Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:20]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 351 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутат України Леоніда Федоровича Литвинова. Прошу привітати нашого колегу і побажати йому успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 6 липня 2011 року. Розглянуто 23 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 7 законів та 3 постанови, 1 законопроект прийнято за основу, 6 законопроектів та 3 проекти поставно відхилено. Шановні народні депутати, дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – відповідно до Регламенту вимагають оголосити перерву для проведення консультацій та виголошення заяви. Готові виголосити одразу заяву. Народний депутат Шустік має слово для виголошення заяви. Прошу уваги.
Олена Шустік, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Вчорашні події у Печерському суді під час так званого розгляду кримінальної справи Юлії Тимошенко, остаточно підтвердили: дійство під головуванням судді Кірєєва не має нічого спільного із правосуддям. Наша політична сила неодноразово наголошувала: суддя Кірєєв постійно порушує Кримінально-процесуальний кодекс, умисно дестабілізує роботу суду, ігнорує законні вимоги захисту Юлії Тимошенко. Вчора після оприлюднення захистом Юлії Тимошенко послужного списку судді Кірєєва щодо неймовірної лояльності по відношенню до справжніх злочинців, яким він присуджував умовні терміни, Кірєєв, у якого, вочевидь, здали нерви, грубо видаляв із зали суду без жодної мотивації та посилання на закон депутатів від фракції "БЮТ – "Батьківщина" Михайла Косіва та Євгена Суслова. На вимогу судді Кірєєва до зали суду ввірвалася сотня представників спецпідрозділу міліції "Беркут" і провели, як вони самі сказали, зачистку зали суду. Відбулося побиття представників засобів масової інформації, депутатів фракції "БЮТ – "Батьківщина". Євгена Суслова, не дивлячись на його згоду залишити залу суду, силою витягнули з приміщення. Михайло Косів опинився в лікарні швидкої допомоги. В довершення суддя заборонив людям спостерігати в прямому ефірі судилище над Тимошенко і врешті вирішив слухати справу Тимошенко без самої Тимошенко. Такі дії судді, представників міліції не залишають жодних сумнівів, так званий суд над Тимошенко – виконання політичного замовлення Адміністрації Президента. Фракція "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина" вимагає від міністра внутрішніх справ Могильова негайно провести розслідування цього інциденту, притягнути до відповідальності тих, хто дав накази втручатися в роботу суду, бити журналістів та людей, які були присутні у залі. Ми заявляємо, події у Печерському районному суді Києва остаточно підтвердили, влада прагне будь-якою ціною розправитись зі своїм єдиним політичним опонентом Юлією Тимошенко, усунути її як єдину перепону остаточної криміналізації країни. Звертаємось до всіх громадян України, прийдіть і захистіть насамперед себе, своє майбутнє і майбутнє своїх дітей. Сьогодні влада розправляється з Тимошенко, завтра це торкнеться кожного з вас. Сьогодні міліція проводить зачистку в суді, завтра масштабні зачистки відбудуться серед звичайних громадян. Щойно вони приберуть Юлію Тимошенко, вже як завтра встановлять в Україні режим "понятий и беспредела", а люди будуть позбавлені будь-яких прав. Тільки разом ми переможемо, тільки разом ми можемо бути сильні. Слава Україні! Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, з приводу заяви, що прозвучала. Оскільки мова йде про народних депутатів України, я прошу підготувати секретаріат відповідні запити від Верховної Ради України. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду питання: проект Постанови про звільнення Симоненка Валентина Костянтиновича з посади голови Рахункової палати. Дозвольте, колеги, з цього приводу виступити мені. Відповідно до пункту 16 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посади та звільнення з посад голови та інших членів Рахункової палати. Термін перебування на посаді голови Рахункової палати завершився 11 грудня 2010 року. Ви знаєте, що відповідно до закону на цю посаду можна обиратися двічі поспіль. Валентин Симоненко двічі обирався на цю посаду, і за віком, і відповідно до того, що він вже два терміни працював на цій посаді, він далі працювати на цій посаді не може. Разом з тим, шановні народні депутати, інформую вас, що, коли я почав вивчати ситуацію в Рахунковій палаті, то виявилася така картина, що, наприклад, головний контролер – керівник Департаменту з питань бюджетної політики, термін повноважень якого закінчився 20 грудня 2008 року, його провели урочисто на пенсію, водночас документів до Верховної Ради не було надіслано, для того щоб Верховна Рада прийняла відповідне рішення. Йдемо далі. Головним контролем – керівником Департаменту з питань науки та гуманітарної сфери працює Флісак, термін повноважень якого закінчився 15 липня 2006 року. Висновок очевидний: нам на наступній сесії треба предметно зайнятися питанням формування Рахункової палати. Я не кажу вже про те, що ще в трьох працівників, яких ми призначаємо на посади, термін закінчився 17 червня. І фактично нам треба створити Рахункову палату, виходячи із того, що це мають бути професійні люди, виходячи з того, що ми маємо знайти тут порозуміння в сесійній залі для того, щоб було прийнято рішення, а рішення приймається бюлетенями, тобто персональним голосуванням народних депутатів. Призначення, я перепрошую. Звільнення відбувається за допомогою електронного голосування. Комітет розглянув це питання. Я прошу голову комітету надати інформацію Верховній Раді України. Валерій Баранов, будь ласка. Шановні колеги, я просив би, щоб ми розглянули сьогодні питання щодо звільнення голови Рахункової палати і двох контролерів, термін яких закінчивася давно. Треба всім нам просто закінчити. Будь ласка, Валерій Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 6 липня розглянув проект Постанови Верховної Ради про звільнення Симоненка з посади голови Рахункової палати, внесений Головою Верховної Ради за номером 8753. Пунктом 16 частини першої статті 85 Конституції України та доповнень. повноважень Верховної Ради належить призначення на посади та звільнення з посад голови та інших членів Рахункової палати. Статтею 10 Закону про Рахункову палату встановлено, що голова Рахункової палати призначається на посаду Верховною Радою терміном на 7 років з правом призначення на другий термін. Симоненка Валентина Костянтиновича призначено на посаду голови Рахункової палати на другий термін Постановою Верховної Ради від 11 грудня 2003 року. Отже, термін його повноважень закінчився. Згідно з частиною шостою статті 208 Регламенту Верховної Ради звільнення з посади голови Рахункової палати здійснюється за письмовим поданням Голови Верховної Ради за наявності рішення відповідного комітету. Відповідно до частини п’ятої статті 18 Закону "Про комітети Верховної Ради України" підготовка і попередній розгляд зазначеного питання здійснюється в комітетах відповідно до предметів їх відання. Враховуючи зазначене, за результатом розгляду вказаного питання Комітет з питань бюджету ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді проект Постанови Верховної Ради про звільнення Симоненка з посади голови Рахункової палати, за реєстраційним номером 8753 прийняти за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, я просив би таким чином: не дивлячись на те, що Регламентом не передбачено обговорення питання звільнення, по одній хвилині від фракцій давайте. Запишіть, будь ласка. Щоб висловити свою точку зору на цю проблему. Будь ласка, прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Володимир Яворівський.
Доброго ранку, Україно! Володимир Яворівський, Кіровоград, БЮТ. Володимире Михайловичу, ми, справді, дуже рідко обговорюємо питання про функціонування цього ключового органу, який ми обираємо. І тільки сьогодні ми довідалися якісь там деталі, скажімо, і тому подібне. Я не ідеалізую роботу Рахункової палати, але як голова Комітету з питань культури і духовності, маючи сьогодні таку нагоду, оскільки ми торкнулися цього питання, я просто хотів відзначити роботу відділу, який контролює заклади культури, Міністерство культури, тобто гуманітарну сферу. Це – Тетяна Зоренко. Ми маємо дивовижні дані, які нам подають щоразу, причому, вбивчі. Вчора комітет розглядав їхній звіт про те, що 63 мільйони неефективно використаних коштів на зйомки кіно. Уявляєте? Це можна зняти п’ять чи шість кінофільмів. Через те я хочу, маючи таку нагоду, не всі там однакові, через те я хотів би просто подякувати Тетяні Зоренко за ті. Але найголовніше, що далі цих цифр це не йде, ми не маємо якогось механізму, як це виконувати, опріч прокуратури. А яка в нас прокуратура, ви знаєте.
Дякую. Олександр Бондар передає право на виступ Кирилу Куликову. Будь ласка.
Шановні колеги, дуже дякую за можливість виступити. У мене була окрема думка на комітеті, тому що я вважаю, що зараз те рішення, яке ми приймемо, буде протирічити закону, по-перше, трудовому закону. Тому що як голова підкомітету бюджетного комітету по Рахунковій палаті, я звернувся до Рахункової палати з вимогою, щоб пан Симоненко був на цьому засіданні. І що з’ясувалося? Сьогодні пан Симоненко знаходиться у відпустці. Згідно до трудового законодавства ми не можемо приймати рішення про звільнення пана Симоненка згідно статті 40. Не допускається звільнення працівника у відпустці. Тому сьогодні, якщо ми приймемо це рішення, це рішення може бути оскаржене в суді. Я як голова підкомітету подавав це ще в грудні і казав, давайте приймати рішення. Сьогодні це рішення виглядає політичним. Тому що багато аудитів, які проводить Рахункова палата не задовольняють владу, воно дає реальний стан.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати! Григорій Смітюх, Партія регіонів. На мою точку зору, людина, яка відпрацювала два терміни в такому важливому контрольному органі як Рахункова палата, на мій погляд, я вважаю, що ми б хотіли послухати його звіт. Тому що людина авторитетна, людина принципова, я особисто його знаю, людина, яка відповідально ставилася до своїх обов’язків, і, розглядаючи питання про його звільнення, то я б вважав, що він повинен бути там хоча би з формальної точки зору. Тому що з повагою до цієї людини, якщо б він свої функції не виконував, то він не міг би такий великий термін працювати на такій важливій посаді. Це моя особиста точка зору. Тепер щодо порядку контролю. Як сталося так, що цілий ряд робітників відповідальних, яких призначає Верховна Рада, і чому профільний комітет, у віданні якого знаходиться ця функція контролю від парламенту, знаходяться люди, які працюють, а насправді вони не мають права займати посади чи те, про що нам повідомив Голова Верховної Ради. Це друге питання. І третє питання.
Завершуйте.
І третє питання. Якщо стоїть питання такого важливого органу, то я рахував би таким чином, що Верховна Рада повинна одночасно внести пропозицію на призначення.
Дякую. Шановні народні депутати! Я просив би, щоб ми розрізняли трудові відносини і конституційні. Коли ми говоримо, я прошу вас, трудові і конституційні. [[Дайте мені матеріал]] . 11 грудня 2010 року закінчився термін повноважень. І ви, шановні народні депутати, в тому числі в комітеті, повинні зрозуміти, що постає питання про легітимність цих документів, які підписуються людиною термін повноважень яких закінчився. Я ще раз хочу вам сказати, шановні колеги, ще раз вам хочу сказати. І треба нам приймати рішення. Бо коли ви говорите про відпустку, то я думаю, що і перед тим, як йти у відпустку, треба було б звернутися до Верховної Ради заявити про це, що я хочу у відпустку йти. А вкинути у Верховну Раду пакет документів про те, щоб призначити на посаду і взагалі ніякого діалогу не вести з Верховною Радою України, я вважаю, що це є виклик по відношенню до Верховної Ради. Шановні колеги! Час на обговорення закінчився. Спокійно! Я розумію всі інтереси. Є інтереси державні, давайте дотримуватися порядку. Я ставлю на голосування. Спокійно! Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Симоненка Валентина Костянтиновича з посади голови Рахункової палати в зв’язку із закінченням терміну повноважень [[реєстраційний номер 8753]]. Прошу голосувати. [[10:16:09]] За-272 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Я прошу вас підтримати прийняття ще двох рішень з цього приводу, а саме: про звільнення з посади Голованя Михайла Михайловича, головного контролера Рахункової палати в зв’язку з закінченням терміну повноважень ще у 2008 році, тим більше, що він перебуває на пенсії. Відповідний проект постанови вам роздано. Це реєстраційний номер 8766. Я прошу проголосувати за проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Голованя Михайла Михайловича з посади головного контролера рахункової палати в зв’язку з закінченням терміну повноважень. Прошу голосувати. [[10:17:11]] За-278 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, я прошу підтримати проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Фліссака Ярослава Антоновича з посади головного контролера Рахункової палати, в зв’язку з закінченням терміну повноважень у 2006 році. Реєстраційний номер 8767. Прошу голосувати. [[10:17:46]] За-279 Рішення прийнято. Я прошу подякувати Валентину Костянтиновичу Симоненку, голові Рахункової палати, а також членам Рахункової палати, які сумлінно працювали на посадах членів Рахункової палати України. Розгляд питання завершено. [[Оплески]] Що, "Володимире Михайловичу"? Із яких мотивів? Питання закінчилось, нема мотивів, я прошу вас. Немає мотивів. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Постанови про календарний план проведення дев’ятої сесії Верховної Ради України шостого скликання. А я прошу вас, шановні колеги, енергію спрямувати на те, щоб проводити консультації і визначатись щодо того, як ми будемо склад Рахункової палати у перші дні наступної сесії. Доповідач – Макеєнко Володимир Володимирович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, комітет на своєму засіданні 15 червня 2011 року розглянув підготовлений відповідно до вимог частини першої статті 83 Конституції України та статей 10 і 19 Регламенту Верховної Ради України, проект календарного плану проведення дев’ятої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Проектом календарного плану пропонується розпочати пленарне засідання 6 вересня 2011 року, а закінчити роботу 13 січня 2012 року. Згідно з Постановою Верховної Ради України від 31 травня 2011 року перше засідання Верховної Ради України на початку дев’ятої сесії проводиться як урочисте з нагоди відзначення 20-ї річниці проголошення Незалежності України за участю народних депутатів Верховної Ради України першого скликання. На час проведення дев’ятої сесії Верховної Ради України проектом календарного плану передбачено для роботи в пленарному режимі 9 тижнів, для роботи в комітетах, в комісіях і фракціях – 6 тижнів, для роботи народних депутатів України з виборцями – 4 тижні та проведення 9 "годин запитань до Уряду" у Верховній Раді України. Комітет прийняв рішення внести на розгляд Верховної Ради України зазначений проект постанови і рекомендувати Верховній Раді України розглянути та підтримати його. Просимо підтримати. Дякуємо за увагу.
Шановні колеги, можемо ставити на голосування? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про календарний план проведення дев’ятої сесії Верховної Ради України шостого скликання [[реєстраційний номер 8691]]. Прошу голосувати. [[10:21:06]] За-278 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про відкликання деяких проектів законів. Є потреба доповідати це питання? Немає? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про відкликання деяких проектів законів України [[реєстраційний номер 8682]]. Прошу голосувати. [[10:21:44]] За-275 Рішення прийнято. Зараз. Наступне – включення до порядку денного. Шановні колеги, нам потрібно розглянути проект Постанови про зняття з розгляду окремих законопроектів. Вам розданий перелік. Він був узгоджений між фракціями і комітетами. Немає застережень? Можемо ставити на голосування? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду окремих законопроектів [[реєстраційний номер 8744]]. Прошу голосувати. [[10:22:39]] За-272 Рішення прийнято.
Шановні колеги, переходимо до розділу "Включення до порядку денного сесії". Ставиться на голосування питання про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення спільної діяльності [[реєстраційний номер 8721]]. Прошу голосувати. [[10:23:28]] За-245 Включений в порядок денний. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо тимчасового зменшення ставок акцизного податку [[реєстраційний номер 8731]]. Прошу голосувати. [[10:24:10]] За-257 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного сесії законопроекту за номером 8757 - проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" [[щодо свідоцтва]]. Прошу голосувати. [[10:24:45]] За-249 Включено до порядку денного. Я просив би комітети по можливості сьогодні розглянути ці законопроекти з тим, щоб ми завтра могли їх винести на розгляд сесійної зали. Переходимо до розділу другого читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення деяких норм Податкового кодексу України]] [[реєстраційний номер 8217]]. Доповідає голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Цей проект готувався у співпраці з народними депутатами України, профільними асоціаціями, Міністерством фінансів України, Державною податковою службою, експертними науковцями, народними депутатами як профільного комітету, так і інших комітетів. Було сформовано коло питань, які, на наш погляд, потребували якнайшвидшого вирішення. До другого читання до цього проекту закону внесення змін до Податкового кодексу надійшло біля 600 поправок, 367 з яких було враховано, 228 відхилено. Мотивацію відхилення цих пропозицій ми стисло виклали у порівняльній таблиці. По кожній пропозиції, особливо відхиленій, у нас приводилась достатньо довга і гостра дискусія. Тобто всі позиції, які є в таблиці, вони проходили через окремі робочі групи, яких за цей період часу було більше 50. Для обговорення законопроекту тих або інших проблем ми використовували також веб-сайт комітету і спілкування через засоби саме цього інструменту. Опрацьовано велику кількість письмових звернень платників податків. Більш ніж 50 проектів змін до Податкового кодексу, які були зареєстровані суб’єктами законодавчої ініціативи як народними депутатами, так і Кабінетом Міністрів, також знайшли своє відображення в цьому проекті, 8217, який підготовлений для розгляду в другому читанні. Велика кількість з яких була також врахована. Тому комітет готовий для того, щоб розглядати проект змін, системний проект змін до Податкового кодексу в другому читанні. Дякую.
Так, шановні колеги, йдемо за другим читанням. А хто буде представляти Кабінет Міністрів? Є, да? По першій поправці наполягаєте? Ні. Національний банк, 4-а. Немає. Бондарєв, 5-а? Немає. Не наполягає, вірніше. Клименко, 8-а. Не наполягає. Шпенов, 10-а. Не наполягає. Королевська, 12-а. Не наполягає. Ляпіна, 18-та. Не наполягає. Воропаєв, 20-а. Не наполягає. Кінах, 21-а. Анатолій Кирилович? Мікрофон будь ласка.
Шановні народні депутати! Рішення комітету погоджено з автором законодавчої ініціативи. Заперечень немає.
Так, дякую. Тобто, Анатолію Кириловичу, я зрозумів, що ви на своїх поправках не наполягаєте? Дякую. 35-а, Бондарєв. Ні. Терьохін, 36-а. Не наполягає. Бондарєв, 39-а. Кармазін, 45-а. Юрій Анатолійович? 45-а відхилена. Наполягаєте? Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Ну ми з вами побачили, що наробив Податковий кодекс. Якщо кадрова революція, яка зроблена, – це був "кадровий Чорнобиль", то це податковий геноцид. Через це я наполягаю, щоби підпункт 21.29 пункту 21 залишити в чинній редакції. І переконаний, що це буде правильно. Там мова йде про слова "контроль за додержанням" доповнити словами "норм з регулювання обігу готівки крім банків та.". Дякую.
Так, 45-а поправка Кармазіна ставиться на голосування, прошу визначатись. [[10:30:33]] За-6 Не підтримано. Полянчич, 48-а, не наполягає. Шпенов, 51-а, не наполягає. Воропаєв, 52-а, не наполягає. Ляпіна, 55-а, не наполягає. Корж, 60-а, не наполягає. Клюєв Сергій, 68-а, не наполягає. 69-а, Воропаєв. Юрію Миколайовичу, ви на жодній своїй не наполягаєте?
Нет, нет, нет, наполягаю на отдельных.
Там є. Ясно, добре. Так, Терьохін, 72-а, не наполягає. Бондарєв, 73-я, не наполягає. Королевська, 79-а, не наполягає. Терьохін, 80-а. Так, Хомутиннік, 82-а? Не наполягає. Терьохін, 87-а. Ні. Бондарєв, 93-я. Не наполягає. Ляпіна, 95-а. Ні? Не наполягає. Ващук, 101-а. Не наполягає. Шпенов, 103-я. Воропаєв, 109-а. Ні. І 108-а також його. Бондарєв, 111-а, 112-а. Не наполягає. Кабінет Міністрів, 113-а. 114-а, Бондарєв. Не наполягає. 116-а, Воропаєв. Не наполягає. Нацбанк, 117-а. Терьохін, 120-а. Не наполягає. Ляпіна, 124-а. Не наполягає. Мірошниченко, 125-а. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, поправка за номером 125 стосується мораторію на перевірки суб’єктів господарювання, які працюють за спрощеною системою оподаткування. Ми вже один закон мій прийняли з цього приводу, і це другий, який іде у системній єдності. На жаль, окремий мій закон не поставлений на голосування, але ця поправка такого самого змісту. Тому я прошу є підтримати і таким чином ми врегулюємо питання перевірок малого і середнього бізнесу надмірного. Дякую.
Я можу підтвердити, що, дійсно, не дійшла черга по окремому законопроекту Юрія Романовича, тому є сенс проголосувати саме у цьому Податковому кодексі і зняти саме той з розгляду і все.
Тобто комітет підтримує?
Так, ми підтримуємо.
А чому відхилив?
Тому що це розглядалося окремим законопроектом і стоїть у порядку денному.
Зрозуміло. Я ставлю 125-у поправку Мірошніченка на підтримку. Прошу голосувати. Голосуємо. [[10:34:26]] За-246 Підтримана поправка 125-а. Так, Ляпіна, 126-а. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Ляпіна, партія "За Україну!". У зв’язку з тим, що тільки-що була врахована Мірошниченка, я не буду наполягати на своїй, тому що це так само стосувалося обмеження контролю за малим бізнесом.
Дякую. 127-а, Ващук? 129-а, Ващук?
Не наполягаю.
Так, дякую. Так, Катерина Тимофіївна не наполягає на своїх поправках. Полянчич, 136-а? Не наполягає. Ляпіна, 137-а. Будь ласка, мікрофон.
Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!". Шановні колеги, це поправка, яка стосується проведення того самого відомого всім нам контролю додаткового, форма контролю, яка була введена цим Податковим кодексом. І цей контроль фактично не корелюється Законом про державний нагляд [[контроль]]. Він здійснюється без відповідних попередніх процедур, без погодження, без направлення. І вже сьогодні, навіть маючи мораторій на перевірку суб’єктів малого бізнесу, все одно ми маємо напруження в зв’язку з цією статтею. Тому я розумію, що податкова боїться втратити кожну краплину своїх можливостей, але це те, чим треба жертвувати. Тому я би попросила підтримати цю поправку.
Так, 126-а. Яка 126-а? 137-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:36:24]] За-8 Не підтримана. Бондарєв, 139-а. Не наполягає. Ляпіна, 142-а.
Дякую, колеги. Ляпіна, партія "За Україну!". Шановні колеги, це стосується впорядкування питання оформлення результатів контролю. На мій погляд, це важливе питання, і воно корелюється з попереднім рішенням про невиключення фактичних перевірок. Тому я розумію, що зараз ви його не врахуєте, але я звертаю увагу на те, що це залишається питанням болючим, і, не врегульовуючи його, ми фактично не даємо можливості далі впорядковувати відносини між податковою і платниками податків.
142-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:37:31]] За-16 Не підтримана. Нацбанк, 145-а. Не наполягає. 148-а, Ляпіна.
Ляпіна, партія "За Україну!" Шановні колеги, це так само стосується питання контролю. Фактично ця поправка також корелюється з питанням виключення фактичних перевірок, які тільки що вами не були виключені. Тому я не наполягаю на цій поправці, це, ну, як би йде в ряду однакових поправок.
Дякую. 149-а, 150-а, 151-а, 152-а. Королевської. Не наполягає. 156-а її ж. Ні. 159-а, Королевська. 160-а. Воропаєв, 165-а. Не наполягає. Ващук, 166-а. Не наполягає. Бондарєв, 171-а. Не наполягає. 174-а, Нацбанк. Не наполягає. Хомутиннік, 195-а. Не наполягає. Терещук, 198-а. Не наполягає. Полунєєв, 199-а. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, тут в таблиці є примітка, що ця поправка була відхилена, справді, її треба підтримати, її підтримав комітет – це помилка. Чому? Це зеркальна стаття, яка стосується законопроекту, який сьогодні буде обговорюватися – 7351: про стосунки між кредиторами і позичальниками. І стосується вона того, що сумлінні позичальники, які в процесі реструктуризації сплачують відсотки по кредиту, банк має право зменшувати їх основну заборгованість на 0,5 відсотка, це буде стимулювати повернення кредитів банкам. Тому ми просимо поставити цю статтю на голосування і її підтримати. З Міністерством фінансів це питання тільки що ми уточнили і Міністерство фінансів не заперечує.
