Слава Україні! Шановні колеги, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, звертаю вашу увагу, що відповідно до прийнятої Верховною Радою України постанови усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально поставитись до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. У разі повітряної тривоги буде оголошено перерву у пленарному засіданні. Ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні колеги, за парламентською традицією пропоную розпочати роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні колеги, триває 411-й день рішучого опору України широкомасштабній злочинній збройній агресії Російської Федерації. Окупанти продовжують щодобово завдавати ракетних та авіаційних ударів, здійснюють артилерійські обстріли мирних міст нашої держави. За такі тяжкі та непоправні втрати для нашої держави, для родин і близьких загиблих усі причетні до злочинів проти України будуть знайдені і притягнуті до відповідальності. Пропоную вшанувати хвилиною мовчання світлу пам’ять всіх полеглих у боях за Україну та усіх мирних громадян, які загинули від злодіянь російської держави-терориста. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні колеги, у нас, ви знаєте, є приємна подія: поповнення в наших рядах. Але технічно ми не готові, тому зараз перейдемо до виступів фракцій і груп, а далі, потім, проведемо присягу народного депутата нового. Отже, колеги, прошу записатися для виступів, оголошень, заяв, повідомлень, пропозицій від депутатських фракцій і груп, по 3 хвилини, ми домовились на Погоджувальній раді. Шановні колеги, перед початком хотів би проінформувати вас, що 6 квітня цього року Сеймас Литовської Республіки одностайно ухвалив резолюцію, якою закликав країни-члени НАТО прийняти на майбутньому Вільнюському саміті історичне і справедливе рішення щодо запрошення нашої країни до членства в Альянсі. Я хочу, щоб ми зараз оплесками подякували нашим литовським братам і сестрам за їхню відповідальну лідерську позицію. [[Оплески]] Литва – одна з наших найближчих братніх країн, і ми знаємо, що вона завжди буде перша серед таких ініціатив. Сьогодні вам буде запропоновано звернення від нашого парламенту до країн-членів НАТО прийняти аналогічне литовському зверненню, яке ми будемо просити підтримати. Отже, у нас "Європейська солідарність". Будь ласка, хто буде? Софія Федина? Ні. Петро Олексійович. Будь ласка, Петро Олексійович.
Дякую. Шановний пане головуючий, шановні колеги, дорогий український народе! Я думаю, що я не відкрию великої таємниці, що зараз кожен українець і вся країна живе в очікуванні великого контрнаступу. Ми не говоримо про дату, ми не говоримо про напрямок, але з цим пов’язані всі надії українського народу. Але чекати і вболівати замало, необхідно кожен, хто може, зробити максимум можливого, щоб підвищити ефективність дії Збройних Сил, і обов’язок кожного цивільного зробити все залежне, щоб досягти цієї мети. Втім поряд рік займається наша команда, але армія потребує не лише уваги, але й поваги. Їй треба не тільки зброю дати, не тільки забезпечити надійний тил, гарантувати надійний і соціальний пакет, на який військові заслужили більше ніж будь-хто. Сьогодні почався Страсний тиждень, і ми маємо вгамувати всі пристрасті. Але заради армії, якщо треба, ми будемо наполягати на реалізації пропозицій "Європейської солідарності". Ми подали законопроект, яким передбачено спрямування коштів державного бюджету з уже заскорузлого великого марафону, де журналісти вміють любити Україну лише за гроші платників податків, лише за гроші українських воїнів. Ми вимагаємо передати значну частину на Збройні Сили. Йдеться, зокрема, про повернення виплат у 30 тисяч гривень як мінімум для медичних, логістичних та інших підрозділів, які задіяні в бойових діях. У нас на сьогоднішній день біля лінії фронту ризикують життям і здоров’ям і вони не охоплені, на жаль, жодними виплатами. Абсолютно неприпустимим є і скорочення обсягів прав і свобод, що напряму суперечить 22 статті Конституції, де встановлюється, що при прийнятті нових законів або внесення до чинних не допускається звуження змін та обсягу існуючих прав і свобод. Вимагаю від ініціаторів скорочення пільг, зокрема, учасникам бойових дій, забрати свої слова і пропозиції і з’їсти їх. І ще одне дуже наболіле. Родини загиблих повинні отримати в повному обсязі і негайно передбачену законом допомогу. Ми разом з депутатами від "Слуга народу" внесли пропозицію про 3 мільярда негайно реалізувати і виплатити ці гроші. І ще одна позиція. Ми вимагаємо оприлюднення притягнення до відповідальності Баканова. Я впевнений, що після Наумова і Кирилюка він має бути на лаві підсудних.
Дякуємо Петро Олексійович Порошенко. Героям слава! Будь ласка, Шуфрич Нестор. Папієв Михайло Миколайович, будь ласка, "Платформа за життя і мир".
Шановні народні депутати України! Шановний український народе! Перед українським парламентом стоїть два основних завдання. Перше завдання – це, безперечно, перемога у війні, і я впевнений, що вона близько буде. І друге не менш важливе завдання – це якою ми будемо бачити Україну після війни. І нам треба до цього готуватися, і це дуже серйозне і важливе завдання, враховуючи ті небезпеки і виклики, які перед нами сьогодні стоять. Я не кажу зараз про демографічну ситуацію, не кажу зараз про те, що більше 10 мільйонів українців сьогодні знаходяться за кордоном і їх треба буде повертати. Я кажу про те, що основне завдання – це наші діти і наша молодь, на них треба сьогодні звернути особливу увагу для того, щоб країна повністю забезпечила піклування та освіту наших українських дітей. І ще одне дуже важливе завдання – це ветерани. Ви знаєте, я от вивчав досвід Сполучених Штатів Америки, Міністерства у справах ветеранів. Так, Україна не може дозволити собі сьогодні міністерство з чисельністю понад 400 тисяч співробітників. Україна не може сьогодні дозволити собі бюджет такий, як бюджет у Міністерства у справах ветеранів Сполучених Штатів Америки – другий за сумою після бюджету Пентагону. Але нам необхідно сьогодні опікуватися нашими ветеранами і учасниками бойових дій вже. Вже готувати кадри і необхідно, щоб Міністерство освіти забезпечило цю програму. Нам необхідно сьогодні підлаштувати ці державні інституції, такі, як центри зайнятості і інші, які би працювали на ветеранів. Нам необхідно сьогодні забезпечити психологічну, соціальну, медичну адаптацію наших ветеранів. І діти. Ви знаєте, я от цього тижня був у Банченському монастирі. Я дуже хотів би, щоб кожний з народних депутатів побував там. Це яскравий приклад соціального ставлення до дітей. Єпіскоп Лонгин сьогодні всиновив більше 400 дітей, половина з яких є діти-інваліди, і окреме відділення є для дітей, які хворі на СНІД. Тобто людина, яка сьогодні. До речі, він з початку війни прийняв близько 10 тисяч українців як біженців. Тобто людина, яка сьогодні показує, як можна об’єднати, консолідувати суспільство, щоб громадські організації і державні інституції, і конфесії працювали на єдине завдання. Український народ, він єдиний, ми маємо цілісно і спільно вирішувати наші проблеми. Дякую.
Будь ласка, "Партія "За майбутнє", Скороход Анна Костянтинівна. Будь ласка.
