Шановні колеги, прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Колеги, займайте робочі місця, будь ласка. Отже, готові, так? Отже, колеги, прошу провести реєстрацію для участі в засіданні. [[10:04:13]] Зареєстровано 337 народних депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні, колеги, день народження в Оксани Василівни Юринець. Пані Оксано, вітаємо з днем народження, бажаємо успіху. [[Оплески]] І нагадую, що у нас сьогодні 30 хвилин для виступів від народних депутатів, не фракцій, а від народних депутатів. Хто має намір і бажання взяти участь в обговоренні, прошу провести запис. Развадовський Віктор Сергію Мельничуку передає слово для виступу.
Доброго дня, шановні громадяни України, журналісти, колеги, головуючий. Останніми днями та тема, яка піднята в ЗМІ, дійсно, збудоражила всю спільноту, не тільки України. Але чому ми дивуємося? Ми тільки зараз це побачили? Чи ми не бачили з екранів тут, як різалась військова техніка в 14-му році, а після того людина, яка кришувала це. людина, яка очолювала ВСП у зоні проведення антитерористичної операції далі, поміняла Петра Мехеда. Напомню, що Петро Мехед це був якраз представник Майдану в одній із силових структур. А де ці всі квоти від Майдану у силових структурах і інших відомствах? Де нагляд Майдану за всіма структурами, щоб Революція Гідності все-таки закінчилася? Вона не закінчена, вона ще буде відбуватись. Хочу продовжити, що далі працювали інші мародери. Вирубували ліси, наживалися на пожежних автомобілях, розкрадали угіддя, займалися мародерством, закуповували військове майно, закуповували вертольоти, закуповували автомобілі і так далі, і так далі. Так варто далі працювати тут? Ні. Має і парламент іти у відставку, і вся діюча влада разом з Президентом. Має бути повна перезагрузка. Український народ уже дістало те, що робиться. І той нарив, який є, він все рівно колись вирветься. Український народ терплячий, але цей нарив прорве. Да, хочу напомнити, що ці структури, де фігурують, була наглядова рада, хто входив у наглядову раду. Є Секретар РНБО. Ви думаєте, це без них все робилося? Я думаю, з їх мовчазної згоди, а, можливо, теж приймали участь. Це все має робити слідство. Якщо створюєте ТСК, то створюйте ТСК по всім випадками, не по конкретному. Дякую.
До слова запрошується Долженков Олександр Валерійович. Передає Вілкулу. Будь ласка.
Шановний народе України! Влада зовсім втратила совість: вона прикривається гаслами про сильну армію, а насправді ми бачимо, як вона обкрадає її. Владі не важливе життя солдат. Матеріал про корупцію першого замсекретаря РНБО та одного з найближчих друзів Президента Порошенка – це вже не перша інформація про фактичну торгівлю на крові. Не перший раз ми говоримо, що для цього режиму війна – це не тільки влада, це величезний брудний бізнес, знову і знову "любі друзі". Ця влада закінчить війну, скажіть, будь ласка, на якій заробляє мільярди? Ніколи. Навпаки, коли їй будуть потрібні гроші, на фронті, ніби випадково, загостряться бойові дії, тому що там їх родичів та будинків немає. А ось їхні мільйонні надприбутки – вони там. Я вимагаю негайного створення тимчасової слідчої комісії парламенту і вже підтвердив свою готовність увійти до її складу. Я вимагаю, щоб Президент прийшов і відповів на питання парламенту, негайно. Ми чекаємо на вас в Раді, Петре Олексійовичу. Ви вибачились за те, що не змогли зупинити війну. А чому ж ви не вибачились за те, що на цій війні заробляєте мільярди? Мародерство, війна, злидні – ось справжні гасла Порошенка. Я закликаю Петра Олексійовича добровільно знятися з виборів. Шановний народе України, Президентом має бути той, хто зупинить війну, а не той, хто заробляє на ній мільярди. Ця влада ніколи не зупинить війну. Значить, це зробимо ми. Ми відбудуємо країну, повернемо людям нормальне життя. Досить вже цього життя по-новому. Українці мають жити в мирі та по-людськи. Саме тому ми, "Опозиційний блок", негайно розпочинаємо шлях до народного імпічменту. Всенародний збір підписів проти другого терміну Президента Порошенка. Бо прописаний шлях до імпічменту зараз через парламент - він нереальний, і навряд чи парламент зможе його пройти. Але народний імпічмент – це реальна воля народу. Дякую.
Заболотний Григорій Михайлович передає Гончаренкові слово для виступу.
Олексій Гончаренко, БПП, Одещина. Шановні друзі, я хотів би звернутися до вас з тим, щоби ми все ж таки обов’язково завтра розглянули законопроект 9331, саме який стосується кримських зрадників. Тих, хто зрадив свою Батьківщину, тих хто сприяв окупації і анексії Кримського півострова. На жаль, вчора, в день кримського супротиву російській окупації, ми не змогли розглянути це питання. Але я дуже сподіваюсь, що завтра ми знайдемо для цього час та можливість. Саме в ці дні, рівно 5 років тому, відбувався опір всіх проукраїнських сил тій російській анексії, яка відбувалася. Саме в ці дні в Крим єдиним з усіх топ-українських політиків прилетів Петро Порошенко і намагався зупинити цю анексію і намагався змінити ситуацію. Саме в ці дні відбувалася ця робота. І тому так важливо сьогодні обов’язково, обов’язково, нам підтримати наших кримчан, підтримати тих, хто дивиться з Криму на Україну, очікуючи, коли ми будемо приймати рішення, які наближають повернення контролю України над нашим Кримом. І друге. Конституційний Суд України по тій інформації, яку ми маємо, відмінив статтю про незаконне збагачення. Я хочу сказати від імені фракції "Блоку Петра Порошенка": ми дуже шкодуємо щодо цього рішення. Ми вважаємо, що воно негайно має бути змінено наступним чином. Ми пропонуємо всім колегам доєднатися до нас і терміново написати законопроект, який дозволить нам всім повернути статтю про незаконне збагачення в Кримінальний кодекс. Щоб ті, хто показує, що начебто у них нічого немає, як наприклад, лідер, лідерка однієї з наших фракцій, у якої нічого немає: ані житла, ані машини, нічого, - але при тому свита в десятки людей, охоронців, перукарів і так далі, щоб за це все треба було відповідати. Тому я прошу всіх вас, шановні друзі, доєднатися до фракції "БПП", терміново підготувати відповідний законопроект і разом прийняти цей закон. А те, що зараз відбувається істерика шановних представників, то це неспроста. Це тому, що ми сказали про Крим, в той час, коли одна з кандидаток казала, щоб жоден танк не виїхав з частини, щоб жоден солдат не взяв в руки автомат, Порошенко захищав Крим. І тому їх це так муляє, і тому у них така істерика. Пийте час з м’ятою та мелісою, у вас ще попереду. Дякую, шановні друзі.
До слова запрошується Бондар Михайло Леонтійович. І, колеги, будь ласка, спокій в залі.
Доброго дня! Бондар Михайло, 119 виборчий округ, Бродівщина, Радехівщина, Кам’янка-Бузький і Буський райони. Я хочу повторно звернутися до начальника відділу Держземагентства у Радехівському районі. До мене звернулися працівники загальноосвітньої школи І-ІІІ ступеня, село Павлів Радехівського району Львівської області, через проблеми, пов’язані з виділенням земельних паїв. Порушення, виявлені під час роздержавлення і приватизації земель колективного сільськогосподарського підприємства імені Лесі Українки, були визнані Радехівським районним судом Львівської області та стали причиною порушення прав заявників. У зв’язку з тим, що заявники вже неодноразово зверталися до Павлівської сільської ради Радехівського району Львівської області та керівництва району з проханням допомогти відновити їх порушені права та інтереси, і досі не змогли вирішити свої проблеми. А для самостійного захисту своїх прав не можуть отримати необхідну інформацію. Тому повторно прошу якраз начальника відділу Держземагентства у Радехівському районі надати детальну інформацію про наявність нерозподілених земель пайового фонду на території Павлівської сільської ради та за її межами у графічному та текстовому вигляді. І прошу надати і замовникам, і заявникам, і мені цю інформацію. Дякую.
Дякую вам. Сюмар Вікторія Петрівна передає слово для виступу Андрію Тетеруку. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати! Я неодноразово з цієї трибуни, починаючи з 2016 року, звертався про те, аби ми визначилися з днем вшанування пам’яті загиблих захисників України. Спочатку це була ініціатива Верховної Ради в якості постанови, потім було визначено, що це має зробити, своїм указом такий день визначити Президент України Петро Порошенко. Насправді був проведений великий обсяг роботи. Після кількох нарад з Президентом було проведено розширений круглий стіл, на якому були присутні родини загиблих, наших побратимів, духовенство нашої країни, включаючи Філарета, герої України, народні герої України, представники Генерального штабу, Міністерства оборони, тобто всі верства населення, які б могли представляти, репрезентувати думку населення. І одностайно було проголосовано, що такий день має бути встановлений в Україні, ми маємо вчитися поважати тих, хто своїм життям дозволяє нам мріяти і будувати майбутнє. І навіть після того, як наша депутатська фракція "Народного фронту" звернулася до Президента з тим, щоб він не затягував з підписанням указу, ми отримали натомість відповідь з Адміністрації Президента. Хочу зачитати дослівно, що пропонують нам: "Повернутися до розгляду порушеного питання після закінчення бойових дій на сході країни, відновлення її суверенітету та територіальної цілісності". Я вважаю це рішення неприпустимим, необдуманим і таким, що суперечить здоровому глузду. Тому що Ізраїль з перших днів свого існування виборює в жорстокому протистоянні з країнами, з якими межує, своє майбутнє, і при тому вони мають щороку день, коли вони вшановують всіх тих громадян Ізраїлю, які загинули, захищаючи суверенітет Ізраїлю. Сполучені Штати так само мають день, коли вони вшановують загиблих ветеранів. Лише в Україні ми чогось розмірковуємо, чи потрібно це робити, чи непотрібно, завдаючи додаткового болю родинам загиблих наших бойових побратимів і, власне, нашим військовослужбовцям, всім тим, хто захищає нашу країну, щоденно виходячи на виконання бойових завдань за призначенням. І тому я як командир, який втратив своїх підлеглих в боротьбі з російським окупантом, маю моральний обов’язок зробити все від мене можливе, щоби цей день був встановлений. Президент Порошенко як Верховний Головнокомандувач так само має моральний обов’язок встановити цей день, не прив’язуючи до дати, яка не визначена в майбутньому. Ми маємо прийняти цей день і навчитися цивілізовано шанувати на рівні держави кожне українське життя, яке було втрачено задля захисту суверенітету і територіальної цілісності нашої держави. Ми маємо бути цивілізованими, ми маємо бути людяними і маємо вчитися віддавати.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
глибоку шану кожному українцю, кожній донці і синові України, які загинули в боротьбі за майбутнє нашої країни. Цей день має встановлений бути вчора – це наш моральний обов’язок.
Дякую, шановний пане Андрію. До слова зараз запрошується народний депутат Павло Унгурян. Прошу вас.
Слава Ісусу Христу! Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу на шокуючі дані, які були оприлюднені буквально кілька тижнів тому, поки ми з вами працювали в округах: що в Україні за 2018 рік, за підсумками 2018 року, зникло місто Івано-Франківськ. Я не знаю, чи були ви в Івано-Франківську, можливо, хтось представляє у нас тут Івано-Франківськ чи Івано-Франківську область, але мова йде про те, що за наслідками 2018 року Україна скоротилася на кількість населення співставну з кількістю населення міста, славетного міста Івано-Франківська, тобто більше ніж на 200 тисяч, біля 250 тисяч. Шановні колеги народні депутати, щоденно в Україні народжується біля 900 новонароджених малюків, але помирає щоденно більш ніж 1600 українців. Це означає, що щоденно, щоденно Україна втрачає близько 700 людей. От сьогодні ми проживемо, дасть Бог, день, українців поменшає на 700, завтра – мінус 700, післязавтра – мінус 700. І це лише показники народжуваності і смертності. Якщо додати до цього трудову міграцію, якщо додати до цього студентську міграцію на навчання, Україна скорочується страшними темпами. І нам сьогодні потрібно терміново, терміново вживати цих заходів, які би – перше - стимулювали народження дітей, стимулювали великі багатодітні родини, які би стимулювали те, щоби молодь була в Україні, залишалася тут і народжувала саме тут. Я закликаю усіх кандидатів в Президенти, у нас їх багато, додати цей блок національної безпеки і, власне, демографії, власне, майбутнього України у свої передвиборчі програми і в риторику, яка сьогодні. Ми маємо виклик цей подолати, друзі, бо скоро нам нема ким буде в Україні керувати як парламенту. Ми скорочуємося і скорочуємося, і скорочуємося як нація. Якщо додати до цього ще й всі антиукраїнські, антисімейні технології, які нам нав’язуються через якісь незрозумілі рухи, через якісь гендерні ідеології, через якісь антидискримінаційні експертизи в підручниках, де дітей вчать, що не потрібно вчити, що тато і мама – що тато і тато може бути, що дівчат не треба вчити, що вони – майбутні мамочки, що вони мають бути берегинями своєї родини, що це, вибачте, якісь гендерні стереотипи. Що це за брєд увесь? Я закликаю Міносвіти не вестися на ці грантові програми. Я закликаю нас усіх об’єднатися і запрошую на Всеукраїнський форум сім’ї, який відбудеться цієї п’ятниці в Українському домі разом.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ. Народний депутат Ігор Шурма, прошу вас, будь ласка, прошу вас.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я звертаюся до тих людей в залі, які є в коаліції "Європейський вибір". Так я вам покажу, який вибір європейський ви пропонуєте в Україні. Це є вибір голосування: кнопкодавити за закони, раз, а потім їх не виконувати. Хочете приклад? Будь ласка. Це ви при відсутності концепції розвитку національної системи охорони здоров’я проголосували за Закон про автономізацію закладів охорони здоров’я. Він мав бути введений до 1 січня 2019 року. Для цього був пільговий так званий режим переходу. Зроблено в Україні? Не зроблено. Де є міністерство охорони здоров’я, яке відповідає за його рішення? Забудьте про Супрун, її нема. Прем’єр-міністр сказав, що бере відповідальність на себе. Кабмін завалив роботу, розчавив медицину – та, яка існувала. Законопроект про вашу так звану реформу європейського вибору 6327. Коли вона мала запрацювати? З 1 січня 2018 року. Запрацювала коли? Так-сяк з переломами з першого півріччя. Чому? Бо грошей нема. В "Прикінцевих положеннях" там написано: виділяти на охорону здоров’я 5 відсотків внутрішнього валового продукту. А ви що продавили в бюджеті? Замало три, грошей нема. І ця реформа буде буксувати. Я не знаю, хто там піде за пацієнтами, але ви звідти точно підете, бо це Кабмін відповідає за його реалізацію. В травні місяці минулого року ви тут (взагалі не знаю, чим ви думали) проголосували в період війни, де пропадають коли люди, Закон про трансплантацію. Мало того, на комітеті люди зі всіх фракцій говорили: "Не голосуйте, тому що ви не встигнете його запустити з 1 січня 2019 року, а старий закон припинить свою діяльність". Голосували всі. Вчора понаводили мам нещасних на комітет: давайте терміново продовжувати термін дії цього закону. На комітеті сидів чоловік, якого покриває Кабмін, який говорив: "Це рак. Вони всі помруть". Ви помрете політично, це точно. І ця людина обіцяла цей законопроект провести. Нічого не зробили. І що вчора відбувається? Ви завтра будете тиснути на кнопку за Закон про трансплантацію, ви будете. Цей закон є новий, який має об’єднати два існуючих сьогодні? Нема. Він ще навіть не зареєстрований. Ви тексту не читали. Ви за це завтра проголосуєте і ви будете нести повну відповідальність за те, що цей закон знову ж таки не запрацює, бо за півроку такий законопроект дуже і дуже важко буде розробити. А натомість запропонували нову посаду – трансплант-координатор з вищою освітою, і невідомо які вимоги. Класна наша держава, європейський вибір: трансплант має мати вищу освіту, а міністр буде без освіти. Дякую.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується Микола Княжицький. Пане Миколо, прошу вас.