Комітет.
Я можу підтвердити позицію автора і в тому числі інших авторів, Воропаєва: якщо буде підтримка Міністерства фінансів, то Комітет також підтримає цю.
Анатолій Іванович.
Дякую. Але ми не підтримуємо цю позицію, тому що там будуть значні втрати бюджету.
Я не почув. "Не підтримуємо"?
Не підтримуємо, да.
Ясно.
Відхилена поправка комітетом. Автор наполягає, 199-а, я ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[10:40:44]] За-4 Не підтримана поправка. 200-а, Сушкевич – не наполягає. Ляпіна, 201-а – не наполягає. Королевська, 207-а – не наполягає. Клименко, 209-а – не наполягає. 210-а Ващук – не наполягає. Майборода, 212-а, - не наполягає. Клименко, 219-а – не наполягає. Клименко, 220-а – теж саме. Так, Кінах не наполягає. Так, Корж, 241-а – не наполягає. Кабінет Міністрів, 256-а, не наполягає. Королевська, 257-а, не наполягає. Забарський, 262-а, не наполягає. Корж, 263-я, не наполягає. Ващук, 270-а, не наполягає. Нацбанк, 272-а, не наполягає. 273-я, Клименко, не наполягає. Клименко, 279-а. Клименко, 284-а, шоста, не наполягає. Клименко, 303-я, не наполягає. Клименко, 305-а – те ж саме. Ляпіна, 320-а, не наполягає. Бондарєв, 334-а, не наполягає. Королевська, 338-а, не наполягає. Кабінет Міністрів, 346-а, не наполягає. 347-а, Воропаєв. Мікрофон, будь ласка.
Я снимаю все свои поправки дальше, потому что не вижу смысла об этом говорить, если здесь, в зале, обманывают. Если сейчас мы договариваемся об одном, и это на самом деле, если поправку 199-ю мы не примем, то у нас не будет работать другой закон, который мы должны голосовать. И после этого о чем-то говорить я не вижу смысла. Я снимаю все свои поправки.
Яку поправку ви маєте на увазі?
Я снимаю все свои правки.
А про яку ви говорили, що треба прийняти?
Адаме Івановичу, можна, я прокоментую?
199-а? Ясно. Віталію, ми в кінці повернемося до цього. Ми давайте пройдемо по поправках. Ще не вечір. Ващук, 349-а, не наполягає. Майборода, 353-я, не наполягає. Так, Воропаєв не наполягає. Шпенов, 358-а Не наполягає. Полянчич, 369-а. Не наполягає. Забарський, 378-а. Нне наполягає. Бондарєв, 385-а. Не наполягає. Воропаєв, Майборода, 394-а. Не наполягає. Корж, 395-а. Не наполягає. Кінах. Познімали. Полянчич, 411-а. Не наполягає. 419-а, Кабмін. Не наполягає. 421-а, Пеклушенко. Не наполягає. Полянчич, 424-а. Не наполягає. Ващук, 440-а. Не наполягає. Кабмін, 442-а. Не наполягає. Гордієнко, 444-а. Мікрофон, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги! Я хотів би привернути увагу до надзвичайно серйозної проблеми – це проблема рентних платежів. Мною підготовлений окремий законопроект щодо цього, і якраз ця пропозиція з того законопроекту. Мова йде про те, щоб саме трішки збільшити рентні платежі. Я хотів би довідково сказати, що рентні платежі за видобутий газ, нафту і газовий конденсат у нас в Україні в чотири рази менше ніж в Росії. І у рази, у рази менше ніж за кордоном. Але б які уряди не мінялися, не хочуть збільшувати рентні платежі і шукати додаткові джерела для бюджету. Аби була врахована дана поправка, додатково до державного бюджету надійшло б близько 10 мільярдів коштів. То можливо б нам би й не потрібна була потім пенсійна реформа. Я наполягаю і прошу поставити на голосування дану поправку.
Ставиться на голосування 444-а поправка Гордієнка. [[10:47:09]] За-33 Не підтримано. 445-а, Гордієнко. Будь ласка, мікрофон.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я розумію логіку, що, звичайно, віддати майже 10 мільярдів з тих прибутків, які покладуться в кармани, це надзвичайно спокусливо, ніхто на це не піде. Але я хочу, щоб про це знав народ України, що у нас просто цинічно грабуються надра України. І ми вже просто колоніально йдемо по шляху колоніальному: як грабуються колоніальні країні, так і грабуються надра рідної України. Я все-таки прошу 445-у поправку поставити на голосування. І ми будемо бачити: хто за те, щоб наповнювати бюджет і раціонально використовувати наші надра.
Комітет не підтримує таку пропозицію.
445-а ставиться на голосування. [[10:48:19]] За-32 Не підтримано. Палиця, 446-а. Не наполягає. Клюєв, 449-а. Не наполягає. Ващук, 453-я. Не наполягає. Іваненко, 454-а. Не наполягає. Кабінет Міністрів 473-я. Не наполягає. 475-а, Колесніченко. Не наполягає. Колесніченко, 477-а. Не наполягає. Так. Терещук 486-а. Не наполягає. Дев’ята ще його. Не наполягає. Клюєв, 495-а. Не наполягає. Терьохін, 499-а. Не наполягає. Шпенов, 501-а. Ні. Кабінет Міністрів, 504-а. Ні. 506-а, Ткач. Не наполягає. Забарський, 507-а. Ні. 509-а, Кармазін. Не наполягає. 511-а, Кінах. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, одна із головних складових податкової системи – це виконання не тільки фіскальних функцій по наповненню державного і місцевих бюджетів, але й створення стимулів для підвищення ділової активності. На жаль, відхилені практично всі поправки, які спрямовані на модернізацію економіки України, її структурні зміни, підвищення конкурентоспроможності. Такі, як 229-а, 230-а, яка спрямована на модернізацію основних фондів, 511-а, яка давала можливість відновлення легкої промисловості, особливо в режимі критичного імпорту тобто обладнання, яке не виробляється в Україні. Аналогічне відношення до поправок по модернізації розвитку суднобудування, інших. Я звертаю на це увагу Кабінету Міністрів і впевнений, що такими діями економіка України не буде конкурентоздатною. Дякую.
511-а поправка ставиться на голосування. 511-а. Комітет, будь ласка, як ви?
Позиція комітету в цьому питанні була погоджена з урядом. І розрахувавши, уряд дав розрахунки і висновки, що це будуть додаткові втрати бюджету. Тому, якщо можливо, надати першому заступнику міністра фінансів слово для коментаря.
Анатолію Івановичу, по 511-й.
Дякую. Це стосується, зазначена поправка стосується звільнення від оподаткування податком на додану вартість ввезеного на митну територію України обладнання комплектуючих, а також сировини і матеріалів для потреб легкої промисловості. Оскільки податок на додану вартість, він стосується виключно оподаткування в кінцевому підсумку товарів, які продаються кінцевому споживачу. Тому ми вважаємо, що він нейтральний для оподаткування на кордоні і в подальшій переробці. Тому ми не підтримуємо зазначену пропозицію.
Я так розумію, уряд не підтримує поправки. 511-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:52:10]] За-5 Не підтримана. 509-а. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я пропоную поправку, зміни внесені до підпункту [[509-а поправка]] зміни внесені до підрозділу два виключити. Аргументую. В даному підрозділі пропонується не поширювати на операції з постачання брикетів і гранул товарної підкатегорії УКТЗЕД 4401309000 чинну норму щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість до 1 січня 2014 року, операцій з постачання деревини товарних позицій 4401. У разі прийняття такої пропозиції, операції з постачання брикетів та гранул товарної підкатегорії підлягатимуть оподаткуванню податком на додатну вартість на загальних підставах. На території України справлятиметься ПДВ за ставкою 20 відсотків, а при експорті застосовуватиметься нульова ставка. На мою думку, відміна податкових пільг з ПДВ та запровадження 20-відсоткової ставки щодо зазначеної у проекті категорій деревини для вітчизняних суб’єктів господарювання, що не займаються експертною зовнішньоекономічною діяльністю.
Дякую. Завершуйте, Юрію Анатолійовичу.
Дякую. На мою думку, це матиме негативні наслідки і, як результат, створення соціальної напруги серед відповідних суб’єктів господарювання. Також треба було б підпункт 15 і підрозділу 2 залишити в попередній редакції. А саме, там було записано: ".тимчасово до 1 січня 2014 операції з постачання відходів і брухту чорних і кольорових металів, зернових культур товарних позицій 1001 і 1008, крім товарної позиції 1006 та товарної підкатегорії технічних культур, товарних позицій крім їх першого постачання сільгосппідприємствами-виробниками зазначених товарів, деревини товарних позицій, в тому числі операцій з імпорту таких товарів, звільняється від оподаткування податком на додану вартість". Вважаю, що це стимулювало б промисловість. І не можу зрозуміти, чому ми, пане Віталію, ви попрацювали дуже серйозно над цим законом, але є такі шпарини, які мені не зрозумілі. І я прошу визначити свою принципову позицію. Дякую.
Дякую.
Юрію Анатолійовичу, я вам.
Зараз, зараз.
Вам необхідно розібратися в цій пропозиції. Чому? Тому що все, що ви сказали з точністю до наоборот, як кажуть. Тому що ця позиція, навпаки, дозволяє відшкодовувати ПДВ продуктом переробки деревини, тобто брикетом та гранулами. Ви пам’ятаєте, що Податковим кодексом ми заборонили відшкодовувати ПДВ до 1 січня 2014 року на брухт металів, на деревину та зернові культури. Цією позицією ми, навпаки, відновлюємо ту норму, щоб надати можливість, додатковий ресурс у вигляді податку на додану вартість, тобто 20 відсотків, для тих продуктів, які не є сировиною, а є продуктами переробки певної. Такими, якими є брикети і гранули.
Я ставлю на голосування 509-у поправку. Прошу визначатись. [[10:55:44]] За-4 Не підтримано. Майборода, 519-а – не наполягає. 512-а, 512-а. Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, я дуже вас прошу, вашої уваги на хвилинку і підтримки. Вчора і виступала і розказувала, яка шкода від відміни старої системи сплати ПДВ для селян. Якщо ми зараз не врахуємо мою правку, ми з кишені кожного селянина забираємо кошти, які вони додатково отримали за здане молоко і м’ясо. Це 20 відсотків їх стали акумулювати у центральний фонд і теж обіцяють віддати селянам. Але зібрали одну четверту від того, що фактично отримували селяни. На сьогодні вони б отримали 870 мільйонів. У фонд зібрали 222 і збираються їх розділити не селянам, а дати на будівництво нових комплексів. Це добре, але.
Завершуйте.
Це добре, але ми ж їх забираємо у кишені тих селян, які з усієї сили тримають корів. Будьте добрі, підтримаємо цю поправку, бо уже сьогодні наші діти п’ють сухе молоко розведене. Що ж ми робимо? Корів вирізають в Україні. Це не ті гроші для бюджету, за які уряд має боротися. Це селянські гроші, вони завжди були ними і давайте їх оставимо їм.
Дякую. Комітет, будь ласка.
Я можу прокоментувати цю позицію. Дійсно, така проблема існує, про яку наголосила Катерина Тимофіївна. І ми обсуждали це питання у комітеті. І на сьогоднішній день, дійсно, недовиконання плану бюджетних надходжень по цій позиції складає менше 30 відсотків. Тобто з тих, які мали бути у бюджеті 870 мільйонів, отримали тільки 222. Але ми домовились з урядом на рівні першого віце-прем’єр-міністра, що дати строк до осені посилити адміністрування цього податку, податку на додану вартість, і вийти на необхідний рівень виконання бюджетних надходжень. Тому дали таку, так би мовити, відстрочку до осені, щоб вирішити це питання. Якщо питання не буде вирішене, то будемо повертатися у вересні чи в жовтні до цього і голосувати. Тому зараз позиція комітету про відхилення і.
[[Не чути]]
Я ставлю на голосування 512-у поправку. Прошу голосувати. [[10:59:13]] За-80 Не підтримана. 513-а, Ващук. Не наполягає. Терьохін, 517-а. Не наполягає. Єдін, 520-а. Не наполягає. Мошак, 521-а. Не наполягає. Забарський, 523-я. Не наполягає. 525-а, Терьохін. Не наполягає. Зац, 528-а. Не наполягає. Майборода, 530. Не наполягає. Клюєв, 533-я. Не наполягає. Хомутиннік, 538-а. Не наполягає. Єдін, 540-а. Не наполягає. 542-а, Терьохін. Не наполягає. Забарський, 543-я. Не наполягає. 544-а, Царьов. Не наполягає. Святаш, 549-а. Не наполягає. Терьохін, 551-а. Не наполягає. 552-а, Климець. Не наполягає. Корж, 553-я. Не наполягає. 557-а, Терьохін. Не наполягає. Королевська, 558-а. Не наполягає. Царьов, 560-а. Не наполягає. Кармазін, 567-а. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу! Я зразу скажу по 567-й і по 569-й, щоб потім не брати слово, зекономити час.
Так, будь ласка.
Суть моєї пропозиції зводилась до того, щоб ті назви, які були, замінити словами, скажімо, так було: "Міністерство економічного розвитку, торгівлі". Замінити уніфікованими термінами: "Орган центральної виконавчої влади з питань економіки і торгівлі" у відповідному відмінку. Тобто я закликаю, в принципі, народних депутатів при підготовці всіх законопроектів вживати терміни в законах так, щоб потім не треба було переробляти закони на догоду до указам Президента, які можуть записатися за 5 хвилин. Але в даній конкретній ситуації і в наступній 569 поправці виключення взагалі відбулося пункту п’ятого, тому відпадає необхідність до цієї поправки, бо іншою поправкою цей пункт виключено. Через це, Адам Іванович, в принципі я кажу як треба ставити питання, але не.
Тобто знімаємо це питання.
Так, ставлю на голосування 567-у. Прошу визначатися.
Не треба? Вибачте. Так, 569-а, також не голосуємо? Добре, дякую. Сушкевич – 574-а. Не наполягає. 576-а – Кабмін, не наполягає. 589-а – Кармазін. Не наполягає.
580-а, Адаме Івановичу!
П’ятсот, почекайте. 580-а? Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я прошу уваги! Мова йде про те, що в 580-й поправці, яка відхилена, до речі, без мотивування. Це щось не похоже на вас, ви весь час мотивували. Я пропоную частину п’ятнадцяту статті 106 залишити в чинній редакції. Народним депутатам, хто не пам’ятає чинної редакції, я нагадаю. Там написано, що строк давності щодо стягнення недоїмки, пені та штрафів не застосовується в Законі "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Тобто, вважаю, що застосування нової редакції призведе до порушення прав інших платників страхових внесків щодо рівності їх перед законом. Крім того, вона не узгоджується з положеннями статті 25 Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" і получається, що одним людям все може списуватись, а на інших йдеться навантаження. Це порушення конституційної норми про рівність громадян. Дякую.
580-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:04:21]] За-14 Не підтримана. По 583-й, Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, ця поправка передбачає збільшити з одного відсотка до 1,5 відсотка – збір на розвиток виноградарства, садівництва і хмелярства. Я хочу сказати, що таке серйозне збільшення цього збору без обговорення і висловлення думки галузевих асоціацій є, скажімо так, недалекоглядним. З приводу збору на розвиток хмелярства є позиція асоціації Укрпива, яка говорить про недопустимість такого податку. У першу чергу, мова йде про те, що такого збору немає у жодній цивілізованій європейській державі. Відрахування 1 проценту на розвиток хмелярства є непрозорим. За висновками фахівців Генерального департаменту ЄС сільського господарства хмелярство є одним із найбільш прибуткових галузей рослинництва. Тому я прошу підтвердити цю поправку голосуванням у Верховній Раді України.
583-я поправка ставиться на голосування на предмет підтвердження. Прошу голосувати. [[11:06:04]] За-246 Підтримана поправка. 586-а, Васадзе. Не наполягає. Пеклушенко, 587-а. Не наполягає. Пеклушенко, 588-а. Не наполягає. Пінчук, 589-а. Не наполягає. Терьохін, 591-а. Не наполягає. Романюк, 595-а? Не наполягає. Так, шановні колеги, ми пройшли всі поправки. Була пропозиція ще раз повернутися до поправки 199-ї. Будь ласка, Анатолій Іванович Мярковський.
Дякую. Получилася просто помилка, тому що ми подумали, що голосується 195 поправка, але річ йшла про 199-у. 199-у, уряд підтримує врахувати цю поправку. Дякую.
Так, шановні колеги! Уряд 199-у поправку підтримує. Ми вже її голосували, тому проведемо два голосування. Я ставлю першу пропозицію. Хто за те, щоб повернутися до 199-ї поправки, прошу голосувати. [[11:07:33]] За-252 Повернулися, 252. Тепер ставлю на голосування про врахування 199-ї поправки, автором якої є колега Полунєєв. Прошу голосувати. [[11:07:58]] За-251 Прийнята поправка. Так, усі поправки, шановні колеги, ми пройшли. У нас є можливість поставити на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону – про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення деяких норм Податкового кодексу України]] [[реєстраційний номер 8217]]. Прошу голосувати. [[11:08:41]] За-264 Прийнято. Дякую і профільному комітету, і тим, хто працював над удосконаленням Податкового кодексу, дійсно, потрібно виправити те, що ми з вами маємо можливість зробити. Так, шановні колеги, зараз ми мали б розглядати законопроект 8403, але ось-ось надійде таблиця. Коли вона буде, ми тоді до неї, до цього проекту повернемося. Розглядається питання: проект Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я щодо удосконалення надання медичної допомоги [[реєстраційний номер 8602]]. Доповідає голова Комітету з питань охорони здоров’я Тетяна Дмитрівна Бахтеєва. Будь ласка, Тетяна Дмитрівна.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Законопроект 8602 был рассмотрен и поддержан Верховной Радой 16 июня в первом чтении. Проголосовало 306 народных депутатов. Это говорит, что сегодня понимание системы здравоохранения рассматривается Верховной Радой без политики, без популизма. Существующий закон был принят еще 19 ноября 1992 года – почти 20 лет. И с тех пор вносились некоторые только косметические изменения, которые не касались абсолютно фундаментальных основ. Существующие нормы законодательства предусматривают такие устаревшие нормы, как финансирование, не лечение больного, а финансирование койки, которые очень часто, мы знаем, пустуют. Сегодня аналитически дается обоснование о том, что каждая третья койка занимается не обоснованно. Поэтому сегодня мы имеем очень страшную демографическую ситуацию. Поэтому все усилия парламента, Президента и правительства должны быть направлены на поддержку системы здравоохранения. Прежде всего мы достигнем четкого размежевания первичной, вторичной и третичной помощи, что до сих пор нет; права свободного выбора пациентом своего врача первичной медицинской помощи. Это очень важно, это создаст конкуренцию. Четкая структура медицинских направлений на каждый уровень медицинского обследования. Это даст большую эффективность. И, конечно же, законодательное определение таких очень важных видов помощи, как экстренная полиативная и медицинская реабилитация, которой сегодня никто не занимается. Определение структуры медицинских стандартов, которые будут обязательными для всех форм лечебных учреждений любой собственности. Мы получили 82 поправки. Полностью учли 44, частично – 3. И 35 пришлось отклонить. Из отклоненных поправок некоторые не отвечают требованиям Регламента Верховной Рады, некоторые не меняют сути существующей редакции, а некоторые уже дублируют те, которые были учтены. Поэтому Комитет по вопросам здравоохранения выражает огромную благодарность всем народным депутатам, которые приняли участие в подготовке данного законопроекта ко второму чтению и мы очень надеемся, что солидарность парламента в принятии данного закона, она будет очень правильной и очень необходимой долгожданной для всего украинского народа. По поправкам.
Так, ідемо за поправками. 1-а поправка, Яценюк. Будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати України, сьогодні у парламенті розглядається дві найбільш резонансні і найбільш суттєві реформи в країні. Перше – це реформа системи охорони здоров’я, друге – це реформа пенсійної системи. Іншими словами, від сьогоднішнього рішення Верховної Ради України залежить, яка буде Україна: чи буде вона здорова і чи пенсіонери будуть отримувати гроші, чи вони все-таки будуть злиденні. Статистика останніх декількох років каже наступне, населення України щорічно зменшується. Погляньте на статистичні дані першого кварталу, проти 153 тисяч смертей тільки 100 тисяч народжуваності. Тому прийняття цього закону є основоположним для того, щоб якісно змінити систему медицини. Сподіваюсь на те, що цілий ряд поправок, які внесені до цих двох законів, будуть враховані парламентом. За інших обставин це не буде реформою. Дякую за увагу.
Спасибо большое.
1-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:14:03]] За-15 Не підтримана. Григорович, 3-я поправка. Не наполягає. Сухий, 7-а. Мікрофон, будь ласка.
Шановна Тетяно Дмитрівно, я думаю, що комітет міг ми врахувати цю поправку. Вона і не порушує 116 статті і не суперечить концепції. Шановні колеги, я прошу, мене послухайте. Визначення медичної допомоги, закон пише "діяльність професійно підготовлених медичних працівників, і все". Ви мені вибачте, це ж не тільки лікарі, медичну допомогу надає весь персонал. А попробуйте обійтися без молодшого персоналу, без няні, без санітарок, без того інженера, який готує і подає кисень в палати, без того, який готує, підготовлює і обробляє операційні, без водія, який там. Тому я запропонував: медична або лікувально-профілактична допомога – це процес і результат діяльності закладів охорони здоров’я у складі професійних медичних працівників з надання медичних та інших послуг. Послуга ж може бути і профілактичною. Флюорографія, наприклад, вона ж не лікує, чи рентген-установка. Тому я думаю. Я думав, що вона врахована. Тільки тепер подивився, коли ви прийшли, Адам Іванович, по відхилених поправках. Прошу.
Уважаемый Ярослав Михайлович предлагает термин "медицинская помощь" определить не только как процесс деятельности медицинских работников, но и как результат деятельности. С юридической точки зрения, это является некорректным, так как процесс не может одновременно быть и результатом. Это совершенно разные категории, поэтому комитет предлагает оставить действующую редакцию закона.
7-а поправка ставиться на голосувати, прошу визначатися. [[11:16:06]] За-8 Не підтримана. 9-а, Королевська, не наполягає. Григорович, 10-а. Мікрофон, будь ласка.
Шановна Тетяно Дмитрівно! Поправка номер 10. Я пропоную визначити, що таке "хоспіс", що таке термін "лікарня інтенсивного лікування" і що таке "центри первинної допомоги". Оскільки це буде зрозуміло нашим виборцям і лікарям. Дана поправка відхилена. Як ви вважаєте, чи треба це роз’яснити в якомусь законодавстві, чи в цьому чи в іншому?
Спасибо, Лилия Степановна. Очень правильна ваша корректировка. Эти термины очень нужны, но они будут в другом законе, который уже готовится об учреждениях здравоохранения, который будет представлен в сентябре. Поэтому спасибо.
Не наполягає, я так розумію? Кармазін, 11-а, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я дивлюся, що законопроект суттєво перероблений після того як його подав уряд і проаналізувавши бачу, що тут, мабуть більше поправок Бахтеєвої ніж всього уряду разом взятих. У мене тільки питання до вас як до керівника комітету, я звісно бачу, що це ви серйозну, колосальну роботу проробили і професійну. А чому ви не вносите ті закони, про знешкодження шкоди від тютюнопаління і так далі? Які вносили, є в порядку денному, чому не ставиться? Я після того, що побачив ваші визначення щодо паліативної допомоги, я свою 11-у поправку не наполягаю на голосуванні, Адаме Івановичу. Але я наполягаю, щоб ви, Тетяно Дмитрівно, дали відповідь, чому уряд так погано спрацював, що треба вносити ще 140 поправок до такого маленького закону, і чому не вноситься той закон, про який я кажу, який буде запобігати шкоді.