Шановні колеги, я хочу підняти надважливе питання, яке ми маємо на сьогодні, - це діти на фронті. Я знаю, що воно дуже часто обсуждається кулуарно, але про це бояться говорити публічно. Станом на 17.12 в нас загинуло 450 дітей. На сьогоднішній день в Бахмуті залишається 23 дитини, Максимівка – 11 дітей, Новоукраїнка – 5 дітей, Богоявленка – 4 дитини. І цей список можна продовжувати і продовжувати. Ви знаєте, я буквально нещодавно повернулася з лінії фронту, і я була шокована, коли в селі, де вже нікого немає, живе хата, в якій живуть троє малолітніх дітей, де постійно насипає артилерія і де взагалі неможливо нормально жити. І ці діти знаходяться в таких умовах. І в таких умовах знаходиться дуже багато дітей. І, ви знаєте, наша бездіяльність може призвести до гірших наслідків, ніж страх порушення міжнародних конвенцій. Ми маємо на законодавчому рівні забезпечити безпеку дітей на лінії фронту. Я розумію, що весь час постає питання про порушення прав людини і дитини. Але чи не є порушенням прав дітей тримання їх під постійними обстрілами? Чи можна вважати батьків, які наражають своїх дітей на небезпеку смерті, благополучними? Чи не порушуємо ми бездіяльністю зі своєї сторони принцип того, що дитина повинна перебувати під особливим захистом? Їй повинні бути надані всі можливості та умови для фізичного, психічного та соціального розвитку. Та про який взагалі розвиток можна говорити, якщо для дітей на фронті стає питання звичайного виживання? І, ви знаєте, ми можемо тут втратити дітей не тільки фізично, але і як частину громадськості, оскільки після обстрілів, після того, в яких умовах вони перебувають, постане питання щодо їх психічного стану. Я розумію, що батьки – "ждуни" руського міра, і я особисто з цим стикнулася, коли просто розмовляла з цією родиною. Але ми маємо як державотворники, ми маємо на законодавчому рівні все-таки закріпити і вирішити питання того, щоб була примусова евакуація тих сімей, а якщо батьки відмовляються, то дітей з лінії фронту. Тому що тут стає питання життя і питання життя майбутнього наших дітей, за яких наші воїни віддають своє життя, найкращі з наших воїнів. Тому я вважаю, що нам треба терміново на законодавчому рівні вирішити це питання. Дякую.
Дякуємо. "Голос", Бобровська. Піпа, будь ласка.
Дорогі українці, шановні колеги! З Вербною неділею нас, з Великоднем тих, хто святкував. Більшість України зайшла в Страсний тиждень, і я скажу, що я практикуюча християнка не з моменту того, як я стала депутаткою, а з моменту, коли мене охрестили батьки і коли я свідомо прийняла перше причастя. Так от у страсний тиждень треба робити складні речі і нарешті треба допомагати нашій державі бути більше в спокої всередині. Ми, народні обранці, яких обрали, маємо взяти на себе виклик і поставити крапку на організації, яка як рак працює в Україні. І подивіться уважно статут: це організація, яка керується з Москви країною-агресором, яка вбиває наших мирних жителів і наших військових. Я звертаюся, на жаль, мене мало хто в цьому залі зараз чує, бо вважає, що це неважливе питання, яке вас не торкнеться. Воно торкнеться кожного. Щоб не було такого, що так званий священник б’є солдата, який захищає кожного з вас, ми мусимо взяти на себе політичну відповідальність і вивести ефесбешну організацію з країни. Для цього подано в цьому залі 4 законопроекти: Інни Совсун, Савчук Оксани, урядовий законопроект 8371, 8221. І законопроект 8662, який полегшує перехід до Православної церкви України. Цей законопроект юридичний про спрощення форми. Я закликаю його поставити негайно в порядок денний і в цей Страсний тиждень взяти на себе виклик і прийняти рішення, яке зараз може через когось бути непопулярним. Я згадаю про Постанову 9179, якої я є автором і тут багато в залі співавторів, нагадаю, що всі законопроекти і ця постанова вже пройдені гуманітарним комітетом, і перевести це на перше. тут на розгляд в залі. Нам треба до Великодня справді пройти чистилище як проходять наші ЗСУ. І ніхто не каже закривати жодну церкву в Україні. Ми маємо попрощатися з організацією ФСБ, яка керується з Москви, яка тримає в своїх стінах колаборантів і захищає їх, зокрема чого вартують монастирі включно з Корецьким жіночим монастирем біля Рівного, яка напряму підпорядковується Москві. Колеги, вас це рішення не мине, візьміть на себе відповідальність і.
Дякую. Бакунець, будь ласка, Павло Андрійович, "Довіра".
Шановні українці, дорогі наші захисники і захисниці, ми з великою повагою дякуємо вам за вашу відвагу, за те, що можемо усі перейти в цей особливий тиждень в житті різних релігій: для когось це Світлий тиждень після Пасхи, для когось це Страсний тиждень перед Великоднем. Однозначно для всіх віросповідань це тиждень великої відповідальності і виклику. І тому буде дуже символічно, коли ми як Україна, держава незалежна, держава демократична, яка навіть в час війни, власне, звертає увагу на думку суспільства, прислухаємося до нього, адже запит суспільства про те, щоби знищувати агентурну кремлівську мережу під виглядом релігійної організації типу немосковського патріархату, однозначно був з перших днів війни. І ми можемо чітко сказати, що і Офіс Президента, і РНБО, і СБУ зробили відповідні кроки на запит суспільства: були прийняті санкції, були здійснені обшуки. Світ побачив ганебні факти, власне, цієї агентурної мережі під виглядом релігійної організації. Місцеве самоврядування також відповідає на запит суспільства, адже забирають з оренди ділянки, які використовували ці релігійні організації. Саме суспільство, громади роблять, ініціюють перехід до православної церкви України різних парафій, лише парламент України мовчить вже який місяць підряд. Тому сьогодні, в цей особливий тиждень, з цієї високої трибуни, я закликаю парламент розглянути хоч будь-який із законопроектів, які зареєстровані на цю тему. Є законопроект 8221, депутатський, є законопроект урядовий, є, в принципі, навіть постанова про те, щоб розпочати такий же процес щодо релігійної святині - Почаївської лаври, одначе мовчанка. Тому вірю, що в ці особливі дні парламент знайде в собі сили, можливість, аби розпочати цей процес на законодавчому рівні, заборонити цю релігійну агентурну мережу, а відповідно і очистити голови українців від неправильних нав’язувань. Дякую нашим Збройним Силам України. Слава Україні!
Героям слава, Павло Андрійович. "Батьківщина", Юлія Володимирівна, будь ласка. Юлія Володимирівна Тимошенко, "Батьківщина".
Шановні колеги, я думаю, в цьому залі немає жодної людини, яка би з любов’ю не відносилася до наших героїв, до наших воєнних, і з цього починається кожен наш день, з вдячності, і цим закінчується. Я хочу запитати, як з цим ставленням до наших воєнних кореспондується законопроект 5344-д про позбавлення по суті всіх пільг, всіх прав людей з інвалідністю в Україні і ще на всяк випадок викреслюють їх із права приймати рішення в уряді, в парламенті, на всіх рівнях влади по питанням, які стосуються їх життя. Я не знаю, де той цинізм брати, щоб у цей час, коли наші воїни повертаються з такими тяжкими пораненнями додому, забирати у людей з інвалідністю всі пільги. Що вони забирають? Давайте порахуємо. Перше – забирають безбар’єрний простір, який гарантує держава. Друге – забирають, якщо 80 відсотків людей на підприємстві зібрались людей з інвалідністю, забирають пільги всі. І позбавляють підприємства права. обов’язку брати на роботу в обов’язковому порядку певну кількість людей з інвалідністю. А також забороняють приймати рішення їм у складі державних органів влади по питанням, які стосуються людей з інвалідністю. Дорогі друзі, на засідання соціального комітету цей законопроект 5344-д після того, як ми його з вами відкинули, розглядався ще раз. Жодних змін не внесено. На засідання Комітету соціального приїхали люди, прийшли через онлайн і сказали, що якщо цей закон буде прийнятий, то люди на візках приїдуть під парламент. Ми того хотіли, так, наверное? Дорогі друзі, після такого рішення комітету я зібрала в Zoom майже 100 асоціацій людей з інвалідністю, включаючи наших військових, вони обурені вкрай. І я прошу вас, зараз ми в порядку денному на ці три дні зняли цей законопроект з боєм. Я прошу вас, не допустіть більше включення в порядок дня цей законопроект 5344-д, тому що нашим героям, нашим воєнним, нашим пораненим, людям з інвалідністю слава, а не забрати все, що у них є. Тому проти 5344-д всім парламентом. Дякую.
