Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, vítám vás na dnešním dopoledním jednání. Zahajuji 46. schůzi Poslanecké sněmovny. Schůzi svolal předseda poslanecké sněmovny podle § 51 odst. 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny na základě žádosti 40 poslanců. Pozvánka vám byla rozdána přes poslanecké kluby v pátek 29. dubna, to znamená, že je to včas. Prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami. Náhradní karty a jejich čísla platí i z ranní zahájené 44. schůze. Jenom bych chtěl připomenout, že kolega Tejc má náhradní kartu číslo 3 a stejně tak kolega Kaňkovský náhradní kartu číslo 15. Pokud jde o další krok, který musíme učinit, je určit ověřovatele naší schůze. Navrhuji, abychom určili ověřovateli schůze pana poslance Adolfa Beznosku a pana poslance Jiřího Petrů. Má někdo jiný návrh? Není tomu tak. Můžeme tedy hlasovat v hlasování číslo 1, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro navržené ověřovatele schůze. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 1, z přítomných 101 poslance pro 89, proti nikdo. Konstatuji, že jsme ověřovateli 46. schůze Poslanecké sněmovny určili poslance Adolfa Beznosku a Jiřího Petrů. Omluvy z dnešního jednání jsou totožné jako ze 44. schůze. Myslím, že je nemusíme konstatovat. Přistoupíme ke stanovení pořadu 46. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Připomínám, že podle § 54 odst. 7 zákona o jednacím řádu rozhodne Sněmovna pouze o pořadu uvedeném v žádosti. Nelze navrhnout jeho změnu nebo doplnění pořadu, rovněž tak nelze rozšiřovat schválený pořad schůze. Jako první se hlásí pan kolega František Laudát. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo, dámy a pánové. Pane předsedající, jestli můžu ovšem, vzhledem k tomu, že se jedná o velmi vážný problém, abyste zjednal klid v této sněmovně způsobem minimálně standardním, či nadstandardním.
Pane poslanče, přeruším vás, požádám sněmovnu o klid. Ještě konstatuji, že kolega Birke má náhradní kartu číslo 13. Eviduji ještě potom další přihlášky k pořadu schůze. Myslím, že už je dostatečný klid, abyste mohl pokračovat, pane poslanče. Prosím.
Děkuji. Dámy a pánové, pokusím se nějakým způsobem, protože přes jistá ujištění, když vycházím z minulých mimořádných schůzí, musím předpokládat, že neschválíte program schůze, tudíž se pokusím nějakým strukturovaným způsobem tady přednést šíři té problematiky, a to v několika základních věcech. Za prvé se domnívám, že v kauze EIA došlo k fatálnímu manažerskému selhání současného ministra životního prostředí pana Richarda Brabce. Pane, předsedo, prosím, abyste skutečně zjednal pořádek.
Já tomu rozumím. Pokusím se ještě jednou zjednat klid pro vás. I vás uklidnit, že pravděpodobně schůze bude normálně probíhat, že tady nejsou nějaké výhrady k pořadu. Vzhledem k tomu, že...
Poprosil bych paní kolegyně a pány kolegy, jde jenom o 261 mld.korun.
Pan premiér má náhradní kartu číslo 16. Myslím, že už můžete hovořit.
Děkuji. Ještě jednou. Pokusím se vám strukturovaným způsobem sdělit některé věci, protože nemám jistotu, že schválíte program této schůze, přes jistá ujištění, že k tomu dojde. Za prvé, v dané záležitosti se domnívám, že v kauze EIA došlo k fatálnímu manažerskému selhání současného ministra životního prostředí pana Richarda Brabce. Za další, Ministerstvo životního prostředí a další ministerstva a vláda nevěnovaly problému dostatečnou pozornost a nepřipravily plány na rychlou nápravu krizové situace. Za další, Ministerstvo dopravy i vláda podceňují ekonomické dopady kauzy na české stavebnictví, rozvoj české dopravní infrastruktury. A podotýkám, že nikoho z vládní garnitury nezajímá, že celá kauza dopadá na další investice typu protipovodňová opatření a další a další, kde také mohou být neplatné nebo zastaralé posudky posuzování vlivů na životní prostředí. Za další, vláda svými plánovanými kroky ohrožuje čerpání všech prostředků na programovací období 2013 až 2020 a ohrožuje i vyúčtování prostředků z předchozího období. Za další, nemohu se zbavit dojmu, že vláda a ministři manipulativně informují veřejnost o skutečném rozsahu kauzy a jejích dopadech. Zhruba v tomto scénáři se vám pokusím tady něco říci. Dámy a pánové, dnes se máme na mimořádné schůzi zabývat hrozící krizí při výstavbě nejen dopravní infrastruktury. K žádosti o svolání této schůze kluby TOP 09 a ODS jsme sáhli poté, co se marně poslední minimálně dva měsíce snažíme zařadit tuto závažnou problematiku na pořad sněmovny. Osobně jsem zařazení poslední dobou navrhoval třikrát, i v časových variantách, abych nenarušoval vaše vládní priority. Vždycky jste to zamítli. Počtvrté to navrhoval, myslím předminulý týden, kolega Stanjura, rovněž neúspěšně. Buď si předáci koaličních stran neuvědomili závažnost situace, ale pravdivější variantou je, že se vláda snaží tutlat fatální manažerské selhání svého ministra, které nemá v dosavadní historii resortu životního prostředí obdoby. Za hlavního viníka této krizové situace osobně považuji ministra životního prostředí Richarda Brabce. Věřím, že tentokrát koaliční většina ve Sněmovně umožní schválení programu schůze, na které chci prokázat na základě oficiálních dokumentů, že nejenom ministr Brabec o problému EIA věděl od začátku svého mandátu, ale že problém podcenil, že nekonal, aby dopady nové legislativy EIA efektivně řešil. [[(11.10 hodin)]] O problému věděl nejenom ministr Brabec, který mi 10. března 2016 v oficiální odpovědi napsal: Úvodem mi dovolte uvést, že od samotného zahájení infringementového řízení v dubnu 2013 Ministerstvo životního prostředí pravidelně komunikovalo a úzce spolupracovalo se všemi v této věci dotčenými resorty. A následuje výčet: Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo dopravy, Ministerstvo průmyslu a obchodu, Ministerstvo zemědělství, Ministerstvo vnitra - nevím, co má znamenat zkratka MSP, jestli to bylo i Ministerstvo sociálních věcí a práce, Úřad vlády atd. Evropské komisi nebylo poskytnuto jakékoliv vyjádření, aniž by s ním předtím nebyly dotčené resorty seznámeny, respektive aniž by jej dotčené subjekty předtím neodsouhlasily. Tolik tedy v jeho oficiální odpovědi. Jsou tam i další věci. Rád bych zdůraznil, že problém týkající se ověřování starých stanovisek