статті 323, де абзац перший викладається в такій редакції: "Судовий розгляд у кримінальному провадженні щодо злочинів, зазначених у частині другій статті 297 прим. 1 цього Кодексу, може здійснюватись за відсутності обвинуваченого (in absentia), крім неповнолітнього, який переховується від органів слідства до суду, на тимчасово окупованій території України, на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, з метою ухилення від кримінальної відповідальності спеціального судового провадження та/або оголошений в міжнародний розшук". Це фраза, яку ми вносимо і прошу її також підтвердити.
Ставлю на голосування на підтвердження правку номер 3 з додаткової таблиці, яка була тільки що недавно підготовлена комітетом, позицію комітету ви тільки що чули. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:30:12]] За-278 Рішення прийнято. Дякую. Сергій Володимирович Власенко, 5 хвилин замість правок і переходимо до голосування. Будь ласка, не розходьтесь, може Сергій Володимирович швидше завершить.
Дякую, шановний пане Голово, я спробую бути швидше, я розумію, що всім хочеться додому вже, але питання спеціального досудового розслідування це вкрай важливе питання, яке може стосуватися практично кожного громадянина України, виходячи із переліку тих статей, на які зараз хочуть розповсюдити спеціальне досудове розслідування. Моя позиція є більш жорсткою ніж позиція загалом у фракції "Батьківщина" з цього питання. Я вважаю, що спеціальне досудове розслідування – це такий спеціальний юридичний інструмент, це така мікрохірургія, яка повинна мати дуже-дуже обмежений спосіб застосування. Не можна дозволити, я розумію, що правоохоронним органам дуже хочеться провести розслідування без підозрюваного, обвинуваченого, передати справу в суд без підозрюваного, обвинуваченого, ще бажано без його адвоката, щоб тільки суддя і прокурор разом заслухали справу, винесли вирок, а потім ми чомусь дивуємося чого по таких справах у нас з’являється рішення Європейського суду з прав людини. І тому, коли у нас залишається. До речі, моє чітке розуміння є наступним, що цей закон дійсно повинен бути застосований лише, я підкреслюю, лише, лише і лише по справах Майдану, а саме проти тих осіб, які в незаконний спосіб переховуються на території країни-агресора Російської Федерації і на окупованих територіях, крапка. По всіх інших територіях у нас є цивілізовані форми спілкування, вони називаються всі "міжнародна правова допомога", а також заяви на екстрадицію з цих територій і цим треба користатися. Якщо, вибачте, в нас навіть по Януковичу була обмежена кількість звернень на видачу його із Росії, то що ми говоримо по всіх інших питаннях. Ще раз підкреслюю, на жаль, закон сьогодні формулюється в такий спосіб, що під спеціальне досудове розслідування потрапляє, зокрема, стаття 191 Кримінального кодексу України. Кожен бізнесмен в Україні знає, що таке стаття 191. Це дубинка проти бізнесу, дубинка проти бізнесу. І якщо бізнесмен оголошений в некоректний, в неправильний спосіб в міжнародний розшук, це означає, щоб без нього можна слухати справу, без нього можна розглядати це питання, без нього можна вирішувати питання його винуватості або невинуватості. При цьому в некоректний спосіб не збалансована така відсутність обвинуваченого, підозрюваного більш активною участю захисників. У такому вигляді, як цей закон є, він точно не відповідає існуючій практиці Європейського суду з прав людини. Тому я ще раз кажу, шановні колеги, я розумію, що всі уже хочуть до дому, кожен хоче нажати пошвидше зелену кнопочку. Але це точно буде зелена кнопочка проти діючої практики Європейського суду з прав людини. У мене в руках зауваження Головного юридичного управління, які зазначені на 14 аркушах, красним виділені зауваження, по яких є сумнів з точки зору конституційності цього законопроекту. Я розумію, що є уже бажання проголосувати, я розумію, що комітет ще раз зібрався, я розумію, що комітет запропонував редакцію, яка трошки покращує існуючу ситуацію, – це беззаперечно, але вона не знімає ключової історії, величезних дверей для свавілля правоохоронних органів, в тому числі і по відношенню до великого, малого і середнього бізнесу. Я не хочу бути Касандрою, але я зможу прогнозувати, що цей закон буде використано точно не лише по справах Майдану, а він може бути використаний проти малого і середнього бізнесу. Я обіцяв пану Голові завершити раніше, я завершую раніше. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо вдосконалення окремих положень у зв’язку із здійсненням спеціального досудового розслідування (реєстраційний номер 2164). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:35:28]] За-258 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціям покажіть. Дякую, шановні колеги. Позачергове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.