Дякуємо, Юлія Володимирівна. "Слуга народу", Єгор Чернєв, будь ласка.
Шановні друзі, шановні колеги, сьогодні 411-й день нашої визвольної війни, російсько-української війни проти агресора. Я думаю, що рік тому, коли ми тут збиралися о 7-й ранку проголосувати наше. про наше майбутнє насправді, про наш спротив, ми навіть не думали, що це протримається стільки часу. Але дуже важливо не забувати, що якщо немає танків під Києвом, то бої зараз ідуть на сході та півдні нашої держави. Дуже важливо не забувати, що війна йде і, знаєте, не ставитися до цього як до звичної справи, адже ми бачимо дуже багато відео, як гинуть росіяни, але забуваємо, що гинуть і наші, і ми втрачаємо кожен день дуже багато і багато людей. І задля того, щоб дотиснути, щоб приблизити нашу перемогу, ми маємо бути єдиними і маємо допомагати нашій армії кожного дня. Я дуже прошу і звертаюсь до вас, щоб ви брали для себе підшефні бригади, допомагали їм в тому, в чому їм необхідно, хтось з вас має зв’язки за кордоном, хтось може дотиснути по зброї, хтось може дотиснути всередині країни по якомусь забезпеченню. Це важливо, особливо перед тим, як у нас буде контрнаступ, а він вже не за горами. Ми маємо бути готовими, ми маємо розуміти, що це найскладніший етап нашої війни, він попереду. Ми зі свого боку робимо все необхідне задля того, щоб наші партнери пришвидшилися у постачанні зброї нам. Але це бюрократія, на жаль. Ми намагаємося їм довести, що після нас, якщо ми не втримаємося, будете ви і ваші солдати. А ми можемо закінчитися. Ми маємо бути єдними і маємо тиснути з усіх боків. І це не просто слова. У нас не так багато часу. Я прошу вас мобілізуватися, мобілізуватися всередині країни і мобілізуватися на міжнародній арені задля того, щоб максимально допомогти нам. І ми точно переможемо разом всі. І контрнаступ наш буде точно успішним. Але якою ціною, це залежить в тому числі і від вас, наскільки будуть готові наші бригади. Дякую.
Дякуємо, Єгор Чернєв. Будь ласка, до слова запрошується заступниця Голови Верховної Ради України Олена Костівна Кондратюк. Будь ласка.
Шановні колеги, у ці квітневі дні 77 років тому Ліга націй провела своє останнє засідання в Женеві. Ця організація, яка була створена після Першої світової війни, щоб забезпечити світ від нових воєн, не впоралася зі своїм завданням. У 1946 році Ліга націй саморозпустилася і її місце зайняла Організація Об’єднаних Націй. Кажуть, історія ходить по колу, а деякі рішення лише прискорюють хід подій. Ліга націй у 1939 році виключила зі своїх лав державу-агресора Радянський Союз за напад на Фінляндію. Організація Об’єднаних Націй у 2023 році допустила державу-агресора Росію до головування у своєму найвищому органі – Раді Безпеки. Це перекреслення основоположної ідеї існування самої Організації Об’єднаних Націй – мир і процвітання на основі взаємоповаги. Міжнародні лідери говорять про прикре самогубство ООН, бо Росія на чолі Радбезу – це вирок самій Організації Об’єднаних Націй в тому вигляді, в якому ця організація існує зараз. Втім я маю надію, що цього разу світові лідери знайдуть в собі сили реформувати Організацію Об’єднаних Націй і повернути організацію в русло конструктиву і в те завдання, яке вона повинна виконувати в Раді Безпеки. Хороший приклад в цьому є реакція провідних країн на російський пропагандистський шабаш, влаштований на засіданні Радбезу, коли на ньому виступила воєнна злочинниця, так звана представниця президента Російської Федерації з прав дитини. 49 країн та Європейський Союз засудили проведення такого засідання, а постійний член Радбезу Велика Британія бойкотувала зустріч і заблокувала телетрансляцію цієї події. За даними державного порталу "Діти України". "Діти війни" станом на сьогодні Росія насильницьки депортувала 19 тисяч 349 українських дітей. Так само, як торік, коли парламенти світу за нашими рекомендаціями визнавали країну-агресора Російську Федерацію терористичною, так само ми маємо зараз добитися ухвалення спеціальних постанов у всіх парламентах Європейського Союзу та світового. Рада повідомити, що відповідні резолюції вже були зробили свої Сенат Польщі та парламент Словаччини, де я була якраз з робочим візитом. І з засудженням виступила і Рада ООН з прав людини. Наше спільне завдання зараз – повернути кожну дитину. Це наше найбільше завдання, яке зараз стоїть перед всіма відповідальними лідерами, в тому числі перед парламентом України.
Дякуємо, Олена Костівна. Шановні колеги, час для виступів вичерпано, я пропоную перейти до складення присяги народним депутатом. 29 березня 2023 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі Никорак Ірину Петрівну, включеного до виборчого списку політичної партії "Європейська солідарність". Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Никорак Ірина Петрівна. Будь ласка, Ірино Петрівно. Шановні колеги, можна, секунду тиші. Будь ласка.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо, Ірина Петрівна. Бажаємо вам плідної роботи на благо нашої держави. Займайте, будь ласка, своє місце в залі. Вітаємо фракцію "Європейська солідарність" із поповненням. Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу. Відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань пропонується провести сигнальне голосування. Нагадую, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. [[12:38:10]] За-259 За – 259, проти – 7. Сигнальне голосування проведено. Шановні колеги, ще раз звертаюся із закликом неухильно дотримуватись безпекових правил у Верховній Раді, не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після звершення нашої роботи. Шановні колеги, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано, переходимо до його розгляду. На розгляд вноситься проект Постанови за реєстраційним номером 9192 про Звернення Верховної Ради України до держав-членів Організації Північноатлантичного договору (НАТО), Парламентської асамблеї НАТО щодо членства України в Організації Північноатлантичного договору. Пропоную включити це питання до порядку денного сесії. Прошу голосувати. [[12:39:28]] За-304 Рішення прийнято. Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:39:49]] За-266 Рішення прийнято.
До слова запрошується від авторів постанови Перший заступник Голови Верховної Ради України Олександр Корнієнко. Будь ласка.