o hodnocení vlivů, dále jen stanovisko EIA, vydaných ještě podle zákona číslo 244/1992 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí, nezpůsobil zákon číslo 39/2015 Sb., pouze na něj po mnoha letech poukázal, přičemž aktuálně intenzivně probíhající jednání s Komisí směřují k jeho řešení. Tolik tedy citace z 10. března 2016. Takže směřoval pan ministr k intenzivnímu vyřešení problémů s Evropskou komisí. Dále uvádí: Je však třeba najít takové řešení, které nebude znamenat ohrožení nebo zastavení čerpání finančních prostředků z evropských fondů pro dopravní stavby či ohrožení nebo zastavení čerpání z evropských fondů jako takové. Správné provedení směrnice EIA navíc patří mezi takzvané obecné předběžné podmínky pro čerpání finančních prostředků z evropských fondů v programovém období 2014 až 2020. Zde se jednalo o částku cca 600 miliard korun. Komise opakovaně podmínila možnost zahájení čerpání finančních prostředků v novém programovém období naplněním této předběžné podmínky, které bylo možné pouze zhojením Komisí vytýkaných nedostatků. Jinými slovy a stručně řečeno: za jistých okolností může dojít k ohrožení všech operačních programů, tedy 600 miliard korun. Pan ministr na moji ústní interpelaci, a za to mu děkuji, odpověděl 10. března také asi šestistránkovým výčtem všech jednání, všech kroků, které udělalo Ministerstvo životního prostředí od vlastně zahájení infringementu v dubnu 2014, myslím, že to bylo 23. dubna... [[Řečník hledá ve svých písemných materiálech.]] 25. dubna 2013. Protože je to úvodní slovo, nebudu zde zdržovat rozborem, mělo by na to dojít při podrobné rozpravě. Jenom bych vás - další, co je velmi zajímavé, v dalším dopise, protože jsem si podle zákona o přístupu k veřejným informacím vyžádal materiály, které se dané záležitosti týkají, s tím, že za dotčené resorty jsem považoval, nebo za hlavní dotčené resorty jsem považoval Ministerstvo životního prostředí jako nejvyššího garanta za legislativy ve věci životního prostředí, Ministerstvo dopravy, které tím je velmi dotčeno, a Ministerstvo pro místní rozvoj, které je z mého pohledu, doufám, že to říkám, paní ministryně, správně, garantem čerpání a řízením všech operačních programů včetně řešení sporných záležitostí kolem národní legislativy versus evropské legislativy, a potom ty podmínky pro čerpání financí. To, že pan ministr Brabec neví, s čím si zahrával při svých vystoupeních při projednávání novely zákona o ochraně životního prostředí, o vlivu staveb na životní prostředí, to je ta novela zákona číslo 100/2001 Sb., která byla nakonec schválena jako zákon číslo 39 v lednu 2015, tak dokládám citací z jeho dopisu, který mi na to oficiální vyžádání informací dal. A k tomu cituji - ten dopis byl odeslán nebo zpracován 21. března 2016: K vaší žádosti o zaslání zpracovaných studií dopadů a vyčíslení případných škod mi dovolte uvést, že Ministerstvo životního prostředí nedisponuje komplexními informacemi o aktuálně připravovaných a realizovaných dopravních stavbách ani jiných stavbách. V této záležitosti vám proto doporučuji, abyste se obrátil na Ministerstvo dopravy. Takže prosím další, co jsem chtěl říci, že vláda a zodpovědní ministři nevěděli. Velmi zajímavé je, a to si můžete dohledat, jak probíhala novela zákona číslo 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a změně některých souvisejících zákonů, zde ve Sněmovně 25. 9. 2014, kdy bylo první čtení a potom vlastně následovala další. Z těch vybraných pasáží těm, co říkají, že na to upozorňovali a že ti, co podpořili ten zákon, nevěděli, co dělají, tak musím říci, a pan ministr se vrací velmi často a rád mediálně do minulosti ve snaze odvalit od sebe zodpovědnost, tak se zamyslete nad tím, co vám tady teď odcituji z jeho vystupování k této záležitosti. Troufám si říct, byť je mi jasné, kolik přijde připomínek a námětů o tom, jak zastaví tato novela veškeré investiční akce, což určitě není pravda, ale pravda je ta, že Evropská komise nám dlouhodobě vyčítala a namítla neplnění směrnice EIA, respektive zásadní rozdíly, které v naší existující směrnici EIA ve srovnání s evropskou směrnicí existují. A nevytrhávám to z kontextu, v tomto duchu se neslo obhajování té novely a uklidňování vás všech. Takže znovu opakuji: Troufám si říct, že tato novela nezastaví veškeré investiční akce. Obsahově. Dále praví: Novela byla několik měsíců připravována stovkami lidí, nejenom všemi dotčenými resorty, což je asi osm dotčených resortů, ale také Svazem průmyslu, Hospodářskou komorou a mnoha dalšími. Troufám si říct, že dneska je to jedna z nejdiskutovanějších norem. Pokud dneska nesměle vystupuje Hospodářská komora a vystupuje Svaz průmyslu a dopravy, tak já jsem dohledal dokumenty, pan ministr Brabec v tom má pravdu, tak bych tak řekl, jedou v tom všichni. Byla k tomu vydaná opakovaná memoranda, zřejmě s těmi komorami a profesními svazy, a věřte, že si velmi dobře uvědomuji, jaký tato novela může mít a bude mít dopad. Takže pan ministr nás ubezpečil a věřil tomu, že si velmi dobře uvědomuje. Zároveň jsme jasně slíbili, a odpusťte mi to slovo, že tato novela bude pouhou záplatou, tedy záplatou, která zhojí největší námitky, které nám dlouhodobě Evropská komise, České republice, za nedokonalou transpozici evropské směrnice do našeho právního řádu vytýká. Následují další a další. To znamená, troufám si říct, že toto je opravdu novela, která by měla řešit rok 2015. [[(11.20 hodin)]] A my dneska společně s Ministerstvem pro místní rozvoj, které by mělo být jaksi gestorem nového řešení, intenzivně spolupracujeme na - pracovně tomu říkám - jednotném povolovacím řízení, tedy podobný systém, jako má dneska třeba Rakousko. Záměrně říkám podobný systém, a teď tam rozebírám, jak i Rakousko je v nemilosti u Evropské unie, že tam je problém a že nemůžeme ten model přejmout. Dál pokračuje: Nicméně je dneska dost jasné, a Evropská komise to několikrát jasně, a mám ty důkazy, písemně vyjádřila, že je tady jistý manévrovací prostor. Ale potom jsou tady věci, které budou velmi pravděpodobně pro Evropskou komisi nepodkročitelné. Jinými slovy jsme v situaci, kdy nám Evropská unie celkem jasně říká: Pokud chcete naše peníze, akceptujte naše pravidla. Pokud je akceptovat nebudete, máte smůlu. S touto