Уважаемый Юрий Анатольевич! Ваша поправка она включена.
Він не наполягає, не треба, Тетяно Дмитрівно. 12-а поправка. 12-а, будь ласка, Яценюк.
Шановні народні депутати! Чи дає відповідь на питання, яка медична допомога надається в Україні даний законопроект? У мене просте запитання, у нас є безкоштовна медицина в Україні, чи вона є тільки в рішенні Конституційного Суду і в нормі Конституції України. Чи знає хтось хоча б один приклад отримання безкоштовної медичної допомоги сьогодні в Україні? Будь-які медичні препарати, будь-який лікар – це все сьогодні коштує грошей. Саме тому я вимагаю, щоб у даному законопроекті було чітко передбачено про те, який державний гарантований і підкреслюю, безоплатний обсяг надання медичної допомоги дає українська держава? Перестаньте дурити народ, в Україні сьогодні немає безкоштовної медицини, прогарантуйте людям конкретний перелік конкретних медичних послуг за яких держава покриває 100-відсотків всіх витрат.
Уважаемый Арсений Петрович! 49 статья Конституции дает возможность предоставление бесплатной медицинской помощи в государственных и коммунальных лечебных учреждениях. И поэтому Конституция – это высший Закон, и дублировать ваше предложение, конечно же, просто нет смысла. Поэтому мы не внесли вашу поправку.
Воно то не завадило б. Ставиться 12-а поправка на голосування. Прошу голосувати. [[11:20:09]] За-40 Не підтримано. По 13-й поправці, будь ласка, Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський "Наша Україна". 13-а поправка пропонує викласти 8 статтю відповідно до чинної редакції основ законодавства України про охорону здоров’я. Я прошу звернути увагу на 15-у позицію, щодо якої не запропоновано жодної поправки в тексті. Однак, зліва ми читаємо текст, який відповідає Конституції на безоплатне отримання в державних комунальних закладах охорони, а зправа без внесення жодної поправки – зовсім інший текст, має право на отримання медичної допомоги. Це ревізія конституційної норми, хоча й до того зроблена комітетом без фіксації відповідної поправки. І тому я вважаю, що цей абзац у правій колонці просто не повинен розглядатися. А може існувати тільки 15-а позиція в редакції лівої колонки, оскільки жодної поправки на цю тему немає. Я би просив проголосувати це.
Так, 13-а поправка, яка врахована, ставиться на. 13-а поправка. Шановні колеги, давайте ми поступимо по-іншому. Якщо ми підтримаємо в цілому, або не підтримаємо 13-ї поправки. Ключковський, будь ласка.
Адаме Івановичу, у тексті таблиці не існує жодної поправки, яка змінює перший абзац 8 статті. Однак, в правій колонці міститься інша редакція, ніж у лівій колонці. Таким чином ця редакція змінена не відповідно до Регламенту, без внесення відповідних поправок. І тому ця права колонка стосовно 8 статті не має права на існування взагалі, вона суперечить Регламенту. Має залишатися ліва колонка 15-ї позиції.
Уважаемый Адам Иванович!
Зараз, я поясню. Давайте ми, шановні колеги, не плутайте головуючого і самі себе, тут все написано правильно. Бахтеєва внесла поправку про те, що 8 статтю викласти не в тій редакції, яку ми прийняли в першому читанні. А вона пропонує нову редакцію, є текст у правій є текст, є текст правої колонки. І в правій колонці немає того, що було в лівій колонці, де йдеться про 15-у позицію. Тому давайте ми залишимо, ми давайте залишимо редакцію першого читання. Я ще раз повторюю, давайте залишимо. Юрію Анатолійовичу, будете головувати, тоді будете розказувати. Я ставлю на голосування про те, щоб з приводу 13-ї поправки залишити редакціюпершого читання. Прошу голосувати. [[11:23:47]] За-263 Шановні колеги, не виривайте з контексту 15-у, 20-у чи яку позицію. Мова йде про статтю, а не про позицію. І ми проголосували статтю в редакції тій, в якій треба. Наступна – 20-а, Королевська, ні. 21-а, Горбатюк. 14-а, Карпук, будь ласка. 14-а.
Шановні народні депутати, я не наполягатиму на голосуванні, тому що заздалегідь результат відомий. Але я привертаю увагу до невідповідності перекладу, яка є з російської мови: калька, вторичное. В українські мові слово "вторинний" означає: не пов’язаний з головним, не основний, другорядний, побічний. І як людині простій розуміти, що її направляють на вторинну медичну допомогу? Тобто вторинна медична допомога означає: другорядна медична допомога, побічна медична допомога. І розумієте, неоднозначне тлумачення. Хоча цей термін уже тісно ввійшов в багато правових актів, але принаймні я привертаю увагу до необхідності науково-обґрунтованої української, наукової термінології дефініції понять. Тому що це буде дуже впливати на розуміння людей, на який рівень її направляють. Розумієте, направляти на другорядну медичну допомогу.
14-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. Від того, що ви почуєте чи не почуєте, результат голосування, на жаль, не зміниться. Тому. [[11:25:37]] За-6 Так, наступна – 20-а. 16-а поправка Сухового врахована частково. Будь ласка, мікрофон.
Тетяно Дмитрівно, третинна або високоспеціалізована медична допомога – це допомога, про яку в нас дуже часто просять в листах наші виборці. Вона потребує великих коштів. Для того, щоб таку високоспеціалізовану допомогу надати в високоспеціалізованих науково-дослідних чи спеціальних медичних установ, потрібні кошти. Тому я пропоную, аби порядок надання такої медичної допомоги, аби порядок надання такої високоспеціалізованої медичної допомоги встановлювався не центральним органом виконавчої влади, а Кабінетом Міністрів України, бо це потребує коштів. Це перше. Друге. Шановний Адаме Івановичу, я хочу, користуючись можливістю, вибачитися сьогодні перед медичними працівниками, перед моїми виборцями за те, що сесійний зал не підтримав мого закону про медичне страхування, що сьогодні валяться всі поправки, всі послідуючі мої поправки до цього законопроекту я знімаю.
Так, 21-а – Горбатюк. Не наполягає. Яценюк, 23-я. Не наполягає. Григорович, 24-а. Наполягає? Будь ласка, мікрофон Яценюка.
Шановні колеги, дуже важлива річ, яка пропонується мною. Це норма навантаження. Про що я зараз кажу? Я зараз кажу про те, що в Україні вдвічі менша мережа лікувальних закладів ніж в Європі. Якщо в Європі на 8 тисяч – 2 тисячі, то в нас на 8 тисяч – тільки 1. З огляду на це, по-перше, я пропоную ввести конкретні параметри, норма навантаження, а саме кількість медичного персоналу, матеріально-технічного оснащення в розрахунку на 1 тисячу жителів. Ви навіть погляньте, у нас по спеціальностям, які у нас є лікарі. Дільничних терапевтів не вистачає, педіатрів не вистачає, сімейних лікарів не вистачає, фтизіатрів не вистачає, зате гінекологів і урологів в 3 рази більше ніж потрібно. Тому в нас повинна бути визначена норма навантаження, скільки 1 лікар і як може обслужити пацієнтів. Тому я прошу поставити це питання на голосування.
Поправка 23-я Яценюка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:28:28]] За-21 Не підтримана. 24-а, Григорович не наполягає. 25-а Яценюка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, мова іде про те, що я пропоную у даному законі визначити норму, за якою мережа державних і комунальних закладів охорони здоров’я, що існує на дату прийняття цього закону, не може бути скорочена. Аргументом є те, що начебто така норма існує в Конституції. Це правда: ця норма існує в Конституції. Тільки є одна невелика проблема. Українській Конституції вже 15 років, а тепер погляньте на статистику, яка є по відношенню до кількості закладів охорони здоров’я. Ітак, якщо у нас у 1990 році було 3,9 мільйона закладів охорони здоров’я, то на 2010 рік, знаєте, скільки? 2,8. У мене просте питання: куди поділася одна тисяча лікувальних закладів? Хто порушив норму Конституції? Саме тому я вимагаю заборонити закриття лікарень.
25-а поправка. Будь ласка, ближче до мікрофону, Тетяно Дмитрівно.
Цитирую, 49 статья Конституции. "У державних і комунальних закладах охорони здоров’я медична допомога надається безоплатна. Існуюча мережа таких закладі не може бути скорочена". Поэтому мы не можем в законе дублировать то, что записано.
Маслом кашу не зіпсуєш. Я ставлю на голосування 25-у поправку і прошу її підтримати. Це конституційна норма. Прошу голосувати. [[11:30:38]] За-92 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 3, БЮТ – 9, "Наша Україна" – 33, комуністів – 24, "Реформи" не голосували, Народної партії – 20, позафракційні – 3.
Люди, все розуміють. Кармазін, 26-а поправка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, щойно відбулося таке цікаве голосування. Мені дуже прикро, бо саме я вносив тоді, в 1996 році оцю поправку до цієї статті, де існуюча мережа закладів не може бути скорочена. І коли зараз відбувається так звана оптимізація, тобто маразм, порушення Конституції, по кожному випадку треба порушити кримінальні справи! І туди направляти "Беркут"! Не на суд, а по кожному випадку знищення лікарні! Через це я думаю, що ми маємо повернутися до 25 поправки. Ми не можемо зіпсувати це. Ви ж не хочете скасувати цю норму Конституції. Тетяна Дмитрівна, я знаю, що ви за, за те, щоб і не скасовувалися ці, але тільки модернізовувалися заклади охорони здоров’я. Моя поправка, 26-а, стосується того, щоб вимоги до керівників закладів охорони здоров’я викладалися законом, були виписані! Щоб там були виписані, а не на поталу віддавалися комусь із.
26-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[11:32:23]] За-11 Не підтримано. Григорович, 27-а. Не наполягає. Кармазін, 28-а.
Юрій Кармазін. Я пропонував тут в частині десятій виключити слова: "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення". Але в зв’язку з тим, що тут трошки переформатується і в іншій статті, я не наполягаю зараз на цій поправці, на 28-й. Але все-таки прошу повертатись до 25-ї. Це конституційна норма, ви розумієте?
Дякую. 29-а, Карпук. Да, будь ласка, мікрофон. Ми в кінці повернемося.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Тут зміни до законодавства про основу охорони здоров’я носять не системний, певно, такий, зазначений в певних рамках змін. І на інших поправках я не наполягаю.
Дякую. Мельник, 31-а. Не наполягає. 32-а, його ж і 33-я. Не наполягає. Королевська – 35-а. 34-а, врахована. Будь ласка, Ключковський.
Дякую. За змістом, це продовження того, що ми вже один раз проголосували. Подивіться, що пропонується зробити. Замість говорити, що надається безоплатно державними та комунальними закладами охорони здоров’я, говориться закладами охорони здоров’я, з якими укладено угоди. Це означає, що в угоду певним приватним закладам будуть виділятися державні гроші за невідомо якими розцінками, а державні і комунальні заклади дальше будуть перебувати на голодному пайку і їх будуть закривати, оскільки тільки що не проголосували цього. Але я прошу звернути увагу ще на одну річ. Йде мова про те, що ця поправка стосується частини сьомої цієї статті, однак частина сьома не зачіпалася редакцією першого читання. Таким чином, ця поправка порушує ще й 116 статтю Регламенту Верховної Ради України і тому не має права бути розглянутою.
34-а поправка ставиться на предмет врахування, прошу визначатись. [[11:34:59]] За-200 Не підтримано. Залишається редакція першого читання і це буде правильно. Кармазін, 37-а.
У 37 статті йшла мова, я пропонував виключити частину третю, а саме: "Медична допомога надається безоплатно за рахунок бюджетних коштів державними та комунальними закладами охорони здоров’я, з якими головними розпорядниками бюджетних коштів укладені договори про медичне обслуговування населення. Особливості укладення договорів про медичне обслуговування визначаються законом." Але після того, як зараз відхилене, ну, повернулися, скажемо так, до іншого змісту, то я думаю, що хай воно краще так залишиться, ніж ми його будемо змінювати зараз. Хоча оці договори мене трішечки вводять в таке розмірковування: а раптом не буде вкладено договору, то що, тоді треба скорочувати буде цей державний заклад. Ви розумієте? Через те є тут величезне питання. І я не наполягаю на тому, щоб поставити, але давайте ми його обдумаємо ще, можливо, прийдеться ще і третє читання робити. Дякую
Дякую. 39-а, Мальник. Не наполягає. Горбатюк, 47-а. Не наполягає. 51-а, Горбатюк. Не наполягає. Горбатюк, 60-а. Не наполягає. Сушкевич, 71-а. Не наполягає. 72-а, його ж. Горбатюк, 76-а. Не наполягає. 77-а, Яценюк. Прошу.
Шановні колеги, я прошу поставити на голосування питання заборони реклами лікарських засобів. Хочу вам нагадати епідемію минулорічної давнини, коли українці внаслідок масованої реклами витрачали близько 80 відсотків власного доходу на придбання фармпрепаратів. Фармацевтична галузь сьогодні у світі практично стала на рівні з такими галузями по прибуткам, як торгівля зброєю і торгівля наркотиками. Саме тому я ставлю на питання щодо заборони реклами лікарських засобів. Це перше. Друге. Щодо рецептів, які виписують частина наших шановний лікарів. Не таємниця про те, що окремі лікарі мають закриті контракти з тими чи іншими аптеками. А з аптеками у нас все добре, аптек у нас в чотири рази більше, ніж у Європі на тисячу жителів. Для того, щоби отримувати додатковий зиск з цієї аптеки, виписується конкретний препарат да ще і у конкретній аптеці. Я пропоную це заборонити.
Шановні колеги! Яка думка комітету.
О запрете рекламы. Не может в этом законе об этом говориться, и он не будет работать. Этот закон подготовлен Бахтеевой, Карпук, Павловский и Гайдаев, поэтому только нужна воля парламента. В сентябре рассмотреть и поддержать. А в отношении лекарственных формуляров – это не документ для контроля за ценами, а только перечень тех препаратов, которыеиспользуются при конкретных заболеваниях. Поэтому предлагается отклонить эту поправку.
Шановні колеги, будемо голосувати поправку 77-у, яку варто підтримати, тому що, дійсно, ви знаєте, що робиться з рекламою медичних препаратів. Я прошу підтримати поправку Яценюка. Голосуємо. [[11:39:04]] За-69 Шкода, що не підтримали. 78-а Бахтеєвої. Врахована. Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, "Наша Україна". Оскільки це поправка, якої не було в першому читанні, Адаме Івановичу, я пропоную поправку до поправки, оскільки цей текст змішує поняття державного контролю і громадського контролю. Отже, я пропоную закінчити речення "навчальними закладами", а решту викласти в такому тексті: "Громадський контроль здійснюють громадські організації відповідно до закону", бо в державному контролі громадські організації не можуть брати участі.
Так, Тетяно Дмитрівно, будь ласка.
Голосуем.
Так що, ви погоджуєтесь із тим, щоб залишити в редакції першого читання? Я ставлю поправку до поправки, яку вніс колега Ключковський. Прошу визначатись. [[11:40:20]] За-272 Враховано. Так, є ще зауваження до 73-ї поправки Григорович, вона врахована. Але, будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановна Тетяно Дмитрівно! Очевидно, при тексті підготовки таблиці якийсь збій відбувся, тому що поправка, яку вносив я, Юрій Кармазін, Лілія Григорович і Володимир Карпук, була пропозиція залишити в редакції чинного закону статті 137. А мова йшла про надання медичної допомоги в невідкладних та екстремальних ситуаціях, де медичні працівники зобов’язані подавати при нещасних випадках, гострих захворюваннях, забезпечувати службою швидкої медичної. і так далі, не буду вам переказувати всю чинну редакцію. Написано, що враховано. У праву ж колонку воно чомусь не попало, очевидно, технічно. Тому скажіть, будь ласка, давайте ми, що воно враховано – і хай включать в праву колонку. Це десь працівники секретаріату не допрацювали вашого. Бо я не маю претензій до комітету, комітет прийняв рішення "врахувати", але, будь ласка, запишіть в чинній редакції, як це сьогодні записано в тому законі, який існує.
Шановні колеги, ми вважаємо, що 37 стаття не редагується. 73-я поправка говорить про 37 статтю чинного закону. Вона залишається в тій редакції, яка є в чинному законі [[це для протоколу]]. 79-а, Яценюк.
Шановні народні депутати, даний закон визначає контроль за охороною здоров’я дітей та проведення оздоровчих заходів у навчальних закладах всіх типів. Не таємниця ні для кого про те, що твориться у наших школах, не таємниця, що твориться у наших дитячих садках: постійні інфекційні захворювання, постійні отруєння, діти мруть на уроках фізичної культури і спорту, реального порядку, контролю за цими речами немає. Моя поправка вимагає від уряду встановити рішенням Кабінету Міністрів України механізм контролю за станом охорони здоров’я наших дітей в школах, за станом охорони здоров’я наших дітей у дитячих садках, щоб такий контроль був постійний, і щоб за це несли відповідальність, щоб ця відповідальність передбачала якісні зміни в захисті здоров’я наших дітей, а не просто звітування статистичне.
79-а ставиться на голосування. [[11:43:20]] За-24 На жаль, не підтримано. 80-а поправка Яценюка, будь ласка.
Дивуюся, звичайно, в першу чергу Партії регіонів, ви проти дітей, я так зрозумів, і за закриття лікарняних закладів, тому що за жодну поправку ви не голосуєте, з вами о це горохом об стінку про щось говорити. Переходжу до наступної поправки. Ставлю до відома, що сьогодні близько 700 мільйонів не виплаченої матеріальної допомоги по листкам непрацездатності. Начебто за даними уряду така допомога почала виплачуватися і стало аж на 200 мільйонів менше. При тому, майже, на пів мільярда гривень не виплачено по листкам непрацездатності, в тому числі і тим матерям, які доглядають за дітьми. Цією нормою я пропоную встановити пеню за кожен день невиплати матеріальної допомоги по кожному листку непрацездатності. Тоді уряд заківається і почне виплачувати так, як це передбачено чинним законом.
80-а стаття ставиться на голосування, прошу голосувати. Поправка 80-а, вибачте. [[11:44:43]] За-53 Не підтримано, на жаль. І 81-а поправка Сушкевича – не наполягає. Таким чином, шановні колеги, ми пройшли всі поправки. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні.
Ви обіцяли повернутися.
Да, будь ласка, Кармазін, мікрофон. Прошу.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, ви обіцяли повернутися до поправки 25-ї. По-перше, це де мова йде фактично про записання, Тетяна Дмитрівна нам процитувала норму Конституції, там така ж поправка була Арсенія Петровича Яценюка. Для того, щоб не було сьогодні якогось такого дискомфортного відношення у нашого народу про те, що будуть скорочуватися, давайте ми цю норму Конституції відтворимо в цьому закону, це перше. І друге, у нас є зауваження Головного юридичного управління, яке зробило в статті третій, там, де ми говоримо, що законодавством України та спеціальними словниками понять і термінів Всесвітньої організації охорони здоров’я, нам роблять зауваження, абсолютно, до речі, правильне зауваження, щодо словниками понять і термінів. Ми ще в жодному законі не писали про словники понять і термінів, розумієте? Жодної громадської організації. Тому, очевидно, це треба доручити привести у відповідність до законодавства.
Так, хто за те, щоб повернутися до розгляду 25-ї поправки, прошу голосувати. [[11:46:32]] За-56 Не повернулися. Головне юридичне управління висловило зауваження до цього законопроекту, комітет пропонує його прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття Закону про внесення змін до основ законодавства України про охорону здоров’я [[щодо удосконалення надання медичної допомоги]]. Прошу визначатися. [[11:47:15]] За-240 Закон прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про порядок проведення реформування системи охорони здоров’я у Вінницькій, Дніпропетровській, Донецькій областях та місті Києві [[реєстраційний номер 8603]]. Доповідає голова Комітету з питань охорони здоров’я Бахтеєва Тетяна Дмитрівна.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Данный законопроект также был принят 16 июня в первом чтении. Проголосовало 245 народных депутатов. Основная цель законопроекта заключается в том, чтобы законодательно дать возможность пилотным регионам, а это Винницкая, Днепропетровская, Донецкая и город Киев, отработать новые механизмы управления и финансирования отраслью здравоохранения. Очень важно, что в данном законе будет обеспечение четкого структурно-организационного, а также финансово-экономического разграничения процесса предоставления первичной, вторичной и третичной и экстренной медицинской помощи, юридическое определения содержания первичной, вторичной, третичной медицинской помощи, создание очень, принципиально важных для Украины типов лечебных учреждений, как центры первичной медико-санитарной помощи. И также для улучшения качества эффективности специализированной, то есть, вторичной медицинской помощи, предусматривается создание, оптимизация сети больниц и создание госпитальных округов. Также предусматривается определение единой системы направления. Предусматривается отработку в пилотных регионах новых механизмов финансирования труда медицинских работников, направленных на формирование у медиков мотивации к оказаниям пациентам только качественной медицинской помощи. Наш комитет побывал во всех регионах. Это были наши выездные заседания совместно с Министерством здравоохранения. И искренне хочу сказать, что обращение руководителей и пилотных регионов и медиков и жителей поддержать данный законопроект, он очень нужен перед принятием бюджета. Также поступило много поправок – 79. Учтены полностью 37, частично – 7, отклонено 35 поправок. Комитет считает, что представленный законопроект ко второму чтению очень усовершенствован, дополнен очень важными пунктами, и у нас есть все основания принять его в целом как закон. Поэтому огромная просьба рассмотреть поправки народных депутатов и поддержать. Еще раз повторяю, что это пилотный проект. И после этого возможная модель, которая будет улучшена и изменена, лучшая будет принята, пойдет по всей стране. Важность его очень и очень значима.
Йдемо за поправками. 1-а поправка, Яценюк, будь ласка мікрофон.
Шановні колеги! Єдиний здобуток, який відбувся після декількох засідань як МОЗу, так і комітету, це те, що з цього закону прибрали назву "експеримент". Тобто в принципі експериментувати в назві закону не будемо над людьми, але по тексту закону буде дійсно експеримент ще один, який ми вже переживаємо 20 років. Я вимагаю, щоб в цьому законі було чітко прописано ще раз "заборона на ліквідацію заходів системи охорони здоров’я". Підкреслюю, за останніх 10 років кількість лікувальних закладів за даними Держкомстату в Україні скоротилося на 1 тисячу 100. Тому це повинно бути передбачено в нормі цього закону – заборона ліквідації закладів. Друге. Весь експеримент зведеться не тільки до закриття лікарень, а ще й до звільнення медичного персоналу. Саме тому я вимагаю, щоб у цьому законі була передбачена заборона на звільнення медичного персоналу. Погляньте цифри, якщо в 1990 році у нас було 607 тисяч працівників медперсоналу, то сьогодні тільки 467 – включіть в закон.
Дякую. Ставлю 1-у поправку на голосування. Прошу голосувати. [[11:51:54]] За-51 Не підтримано. Так, Сушкевич, 6-а? Не наполягає. Королевська, 7-а? Не наполягає. 14-а. Яценюк, 15-а? Будь ласка.
Не 15-а, а 12-а її врахували частково.
12-а.
Тут окремо про це треба поговорити.
Будь ласка.
Шановні народні депутати! Ми цим експериментом відбираємо, будь-які повноваження, я підкреслюю, "будь-які" в органів місцевого самоврядування. Я взагалі не розумію, яке буде мати відношення мер міст до вторинного рівня медицини. Скажу вам яке? Ніякого. Це притому при всьому, що мер міст, умовно кажучи, обласного центру, де населення 300-500 тисяч людей – до нього будуть ходити з питанням, чому у нас погане медичне забезпечення? А він буде показувати пальцем на кого? На голову обласної державної адміністрації, який в принципі також не має повноважень по даному законопроекту. Саме тому я наполягаю, щоб ми чітко передбачили, щоб органи місцевого самоврядування мали можливість впливати на цей експеримент. А не тільки з Києва будуть розказувати, які госпітальні округи і яким чином надавати медичну допомогу?