Шановні колеги, я спробую коротко як один із співавторів цього звернення. Воно дуже просте, я зачитаю його результуючу частину. Верховна Рада України закликає держави-члени Організації Північноатлантичного договору і надалі підтримувати політику відкритих дверей, відповідаючи на виклики сьогодення. Закликаємо держави-члени Організації Північноатлантичного договору, Парламентської асамблеї НАТО підтримати обґрунтовану за нинішніх надзвичайних обставин потребу України у набутті членства в НАТО. Закликаємо парламенти держав-членів НАТО ухвалити відповідні рішення, резолюцію, підтвердивши свою провідну роль у підтримці приєднання України до Організації Північноатлантичного договору. Звернутися до урядів, з якими Україна розпочала відповідний переговорний процес, з пропозицією щодо ухвалення декларацій, заяв про підтримку євроатлантичних прагнень України. Продемонструвати лідерство у виконанні рішень Бухарестського саміту НАТО 2008 року щодо членства України. Сприяти ухваленню під час весняної сесії Парламентської асамблеї НАТО у Люксембурзі важливих рішень, спрямованих на наближення України до майбутнього членства в НАТО, схваливши відповідну декларацію про підтримку України. Закликати уряди своїх країн підтримати заявку України на членство в НАТО та розпочати планування процесу приєднання України до Організації Північноатлантичного договору. Напередодні Вільнюського саміту НАТО сприяти формування в державах-членах Організації Північноатлантичного договору спільного бачення модальності і часових рамок вступу України до НАТО. Уповноважити уряди своїх держав на вжиття всіх заходів для скликання в рамках Вільнюського саміту НАТО засідання комісії "Україна-НАТО" на рівні лідерів за участю Президента України Володимира Зеленського. Я впевнений, що шлях України і безпека України та всього європейського континенту заключається тільки у вступі України до НАТО. Тому давайте підтримаємо цю постанову і давайте вимагати парламентом конкретних дій від наших партнерів в цьому напрямку. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович, дякую вам. Шановні колеги, доброго дня! Перепрошую за запізнення. Переходимо, будь ласка, Мережко Олександр Олександрович, декілька слів від комітету. Після цього обговорюємо і голосуємо.
Шановні колеги, як ви знаєте, в липні цього року відбудеться саміт НАТО у Вільнюсі. Це надзвичайно важлива подія. Ми знаємо, що на сьогодні єдиною справжньою гарантією безпеки у сучасному світі є членство в НАТО, і ми прагнемо якомога скоріше стати членом цієї організації. На сьогоднішньому засіданні Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва розглянув цей проект і підтримав його. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Олександр Олександрович. Шановні колеги, є пропозиція записатися: два – за, два – проти для того, щоб обговорити проект цієї постанови. Прошу фракції і групи записатися. Будь ласка, слово надається народному депутату Чайківському Івану Адамовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє", будь ласка.
Прошу передати слово Ігорю Гузю.
Будь ласка, Ігорь Гузь.
Шановні друзі! Ігорь Гузь, депутатська група "За майбутнє". Мені здається, що цей зал об’єднаний як ніколи в нашому прагненні підтримати Україну, підтримати наших військових, підтримати весь український народ в прагненні вступу до Північноатлантичного союзу. Мені здається, що наші західні друзі повинні розуміти, що ми не тільки всі разом як парламент, уряд, Президент, органи місцевого самоврядування, весь український народ категорично підтримуємо вступ України в НАТО, ми готуємося до цього. Ми фактично армію маємо сьогодні, напевно, найбільш боєздатну, можливо, серед всіх країн НАТО. Тому однозначно посил з цього залу, з вільного Києва до всіх країн НАТО: ми хочемо бути повноправними, повновартісними членами Північноатлантичного союзу. І ми будемо гідними партнерами, і ми будемо гідними друзями, які будуть не просто членами цієї організації – які захистять НАТО, захистять їхні східні рубежі від оцих потвор зі сходу. І це точно розуміють болгари, румуни, молдавани, чехи, словаки, Країни Балтії і Польщі. Тому однозначно Україна в НАТО. Слава Україні!
Героям Слава! Будь ласка, Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос".
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Будь ласка, Соломія Анатоліївна.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Якщо хтось не знає, у Вільнюсі на початку липня відбудеться саміт НАТО. Чому він для нас такий важливий і для нас такий критичний? Тому що з часів Бухарестського саміту ми чуємо одну стандартну, класичну тезу про відкриті двері, про політику відкритих дверей. Що це означає? Це означає, що за цими дверима було прийнято рішення фактично про дозвіл вторгнення повномасштабного на територію України в обмін на те, що НАТО не буде розширяти далі свої кордони. Але не так сталось, як гадалось. Москалі пішли, і на сьогодні єдиною стороною, єдиною коаліцією країн, які можуть виступати гарантами для України в безпековому плані, це може бути лише Північноатлантичний альянс. Ми вітаємо, і щиро вітаємо, Фінляндію з історичним рішенням вступу в натівську родину. І ми хочемо вірити, і будемо вірити, і будемо йти до цього, що Україна стане 32-им або 33-ім членом Північноатлантичного альянсу. І крім 1200 кілометрів кордону фінів з росіянами, ми дамо і захист Європі, і ще плюс 3300 кілометрів кордону безпеки для нашої великої європейської родини. Для нас критично важливо почути на цьому саміті не лише умови до вступу, які Україна має виконати так само, як і виконує на європейському треці, але і добитися зустрічі на найвищому рівні Комісії Україна – НАТО на рівні глав держав. І для всіх тих, хто працює сьогодні з Угорщиною, величезне прохання, і не лише з Угорщиною, а й з нашими друзями, які часто нам посміхаються в обличчя, але за спиною роблять свої речі, з французами, активно працювати в цьому напрямку. Дякую.
Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко, фракція "Європейська солідарність". Петро Олексійович Порошенко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, подивіться, яку дистанцію Україна пройшла за останні 9 років. В кінці 2013 року членство України в НАТО підтримало 16 відсотків українців, зараз – понад 90. Казав і кажу зараз, що членство України в НАТО є єдиною можливою гарантією майбутнього тривалого миру в Україні і безпеки на континенті. Хочу звернутися, після того, як українці продемонстрували таку підтримку, після того, як Верховна Рада підтримала моє звернення, внісши відповідні зміни до Конституції України, хочу звернутися до наших країн-партнерів членів Євроатлантичного альянсу з двома закликами. Заклик перший: не вірте Путіну! Ніякі гарантії від Росії не здатні захистити Європу. Європу зараз захищає лише Україна. І друге звернення: не бійтеся Путіна! Ми не можемо дати нікому право вето на долю 40-мільйонного народу України, який прагне стати членом НАТО. Це стратегічне завдання, і ми маємо виправляти помилки 2008 року, коли всі старанно говорять про відкриті двері, тримаючи ці двері закритими для України, бо бояться налякати Путіна. Вільнюс – саме це місце, саме той час, коли двері мають бути відкриті. Вільнюський саміт має стати історичним і рішення Вільнюського саміту має звучати: ми, країни НАТО, запрошуємо Україну і український народ. Саме так і має статися і ми підтримаємо це. Дякую.