pozicí jsme do toho vstupovali. Já jsem se zúčastnil celé řady jednání v Bruselu, také jednání tady v Čechách, se všemi dotčenými organizacemi. Dál pokračuje: Nemluvme o žádném diktátu, ale prostě dlouhodobě Česká republika něco neplnila. A teď se můžeme bavit jenom o tom, jestli a do jaké míry je to za rámec evropské směrnice. Takže pan ministr nás ubezpečoval jinými slovy, že to vyřeší, že má problém pod kontrolou, a jak to dopadlo, vidíte v těchto dnech a týdnech. V obdobném duchu se nesla diskuse a odmítání připomínek, kterými jsme jak na hospodářském výboru, byl jsem informován, že i na výboru pro evropské záležitosti, varovali ministra, že v případě, že nebude vyjednána pro Českou republiku výjimka, jaké fatální dopady to může mít. A jedno z posledních částí vystoupení, teď nevím, jestli už to byla závěrečná řeč, cituji zase dále ze stenozáznamu: "Mantra nebudeme stavět. Není to pravda, budeme stavět i tak. Je to kompromis mezi resorty, Svazem průmyslu a dopravy, Hospodářskou komorou. Ve dvou bodech ještě kompromis nebyl dosažen, dosáhneme ho. Novela stavebního zákona je s touto EIA laděna, protože ji připravujeme společně. Zákon o liniových stavbách stál mírně mimo, budu chtít na toto sám znát názor nového pana ministra dopravy. I my jsme tam dávali dost pozměňovacích návrhů a námitek v rámci resortu. To je asi vše, děkuji vám za tuhle vstřícnost ještě jednou. Přeji hezký večer." V závorce je poznamenáno potlesk poslanců ANO. Takže jste si ještě k tomu průšvihu zatleskali. Ještě bych odcitoval z jeho dalšího vystoupení k té záležitosti při projednávání novely. Už skončím, co se týká této části. Dostat se ke kompromisu, který plní obě priority, které jsme si na počátku dali, na jedné straně zhojit dlouholeté připomínky Komise a námitky k naší normě, na druhé straně nezablokovat definitivně podnikatelské záměry v této zemi. Pod to bych se, pane ministře, podepsal, pokud byste se v následujících týdnech a měsících po těchto svých výrocích podle toho, i respektive vámi řízený resort, choval. Já jsem požádal v té oficiální informaci všechna tři ministerstva nejenom o veškerou dokumentaci, kterou jsem, musím říct, nedostal, protože jsem chtěl skutečně požádat o to, abych viděl i zápisy, že vláda ustavila například meziresortní pracovní komisi, která podle těch dat, která mi poskytl pan ministr Brabec, se scházela poměrně často. A docela by mě zajímalo, když se tolikrát sešli, co tam vlastně řešili, a podobně. Ale myslím si, že i jednání této Sněmovny by mělo v závěrečném usnesení skončit výzvou, aby všechna resortní ministerstva plus Úřad vlády dal k dispozici veřejnosti na nějaké internetové stránce veškeré podklady k dané kauze, aby všichni viděli, jakým způsobem je naše země řízena. V těch požadovaných podkladech jsem poprosil, nebo požádal o to, aby mě také byly specifikovány nebo vydány nějaké podklady o tom, jaké ekonomické dopady ta kauza EIA může mít na naši ekonomiku, a to zejména na stavební průmysl, stavebnictví, ale i na další. Jediný, kdo jakési podklady poskytl, nebo něco napsal, byl pan ministr Ťok, respektive resort dopravy. Bohužel musím konstatovat, že ten, kdo mu to zpracovával, tak vůbec netuší, jak hlubokou krizi nejenom v resortu stavebnictví, pokud pomineme ztracené roky, které zastaví rozvoj tolik potřebné dopravní infrastruktury. Za nejrozvinutějšími zeměmi už jsme desítky let. A ten propad se dále a dále prohlubuje. Kontra to, i když jsem si vyžádal, a myslím si, že zřejmě spolupráce mezi resorty a vládou nefunguje, protože pokud by fungovala, tak asi by všechny tři resorty, ale zejména resort dopravy a životního prostřední, možná primárně životního prostředí, dal k dispozici materiál, který vláda dostala. Byla to RIA, kterou dostala vláda, nebo Ministerstvo dopravy, v listopadu roku 2014 a verze se zpracovanými připomínkami Legislativní rady vlády a jejích komisí pak v prosinci roku 2014. Já tu RIA, ten materiál, k dispozici nemám. Nicméně mám z něj několik nějak získaných dat. A jestliže vezmu hodnocení Ministerstva dopravy, vyčíslení hospodářských dopadů, tak všechny stavby se opírají - budu citovat pár věcí - o stanoviska EIA vydané dle zákona 244/1992 Sb., jsou potenciálně ohroženy současným stavem, kdy prozatím nebylo dosaženo shody mezi Českou republikou a zástupci DG Envi Evropské komise na způsobu, jakým by bylo legitimní postupovat při využitelnosti těchto starších stanovisek. V roce 2016, cituji z toho dále, je celkový objem plánovaných finančních zdrojů na stavbách se stanovisky EIA dle zákona číslo 244/1992 Sb. 11,8 mld., z čehož je 7,5 mld. korun na stavbách, jejichž realizace nebyla dosud zahájena. Z těchto staveb s finanční alokací 7,5 mld. v roce 2016 je stavební povolení vydáno pro stavby s alokací 1,3 mld. korun. Stavebním povolením tak nedisponují stavby, které v roce 2016 měly z rozpočtu SFDI čerpat 6,2 mld. korun. Ještě horší situace bude v roce 2017, kdy se předpokládá celkový objem plánovaných finančních zdrojů na stavbách se stanovisky EIA dle zákona 244 ve výši 26,8 mld. korun, z čehož 24,3 mld. korun se týká staveb, jejichž realizace nebyla dosud zahájena. Z těchto staveb s finanční alokací 24,3 mld. korun v roce 2017 je stavební povolení vydáno pro stavby s alokací 2,75 mld. korun. Stavebním povolením dosud nedisponují stavby, které v roce 2017 měly z rozpočtu čerpat 21,5 miliardy korun. [[(11.30 hodin)]] Dále tady píše: V této souvislosti je vhodné poznamenat, že řešením současné komplikované situace není financování staveb z národních zdrojů, neboť současná situace znamená, že u staveb se stanovisky EIA podle "244" nejsme schopni získat stavební povolení. Případná řešení formou prosazení změny zákona, který by umožnil využívat stanoviska dle zákona 244 bez dohody s Evropskou komisí, by přitom s vysokou mírou pravděpodobnosti vyústila v pokračování infringementu, s čímž souvisí hrozba pozastavení všech tvrdých operačních programů. Takže tady to podporuje stanovisko Ministerstva dopravy, nebo ta analýza nebo vyjádření obavy, rizika, před kterými varoval svého času ministr Brabec. Lze pouze konstatovat, píše se dále, že opakováním procesu EIA jsme u nejpřipravenějších staveb se stanovisky dle zákona 244 ztratili minimálně stavební sezonu 2017 a