Шановні колеги, завтра ми повинні почати розглядати Закон про функціонування української мови як державної. Це надзвичайно важливий закон, це наш політичний обов’язок в цьому скликанні, це наш громадянський обов’язок перед нашими родинами, нашими дітьми, нашим майбутнім. Коли я дивлюся на деяких телевізійних каналах ролики про те, як нібито олігархи хочуть мовою розділити суспільство, то розумію, що якраз олігархи і є замовниками цих роликів, тому що жоден олігарх не підтримує цього законопроекту. Всі вони роблять все, щоб в цьому залі не було людей, не було засідань, щоб цей закон не був прийнятий до виборів і не був прийнятий після виборів. Але ми зробимо все, щоб цей закон прийняли. Чому? Тому що відповідно до опитувань Центру Разумкова, 85 відсотків українців вважають українську мову своєю рідною мовою. Закон, який ми хочемо прийняти, має захистити права всіх українців, які проживають в Україні. На сьогодні ми не маємо жодного закону, який би регулював застосування української мови як державної, тому що цей закон було скасовано рішенням Конституційного Суду разом з Законом так званим Колесніченка-Ківалова, хоча такі закони мають всі наші сусіди: і Польща, і Словаччина, і країни Балтії. Якби не мали вони таких законів, то поляки і зараз розмовляли би російською, німецькою, чехи – німецькою, а країни Балтії – російською мовою. Якщо ми хочемо побудувати нормальну країну, ми маємо прийняти закон демократичний. Проект таким і є. Він жодним чином не позбавляє національні меншини чи корінні народи права вживати свої мови, він їх захищає, хоча цей захист буде прописано в додатковому законі, який Кабінет Міністрів внесе за наступні 6 місяців. Проти цього закону розповсюджується величезна кількість міфів. Наприклад, що буде створюватись якась мовна інспекція. Не буде ніякої мовної інспекції. Є лише два органи: комісія, яка затверджує стандарти мови (це вчені), і уповноважений з питань мови, який слідкує за тим, як існуючі чинні органи виконують це законодавство. Кажуть, що цей закон вводить люстрацію всіх військових. Та ні, всі військові як служили, так і будуть служити, засвідчуючи своє знання мови тим, що вони вивчали українську мову в середній школі. Закон захищає нашу мову, він захищає наші медіа. Він залишає нашу країну від зросійщення. Мені боляче дивитися на ті маніпуляції, брехню, неправду і зусилля, які роблять ті люди, які ніколи не хочуть, щоб в Україні повстала незалежна сильна держава. А незалежну сильну державу ми не побудуємо, якщо мовно, культурно, економічно не відділимося від тієї країни, яка колонізувала нас 300 років, яка забороняла українську мову, яка не дозволяла побудувати демократію. Тому що в демократичній країні, яка буде говорити українською з повагою до мов національних меншин і корінних народів, ніколи не буде диктатури. Щоб не було диктатури, ми таку країну маємо побудувати за європейськими правилами, прийнявши до першого туру виборів Президента Закон про функціонування української мови як державної. Дякую.
Дякую, шановний колего. І зараз до слова запрошується Олег Медуниця. Прошу вас.
Олег Медуниця, місто Суми. Шановні колеги, шановні українці, з цієї трибуни неодноразово виступали з проблем надання субсидії населенню України. За часів, коли на посаді Прем’єр-міністра перебував Арсеній Яценюк, порядок обрахування субсидій був фактично декларативним. І в незалежності від того, хто був зареєстрований у тому чи іншому помешканні, люди отримували субсидії. Люди отримували субсидії навіть на житло, яке знімають. Але, на жаль, останнім часом категорія осіб, які мають право на отримання житлово-комунальних субсидій, постійно звужується. У минулому році уряд навіть в постанову, яка регламентує цей порядок, вписав таку дискримінаційну норму, що той, хто не платить ЄСВ, позбавляється субсидії. І ми, в тому числі з цієї трибуни, заставили уряд переписати це положення. І тепер всі, хто має заборгованість по заробітній платі, в тому числі на державних підприємствах, мають змогу отримувати субсидії. Але залишилася величезна категорія людей, які позбавлені цього права: це ті люди, переважно старшого віку, які втратили зв’язок з тими людьми, які зареєстровані в квартирі і не можуть фізично їх виписати, не можуть виписати рішенням суду; це пенсіонери, в яких виїхали діти за кордон; це одинокі матері, які, наприклад, розлучилися із чоловіком своїм, а він все одно зареєстрований, і вони не мають зв’язку з ним, але органи соціального захисту примушують їх подавати довідку про доходи людини, яка вже давно не проживає із своєю родиною. На мою думку, це дискримінація. Тому існуюче положення воно дає можливість місцевим органам соціального захисту регулювати ці питання, але лише рекомендаціями, викладеними в листі Міністерства соціальної політики. Тому я, і не тільки я, ціла група народних депутатів, вимагаємо, щоб постанова була змінена і там чітко було прописано право такої категорії українських громадян, їхніх помешкань на отримання житлово-комунальної субсидії. Тому що це несправедливо: одним субсидію давати, а іншим, які перебувають ще в гірших умовах, цієї субсидії позбавляти. Тому що не скрізь органи місцевого самоврядування, їхні органи, які нараховують субсидії, мають добру волю і йдуть назустріч людям. На жаль, в багатьох випадках вони залишають штучно людей без субсидій. І я закликаю уряд навести в цьому порядок.
Дякую. І до слова запрошується народний депутат Іван Спориш. Будь ласка, пане Іване.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина. Звичайно, зустрічаючись зі своїми виборцями, дуже хотілося б, і завжди вибачаємося перед ними за роботу нашої Верховної Ради. Вчора, звичайно, прийшло. за цілий день ми прийняли тільки один закон - це допуск підрозділів інших держав на територію нашої України на 19-й рік. А могли б значно більше прийняти. Чому? Тому що з цієї трибуни ми чуємо передвиборчий піар, і завжди ми знаємо, що в березні місяці до виборів ми будемо чути тільки за піар, на жаль. Але дуже б хотілося, щоб ми говорили побільше те, що хвилює нас, українців, те, що хвилює сьогодні Крим. Чому? Тому що саме 5 років, і мені здається, що з цієї трибуни ми постійно повинні говорити, не тільки сьогодні, 5 років вторгнення Росії в Крим. Я думаю, що наші лідери, які сьогодні кримські, які сьогодні дійсно є депутатами Верховної Ради, вони своє здоров’я віддають за те, щоб Крим був вільним. Але, на жаль, оці всі брехливі путінські "зелені чоловічки" 5 років назад як вторгнулися, і ми сьогодні повинні все зробити, щоб люди кримські, кримські татари почули, що ми сьогодні з трибуни Верховної Ради хочемо все зробити, щоб бистріше Крим став. дійсно, він є українським, но став вільним від Росії. На жаль, я хотів ще декілька слів сказати за цих наших пенсіонерів, які сьогодні, дійсно, будуть отримувати ці доплати. Звичайно, ми то слухаємо тільки популізм, що все-таки ці додатково пенсії цим бідним людям і таке інше, які, дійсно, потребують, особливо це наші виборці, це сільське населення, вони повинні ці доплати отримувати. Тому що всі ці кошти, які надійшли за "євробляхи", ще півроку назад ми говорили, Ніна Южаніна особисто говорила, що ці всі кошти, які надійдуть, вони підуть на пенсії, вони підуть на пенсії нашим малозабезпеченим. І це правильно. Але я думаю, що сьогодні ще море різних компроматів ми будемо чути із цієї трибуни у зв’язку з тим, що кожен сьогодні буде піаритися по поводу президентських виборів. Але моїх виборців хвилює зовсім інше, моїх виборців хвилює сьогодні насамперед це смт Чернівці, де я сьогодні хотів би дуже звернути на це увагу з трибуни Верховної Ради. Те, що 90-95 відсотків уже зроблена повністю обв’язка газопроводів, а, на жаль, лишилося 5 відсотків, і "Нафтогаз" не може ніяк підключити мої Чернівці на Вінниччині, не може ніяк підключити і пустити сюди людям газ. Це є дуже велика біда. І друга біда, на яку я також хотів знову ж таки звернути і неодноразово буду звертати на це увагу.
30 секунд, будь ласка.
це те, що зійшов сніг, і сьогодні разом зі снігом зійшли дороги. Звичайно, ми розуміємо, скільки багато зроблено урядом по поводу будівництва доріг. Але знову ж таки дорога на Вінниччині – це Вапнярка, Високе, Крижопіль – вона не є, вона взагалі не погана, вона дорога, якої взагалі немає. І тому ми сьогодні повинні не ремонтувати ті дороги, які погані, їх у нас дуже багато, ми повинні ремонтувати ті дороги, яких взагалі немає. І це саме ця траса це є державного значення, і повинні звернути на це увагу.
Дякую вам. Отже, колеги, час для виступів завершений. В президію надійшло кілька заяв. Перше – це оголошення. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Жіноча ініціатива за сімейні цінності". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Білозір Оксану Володимирівну. Вітаємо вас! І, колеги, дві заяви на перерву. Одну заяву готові замінити на виступ, а іншу – реальну перерву на півгодини. Тому я спочатку надам слово для виступу від "Блоку Петра Порошенка" і "Народного фронту", а потім оголошу реальну перерву. Я так розумію. Будь ласка, 3 хвилини. Після цього виступу – реальна перерва.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні виборці! Тиждень тому ми збиралися в цьому залі, тут були присутні військові, активісти, представники кримськотатарського народу, наші зарубіжні гості, іноземні представники. Ми відзначали і підводили підсумки п’ятирічної агресії, яку Російська Федерація здійснює по відношенню до України, до українського народу. Ми говорили про ганебно анексований Крим, ми говорили про окупований Донбас, ми говорили про присутність російських військ на українській території. Наші європейські друзі відзначили велику мужність українського народу. Зокрема, Дональд Туск, голова Європейської Ради, однозначно і сильно підтримав Україну, відзначивши реформи, які були здійснені за ці 5 років, при тому, що Україна перебуває у війні, фактично у війні з Російською Федерацією. Так от, громадяни України, слухаючи мене зараз з цієї трибуни, задають собі запитання, а що ж дали ці реформи для кожного українця. Дам відповідь. Бюджет 2019 року, за який голосували ми всі, народні депутати, крім окремих опозиційних фракцій, носить принцип основний: держава захистить всіх, хто потребує державної допомоги. На сьогоднішній день 63 мільярди гривень – це плюс 3 мільярди субвенцій місцевим бюджетам на виплати соціальної допомоги. Всі громадяни, всі сім’ї, які мають низькі доходи, отримають допомогу на своє проживання. Сюди враховується і "пакунок малюка", і "муніципальна няня", і допомога багатодітним сім’ям. В бюджеті закладено кошти на монетизацію субсидій. В цьому році ці субсидії будуть видаватися кожному громадянину, кожному домогосподарству, які не можуть до кінця оплатити комунальні послуги. Це дасть можливість, з одного боку, підтримати ці сім’ї, з іншого боку, дозволить заощаджувати газ, заощаджувати енергоресурси, що позитивно складеться на енергетичній безпеці держави. На сьогоднішній день будуть відіндексовані пенсії. Близько 300 гривень для 8 мільйонів пенсіонерів – допомога і індексація допоможе пенсіонерам підвищувати ці пенсії. Велика сума коштів - 2 тисячі 420 гривень - у березні і в квітні буде виплачена тим пенсіонерам, пенсія яких є достатньо малою. Це держава, маючи можливості економіки, яка 12 кварталів поспіль показує ріст, допомагає і соціально повернулася обличчям до людей, і допомагає людям. В освіті три рази піднялися заробітні зарплати вчителям. Близько мільярда виділено на доступні і безкоштовні.
Будь ласка, 30 секунд.