Шановні колеги, слово надається народному депутату Павленку Юрію Олексійовичу, депутатська група "Платформа за життя та мир". Шановні колеги, і після цього ми переходимо до голосування. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, український народе! Ми однозначно підтримуємо Звернення Верховної Ради України до держав-членів Організації Північноатлантичного договору, Парламентської асамблеї НАТО щодо членства України в Організації Північноатлантичного договору. Переконаний, що ці 411 днів боротьби українського народу проти збройної агресії російського ворога чітко визначили, хто є друг, хто є ворог, хто є надійний партнер. І однозначно в інтересах української держави, в інтересах українського народу, безпеки нашої держави є повне членство нашої держави в Північноатлантичному альянсі – в НАТО. Саме тому ми підтримуємо звернення і звертаємося до всіх лідерів держав-членів НАТО підтримати заявку України про вступ в НАТО, почати план підготовки і не чекати завершення війни, вступу України до НАТО. Сьогодні не тільки НАТО потрібно Україні для безпеки, сьогодні Україна потрібна НАТО для того, щоб захистити європейський континент, для того, щоби захистити світ від агресора, для того, щоби по завершенню війни, після перемоги України, сформувати нову систему колективної безпеки, де український досвід і український вплив мають бути визначальні. Тому ми голосуємо "за" і закликаємо зал підтримати дане звернення про вступ України до НАТО. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Наливайченко ще, одна хвилина, після цього голосуємо, шановні колеги. Будь ласка, Валентин Олександрович. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дорогі наші захисники! Сьогодні той день в парламенті, який заради вас. Сьогодні той день в парламенті, коли ми від всієї держави говоримо, що місце України в військово-політичному союзі, і військово-політичний союз ми називаємо і знаємо, що це НАТО, це безпека і це оборона. І для фракції "Батьківщина" роками і десятиліттями це питання було і є пріоритетним. За прем’єрства Юлії Тимошенко подали заявку в НАТО в 8-му році, збудували антитерористичний полігон натівський тут під Києвом, далі в 14-му році була програма вступу чітка в НАТО, то настав 23-й рік і воля наша не змінилася. Україна буде в НАТО, час цього добитися нам всім, оскільки наші Збройні Сили на полі бою цього добиваються щодня. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, ще Чернєв проситься. Чернєв, "Слуга народу". Єгор, будь ласка. І після цього вже голосуємо точно, сподіваюся.
Колеги, дуже багато було сказано про те, що ми маємо бути в НАТО, але ми маємо не тільки говорити, а й робити, тому що, давайте будемо відвертими, окрім політичного рішення, яке має прийняти 31 вже країна НАТО для того, щоб ми стали членом, ми маємо зробити свою домашню роботу. І, зокрема, це реформа СБУ, зокрема, це реформа держтаємниці, зокрема, це реформа цивільного контролю над сферою оборони та безпеки. І це ми маємо зробити якнайшвидше. Я підкреслюю і наголошую на цьому, що вимагати від НАТО членства, але не робити нічого тут, всередині країни, ми також не можемо. Будь ласка, давайте пришвидшуватися в цих питаннях і ми точно будемо в НАТО.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Прошу приготуватися до голосування. Шановні колеги, справді дуже важливий парламентський трек в цьому питанні, щоб саме між парламентами ми знайшли підтримку України до НАТО. І ми дуже дякуємо Литві за їхнє перше рішення. І ця постанова, ця заява Верховної Ради стане підставою для кожного з нас, для керівництва Верховної Ради, для фракцій, груп, для кожного депутата спілкуватися з нашими колегами-парламентарями і зробити все для того, щоб Вільнюс, який для України є вже історичним місцем, тому що нагадаю, що багато років тому саме у Вільнюсі ми втратили свою євроінтеграційну перспективу. Так давайте зробимо все для того, щоб цього року у Вільнюсі ми знайшли нашу євроатлантичну перспективу. Тому я прошу зайняти місця. Шановні колеги, і я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до держав – членів Організації Північноатлантичного договору (НАТО), Парламентської асамблеї НАТО щодо членства України в Організації Північноатлантичного договору. Готові голосувати, шановні депутати? Скажіть, будь ласка, в кого зараз можуть бути більш важливіші питання, ніж голосувати за НАТО? Займіть свої місця. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:55:45]] За-352 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, шановні колеги. По фракціях покажіть. Олександре Сергійовичу, будь ласка.
Шановні колеги, згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Никорак Ірини Петрівни до складу депутатської фракція політичної партії "Європейська солідарність". Вітаємо!
Шановні колеги, йдемо далі. Наступне питання 8297. Відповідно до пункту 16 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить звільнення Голови та інших членів Рахункової палати. Згідно з вимогами частини четвертої статті 12 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" 129 народних депутатів України внесли колективну ініціативу та зареєстровано у Верховній Раді України відповідний проект Постанови (реєстраційний номер 8297) про висловлення недовіри Пацкану Валерію Васильовичу. Згідно із частиною четвертою статті 20 Регламенту Верховної Ради України питання включається до порядку денного сесії позачергово без голосування. Відповідно до статті 208 зі значком 2 Регламенту Верховної Ради України Комітет з питань бюджету розглянув на своєму засіданні дане питання та рекомендував Верховній Раді України визначитись щодо нього шляхом голосування. Шановні народні депутати, вноситься пропозиція про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:57:33]] За-244 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання. Для доповіді запрошується, я так розумію, один з ініціаторів внесення пропозиції, народний депутат України Сергій В’ячеславович Козир. Але оскільки і від комітету, і від цього – 4 хвилини, правильно я розумію? Будь ласка. До 4 хвилин вам надається, як від комітету і від.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! На ваш розгляд запропоновано проект Постанови з реєстраційним номером 8297 про висловлення недовіри Пацкану Валерію Васильовичу. Завдяки плідній взаємодії з нашими міжнародними партнерами та в рамках європейської інтеграції України у 2015 році ухвалено Закон України "Про Рахункову палату". Наведу лише деякі з прикладів невиконання Валерієм Пацканом повноважень Голови Рахункової палати. Всупереч нормам статей 3, 7, 21, 25, 27, 42 закону бездіяльність Валерія Пацкана призвела до вкрай негативних наслідків для очолюваної ним інституції. Вже понад три роки безпосередньо Валерієм Пацканом не забезпечено розгляд на засіданні Рахункової палати, затвердження та оприлюднення звіту про результати аудиту НАЗК. Це пряма персональна відповідальність Голови Рахункової палати. Вже п’ять років поспіль Валерій Пацкан на тлі численних закордонних відряджень не забезпечував належної імплементації міжнародних стандартів аудиту. Не дивлячись на численні гранти і проекти від міжнародних партнерів, Рахункова палата спромоглась за ці роки затвердити лише один посібник з проведення фінансового аудиту. Це вкрай негативна тенденція перешкоджає європейській інтеграції України. На це звернули увагу представники ЄС в своїх офіційних документах і позиціях. Найбільш кричущим наслідком бездіяльності Голови Рахункової палати і невиконання ним повноважень є відсутність внутрішнього аудиту протягом більше ніж чотирьох років. Звіт Рахункової палати за 2022 рік не містить оцінки ефективності її роботи. Рахункова палата необґрунтовано запланувала та отримала майже 160 мільйонів бюджетних асигнувань за період з 2018-го по 2022-й рік. Вказане відбулося через врахування граничної чисельності працівників органу набагато більшою ніж фактично працюючими. Наприклад, у 2022 році при штатній чисельності 713 осіб фактично працювало 478 людей, різниця 235 осіб. Неналежна організація робочого процесу, відсутність кадрового планування та ефективності управління бюджетними коштами призвела до мільйонних втрат державного бюджету. Військові бюджети останніх двох років істотно залежать від допомоги та кредитів західних партнерів. Означена допомога вже зараз вимірюється сотнями мільярдів доларів, а післявоєнна відбудова потребуватиме ще більших ресурсів. США, ЄС та інші донори в праві очікувати від нас, що такі величезні кошти не будуть витрачені марно. Вказане вимагає подвоєння зусиль держави в контролі за витрачанням коштів та безкомпромісної боротьби з корупцією. Рахункова палата має перебувати в авангарді цих процесів, а не бути стороннім спостерігачем, а за діючого керівництва це неможливо. Враховуючи зазначене та і нашу з вами відповідальність перед українським народом, принципово закликаю вас, шановні народні депутати, підтримати Постанову 8297, висловити недовіру та звільнити з посади члена Рахункової палати Пацкана Валерія Васильовича - Голову Рахункової палати. Дякую всім. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, я прошу записатись: два – за, два – проти на виступи, після цього голосуємо. Так він виступав і від комітету, чи ні? Все. Я перепрошую. Значить, мене трошки. Будь ласка, два – за, два – проти. Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, слово прошу передати Олексію Гончаренку.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ми розглядаємо зараз з вами питання не про конкретну людину і навіть не про Рахункову палату про Валерія Пацкана – ні, ми розглядаємо набагато ширше питання. Чи ми з вами дотримуємося законів і процедур, чи ні? Тому що це є незаконно, те, що зараз відбувається. Тому що немає такої процедури, яку ми зараз намагаємось провести. Тому що Закон "Про Рахункову палату" чітко визначає, що так це робити не можна. Якщо ми сьогодні зробимо це з Рахунковою палатою, що ми будемо робити завтра і з ким? Це руйнування верховенства права в державі. Так не можна рухатись. По-друге, ми з вами руйнуємо останні якісь привиди навіть, якісь заростки. Я не знаю, щось таке саме-саме маленьке по контролю в нашій державі. Подивіться, парламент, де у нас уряд? Уряд до нас не ходе. Питання ми їм не ставимо. Телебачення все під контролем. Привіт, національний марафон! Далі. Ми бачимо призначення в правоохоронних органах. Всі під контролем тільки діючої влади. І тепер Рахункова палата, яка має бути найвищим органом аудиту в державі, теж під контроль влади. А коли людина не з влади, то, будь ласка, підписи "слуг народу" і геть, і нового призначимо підконтрольного, треба ще й Рахункову палату контролювати. Що ще не контролює в цій державі "Слуга народу" і Андрій Єрмак? Скільки буде це тривати? Да залиште хоч якісь механізми, ви ж знищуєте механізми, які мають захистити країну від корупції, зловживань, всього іншого, а потім будуть колосальні проблеми. Зупиніться зараз, схаменіться!