část stavební sezony 2018, a to v těch nejméně komplikovanějších případech. Zpoždění při uvedení staveb do provozu tak bude minimálně 1,5 roku, u komplikovaných staveb může být i víceleté. Pokud se týká RIA, tak jenom náklady na zpracování nových EIA byly tam vyčísleny v prosinci 2014 Ministerstvem dopravy na cca 217 milionů korun. Nejsou vyčísleny nebo jsou tam další, naskakují náklady na schvalovací procesy, dodatečné navýšení investičních nákladů. Je tam i vyčísleno, že zpoždění u silničních staveb znamená každý rok - a myslím, že jsme se dohodli, že tady o tom bude mluvit kolega Stanjura - jsou velmi zajímavá procenta u železničních staveb, totéž, jedná se mezi osmi až devíti procenty každý rok. Takže vláda věděla o velmi nebezpečných ekonomických dopadech. Dostali jste to, pane premiére, do vlády jako materiál v prosinci, zpřipomínkováno v roce 2014. Přesto jste nekonali, nebo konali nedostatečně. A dneska čelíme krizi. Já jenom upozorňuji, že v právě probíhající kritické situaci, která se odehrává kolem OKD, tak abych vám jenom řekl, že jestliže se vám povede v uvozovkách zářez do stavebnictví, tak že je to velmi významný sektor, který se na tvorbě hrubého domácího produktu podílí pěti až šesti procenty a přibližně šest procent ekonomicky činného obyvatelstva pracuje ve stavebnictví. A to, že rozkolísáte nejistotou, ztrátou nebo obavami z perspektivy, tak průměrný počet zaměstnaných osob ve stavebnictví je 357 624 lidí. Takže to je vaše politika, kterou nečinností, neschopností, manažerským selháním vytváříte. Pan ministr Brabec a další možná pod tlakem toho, jak to teď rychle začnou řešit, bude mluvit o tom, že nápravné kroky budou vykonávány velmi rychle. Takže vám odcituji, kolik v minulosti trvalo alespoň u několika staveb zpracování a projednání EIA podle zákona 244. A až budete zase šířit nějaký optimismus ve snaze odvalit tento fatální problém za případně krajské volby či další, tak jenom tolik - jsou to zase materiály, které jsou oficiální. V hrůze, co se bude dít, je zpracovalo Ředitelství silnic a dálnic České republiky. Takže například jestliže vezmu dálnici D3, úsek Úsilné-Hodějovice, je to 7,2 kilometru, tak u všech pořízení dokumentace, vypracování dokumentace trvalo nejméně 12 měsíců, to tady není specifikováno. A potom veřejnoprávní projednání. U tohoto úseku na dálnici D3 není kontakt s územím Natura 2000, takže tam to trvalo 41 měsíců. Například D3 Hodějovice-Třebonín 12,6 kilometru, tak je to nejméně 12 měsíců dokumentace plus 21 měsíců, také tam není Natura. Opava, jedenáctka, obchvat východní část, 8 měsíců plus 12 měsíců dokumentace. Ovšem Frýdek-Místek, kde je dotek, nebo dotýká se Natury, tak je to těch minimálně 12 měsíců plus 30 měsíců. Frýdek-Místek jiná stavba, kde to protíná území, tak dokumentace plus 60 měsíců, pět let. Rozumíte? A takhle bych tady mohl pokračovat dále a dále. Tak až vám někdo bude říkat "za šest měsíců" a podobně, tak je to pouze zbožné přání. Další věc, kterou bych tady rád zmínil a kterou bych uvedl asi tak - slovy, a inspirovala mě včerejší mediální ofenziva pana ministra Brabce, premiéra Sobotky a ministra dopravy Ťoka, takže tu část bych nazval: Kam se poděla nebo ztratila ministryně Šlechtová? Ve vztahu k Evropské unii koučování fondů, čerpání fondů atd., tak je zodpovědné a resortně příslušné Ministerstvo pro místní rozvoj. A když jsem včera koukal na ta řešení, tak najednou z těch vystoupení bych si říkal, že se děje něco nekalého, nebo nějaká zoufalá akce, když ten, kdo za to zejména zodpovídá, kdo vyjednává podmínky čerpání s Evropskou komisí, kde je první náraz, jestliže tam dochází k legislativním třenicím apod., tak je to Ministerstvo pro místní rozvoj. Myslím si, že ministr dopravy a zejména ministr životního prostředí svou každodenní činnosti dokazují, že věřit jim, že jimi připravované a realizované legislativní akty vedou k řešení. Podívejte se, v jaké situaci jsme kolem mýtného, jak Úřad na ochranu hospodářské soutěže shazuje jednu soutěž za druhou. O to víc alarmující je, že jsem neviděl, že součástí toho řešení - anebo možná mě, pane premiére Sobotko, opravíte - nějakým způsobem není ministryně pro místní rozvoj. A myslím si, že už jste napáchali dost škody ve vztahu k Evropské unii na to, abyste si mohli dovolit rozhodující ministerstvo ignorovat. Doufám, že se vám pouze nehodila paní ministryně do vašeho mediálního scénáře. Já jsem požádal před několika týdny při přípravě programu hospodářského výboru pana předsedu, že považuji záležitost kolem neplatných posudků EIA za natolik zásadní a krizovou, a on mi vyhověl, a touto problematikou jsme se zabývali minulou středu - za mediální nepozornosti, podotýkám, a ono je to pro tuto kauzu symptomatické - touto záležitostí. Z ministrů, kteří slíbili účast, se tam nedostavil nikdo. Samozřejmě bohužel došlo k souběhu toho, že zasedala vláda. Zřejmě měla ještě důležitější krizové momenty, aby alespoň ministr životního prostředí tam přišel. Poslal tam pana náměstka Blechu, což vyústilo v konflikt a moji beznaděj, že tato vláda je schopná tuto kauzu řešit. Proto poté jsem oslovil ODS s tím, že už nevidím jinou cestu, jak vás donutit k rychlému řešení a pokusu o řešení této krize, než mimořádnou schůzí. [[(11.40 hodin)]] A Svaz podnikatelů ve stavebnictví České republiky, který, předpokládám, že byl také u novely zákona z toho ledna 2015, tam přišel a Asociace pro rozvoj infrastruktury, s nějakým pro mě velmi zoufalým pokusem, že by byl sepsán narychlo zákon, v uvozovkách - a já moc prosím o klid... lex EIA, který by využil ustanovení v evropské směrnici EIA článku 2 odst. 5, kde je možná výjimka, aniž je dotčen článek 7 této směrnice, v případě záměru přijatého se zvláštním vnitrostátním legislativním aktem jej mohou členské státy vyjmout z působnosti ustanovení této směrnice. Možnost vyjmout z působnosti směrnice o EIA ty projekty, které byly přijaty zvláštním zákonem. Domnívám se, že asi tohoto pokusu se chytá vláda.
Já požádám sněmovnu o klid, pane kolego. Já vím, že to je to pro vás zdlouhavé. Já vám ještě řeknu, že náhradní kartu č. 20 má pan kolega Radek Vondráček. A prosím, nechte pana kolegu Františka Laudáta...
Já bych poprosil, už se skutečně blížím k závěru.
Tak, pokračujte.