Близько 3 мільярдів виділено на діагностику і на будівництво кардіоцентрів. 3 тисячі 800 кілометрів доріг побудовано і відремонтовано в Україні. Це ті досягнення, які вдалося українській владі на сьогоднішній день показати громадянам. Це ремонти шкіл, це ремонти і будівництво садочків, це зменшення черг у ці садочки, це створення нового освітнього простору для нашої молоді, це додаткові ремонти освітлення.
Дякую вам. Отже, колеги, ініціатори наступної заяви вимагають реальної перерви. Це є фракції "Батьківщина" та Радикальна партія. Отже, оголошую перерву на 30 хвилин – до 11:10. І голів фракцій я запрошую на третій поверх в кімнату нарад для наради. Будь ласка.
Колеги, я перепрошую, нарада затягнулася і була трішки довше. Зараз по завершенню наради ініціаторам перерви я оголошу можливість виступити, і потім ми переходимо до розгляду питань порядку денного. І, колеги, я прошу зайти в зал, щоби ми мали шанс сьогодні розглянути хоча б один повноцінно закон. Зараз 3 хвилини – Юлія Володимирівна Тимошенко.
Зараз я хочу звернутися до народу України, до всіх, хто нас чує зараз, тому що те, що відбувається в Україні, це практично екстраординарні обставини, це скандал світового масштабу. Під час війни, в той час, коли в упор розстрілюють наших військових на кордоні, коли окуповані Крим і Донбас, в цей час Головнокомандувач України - Президент України через своє підприємство "Ленінська кузня" проводив корупційні оборудки, постачаючи зіпсовані запасні частини для української військової техніки з країни-агресора, продаючи під тиском корупційним ці зіпсовані, непридатні для використання, запасні частини нашим заводам оборонного комплексу, тим самим підриваючи обороноздатність нашої країни, і в той же час продаючи з відкатами, з відмиванням кешу. І про це зробили абсолютно обґрунтовані доказові, на документальній основі розслідування журналісти України. Скандал досяг апогею. І парламент не має права відсиджуватися, не включати ті інструменти, які передбачені Конституцією. Конституцією передбачена процедура імпічменту Президенту, більше жодна силова структура не може розслідувати злочини Президента, тільки парламент за Конституцією. І зараз постало питання: чи парламент є співучасником цієї мегакорупції? Тому що те, що розслідували журналісти, - це тільки верхівка айсбергу. Тому що через підприємства Президента - Головнокомандувача країни, а також через його корупційне оточення ведуться мегакорупційні оборудки на постачанні непридатної техніки для армії, а також насилля над оборонним комплексом, тому що там ідуть відкати в 2-4 рази. Все це сьогодні дає можливість нам проаналізувати всю діяльність "Укроборонпрому", проаналізувати всі поставки на Міністерство оброни, для цього потрібно створити тимчасову слідчу комісію. Я хочу подякувати Радикальній партії України Олега Ляшка, які підписали створення тимчасової слідчої комісії; партії "Самопоміч", яка в повному складі підписала; також позафракційним депутатам, які це зробили. І я можу також сказати, що в кожній фракції є люди, які підтримали створення тимчасової слідчої комісії, як в тому числі і початок процедури імпічменту. Але на сьогоднішній день, на жаль, є декілька фракцій, які не дають.
30 секунд, будь ласка.
які не дають своїх членів в цю тимчасову слідчу комісію. І, на жаль, сьогодні не було прийнято рішення поставити на голосування і створити цю тимчасову слідчу комісію. Більше того, були відкликані незаконно підписні листи по збору підписів на процедуру імпічменту. Ми вимагаємо, щоб завтра тимчасова слідча комісія була негайно проголосована, і розслідування корупційної діяльності Головнокомандувача на армії було припинено, і абсолютно точно всі були притягнуті до відповідальності.
Шановні колеги, перед тим, як перейти до наступного питання порядку денного, я хочу зробити одне повідомлення, яке. нагадати просто, з приводу ситуацій, які в залі виникають під час обговорення того чи іншого законопроекту. Я хочу зачитати статтю 52 Регламенту України, пункт 5, в якій зазначено: "Якщо промовець перевищує час, відведений для виступу, або висловлюється не з обговореного питання чи виступає не з тих підстав, з яких йому надане слово, головуючий на пленарному засіданні попереджає його про це, а в разі подальшого порушення вимог цього Регламенту позбавляє його слова". Це пряма норма, колеги, яка використовується в європейських парламентах, яка використовується в ПАРЄ, в асамблеях. І я наголошую на тому, це навіть не право, а обов’язок чи Голови Верховної Ради, чи головуючого під час засідання. Щоб з того приводу у нас не було дискусій. Зараз ми переходимо до проекту Закону про внесення зміни до статті 44 Закону України "Про вищу освіту" (5023). Хто виступає за те, щоб розглянути його за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[11:46:08]] За-64 Переходимо до повної процедури розгляду (рішення не прийнято), до проекту про внесення зміни до статті 44 Закону України "Про вищу освіту". І я запрошую до доповіді заступника міністра соціальної політики. Олександра Ігорівна Чуркіна, будь ласка, запрошую вас на трибуну. Співаковський - підготуватися до співдоповіді.
Доброго дні! Шановний Андрій Володимировичу, шановні народні депутати! Законом України про внесення зміни до деяких законів України від 24 грудня 2015 року було внесено зміни до частини третьої статті 44 Закону України "Про вищу освіту". Згідно статті 44 право брати участь у конкурсі на вступ до вищих навчальних закладів за результатами вступних іспитів з відповідних предметів мають, зокрема, діти-сироти. Водночас діюча норма наразі не розповсюджується на дітей, позбавлених батьківського піклування та осіб з їх числа. Тому відповідно до законодавства державні соціальні гарантії, стандарти та нормативи, які наразі встановлені для дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, є однаковими. Крім того, право на переважну більшість передбачених законодавством пільг, зокрема на повне державне утримання до завершення навчання, мають також особи з числа дітей-сиріт і позбавлених батьківського піклування. Саме тому зазначеним законопроектом пропонується поширити дію статті 44 на дітей, позбавлених батьківського піклування та осіб з їх числа. Прийняття зазначеного акту дозволить дітям, позбавленим батьківського піклування, та особам з їх числа, брати участь у конкурсах, випробуваннях на пільгових умовах при вступі до вищих навчальних закладів. Шановні народні депутати, з метою збереження та захисту прав цих дітей ми дуже просимо підтримати законопроект 5023. Дякую.
Дякую. У вас було 10 хвилин на виступ. Залишайтесь на трибуні, будь ласка, залишайтесь на трибуні. Шановні колеги. Пані, залишайтесь на трибуні. Шановна колего, будь ласка, залишайтесь на трибуні. Не хвилюйтеся, ви в дружньому колі народних депутатів України. Шановні колеги, я прошу записатися на запитання до нашої шановної колеги, будь ласка. Будь ласка, народний депутат Мельничук, ваше запитання. Передає слово Івану Споришу. Будь ласка, Іван Спориш.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", 15 округ, Вінниччина. Звичайно, ми подякуємо пані Олександрі Чуркіній за те, що дійсно вона внесла сьогодні даний законопроект, тому що ми повинні думати за дітей-сиріт, повинні їх захистити. Звичайно, ми повинні не тільки їх, а також, як вже було нею сказано, це з числа позбавлених батьківського піклування. Тому я думаю, що це ми повинні всі обов’язково сьогодні захистити дану категорію дітей. Але в мене запитання заключається в слідуючому. Приблизно от скільки таких дітей у рік є? Я дуже хотів би, щоб ви нам роз’яснили. Дякую.
Будь ласка, ваша відповідь.
Дякую. Наразі ми проаналізували загальну кількість таких дітей, яких було станом на початок цього року. Загальна кількість дітей становила сімдесят одну з половиною тисячу, з них 21 тисяча – це діти-сироти, які вже підпадають під дію цього закону, і 49 тисяч дітей, позбавлених батьківського піклування. Але ми розуміємо, що це діти 23 плюс і 35 плюс, тобто більшість з них – це вже діти. це не діти, це дорослі особи, які мають освіту.
Дякую. Наступне запитання. Знову Іван Спориш, так? Будь ласка.
Я прошу передати слово Заболотному Григорію Михайловичу. Дякую.
Пане Григорію, будь ласка, вам. Мікрофон увімкніть.
Дякую. Шановна пані, в мене є до вас таке питання. Який існує ще додатковий такий захист для цих дітей, позбавлених батьківського піклування, і осіб з їх числа, крім пільги, коли діти такі поступають у вищі учбові заклади? Чи передбачений ще конкретний який захист?
Дякую за запитання. Наразі ці діти мають право на взагалі на повне державне утримання до завершення навчання у разі, якщо вони поступають до вищого навчального закладу.
Дякуємо. Дякуємо. І останній виступ, будь ласка, останнє запитання – народний депутат Мацола. Вам слово, прошу.
Доброго дня. Роман Мацола, 190 виборчий округ, Хмельницька область. Ви знаєте, це дуже добра ініціатива, звичайно, тому що, якщо діти заслуговують на це, а вони заслуговують на це, ну, і, можливо, це вже навіть і не діти, якщо дійсно, сказала пані Олександра, то це є правильний підхід і правильна ініціатива. А моє питання стосується того чи розробляється взагалі комплексний підхід підтримки дітей, позбавлених батьківського піклування, та осіб з їх числа у діючому законодавстві?
Дякую. Так, наразі, ну, ми розуміємо, зараз іде реформа, трансформація інтернатних закладів, і наразі Міністерством соціальної політики разом з профільними представниками профільних комітетів та представниками інших центральних органів виконавчої влади розробляється окремий законопроект по ДІ, який містить окремі положення саме в підтримку дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, та осіб з їх числа.
Дякую. Тепер ви можете повертатися на ваше робоче місце, шановна пані Олександра.
Дякую.
І я запрошую до слова нашого колегу першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти – Олександра Співаковського. Прошу вас, пане Олександре.
Шановні колеги, ну, по-перше, я хочу сказати, що, от ще раз, ми звертаємось до чого. Чому наші політики ніколи не зрозуміють, чому за 27 років у нас ситуація не змінилась? Тому що, коли ми обговорюємо питання виборів Президента, Верховної Ради, ми знаходимо злочини, будь-що; коли ми обговорюємо питання освіти і науки – нас нема. Шановні колеги, так і ніколи не буде, бо молодь бачить структуру того, що відбувається тут, у нас. Це питання, яке сьогодні ми обговорюємо, - це не просто питання, це не просто питання того, щоб прирівняти в правах щодо доступу до вищої освіти дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування. Давайте подивимось на це ширше. Тому я спеціально підготував деякі тезиси, і мені дуже хотілось би, щоб наша дискусія якраз би розгорнулась навколо цього. Перше. Домінуюча сировинна модель формує лінійний розвиток економіки України, і як наслідок – найнижчі заробітні плати України. І, до речі, присутність народних депутатів тут ще раз показує, що той, хто представляє сировинні речі, він сьогодні відсутній. Структура бізнесу, яка розташована на території нашої країни, показує незацікавленість в формуванні людського капіталу з високою доданою вартістю. Навіть невеличка зміна собівартості в сировинних галузях призводить до звільнення працівників, і це показує дуже низьку цінність людського капіталу в структурі відповідних ресурсів, відповідних підприємств. Проаналізуйте структуру ключових ресурсів наших компаній: фінанси, матеріальні, людські, нематеріальні, ресурси відношень, ІТ-ресурси – ви побачите реальну ситуацію. Чи потрібен бізнесу України людський капітал з високою доданою вартість? Ні, точно не потрібен. В ХХІ столітті, де зміна знань та технологій вже проходить не за один життєвий професійний цикл, а за одну п’яту, там, де проходить дуже швидка зміна технологій і знань, ми повинні зрозуміти, що домінуючою повинна бути модель не соціально орієнтована, а інвестиційно приваблива. Ми не витрачаємо кошти на освіту, ми кошти інвестуємо. Бажання не витрачати, а інвестувати повинна стати основою взаємодії влади, бізнесу, суспільства, освіти, причому на всіх рівнях: від дошкільної, початкової, загальної середньої, професійно-технічної, фахової передвищої до вищої освіти. Три речі - і люди не будуть виїжджати з України: якісна затребувана освіта, якісні медичні послуга та інфраструктура добробуту – це шлях розбудови експоненціальної моделі економіки України. В основі такої моделі роль шкіл є ключовою. Школа разом з вчителем є джерелом формування людського капіталу. Математика, фізика, хімія, біологія, географія, астрономія – це локомотиви успішного розвитку дитини. Без формування мотивацій, як на рівні держави, так і місцевої влади це питання нам ніколи не вирішити. Погіршення результатів ЗНО, зменшення кількості дітей, які здають ЗНО з фундаментальних дисциплін, катастрофічна міграція випускників східних, південних регіонів України повинно заставити владу інвестувати в освіту. Іншого шляху для розбудови України немає. Одним з ключових елементів вирішення цієї ситуації є створення умови рівного доступу до якісної освіти, якої нема, як з територіальної точки зору, так і з позиції доступу дітей до вчителя, вчителя з великої літери, незалежно від соціального статусу батьків чи їх відсутності; від того, чи є дитина сиротинець, чи позбавлена вона батьківського піклування. Подивіться, шановні колеги, не зараз, не в гаманці, а подивіться в очі дітей, які втратили можливість пригорнутись до своєї мами чи притулитись до батьківського плеча, з яким сумом і сльозами в очах вони дивляться на таких же, як вони, тільки обгорнутих любов’ю батьків. І чи не великий наш гріх, наш, народних депутатів, які вже 2 роки не можуть знайти мотивації проголосувати, щоб дати десяткам тисяч таких дітей однакові права доступу до вищої освіти, як і дітям-сиротам? Невирішення соціальних проблем дітей породжує відношення молоді до країни як до мачухи. Почуйте, країна-мачуха – невже це про Україну? Ваше сьогоднішнє, перепрошую, наше сьогоднішнє голосування дасть відповідь на запитання. І хай сумні очі дітей, яким доля не дала щастя від батьків, побачать свою долю від рішення тих, кого народ України обрав для захисту майбутнього нашого держави. Будівлю дитячого садочка можна побудувати за рік. А чи можна побудувати долю дитини без піклування про неї? А чи можна побудувати майбутню генерацію без вчителя? І чи можна сформувати вчителя без мотивації? Це ті питання, на які ми повинні дати відповідь. Голосуємо за цей законопроект і покажемо наше відношення до нашого майбутнього. Дякую.