Будь ласка, Мережко, я так розумую, передає Фролову. Будь ласка, Фролов, "Слуга народу".
Шановні колеги, повномасштабна війна, яку ворог приніс у наш дім, потребує надзусиль не лише ЗСУ на полі бою, а і злагодженої, ефективної роботи на всіх інших фронтах, у тому числі на аудиторському. Результати керівництва Валерієм Пацканом Рахунковою палатою протягом останніх п’яти років вкрай негативні, а кримінальні справи, фігурантом яких виступає діючий голова, завдають непоправних втрат, репутацію всьому органу. Єврокомісія у звіті про виконання Україною євроінтеграційних зобов’язань відзначила повний провал євроінтеграції палатою, яка так і не стала вищим органом державного аудиту. Безпристрасні єврочиновники констатують низьку якість аудиторської роботи, проведення інспекцій, а не аудитів, мінімальний вплив рекомендацій палати, погану комунікацію роботи. Єдиним євроінтеграційним критерієм, який було перевиконано вже перший рік керівництва палатою паном Пацканом, став рівень оплати праці. Першими і практично єдиними нетехнічними змінами до Закону "Про Рахункову палату" пролобійовані паном Пацканом, став. були поправки про зняття верхньої межі оплати праці, що дозволило кошти бюджету, передбачені для апарату, спрямовувати на виписування собі премій. Після цього недоукомплектування кадрів стало системним явищем. І за усі ці п’ять років в палаті не було і немає жодного повноцінного керівника аудиторського департаменту. У 22-му році показники усі роботи палати погіршились. І на завершення. Сьогодні в нас на комітеті, коли пан Пацкан звинуватив мене у неправді, з’ясувалось, що за п’ять років він так і не зрозумів різниці між контрольним заходом та аудитом. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Крулько Іван Іванович. Будь ласка, Сергій Владиславович.
Шановні колеги, от я послухав думку комітету і вона мене вразила. Виявляється, те, що під час війни є фактично можливістю органу проводити таку роботу кількістю працівників, яких вдвічі менше, це погано. Виявляється, десятки мільярдів доларів, які нам приходять як допомога від Сполучених Штатів Америки, Європейського Союзу, Японії і багатьох інших країн, треба контролювати не через відповідні міністерства і відомства, а погано, що це буде потім незрозуміло як контролювати контрольний орган Верховної Ради. Ну, ми так зайдемо дуже далеко. Ті звіти, які надавала Рахункова палата, незалежно від того, хто був Президентом, хто був міністром фінансів, чия більшість була в Верховній Раді, це були достойні звіти, які використовували практично всі народні депутати. Я вже не кажу про процедуру. Тобто ми не знімаємо його з Голови Рахункової палати, а ми виводимо його з рядового члена Рахункової палати і він втрачає свою посаду. Колеги, та це зрозуміло, що Голова Рахункової палати і більшість в ній повинні бути від опозиції. Так, як це робив так званий автократичний Президент Кучма, при якому голова бюджетного комітету був від опозиції. І ми це саме пропонували, наприклад, коли були в більшості, щоб саме голова бюджетного комітету, Голова Рахункової палати були від опозиції. Ми не будемо голосувати за це рішення. Це є політична розправа. Кому соромно, краще вийдіть за залу, не беріть на себе цей гріх. Дякую.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич. І, шановні колеги, після цього голосуємо, я попрошу, запросіть народних депутатів до зали. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий, шановні колеги. Багато думок ми почули, і я думаю, що треба якомога швидше визначатися. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, прошу, займіть місця. Відповідно до пункту 16 частини першої статті 85 Конституції України, частини четвертої статті 12 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" я ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 8297) про висловлення недовіри Пацкану Валерію Васильовичу. Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:09:23]] За-250 Рішення прийнято. Відповідно до положень. По фракціях покажіть. Відповідно до положень статті 208 зі значком 2 Регламенту Верховної Ради України у статті 20 Закону України "Про Рахункову палату" прошу Комітет Верховної Ради України з питань бюджету оголосити та забезпечити проведення конкурсу на зайняття вакантної посади члена Рахункової палати. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний у нас. наступний законопроект 7588. 7588 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення ефективності використання земель фізичними особами та суб’єктами державного сектору економіки. Ми розглядаємо його у другому читанні. У нас була домовленість така: спочатку. Вельмишановні колеги, там є дві поправки, по яких ми визначилися з колегами, що підтримуємо їх. Давайте, я прошу не розходитися, шановні колеги. І є прохання, це поправка народного депутата Чорноморова і Стернійчука, поправки 326 і 539. Правильно, колеги? Підтримуємо ці поправки? Вони відхилені. Так, вони відхилені. Шановні колеги, я прошу зайняти місця проголосуємо спочатку ці дві поправки. А от він стоїть. Пан Чорноморов, ви просите поправку 326 і 539 поставити. Будь ласка.
Обидві. Прошу, ставлю на врахування.
Дякую. Шановні колеги, поправка поставлена на врахування, тому прошу проголосувати. Поправка 326. Вона комітетом відхилена. Водночас автор просить поставити її на врахування. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:11:35]] За-272 Рішення прийнято. І ще одна поправка – 539. Вона теж комітетом відхилена, автор просить врахувати цю поправку. Тому прошу народних депутатів голосувати. Поправка 539. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:12:05]] За-282 Рішення прийнято. Дякую, колеги, ці дві поправки враховані. Далі, шановні колеги, у нас будуть поправки від фракції "Батьківщина". Спочатку замість своїх поправок 5 хвилин – виступ Юлії Володимирівни Тимошенко, а після цього будуть поправки Пузійчука. Будь ласка, Юлія Володимирівна. Тільки, Юлія Володимирівна, у нас же ж тут. Добре, дайте Юлії Володимирівні 5 хвилин. А поки Юлія Володимирівна починає, Андрій Пузійчук підійдіть на секундочку в президію. Будь ласка, Юлія Володимирівна, ваших 5 хвилин.