Takže přítomní tam viděli dokonce některá ustanovení přijatého usnesení, které si myslím, že by mělo být odrazovým můstkem pro případné řešení a případné usnesení i tady ve Sněmovně, pokud pustíte program. Tak tam došlo k obrovské kontroverzi, pan náměstek Blecha, a já se domnívám rovněž, že bude velmi obtížné takovýto zákon napasovat na tento krizový článek evropské směrnice. [[Nápověda ze sálu: Smrž.]] Tak pardon, náměstek Smrž, omlouvám se, Blecha je z MMR. A že je to velmi nebezpečný a riskantní krok, že mu nedává příliš šanci. Ten článek pro výjimečné situace je určen pro přírodní pohromy a katastrofy. Osobně se domnívám, že dávno měl sedět v Bruselu pan premiér a pan ministr Brabec a nevracet se dříve, než s Evropskou komisí vyjedná řešení této krizové situace, což se dodneška nestalo. Takže se omlouvám za popletení jmen, ale těch náměstků po personálních čistkách je tolik nových, že už je ani všechny neznám. A jestliže jsem tady mluvil o tom, jaká bude role, a budu chtít, aby tady pan premiér řekl, paní ministryně Šlechtové... Tak dámy a pánové, po zkušenostech s těmi dalšími aktéry tiskové konference a jejich právním vědomím, tak přece jenom bych tvrdě apeloval na to, aby tím garantem směrem k Evropské unii bylo Ministerstvo pro místní rozvoj. Já jsem si jen zatím předběžně prošel i podklady, které mi poskytlo Ministerstvo pro místní rozvoj v této záležitost, a vzhledem k tomu, že skutečně to tady část Sněmovny nezajímá, tak už jenom zkráceně. Když tak ať paní ministryně potom řekne, že se mýlím, ale vycházím z toho, že skutečně nepředloženými, nepředjednanými kroky můžete způsobit zastavení čerpání pro všechny operační programy. Že dokonce možná můžete ohrozit vyúčtování a proplacení řady programů z minulého období. V té odpovědi, která je také z března, také 21. března 2016, tak veřejnost žije v domnění, že vládě se podařil, co se týká evropských fondů, čerpání, zázrak na poslední chvíli a že do nějakých deseti miliard se podařilo vyčerpat úplně všechno. Kdo z vás ví, že v té době, kdy to MMR odpovídalo, tak ještě nebyly certifikovány, uznány, možná se ta situace jenom v resortu dopravy, akce za 27 miliard korun, a nelze vyloučit, aspoň podle mého názoru, a rád se budu mýlit, rád se budu mýlit, že k tomu fatálnímu průšvihu by se mohlo přidat i vypořádání projektů z minulého programového období. Takže na závěr vám znovu připomenu to, co jsem říkal na samém začátku. Domnívám se, že v kauze EIA došlo k fatálnímu manažerskému selhání zejména ministra životního prostředí Brabce. Je to v ostré kontradikci s tím, co sliboval pan vicepremiér Babiš voličům, že dosadí místo nemehel schopné manažery a tak. Jak jste tohle mohli dopustit, je naprosto neuvěřitelné. Co jste dělali ty dva roky a půl, téměř, co jste u vlády, a proč teď na poslední chvíli? Tak proč jste nepřišli při té novele zároveň s nějakým nástinem řešení? A pan ministr, to jsem vám tady doložil, že sdílel názor i předchozích ministrů, že to prostě vyřešíte. Jak je možná, že vláda se tomu nevěnovala? V prosinci 2014 dostala na stůl RIA, kdy byla varována před ekonomickými dopady. Vy jste se usnesli již v listopadu 2014, že jste zřídili meziresortní pracovní skupinu. Kdo monitoroval její činnost, kdo ji řídil? Proč jste to nechali až takhle daleko dojít? A teď se budete vymlouvat dokonce na nějaké roky 2006, 7, 8. Děláte si z lidí srandu nebo co? Vláda svými plánovanými kroky ohrožuje - a strašně bych chtěl, aby v usnesení byl důsledný apel na to, tak jak to schválil hospodářský výbor, že všechno musí být v souladu a předjednáváno s Evropskou komisí. A odmítám jakékoli pokusy o to, že teď budete říkat, že za to může Brusel, že uplatňuje retroaktivitu. Tam jste seděli a tam jste měli vyjednat ty klíčové podmínky při schvalování a certifikování programovacího období roku 2016. A co se týká, co jsem říkal naposledy. Vláda a ministři manipulativně informují veřejnost o skutečném rozsahu kauzy a jejích dopadech. Tady jsem to dokládal. A dneska, když se podíváte na billboardy, pak tam vidíte tohle. [[Ukazuje fotografii billboardu, na němž ANO slibuje dálnice.]] Jenže ta realita skutečná je tohle. Tohle byste tam měli dát! [[Ukazuje mapu.]] Tuhle mapu průšvihu! Váš resort to zpracoval. Tohleto je to skutečné, to, co jste udělali. Moderní Česko. A ne to, čím vrtíte psem a krmíte lidi. Je to opravdu velmi vážný problém. A pak není divu, když už jako úsměvně i v České televizi zazní, že vlastně u toho byl Kalousek v roce 2008 a měl to vyřešit. Dámy a pánové, děkuji za pozornost.
To byl pan poslanec František Laudát. Budeme pokračovat ještě přednostními právy před schválením pořadu schůze. První je pan poslanec Marek Černoch, poté pan poslanec Stanjura, poté pan poslanec Kováčik. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Dámy a pánové, dobrý den, děkuji za slovo. Mé vystoupení nebude tak dlouhé jako kolegy Laudáta. [[Výkřik z levé strany sálu: To je škoda.]] Já si myslím, že to není škoda.
Já bych prosil, abychom na sebe nepokřikovali, já bych rád dosáhl toho, že schválíme pořad schůze. Takže prosím, pane poslanče, máte slovo.
Proces posuzování vlivu na životní prostředí je dlouhodobě neřešený a vleklý problém, kdy jednotliví vládní ministři a Česká republika jako taková ignorují směrnice Evropského parlamentu již od roku 1985. Vlivu staveb na životní prostředí se staví s absolutním přezíráním a ignorací. Kdyby opravdu vládě záleželo na tom, aby se dopravní stavby stavěly, aby se stavěly s finanční pomocí Evropské unie, kterou se vláda neustále zaštiťuje a ohání, ale pouze ve chvílích, kdy se jí to hodí, udělala by vše pro to, aby nebyla vytvářena ze strany Evropské unie odmítavá stanoviska k předkládaným stavebním projektům a vydávaným zákonům, které přímo souvisejí s dopravními stavbami a životním prostředím. [[(11.50 hodin)]] Problém je v tom, že vláda stále tvrdošíjně lpí na starých zákonech, projektuje jednu trasu místo několika variant, nekomunikuje s veřejností a protlačuje vadné projekty. To vede k odporu veřejnosti ke stavbám silnic a dálnic, nárůstu soudních sporů, zpomalení vydávání územních rozhodnutí, stavebních povolení a celkové nedůvěře občanů k vládní politice ochrany zdraví a životního prostředí. Z vlastního uspokojení vládu nevyburcovaly ani opakované dopisy Komise v roce 2006-2007 ani rozsudek soudního dvora v roce 2010 o neplnění povinnosti České republiky zpracování evropské směrnice o posuzování vlivu na životní prostředí. Česká republika v zákoně o posuzování vlivu na životní prostředí ještě v roce 2015 vydá paragrafy, kde v přechodném ustanovení posvětí uznání EIA podle závadných a špatných zákonů, které Komise i Rada kritizovaly. Dopravní stavby, které jsou v počtu přes stovku v ceně přes 250 mld. korun, mají tak EIA v roce 2016 podle zákona z roku 1992. Nemůžeme se potom divit, že sklízíme oprávněnou kritiku odmítnutí financování takových staveb a současně nedůvěru a kritiku občanů. Hlavní brzdou výstavby nejsou občanská hnutí, ekologové a kritici vládní politiky, i když ti také dokážou velmi zatopit, ale ministři této vlády. Je třeba si přestat lhát a přiznat si, že průšvih je potřeba řešit. Je třeba přestat vymýšlet, jak obejít dotační programy Evropské unie a směrnice Rady. Je třeba začít opravdu makat na nových EIA a nových projektech, a to co nejdříve. Jako hlavní problém... My také nevíme, pane kolego, který mi tady napovídáte. [[K poslanci Chalupovi, který měl poznámku z lavice.]] Jako hlavní problém vidíme, že není k dispozici dopis Evropské komise, na které stavby musí být posudky o vlivu na životní prostředí a na které ne. Nevím, jestli z vás někdo takový dopis dostal, ale vaříme tady z vody. Nevíme, co v tom dopise stojí. Proto se ptám, u kterých staveb požaduje Evropská unie nové posudky. Ten problém může být takový, že Komise nedá peníze na stavby bez nových EIA, což by znamenalo stopku pro všechny nové stavby. Je také možné, že ministr Ťok za ANO chce proplácet peníze, které Evropskou unií nejsou schváleny, a nebudou tak nikdy proplaceny. Ministr dnes může tvrdit, že je vše v pořádku, stavby se proplatí ze státního rozpočtu, ale budoucí nečerpání peněz z Evropské unie už půjde na hlavu následující vlády. Proto si dovolujeme také navrhnout usnesení. Ne usnesení o tom, že by se něco mělo dělat a nikdo za to nebyl zodpovědný. Bohužel ta situace, která v současné době panuje a která opravdu nikoho nečiní odpovědným, ať už se týká OKD, ať se to týká dalších kauz, rozhodně není cestou. Proto si dovolím načíst usnesení, jestli mohu...