Так, 12-а поправка ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[11:53:23]] За-49 Не підтримано. 15-а. Яценюк, будь ласка.
Дана поправка пов’язана з попередньою. Я пропоную в статті закону імперативну норму, яка передбачає обов’язкове погодження ради відповідного рівня. Для того, щоб депутати, які приймають бюджет, для того, щоб депутати, які приймають щороку річну програму, спрямовану на охорону здоров’я. Для того, щоб депутати, яких вибирали люди на місцях, несли відповідальність перед своєю громадою і виконували свою законну функцію, а саме, забезпечення охорони здоров’я і медицини. Адже вони відповідальні перед людьми, їх на місцевому рівні вибрали. Тому місцева рада повинна брати найактивнішу участь в цьому, так званому експерименті. Вона повинна під корегувати ті рішення, які будуть неправильно прийняті виконавчою владою, чи Кабінетом Міністрів України.
Ставиться 15-а на голосування. Прошу голосувати. [[11:54:40]] За-50 Не підтримана. 16-а. Григорович, мікрофон.
Лілія Григорович, "Наша Україна". Шановна Тетяно Дмитрівно, ми переконані, що реорганізація потрібна, перепрофілювання потрібне. Але потрібна, так само, довіра людей до цього експерименту. Є 49 стаття Конституції, яка стверджує, що ми не можемо скорочувати мережу і я цілком з цим погоджуюся. А в той же час, моя поправка, що реорганізація все ж таки не тягне за собою скорочення мережі, я просила би поставити на голосування.
16-а ставиться на голосування поправка. Прошу голосувати. [[11:55:33]] За-52 Не підтримана. 17-а. Яценюк.
Шановна Тетяно Дмитрівно, ми вчора це на комітеті обговорювали і мені дещо дивно, чому комітет не підтримав пропозицію, яка в принципі лягає в вашу ідеологію. Я пропоную цією нормою дати можливість іншим регіонам право на рішення щодо реорганізації комунальних закладів охорони здоров’я у комунальні некомерційні підприємства або комунальні некомерційні установи відповідно до цього закону. Скажу вам відверто, це єдина путня річ з цього закону, який запропонований. Тому дайте можливість на підставі рішення відповідної ради, нехай люди скористуються цим правом. Ви ж розумієте, який це плюс, в першу чергу, для інших областей? Це реальні важелі впливу в кожній лікарні, це реальне перерозприділення фінансування, це реальне збільшення навіть заробітної платні для медика. Дайте можливість іншим областям скористатися цим. Не в цілому експериментом, але, щоб вони могли перевести державну бюджетну установу в некомерційне, неприбуткове підприємство.
Правда, мені важко зрозуміти, яка має значення. Якщо воно комунальне існує, то навіщо його знову в комунальне перейменовувати? 17-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:57:06]] За-15 Так, Королевська, 19-а – не наполягає. 20-а, Яценюк, будь ласка, мікрофон.
Я знову повертаюся до того, до чого зведена медична реформа та і реформа, власне кажучи, освіти. Всі реформи звели до закриття: перше – лікарень, друге – шкіл, третє – скорочення лікарів, четверте - скорочення вчителів. Якщо ви кажете про те, що ця реформа повинна забезпечити, в першу чергу, інтереси громадян. Вона не робиться для Президента, уряду чи міністерства. Вона робиться для конкретних людей в цих трьох областях. Саме тому я вимагаю, щоби в цьому законі було прописано, що ми не скорочуємо кількість лікарняних закладів, увага, станом на дату прийняття цього закону. Це буде означати, що будь-який лікувальний заклад, який буде скорочений на підставі будь-якого рішення, буде скорочений незаконно. І та людина, яка прийняла рішення про закриття чи то лікарні, чи то ФАПу, чи то амбулаторії, буде нести кримінальну відповідальність. Тому що тоді прокурор має право контролю за виконанням норми цього закону.
20-а поправка ставиться на голосування. Прошу голосувати.
Ви краще голосуйте. Ви краще голосуйте. Коли Тетяна Дмитрівна буде підтримувати поправки, він запрацює, не переживайте. [[11:58:37]] За-53 Королевська, 21-а поправка, врахована. Будь ласка, Матвієнко.
Українська республіканська партія "Собор", блок "Наша Україна – Народна самооборона". Пані Тетяно, я звертаюся до вас і до колег народних депутатів. Якщо ми, дійсно, цим законом забрали практично все у місцевих органів самоврядування і поклали практично виконавчу владу відповідальною за експеримент, то скажіть, будь ласка, який зміст вашої поправки у частині другій і третій – обмежитись тільки комунальними закладами. Чому тільки комунальними? Там можуть бути і державні заклади. Чому вони виключаються з експерименту в цих регіонах? Для чого ви звужуєте в даному випадку цю норму? Тому я пропоную проголосувати її, підтвердивши, якщо Верховна Рада розуміє, ми не маємо права цю поправку голосувати.
21-а поправка, яка врахована комітетом, ставиться на підтвердження. Прошу визначатись. Вони тотожні. [[12:00:11]] За-231 Підтверджено. Ну, зрозуміло, і решта будуть, така ж ситуація. 25-а, Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Оскільки в основах законодавства це положення також не проголосоване, на голосуванні я не буду настоювати. Але хочу сказати, Тетяна Дмитрівна, люди, які слідкують за ходом, не знаходять відповіді на ті запитання, які найбільше їх турбують. Якщо слідкувати за обговоренням у медичній пресі, якраз оці питання, які відхилені, щодо скорочення мережі, щодо працевлаштування звільнених людей і так далі – всі ці питання найбільш болючі, всі ці поправки відхилені. І тому ще раз наполягаю якнайшвидше впровадження парламентських слухань по реформуванню охорони здоров’я, тому що можна буде ще десь щось поправити на етапі. Якщо буде прийнято тільки у тій галузі, не прислухаючись до думки опозиційних політичних сил, до думки людей, заздалегідь можу сказати, що ця реформа не пройде.
26-а поправка. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я хочу звернутися до Тетяни Дмитрівни Бахтеєвої. Тетяна Дмитрівна, ви відомий лікар і добре знаєте, як треба зробити. І я бачу, що ви намагалися з цього зовсім поганого закону, підготовлено урядом, повторюю, зовсім поганого закону щось зробити. Але оце щось без врахування 1-ї поправки Яценюка воно буде нікому не потрібно. Я прошу, щоб ви, поки ми розглядаємо закон, все-таки обдумали цю 1-у поправку. Вона принципова у чому? І що ми не закриваємо установи, можемо їх переробляти, як ми хочемо, реорганізовувати, але не скорочувати. Що стосується поправки 26-ї, то я пропонував змінити розміщення статей відповідно їх нумерації. Це технічні речі, я не полягаю на постановці її на голосування. Дякую.
28-а поправка Кармазіна.
28-а поправка. Юрій Кармазін. Тетяна Дмитрівна, тут я прошу уваги у всіх. Адаме Івановичу, шановний, подивіться, будь ласка. Я пропоную у статті 3 у частині першій слова "лікарем загальної практики, сімейним лікарем" замінити на слова "сімейним лікарем або іншими лікарями загальної практики" і далі за текстом. Бо що получається? Получається, що первинна медична допомога – це тільки та допомога, яка надається в амбулаторних умовах за місцем проживання, перебування пацієнтом, лікарем загальної практики, сімейним лікарем. Ми виключаємо взагалі звідси "лікаря загальної практики". Тому я і пишу, кажу, допишіть: "або іншими". Тобто, буде і сімейний, і той, якщо є така необхідність. А в чому ж тоді експеримент? Що ми тільки сімейних зробимо, а всіх інших обріжемо, Тетяно Дмитрівно? От хочу, щоб ви сказали, як талановитий лікар тільки.
Будь ласка.
Не существует других врачей. Есть только семейные врачи. Это утверждение, терминология подтверждается квалификацией и рекомендацией Всемирной. Мы не можем говорить, какими другими. Есть семейный врач. И альтернативы абсолютно нет.
Я ставлю 28-у поправку Кармазіна на голосування. Прошу голосувати. [[12:04:09]] За-35 Не підтримано. Королевська, 32-а. Не наполягає. 33-я, Григорович. Не наполягає. Кармазін, 34-а.
Юрій Кармазін. Суть моєї поправки. Пропонується в абзаці першому частини третьої статті 3 "або комунальні комерційні установи" виключити. А взагалі би почути думку щодо цих комунальних некомерційних установ. Через те, що. я вношу таку поправку. Тому що треба зробити відповідність до норм Цивільного і Господарського кодексу, в яких не прописано, що це таке. Ось саме через це, Тетяно Дмитрівно, я й кажу, давайте зробимо у відповідності до норм Цивільного і Господарського кодексу, де це вже написано. Дякую.
Ставиться 34-а поправка на голосування. Прошу визначатись. [[12:05:24]] За-7 Не підтримано. Яценюк, 36-а.
Шановні народні депутати! Дана стаття закону є прямим конституційним порушенням. Виявляється, що тепер, якщо буде прийнятий цей закон, то для пацієнта не можна просто піти і вибрати сімейного лікаря. А ця стаття закону передбачає те, що Міністерство охорони здоров’я напише порядок про те, як пацієнт повинен вибирати для себе лікаря. Так може все-таки ми не будемо вказувати громадянам України до якого лікаря їм іти? Якщо в цьому госпітальному округу є енна кількість лікарів, пацієнт сам вибере, яким чином цей лікар працює, чи він його задовольняє, а потім Міністерство охорони здоров’я промоніторить, до яких лікарів ходять, до яких лікарів не ходять і зробить оргвисновки. Що ж ви Міністерству охорони здоров’я даєте функцію призначення лікаря для пацієнта? Це є не конституційно і це є підставою для оскарження цього закону в Конституційному Суді. Це не функція МОЗу, МОЗ хай визначає політику, а не визначає кому до якого лікаря йти.
36-а поправка ставиться на голосування, прошу голосувати. [[12:06:55]] За-25 Не підтримана. 38-а – Григорович, не наполягає. Яценюк – 40-а.
Це є основна поправка цього закону. Тому що якщо ви запитаєте, навіщо прийнятий закон, у мене відповіді немає. Там немає жодної деталізації як, чому і на якій підставі створюється госпітальний округ. Я даю чітке визначення що таке госпітальний округ, по-перше. По-друге. Цей госпітальний округ повинен охоплювати не менше 150 тисяч людей. Чому? Тому що хірург повинен постійно робити операції, для того, щоб були операції, повинна бути кількість людей. Якщо він не робить операції, то з хірурга перетворюється на патологоанатома. Третє. Цей закон передбачає створення медичної ради. Для того, щоб ця медична рада, яка складається з лікарів, з представників громадськості, з асоціацій захисту, пацієнтів моніторила, яким чином виконується цей експеримент. Четверте. Цей закон визначає обов’язкове залучення органів місцевої влади і самоврядування до визначення і створення госпітальних округів. Тому ця норма дає хоча б чітку суть закону, який пропонується. Без цієї норми я взагалі не розумію, нащо приймати цей закон.
40-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:08:33]] За-27 Не підтримана. 48-а, Яценюка, поправка, будь ласка.
Вчора ми з цього приводу дискутували на засіданні комітету. У нас виходить так, що лікарі, поліклініки, всі рівні медицини будуть закріплені за госпітальним округом, а швидка і невідкладна допомога буде закріплена за регіоном. Так хто буде керувати "швидкою", куди дзвонити для того, щоб викликати "швидку"? Поліклініка, до якої прикріплені машини швидкої допомоги, відноситься до госпітального округу і знаходиться у сфері управління госпітального округу. Ну, хто такий розумний у вашому міністерстві додумався вивести екстрену допомогу і фактично надати їй статус регіональної? Якщо ви робите єдиний медичний простір, то зробіть його єдиний медичний простір – це включає не тільки лікаря, а й включає швидку і невідкладну допомогу. Робіть його не єдиним, не розривайте систему управління. Тому включіть, змініть слово "регіоні" на "госпітальний округ", і тоді це все буде ожин ланцюг – це буде єдиний медичний простір.
48-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:10:02]] За-24 52-а поправка Яценюка, будь ласка.
А це дуже важлива поправка, у першу чергу, для голів обласних державних адміністрацій цих трьох областей, для мерів міст і для населення цих трьох областей в цілому. Експеримент то є, тільки грошей під цей експеримент немає. Саме тому я вимагаю, щоби в цій статті було передбачено фінансове забезпечення даного так званого експерименту над людьми, щоб кожна обласна і міська рада знали про те, що вони отримали фінансування на забезпечення цього експерименту, що у них будуть гроші, що в них Міністерство фінансів потім не стягне ці кошти і скаже: "Ви скоротили лікарні, ви скоротили лікарів, тому в міжбюджетних трансфертах вам треба враховувати менше, ніж враховували декілька років тому". Я звертаюсь до регіоналів, Партія регіонів, там же за вас голосують, там же ваші губернатори, дайте їм можливість забезпечити фінансування цього експерименту. Вони ж потім крайні будуть, у них же грошей не буде на проведення цих експериментів над людьми.
50-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. 52-а, вибачте, 52-а. [[12:11:33]] За-21 Григорович, 55-а. Не наполягає. Королевська, 56-а. 58-а. Сушкевич, 62-а. Не наполягає. Яценюк, 63-я.
Тетяно Дмитрівно, ми ж вчора з вами на комітеті домовились, що ви врахуєте частково цю поправку. Чому вона не врахована, якщо вчора було рішення комітету? Поправка полягає в наступному. Навіщо проводиться експеримент? Він проводиться для того, щоби збільшувалась народжуваність, щоби зменшилась смертність, щоби упав рівень захворюваності, щоби збільшилась середня тривалість життя, отоді можна піднімати пенсійний вік, і щоб ми побачили про те, що в Україні зменшилась кількість абортів. Саме тому ми вчора з вами домовились, що це будуть індикаторами експерименту. Тому мене дивує, коли вчора комітет приймає рішення про те, що ця поправка врахована, у мене в порівняльній таблиці ця поправка не врахована. Як ми можемо не моніторити цей експеримент? Ми ж повинні розуміти про те, що якщо цей закон приймається, то в кожної конкретно взятої людини щось стало краще, стали менше хворіти, стали менше умирати, стали менше робити абортів. Тому я вимагаю поставити це на голосування.
Ваша вимога підтримується. Ставиться на голосування 63-я поправка. Прошу визначатися. [[12:13:14]] За-41 Не підтримано. Так, по 64-й, вона, Мірошниченка, врахована. Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія "Собор", „Наша Україна – Народна самооборона”. Я звертаюся до телеглядачів і радіослухачів, які мають розуміти, що суть цього експерименту зводиться до того, як в межах мінімального, на 30 відсотків до потреби, фінансування привести у відповідність заклади охорони здоров’я. Я не заздрю жодному регіону, і своїй рідній Вінниччині, а тільки співчуваю. Але я зараз, Адаме Івановичу, Володимир Михайлович, звертаюся до вас, до народних депутатів. Щойно нам юридичне управління роздало свій висновок за підписом Теплюка, який вказує, що цей закон порушує 49-у, 19-у статті Конституції, не відповідає Бюджетному кодексу і багатьом іншим законам. Більше того, говорить про те, що якщо вже вводити цей експеримент, то тільки з першого. антиконституційний – наступного року, а не відразу, що говорите ви в статті 12-й. Я не знаю, де здорового глузду шукати в цьому залі, але думаю, що всі мають звернутися до Конституційного Суду.
Будь ласка, є в комітеті з цього приводу щось. Ставлю на голосування на підтвердження поправку 64-у. Відмініть голосування. Тетяна Дмитрівна, будь ласка, що з цього приводу? Я ж ставлю на голосування, підтвердити поправку треба, вона врахована. Будь ласка, Тетяна Дмитрівна.
Вы говорите просто выступление, пиар – и больше ничего. Каждая статья данных законов отработана, и все урегулировано только в соответствии и с нормами закона, который уже есть, и с нормами Конституции. А вы хотите постоянно что-то дублировать и акцентировать того, чего нет. Никто не закрывает больницы, их будут только перепрофилировать, их будут модернизировать, их будут объединять. Мы сегодня говорим о том, что все финансирование используется нерационально, что мы используем финансирование на койку, которая пустует. А больной, который приходит в больницу, абсолютно не гарантирован в получении медицинской помощи, потому что нет финансовой возможности. И все это меняет смысл того, что 20 лет не делалось.
Так, я дякую. Будь ласка, спокійніше. Давайте зараз шляхом голосування визначимось. Поправка 64-а Юрія Мірошниченка, вона врахована. На вимогу народний депутатів я ставлю на голосування поправку 64-у для її підтвердження. Прошу голосувати. [[12:16:27]] За-231 Поправка прийнято. Поправку прийнято. Поправка 66-а, Лілія Григорович. Будь ласка, мікрофон.
Лілія Григорович, "Наша Україна". Шановна Тетяно Дмитрівно, кожен, який оголошував свою поправку, казав, що вона важлива, я, напевно, скажу, що вона архі-важлива, тому що йдеться про подальшу роботу і забезпечення оплати праці людей, які залишаються у реорганізованих, чи перепрофільованих закладах. Поправка Юрія Мірошниченка говорить, що протягом шести місяців зберігається попередній оклад, навіть якщо вони переведені на нижче оплачувану роботу. Це дуже добре, в той же час є кодекс про працю і він пропонує дещо інші норми. Наше науково-аналітичне юридичне управління підтверджує, що, в принципі, це не кореспондується з Кодексом про працю. Чи не буде тут потім дисонансу? Я би просила вас проанонсувати, щоб люди почули, що буде з ними, якщо вони залишаються працювати у реорганізованих закладах і яка їхня доля стосовно оплати праці і фінансування.
Лилия Степановна, она учтена уже в действующем Трудовом кодексе. Поэтому дважды мы не можем учесть. А поправка Мирошниченка дает возможность в пилотных регионах, мы сегодня говорим о том, что количество семейных врачей в Украине составляет три тысячи, а необходимость – 30 тысяч. Мы должны переобучать врачей, мы должны и других специальностей, которые не востребованы, и сегодня переучить, и чтобы они стали семейными врачами. Чтобы 30 тысяч – это даст охват всего населения Украины, даст возможность проведения супер-профилактических осмотров, диспансеризацию всего населения, которое за все 20 лет уже давно забыто. И, конечно же, если врач будет перепрофилировать свою специальность, предлагается шесть месяцев за ним закрепления средней заработной платы. Для пилотных регионов это обязательно нужно дать, а в последующем будем смотреть.
Так, шановні колеги, ставлю на голосування поправку 66-у Лілії Григорович. Комітет її відхилив. Прошу, визначайтеся. [[12:18:57]] За-27 Поправка не підтримана. Поправка 67-а, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, очевидно, що нам прийдеться повертатися і до поправки 63-ї Арсенія Яценюка про індикатори моніторинга, а саме і смертність, і ВІЛ-захворюваність, і середня тривалість життя. Бо інакше, що ж буде критерієм цього експерименту? Я пропоную у 67-й. частині третій статті 12 слова "положень цього закону", замінити на слова "чинного законодавства України". Задумайтеся, будь ласка, мова йде про те, що внаслідок реорганізації закладів охорони здоров’я у пілотних регіонах працівники таких закладів переводяться за їх згодою на іншу низькооплачувану роботу в тому ж або іншому закладі, оплата праці таких працівників здійснюється відповідно, тут написано "до положень цього закону", а треба написати "чинного законодавства", бо цей закон якраз цього не визначає. Через це я прошу шановну більшість і, Тетяно Дмитрівно, подивіться, я ж пропоную це правильно.
Ви правильно пропонуєте, и это возможно, дальнейшая наша работа – переход к страховой медицине. Но мы сегодня говорим, зачем мы тогда принимаем этот закон пилотных регионов? Дать возможность именно проведения оплаты труда медицинским работникам конкретно в каждом регионе. Мы же понимаем, что такое Винница и что такое Донецк – это совершенно разные регионы. Поэтому каждый пилотный регион будет сам самостоятельно принимать решение, а не сегодня поставить всех в одно согласно законодательства. Для этого делается этот эксперимент.
Ставиться на голосування поправка 67-а Юрія Кармазіна. [[12:21:02]] За-21 Поправка не підтримана. Валерій Бевз, 69-а поправка. Мікрофон, будь ласка.
Шановна Тетяно Дмитрівно! Спочатку про експеримент коротко. До відома вам: п’ять районних рад Вінницької області назад повернули центри первинної медико-санітарної допомоги до центральних районних лікарень, оскільки побачили повну нездатність працювати цих структур, які ви так активно впроваджуєте. Більше того, по Україні скоротили 15 тисяч чоловік медичних працівників і їх перетворили в чиновників. З’явилися ще додатково головні лікарі, їх заступники і таке інше. Більше того, громадськість Вінниччини медична вимагає виключити їх із цього експерименту. Слідуюче, по поправці. Вона стосується Прикінцевих та Перехідних положень, стаття 12, де йдеться щодо передачі відомчих установ та закладів охорони здоров’я до сфери управління центрального органу виконавчої влади. Тут я зачитаю дослівно, тому що порушена маса діючих законів, зазначені пропозиції вносяться з.
Уважаемый коллега! Ваша поправка.
Одну хвилиночку, Тетяно Дмитрівно, будь ласка, завершіть формулювання своїх пропозицій.
Зазначені пропозиції вносяться з метою узгодження Прикінцевих та Перехідних положень Бюджетного кодексу України з положеннями чинних законів, а саме, Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей" та Законом України "Про міліцію", де визначено, що зміна підпорядкування, перепрофілювання медичних закладів охорони здоров’я, Міністерства оборони.
Дякую, поправка. Час вичерпаний. Будь ласка.
который в данном законе в первом чтении не касался – это нарушение 116 статьи Регламента Верховной Рады. Посмотрите.
Так, ставлю на голосування 69-у поправку. Прошу визначайтесь. [[12:23:22]] За-49 Поправка не підтримана. Поправка 70-а. Валерій Бевз, мікрофон, будь ласка. Ви не наполягаєте на ній? На 70-й поправці ви не наполягаєте.
Так 70 поправка те ж стосується того ж самого, мова йде про відомчу медицину.
Так я розумію, наполягаєте ви?
Володимире Михайловичу, наполягаю. І це треба вирішувати.
Я ставлю на голосування поправку 70-у, автор – Валерій Бевз. [[12:24:06]] За-37 Поправка не підтримана. Поправка 72-а. Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Шановна Тетяна Дмитрівна! У нас тут така річ записана, я пропоную в частині четвертій статті 12 абзац третій виключити. Про що він говорить? Говорить про те: "що уряд має право змінювати розмежування видатків на охорону здоров’я між місцевими бюджетами пілотних регіонів визначеними статтями 89 і 90 цього кодексу. І встановлювати особливості фінансування закладів охорони здоров’я, що є учасниками пілотного проекту" – кінець цитати. А тепер говорю, що це не відповідає вимогам статті 95 Конституції, згідно з якою виключно з Законом "Про Державний бюджет України" визначаються будь-які видатки держави на загальносуспільні потреби в розмірі цільове спрямування. Крім того, відповідно до статті 23 Бюджетного кодексу, будь-які, бюджетні зобов’язання і платежі з бюджету виключно за наявності відповідного бюджетного призначення, яке встановлюється Законом про держбюджет. Передача цих повноважень уряду не є конституційною. Дякую.
Ну это ваша поправка, уважаемый Юрий Анатолиевич, снимает полностью ограничения я полномочий Кабинета Министров изменять разграничения расходов бюджета на здравоохранение. Который он должен иметь только на время пилотного проекта то есть до конца 2014 года. Поэтому ее нужно отклонить.
Ставиться на голосування поправка 72-а, автор – Юрій Кармазін. [[12:26:01]] За-7 Поправка не підтримана. Поправка 74-а. Арсеній Яценюк, будь ласка, мікрофон.