Шановні друзі, там сьогодні я чула, хтось з трибуни говорив про Страсний тиждень, там є одна заповідь: не красти. Я не можу зрозуміти, як в цей Страсний тиждень у нас законопроект 7588 прорвався в порядок денний, де насправді мова йде про 4 мільйони гектарів державної землиці. Хочеться в очі подивитися тим авторам, яке це "дермицо" протягують у Верховній Раді. Знаєте, воно вже переходить всі межі просто. Тому що 4 мільйони гектарів землі, які з цієї трибуни, коли приймали той славнозвісний закон про продаж сільськогосподарської землі, тут з трибуни дехто з керівників держави говорив, що державну землю ніхто не чіпає, ручки вот они. А насправді зараз що вони роблять? Просто подивіться, що роблять за спиною в українського народу, коли український народ помирає за незалежність України, за суверенітет. Перше. Вони забирають землю у всіх наукових і учбових закладів і в тому числі в академій, де проводилися всі дослідницькі роботи, де виховувалися наші аграрії у вищих учбових закладах. Насправді, це ще і формування нашого насінницького державного фонду, це дуже важливі функції ця земля виконувала по створенню продовольчої безпеки нашої держави, а також рухала науку у сфері аграрного виробництва. Що вони зараз роблять? Вони беруть державні підприємства, там, де є земля сільськогосподарська, причому найкраща в Україні, найкраща, тому що науці видавали найкраще, вони створюють з державних підприємств акціонерні товариства. Ви знаєте, це самий зараз перевірений спосіб рейдерства, коли державне підприємство законом перейменовують в акціонерне товариство і більше держава цим не управляє. Потім вони передають цим акціонерним товариствам замість постійного користування в оренду на 50 років, а потім дають право уряду України роздавати це в будь-якому режимі серед тих, хто жаждет земли непоганої української, через передачу управління цими акціонерними товариствами. Скажіть, будь ласка, коли в цьому залі це хамство корупційне закінчиться? Коли ви припините під час війни красти у людей останнє, у держави останнє, коли ви припините? У кого є совість натиснути цю кнопку? У тих, хто розповідав про Страсний тиждень? Але це ще не все. Тому що вони продовжують, вони дають уряду право консолідовувати ці акціонерні товариства в одне велике. І це означає, що фермерству, сімейному фермерству – кронти, так само, як університетам аграрним, так само, як аграрній науці. Я запитати хочу: що ви робите? Невже ці 4 мільйони гектарів землі – це те, що ви мусите вкрасти під час війни? Назвіть мені прізвище, кому розбазарять цю землю, хто буде керувати цими акціонерними товариствами. Але ще теж не все. Цим акціонерним товариствам дають право передавати в суборенду без дозволу власника. Покажіть хоч одну країну, де є таке право. А власник – це держава. Без дозволу держави на місцевому рівні, на державному вони будуть 4 мільйони гектарів передавати в суборенду. Я не знаю, чесно кажучи, як закінчиться оця вся вакханалія, яка відбувається в цьому залі по знищенню національних інтересів держави, по розбазарюванню національних багатств і по знищення прав і свобод людей, коли це закінчиться і чим. Ну, у нас були приклади в історії України, коли це закінчувалося не дуже добре для тих, хто ініціював і проводив такі речі. Я прошу всіх, у кого є совість в цьому залі, проголосуйте червоними кнопками проти, тому що це вже бєспрєдєл кончений просто. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, далі у нас лист, я так розумію, пан Андрій Пузійчук. Будуть ставити свої поправки. Там багато поправок, 92, здається, так? Будь ласка, починаємо. Перша поправка – 74-а, правильно? Вона комітетом відхилена. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Руслан Олексійович, з вашого дозволу, ще хвилину з процедурного питання. Дивіться, крім 92 поправок, які вам передали, я буду ще ставити на підтвердження 136 поправок. Руслан Олексійович, я вам передам під час голосування лист і ще 136 поправок на підтвердження. Шановні колеги, стосовно цього законопроекту. Юлія Володимирівна Тимошенко абсолютно правильно сказала: в цьому законопроекті немає нічого про підвищення ефективності використання землі. Це фактично рейдерська схема, яку, можна припустити, було створено за попереднього керівника Фонду держмайна, який створив дуже багато аналогічних схем. Цей законопроект був зареєстрований ще у вересні 2022 року за попереднього керівника, і давайте його зараз почнемо.
Шановні колеги, 74 поправка, комітетом відхилена. Пузійчук ставить її на врахування. Я прошу визначатись та голосувати. [[13:19:22]] За-49 Рішення не прийнято. Наступна 81 поправка. Пузійчук, будь ласка.
Так, дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук. Шановні колеги, давайте допоможемо нашому колезі нинішньому Голові Фонду держмайна Рустему Умєрову відхилити цей законопроект, тому що він буде мати і негативні наслідки для держави, і негативні наслідки для Фонду державного майна. Про що цей законопроект? Послухайте, він не про підвищення управління, він про те, як вивести з державної власності схемним шляхом, фактично приватизувати 700 тисяч гектарів землі. Це землі Національної академії аграрних наук, це землі університетів, навчальних закладів, коледжів, технікумів, ПТУ, це землі бенефіціарної служби. І, колеги, ми не можемо підтримувати такий законопроект. І прошу мою поправку підтримати. Дякую.
81 поправка, комітетом відхилена, авторства Пузійчука, він наполягає на врахуванні. Прошу голосувати. [[13:20:50]] За-44 Рішення не прийнято. Наступна поправка 97. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от я маю питання до представника аграрного комітету. Ви можете пояснити нам як колегам, перше питання, яку користь держава буде мати від прийняття цього законопроекту? І друге питання, яким чином буде наповнюватися державний бюджет? От ви ж придумали дуже красиву назву – про підвищення ефективності, дайте, будь ласка, аргументацію, хто буде мати ефективність від цього, поясніть. Два питання: яка ефективність і як буде наповнюватися державний бюджет. А мою поправку прошу підтримати.
97 поправка авторства Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:22:01]] За-48 Рішення не прийнято. Наступна поправка 105. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Руслане Олексійовичу, звертаюся до вас, можливо, все-таки парламент – це буде місцем дискусії, і наші колеги повинні почути від представника аграрного комітету аргументи чи пояснення, що є дуже гарного, доброго, позитивного в цьому законопроекті. От поясніть для людей, для держави, що є позитивного, особливо під час війни. І друге питання, поясніть як буде наповнюватися державний бюджет. А відповіді немає, тому що ніяк. Цей законопроект точно не про державу. Цей законопроект не про наповнення державного бюджету, а це схема, яка зроблена, ми можемо припустити, що зроблена попереднім керівництвом Фонду державного майна. Ми точно повинні підтримувати такі ініціативи. Руслан Олексійович, надайте можливість виступити.
Пан Андрій, я із задоволенням надаю можливість виступити, але дуже складно виступати, наприклад, я так думаю, по поправці, яка комітетом врахована редакційно і по суті вашої претензії, наприклад, я нічого не зрозумів, що ви хочете. Але якщо комітет щось має відповісти – будь ласка, але вона врахована редакційно. Будь ласка, якщо ви бажаєте, а ні – голосуємо. Всі зрозуміли. Будь ласка.
Ні, я хотів би тоді зазначити, що.