Můžete samozřejmě jako předseda poslaneckého klubu říkat cokoli, ale nebude to nic platné, protože není schválen pořad schůze. Takže možná to zkrátíme tím, že to necháte až v rozpravě. Ale jak chcete, pane poslanče.
Dobře. Načtu tedy usnesení po rozpravě, ať to zkrátíme a ať to pak padne na úrodnou půdu. Děkuji za slovo.
Děkuji. Nyní pan poslanec Zbyněk Stanjura s přednostním právem z klubu Občanské demokratické strany, připraví se kolega Kováčik. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pozdě, ale přece, pane ministře životního prostředí. Já musím ocenit, že po třinácti měsících účinnosti toho zákona jste se probudil a přiznáváte, že problém existuje, a v posledních dnech horečně hledáte řešení. Ale je to opravdu pozdě. Nejdřív mi nedá, abych neokomentoval ty vaše neustálé výmluvy na minulost. Když se podíváte do toho pěkného barevného papíru, který jste nám dneska rozdal, tak se tam dočtete dvě data. Infringement, ten druhý, protože ten první byl zastaven, mimochodem začal v roce 2006 a to bylo po období vlády vašeho koaličního partnera, jenom abychom si připomněli politické dějiny. [[Premiér mimo mikrofon: V červenci.]] 2006 byl první infringement spuštěn. Píše to váš ministr, pane premiére. A kdybyste mně nerušil, bylo by to pro mě mnohem příjemnější. [[Premiér mimo mikrofon cosi dodává.]] Ano, v červenci 2006. Předtím jste vládli jak dlouho? Ale poprosil bych, pane místopředsedo, abyste pana premiéra upozornil, že na mě nemá takhle vykřikovat, protože se skutečně špatně hovoří.
Já bych poprosil všechny, aby oslovovali ostatní poslance prostřednictvím předsedajícího, abychom v klidu mohli dokončit úvodní slova a vrátit se k hlasování o programu schůze. Prosím pokračujte, pane předsedo.
Takže ten první infringement byl zahájen v roce 2006 a byl ukončen v roce 2012 s tím, že Česká republika splnila věci, které jí byly vytýkány. A ten druhý byl zahájen - a to mám přesné datum a shoduji se i s tím materiálem, který vám rozdal ministr životního prostředí - 25. dubna 2013. Naše vláda skončila 10. července 2013, což jsou necelé tři měsíce, ale v dikci ministrů za ANO - měli jste to za ty tři měsíce vyřešit, my jsme sice dvaapůl roku po volbách, ale my jsme měli málo času... To jenom krátký exkurz do minulosti. Zase jsme u našich oblíbených evropských fondů. Já už jsem o tom mluvil jednou, kolik zachránců je v této vládě a kolik peněz se zachránilo nebo nezachránilo. Vzpomeňte si na to, jak nás přesvědčoval ministr životního prostředí, abychom schválili novelu zákona o EIA slovy: když to neschválíme, nebudeme čerpat peníze. Když se podíváte do stenozáznamu, mnozí z nás říkali: pokud schválíme takto navržený zákon - a to jenom připomínám tu legislativní cestu, nebyl tam náhodou komplexní pozměňovací návrh, který šel mimo standardní legislativní kolečko a který vlastně přepsal původní návrh, ten vynikající, moderní, skvělý, nejlepší v Evropě zákon? Já myslím, že ano, když se podíváte do análů a stenozáznamů v Poslanecké sněmovně. A my jsme tehdy říkali: pokud, milé kolegyně, milí kolegové, schválíte takto navržený zákon, který je možná nejtvrdší v Evropské unii, a pan ministr životního prostředí určitě má na svém úřadu analýzu všech obdobných zákonů členských států a může se hrdě pochválit, pokud to bude považovat za věc k pochválení, že máme jeden z nejtvrdších, ne-li vůbec nejtvrdší zákon o posuzování vlivu na EIA. Poturčenec horší Turka. Opět. A co nám hrozí v této chvíli? Došlo na naše slova. I vláda to říkala. Je ohroženo - ne čerpání peněz. Já s tím souhlasím. Já myslím, že na méně významné stavby, na opravy, na údržby se ty peníze nakonec nějak vyčerpat dají. Ale dostáváme se do situace, kterou jsme bohužel zažívali v minulém období na všech úrovních, že se čerpá na to, na co se může čerpat, a nečerpá se na ty priority, které by si buď stát, kraj, obec, město stanovily. A přizpůsobuje se investiční program tomu, na co peníze dostat můžeme. To se dělá. A na co peníze z různých důvodů dostat nemůžeme, tak to prostě stojí. Já myslím, že se shodneme v Poslanecké sněmovně na tom, jak má vypadat páteřní silniční a železniční síť v České republice, o tom není žádný politický spor. A že jestli máme ty evropské peníze na něco využít, tak na dobudování klíčových staveb. R35 jako první. Bohužel dva úseky, které se už mohly stavět, jsou už ohroženy taky. Jedině dva, které jsou de facto připraveny nebo mohly být připraveny k výstavbě. Velmi často jezdí naši vládní politici, ale i sněmovní, do Rakouska a říkají, jaká je priorita propojit Českou republiku s Rakouskem. Zcela neomylně, všechny úseky od Českých Budějovic směrem na Rakousko jsou ohroženy oddálením. Já neříkám, že se to nikdy nepostaví. Ale hrozí reálně oddálení. Nesdílím ten optimismus, jak říkal minule pan ministr Ťok, že naše spřátelené ekologické organizace to určitě pochopí a svým velmi konstruktivním přístupem pomohou tomu, že ta jednání budou rychlá, efektivní, bezproblémová. No kdyby to tak bylo, tak dobře. Já myslím, že nikdo z nás si nemůže přát nic jiného. Ale realita, se obávám, bude jiná. Takže nám hrozí, že nebudeme čerpat na to, na co čerpat potřebujeme, a možná ty peníze nějak vyčerpáme za cenu nějakých přesunů mezi programy, mezi osami apod. V čem já vidím to selhání zejména ministra životního prostředí? Tohle všechno musel vědět. Dneska se dočtu, že připravuje urychlené legislativní řešení. Nic proti tomu. Jestli ho přinesete, bude mít hlavu a patu, myslím, že ho podpoříme. Ale skutečně je to tak jednoduché, že poté, co jste se tomu nevěnovali, nedojednali jste nic, tak třeba v devadesátce proženete Sněmovnou zákon, kde vyjmenujeme např. jedenáct úseků infrastruktury a hotovo? A Brusel to bude