Дуже прикро, що при розгляді цього закону тут не присутні три голови обласних державних адміністрацій і три голови обласної ради. Вони би дуже багато цікавих речей розказали про те, яким чином цей експеримент популярний в цих областях. Якщо зараз не буде прийнята ця поправка, я вам скажу, чим закінчиться експеримент. Мало того, що їх повідправляють у відставку цих голів обласних державних адміністрацій, так їх ще там "на вила візьмуть". Тому що цей закон не передбачає фінансування, не передбачає фінансування проведення цього експерименту. Саме тому, це ж для ваших областей я наполягаю, запишіть, щоб Міністерство фінансів України визначило при визначенні міжбюджетних трансфертів фінансування на другий і третій рівень медицини. Щоб ці гроші не залишилися в центральному органі виконавчої влади, щоб їх передали на місця і щоб ваші обласні ради, де ви маєте повний контроль, щоб ваші голови державних адміністрацій могли ж якимось чином використовувати ці кошти. Якщо це не буде зроблено, я вам даю гарантію, Мінфін скоротить фінансування на наступний рік по цим трьом областям, побачите.
Эту поправку мы отклонили, так как ею предлагается снять статус защищенности с расходов здравоохранения в бюджетах всех пилотных регионов.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку Арсенія Яценюка, яку комітет не підтримав. Оскільки він вважає, що видатки загального фонду місцевих бюджетів пілотних регіонів на охорону здоров’я мають бути захищеними. Прошу визначатись. [[12:27:48]] За-17 Поправка не підтримана. Поправка 77-а Наталії Королевської і Арсенія Яценюка. Мікрофон Арсенія Петровича, будь ласка, ввімкніть.
Шановні колеги, ну, я зараз тільки можу констатувати. Перше. Законом не заборонили закриття лікарняних закладів. Тобто за цим експериментом позакривають лікарні. 1100 лікарень стало менше за останніх 10 років, ще буде на 1000 менше, внаслідок прийняття цього закону. Законом не заборонили скорочення медичного персоналу, а він скоротився на 200 тисяч за останніх 10 років. Законом не визначили жодного критерію, по якому визначати госпітальний округ. Закон не створює єдиний медичний простір. Закон не передбачає фінансування для проведення цього експерименту. Закон усунув органи місцевої влади і самоврядування від медицини в цілому. Нащо ви приймаєте цей закон? Я розумію, нащо ви приймаєте цей закон для опозиції. За вас навіть собака не проголосує в цих областях, тому що вона також потребує ветеринарної медицини. Тому я не розумію, навіщо Україні реформи, які знищують українців! А цей закон спрямований саме на це. Я категорично проти цього закону.
При создании единого медицинского пространства не может быть ни закрытия, ни модернизация, ни объединения лечебных учреждений. Наоборот это даст возможность, а совершенно абстрактное мышление абсолютно стоит по-другому. Мы переходим к единому медицинскому пространству, благодаря данным только законопроектам, благодаря пилотным уже проектам, которые есть в регионах, путем создания госпитальных округов. И очень важный этап именно для этих двух законов – это, ну, поверьте, это переход страховой медицины. Без этого сегодня мы опять будем рассуждать не только 20 лет оппозиция с коалицией, а ровно 200 лет о медицине, и больше ничего не делать. Ведь для того, чтобы что-то сделать, нужно понимать, что нужно делать. Поэтому нужно дать сегодня возможность органам местного самоуправления, Министерству здравоохранения, которое тоже сегодня, благодаря данным этим законам, будет вот так загружена работой, а не вот так. И будет нести ту ответственность, которую необходимо ввести перед всеми законами в нашей стране. Каждому доступную медицинскую помощь.
Дякую, дякую.Ми ж. Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 77-у. Прошу, визначайтесь. І запросіть депутатів до сесійної залі для того, щоб ми прийняли рішення. А, не треба, да? [[12:30:43]] За-10 Поправка не підтримана. Таким чином, колеги, я ставлю зараз на голосування пропозицію. Там, будь ласка, мітинг припиніть, давайте, голосувати треба. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про порядок проведення реформування системи охорони здоров’я у Вінницькій, Дніпропетровській, Донецькій областях та місті Києві [[реєстраційний номер 8603]]. Прошу голосувати. [[12:31:34]] За-242 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, по фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 183, БЮТ – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 11, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні -8. Шановні колеги, нам потрібно порадитись і прийняти рішення. Пропозиція, прошу уваги, щоб ми не робили зараз перерви, вже скільки, 12.30, і присутні судді, працювали без перерви, обідню перерву щоб ми скоротили, прошу уваги, обідню перерву провели з 15 до 16 години. З 16 години ми працювали до завершення розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Я ставлю на голосування цю. То будете наступний тиждень працювати і ще далі будете сидіти, не хочете. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:32:42]] За-228 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань "призначення та звільнення суддів". Шановні народні депутати, оголошується до розгляду питання про обрання суддів. Доповідач – голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсін Ігор Леонович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Згідно частини 3 статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посаду суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду суддів безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85 частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняте нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов.
Постанова 8745, да?
Так.
Будь ласка.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Вищого господарського суду України Бондаря Сергія Володимировича; апеляційного суду Автономної Республіки Крим Болотова Євгена Володимировича; апеляційного суду Донецької області Корчисту Олесю Іванівну; апеляційного суду Запорізької області Воробйову Ірину Анатоліївну; апеляційного суду Київської області Білоконь Олену Валеріївну,Кашперську Тамару Цезарівну; апеляційного суду міста Києва Рейнарт Ійю Матвіївну, Рибака Івана Олексійовича, Росік Тетяну Володимирівну, Рубан Світлану Михайлівну, Шкоріну Олену Іванівну, Ящук Тетяну Іванівну; Шевченківського районного суду міста КиєваСіромашенко Наталію Володимирівну. Прошу підтримати.
Шановні колеги! Прошу, Володимир Яворівський, будь ласка. [[12:35:41]] 8745 Проект Постанови про обрання суддів
Володимир Яворівський. Шановний пане Голово! У нас була добра традиція, яку ми чомусь втратили. Все-таки на кожного суддю подавалася бодай коротенька, але якась його біографічна довідка і послужний його список. Сьогодні ми цього не маємо. Ми всліпу голосуємо за людей, які потім вершать людські долі. Через те і обираємо таких, як Кірєєв, заводний абсолютно комп’ютер, на який запрограмований в Адміністрації Президента. Через те я вважаю, що ми все-таки повинні мати бодай якусь коротку довідку про цих людей. Ми ж сліпо абсолютно голосуємо. А несемо потім і моральну, і, якщо хочете, політичну відповідальність за цих людей. Дякую.
Я нагадую, шановні колеги, що відповідно до нового законодавства, Верховна Рада України тільки освячує, виконує ритуальну процедуру щодо призначення суддів на посаду. Більше того, європейські структури, до яких ми любимо апелювати, на які посилатися, взагалі вважають, що це недемократична норма, що Верховна Рада не повинна мати взагалі жодного відношення до призначення суддів. Що це повинно вирішувати суддівське самоуправління. Якщо є конкретні питання до конкретного судді, я думаю, це треба з комітетом проводити відповідну роботу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про обрання суддів, [[реєстраційний номер 8745]] Прошу голосувати. [[12:37:28]] За-255 Рішення прийнято. Проект Постанови 8745-1. Будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: Розівського районного суду Запорізької області Кущ Тетяну Миколаївну; Стахановського міського суду Луганської області Люклянчука Віталія Федоровича; Бериславського районного суду Херсонської областіСіянка Віктора Миколайовича. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови про обрання суддів [[реєстраційний номер 8745-1]], прошу голосувати. [[12:38:18]] За-257 Рішення прийнято. Проект Постанови 8745-2, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: Вищого господарського суду України Круглікову Катерину Степанівну; господарського суду міста Києва Підченка Юрія Олексійовича. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування проект Постанови 8745-2 про обрання суддів, прошу голосувати. [[12:38:57]] За-248 Рішення прийнято, дякую. Проект Постанови 8745-3.
Обрати на посади суддів безстроково: Центрально-Міського районного суду міста Горлівки Донецької області Федько Світлану Павлівну; Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошеля Богдана Івановича; Ленінського районного суду міста ПолтавиПарахіну Єлизавету Владиславівну. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови 8745-3 про обрання суддів, прошу голосувати. [[12:39:47]] За-260 Рішення прийнято. 8745-4, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Запорізької області Дашковську Алесю Вікторівну; апеляційного суду Івано-Франківської області Томин Олександру Олексіївну; Євпаторійського міського суду Автономної Республіки Крим Ружицьку Тетяну Володимирівну Красногвардійського районного суду Автономної Республіки Крим Шевченко Ірину Вікторівну; Феодосійського міського суду Автономної Республіки Крим Кулінську Наталю Володимирівну; Тульчинського районного суду Вінницької області Берегового Олександра Юрійовича; Ковельського міськрайонного суду Волинської області Бондаря Володимира Миколайовича; Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Макарова Миколу Олексійовича; Криничанського районного суду Дніпропетровської області Берелет Валентину Володимирівну; Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Борисову Наталію Анатоліївну; Широківського районного суду Дніпропетровської області Шевченко Ольгу Володимирівну; Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Масалітіну Наталію Аркадіївну; Вугледарського міського суду Донецької області Биліну Тетяну Іванівну; Старобешівського районного суду Донецької області Сазонову Марію Георгіївну; Калінінського районного суду міста Горлівки Донецької області Зайченко Ольгу Василівну; Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Антоняка Тараса Михайловича; Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Міськевич Олександру Ярославівну; Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Лошак Оксану Олегівну; Бориспільського міськрайонного суду Київської області Левченка Анатолія Володимировича, Мартинова Євгена Олександровича; Броварського міськрайонного суду Київської області Пухну Оксану Миколаївну; Голованівського районного суду Кіровоградської області Гута Юрія Олексійовича; Кіровського районного суду міста Кіровограда Петрова Романа Івановича; Слов’яносербського районного суду Луганської області Призенка Дмитра Олексійовича; Трускавецького міського суду Львівської області Рибачука Андрія Івановича; Залізничного районного суду міста Львова Палюх Наталію Михайлівну; Комінтернівського районного суду Одеської області Рудніцького Віктора Анатолійовича; Київського районного суду міста Полтави Кузіну Жанну Василівну; Лозівського міськрайонного суду Харківської області Жмуд Наталю Миколаївну; Дзержинського районного суду міста Харкова Шишкіна Олексія Володимировича; Жовтневого районного суду міста Харкова Срокіну Ірину Іванівну, Чижиченка Дениса Володимировича; Соснівського районного суду міста Черкаси Марцішевську Олену Миколаївну; Борзнянського районного суду Чернігівської області Тіслюка Івана Івановича; Городнянського районного суду Чернігівської області Березовського Олексія Дмитровича; Голосіївського районного суду міста Києва Дідика Миколу Володимировича; Оболонського районного суду міста Києва Маринченко Марину Миколаївну; Миколаївського окружного адміністративного суду Єнтіну Альону Петрівну; господарського суду Закарпатської області Кривку Василя Павловича; господарського суду Запорізької області Яцун Олену Владиславівну; господарського суду Кіровоградської області Коваленко Наталю Миколаївну; господарського суду Львівської областіМороз Наталію Валеріївну. Прошу підтримати.
Там, очевидно, треба уточнить прізвище Криничанського районного суду Дніпропетровської області Берелет, правильно? Берелет Валентина Володимирівна. Да. Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставлю на голосування проект Постанови 8745-4 про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:44:39]] За-264 8747-5.
Обрати Благодатну Олену Юріївну на посаду судді Центрального районного суду міста Сімферополя безстроково. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування проект постанови 8745-5 про обрання судді. Прошу голосувати. [[12:45:21]] За-256 Рішення прийнято. 8745-6.
Обрати Шевчук Аллу Миколаївну, раніше обрану безстроково, на посаду судді апеляційного суду Житомирської області.
Ставлю на голосування проект про обрання судді [[реєстраційний номер 8745-6]]. Прошу голосувати. [[12:45:55]] За-261 Постанову прийнято. 8745-7.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів: Вищого господарського суду України Волкова Романа Володимировича,Новікову Риту Георгіївну; апеляційного суду Житомирської області Борисюка Романа Миколайовича; апеляційного суду Луганської області Лозко Юлію Петрівну; апеляційного суду Полтавської області Бутенко Світлану Борисівну, Винниченка Юрія Михайловича, Карпушина Григорія Леонідовича, Кузнєцову Олену Юріївну,Хіль Ларису Миколаївну; апеляційного суду Харківської області Гуцал Лілію Вікторівну; апеляційного суду Чернівецької області Попова Григорія Георгійовича; Донецького апеляційного господарського суду Марченко Оксану Анатоліївну. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування пропозицію про обрання суддів, проект постанови 8745-7. Прошу голосувати. [[12:47:21]] За-267 Рішення прийнято. 8745-8.
Обрати Манжур Валентину Василівну на посаду судді Донецького апеляційного господарського суду безстроково на посаду судді Донецького апеляційного господарського суду безстроково.
Ставлю на голосування проект Постанови 8745-8 про обрання судді. Прошу голосувати. [[12:47:53]] За-260 Рішення прийнято. 8745-9
Обрати Міщука Миколу Степановича на посаду судді Київського апеляційного адміністративного суду безстроково.
Ставлю на голосування проект Постанови про обрання судді, реєстраційний номер 8745-9. Так, будь ласка, голосування йде, голосуйте. [[12:48:28]] За-255 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую.
Шановні колеги, дозвольте привітати суддів, яких ми щойно обрали на посади і побажати їм вірного служіння закону, звісно, при гарному здоров’ї. Голова Вищої ради юстиції Володимир Миколайович Колесниченко про звільнення суддів, будь ласка.
Який, 8344?
8344.
Проект постанови 8344, в зв’язку з порушенням присяги судді звільнити Васіну Лілію Анатолівну з посади судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська. Суддя присутня на засіданні Верховної Ради. Вища рада юстиції пропонує звільнити суддю з посади судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська за порушення присяги, а саме за розгляд справи в порушення правил підвідомчості, внесення незаконних. винесення незаконних ухвал про роз’яснення рішень суду, в результаті яких визнавалося право власності на майно комунального підприємства "Центральний ринок" міста Дніпропетровську, заблокування діяльності Дніпропетровської обласної ради через постановлення незаконних ухвал про забезпечення позову. Дніпропетровська обласна рада внаслідок дії цієї ухвали не діяла один місяць. "Центральний ринок", пам’ятаєте, це той ринок, який. там кров пролилася. Вища рада юстиції прийняла рішення про внесення подання. Просимо підтримати.
Одну хвилиночку, зараз я попрошу Лілію Анатоліївну Васіну до мікрофону, тим більше, що ви звернулися із заявою, щоб надали вам можливість висловити свою позицію. Будь ласка, до мікрофону, вам слово.
Шановні депутати!
Мікрофон до себе візьміть. Прошу уваги!
Шановні депутати! Я прошу вашої уваги. Я не буду довго розповідати, щось пояснювати. Я прошу вас все ж таки почути мене, суддю, яка працює в системі органів суду МВС 37 років, тільки на посаді судді 17 років. За 17 років я виховала трьох суддів, одна з котрих сьогодні була обрана безстроково вами ж. За весь час роботи окрім подяки боку громадян до мене жодних питань не було. Тільки з боку голови Апеляційного суду Віхрова в минулому і зараз його ставленика Гончарова, який керує судом. Саме за цей час все змінилося. Що стосується розгляду питання на Вищій раді юстиції 1 березня, воно розглядалося дуже довго. Тричі воно скасовувалося, призначалося до нового розгляду. Я завіряю вас, що ці рішення були мною прийняті у відповідності до чинного законодавства. Два з цих рішень не скасовані: рішення по Центральному ринку, і воно підтверджено усіма рішеннями господарських судів усіх рівнів і Верховним Судом. Що стосується ухвали про забезпечення позову по обласній раді, то ця ухвала теж законна і винесена у відповідності до чинного законодавства, і вона навіть ніким не оскаржувалася. Що стосується ухвали, на яку посилалася Вища рада у своєму рішенні про роз’яснення рішення, де було вказано, чиє це майно, то я ще раз наголошую на тому, що ухвала про роз’яснення рішення не являється правовстановлюючим документом. Но якщо навіть хтось і вбачає в моїх діях якісь порушення, в чому я не впевнена і вважаю, що цих порушень немає, тільки хто як його трактує це рішення. Є в народі така поговірка, два юристи – три думки з цього приводу. То я вважаю, що мої рішення були законні як всі тисячі рішень, які були мною винесені за 17 років чесної, бездоганної роботи. І в підтвердження цього я скажу, що мабуть я одна із небагатьох суддів, яка і на теперішній час мешкає в гуртожитку, який отримала, працюючи в органах внутрішніх справ. Це, що стосується особи. Але я вважаю, що все ж таки рішення Вищої ради юстиції було прийнято не навмисно, не були досліджені матеріали і тому на сьогоднішній день я звертаюся з заявою до Вищої ради юстиції про перегляд цього рішення з заново виявленими обставинами. І тому, я дуже прошу, шановних депутатів, шановні зрозумійте мене, тому що я віддала 37 років праці тільки в цій системі, жодного дня ніде. І крім слів подяки на мою адресу ніколи нічого іншого не було. Всі нападки з боку голови апеляційного суду Віхрова, який чинив їх за 12 останні роки, я зверталася, були рішення про притягнення, але кожного разу я зверталася до Вищої ради юстиції і кожне рішення було скасоване. На сьогоднішній день за 17 років, за 37, то не було жодного до мене запитання, ні жодної догани. А за 17 років суддею, всі догани, які були до мене оголошені, прийняті, були скасовані Вищою радою юстиції. І тому зараз, я прошу вас, сьогодні оскільки у нас такий закон, що ви не можете не прийняти рішення, пропозиція надійшла від Вищої ради юстиції і ви повинні прийняти її, такий у нас на сьогодні закон, але ж я вас прошу, дуже, відкласти це питання і дозволити мені реалізувати своє право і звернутися до тієї ж Вищої ради для того, щоб переглянути це рішення. Рішення в АСУ, яке було вже прийнято на сьогоднішній день я оскаржую до Європейського суду, тому я вважаю, що ви зрозумієте це. І це багато часу не буде використано на це питання. І тому дуже прошу вас прислухатися, почути мене, як суддю, як громадянку яка також має право на захист своїх прав.
Дякую. Я сподіваюся, що депутати почули. Зараз, ви в кінці скажете. Володимир Яворівський. Потім – Вадим Колесніченко.
Володимир Яворівський і представник опозиції. Пані Васіна, ми прекрасно знаємо, принаймні, опозиція, знаємо, що зараз відбувається судова реформа, під яку звичайно вимиваються всі ті судді непокірні, які не слухають ніяких там вказівок вище і тому подібне. Через те я хочу знати, мені ж треба натиснути кнопку, чи звільняти вас, чи не звільняти? Тобто вашу долю зараз ми вирішуємо. Через те в мене запитання, що за цим стоїть насправді? Ми знаємо пристрасті довкола цього базару, ми знаємо, що там відбувалося, можете ви сказати про те, що ж насправді, чому ви скільки років працюєте і вас раптом, буквально, викидають за якусь там одну неточність. Що за цим стоїть? Бо мені ж треба голосувати.
А це замовлення, шановні, те, що відбувається останній час, коли було замовлено звільнити з посади голову суду, в якому я працювала. Я працювала при чотирьох головах суду, голову суду Підберезного звільнили з цієї посади. Поставили на посаду цього голови суду Гончарова, який зараз просто чинить безлад в суді. Я уже зверталася до депутатів Верховної Ради зі зверненням розібратися. Ми живемо в державі, де повинно бути правосуддя, де повинен бути закон. І не повинні бути хабарники при власті, п’яниці. На жаль, все інакше. А тому й неугодна, а як можна працювати з такою суддею.
Так, Вадим Колесніченко, будь ласка.
Колесниченко, фракция Партии регионов. Вы знаете, а выступающий судья очень правильно сказала: "закон должен быть одинаковым для всех и взяточникам не место у рычагов управления", тем более при отправлении правосудья. Мы хорошо знаем и понимаем, что Высшая рада юстиции – это конституционный орган, где в подавляющем большинстве работают судьи, уполномоченные, квалифицированные, компетентные люди, это раз. Второе. Процедура и процесс, здесь нам нет необходимости рассматривать, потому что наша задача выяснить, человеку дали возможность себя оправдать, либо защитить. Она подтвердила, она присутствовала на заседании Высшей рады юстиции. И если она будет не согласна с решением Верховного суда, она в праве обжаловать это решение в Высшем административном суде. Практика этого суда показывает, что частично эти решения отменяются и судей восстанавливают на работе. А та справка, которая Высшая рада юстиции прочитала, дает достаточно оснований для того, чтобы эту судью отстранить от занимаемой должности. Спасибо.
Дякую. Хто, Петро Гасюк? Хвилиночку, ну ми ж на обговорення не будемо переходити, шановні колеги. Ви ж почули всі, від фракції ж по одному виступають і все. Будь ласка, хто від депутатської групи там "Реформи заради майбутнього"? Немає? Значить, будь ласка, позиція Вищої ради юстиції.
Шановні народні депутати, я хочу пояснити про те, щоб рішення Вища рада юстиції прийняла одноголосно, з цього приводу ми 8 разів розглядали це питання. Суддя так само розказувала гарно про що вона, я кий вона патріот. Але вона прийняла рішення відносно ринку, спочатку задовольнила позов про те, що визнати його право власності за державою. А потім, роз’ясненням судового рішення, змінила позов по суті і передала іншій стороні. З цього приводу, я вважаю як суддя і юрист сам, необхідно порушити кримінальну справу і судити її за незаконне, завідомо незаконне рішення. Обласну раду місяць вона цей. Мало того, 2 червня цього року, ось тепер, вона оскаржила була суддя, рішення Вищої ради юстиції до Адміністративного суду і з цього приводу адміністративний суд прийняв рішення, визнав дії і рішення Вищої ради юстиції законними. Тому прошу вас підтримати.
Шановні колеги. Ну вже ж пояснили, все. Шановні колеги, з урахуванням того, що пояснила суддя, з урахуванням того, що пояснив керівник Вищої ради юстиції, з урахуванням виступів депутатів, я прошу вас приймати свідоме, відповідальне рішення. Відповідно до Регламенту, я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про звільнення судді [[реєстраційний номер 8344]] у зв’язку з порушенням присяги судді звільнити Васіну Лілію Анатоліївну з посади судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська. [[13:00:24]] За-224 Рішення не прийнято. [[Оплески]] Я прошу Вищу раду юстиції ще раз розглянути це питання з урахуванням того, про що сьогодні йшлося. Шановні колеги, голосування відбулося. Да. По фракціях? Будь ласка. По фракціях, Партія регіонів – 178, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 2, комуністів – 10, "Реформи заради майбутнього" – 9, Народна Партія – 20, позафракційні – 5. Проект постанови пропонується вашій увазі 8746.
Вища рада юстиції на своєму засіданні 14 червня цього року відповідно до пункту 9 і 5 статті 126, статті 131 Конституції України, статей 100, 109 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції" розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами, прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів з’ясовано їх дійсне волевиявлення, стороннього впливу або примусу з боку не було. Відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції України Верховна Рада постановляє: Звільнити з посад суддів: апеляційного суду Полтавської області в зв’язку з поданням заяви про відставку – Тимчук Людмилу Анатоліївну; апеляційного суду Сумської області у зв’язку з поданням заяви про відставку – Сєнашенка Віктора Григоровича; Дзержинського міського суду Донецької області у зв’язку з поданням заяви про відставку – Руднєву Ольгу Тимофіївну. Прошу підтримати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект постанови про звільнення суддів [[реєстраційний номер 8746]]. Прошу голосувати. [[13:02:26]] За-251 Рішення прийнято. Проект постанови 8746-1.