Дякую. Я прошу вас залишатися на трибуні. Я прошу зараз колег. Колеги, я прошу записатися на запитання до пана Співаковського. Буквально на одну хвилину я продовжу засідання, щоб ми вичерпали цей блок запитань до доповідача. Будь ласка, народний депутат Савка. Ваше запитання.
Дякую, пані головуюча. Я з таким питанням. Само собою наші діти не повинні бути сиротами. І держава повинна піклуватися за кожну дитину, тому що це наше майбутнє, нашої держави. Тому у мене запитання одне. Чи в цьому законопроекті 5023 є певні пільги для військовослужбовців, які участвуют в АТО, в свій час участвували в АТО, а в даний час ООС? І друге питання. Військовослужбовці, які поранені, які інваліди, їхні діти теж повинні бути в певних рядах, що стосується надання допомоги, допомоги від держави, і вони теж потребують певного піклування по поводу цього, що їхні батьки у свій час виконували завдання, і в даний час держава про них повинна дбати. Дякую.
Дякую за запитання. Зразу хочу сказати, що це питання вже врегульовано. Тобто діти загиблих, є категорії виписані, які вже мають ці пільги. В даному випадку просто це була технічна, на мій погляд, це була технічна помилка: коли ми виписали про статус дітей героїв АТО, дітей, батьки яких загинули, ми записали і сиріт. Але, на жаль, є категорія, яка записана окремо: "діти, позбавлені батьківського піклування". І ця категорія, вона іноді знаходиться навіть в більш гіршій ситуації, ніж діти-сироти. І ці діти не мають таких же пільг. Тому цей Закон 5203 повинен врегулювати питання і прирівняти дітей-сиріт з дітьми, які позбавлені батьківського піклування.
Дякую. Наступне запитання, будь ласка. Пані Заружко, народний депутат.
Будь ласка, пану Купрієнку увімкніть мікрофон.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. У мене питання відразу і до доповідача, і до першого доповідача, і до керівництва Верховної Ради. Ну, по-перше, дуже дивна ситуація: зміни до Закону "Про вищу освіту" доповідає Міністерство соціальної політики. Чому не "Нафтогазу" чи "Укргазвидобування", чи ще є якусь структуру? І в нас ще мабуть і ховрашки страждають від застосування пестицидів. В країні величезний скандал про те, як обкрадають армію і як не може вона захиститися, а Верховна Рада, найвищий законодавчий орган, обговорює другорядні закони, які можна в спокійній обстановці було давно розглянути і прийняти. От у мене питання до вас всіх, можновладці: що ми тут робимо.
Дякую за запитання. З усією повагою, але я хочу сказати, я 4 роки працюю в комітеті, назва якого Комітет з питань науки та освіти. І цей комітет, і мої шановні колеги народні депутати з цього комітету: Тарас Кремінь, який представляє "Народний фронт", Олексій Олексійович Скрипник, який представляє "Самопоміч", Володимир Михайлович Литвин, який представляє. не представляє ніякої фракції, Іван Григорович Кириленко, який представляє "Батьківщину", – ми представляємо різні фракції. Але центром нашої роботи і за що ми відповідаємо – це діти, це освіта цих дітей. Це те, щоб наші діти отримували тут якісну освіту, щоб можновладці, як ви кажете, не думали про те, як навчати своїх дітей у Лондоні чи Сполучених Штатах і там народжувати дітей, а як зробити, щоб тут були ці умови. І наш комітет ніколи не буде відходити від цієї позиції. Будь ласка, давайте вирішувати питання хто буде Президентом на виборах, хто буде народними депутатами. А до тих пір, поки я народний депутат і працюю в цьому комітеті.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
наших дітей. І в будь-якій ситуації, чи блокується трибуна, чи мало народних депутатів, хай народ України бачить, хто прийшов, хто проголосував. У будь-якої людини є можливість подивитись, хто і як голосував. Оце наша є робота. А робота судів, правоохоронних органів – хай виясняють, якщо порушив – в тюрму. Оце дуже просте правило, яке.
Дякую. Було запитання до президії. Президія сумлінно працює, виконуючи функції народних депутатів України і головуючих на засіданні Верховної Ради України. Що стосується інших депутатів України, кожен має відповідати за себе. Хтось супроводжує своїх лідерів, хтось зараз змагається з "95 кварталом", хто кумедніше. Це питання до кожного народного депутата України, чим він займається. Дякую за запитання. І, будь ласка, вам запитання: чому саме ваше міністерство є профільним. Будь ласка, я прошу ввімкнути мікрофон.
Міністерство соціальної політики є центральним органом виконавчої влади, який відповідає за формування соціальної політики, у тому числі у сфері захисту прав дітей. Саме тому діти категорій діти-сироти, діти, позбавлені батьківського піклування, та особи з їх числа є в юрисдикції Міністерства соціальної політики. Ми маємо гарантувати тим дітям забезпечення і збереження їх прав. Дякую.
Дякуємо. Дякуємо за відповідь. Я сподіваюся, що, з іншого боку, ми будемо просити, щоб під час розгляду таких законопроектів, які стосуються кількох міністерств, були присутні і представники профільного міністерства. Дуже дякуємо. І продовжуємо наші запитання. Останнє, будь ласка, народний депутат Заболотний. Прошу.
Дякую. Григорій Заболотний, "Блок Петра Порошенка". Олександр Володимирович, мені дуже імпонує ваша позиція, ваше ставлення взагалі у проблемах освіти. І я вам щиро дякую як колега і як викладач вищого учбового закладу. І хочу вас запитати і почути відповідь на таке запитання. Мені як викладачу вищого учбового закладу часто доводиться спостерігати такі речі, коли діти-сироти, напівсироти на лекції приходять дуже стомлені. Тому що вони, як правило, працюють вночі або офіціантами, або прибиральниками, або машини миють. Як ви дивитеся на те, щоб ми змогли поправити бюджет десь після півріччя і призначати стипендії таким дітям хоча б на рівні мінімальної зарплати? Дякую.
Будь ласка, ваша відповідь.
Зразу хочу сказати, що по даним ЄДЕБО ми сьогодні маємо десь близько 9 тисяч дітей, які мають статус "сироти" і дітей, позбавлених батьківського піклування, 9 тисяч, це ІІІ-ІV рівень. Я ще по-старому спеціально кажу, щоб було зрозуміло. І 3,5 тисячі дітей – це ті діти, які навчаються в технікумах і коледжах, тобто вища освіта І-ІІ рівня. Це по-старому ще, тобто це близько 12-13 тисяч дітей, це не так багато. І абсолютно спокійно, якщо порахувати, ми могли б, дійсно, цим дітям з таким статусом дати мінімальну, тобто не прив’язуватися до прожиткового мінімуму, а прив’язатися до мінімального окладу, для того щоб, дійсно, ці діти мали можливість, якщо Бог забрав у них таку можливість. Я от спеціально навіть сьогодні в пості поставлю такий ролик, який ми зробили в Херсонському державному університеті, як святкують діти, які в сім’ях.
30 секунд завершити.
Як святкують діти, які не мають таких можливостей: сироти і діти, позбавлені батьківського піклування. От я поставлю цей ролик 10 хвилин, без сліз ви не зможете дивитися цей ролик. Ми спеціально над цим працюємо, і багато інших університетів, не тільки Херсонський державний робить такі речі. Тому я думаю, що ми спокійно можемо підготувати відповідний законопроект для того, щоб вирішити це питання. Ми повинні захистити цих дітей.
Дякую. Шановні колеги, ми вичерпали зараз запитання від народних депутатів до співдоповідача. Я оголошую перерву на 30 хвилин, до 12 годин 40 хвилин. І прошу всіх повертатися о 12:40 до сесійної зали, ми продовжимо працювати. Було запитання, чим займається Верховна Рада України: будемо продовжувати розглядати цей законопроект про внесення змін до статті 44 Закону України "Про вищу освіту". І, я сподіваюся, зможемо прийняти результативне рішення. Дякую.
Шановні колеги, ми продовжуємо нашу роботу. І я хочу нагадати і шановним народним депутатам України, і всім українцям, які слідкують за засіданням Верховної Ради України, що ми розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 44 Закону України "Про вищу освіту". І до перерви співавтори цього законопроекту (це урядовий законопроект) змогли представити. співдоповідачі, вірніше, свої доповіді він уряду і від профільного комітету. Отже, зараз ми переходимо до обговорення законопроекту. Ми розглядаємо його за повною процедурою. І тому я зараз прошу записатися представників депутатських груп і фракцій на обговорення проекту Закону про внесення змін до статті 44 Закону України "Про вищу освіту". Після виступів представників фракцій в нас буде можливість ще долучитися до дискусії і народним депутатам України. Будь ласка, Ігор Шурма позицію "Опозиційного блоку" представить.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Шановні колеги, я зразу скажу на початку свого виступу, що фракція "Опозиційного блоку" однозначно буде підтримувати даний законопроект, який стосується внесення змін до статті 44 Закону України "Про вищу освіту". І, без сумніву, ми за те, аби включити дітей, позбавлених батьківського піклування та їх осіб. та осіб з їх числа до переліку осіб, які мають право брати участь у конкурсах по результатам вступних виступів. Але мене. я би хотів акцентувати увагу на наступному. От чомусь ми всі сьогодні розглядаємо всі законодавчі ініціативи, які скеровані на вирішення проблем як наслідків. От ми говоримо про те, що треба дітям надати. позбавленим батьківського піклування, тобто ми говоримо про сирітство. А чому ми у Верховній Раді не піднімаємо питання боротьби з сирітством, боротьби з цим явищем – позбавлення батьківського піклування осіб? Дивіться, сирітство може ж, ми ж всі прекрасно розуміємо, може бути різне. Воно може бути чисто фізіологічне – так? – це одна проблема, сирітство може бути пов’язане з тим, що гинуть люди під час військових дій на сході з числа і цивільного населення, і з числа військовослужбовців. Теж ці причини треба ліквідовувати. Ми говоримо. ми сьогодні чогось не піднімаємо тему соціального сирітства, а соціальне сирітство – це взагалі найгірше сирітство. І я не знаю, наскільки цей законопроект допоможе вирішити з пільгами оцю проблему. Тому що, ви ж розумієте, люди виїжджають за кордон, один з членів сім’ї: або мама, або батько, - тут залишається дитина без догляду, без нічого. Чи їй потрібні будуть потім ті всі пільги, чи не потрібні, взагалі хто, що з тієї дитини росте? Ті ж питання Верховна Рада не піднімає. На превеликий жаль, це не перший випадок. От завтра будуть вносити Закон про трансплантацію. Чому ми будемо вносити зміни і доповнення? Тому що Міністерство охорони здоров’я завалило виконання цього закону. Так само, як і законопроект 6327, який ввівся з першого півріччя, і грошей дальше нема на реформу медичну. Так само як Закон про автономізацію закладів, який не вирішений до 1 січня 2019 року. Вчора ми масу часу стратили на законопроект, який стосується зміни назв у війську, так, хотіли вводити майстер-сержанта, штаб-сержанта. Це що, такі важливі питання? І от сьогодні в залі, на превеликий жаль, я не знаю, можливо, вдасться змобілізувати людей, но нікого нема, ну, нема. Ну, в залі знаходиться до 100 чоловік, більше нема. Ну, як ми? Ми говоримо так гарно про сирітство, а потім будемо говорити, що немає людей. Ми себе вичерпали. І от своє вичерпування підкреслює оті собачі бої на президентських перегонах, нас втягують туди, а за тим всім не боремося з основним.
Дякую. Ще раз дякую всім колегам, хто обговорює виключно законопроекти, як це передбачає стаття 52, частина п’ята, норм Регламенту роботи Верховної Ради України. Зараз Ігор Мосійчук представить позицію фракції Радикальної партії відносно цього законопроекту.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні українці, звичайно, наша фракція підтримує законопроект по захисту сиріт. Наш лідер Олег Ляшко є символом людини, яка змогла зсиротинця дійти до українського парламенту і попереду має ще багато й багато висот. Шлях Олега Ляшка - через роботу трактористом, потім студентство, потім праця журналістом, зараз парламент, - він якраз і має бути таким дороговказом. І це політика нашої партії, Радикальної партії Олега Ляшка, щоб привести в цей зал українців, сиріт, тих, хто заслуговує засідати в цьому парламенті. Але коли ми говоримо про захист сиріт, ми не можемо не сказати, що, перш за все, українських сиріт і українських дітей потрібно захистити від безвідповідальності в цьому залі, де немає зараз народних депутатів. потрібно захистити від Супрун і від щеплень, які не відбуваються, і масові захворювання на кір, від Коболєва і його премій, які він, мільярдних, сам собі виписує, від корупціонерів, які розкрадають оборонпром і грабують кожного солдата. От давайте захистимо українських сиріт, українських дітей від корупціонерів. Те, що вчора вчинив Конституційний Суд, демонструє тільки одне: влада, Президент Петро Порошенко чітко усвідомлює, що програє президентські вибори, і влада скасовує статтю про незаконне збагачення, за якою на другий день можуть бути арештовані корупціонери з найближчого оточення Президента, скасовують цю статтю, щоб не нести відповідальності. От від цих суддів, від цих корупціонерів ми мусимо захистити українських дітей, українських сиріт. І Олег Ляшко, і наша партія це зробить. Слава Україні!