akceptovat? Vymalováno? [[(12.00 hodin)]] Pokud to tak bude, tak dobře. Ale co se tady dělá třináct měsíců? To už mohlo být třináct měsíců hotovo! To je pořád stejný proces, který jsme věděli před třinácti měsíci a který víme dneska. Ale říkám rovnou, pokud to přinesete, my to nebudeme blokovat. Jenom jsme poměrně skeptičtí k tomu, jestli to zabere a jestli na základě takto přijatého zákona všichni ti úředníci z DJ Environment a ostatní řeknou ano, to je v pořádku, oni si schválili výjimku. Tak tam dejme 50 staveb, a ne 11! Kde jsme vzali číslo 11? Jak k tomu přijdou ty ostatní stavby, které na tom seznamu nejsou? Přece naším společným zájmem je, aby se to týkalo všech staveb. A to je to, co bychom měli řešit. Jsme na mimořádné schůzi jenom proto, že jste o tom nechtěli debatovat v normálním bodu řádné schůze. To je třeba si říct. A my jsme nesvolali schůzi proto, abychom tady říkali premiérovi: odvolejte toho, odvolejte toho, potrestejte toho! My jsme to svolali proto, abychom vám opět stejně jako u mýta nabídli pomoc. U toho mýta jste to odmítli. Tak možná tady to neodmítnete. Já bych byl rád. Vy jste si sami nechali zpracovat RIA v roce 2014, mám někde i přesné datum, to bylo za této vlády, která se týkala ekonomických a makroekonomických dopadů u liniových staveb. A z toho materiálu, který jste vy sami objednali a zaplatili, vyšlo, že u silničních staveb když zkrátíte dobu přípravy o jeden rok, resp. když o jeden rok začnete dřív realizovat, tak ušetříte zhruba 8 % investičních nákladů. U železničních staveb 8,7 %. Jsou to čísla Sobotkovy vlády. Ale to platí i naopak. Když to prodloužíte o rok, tak zvednete investiční náklady o 8 % u dálničních staveb a o 8,7% u železničních staveb. A to není přijatelné pro Českou republiku. Protože pokud budeme optimisté a řekneme, že to bude trvat dva roky, nová EIA, tak to už máte 16 %. Reálně hrozí to, že v rámci nového projednávání vzniknou nové požadavky, most pro medvěda a podobné věci, které se velmi často objevují, nový sjezd, další sjezd více sjezdů. A abychom to dostali, budeme muset znovu projektovat. A tím nejenom že zaplatíme posuzování vlivu EIA, že případně zaplatíme nové projekty, ale taky zvýšíme odhadované investiční náklady na ty konkrétní akce. A nikde nemáme jistotu, že nakonec na ty akce s novou EIA, s novým projektem, s novým odhadem nákladů ty evropské peníze dostaneme. Ale v okamžiku, kdy spustíme nový proces EIA, tak ty platné, které máme, platit prostě přestanou. To není obousměrná komunikace. To je jednosměrka. Takže když se rozhodneme, že staré neplatí, tak už nemáme cestu zpět. A budeme doufat a budeme optimisté, že to půjde rychle, nebude nás to stát tolik peněz a možná ty evropské peníze dostaneme. Já jsem opakovaně mluvil o tom, že resort dopravy, ale celá Česká republika by se měla začít připravovat na období od roku 2023. Já vím, že to dneska vypadá jako fikce, co bude za šest let. Nebudou evropské peníze na dopravní infrastrukturu! My potřebujeme za těch šest let úplně reformovat financování dopravní infrastruktury. A to není úkol na jednu vládu. Na to se musí najít větší politická shoda, abychom našli model, který nám umožní potom v roce 2022 nebo možná 2023 mít významné peníze na výstavbu, ale i údržbu dopravní infrastruktury. A protože vím, kolikrát jezdili dotčení ministři v okamžiku, kdy byl ten první infringement, kdy hrozily skutečně nějaké ztráty, kolik jednání oni osobně absolvovali s komisařem, s komisaři, s kolegy z jiných států, tak já kladu jednoduchou otázku: Kolik jednání na téma EIA absolvoval pan premiér v Bruselu? Kolik jednání osobně absolvoval ministr životního prostředí? A kolik jednání osobně absolvoval ministr dopravy? Já neznám odpověď. Až ji budu znát, tak pak to budu komentovat, případně říkat ano, z mého pohledu to bylo dostatečné, nebo z mého pohledu to nebylo dostatečné. Mluvil jsem o tom před několika dny v jiném bodě. Evropská unie jsme i my. To není někdo imaginární, který nám něco přikazuje, a my máme něco plnit. A já myslím, že není normální, abychom akceptovali princip retroaktivity. To skutečně není normální. V České republice to možné není! To už judikoval opakovaně Ústavní soud a každý, kdo přináší nějaký návrh do legislativy, ví, že to není možné. Tady najednou jsme připraveni akceptovat princip retroaktivity a říkat a sypat si popel na hlavu: No, my je máme staré a to už je dlouho! A už jenom Slováci mají tak staré! Ale jsou platné! To je klíčové adjektivum. Ne, že jsou staré, ale že jsou platné. A nebylo jednoduché je získat. A jestli ten proces otevřeme znovu, tak neříkám, že na všech, ale na mnoha úsecích může hrozit zdržení o pět a více let. Myslím si, že je naším společným zájmem, abychom tento princip jako Česká republika, jako Poslanecká sněmovna odmítli. Já vím, že to pak budu načítat ještě v rozpravě, pokud schválíte program, ale podle signálů, které mám, program schválen bude, tak abyste kolegové mohli přemýšlet, abych to nečetl dvě vteřiny před samotným hlasováním, tak my jsme připravili tři návrhy usnesení. První dva bychom chtěli, aby se hlasovaly dohromady A třetí aby se hlasoval zvlášť. První dvě se týkají Bruselu, Evropské komise a to třetí se týká domácí politiky. Navržené usnesení: "Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky důrazně odmítá princip retroaktivity, který Evropská komise uplatňuje vůči České republice v otázce stanovisek EIA." A k tomu konstatuje, že: "Tímto přístupem Evropská komise jedná v přímém rozporu s českými národními zájmy." A b), abychom ocenili činnost našich ministrů: "Poslanecká sněmovna konstatuje, že ministr životního prostředí Richard Brabec naprosto selhal v otázce řešení stanovisek EIA." Děkuji.