Постанова 8746-1. Роздобудько Олександр Миколайович. Це звільнення в зв’язку з порушенням присяги. Судді немає. Розглядається вперше. Прошу відкласти.
Шановні колеги, голова Вищої ради юстиції пропонує відкласти, оскільки відповідно до закону має бути присутній суддя. Якщо вдруге без поважних причин його не буде, ми вправі розглядати за його відсутності. Так?
Така ж ситуація і по законопроекту 8746 – Ярош Світлана Володимирівна. Вперше розглядається і її немає.
Тим більше, вона надіслала телеграму, що вона перебуває у відпустці для проходження реабілітаційного лікування після тяжкої хвороби. Тоді на пропозицію Вищої ради юстиції, враховуючи відсутність судді, відкладаємо розгляд питання. Будь ласка, проект постанови 8746-3. А, ні, ми ще ж одну. А ми ще ж одну постанову не розглянули – 8746-3.
Сейчас, хвилиночку, я пробачаюся. Тире три, да?
Я можу вам подати її.
Дайте. Про звільнення суддів. А ми хіба не розглядали його, ні? Постанова, проект постанови: Старовойтова Григорія Степановича, апеляційного суду Житомирської області – в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Колеснік Галину Антонівну, суддю Донецького апеляційного адміністративного суду - у зв’язку з поданням заяви про відставку; судді Поліщук Миколу Георгійовича, судді Житомирського апеляційного адміністративного суду –у зв’язку з поданням заяви про відставку; Піцикевича Ігоря Йосифовича, судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Трачука Руслана Миколайовича, Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області – у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням. Прошу підтримати.
Володимире Миколайовичу, дайте мені проект постанови. Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів [[реєстраційний номер 8746-3]]. Прошу голосувати. [[13:05:13]] За-257 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, давайте ми подякуємо суддям, які пішли у відставки, чесно відпрацювавши на своїх посадах визначені терміни. [[Оплески]] Шановні колеги, оголошується до розгляду питання про призначення позачергових виборів окремих сільських, селищних, міських голів. Доповідач – заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Віктор Миколайович Сінченко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своїх засіданнях 15 червня та 6 липня 2011 року розглянув клопотання окремих місцевих рад щодо призначення позачергових виборів у 41 органі місцевого самоврядування, зокрема 37 сільських, двох селищних та двох міських голів у зв’язку з достроковим припиненням їх повноважень відповідно до статті 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Підстави дострокового припинення повноважень наступні: за власним бажанням – 32 випадки, у зв’язку зі смертю – 6 випадків, за вироком суду - 3 вироки. Керуючись нормами Конституції України, Законами "Про місцеве самоврядування в Україні" та "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільских, селищних, міських голів". Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори окремих сільських, селищних та міських голів на неділю 18 вересня 2011 року, прийнявши відповідні постанови Верховної Ради України, проекти яких роздані в сесійній залі. Просимо підтримати.
Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Нам треба прийняти 40 постанов з цього приводу. Ми відкладати не можемо, оскільки терміни є проведення власне виборчої кампанії. Прошу уваги. Я буду називати просто раду або сільського голову. Про призначення позачергових виборів Бондарівського сільского голови [[Бондарівська сільська рада Марківського району Луганської області]], [[реєстраційний номер 8713]] Прошу голосувати. [[13:08:28]] За-244 Рішення прийнято Гатянського сільського голови [[Гатянська сільська рада Берегівського району Закарпатської області]], 8713-1. [[13:08:55]] За-260 Рішення прийнято. Кам’янського сільського голови [[Кам’янська сільська рада Ізюмського району Харківської області]], 8713-2. [[13:09:18]] За-249 Рішення прийнято. Малолуцького сільського голови [[Малолуцька сільська рада Гусятинського району Тернопільської області]], 8713-3. [[13:09:42]] За-253 Рішення прийнято. Нечволодівського сільського голови [[Нечволодівська сільська рада Куп’янського району Харківської області]], 8713-4. Прошу голосувати. [[13:10:06]] За-254 Рішення прийнято. Новоборівського сільського голови [[Новоборівська сільська рада Старобільського району Луганської області]], 8713-5. [[13:10:30]] За-250 Рішення прийнято. Іванівського сільського голови [[Іванівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області]], 8713-6. [[13:10:52]] За-251 Рішення прийнято. Киселівського сільського голови [[Киселівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області]], 8713-7. [[13:11:15]] За-255 Рішення прийнято. Кохівського сільського голови [[Кохівська сільська рада Ананьївського району Одеської області]], 8713-8. [[13:11:38]] За-253 Рішення прийнято. Тарнавського сільського голови [[Тарнавська сільська рада Монастирищенського району Черкаської області]], 8713-9. [[13:12:02]] За-255 Рішення прийнято. Понятівського сільського голови [[Понятівська сільська рада Роздільнянського району Одеської області]], 8713-10. [[13:12:25]] За – 252 Рішення прийнято. Врубловецького сільського голови [[Врубловецька сільська рада Кам’янець-Подільського району Хмельницької області]], 8713-11. [[13:12:49]] За – 251 Рішення прийнято Голятинського сільського голови [[Голятинська сільська рада Міжгірського району Закарпатської області]], 8713-12. [[13:13:12]] За – 252 Рішення прийнято Острожецького сільського голови [[Острожецька сільська рада Млинівського району Рівненської області]], 8713-13. [[13:13:35]] За – 251 Рішення прийнято Верхньоторгаївського сільського голови [[Верхньоторгаївська сільська рада Нижньосірогозького району Херсонської області]], 8713-14. [[13:14:02]] За – 248 Рішення прийнято. Яхновецького сільського голови [[Яхновецька сільська рада Волочиського району Хмельницької області]], 8713-15. [[13:14:26]] За-250 Рішення прийнято. Надеждівського сільського голови [[Надеждівська сільська рада Чаплинського району Херсонської області]], 8713-16. [[13:14:53]] За-252 Рішення прийнято. Миколаївського сільського голови [[Миколаївська сільська рада Казанківського району Миколаївської області]], 8713-17. [[13:15:17]] За-252 Рішення прийнято. Жоравського сільського голови [[Жоравська сільська рада Яготинського району Київської області]], 8713-18. [[13:15:40]] За-252 Рішення прийнято. Великошишівського сільського голови [[Великошишівська сільська рада Шахтарського району Донецької області]], 8713-19. [[13:16:02]] За-255 Рішення прийнято. Абрикосівського сільського голови [[Абрикосівська сільська рада Кіровського району Автономної Республіки Крим]], 8713-20. [[13:16:27]] За-251 Рішення прийнято. Хлопівського сільського голови [[Хлопівська сільська рада Гусятинського району Тернопільської області]], 8713-21. [[13:16:50]] За-252 Рішення прийнято. Новоданилівського сільського голови [[Новоданилівська сільська рада Казанківського району Миколаївської області]], 8713-22. [[13:17:15]] За-254 Рішення прийнято. Сергіївського сільського голови [[Сергіївська сільська рада Слов’янського району Донецької області]], 8713-23. [[13:17:38]] За-255 Рішення прийнято. Лигівського сільського голови [[Лигівська сільська рада Сахновщинського району Харківської області]], 8713-24. [[13:18:02]] За-248 Рішення прийнято. Чернеченського сільського голови [[Чернеченська сільська рада Балтського району Одеської області]], 8713-25. [[13:18:27]] За-248 Рішення прийнято. Мирнодолинського селищного голови [[Мирнодолинська селищна рада Попаснянського району Луганської області]], 8713-26. [[13:18:52]] За-253 Рішення прийнято. Миколаївського селищного голови [[Миколаївська селищна рада Миколаївського району Одеської області]], 8713-27. [[13:19:17]] За-253 Рішення прийнято. Зіньківського міського голови [[Зіньківська міська рада Зіньківського району Полтавської області]], 8713-28. [[13:19:40]] За-255 Рішення прийнято. Соснівського міського голови [[місто Соснівка Червоноградської міської ради Львівської області]], 8713-29. [[13:20:04]] За-251 Рішення прийнято. Гуто-Студенецького сільського голови [[Гуто-Студенецька сільська рада Щорського району Чернігівської області]], 8713-30. [[13:20:30]] За-249 Рішення прийнято. Білогривського сільського голови [[Білогривська сільська рада Кролевецького району Сумської області]], 8713-31. [[13:20:55]] За-256 Рішення прийнято. Полошківського сільського голови [[Полошківська сільська рада Глухівського району Сумської області]], 8713-32. [[13:21:19]] За-258 Рішення прийнято. Тростянецького сільського голови [[Тростянецька сільська рада Бережанського району Тернопільської області]], 8713-33. [[13:21:43]] За-250 Рішення прийнято. Бандурівського сільського голови [[Бандурівська сільська рада Гайворонського району Кіровоградської області]], 8713-34. [[13:22:08]] За-253 Рішення прийнято. Пасатського сільського голови [[Пасатська сільська рада Балтського району Одеської області]], 8713-35. [[13:22:32]] За-253 Рішення прийнято. Ксаверівського сільського голови [[Ксаверівська сільська рада Вінницького району Вінницької області]], 8713-36. [[13:22:57]] За-256 Рішення прийнято. Великоключівського сільського голови [[Великоключівська сільська рада Коломийського району Івано-Франківської області]], 8713-37. [[13:23:22]] За-248 Рішення прийнято. Мар’янопільського сільського голови [[Мар’янопільська сільська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області]], 8713-38. [[13:23:50]] За-253 Рішення прийнято. Гальчинського сільського голови [[Гальчинська сільська рада Андрушівського району Житомирської області]], 8713-39. [[13:24:12]] За-254 Рішення прийнято. Первомайського сільського голови [[Первомайська сільська рада Ясинуватського району Донецької області]], 8713-40. [[13:24:37]] За-251 Рішення прийнято. Розгляд питання завершено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій, у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг. Реєстраційний номер 8403. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович. [[Я прошу відшкодувати шкоду Верховній Раді.]] Будь ласка, Віталію Юрійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет відпрацював таблицю до другого читання Закону України "Про національні комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій" поданий Президентом України до другого читання. Від народних депутатів надійшло 103 пропозиції, 73 з яких враховано, 30 відхилено. В цілому, якщо взяти концептуальні зміни, що змінилось від першого до другого читання, то можна об означити наступне. По-перше, я нагадаю, яких саме комісій це стосується, це Державна комісія з регулювання ринків фінансових послуг України, Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку, Національна комісія регулювання електроенергетики України, Національна комісія з питань регулювання зв’язку та Державна інспекція зв’язку, Національна комісія регулювання ринку комунальних послуг України. Що змінено до другого читання? Комітет запропонував, погоджуючись разом з Міністерством юстиції і Кабінетом Міністрів наступний підхід, перше, статус Національна комісія, що здійснює державне регулювання у відповідній сфері підпорядкована Президенту України та підзвітна Верховній Раді України. Це перше питання. Друге. Кількісний склад: голова Національної комісії та шість членів Національної комісії. Порядок призначення: голова та члени комісії призначаються особисто безпосередньо Президентом України. Якщо ви пам’ятаєте, в першій редакції було там по три представники від кожного органу – від Верховної Ради, від Кабінету Міністрів та від Президента України. Законопроектом пропонується чіткі вимоги до члена національної комісії, підстави та обставини, за яких член національної комісії може бути звільнений з посади. Також передбачається право національних комісій на створення своїх територіальних відділень, в редакції першого читання – це право було скасовано. У редакції підготовленої до другого читання, максимально також врахована специфіка роботи національних регуляторів, що має позитивно відобразитися на якості їх роботи. Цей закон доопрацьовувався паралельно з деякими іншими законами, в тому числі і проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу, який ми сьогодні вже прийняли, і деякі позиції ми там врахували, Закон про державну службу 8306 та інші нормативно-правові акти. З огляду на викладене пропонується прийняти закон у другому читанні та в цілому. Якщо по тексту не буде зауважень, то я від комітету скажу ще дві позиції, які треба буде редакційно в процесі розгляді під корегувати.
Давайте ми по тексту пройдемося. А потім перед остаточним голосуванням ви скажете, щоб ми, бо тексту зрозуміло будуть мабуть якісь.
Добре.
Так йдемо за поправками. 3-я, Скибинецький. Не наполягає. 7-а, Кармазін. Не наполягає. 11-а, Кармазін? Не наполягає. Прасолов, 18-а. Не наполягає. Кармазін, 21-а. Ні. 22-а, Прасолов. Ні. 23-я, Кармазін? Кармазін, вибачте, 35-а? 36-а? Не наполягає. Єдін, 37-а. Ні. Кармазін 38-а і 39-а, 41-а. Не наполягає. Прасолов не наполягає. 43-я. Прасолов, 49-а. 55-а, Кармазін. 55-а? 51-а, зараз дивимось. 51-а Коржа врахована поправка.
Я можу прокоментувати для стенограми. Нам необхідно одне речення тут змінити. Я зачитаю для стенограми. Це те, що я, Адаме Івановичу, перед голосуванням говорив, в тому числі це питання. У цій пропозиції, яка починається з "Рішення комісії, які є нормативно правовими актами" і далі по тексту. Іде в лапках: "крім встановлення цін та тарифі для населення і функціонування ринків, у відповідній сфері регулювання, якщо інше не передбачене законом.". Пропонується речення останнє, починаючи з: "ринків у відповідальній сфері регулювання, якщо інше не передбачено законом.", викреслити. І замість цього написати таку фразу: "Функціонування оптового ринку електричної енергії.". Це рішення погоджене з автором та відповідно з представниками уряду.
51-у поправку я ставлю в редакції, запропонованій зараз доповідачем. Прошу підтримати. [[13:31:13]] За-243 Підтримано. Єдін, 58-а. Не наполягає. Прасолов. Шановні колеги, в основному поправки одних і тих же авторів, яких я вже декілька разів називав, вони не наполягають. Чи є хтось із народних депутатів, поправка якого не врахована, він наполягає, або хто наполягає на врахованій поправці, щоб ми її поставили на підтвердження. Немає таких? Так, Віталію, прошу.
Так. Поправка 26-а народного депутата Святаша. Комітет попередньо врахував цю поправку. Де мова йде про спеціальний фонд, який може бути в комісії по цінним паперам та Фондового ринку. Але це питання воно протирічить позиції Президента щодо всіх, так би мовити, фондів та адміністративних послуг, які мають бути безпосередньо направлятися до державного бюджету. І після цього вже розподілятися відповідно бюджетам України. Тому перше питання – це поставити на підтвердження цю поправку. І пропозиція комітету все ж таки відхилити. А друге питання – це суто для стенограми. Ми попередньо домовилися з Міністерством фінансів, що це той ресурс, який ми фактично забираємо у Комісії по цінним паперам та фондового ринку, - а це біля 35 мільйонів, щоб вони врахували в бюджеті на наступний рік. Тому що це технічне обладнання комісії і це ті кошти, які сьогодні цій комісії конче необхідні. Дякую.
26-а поправка, яка врахована комітетом ставиться на підтвердження. Прошу визначатися. [[13:33:27]] За-3 Не підтверджена. Значить, залишається редакція першого читання. Все ми пройшли з вами. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій, у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг. Шановні колеги, я прошу врегульовувати всі питання до розгляду законопроекту. Якщо ми почнемо зраз їх правити по ходу, ми з вами будемо працювати і завтра навіть не закінчимо сьогоднішнього засідання, бо ми з вами проголосували за те, щоб ми працювали так, як працювали. Тому будьте мобілізовані.
Адаме Івановичу, я поясню. Поправка Святаша є аналогічна, один в один, поправка ще Глущенка. Тому формально чи треба за це голосувати, чи ні, ви визначте.
Ну, ясно, якщо ми проголосували одну і врегулювали, то інша, само собою, автоматично зникає. Вона зникає, тому що не може бути 2 норми, які суперечать в одному законі. Ставлю на голосування прийняття Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг [[реєстраційний номер 8403]]. Прошу голосувати. [[13:35:14]] За-262 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання: проект Закону про Державний земельний кадастр [[реєстраційний номер 8077]]. Ткач Роман Володимирович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, доброго дня вам. Вашій увазі пропонується проект Закону України про Державний земельний кадастр [[реєстраційний номер 8077]], розглянутий і підготовлений Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин до другого читання. Хочу зауважити, що в терміни, передбачені Регламентом Верховної Ради України для подання поправок, від народних депутатів України до законопроекту надійшло 234 поправки та пропозиції, 175 з яких комітетом враховано, в тому числі і редакційно, 59 відхилено. 7 червня цього року підготовлена редакція розглянута головним комітетом і за підсумками розгляду якого рекомендовано Верховній Раді України проект Закону України про Державний земельний кадастр прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Я хочу зупинитися на деяких нововведеннях, які передбачає редакція законопроекту. Законопроектом закріплюється, що внесення відомостей до Державного земельного кадастру та надання відомостей з нього буде здійснюватися Державним кадастровим реєстратором, який працюватиме у складі центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів та його територіальних органів. Що важливо? Державний кадастровий реєстратор сам безпосередньо буде приймати документи у громадян. Тобто таким чином ми хочемо ліквідувати ту бюрократичну процедуру, яка сьогодні існує при проходженні документації у владному органі. Окрім того, особа, яка звертається до цього органу, буде чітко знати, кому вона віддала документи і від кого може вимагати вчинення певних дій. Державний кадастровий реєстратор сам підписуватиме всі документи, що надаються з кадастру, та ставитиме на них мокру печатку, на якій буде зазначатися його прізвище, ім’я та по батькові та орган, в якому він працює. Це, по-перше, усуватиме корупційний фактор, який існує сьогодні при видачі державних актів. По-друге, така норма надає можливість персоніфікувати особу, яка повинна нести відповідальність за неналежне виконання посадових обов’язків. Я хочу зауважити, що редакція законопроекту опрацьовувалася також Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Основні його зауваження комітетом враховані. Однак є принципові питання, які офіційно висловлені управлінням та вам роздані, які комітет розглянув та погодиться не може. Я хочу зупинитися на кожному з цих питань. Перше. Зауваження щодо створення законопроектом подвійної реєстраційної інформаційної системи. Адаме Івановичу, я прошу мені декілька хвилин дайте, будь ласка.
Не дамо вам декілька хвилин, тому що це друге читання. Завершуйте і будемо іти по поправках.
Добре. Тому, шановні колеги, ми опрацювали всі зауваження нашого Юридичного управління. На кожне зауваження є наше роз’яснення. Тому я зараз за браком часу не буду на них зупинятися, а по ходу, коли будуть запитання, я попробую дати аргументовану відповідь.
Правильно, правильно. Дякую, Романе. Шановні колеги, ідемо за поправками. Вони, як бачите, абсолютна більшість із них врахована, за виключенням деяких. Будь ласка, 8-а Кармазіна.
Поправка 8-а. Я пропоную абзац третій статті 1 викласти в такій редакції. "Індексна кадастрова карта – це графічне зображення кадастрових зон і кварталів, розташованих у межах адміністративно-територіальних утворень, в дужках, село, селище, місто, район, із зазначенням їх номерів. Дякую.
Комітет відхилив цю поправку. Чому відхилив. На наше переконання, індексно-кадастрова карта не буде співпадати із межами адміністративно-територіальних одиниць. І тому ми не можемо в такому вигляді прийняти цю поправку. Дякую.
Не наполягає Юрій Анатолійович, так? Не наполягає. Наступна, Кармазін, відхилена 16-а.
На 9-й я не наполягаю, Адаме Івановичу.
16-а ваша, будь ласка.
12-а поправка, вона ідентична практично 8-й. Я кажу, 12-а, вона ідентична 8-й. Тому також, Адаме Івановичу, її не треба. 13-а врахована редакційно. А щодо 16-ї, то я пропоную абзац 7 статті 1 викласти в такій редакції: "Кадастровий квартал [[це мова йде про визначення]] – це компактне об’єднання земельних ділянок з природними або штучними межами, річками, струмками, каналами, лісосмугами, вулицями, шляхами, інженерними спорудами, огорожами, фасадами будівельними, лінійними спорудами тощо". Дякую.
16-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:41:04]] За-7 Не підтримано. 34-а, Сідельник. Не наполягає. Сінченко, 35-а. Не наполягає. Гордієнко, 36-а. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Я буду наполягати на цій поправці тому, що я хотів би, щоб голосуванням спростували ту легенду, що 20 років підтримуються органи місцевого самоврядування. Це велика легенда. Ніхто їх не підтримує, а лише забирають у кожному законі їхні права. Я хотів би нагадати, що земельні органи були завжди у складі виконкомів. А тепер забирається взагалі все. Місцеві органи самоврядування не претендують на повноваження між селами і містами, але моє тверде переконання, у межах населених пунктів все-таки необхідно залишити, і я просив би всіх підтримати мою поправку.
Так, поправка номер 36 Гордієнка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[13:42:30]] За-31 Не підтримана. Сінченко, 37-а. Не наполягає. 38-а Гордієнка врахована, але є на підтримку. Так, ставиться 38-а поправка на підтримку.
Адаме Івановичу!
Вона врахована, тобто це наступна буде ваша. Так, будь ласка, 38-а голосується на підтримку. Прошу голосувати. [[13:43:08]] За-20 Не підтримана. Те саме, 39-а поправка, прошу голосувати. Гордієнка мікрофон, будь ласка. Зніміть голосування. Мікрофон Гордієнка. Прошу, Сергію.
Шановні колеги! Я дуже шкодую, що ви не підтримуєте цю поправку, хоча вона і врахована комітетом, що держателем Земельного кадастру є центральний орган виконавчої влади, і це абсолютно вірно. Те, що робите ви, це уже міняє і ми бачимо, що не буде ніколи прозорого і нормального кадастру в нашій саме країні.
39-а ставиться на предмет підтвердження, прошу голосувати. [[13:44:12]] За-34 Не підтримана. 41-а, Гордієнко. Наполягаєте? Будь ласка.
Наполягаю на всіх поправках. Шановні колеги! Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би вашу увагу привернути, що комітет відхилив цю поправку, але моє тверде переконання: за неї необхідно голосувати і підтримати, тому що обов’язково втрутяться в установку меж адміністративно-територіальних одиниць. А межі адміністративно-територіальних одиниць встановлюються лише законом. Я хотів би сказати, що проекти формування територій не можна так записувати – це змінює суб’єкта прийняття рішення про встановлення меж. Треба записати: на підставі рішень уповноважених саме органів, якими є ради.
41-а ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[13:45:33]] За-35 Не підтримана. Гордієнко, 43-я. Мікрофон.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ми все-таки підтримали дану поправку, хоч вона і відхилена, тому що необхідно у нас, щоб був все-таки прийнятий Закон про адміністративно-територіальний устрій, а потім він був долучений і відзеркалено у Законі про Державний земельний кадастр.
Будь ласка, Романе
Адаме Івановичу, я хочу все-таки дати пояснення, бо тут у шановного колеги є декілька поправок, що стосуються і меж адміністративно-територіальних одиниць, і меж Державного кордону. Я хочу просто чітко наголосити, що Державним земельним кадастром ми не встановлюємо ні кордон, ні межі адмінодиниць, вони встановлюються згідно інших законів. Але ви зрозумійте, коли у нас у кадастрі не буде лінії адмінодиниці чи не буде лінії кордону, про яку єдину цілісну систему кадастру можна говорити? Тому із таких міркувань ми відхилили цю поправку. Дякую.
Не наполягаєте, Сергію Володимировичу? Я маю на увазі, голосуємо? Голосується 43-а поправка. [[13:47:01]] За-32 Не підтримано. 44-а поправка врахована. Ставиться на предмет її підтримки. 44-а поправка. [[13:47:22]] За-29 На жаль, не підтримана. Залишається редакція першого читання. 45-а, Гордієнка мікрофон.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я дуже шкодую, що ви не підтримали. І доводжу до відома громадян України, що 95 процентів адміністративних одиниць не мають меж, області не мають, Київ, Севастополь не мають, із 468. і так дальше, ніхто не має меж. Ви там хіба-що пунктиром будете позначати. Стосовно 45-ї поправки. Я наполягаю на тому, щоб були виключені слова "міжнародними організаціями". Чому? Кому ми будемо давати ці витяги і дані – МВФ, Нью-йоркській, Лондонській біржі – і будемо туди передавати вже прямо дані про нашу українську землю, всім цим неурядовим організаціям, які працюють на території нашої України? Ну, подумайте реально.