Дякую. Шановні колеги, чим ближче до виборів, тим президії важче захистити Верховну Раду від передвиборчих агіток з трибуни Верховної Ради і від порушення Регламенту, але я все-таки буду це робити. [[Шум у залі]] Я не "умнічаю", а веду засідання. А ви, будь ласка, державною мовою, державною мовою робіть зауваження президії. Добре? Українську вимагаю від вас. Наступний, будь ласка, виступ - народний депутат Кремінь. Я попереджаю народних депутатів, що я буду змушена вимикати мікрофон, коли будуть передвиборчі агітки або порушення Регламенту. Дякую. Пане Кремінь, будь ласка.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Фракція політичної партії "Народний фронт" підтримує внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" в частині того, щоб надати пільги для дітей, позбавлених батьківського піклування, пільги під час вступу до вищих навчальних закладів України. І взагалі кажучи, якщо обговорювати питання модернізації українського освітнього законодавства, справді на порядку денному стоїть головне питання з тим, або максимально наблизити Закон України "Про вищу освіту" до вимог часу, до потреб ринку праці, відповідно до світових стандартів і норма, в тому числі до рівня життя і забезпечення якості освіти. Я хочу подякувати очільнику Комітету з питань науки та освіти Олександру Співаковському за змістовний виступ і захист цього законопроекту. Але хочу нагадати, що до Закону "Про вищу освіту" ми повинні завести ще декілька важливих параметрів, які ми одноголосно підтримали під час виїзного засідання нашого комітету до Харкова, до Харківської політехніки. Це, звичайно, вдосконалення моделі фінансування вищої освіти, яка повинна не утримувати нашу університетську спільноту, а повинна забезпечувати якісну освіту для здобувачів. Друга важлива складова – це вимірювання якості освіти, і це повинно бути мірилом, відповідно до якого ми повинні і забезпечувати рівень фінансування закладів вищої освіти. І, по-третє, наближення до європейських стандартів. Хочу підтвердити, що ми у цій сесійній залі вже і так значно розширювали категорію пільговиків до вступу до наших університетів, і це жодним чином не піддає сумніву саму систему зовнішнього незалежного оцінювання. Але, разом з тим, і вона потребує свого вдосконалення, бо перші десять років – це були роки, коли ми змогли побороти корупцію під час вступу до вищих навчальних закладів, але, разом із тим, ЗНО не вирішує питання міграції майбутніх студентів до інших регіонів і, звичайно, до інших країн. І ми тільки за те, щоб усі випускники українських університетів максимально знаходили свою вищу освіту в українських університетах, які не будуть поступатися іншим європейським і світовим аналогам. Але, разом із тим, ми повинні максимально наблизити їх рівень знань і в закладах загальної середньої освіти, де, на превеликий жаль, є проблемні питання, в тому числі з якістю викладання української мови, літератури, в тому числі на півдні України. Це і питання, пов’язані і з якістю природничо-математичного циклу дисциплін, і, звичайно, це питання, пов’язані із невисоким рівнем освіти, але ми над цим працюємо, в тому числі і сьогодні на комітеті, і з якістю освіти в закладах професійної і професійно-технічної освіти. Тому ми цей законопроект підтримуємо і закликаємо колег бути єдиними у підтримці змін до нашого закону. Дякую.
Дякую вам, шановний колего. Дякую, що ви дотримуєтеся норм Регламенту. І я запрошую до виступу зараз представника фракції "Блок Петра Порошенка" пана Шверка, який представить позицію цієї фракції. Івану Споришу.
Прошу передати слово Споришу Івану Дмитровичу.
Дякуємо вам. І, будь ласка, до слова запрошується Іван Спориш. Дякую.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", 15 округ, Вінниччина. Звичайно, даний законопроект ми сьогодні повинні прийняти. І я думаю, що як ніхто Олександр Володимирович Співаковський переживає за долю, за долю наших дітей, за долю всіх вишів, за долю середніх училищ. От я хочу навести приклад. На моєму окрузі є такий Чернівецький район і там є училище – це дійсно училище з великої букви, де там керівник Анатолій Іванович на своєму місці, де діти навчаються, де діти працюють, де діти здобувають освіту. Я вам скажу, ми якщо сьогодні не збережемо середні училища чи вищі училища, ми не будемо мати спеціалістів, ми не будемо мати механізаторів, ми не будемо мати зварювальників, поварів і інших – всіх спеціалістів середньої ланки. Тому я думаю, що тоже в тому числі ми повинні зберегти саме і середні училища, тому що це дуже і дуже є важливо. Але ми сьогодні говоримо за дітей-сиріт, як їх захистити. Таких дітей-сиріт щорічно, де ми надаємо їм пільги, є 21 тисяча, як вже було сказано заступником міністра соціальної політики ОлександроюЧуркіною. І, дійсно, вона також, і це обов’язок Міністерства соціальної політики – захищати права дітей. На своєму комітеті я як голова підкомітету з сім’ї, молодіжної політики і дитини, ми розглядаємо постійно ці питання і одноголосно приймаємо рішення, тому що це є дуже і дуже важливо. Також хотілося б сьогодні сказати за цих 49 тисяч дітей з числа позбавлених батьківського піклування. Це також дуже важливо, щоб ми їм якусь надали допомогу. Якщо взяти в цілому, в масштабах нашої країни, мабуть, це копійки. Це невеличкі кошти, які будуть просто спонсорувати цих дітей, для того щоб вони вчилися, для того щоб вони отримали освіту, для того щоб вони працювали. Сьогодні дуже мало державних місць, і ми це прекрасно розуміємо. І тому знову ж таки ми повинні дати можливість, щоб все-таки ці дітки, які позбавлені і батьківських прав, і піклування, і також сироти, ми повинні захистити даним законопроектом. І я думаю, що ми сьогодні повинні за нього проголосувати. Тому хочеться все-таки подякувати і Міністерству соціальної політики, подякувати голові Комітету освіти, що вони дійсно вони піклуються за даних дітей. І мені приємно як голові. як знову ж таки, як комітет, який захищає саме права дітей, це наш комітет, де я являються, дійсно, головою підкомітету сім’ї, соціальної політики, а також дитини. Я дуже дякую. І давайте підтримаємо даний законопроект, а не знову ж таки виходимо і говоримо за що-небудь, за вибори, як щойно ми чули, і тільки за все, що от президентські вибори. Давайте будемо приймати закони, а не піаритись. Дякую.
Дякую вам. Дякую за те, що ви дотримувались норм Регламенту і демонстрували високу політичну культуру. Шановні колеги, мали можливість виступити чотири тільки фракцій: це "Опозиційний блок", Радикальна партія Ляшка, фракція цієї партії, "Народний фронт" і БПП. Я хочу звернутись до інших груп і фракцій: чи є такі, хто не встиг записатися? Немає. Тоді я прошу зараз записатися від депутатів на обговорення цього законопроекту. Колеги, я прошу повертатись до сесійної зали, щоби ми мали потенціал голосувати за законопроект. Будь ласка, народний депутат Дехтярчук, запрошую вас до слова.
Прошу передати слово Сергію Мельнику.
Будь ласка, пане Мельник, запрошуємо вас до слова.
Сергій Мельник, 187 округ, місто Хмельницький. Перше. Я хотів би все-таки сказати, знаєте, прикро чути окремі речі від тих, чиї діти навчаються за кордоном. Але все ж таки вважаю, ми повинні підтримувати в першу чергу тих дітей, які навчаються в країні і які потребують цього. Про що йде мова? Мова йде про те, що ми надаємо можливість безоплатно отримувати освіту вищу дітям, позбавленим батьківського піклування, та особам з їх числа. Тобто це право мають діти-сироти, мають атошники, учасники бойових дій. Ми поширюємо цю норму, як кажуть в народі, на сиріт при живих батьках. І це потрібно робити. На що хотів би при цьому звернути увагу. Якщо ми хочемо реально допомогти цим дітям, перше, що я вважаю і особливо хотів би звернутися до профільного комітету, до Співаковського Олександра Володимировича, це я вважаю, що ми повинні зробити, що ці діти мають це право не в межах квоти, а кошти мають ходити за цими дітьми. Тому що ці діти вони територіально більш прив’язані і тоді ми надамо можливість, як би на території отримувати це право. Наступне питання. Сьогодні багато, наприклад, Хмельницька обласна рада поширила ці норми на заклади комунальної власності. Я знаю, що профільне міністерство завжди там проти комунальних закладів. Але я вважаю, що ці норми треба поширити на комунальні заклади, це дасть також можливість розширити цю норму. І хочу нагадати, можливо, дехто забув, коли кажуть, що проти комунальних, але згадайте, як норму хотіли поширити на приватні заклади, і коли тільки завдяки підтримці цього залу на приватні не поширили. Тому я думаю, що можна поширити на комунальні заклади, як ми це зробили, наприклад, попрофтехосвіті, коли визначили окремі спеціальності, які потребують цього. Тому я просив би профільний комітет при доопрацюванні до другого читання врахувати ці дві позиції. Я думаю, що це буде реальна підтримка саме цим категоріям, які визначені в 44 статті: це діти-сироти, діти, позбавлені батьківського піклування, особи з числа їх, учасники бойових дій, сім’ї загиблих, а також прирівняні до них особи. Дякую.
Дякую вам. І до слова запрошується шановний наш колега, представник фракції Радикальної партії Олег Купрієнко. Будь ласка.
Олег Купрієнко, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. З великою повагою я та і вся наша команда відноситься до пана Співаковського. Мудра, освічена людина, керівник комітету. Але у мене питання. Хто вносив в порядок денний сьогодні цей законопроект? Мабуть, керівництво Верховної Ради, яке теж відноситься до цієї політичної сили. Ви не знали, що в середу людей в залі не буде? Чи будете знову бігати і кнопкодавити по всьому залу? Так це вже треба не 5, а 10 пальців на кожній руці мати. Такий важливий законопроект вносити в середу, коли точно не буде голосів. Тому я звертаюся зараз до всіх, кого стосується чи мав би стосуватися цей законопроект. Завалять його сьогодні. Хто завалить? Коаліція, яка виходить на трибуну, пан колега Спориш, розказує, закликає: давайте проголосувати. З повагою. Дякую за заклик. Давайте проголосуємо. Пусті стільці. Де ваша фракція? Де ваша коаліція? Виходить на трибуну заступник міністра соціальної політики і розказує про те, що вносить зміни в Закон "Про освіту". Да, я розумію, всі ми фахівці в цих галузях. Але де профільні міністри чи хоча би представники профільного міністерства, які би сказали: "так, ми це підтримуємо"? Так що ми зараз робимо? І в той час, коли взагалі-то, згадуючи знову ж таки Співаковського, представник Херсонського області. Я дуже добре пам’ятаю 14-й рік, коли 26 артбригаду я з Чернігова виводив голу, босу і безголосу, саджали на потяг в Чернігові, щоб їхали в Херсон захищати нашу Україну. Я бачив, в яких обладунках вони їхали. Ми збирали по Чернігову все, щоб хлопцям віддати, щоб на фронт поїхали. А сьогодні, замість того щоб розглядати, як тих же хлопців сьогодні обкрадають, коли мільйони і мільйони крадуть опричники, я б сказав так, нашого діючого Президента, так у нас зараз Верховна Рада на п’ятому році роботи дочиталась до 25 статті Регламенту, де написано, що якщо не по темі, так мікрофон виключать. Так це що, не передвиборча агітація з боку іншого кандидата, які не дають сказати те, що зараз кипить, те, що зараз кричить в країні? Величезний скандал, наживаються на наших на наших героях, крадуть. Про яких дітей, про яку освіту ми можемо говорити в країні, де обкрадають бійців, які кров проливають на фронті, захищаючи, щоб ми тут працювали?! І подивіться, хто працювали. Тому ще раз, звертаючись до тих, до кого цей закон стосується. Ви назвали 90 тисяч осіб, подивіться уважно, хто є в залі, хто виніс цей законопроект, дуже гарний законопроект, в зал, і як його завалять.
Шановні колеги, я запрошую до слова народного депутата Рудика. Принагідно звертаю увагу колег на 5 статтю, 52-у, пункт 5 цієї статті, який вимагає від всіх наших народних депутатів дотримуватись норм Регламенту. І потім від фракції БПП, звичайно, також репліка, так.
Шановні колеги! Чи означає те, що сьогодні, в середу, в залі на око максимум чоловік 70, парламенту до кінця квітня, а можливо і травня, не збиратися не збиратися і не обговорювати, не пробувати приймати дуже важливі законопроекти? Питання риторичне. Я думаю, що все рівно треба виконувати свій депутатський обов’язок і приходити на сесію, незалежно від того, середа це, п’ятниця, а, можливо, і вівторок. Хтось, можливо, пам’ятає, вчора ми другу половину робочого дня обговорювали законопроект про зміну до військових статутів. І нам навіть не стало голосів для того, щоб відправити ці законопроекти на доопрацювання автору. Максимальна кількість голосів була набрана – 171. Тому проблема не в днях, а проблема в людях, які взяли на себе зобов’язання працювати на благо українців і цього не роблять. А тепер по суті, про що йде мова. Мова йде про те, що от ми п’ятий рік працюємо в цьому залі, діти-сироти мають більше прав, ніж діти, позбавлені батьківського піклування. Знаєте, коли цей законопроект був зареєстрований? Ви подивіться, я думаю, що в кожного це є. Був зареєстрований 12.08.2016 року. Якщо слухати логіку наших колег, що його не варто по середах розглядати, то ми могли би і сьогодні не розглядати. Безперечно, нам треба цей законопроект підтримати, тому що він однозначно хороший. Але я просив би головуючого поставити це питання на обговорення, але не голосувати сьогодні, а надіятися на те, що будуть депутати завтра. Тому що, насправді, це соромно і неприємно, коли хороші ініціативи не знаходять підтримку через персональну безвідповідальність наших колег.
Дякую вам. Наступний виступ. Будь ласка, народний депутат Шверк, прошу вас до слова. І я тільки можу підтримати всі попередні виступи, що, колеги, давайте повертатись до сесійної зали. Це неправильно, коли ми маємо робочий день і так мало депутатів в сесійній залі. Будь ласка.