Děkuji panu poslanci Stanjurovi. Ještě je jedno přednostní právo, předseda poslaneckého klubu KSČM Pavel Kováčik. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pane předsedající, paní a pánové, přeji hezký dobrý den. Budu velmi krátký. Odůvodním, proč poslanecký klub KSČM podpoří tentokrát program této mimořádné schůze. To jednání bylo svoláno s cílem, aby byly zodpovězeny otázky, které souvisejí s platnou legislativou a podmínkami Evropské komise v otázce posuzování vlivu na životní prostředí, tedy EIA. Otázky byl vyvolány situací, která nastala v přípravě a v realizaci projektu silniční a železniční dopravní infrastruktury. A právě v resortu dopravy je ten dopad, který hrozí, doopravdy největší, nejtěžší, nejhorší, přímo ohrožena realizace 65 infrastrukturních staveb v hodnotě zhruba 90 mld. korun. Jsme přesvědčeni v klubu KSČM, že je nutné odblokovat uvedenou situaci, že je nutné nezastavovat přípravy a realizaci oněch dopravních staveb. A situace kolem přijímání novel zákona o posuzování vlivu na životní prostředí není tady žádnou novinkou, podobně jako způsob notifikace těchto novel zákona na úrovni Evropské komise. Je velmi varujícím výsledek vyjednávání s Evropskou komisí a hlavně dopady do praxe přípravy dopravních staveb. Jsem přesvědčen, že dopady jdou i do dalších resortů, kde je podmínkou schválení a realizace projektů získání stanovisek o posuzování vlivu na životní prostředí. Je třeba si uvědomit, konstatovat, vzít v úvahu, že Poslanecká sněmovna právě prostřednictvím hospodářského výboru na možná rizika související s velmi liknavým přístupem - a tady musím říci, že šlo jednak o resort životního prostředí, jednak resort místního rozvoje - v přípravě a notifikací novel zákonů pro stanoviska EIA upozorňovala už od roku 2014. Současně byl požadován mnohem tvrdší a aktivnější přístup k jednání o podmínkách pro aplikace směrnice Evropské komise o EIA a opakovaně bylo požadováno vyřešení problematiky verifikací EIA aktivní spoluprací mezi ministerstvy životního prostředí, místního rozvoje, Ministerstvem dopravy a také Evropskou komisí z důvodů zahajovaného čerpání prostředků Evropské unie z operačního programu Doprava v roce 2014 až 2020. Zejména z důvodu již mnohaletého financování výstavby dopravní infrastruktury z prostředků Evropské unie. Pravidelně jsme byli jako poslanci a poslankyně ubezpečováni představiteli Ministerstva životního prostředí, Ministerstva pro místní rozvoj, že notifikace v Evropské komisi proběhne bez zásadních dopadů do správních řízení zde v České republice. [[(12.10 hodin)]] Nyní krátce k vývoji podmínek pro vytváření stanovisek vlivu na životní prostředí. Od 1. 7. 1992 až do 31. 12. 2001 byly procesy EIA zahajovány a vedeny podle původního zákona posuzování vlivu na životní prostředí, tedy zákona číslo 244/1992 Sb., a poslední stanovisko EIA bylo podle tohoto zákona vydáno v roce 2006. U těchto stanovisek EIA nebyla zákonem omezena doba platnosti. Ani přechodnými ustanoveními zákona číslo 100/2000 Sb. nebyla omezena doba platnosti a musím říci, že ani v žádné z dalších novel tohoto zákona číslo 100 nebyla omezena doba platnosti. Přestože většina stanovisek EIA podle zákona číslo 244/1992 Sb. pro dopravní stavby byla vydávána kolem roku 2000, dodnes jsou tato stanoviska EIA vzhledem k jejich neomezené časové platnosti předkládána v rámci povolovacích řízení jako jeden z dokladů z hlediska posuzováni vlivu na životní prostředí. Zároveň však jsou přikládány do navazujících řízení studie posuzující aktuální vliv stavby na životní prostředí, na jejichž základě jsou aktualizována závazná stanoviska dotčených orgánů státní správy. A stavby jsou současně v různém stupni přípravy - některé se nacházejí ve stavebním řízení, některé teprve v územním řízení. Před vydáním ověřujícího závazného stanoviska podle zákona číslo 39/2015 Sb., novela EIA, je třeba ověřit věcnou využitelnost původního stanoviska EIA, to znamená ověřit množství, velikost a významnost změn záměru i změn v dotčeném území. Tato potřeba vyplývá ze zmíněné dlouhé doby trvání přípravy a schvalování záměrů, kdy od okamžiku vydání stanoviska EIA uplynulo zhruba 12, 13, 14, 15 let, někdy i více, a s délkou této doby roste také pravděpodobnost existence změn záměru, změn v území i jejich významnost a změn požadavků legislativy. Na ověření věcné využitelnosti stanoviska EIA pak nelze rezignovat, neboť nelze učinit závaznými podmínky stanoviska EIA, jejichž věcná využitelnost nebyla ověřena nebo o nich trvají pochybnosti. Za účelem ověření využitelnosti starého stanoviska EIA předkládají investoři na příslušné úřady aktuální podklady posuzující vliv stavby na životní prostředí v současné době, a jsou-li v rámci tohoto ověření zjištěny významné změny, je stanovisko EIA věcně i formálně nevyužitelné a nelze k němu vydat souhlasné stanovisko, tedy ověřující závazné stanovisko podle novely EIA. Zásadním požadavkem Evropské komise pro financování z fondů Evropské unie je zajistit soulad těchto projektů s evropskou legislativou, tedy i se směrnicí EIA, a tento soulad není možné bez dalšího zajistit u stanovisek EIA vydaných před vstupem České republiky do Evropské unie. Proto se Česká republika snaží přesvědčit Evropskou komisi o naplnitelnosti požadavků směrnice EIA v navazujících řízeních. Zde musím zdůraznit, že Česká republika po prodělaném procesu přijímání mezi členské státy se stala členským státem v květnu 2004, čili v řadě případů byly procesy zahájeny dávno před vstupem České republiky do Evropské unie. Situace, která teď je, vyvolává řadu možných otázek. Já jenom tvrdím v tomto postoji, v tomto stanovisku, které vydává mými ústy klub KSČM ještě před schvalováním programu, že právě proto, abychom se zúčastnili obhajoby zájmů České republiky, českých národních zájmů, které jsou zde v rozporu s tím, co se po nás požaduje, chce, nebo jak co nám hrozí, budeme podporovat a budeme klást v rozpravě další otázky, tentokrát už konkrétnější otázky. Budeme i podporovat navržená usnesení, která se nám dostala do ruky a která jsou v souladu i s naším názorem i s naším programem. V této chvíli mi tedy dovolte znovu zdůraznit, že klub KSČM podpoří program mimořádné schůze a těší se na věcnou a podrobnou diskusi všech, kteří mají právo v této diskusi vystupovat, přinášet stanoviska. A ujišťuji vás, že v tomto směru jsme v souladu s většinou ostatních, alespoň co jsem měl možnost si ověřit, poslaneckých klubů, že všichni zde budeme hájit zájmy České republiky. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi Kováčikovi. Ještě budu konstatovat dvě omluvy z dnešního jednání, a to poslance Jandáka a paní poslankyně Radky Maxové od 12 hodin. Protože nikdo s přednostním právem se momentálně nehlásí, využiji té příležitosti a dám hlasovat o návrhu pořadu schůze, jak je uveden na pozvánce. Ještě zagonguji. Myslím si, že přítomnost je v pořádku. [[Do sálu přibíhá spousta poslanců.]] Zahájil jsem hlasování číslo 2 a ptám se, kdo je pro pořad schůze. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 2, z přítomných 147 pro 129, proti nikdo. Pořad schůze byl schválen.