Шановний колего, але розумієте, ви трошки суперечите самому собі. У 2003 році тут Верховною Радою, для прикладу, був ратифікований договір із Світовим банком, і ми брали кошти у нього для якраз проведення кадастру. Кошти виділені були, спочатку 195 мільйонів, на сьогоднішній день близько 20 мільйонів доларів вже освоєно. І тут питання іде не про передачу відомостей кадастру, а просто, як тут записано, взаємодія з міжнародними організаціями. Дякую.
45-а ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[13:49:11]] За-29 Не підтримана. 47-а, Гордієнко, мікрофон.
Шановні колеги! Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я в черговий раз закликаю вас, що давайте спочатку приймемо закон про адміністративно-територіальний устрій, а потім його вмонтуємо в Земельний кадастр, бо це є ключова помилка, і ви до цього будете повертатися, згадаєте ви ще тут, у сесійній залі.
47-а голосується. [[13:49:57]] За-28 Не підтримана. 51-а, Гордієнко. Не наполягає. 53-я, Сінченко. Не наполягає. Лук’янчук, 54-а. Не наполягає. Гордієнко, 55-а.
Я хотів би ще раз повернутися до тієї поправки, яку ви не підтримали: щодо виконкомів. Але вважаю найбільш об’єктивними, що за межами сіл і селищ, міст нехай веде саме територіальний орган, саме Держкомзему, а в населених пунктах щоб обов’язково це виконавчий орган тієї ради під контролем Держкомзему. Це є принципово для органів місцевого самоврядування. Я прошу підтримати.
55-а ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[13:51:01]] За-27 Не підтримана. 58-а, Гордієнко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я все-таки хочу, щоб уся Україна і ви перестали говорити про реальне народовладдя в нашій саме країні. Його немає, не буде. І в буржуазній державі, напевно, це є якоюсь фантастикою. Тому досить дурити людей, базікати про народовладдя, а давайте підтримаємо мою поправку – і дамо йому хоч які-небудь важелі. Я думаю, щоб не дуже сміявся Мінагрополітики, ще плакати ми будемо.
58-а голосується поправка. [[13:51:57]] За-29 Не підтримана. Терещук, 59-а, не наполягає. Сенченко, 63-я, не наполягає. Гордієнко, 65-а.
Ну, я хотів би сказати, що там написано: відхилено. Але подивіться по змісту, вона фактично врахована. Тому саме подивіться, вона є фактично врахованою.
Добре. Технічна помилка. 68-а, Сінченко, не наполягає. Гордієнко, 73-я.
Ну, те, що ми говорили про.
Устрій, ми вже голосували. На жаль, не підтримана була, тому ми не будемо далі. Так, наступна Сінченко, 99-а – не наполягає. 101-а, Гордієнко.
101-а?
100-а і 101-а. 100-а спочатку. Це, вибачте, Сергію.
Я не наполягаю тут, я не наполягаю.
Це те ж саме – територіальний устрій, 101-а – те саме стосується. Зрозуміло. Лук’янчук, 103-я – не наполягає. Гордієнко, 131-а, подивіться.
Адаме Івановичу!
Так, зараз, зараз, почекайте, не кричіть, не кричіть.
Адаме Івановичу, є зауваження.
Да, будь ласка.
Я хотів по 117-й сказать, бо наполягають. Шановні товариші, надзвичайно важлива поправка. Я хотів би дуже подякувати комітету, який її врахував. Я звертаюсь до мільйонів і мільйонів власників земельних паїв. Якраз ця поправка їх захищали. А тепер, ви розумієте, що якщо ви поставите на підтвердження і вона не буде підтримана, то просто примусять власників земельних і майнових паїв або само. позбутися свого саме паю або яким саме чином там об’єднувати. Тому я. це дуже страшна поправка для мільйонів власників земельних паїв. Прошу, її не потрібно ставити на підтвердження, а прислухатися до думки комітету.
Романе Володимировичу.
Адаме Івановичу, я прошу все-таки поставити її, бо тут сталося все-таки, коли комітетом враховано, сталася прикра помилка, бо поряд з тим, що говорить мій колега, у нас є сотні тисяч звернень, де просто земельні ділянки у зв’язку з тим, що не діяв Державний кадастр, іде накладання однієї земельної ділянки на іншу. І сьогодні це породжує тисячі скарг. Тому я прошу поставити цю поправку на переголосування.
117-а ставиться на підтвердження, прошу голосувати. [[13:55:03]] За-33 Не підтверджено, редакція першого читання. Гордієнко, 131-а.
Я дякую. Я хотів би сказати, що необхідно повернутися до 122-ї, де написано, що вона врахована. Але у таблицю, я звертаю увагу, що вона не включена. Тому подивіться уважно, і я думаю, що якщо написано "враховано", то необхідно включити у таблицю.
Романе Володимировичу, будь ласка, позиція комітету.
Ну, я. ми врахувати її. То, видно, просто технічно. Так. То, значить, технічно воно випало, бо позиція комітету – врахувати цю поправку.
Тоді давайте фіксуємо для протоколу, що поправка Гордієнка врахована. І далі це при підготовці до підпису треба врахувати. 131-а, Гордієнко, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би сказати, що надзвичайно погана ідеологія те, що ми тут запроваджуємо платні послуги. Ви знаєте, що сьогодні в державних органах дуже багато, коли є платні послуги. А тут би, це комерціалізація органів влади. І наші люди платять спочатку податок, щоб утримати органи влади, а потім ідуть туди і ще отримують платні послуги за те. це подвійна плата. Тому я вважаю, що по всьому тексту законопроекту нам необхідно відмовитися від платних послуг, а запроваджувати державне мито і щоб це мито обов’язково йшло в місцеві бюджети, на це і направлена моя поправка і такі поправки є по тексту, я просив би їх підтримати.
Володимире Михайловичу, можна? Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я в принципі підтримую ідеологію Сергія Васильовича, але в чому річ? На сьогоднішній день існує Декрет Кабінету Міністрів про державне мито. І ця послуга не є об’єктом справляння державного мита, якщо буде воля залу можна підготувати потім законопроект про зміни до Декрету Кабінету Міністрів про державне мито. І друге питання. я також підтримую ідеологію, що значна частина послуг, які надавались Держземагенством проходили безплатно, але тоді треба говорити, що треба на ті кошти закласти в державному бюджеті, чи буде це зроблено в теперішніх умовах? Ми розуміємо, що ні. А якщо це не буде зроблено, тоді кадастр не буде працювати, треба буде просто реально виходити.
131-у голосуємо. 131-а ставиться на голосування. [[13:57:57]] За-30 Не підтримана. 136-а, Гордієнко.
Шановні колеги! Це те, що пов’язано із територіальним устроєм. Я розумію, що немає волі на підтримку саме даної поправки.
І 138-а, ваша теж саме. 145-а, Черпіцький, не наполягає. Гордієнко, 152-а.
Шановні колеги! Шановні.громадяни України! Надзвичайно важлива поправка, вона називається, якщо можна процитувати репліку із фільму "Біле сонце пустелі": "Гюльчатай, відкрий личико!" Мені дуже цікаво, що коли ми будемо мати Державний земельний кадастр, я сьогодні стаю на якісь саме світові інформаційні мережі і бачу, кому належить земельна ділянка в Прибалтиці чи в якійсь європейській країні, то тут ми не будемо бачити ніколи власника земельної ділянки, ми будемо мати лише технічні характеристики цієї земельної ділянки, але хто власник – немає. Оце вам всі балачки про прозорість. Оце з цього закладається все те, чим будуть дурити народ України, оце якраз по багатьох цих моментах Компартія і не буде голосувати, в кінці кінців, за цей земельний кадастр, нам необхідно, щоб люди знали кожну земельну ділянку, кому належить.
152-а ставиться на голосування. [[13:59:47]] За-32 Не підтримано. 158-а, Гордієнко.
158-а і там решта поправок це те, що пов’язано з комерціалізацією органів влади про платні послуги. А я і вся фракція категорично наполягає, щоб було державне мито, і воно обов’язково йшло через бюджет, бо державний орган виконавчої влади, який буде держателем кадастру – він фінансується із державного бюджету. І це моя саме фракції ідеологія, ніякої комерціалізації влади, а повинно бути мито і йти все через бюджет. І ці кошти зараховуються до місцевих бюджетів.
158-а поправка ставиться на голосування. [[14:00:47]] За-27 Не підтримано. 170-а, Гордієнко.
170-а, вона абсолютно ідентична, що пов’язано з платними послугами, я розумію, що в буржуазній державі необхідно тільки саме "драти три шкури із людини", а для державного бюджету, для місцевого бюджету не повинно нічого. Це категорично неправильно.
180-а, аналогічна. Гордієнко, 193-я. Ну, Сергію Володимировичу, це ті ж самі моменти, і 198-а у вас. Те, що ми вже голосували.
Ні-ні, я перепрошую, шановний Адаме Івановичу. У зв’язку з тим, що ми прийняли 38-у, 39-у і 44-у, 193-ю треба поставити на переголосування і підтримати редакцію першого читання.
Добре. 193-я. 193-я поправка, вона відхилена, значить.
Вона відхилена, то не йдеться про неї. А йдеться про те, щоб підтримати редакцію першого читання, статтю 39 розділ перший.
Якщо вона відхилена, то залишається редакція першого читання.
Ні, воно там поміняно. Треба підтримати, Адаме Івановичу, треба підтримати редакцію першого читання. У зв’язку з тим, що ми зараз увели окремо держателя, окремо.
А, зрозуміло. Так що, в редакції стаття 39?
Поставити на голосування статтю 39 в редакції першого читання, розділ перший.
Ясно. Ставиться на голосування у зв’язку з тим, що ми попередні поправки прийняли, щоб 39 стаття залишилися у редакції першого читання. Прошу голосувати.
Для стенограми: це була 40 стаття. [[14:02:57]] За-240
Ще раз нагадуємо, що стаття 39.
Адаме Івановичу, стаття 40, перший розділ.
А, стаття 40? Тоді не 39, а 40 стаття. Зрозуміло. 214-а. Черпіцький, не наполягає. Так, Бевзенко, 221-а. Не наполягає. Ткач, 223-я.
Не наполягаю.
Не наполягає.
А 224-у і 225-у треба поставити на переголосування.
224-а, вона врахована. Стаття про розмежування земельної державної та комунальної власності. 224-а врахована. Ставиться на підтвердження. Прошу визначатись. [[14:04:04]] За-33 Залишилася редакція першого читання. І 225-а, вона врахована. На підтвердження ставиться. [[14:04:25]] За-25 На жаль, не підтверджена. Сідельник, 228-а, відхилена. Не наполягає. 229-а, Гордієнко, редакційно врахована. Не наполягає.
Романе Володимировичу! А в якій, де ця поправка, що йдеться повноваження Київської міської ради, вами була внесена, підтримана комітетом.
223-а вона.
223-а? Що ви забираєте у міської ради повноваження відповідно?
Ні.
А що?
Я хочу. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу пояснити. Мова йде про те, що на сьогоднішній день дійсно у Київській, у місті Києві є створений за власні кошти, за місцевий ресурс, кошти місцевого бюджету створений кадастр. І коли ми розробляли цей законопроект, була ж така ідея, щоб так і залишити їм, і не передавати його в єдиний кадастр. Але потім, коли ми підготувати цю редакцію до другого читання, багато фахівців сказали, що в нас просто виникне абсурдна ситуація. Коли не буде передано кадастр з міста Києва у центральний кадастр, просто там, де Київ – буде біла пляма. Це є одне питання. І друге питання. Врешті-решт, а де будуть межі? Де тоді буде знати там район Бориспільський чи який під Києвом, де закінчуються його межі і починаються межі Києва? І тому ми вирішили, ми нічого не ліквідовуємо, але все-таки системі відомостей кадастру, який зараз є в Києві, треба передати до єдиного кадастру.
Справа в тім, що місто в особі керівника міської державної адміністрації звернулися, і я лист передав до вас в комітет, про те, щоб враховуючи їхні напрацювання, дати їм можливість ввести відповідний кадастр. Я не знаю, наскільки комітет прислухався до цього прохання. Будь ласка, Калетнік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми уважно розглянули звернення Київської міської державної адміністрації стосовно цього питання і саме тому комітет прийняв рішення, що ми не ліквідовуємо їхній Державний земельний кадастр, вони його як створили, так вони його будуть і вести, але це не означає, що не буде вестися єдиний по державі Земельний кадастр. Тому все те, що стосується єдиного Державного земельного кадастру, він і таким має бути. Вони собі паралельно можуть вести, але цей лист вніс даже певну смуту і для наших регіонів, які теж за прикладом Київської міської державної адміністрації почали звертатися до комітету, аби і їм дозволити вести окремо кадастри. Тому прийнято рішення комітету і я просив би підтримати це рішення комітету, щоб був єдиний Державний земельний кадастр. Дякую.
Я думаю, що ми всі свідомі того, що в Конституції України виділено Київ, який має особливий статус. Але, оскільки виникла ця колізія. Будь ласка, Чорноволенко.
А от ми недавно відхилили одну з поправок, яку вніс, якраз, Гордієнко, депутат, і там якраз і говорилося, що спочатку потрібно було внести питання про територіальний устрій державний, щоб межі визначити чітко, а не визначати це Земельним кадастром, бо це межі між Бориспільським районом Київської області і Дарницьким районом міста Києва Земельним кадастром не визначаються. Оце ви тоді так сказали, це ні до чого, а зараз привели саме такий приклад. Тому, Володимир Михайлович, ви абсолютно праві, щодо міста Києва треба розглянути можливість, щоб Земельний кадастр залишився у місті Києві. А те, що вони передадуть частину, звісно, вони інформацію передадуть звідти, але вона має бути відповідно державою оцінена і оплачена, бо, дійсно, місто Київ багато років робило цю роботу. І, до речі, достатньо зручно він це робив. Тому я пропоную голову Київської міської адміністрації, його лист, підтримати, і Голову Верховної Ради теж з цим питанням.
Шановні колеги, оскільки поправка ця врахована і у нас тут виникли дві пропозиції із колегою Чорноволенком, тому я поставлю цю поправку на підтвердження і прошу Верховну Раду визначатися. Поправка 223-я на підтвердження, прошу визначайтесь. [[14:09:25]] За-217 Залишається редакція першого читання. Шановні колеги.
Володимире Михайловичу, можна?
Да, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я хочу з вашого дозволу під стенограму просто зачитати ще одну маленьку поправку, просто технічно сталося по термінах введення кадастру. Законопроектом нашим передбачається, що право суборенди та сервітуту може поширюватися і на частину земельних ділянок. Це право підлягає державній реєстрації. А тому необхідно, щоб дана норма набула чинності з 1 січня 2012 року. Тому під стенограму я прошу, будь ласка, я зачитаю, і підтримайте цю пропозицію. У пункті 1 "Прикінцевих та перехідних положень" абзаци 4, 5 підпункту "а", підпункт "б" підпункту 3 пункту 5 набирають чинності з 1 січня 2012 року. Прошу поставити це на голосування і підтримати.
Я ставлю на голосування.
Це чисто технічно.
пропозицію, яку щойно озвучено від комітету. [[14:10:43]] За-238 Рішення прийнято. Все? Можна ставити на голосування в цілому?
Прошу поставити на голосування у другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління виклало ряд зауважень, вони у вас також є. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про Державний земельний кадастр [[реєстраційний номер 8077]]. Прошу голосувати. [[14:11:34]] За-260 Рішення прийнято. Закон прийнято, точніше. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 180, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 33, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 7. Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[щодо узгодження з положеннями чинних законів]], [[друге читання]] [[реєстраційний номер 8545]]. Доповідач – перший заступник Голови Комітету з питань бюджету Владислав Лук’янов.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету підготував до другого читання проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу та деяких інших законодавчих актів України, за номером 8545. Загалом до законопроекту надійшло 133 пропозицій народних депутатів, з яких більшість, 76 пропозицій, враховано або враховано частково. Зокрема, збільшено субвенції місцевим бюджетам на будівництво, реконструкцію, ремонти, утримання вулиць і доріг комунальної власності шляхом збільшення розміру відрахувань доходів державного бюджету, які є джерелом цієї субвенції, до 15 відсотків. Враховано пропозиції щодо виключення змін до Закону про регулювання містобудівної діяльності. Тобто для забудовників до 2013 року залишається пільга не сплачувати пайові кошти участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. У комітеті з питань бюджету разом з представниками Головного юридичного управління, регламентного комітету та уряду ретельно проаналізовано і удосконалено відповідні положення Регламенту Верховної Ради України. А саме запропоновано: розширення прав народних депутатів щодо голосування пропозицій до законопроекту про Державний бюджет при його розгляді в першому читанні; процедуру повного обговорення у Верховній Раді бюджетних питань, а також передбачення можливості направлення законопроекту про Державний бюджет для підготовки для повторного результату за розглядами першого, другого і третього читань; подання урядом Річного звіту про виконання Державного бюджету за попередній період у більш стислі строки до 1 квітня, що дасть змогу Верховні Раді врахувати цей документ при визначенні основних напрямків бюджетної політики на наступний рік. За підсумками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект 8545 у другому читанні і в цілому як закон, згідно з поданою порівняльною таблицею. Прошу підтримати.
Так, шановні колеги, давайте розглянемо поправки. 2-а поправка Олександра Чорноволенка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні друзі, я хотів би звернути вашу увагу, коли ми будемо розглядати поправки і взагалі цей закон, що цей закон насправді не вносить нічого особливо нового до Бюджетного кодексу і навряд чи його варто було взагалі приймати. А крім того, те, що він вносить, то воно фактично заважати буде потім працювати і буде фактично працювати на розбалансування бюджетної системи нашої держави збільшуючи її боргові зобов’язання і таке інше. Тому я пропоную в цілому не підтримувати цей закон. А також хотів би і по поправках, врахувати всі мої поправки, включаючи цю поправку, яка направлена теж на те, щоб ми взагалі виключили поняття того, що місцеві органи влади нам можуть наробити боргу. Дякую.
Так, 2-а поправка ставиться на голосування. [[14:16:13]] За-8 Поправку не підтримано. 4-а поправка Чорноволенка.
Те саме стосується і 4-ї поправки. Тому я із тих же самих міркувань прошу не враховувати.
Ставиться на голосування поправка номер 4 Олександра Чорноволенка. [[14:16:50]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 6-а Чорноволенка. Мікрофон.
Я пропоную одразу тоді вже 6-у, 7-у, 8-у, бо це воно одночасно стосується того, що ми починаємо вносити в гірший Податковий кодекс, ніж він був до його змін у грудні минулого, але ми починаємо вносити ще гірші поправки, тобто його ще більше погіршуємо. Мої поправки направлені на те, щоб це не робити. Тому оці всі три поправки я просив би підтримати.
Я ставлю на голосування поправку 6-у, 8-у і 9-у Олександра Чорноволенка. Будь ласка, визначайтесь. [[14:17:44]] За-4 Рішення не прийнято. Гуманюк, 12-а поправка. Наполягаєте на ній? Не бачу. Чорноволенко, поправка 13-а.
Шановні друзі, щодо 13-ї поправки. Мова йде про те, що зараз є пропозиція всупереч тому діючому Бюджетному кодексу надати право Міністерству фінансів залучати суб’єктів господарювання для надання агентських консультацій, рейтингових та інших послуг, необхідних для управління державним боргом за рахунок коштів державного або місцевого бюджетів. Хотів би звернути вашу увагу, що фактично це буде дозволяти дерибанити вже діючий бюджет на оплату таких послуг і більше нічого не принесе. Це відкривається кормушка за рахунок державного або місцевих бюджетів. Дякую. І, до речі, хотів би, пане Лук’янов, щоб він з цього приводу прокоментував.
Ну, якщо дуже стисло, я вважаю, що відхилення цієї поправки, воно надасть можливість приймати більш якісні рішення і навпаки дасть змогу зекономити витрати і більш ефективно управляти місцевими і центральним бюджетом.
Ставиться на голосування 13-а поправка. [[14:19:27]] За-4 Поправка не підтримана. 15-а поправка, Юрій Кармазін. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я погоджуюсь з тою думкою, яку висловив сьогодні народний депутат Чорноволенко про те, що внесення змін до Бюджетного кодексу, воно погіршить ситуацію. В державі нема нічого стабільного. Податковий кодекс абсолютно, ви бачили який. Бюджетний кодекс, який був стабільний, ми також зараз хочемо змінити не зовсім в кращому випадку. Тому тут поправка в мене 15, вона незначна. Я пропонував змінити слова "щодо його рішень" – "на підставі його рішень", але комітет відхилив. Я не наполягаю. Я в цілому думаю, що цей закон треба доробляти. Дякую.
Дякую вам також. 18-а, Гуменюк? Ні. 19-а, Кармазін. Що, що?
Юрій Кармазін.
Ну, хай вже Кармазін виступить. Одну хвилинку. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу! Мова йде про державні або місцеві гарантії. Я пропоную абзац перший частини третьої статті 17 викласти в такій редакції: "Державні [[місцеві]] гарантії надаються на умовах платності, строковості, забезпечення виконання зобов’язань та зустрічних гарантій, отриманих від інших суб’єктів. Ці зміни вношу в зв’язку з тим, що недоцільно виключати з переліку умов надання гарантій щодо виконання боргових зобов’язань суб’єктів господарювання обов’язкове надання зустрічних гарантій, так як наявність таких гарантій позитивно впливає на боргові ризики кредитора, зокрема на їх мінімізацію. Ну, і у нас зараз так получається: в Рахунковій палаті багатьох немає. Якби ми подивилися, як зараз відбувається відшкодування по цих державних або місцевих гарантіях, то ви б побачили, що там відбувається. Через це це норма від життя. Я прошу за неї.
Поправка 19-а. Ставлю на голосування. [[14:22:17]] За-10 Поправка не підтримана. Кирило Куликов, яка поправка? Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. По цій поправці у мене була в бюджетному комітеті окрема думка.
По якій?
Яку вказував Кармазін, яку ми зараз проголосували. Тому що цей законопроект істотно вплине на формування державного боргу, граничного розміру державного боргу. Ми знаємо, що зараз уряд пильно працює з Міжнародним валютним фондом щодо отримання кредиту. Одним з найголовніших критеріїв – це розмір граничного боргу. Те, що відбувається з цим законопроектом, це порушує всі намагання уряду сьогодні. Я прошу замислитись над цим. Я бачу, що буде прийняте, але може бути накладено вето, тому що це всі зусилля уряду зводить нанівець. Дуже дяку.
Дякую. Тепер поправка, шановні колеги, 22-а, Чорноволенка. Мікрофон.
Шановні друзі, мова йде про те, що зараз намагаються перекинути для забезпечення боргових зобов’язань суб’єктів господарювання. виключити з цього. обмежити. Але крім боргів, боргових зобов’язань, що виникають за кредитами від міжнародних фінансових організацій. Тобто, фактично, дозволяється суб’єктам господарювання безконтрольно використовувати кредити міжнародних організацій, це знову таки те, що казав уже колега Куликов – один з елементів того, як буде збільшуватися і далі державний борг України, бо у відповідності все це ляже під гарантію держави так чи інакше. Таким чином, ми, дійсно, будемо збільшувати державний борг України, причому будемо робити це безконтрольно. Бо це може робити тільки державні організації, тобто через бюджет. І я прошу пана Лук’янова теж з цього приводу.
Будь ласка.
Ми обговорювали цю пропозицію пана Чорноволенка на комітеті. Але вирішили, що прийняття цієї поправки воно нічого корисного не дає і виглядає недоцільним. Тому є пропозиція: відхилити.
Ставлю на голосування поправку 22-у, автор – Олександр Чорноволенко. [[14:25:01]] За-4 Не приймається поправка. 23-я. Юрій Карамізн, будь ласка, мікрофон.
ЮрійКармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я звертаюсь до представників більшості, звертаюсь до тих опозиціонерів, які зараз не в суді, уважно вдивіться, будь ласка. Я пропоную частину п’яту залишити в чинній редакції, а саме: суб’єкти господарювання щодо яких приймається рішення про надання кредитів або позик, залучених державою, Автономною Республікою Крим, чи територіальною громадою міста, або державних місцевих гарантій, зобов’язані подати зустрічні безвідзивні та безумовні гарантії банків, які протягом трьох останніх років додержуються, встановлених Національним банком України, обов’язкових економічних нормативів, або надати інше належне забезпечення та сплатити до Державного бюджету України плату за їх отримання, у розмірі вставленому урядом, або Верховною Радою Автономною Республіки Крим, чи міською радою, якщо інше не передбачено Законом про Державний бюджет. Абсолютно правильні були висловлювання і Кирила Куликова щодо того, що збільшення державного боргу.
Так, будь ласка, комітет. Ставлю на голосування 23-ю поправку. [[14:26:41]] За-12 Поправка не підтримана. Чорноволенко, 24-а поправка.
Шановні друзі, от я б хотів звернути, як у нас подана перша колонка, що я впевнений, навіть члени бюджетного комітету, які позавчора все це бачили на засіданні комітету, зараз уже не можуть зрозуміти, про що йде мова, як там прописано, в абзаці такому-то зробити, значить,. 100 поміняти на 200 – і все. Мова йде про те, щоб поміняти 100 процентів бюджету розвитку місцевого на 200 процентів. Для чого? Щоб саме під цю суму, вдвічі більшу, ніж бюджет розвитку, взяти запозичення, місцеві запозичення, але відповідати за них буде потім все одно держава, бо це буде лягати на збільшення державного боргу. І я б хотів спитати у пана Лук’янова, от ви ж не голосували за це, коли я казав, викинемо, давайте залишимо, як є – 100 процентів, давайте 200 процентів викинемо. То я хотів би запитати, чому 200, а не 150 або не 100, як було, або не 300? Обґрунтуйте цю цифру, і всі побачать, що вона не має жодного обґрунтування, крім того, що це збільшується державний борг.
Ставиться на голосування 24-а поправка. [[14:28:11]] За-4 Поправка не приймається. Поправка 25-а, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас, тому що не дослуховуються зараз до пропозицій, а, фактично, про борги на наших дітей і онуків, які зараз будуть розповсюджуватися, пропоную в частині третій в абзаці першому виключити слова "без врахування гарантійних зобов’язань, що виникають за кредитами, позиками від міжнародних фінансових організацій" та слова "та субвенцій з інших бюджетів". Зміни ці мною вносяться саме для недопущення створення суперечностей з іншими нормами Бюджетного кодексу України, які ще поки що не знищені, зокрема з пунктом 35 частини 1 статті 2, яка визначає місцевий борг як загальну суму боргових зобов’язань Автономної Республіки Крим чи територіальної громади міста з поверненням отриманих та непогашених кредитів, або позик станом на звітну дату, що виникають у наслідок місцевого запозичення. А також у зв’язку з тим, що такою нормою знімаються будь-які обмеження на здійснення місцевих запозичень від міжнародних.
Будь ласка, закінчуйте.
А відтак створюються умови для формування додаткових боргових ризиків для місцевих бюджетів, а це значить, що може бути дефолт не тільки держави, а ще і окремих міст як це вже відбувається.
Дякую. Ставлю на голосування 25-у поправку. [[14:30:00]] За-13 Поправка не підтримується. 27-а поправка. Будь ласка, з приводу поправки 27-ї Владислав Лук’янов. Будь ласка, позиція комітету.
Ви знаєте, при обговоренні на комітеті були висловлені пропозиції як за цю поправку так і були зауваження. І зараз для того, щоб уникнути такої двозначності є пропозиція поставити на голосування і визначити в залі долю цієї поправки.
Я ставлю на голосування 27-у поправку, яку врахував комітет для її підтвердження. [[14:31:01]] За-1 Поправка не враховується.
Така сама ситуація була по 31-й поправці. Прохання теж поставити.
31-а, будь ласка.
Поставте на голосування.
Шановні колеги! 31-а поправка врахована. Є наполягання поставити на голосування для їх підтвердження. Я ставлю на голосування 31-у поправку. [[14:31:43]] За-0 Поправка не врахована.
33-ю поправку, прохання, поставити на підтвердження.
Ставлю на підтвердження 33-ю поправку. [[14:32:07]] За-0 Одну хвилинку. Поправка не підтримана. Яка пропозиція?
Поставити на підтвердження 39-у поправку.
Одну хвилинку, ми ще не дійшли до 39-ї. Поправка 34-а, 35-а. Чорноволенко, будь ласка.
Взагалі то це різні поправки. Але з метою економії часу, щоб до ранку не сидіти, давайте їх разом. По-перше. Нам безглуздо взагалі включати податок на майно відмінний від земельної ділянки. По-друге. Моє чітке, бо він, до речі, взагалі б його треба було викинути з нашого законодавства, бо він нічого не дає, а тільки відлякує інвесторів. А жодної копійки не дає. А, по-друге, кошти від пайової участі, то я думаю при нашому рівні будівництва, коли практично нічого не будується тому якщо будемо брати ще кошти від пайової участі, ми маємо цей момент якомога далі відмінити. І, взагалі, це старий "советский" принцип драти з господарюючого суб’єкту, бо вони будівельні компанії завжди були колись багатші ніж місцеві органи. Але зараз це не так, бо зараз взагалі нічого не будується – немає інвесторів ні внутрішнього не зовнішнього. Тому ми їх тільки відлякуємо нашими розмовами про пайову участь. Тому пропонується все це вилучити як ми попередні викинули поправки так і оцю поправку викинути.
Ставляться на голосування поправки 34 і 35. [[14:33:47]] За-7 Поправки не підтримані. Поправка 37-а. Олександр Чорноволенко.
Те ж саме. І давайте одразу 37-у, 38-у, бо вони теж поруч, хоч трошки різного, відносяться різних пунктів. Знову таки, мова йде про те, що ми надаємо гарантії рішеннями місцевих органів влади, а виконувати це потім буде все держава. І ніякого механізму контролю того не передбачено. Наші бюджети, на жаль, відповідно до нашої бюджетної системи, яка дозволяє вилучення, яка дозволяє кожен рік приймати різну податкову базу для місцевих бюджетів, не робить місцеві бюджети самостійними. І тому ми зробимо замість одного центра зростання державного боргу , ми робимо одразу десь штук 15-16, з урахуванням, що це надається право містам, які мають населення більше 300 тисяч. Таким чином, ми приймаємо 16 центрів зростання державного, гарантованого державою боргу, хоч і називаємо це "місцевим". Бо міста ніколи самі його не про гарантують, вони все-одно будуть звертатися.
Так, ставлю на голосування поправки 37 і 38. [[14:35:20]] За-5 Поправка не підтримана. Є вимога поставити на підтвердження поправку номер 39, яка врахована. Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку поправки 39-ї. [[14:35:46]] За-0 Поправка не підтримана. Поправки 41-а і 42-а. Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі, мова йде знову про те саме. Я пропоную викинути те, що зараз авторами цього законопроекту вноситься, а саме, речення "і надання місцевих гарантій". Цього немає в діючому Бюджетному кодексі. Це вводиться, і це знов-таки буде шкідливо, з точки зору управління українською економікою і українським бюджетним процесом. Тому є пропозиція все це вилучити.
Ставлю на голосування поправки 41 і 42. [[14:36:38]] За-5 Поправка не підтримана, поправки не підтримані. Поправки 44, 45. Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі, мене абсолютно не хвилює, що ці поправки не підтримані. Бо я твердо впевнений, що Президент на них накладе велике вето, як це він робив неодноразово на інші законопроекти, по яким теж були мої поправки, які не були не підтримані. Але я ще раз хочу зауважити, що ви, заради незрозумілої мети - внесення косметичної реформації, руйнуєте по суті справи бюджетну систему України. Це називається вяло текущая шизофрения, ускладнена реформаторським бредом.
Ставлю на голосування поправки 44 і 45. [[14:37:40]] За-3 Поправки не підтримані. Поправки Кармазіна: 49, 50, 51. Юрію Анатолійовичу, будь ласка.
Володимире Михайловичу, якщо ви мені покажете в статті Регламенту, де можна три поправки Кармазіна загнати в одне, то я з вами погоджуся.
Кармазін може все.
Але, але, Володимир Михайлович, це я можу. Я можу відмовитися, можу – ні. Ну, коли ви мене обмежуєте, ви мене залишили без обіду, без перерви на те, щоб воду випити, то, вибачте, я вже тоді буду по повній програмі, по кожній поправці. Володимир Михайлович, я роблю вам зауваження, що ви порушуєте Закон про Регламент. Щодо стосовно 49-ї статті, 49-ї поправки. В абзаці першому частини першої статті 103 із значком "прим" пропоную виключити цифри і слова "14,6 відсотки таких". Через те, що мова йде про субвенцію з державного бюджету на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання вулиць і доріг комунальної власності. А ми пишемо, що це за рахунок.
Ставиться на голосування 49-а поправка. [[14:39:14]] За-10 Поправка не підтримана. 50-а поправка, мікрофон Кармазіна.
Дякую. Я, Юрій Кармазін, я думаю, що всі зрозуміли, тут надзвичайно серйозні речі ми зараз обговорюємо. Обговорюємо, звідки береться і куди йде ця субвенція з державного бюджету. Так, от, шановні друзі, у абзаці другому частини першої статті 103 прим. після слова "затверджується" пропоную добавити слова "розмір відрахувань до доходів Спеціального фонду Державного бюджету для формування субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетам на будівництво, реконструкцію, ремонт та утримання вулиці і доріг комунальної власності у населених пунктах" і далі за текстом. Нам треба вже думати, що в нас сьогодні міста перетворені, практично направлені в нас, направлення, а не дороги. І нам треба все поставити сьогодні на відновлення доріг, а для цього там не має бути 60 відсотків відкату, які забиваються практично в кожен бюджет. А через те, що один одного контролює, сам же Мінтранс сам себе контролює. Я стверджую про такі.
Ставиться на голосування поправка 50-а Юрія Кармазіна. [[14:40:45]] За-13 Поправка не підтримана. 51-а поправка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ну, я думаю, що може ви переконаєтесь, коли прочитаєте заключення Головного юридичного управління, зауваження Головного юридичного управління щодо цього проекту закону, де говориться про те, що багато положень не відповідають концептуальним засадам бюджетного законодавства щодо державного фонду і регіонального розвитку і багато інших проблем тих, які ми вже сьогодні пройшли. І що прийняття цього законопроекту. Знаєте, іноді краще не робити, ніж робити. Прийняття цього законопроекту ускладнить ті переговори і те все, заради чого сьогодні затівається пенсійна реформа. Тому я пропоную у пункті 2 частини другої статті 103 прим. цифру "210" замінити на слово "попередній".
Ставиться на голосування поправка 51-а Юрія Кармазіна. [[14:42:11]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка Олександра Чорноволенка 53-я.
Шановні друзі, оце якраз той приклад, що я казав. Коли ми знов-таки збільшуємо наші боргові зобов’язання. Я би знов-таки просив вас викинути оцей пункт 3.2 для того, щоб воно виглядало так, як воно було у тому Бюджетному кодексі, який ми з вами прийняли за вашою же ініціативою півроку назад, погіршивши діючий на той час гарний бюджетний кодекс. І тепер ми вносимо ще гірші поправки до нього зараз з невідомою метою, а саме: з метою імітації реформаторської діяльності. Це неправильно.
Ставлю на голосування поправку 53-ю. [[14:43:14]] За-10 Поправка не підтримана. Поправки Юрія Кармазіна 58, 59.
Володимире Михайловичу, не зазіхайте на мої права. Я ж на ваші не зазіхаю, Володимире Михайловичу. Поправка 58-а якраз говорить про кошторис Верховної Ради, про святе, Володимире Михайловичу, говорить поправка. Тому я пропоную в частині четвертій статті 7 Регламенту Верховної Ради, затвердженому Законом України "Про Регламент Верховної Ради", слова "під час прийняття" замінити на слова "одночасно з прийняттям". Тобто кошторис Верховної Ради на наступний рік має затверджуватись одночасно з прийняттям закону про державний бюджет України на наступний рік. Але ж зрозуміло, Володимире Михайловичу, що це не має бути так, як це було зроблено 14 червня цього року! Коли були прийняті зміни, які позбавили чорнобильців, дітей війни, ветеранів військової служби, - все за один раз було зроблено! Через це так треба записати, як я пропоную. Дякую.
Ставиться на голосування 58-а поправка. [[14:44:45]] За-18 Поправка не підтримана. Але більше вже голосів. 59-а поправка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Спасибі, Володимир Михайлович. У пункті 6 частини четвертої статті 20 Регламенту Верховної Ради України, затвердженого Законом України "Про Регламент Верховної Ради України", після слів "державного бюджету України" доповнити словами: "поточного року". І, Володимире Михайловичу, я мушу вам зараз повідомити, бо ви були відсутні, що в зв’язку з таким прийняттям, як ми приймали зараз Закон про державний бюджет, а зараз ми це все робимо такі передумови, якщо ми в кодексі зробимо такі зміни, я вимушений був збирати оці зараз 55 підписів народних депутатів, щоб відправити в Конституційний Суд. Щоб Конституційний Суд займався зараз замість відпустки неконституційністю того закону, який був прийнятий 14 червня, де позбавили людей тих виплат, які вони мають отримувати. Ув’язалися з доходами попередника, урядом попередника. Через це.
Ставиться на голосування 59-а поправка. [[14:46:20]] За-18 Стабільно. Так, поправка 61-а. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
61-а поправка говорить про те, що в старому читанні Регламенту, як і в старому Бюджетному кодексі, було значно краще прописано як ми йдемо по бюджетному процесу. Тому я пропоную повернутися від цього нового до старого. А я одночасно хочу звернути, от, вашу увагу на те, що ви пропустили 56 поправку, яка частково моя врахована. Значить, комітет хотів внести зміни до будівництва на 2012 рік, але врахував, що 2013 рік, а моя пропозиція взагалі була 2015 рік. І це б теж було краще для будівельної і суміжних галузей в Україні, от. Але, знов таки, я би пропонував і 61 поправку в даному випадку, яка говорить про внесення змін до Регламенту і про інший процес затвердження бюджету, то я пропонував би її залишити в старій редакції. Дякую.
Ставиться на голосування 61-а поправка. [[14:47:44]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 63-я – Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Шановний Володимир Михайлович! Прошу, уважно вдумайтесь, що відбувається. Я пропоную в статті 91 частині третій виключити третє речення, а саме, " Законопроект, проект іншого акту, крім проекту законів про Держбюджет, про внесення змін до Закону "Про Держбюджет", про ратифікацію міжнародних договорів [[щодо одержання Україною від іноземних держав, банків і міжнародних фінансових організацій позик, не передбачених державним бюджетом]] не має містити положень, прийняття яких призведе до збільшення державного боргу, державних гарантій. Вважаю, що пропоновані авторами норми, обмежують реалізацію права законодавчої ініціативи. Також відповідно до статті 90 Закону "Про Регламенту Верховної Ради" , якщо для реалізації положень поданого законопроекту після його прийняття необхідні зміни до інших законів, такі зміни мають викладатися у розділі "Перехідні положення" цього законопроекту або в одночасно внесеному його ініціатором окремому законопроекті. Потім додається перелік законів та інших нормативних актів прийняття.
Ставиться на голосування поправка 63-я. [[14:49:15]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 65-а Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, справа у тому, що ми ж приймаємо дивно Закон про Регламент без регламентного комітету вносимо зміни, Володимире Михайловичу. Подивіться, будь ласка, уважно. Через це я і пропоную в статті 93 записати у першому реченні частини першої статті 93 Регламенту Верховної Ради України, затверджену законом, виключити слова: "Та у відповідності з законом, що регулюють бюджеті відносини". Це я пишу для того, щоб, виходячи з основних функцій Кабінету Міністрів України і його завдань, логічно залишити за ним лише проведення експертизи проектів на предмет їх впливу на показники бюджетів. Наголошую також, що з 1 липня вступив дію Закон "Про боротьбу з корупцією", і там ще має поводитись антикорупційна експертиза. Ми сьогодні.
Ставиться на голосування 65-а поправка. [[14:50:47]] За-15 Поправка не підтримана. 67-а поправка, Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі! Я хотів би одразу запропонувати і 67-у, і 68-у свої поправки проголосувати. По, значить, 67-й поправці. Мова йде, що тут авторами законопроекту прийнято в першому читанні, в діючий Бюджетний кодекс вноситься абсолютно ні до чого пропозиція для того, щоби кожен законопроект, який буде взагалі розглядатися в сесійній залі, вносився на рецензію до Кабінету Міністрів, значить, в 3-денний термін, а він буде давати, скільки там, невідомо скільки він буде це робити, буде давати свої висновки щодо відповідності їх бюджету, хоча досі це все робилося в бюджетному комітеті. І це був такий, ну, абсолютно прохідний момент роботи бюджетного комітету про вплив того чи іншого законопроекту на бюджет, та доповідалося одразу отакою книжечкою, в якій казалося, впливає, не впливає.
Ставлю на голосування 67-у поправку. [[14:52:16]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка Кармазіна 70-а. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! От над чи ми сміємось, над тим, що здаємо повноваження, які дав народ? Так простіше тоді взяти речі, і хто не хоче, піти звідси та і все, а то так, передаєте попєрєднікам всі повноваження? Що ви собі залишите? Я маю на увазі уряд, який не може розмовляти українською мовою. Через це. Нас в залі немає, тому що люди борються з вашим антинародним режимом. Це я відповідаю Сухому, який заважає розглядати законопроект, і поправок якого я тут не бачу. Я пропоную частину третю статті 93 Регламенту, Закону про Регламент, слова "для надання висновку" замінити на слова "комітетом, до предмету відання якого належить питання бюджету". Шановні народні депутати, вдумайтесь, будь ласка, в те, що ви голосуєте. Не руйнуйте парламентаризм. Дякую.
Голосується поправка 70-а. Я прошу вас, шановні колеги, давайте не переходити межу. [[14:53:48]] За-11 Поправка не приймається. Чорноволенко, 72-а.
Шановні друзі, мова йде про те, що автори законопроекту, прийнятого в першому читанні, пропонують, щоб Кабінет Міністрів до 1 квітня щороку передавав Основні напрямки бюджетної політики. Як ви пам’ятаєте, в цьому році він це зробив аж в травні місяці, а минулого року взагалі в середині року, хоча діяли приблизно такі ж положення. Тому мені здається, що у будь-якому випадку по підсумках першого кварталу роботи, напевно, розумніше було б поставити 15 квітня, що я, власне кажучи, і пропоную. І закликаю вас підтримати, бо ми знову-таки приймемо зараз зміни, поставимо "1 квітня", потім самі це сто процентів як порушимо і будемо час від часу порушувати, а, може, і завжди. А потім будемо показувати всій країні приклад, як приймаються закони, знаючи, що вони нами ж будуть порушуватися. Це неправильно.
Ставлю на голосування 72-у поправку. Автор – Олександр Чорноволенко. [[14:55:16]] За-9 Поправка не підтримана. У цьому зв’язку втрачає сенс поправка 74-а. Ну як "ні"? Тому що там терміни автоматично переносяться. Якщо було б 15-е, то тоді дається 15 днів. Все правильно. Ну, я прошу вас! Ну, там все правильно! Яка? Ну, будь ласка, якщо врахована, ми поставимо на. Будь ласка, Кирило Куликов.
Функція, яка належить нам – Верховній Раді, що основні напрямки бюджетної політики визначаються не тільки за пропозиціями Кабінету Міністрів, а після того, як произведено через місяць аудит Рахунковою палатою виконання бюджету і надані пропозиції. Тобто ми такий важіль не повинні відпускати від Верховної Ради. Тут ми повністю це лімінуємо такий ричаг, як Рахункова палата. Тому я вважаю, що це має рацію виконувати і вона надає багато слушних пропозицій. Дякую.
Я з вами абсолютно згоден, але за однієї умови, шановні колеги, у поправці, яка. Одну хвилинку. У поправці, яка врахована, зафіксовано, що до основних напрямків бюджетної політики Кабінет Міністрів подає ще й звіт про виконання бюджету за попередній рік. Зараз. Одну хвилинку. Зараз ви пропонуєте поставити цю поправку на голосування, вона не буде підтримана і Верховна Рада взагалі нічого не отримає. Ну, правду я вам кажу? От і все. Тому давайте не наполягати на цій поправці. А у Рахункової палати, яку призначає Верховна Рада України у будь-який момент, я думаю, ми запитаємо інформацію і вона нам завжди оперативно її надасть, то я просив би зняти застереження. Чоноволенко, 74-а поправка. Вона не може бути вже врахована. Я прошу. Шановні колеги, ми проголосували вашу пропозицію про те, щоб не до 1 квітня подавали бюджетну резолюцію, називаю по-старому, а до 15. У зв’язку із цим ви пропонуєте в наступній поправці, щоб було для депутатів для ознайомлення, подачі пропозицій 15 днів. Якщо ми залишили за старим стилем до 1 квітня, то не може діяти ваша друга поправка. Ви ж. Я ж логічно вам кажу? Ну, будь ласка, поправка 74-а.
Дякую, Володимире Михайловичу. Значить, 74-а. І я пропоную її одразу об’єднати з 77-ю. Щоб було і по-вашому, і по-моєму, і ще парочку, он Лук’янов просить, не буде такого щастя. Да, мова йде про те, що знову таки, два тижні на внесення поправок в квітні місяці, це теж не багато. Це, напевно, я тоді помилився, тому ми можемо залишити 30 травня. Ну, і більше того, я пропоную все ж таки весь цей процес, щоб Верховна Рада не в квітні приймала, а в травні. Щоб нормально можна було працювати над основними напрямками. Ми даремно поспішаємо, бо у нас не потрібно Верховній Раді. Кабінету Міністрів для розробки Державного бюджету на наступний рік, щоб ми прийняли оцю резолюцію основних напрямків бюджетної політики, щоб ми її прийняли у квітні. Вона і в травні не потрібна. Вона потрібна, як було раніше, на початку липня, перед тим, як ми йдемо у відпустку. А Кабмін тоді готовий на вересень. Але ми раз внесли, тепер давайте наступний раз ще внесемо через півроку поправки, коли це буде уже на березень, а потім на лютий. Ну, це так же.
Шановні колеги, ставляться на голосування поправка Олександра Чорноволенка 74 і 77. [[14:59:15]] За-9 Поправки не підтримані. Поправка 81-а Юрія Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную статті 153 у частині шостій слово "беруть" замінити на слова "можуть брати". Я звертаюсь зараз до колеги Лук’янова, аргументацію щоб він почув. Це потрібно для того, щоб не допустити зловживання правами уповноваженими особами уряду, який для затягування і унеможливлення розгляду законопроекту про Державний бюджет України можуть не з’являтися на розгляд цих питань. Адже з буквального трактування цієї норми можна дійти висновку, що можливість бюджетного комітету парламенту виконувати відповідні встановлені Регламентом повноваження ставляться у пряму залежність від участі у цьому процесі уповноважених представників уряду. А такої залежності бути не має. І ще раз відповідаю деяким, хто викрикує, де опозиція: опозиція зараз судах, опозиція у прокуратурах, міліціях, Службі безпеки. Я думаю, що скоро все поміняється місцями.
Будь ласка, комітет.
Пане Кармазіну, якщо врахувати вашу логіку, то станеться таким чином, що уповноважені представники за своїм бажанням можуть не брати. А ми цією нормою намагаємося, щоб вони брали і примушуємо їх до цього. Не можуть.
Шановні народні депутати! Голосується 81-а поправка. [[15:01:07]] За-16 Поправка не підтримана. Шановні народні депутати! Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ї години. О 16-й годині просив би всіх бути готовими до плідної, відповідальної роботи.