Дійсно, мені хочеться звернути увагу на те, скільки людей сьогодні в залі є. І, з моєї точки зору, це найбільша вада цього скликання Верховної Ради України. Бо, з моєї точки зору, саме невелика кількість відвідувань робочих місць народними депутатами є головною проблемою цього скликання Верховної Ради. А всі інші проблеми – це похідне. Бо коли нема людей, щоб проголосувати той законопроект, за який всі або майже всі згодні голосувати, виникає така ситуація. Тому, шановні колеги, хто є в залі, я з великою повагою звертаюся до вас і прошу вас всіх проголосувати за цей законопроект, який наразі розглядається. І звертаюся, можливо, до тих народних депутатів, яких нема в залі, але які дивляться сьогодні трансляцію. Колеги, давайте будемо на робочих місцях і давайте будемо працювати і у вівторок, і в середу, і в четвер, і в п’ятницю, бо це наші робочі місця. Дякую. Закликаю проголосувати за цей законопроект.
Я дуже дякую вам за ваш виступ. Я також доєднуюся до прохань всіх колег, які виступали з різних фракцій, але з однією позицією: колеги, давайте повертатися до сесійної зали. Будь ласка, Михайло Головко, вас запрошуємо до слова.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Тернопільщина, 164 виборчий округ. Звісно, що ми будемо голосувати за цей законопроект, бо Всеукраїнське об’єднання "Свобода" підтримує його, розуміючи, що він є актуальний, важливий і дійсно захищає інтереси наших дітей, дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування. Але я хотів би зачепити проблему, що наш обов’язок, дійсно, захистити таких дітей, але ще найбільший обов’язок держави - створити такі умови, щоб у нашому суспільстві було якомога менше дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування. А що держава, а що парламент робить для того, щоб дійсно, щоб наші виховувалися в сім’ї, щоб наші діти пізнавали батьківську любов? Адже в сиротинцях діти, виховуючись, вони зазнають психологічних травм, і перемога буде держави, коли в країні не буде ні одного сиротинця, а будуть діти, дійсно, виховуватися в цих сім’ях. І навіть якщо так станеться, що дитина втратить своїх батьків, то мають за звичаями, як у нас було колись в українських традиціях, таких дітей брали найближчі родичі, брали брати, сестри, тітки, дядьки, і відповідно, що родина піклувалася, і це були міцні сімейні вузи. Сьогодні, на жаль, ми бачимо, як руйнується українська сім’я, ми бачимо, як агресивно сьогодні, завдяки засобам масової інформації, іде пропаганда насилля, іде пропаганда наркоманії, іде пропаганда алкоголізму. І сьогодні прикро найбільше те, що в більшості дітей, які позбавлені батьківського піклування, вони це зазнають втрати при живих батьках, бо їхні батьки спилися, їхні батьки деградували. А що держава? А держава цьому якраз спонукає, якраз пропагує. І тому сьогодні ми, парламентарі, у парламенті мали би такі умови створити на законодавчому рівні, щоби захистити українську сім’ю, щоби вони, наші діти, виховувалися в наших традиціях, щоби виховувалися у вихованні батьківському. І тоді буде повага до батьків, тоді, дійсно, наші сьогоднішні батьки будуть знати, що таке. так само і любов, і шана від дітей. Але, на жаль, ми побачили, зовсім інша йде пропаганда. Тому я закликаю все ж таки так само привернути увагу до того, щоби створити умови. Не боротися з наслідками, а з причинами. А причинами – це в нас має бути дійсно міцна українська сім’я. І ще одне. Щодо захисту професій і щодо умов, що сьогодні, дійсно, знищується професійно-технічна освіта. Хочу сказати, друзі, це велика загроза існуванню української держави. Сьогодні робітничі професії повністю ліквідовуються, сьогодні українці масово виїжджають за кордон. До речі, це теж є якраз політика держави, яка руйнує українську сім’ю через те, що батьки виїжджають за кордон, а діти їхні залишаються без виховання, на самотинці з проблемами. І, звісно, це підставляє їх під загрозу піти не тим шляхом у житті. Тому я закликаю все ж таки привернути державі увагу на ключові проблеми і боротися не з наслідками, а з причинами. Дякую. Ми будемо підтримувати цей закон.
Дякую. Колеги, зараз заключний виступ. Я дуже прошу всіх голів фракцій запросити депутатів у зал. Прошу Секретаріат Верховної Ради повідомити, що через 3 хвилини ми переходимо до прийняття рішення, і прошу всіх зайняти робочі місця. Будь ласка, Кривенко – 3 хвилини.
Віктор Кривенко, Народний Рух України. Безумовно, ми підтримуємо цей законопроект. І я підтримую заклики колег, щоби перенести голосування на завтра. І вкрай важливо, щоб у суспільстві було чітке розуміння, що на сьогодні штучно нав’язується і вкидається конфлікт між, наприклад, батьками і вчителями. В нас, з одного боку, показують, що побили вчителя, що є хамством і є неприпустимим, з іншого боку, батьки створюють групи, де вони обговорюють, які вчителі погані, які побори. І цю ситуацію треба вирішувати. Потрібно проводити діалог, можливо, на базі профільного комітету, у панаСпіваковського, треба збирати асоціації. Я щойно бачився з головою "Батьківської спілки" от паном Близнюком. І проблематика абсолютно назріла і перезріває. У нас уже фактично будуються барикади: з одного боку, ті, хто за вчителів, з іншого боку – ті, хто їх критикують. Це всі – і ті, і ті – є українцями, їх треба всіх об’єднати. Нам треба чітко піднімати питання про насильство в родині. Та нація, яка не б’є дітей вдома в родині, вона вирощує абсолютно інших громадян - громадян, які поважають правду, а не силу. От ті суспільства, де значно, майже ліквідовано насильство в родині, наприклад, та ж Швеція, вони живуть набагато якісніше. Нам вкрай важливо піднімати престижність роботи вчителя. І в цьому відношенні я дякую тим колегам, які вчора підписали законопроект про розширення на викладачів, на всіх вчителів: чи це технікум, чи це університет - надбавки за престижність вчительської праці, і буду теж просити профільний комітет якомога швидше його розглянути. Я знаю, що сьогодні у 14:30 ви розглядаєте законопроект, який справді про професійно-технічну освіту буде піклуватися. Теж прошу, щоб якомога швидше ми його винесли на затвердження. І передаю вам звернення від працівників професійно-технічної освіти, від профспілки львівської, де я був на виступі і на їхньому обговоренні, які закликають якомога швидше прийняти Верховну Раду всі рішення, щоб ми зберегли професійно-технічну освіту, бо це надважлива є ланка. Шановні колеги, я закликаю вас звернутися до своїх колег по фракціям, по групам, от всі два рухівця в парламенті присутні і будуть голосувати, щоб ми не провалили цей законопроект. Дякую вам.
Дякую. Колеги, заключне слово - перший заступник голови комітету Співаковський. Одну хвилину достатньо буде, одну хвилину? Будь ласка. Одну.
Шановні колеги, шановні колеги, будь ласка, подивіться: до нас прийшли сотні дітей з сиротинців, які залишились без батьківського піклування. Подивіться, ви їх бачите? Так от, і ми не бачимо, і вони нас не бачать в нашому майбутньому. Шановні колеги, подивіться, 10 квітня будуть парламентські слухання з питань якраз збалансованого розвитку людського капіталу. Я запрошую всіх вас. Нам потрібно не точково вирішувати питання, як ми це робимо, і я з цим погоджуюся, а знайти цілісну системну державну політику, яка б забезпечила нашому майбутньому сталий розвиток не за кордоном: не в Польщі, не в Словаччині, не в Німеччині, - тут, в Україні. Це повинна бути державна політика, і сотні цих очей дивляться на нас і на наш полупустий зал. Але ми повинні знайти сили і проголосувати, бо, чесно вам скажу, це ганьба перед такими дітьми за те, що ми за 2,5 роки так і не знайшли рішення.
30 секунд.
Шановні колеги, 2,5 роки. Це вирок нам всім. Нам всім йти на вибори, так, будь ласка, подумайте, з чим ви підете до людей. З таким відношенням. Шановні колеги, знаходьте ресурси, телефонуйте друзям, від БПП, "Народного фронту", "Самопомочі", "Батьківщини", наших колег з Радикальної партії, Опоблоку, будь ласка, 226 голосів повинні бути. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, ми переходимо до прийняття рішення. На заклик того, щоб перенести, хочу наголосити: неможливо перенести розгляд. Вибирали закон, по якому усі фракції дали плюс, усі дали плюс. І, разом з тим, ми бачимо стан. Отже, колеги. Прошу, колеги, зараз приготуватися до голосування. І я ставлю на голосування Проект Закону про внесення зміни до статті 44 Закону України "Про вищу освіту" (5023). Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо. [[13:16:04]] За-121 Наступне. Повернути в комітет на повторне перше читання. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[13:16:28]] За-116 І остання. Суб’єкту законодавчої ініціативи повернути на доопрацювання. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[13:16:46]] За-111 На жаль, проект Закону 5023 відхилений. І, колеги, в нас наступне питання - ратифікації. Я думаю, що не можна ставити його на ризик, я думаю, що всі погодяться. Це проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Держави Катар про уникнення подвійного оподаткування. Я впевнений, що зі мною всі погодяться, що ми не можемо зараз входити в його розгляд, поскільки ми не маємо права його поставити під ризик. І хочу вам нагадати, що сьогодні за нашою традицією ми маємо можливість розпочати розгляд наступного закону - це проект Закону про медіацію (3665). Пройти правки сьогодні, щоб завтра зробити все можливе, змобілізувати зал і прийняти цей закон. І власне, це ми маємо можливість сьогодні зробити: проговорити правки, а завтра перейти до прийняття рішення. І я сподіваюсь, що завтра трошки всі відставлять політичні емоції і всі будуть на своїх робочих місцях, наголошую – на своїх робочих місцях. Бо на жаль, зараз тільки кілька голів фракцій перебуває на своїх робочих місцях, інших просто немає в залі, інші – на виборах. Нагадаю, тут наше робоче місце в робочий час під час прийняття законів. І, колеги, закликаю завтра всіх бути в залі. Завтра, нагадаю, ми переходимо до одного з найважливіших законів на цій сесії – Закону про державну мову, про захист української мови. І тому я прошу всіх завтра бути максимально змобілізованим. А зараз я оголошую про перехід до проекту Закону про медіацію (№ 3665). Цей закон ми розглядаємо в другому читанні. Він має велику кількість правок - це майже чотириста правок. Ми будемо мати змогу сьогодні їх розглянути, лишити частину на завтра і завтра змобілізувати зал і проголосувати. І я думаю, це буде наша найкраща послуга для роботи парламенту. І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань правової політики та правосуддя Алексєєва Ігоря Сергійовича. Будь ласка, пане Ігор.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, до вашого розгляду підготовлена табличка до другого читання законопроекту про медіацію (реєстраційний номер 3665). У всіх вона роздана. Можемо розпочинати розгляд поправок. Я коротко узагальню роботу комітету, яка проводилася ретельно, фахово по цьому питанню. Ми неодноразово збиралися по доопрацюванню цього законопроекту, була створена робоча група при комітеті, куди були залучені всі зацікавлені народні депутати, велике експертне середовище. І за результатами роботи робочої групи і після цього підкомітету ми узагальнили 396 поправок від суб’єктів законодавчої ініціативи. З них комітет 73 врахував, частково врахував 68, редакційно – 43 і 212 поправок відхилено. Також до цього законопроекту є висновок Головного юридичного управління. Я хочу відразу попередити, що ми зараз працюємо спільно з юридичним управлінням і завтра будуть певні редакційні уточнення з урахуванням зауважень Головного юридичного управління мною зачитані, щоб цей законопроект поліпшити, враховуючи низку факторів, зокрема окреме законодавство було ухвалено пізніше, ніж вже ми пройшли табличку до другого читання, і ми просто не могли фізично цей законопроект доопрацювати з урахуванням останніх законодавчих змін. Комітет рекомендував прийняти в другому читанні та в цілому цей законопроект. Готовий доповідати по поправках.
Дякуємо вам, шановний колего. І ми зараз переходимо до поправок. Якщо я когось не помічу, будете голосно про це говорити. Будь ласка, поправка номер 1 – Рябчин Олексій. Прошу.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Я дякую авторам: колезі Шкрум, іншим колегам, - які підписалися під цим вкрай важливим законопроектом комітету, який доопрацював його. Його треба приймати. Сподіваюся, завтра для нього будуть голоси. Для мене цей законопроект також важливий, що це досудове вирішення справ, яке допомагає людям, не звертаючись до суду, це медіація. Також я вносив законопроект - і, я сподіваюсь, також буде розглянутий в залі засідання, - про енергетичного омбудсмена як досудовий спосіб врегулювання спорів в енергетиці для малих споживачів за рахунок держави. Моя правка. Пропонується більш лаконічна преамбула, з якої вилучена серед іншого поняття "послуга" задля уникнення проблем позиціонування медіації як виключно послуги, тим більше платної. Подвійний термін "конфлікт (або спір)" покликаний звернути увагу на те, що медіація поширюється не тільки на суперечку, яка дійшла до суду, але й на будь-які конфлікти і відносини. Прошу підтримати мою правку.
Будь ласка, ваш коментар.
Дякую. Шановний колего, я хочу наголосити, що, дійсно, ваша правка була слушною, якщо порівнювати редакцію першого читання. Ми редакційно, фактично, її врахували з іншою правкою. Якщо ви подивитесь праву колонку, то там знято всі застереження, всі знято ті аргументи, про які ви зараз говорите, немає терміну "послуга", немає подвійних термінів. І запропонована, дійсно, лаконічна преамбула, яка враховує всі пропозиції від колег.
Дякую. Колеги, прошу визначатися по першій поправці. [[13:22:53]] За-51 Дякую. Поправка відхиляється. Наступна – 2-а поправка. Не наполягає автор. Долженков, 18-а. Не наполягає. 18, вірніше, вибачте. Лінько, 22-а. Не наполягає. Сидорович, 32-а. Будь ласка, мікрофон.
Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Дуже важливо при застосуванні, введенні нової інституції, а ми вводимо нову інституцію в рамках судових, позасудових процесів, досудових, так, дуже правильно визначати, хто буде займатися підготовкою відповідних осіб, які матимуть право займатися. таких осіб, які будуть проводити медіацію. Саме тому, з моєї точки зору, важливо більш точно викласти, які установи матимуть можливість займатися такою підготовкою. І у своїй поправці я зазначив, що це мають бути "організації, що забезпечать проведення медіації – фізичні особи та підприємства, установи, організації приватної форми власності, а також професійно-технічні вищі навчальні заклади та навчальні заклади післядипломної освіти будь-якої форми власності, які займаються організаційно-технічною підготовкою проведення процедури медіації". Термін "усі юридичні особи будь-яких форм власності", на мою точку зору, є занадто широким тлумаченням, яке може призвести до певних проблем при підготовці таких осіб, які будуть у подальшому займатися медіацією.
Будь ласка, ваш коментар.
При підготовці цього законопроекту до другого читання ми дуже радились з експертним середовищем. І одна з ключових філософій цього законопроекту – не перевантажувати текст зайвим регулюванням і не перевантажувати текст надмірними нормативними положеннями. Ми взагалі відійшли від того, щоб положення, які стосуються визначення понять і термінів максимально зробити мінімальними. А в контексті визначення, хто може готувати медіаторів і здійснювати професійне навчання, це у нас є в іншій статті, яка безпосередньо регулює питання доступу до професії. Ми просто вирішили не дублювати ці положення. Ця норма є в іншій статті закону.
Дякую. Я прошу визначатися по 32 поправці, шановні колеги. [[13:25:45]] За-47 Поправка відхиляється. Наступна, будь ласка, я пропустила поправку, 25-а народного депутатаШкрум. Вона врахована редакційно була. Пані Олено, ви наполягаєте?
Наполягаю. Будь ласка.
Будь ласка, 25 поправка.
Доброго дня!Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Я б хотіла скористатися цією поправкою і наполягати на її голосуванні, тому що вона визначає сам термін "медіатор". І я б хотіла також пояснити українцям, що це таке. Це іноземне слово, не завжди зрозуміле, але насправді це один з позасудових методів вирішення спорів, конфліктів в державі, який дуже розповсюджений у Великобританії, США, Франції, в європейських країнах, і який розвантажує суди. Це не є третейський суд, це не є третейський суддя, це є спеціальна людина-медіатор, яка навчена в переговорному мистецтві, яка знається часто на законодавстві, яка вміє врегульовувати конфлікти. І у нас є спеціальні вимоги прописані до цієї людини. Тому надзвичайно важливо, щоб Україна не перезавантажувала свої суди. На сьогодні суди страшенно перезавантаженні і дрібними спорами, і спорами, які можуть бути врегульованіпозасудово. Це наш обов’язок перед Європейським Союзом, в тому числі врегулювати це питання в цьому законі. І я дуже дякую всім, хто долучився до напрацювання цього важливого законопроекту і його підготовки до другого читання. Підготовка була.
Дякую. Ви не наполягаєте, ви просто підкреслили, що таке термінологія, що стосується медіації. Добре. Рухаємося далі. 39 поправка, Сидорович. Не наполягає. 45-а. Це не ваша. Так, зараз,зараз, я дивлюся, що далі у нас. Зараз, я рухаюся ще тільки до неї. Якщо ніхто там не буде. 53-я. Будь ласка, Сидорович, 53-я.
Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Справді, суди єперезавантаженими судовими провадженнями, що, безумовно, впливає на доступ до правосуддя. Але якщо ми подивимося на статистику справ, то кримінальні справи і адміністративні справи, вони є найменші по кількості. І коли ми говоримо про введення інституту медіатора, мені видається, що на перших порах поширювати сферу дії цього закону, давати можливість займатися медіацією у кримінальному процесі і у справах про адміністративні правопорушення є на цьому етапі передчасно. Дуже важливо, щоб ми на етапі впровадження цього інституту нескомпроментували його, тому що я хочу порівняти. Дуже хороша, правильна ідея була свого часу з третейськими судами. Але із-за того, що вони мали надмірні повноваження, вони почали займатися деколи недуже хорошими справами, чим знецінили потрібну і правильну інституцію. Тому на цьому етапі я пропоную виключити зі сфери дії закону медіацію.
Дякую. Будь ласка, зараз коментар пана Алексєєва.
З приводу вашої пропозиції щодо вилучення і визначення більш звуженого кола сфер, де може проводитись медіація. Насправді при підготовці цієї пропозиції ми виходили з норм діючого законодавства. Наприклад, положення Кримінально-процесуального кодексу 469 стаття, ви її чудово знаєте, де є норми про угоду про примирення і визначені випадки, де угода про примирення допускається. Угода про примирення є в чітко визначених випадках. Це не злочини тяжкі, особливо тяжкі, це злочини невеликої тяжкості, і це вже зараз працює. І фактично профільне законодавство, Кримінальний процесуальний кодекс, фактично допускає проведення примирення, а в даному випадку ми просто говоримо, що таким суб’єктом, таким примирником може бутимедіат в розумінні Закону України "Про медіацію". Тому я не думаю, що ми в цій частині створюємо якісь нові механізми ніж є вже зараз.
Прошу визначатися по цій поправці, 53-й. [[13:30:19]] За-44 Поправка ця ваша не приймається залою сесійною. Ми рухаємося далі. Яка? 52. Вибачте, я пропустила. Так, це поправка народних депутатів Алексєєва. І мене просто ваш колега на трибуні смутив, що він не підняв руку. А буде її презентуватиПомазанов. Будь ласка.
АндрійПомазанов, фракція "Народний фронт". Чесно кажучи, ця моя поправка перекликається з попереднім доповідачем - паном Сидоровичем. І я теж вважаю як автор цієї поправки, що, як на мою думку, неможливо на сьогодні такий інститут, як медіація, новий абсолютно інститут для нашої держави, створювати і надавати йому на сьогодні зразу повноваження як врегулювання спорів в адміністративних, так і в кримінальних провадженнях. Оскільки на сьогодні, ми знаємо, навіть деякі правоохоронні органи не можуть дати ладу кримінальним провадженням, а ми надаємо на сьогодні повноваження, можливості до врегулювання, начебто досудове врегулювання кримінальних в тому числі спорів, якимсь медіаторам, які ще. до сьогоднішнього дня ми не розуміємо, як ми будемо їх навчати, які будуть до них вимоги і яким чином взагалі це буде відбуватися, і так, сходу ми просто надаємо їм повноваження розбиратися в кримінальних провадженнях. Тому я прошу все ж таки проголосувати, підтримати поправку - і виключити зі сфери застосування медіації закону саме кримінальні і адміністративні провадження. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати по 52 поправці. Прошу визначитися, колеги. [[13:32:06]] За-45 Поправка відхиляється. Наступна поправка - 57. Будь ласка, пані Альона Шкрум.
Дякую. Моя поправка теж стосується схожого питання – це саме сфера застосування медіації. І я з іншими колегами, які підписали цю поправку, пропонуємо, що у кримінальному провадженні, про яке говорив і мій колега Помазанов, і пан Руслан Сидорович, медіація може бути проведена виключно щодо відновлення порушеного права чи способу компенсації завданої шкоди. Хоча насправді я знаю, що ті медіатори, які були на робочій групі і які дуже серйозно відпрацювали це з головою підкомітету, і з самим комітетом, говорять про те, що, в принципі, якомога менше треба зарегульовувати медіацію. І на сьогодні норма звучить так, що медіація може бути лише в кримінальних проступках і злочинів невеликої та середньої тяжкості, або в кримінальному провадженні форми приватного обвинувачення. Але, дійсно, це дискусійна норма, і в різних країнах сфера застосування різна. Я б хотіла насправді подякувати за таку плідну роботу і Українській академії медіації, і Інституту медіації, і комітету, і голові підкомітету, і голові комітету, які протягом року вивчали цей законопроект, намагалися його робити кращим. Я б дуже хотіла, щоб ми його не втратили.
Будь ласка, ви завершили, пане Олена? Будь ласка, коментар.
З приводу вашої поправки і вашої ініціативи. В чому є ризик і загрози певного несприйняття цієї пропозиції, яку ви запропонували. Дійсно, відшкодування шкоди, воно може бути предметом врегулювання медіації, але в такій редакції абсолютно - в усіх випадках, в абсолютно в усіх злочинах. Тобто фактично тяжкі, особливо тяжкі злочини, які стосуються посягання на життя, здоров’я, в питаннях врегулювання завданої шкоди могли б бути предметом медіації. І це в певній мірі б збурило суспільство, що тут є якісь спроби затягнути процес. Ми ж пішли в контексті філософії 469 статті Кримінально-процесуального кодексу, яка дозволяє укладати угоду по примиренню, яка буде затверджуватися судом. І в даній ситуації медіатор фактично лише сприяє укладенню, а в подальшому суд при затвердженні цієї угоди все одно буде перевіряти добровільність виявлення сторін, і чи дотриманні норми законодавства під час укладення такої угоди. Тому позиція комітету була саме.
Дякую,дякую. Шановні колеги, я прошу голосувати за поправку, яку ми зараз розглядаємо, це 57 поправка. [[13:34:58]] За-38 Рухаємося далі. Ця поправка не приймається. Наступна - 58-а,Помазанов. Наполягаєте? Ні. Купрієнконе наполягає? 67-а. Не наполягає. Семенуха, 68-а. Вибачте, будь ласка. Рухаємося далі. Сидорович, 98-а, будь ласка.
Руслан Сидорович, об’єднання "Самопоміч". Колеги, ми насправді чимало в цьому залі голосували законопроектів, які покликані більш якісніше захищати права дітей, права неповнолітніх, малолітніх осіб. І в даному випадку ця поправка, на мою точку зору, є дуже важливою. Що я пропоную у своїй поправці? Я пропоную, щоби у частині третій статті 6 після слів "обсягу дієздатності" додати слова "та за обов’язкової участі законного представника". Я переконаний, що питання процедури медіації, де, до речі, медіатор може бути не обов’язково людина з юридичною освітою, обов’язково має бути залучений законний представник малолітньої чи неповнолітньої особи, з тим щоби гарантувати, власне, додержання її прав за умови досягнення якоїсь згоди, тому що в кінцевому результаті малолітня чи неповнолітня особа так чи інакше, вона все рівно не зможе підписати жодної угоди. Тому мені видається, що добавити дані слова є достатньо важливим. Дякую.
Дякую вам, шановний колего. І прошу визначатися по 98 поправці. Будь ласка. [[13:37:25]] За-42 Поправка відхиляється. Наступна поправка - 104,Помазанов. Не наполягає. Сидорович, 118-а. Будете? Будь ласка, мікрофон.
Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Дана поправка стосується того, що. там далі в мене будуть йти наступні поправки, які покликані запобігати можливому конфлікту інтересів. Дана поправка звучить наступною: щоб добавити у статтю 7 частини четвертої такого змісту: "Якщо сторони не домовилися про інше, медіатор не може виступати третейським суддею по відношенню до спору, який був чи є предметом медіації, або по відношенню до іншого спору, який виник з тих же правовідносин". Тобто таким чином, щоби запобігти, виключно хіба коли сторони домовилися про такий випадок. Якщо ж ні, то щоби медіатор не міг приймати участь у вирішенні даного спору в третейському суді, де він вже одного разу був медіатором і не зміг допомогти вирішити даний спір. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу визначатися по цій поправці, шановні колеги. Позиція комітету, будь ласка.
Комітет пропонує цю правку відхилити, враховуючи, що в частині третій ми врегульовуємо питання щодо недопущення конфлікту інтересів в діяльності медіаторів.
Прошу визначатися. Нагадую, це 118 поправка. Правильно? Прошу визначатися. [[13:39:16]] За-37 Поправка не приймається сесійною залою. 127 поправка, так само народний депутат Сидорович. Будь ласка.
В даному законопроекті міститься стаття 8, яка говорить про те, що медіатор має бути нейтральним та неупередженим. Разом із тим, на мою точку зору, виходячи з того, як ми регулюємо дані питання в процесуальних кодексах, в інших законодавчих актах, де піднімається питання конфлікту інтересів, необхідно дану статтю добавити частиною другою, де є прописано, що "медіатор зобов’язаний повідомити сторони про всі наявні або потенційні також конфлікти інтересів, відомі йому в цій справі, що можуть спровокувати питання щодо нейтральності медіатора". І далі я вказую обставини, які унеможливлюють нейтральність медіатора. Незаписуваннятакої норми до даного законопроекту, на мою точку зору, може спричинити ситуації, при яких конфлікт інтересів не буде виявлений, він не буде підпадати під ті дефініції, які визначені у даному законопроекті, що в свою чергу спричинить неможливість виконання тої самої угоди про завершення медіації. Прошу підтримати.
Дякую. Я прошу також вас, шановні колеги, зараз визначитися по цій поправці, яку ми обговорюємо, нагадую, 127-й. [[13:40:47]] За-39 Поправка не приймається. Будь ласка,Помазанову увімкніть мікрофон. Я вже просто пообіцяла йому. Яку ми пропустили вашу поправку?
АндрійПомазанов, фракція "Народний фронт". Правка 104, ви пропустили, на жаль.
Ні-ні. Я називала її.
104-у? Вибачайте, можливо, я не почув. Якщо можна, дивіться, дуже проста правка. Вона відхилена. Вона направлена виключно на те, щоб записати в цьому законодавчому акті рівні права і можливості всіх сторін в процесі, а саме – записати, додати новий пункт, нову частину четверту: "Сторони медіації мають рівні права та обов’язки. Забороняється дискримінація сторін медіації на будь-яких підставах, в тому числі й за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного." - і так далі. І "медіатор під час проведення медіації зобов’язаний забезпечити сторонам рівні можливості для врегулювання конфлікту". Для чого це записувати? Це є декларативна норма для того, щоб ми не допустили в цьому законі жодних порушень прав сторін. Якщо ми вже говоримо, що ми надаємо право медіатору майже судових повноважень, то ми повинні говорити і про те, щоб він забезпечував дотримання прав сторін медіації у повному обсязі. Тому я прошу проголосувати і підтримати.
Прошу визначитися по 104 поправці. Але я бачу, що є бажання і автора поправки, і представника комітету по цьому висловитися. Будь ласка, пан Алексєєв.
Знову ж таки, повністю поділяючи позицію свого колеги, ми вирішили при доопрацюванні цього законопроекту не перевантажувати текст загальними нормами. Розуміємо, що ці всі застереження і всі ці приписи є в Конституції, норми Конституції прямої дії, і вони не носять додаткового нового регулювання, ніж те, що є вже в Конституції і вже й так закріплено, і гарантії щодо рівності і недопущення дискримінації за різними ознаками.
Дякую вам за це пояснення. І я прошу вас голосувати, шановні колеги, за поправку 104. [[13:43:02]] За-36 Поправка відхиляється. І наступна поправка - паніШкрум. Яка? Зараз ми до неї дойдемо. Я подивлюся, чи немає до того ще. Ні, немає. Будь ласка, вона була врахована редакційно, 133 поправка.
Дякую. ШкрумАльона. Фракція "Батьківщина". Вона, дійсно, була врахована редакційно. За можливості я б просила врахувати її повністю. Вона стосується того, що медіатор має бути, дійсно, незалежною, абсолютно нейтральною особою і утримуватися від проведення медіації за наявності обставин, що унеможливлюють його нейтральність. Я розумію, що поняття конфлікту інтересів вже було врегульовано на робочій групі за участю і медіаторів, і голови підкомітету, який доповідає закон, і комітету, але я би просила пояснити. Це одна з останніх правок, які я сьогодні підіймаю, своїх. Я би просила пояснити, в тому числі українцям, хто такий медіатор. Це спеціальна уповноважена особа, яка проходить навчання і має бути дійсно нейтральною незалежною. Це не може бути суддя, це не може бути людина, яка звільнена з посади судді, наприклад, за якісь застереження або звинувачення в корупційному правопорушенні, або вчиненні корупційного правопорушення. Це не може бути державний службовець, це не може бути людина, яка має не погашену або не зняту судимість. Це має бути дійсно нейтральний професійний медіатор, який зацікавлений у врегулюванні конфлікту. Дякую.
Дякую. Шановна паніАльона, якщо зараз, от мені підказує якраз доповідач, ми з вами повернемося до голосування цієї поправки в вашому варіанті, авторському, то вона просто зараз не набере необхідної кількості голосів, і не ставити. Ви просто пояснили, що ваша позиція, вона дещо відрізняється від позиції комітету, і ви вважаєте, що редакційна поправка була врахована недостатньо комплексно до вашої думки щодо цієї термінології. Дякую, що ми не збили термінологію, тому що комітет вважає, що це було би гірше. 142-а.Помазанов, будь ласка.
АндрійПомазанов, фракція "Народний фронт". Ви знаєте, колеги, тут дуже незрозуміла позиція комітету у зв’язку з тим, що я пропоную зміни до частини другої статті 9, в якій зазначено, що "учасники медіації, в тому числі медіатор, а також особи, залучені до організації процесу медіації". Це взагалі не зрозуміло, що це за особи? Це що, водії, це прибиральниці? Це хто, копіювальники? Хто це будуть взагалі, ці особи? Я пропоную це змінити на "медіатор та інші учасники медіації" – і стоп. Тут не можна розширювати цей перелік, це доволі складно буде потім зрозуміти, що це за особи, які можуть отримати доступ до інформації, яку отримує медіатор, і які потім її зобов’язані чи не зобов’язані не розголошувати. Тому я пропоную не робити таких широких спектрів для маніпуляцій в подальшому, тому чітко говоримо, що тільки медіатор та учасники медіації. Все. Стоп. Дякую. Прошу голосувати.
Друзі, прошу визначатися по цій поправці. Я наголошую, що це в нас 142 поправка. [[13:46:29]] За-35 Дякую вам. 35 – за. Рухаємося далі. Наступна поправка, ця поправка в нас відхиляється, хоча комітет дуже добре попрацював над таблицею поправок до другого читання, і хотілося, щоб ми підтримали цей важливий законопроект. 146-а - так самоПомазанов. Не наполягаєте. Рухаємося далі, колеги. Я просто шукаю поправки, які є відхиленими. 170 поправка - так самоПомазанов. 170-а – не наполягаєте. Добре. І 172-а. Теж не наполягаєте? Сидорович, 173-я. Наполягаєте? 173-я. 173-я, будь ласка, Сидорович.
Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Дуже важливий момент, який регулюється статтею 16: порядок проведення і припинення медіації, який стосується договору. Я пропоную в частині третій статті 12 перше речення викласти в такій редакції: "Перед початком медіації сторони та медіатор укладають договір про проведення медіації. Медіація починається у день укладення договору про проведення медіації". Чому це так, настільки важливо, на мою точку зору? Тому що важливо ув’язати дві події: подію початку процесу медіації і моменту укладення договору. Оскільки, виходячи з предмету регулювання, як пропонує зараз комітет проголосувати, то ці речі, вони у часі не є ув’язаними, і можуть виникати проблеми, з якого ж моменту насправді почалася медіація. Тому що по факту спілкування з цих самим медіатором, воно повинно починатися до того, коли укладений договір. Тому що зрозуміло, що перед тим, як укласти договір, необхідно поспілкуватися з медіатором. Тому прошу підтримати мою поправку.
Дякую. Чи буде роз’яснення від комітету? Ні. Рухаємося. Просто голосуємо. 173-я поправка, колеги. Прошу. [[13:49:08]] За-32 Поправка відхиляється. Ми рухаємося далі. Сидорович, 198-а поправка. Руслан! Пане Руслане, шановний. 198-а. Так, шановні колеги, не відволікайте нашого головного експерта з вашої фракції з питань медіації. 198-а, будь ласка, поправка.
У частині другій статті 13 після слів, після слів "у межах" та перед словами "судового або" виключити слова "кримінального провадження". Тобто все ж таки я би наполягав хоча би на цьому етапі, щоби ми виключили процес проведення медіації у кримінальному процесі. Дякую.
Так, прошу визначатися по цій поправці, 198-й, колеги. Наступна, до речі, 199-а, тому так само це поправка Сидоровича. Ми переконані, ви не з медіації смієтесь. [[13:50:23]] За-29 Так, 29 – за. Поправка відхиляється. На 199-й наполягаєте? Ні, не наполягає пан Руслан. І на 200-й не наполягає. І на 201-й не наполягає теж. Добре. Добре. Шановний пан Руслан, 210-а. Ви теж не наполягаєте. І 11-а теж. А отАльона Шкрум наполягає на 208-й. Будь ласка, мікрофон пані Альоні Шкрум. Вона врахована редакційно також була.
Дякую. ШкрумАльона, фракція "Батьківщина". Я не наполягаю на голосуванні, але я мушу пояснити свою позицію та позицію тих народних депутатів, які подавали цю поправку. Це поправка стосується так званої угоди за результатами медіації. Тому що медіація, на відміну, наприклад, від судового врегулювання спорів за участі судді, вона може бути проведена на будь-якій стадії за згодою сторін в судовому засіданні, а не лише до початку розгляду справи по суті. І вона може бути також зроблена повторно, якщо це передбачено в угоді. А угода фактично фіксує ті права та обов’язки сторін, до яких вони дійшли у спілкуванні з медіатором. І якраз ця поправка, вона говорить про юридичну значущість такої угоди, за результат цієї медіації, і як її можна будеімплементувати, як вона буде: обов’язковою чи необов’язковою для виконання. І саме цю поправку ми напрацьовували для того, щоб зробити при виконанні взятої на себе стороною і сторонами цієї угоди, зробити цю угоду більш як би юридично значимою. Але я не наполягаю на голосуванні. І погоджуюся з позицією.
Дякуємо за роз’яснення. ПаніАльона не наполягає на голосуванні, тому ми рухаємося далі. Пан Сидорович, 210-а. 211-а. Яка? 246-а. Зараз я подивлюся до 246-ї чи є у нас ще поправки. 240-а. Будь ласка. Я подивлюся, чи є у нас до того поправки, на яких можуть наполягати колеги. Одну хвилину, будь ласка. Ми рухаємося. Зараз знаходимося на 230-й вже поправці. 240 поправка. Це поправка народного поправка Алексєєва іПомазанова. Будь ласка, мікрофон пануПомазанову.
АндрійПомазанов, фракція "Народний фронт". 240 поправка стосується того, що хто, власне, не може бути медіатором відповідно до цієї законодавчої ініціативи. В редакції, яка була в першому читанні, було написано, що медіатором не може бути особа, звільнена з посади судді, прокурора, слідчого. Я пропоную, щоб слово "слідчого" замінити словами "працівника правоохоронного органу", оскільки у правоохоронних органах є багато посад, і не тільки слідчих. І якщо людину було звільнено з органу за якісь дисциплінарні порушення, неважливо це яку він посаду займав, він не може займатися діяльністю медіації. Тому я прошу підтримати 240 поправку, щоб ми не допускали таких порушень і таких ляпів в цьому законі. Дякую.
Дякую. Будь ласка, коментар співавтора і голови комітету. Не голови, а представника комітету, вибачте, бо я зараз тут ще наговорю.
З приводу цієї поправки і взагалі доопрацювання цього законопроекту. Я ще раз під час свого виступу сказав, що юридичне управління зробило свої зауваження і свій аналіз цього законопроекту. В цьому є певні слушні пропозиції. Я сказав, що завтра, якщо ми будемо виходити на фінальне голосування, будуть зачитані мною певні корективи і з урахуванням висновку юридичного управління. В цьому положенні ми це теж врахуємо, щоб зняти якісь всі протиріччя і зробити одностайно практику по тому, хто може і не може бути медіатором.
Дякую. Прошу визначатися по цій поправці. [[13:54:43]] За-35 Дякую, колеги. Поправка ця відхиляється. І наступна у нас, наполягав наш колега шановний пан Сидорович на поправці. Перепрошую, ще 241-а відразу. Я пропустила це. Прошу мікрофон пануПомазанову. Вибачте.
АндрійПомазанов, фракція "Народний фронт". Це якраз наступна, 241 правка, вона теж мого авторства. І ви знаєте, я вважаю, що без цієї правки цей закон, в принципі, не має права на життя. Вона стосується саме, знову ж таки, того, хто не може бути медіатором відповідно до цієї законодавчої ініціативи. Я пропоную, щоб ми доповнили новим пунктом, що медіатором не може бути особа, "яка вчинила корупційне правопорушення або порушення, пов’язане з корупцією, - протягом трьох років з дня вчинення". Я вважаю, що та людина, яка є корупціонером, відповідно до якої є документ, який визнає її корупційною, такою, що вчинила корупційне правопорушення, він не може займатися: ні адвокатом бути, ні слідчим бути, ні медіатором - відповідно до нового законодавства. Тому я дуже прошу або редакційно, або зараз голосуванням включити цю правку обов’язково. І без цієї правки ми не можемо допускати такого закону до голосування. Дякую.
Дякую. Будь ласка, роз’яснення комітету.
Я просто хотів би звернутися до колеги. Ми якщо повернемося на попередній пункт, частина третя, де зазначено, що не може бути медіатором особа, звільнена з посади судді, прокурора, слідчого, ми відкоригуємо: "за порушення присяги, вчинення корупційного правопорушення". Ця норма є в законі, просто об’єднана з іншим пунктом, тому немає сенсу.
Дякую. Дякую. Що ми робимо? Не голосуємо. Ви просто так наполягали. Колеги, дивіться, у нас завтра точно буде підсумок нашого обговорення. Я думаю, що якщо якісь такі принципові речі будуть, які потрібно буде врахувати, зала дослухається до комітету. Наступна –244-а. Я так розумію, Алексєєв іПомазанов не наполягають. І остання на сьогодні поправка, яку ми з вами розглянемо, це буде поправка пана Сидоровича номер 246. Будь ласка.
Руслан Сидорович, "Об’єднання "Самопоміч". Власне кажучи, моя поправка перекликається з поправкою Помазанова. І я хочу закцентувати на тому, що я не погоджуюся в даному контексті з доповідачем законопроекту. І наполягаю на тому, що не тільки судді, не тільки відповідно оце обмежене коло осіб, яке є перераховано, які вчинили корупційні правопорушення, не можуть бути медіаторами. На мою точку зору, будь-яка особа, яка вчинила правопорушення, пов’язане з корупцією, не має право бути медіатором. Це знову ж таки стоїть питання про те, наскільки ми чистою зробимо цю професію на вході, наскільки буде суспільна довіра до даного інституту, настільки ефективно воно буде працювати. Підірвання довіри до цього інституту - а якщо туди потраплять корупціонери, воно однозначно підірве довіру, - воно просто знецінить усю ту роботу, яка проводилася останніх декілька років, щоби цей законопроект зміг потрапити до сесійної зали. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам. Я прошу визначитися по поправці 246. І, колеги, наголошуємо від президії, що це остання поправка, яку ми на сьогодні розглядаємо в рамках обговорення Закону про медіацію. Прошу визначатися. [[13:58:33]] За-39
Рішення не прийнято. Отже, колеги, нам треба визначитися, з якої ми поправки розпочнемо завтра, я перерахую. 248-а. З 250-ї. 250-а. З якої? Давайте з 251-ї. Отже, 251-а,Альона Шкрум. У мене буде тільки прохання, пані Олена, бути о 10 годині - добре? - в залі. Доповідач, я також закликаю вас завтра о 10 годині бути в залі, щоб ми змогли пройти оперативно. І, колеги, я дуже розраховую, що завтра політичні емоції трішки спадуть - і ми повернемося до законодавчої роботи Верховної Ради України, власне, до того, для чого нас і обирали народними депутатами України. Хочу нагадати, завтра ми розпочинаємо розгляд масштабного, надважливого Закону про державну мову, і я прошу завтра всіх зупинити будь-які тури виборчі, а бути в сесійній залі для роботи. Завтра о 10 годині я очікую всіх в залі. Бажаю всім плідної роботи в комітетах. А зараз ранкове засідання Верховної Ради України я оголошую закритим.