105. Шановні колеги, 105 поправка авторства Пузійчука. Вона комітетом врахована редакційно, автор наполягає на повному врахуванні своєї поправки. Ставлю таку пропозицію автора на голосування. Прошу голосувати. [[13:23:59]] За-43 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахованою, але редакційно. Наступна поправка 116. Будь ласка, пан Андрій.
Дякую. Шановний головуючий, Руслан Олексійович, ми зараз обговорюємо і мої поправки, і законопроект. То єсть колеги повинні бути свідомими і мати можливість проаналізувати цей законопроект, і розуміти ті ризики небезпеки, які він несе, а несе він наступні ризики. Це вилучення землі без погодження з академією аграрних наук, без погодження з Міністерством освіти, без погодження з університетами. Це може бути вилучення. Саме головне, що в результаті прийняття цього законопроекту державний бюджет не отримає кошти. Законопроект зводиться до того, щоб надати можливість державним підприємствам здавати землю в оренду, а кошти будуть отримувати державні підприємства. І отримані кошти будуть іти на погашення існуючої заборгованості. В цьому законопроекті не має держави.
Коротко відреагуйте, будь ласка.
Шановний колега, це повністю неправда, оскільки, якщо ви знаєте, згідно нашого законодавства 90 відсотків доходної частини все рівно іде в державний бюджет від державних підприємств. Дякую.
Шановні колеги, 116 поправка авторства Пузійчука, вона врахована частково. Водночас автор наполягає на повному врахуванні. Ставлю пропозицію автора Пузійчука. Прошу голосувати. [[13:25:52]] За-42 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахованою частково. 127 поправка, вона теж врахована редакційно. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ще раз послухайте дуже уважно, про що зазначала наш лідер і яка мета цього законопроекту. Мета цього законопроекту: фактично схемним шляхом вивести з державної власності 700 тисяч гектарів землі. Як це буде відбуватися? Акти постійного користування перетворять на оренду, державні підприємства перетворять в акціонерні товариства або товариства з обмеженою відповідальністю, і будуть продані корпоративні права. То єсть фактично це схемна прихована, мабуть, надо сказати, така не дуже прозора схема приватизації, виведення з державної власності дуже великого масиву землі. А мою поправку прошу підтримати. Дякую.
127 поправка, вона врахована редакційно. Народний депутат Пузійчук, який є автором цієї поправки, наполягає, щоб вона була врахована повністю. Ставлю таку пропозицію автора на голосування. Прошу голосувати. [[13:27:19]] За-39 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахованою частково. Наступна – 134 поправка. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Руслане Олексійовичу, я хочу донести до наших колег, що зараз автори цього законопроекту намагаються знищити? Вони намагаються знищити Національну академію наук України, в якій на сьогоднішній день працює 15 тисяч 294 працівника. Академія забезпечена фінансування з державного бюджету на одну третину. Шановні колеги, з державного бюджету академія отримує всього 500 мільйонів гривень при їхньому бюджеті 1,8 мільярда. Все інше, вони мають можливість заробити на тих землях, які вони обробляють, на тих землях, які ви в них намагаєтесь зараз забрати. І ми точно не можемо сьогодні допустити, щоб була знищена академія, щоб були виведені землі, щоб люди залишилися під час війни без роботи і без заробітної плати. Прошу.
134 поправка, комітетом відхилена, авторства Пузійчука. Прошу визначатись та голосувати. [[13:28:53]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна поправка 150-а авторства Пузійчука, вона врахована редакційно. Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук. Шановні колеги, багато з вас має наукові ступені, у вас були наукові керівники, ви навчалися в аспірантурі, в докторантурі. Послухайте, на сьогоднішній день в Академії аграрних наук 437 докторів наук, 1 тисяча 453 кандидатів наук. Невже ви дійсно зараз хочете знищити наукове надбання країни – це наші здобутки, здобутки нашої науки? Якщо вас не влаштовує одна особа, давайте напрацюємо законопроект для того, щоб академія була підзвітна і підконтрольна Верховній Раді, для того, щоб можна було приймати відповідні кадрові висновки, але не знищувати науку. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
150 поправка авторства Пузійчука, вона врахована редакційно. Автор наполягає на повному врахуванні. Ставлю пропозицію автора на голосування. Прошу голосувати. [[13:30:26]] За-36 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахованою редакційно. Наступна поправка 164. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, на сьогоднішній день відповідно до завдань, які затверджені Міністерством освіти фундаментальних прикладних та короткотермінових прикладних завдань, що виконуються в Національній академії наук, є 1 тисяча 169. Це наукові розробки, які находяться в стадії розробки, і над ними працюють ті люди, про яких я зазначав. Тому поясніть, от я все-таки хотів би почути якусь логіку і аргументацію представника аграрного комітету,чим викликана така необхідність. І ми зараз поговоримо, кому передають цю землю і чи дійсно вона буде ефективно керувати цією землею. Дякую.
Дякую. 164 поправка, вона врахована частково. Автор народний депутат Пузійчук вимагає на повному врахуванні. Ставлю пропозицію автора на голосування. Прошу голосувати. [[13:31:57]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна поправка 175. Андрій Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, наукові об’єкти, що мають статус національного надбання, можливо, ви про такі чули: це банк штамів мікроорганізмів для ветеринарної медицини, банк генетичних ресурсів і рослин, колекція клітин культур для ветеринарної медицини і біотехнології, банк специфічних імунодіагностикумів, колекція тварин зоопарку Біосферного заповіднику "Асканія-Нова". Це все наука. Дивіться, ви зараз намагаєтесь знищувати нашу науку, так, як фактично на початку 2000-х років знищували в Україні санепідемстанцію. І в 2020 році Україна виявилася без науки, без підготовки і без санепідемстанції. Тому не можна сьогодні нищити науку, давайте працювати.
175 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Автор наполягає врахувати цю поправку. Прошу голосувати. [[13:33:28]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна 178, Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Ви знаєте, шановні колеги, ми, депутати дев’ятого скликання, депутати попередніх восьми скликань, не дивлячись на ті спокуси, які були в них, ніхто не підняв руку на українську науку, ніхто не знищував Національну академію аграрних наук. Ви робите це вперше в історії незалежної держави. Да, на превеликий жаль, наша наука залишається. фінансування науки залишається по принципу останнього, тобто немає в пріоритеті фінансування нашої української науки, але за рахунок цією землі, вони мають можливість, ще раз, на дві третіх себе фінансувати. І все-таки, Руслан Олексійович, дайте можливість представнику комітету пояснити користь і ефективність цього законопроекту. Дякую.
Будь ласка, представник комітету по 178 поправці, яка звучить так: абзац шостий підпункту 6 пункту 1 розділу І виключити. Можете щось пояснити?
Як і всі інші, мій дорогий колега, ці правки були редакційно підтримані. І комітет, коли пішов вам на поступки, намагався вам довіритись і те, що ви не будете все ж таки шантажувати дану ситуацію в залі. І все, що ви говорили, я особисто спостерігав, наприклад, за вами як за членом бюджетного комітету, жодної правки вами не було подано щодо стимуляції підтримки науки, як члена бюджетного комітету. А дана правка каже про норми щодо процедури проведення земельних торгів з набуття права суборенди земельних ділянок, які перебувають в оренді господарських товариств, стовідсоткові акції яких належать нашій державі Україні. Сто відсотків. Дякую.
Дякую. Ставлю 178 поправку Пузійчука. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:36:03]] За-42 Рішення не прийнято. 183 поправка, вона врахована редакційно. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. І щиро дякую, пане Чорноморов, що ви дуже уважно, пристально слідкуєте за моєю депутатською діяльністю, що ви аналізуєте всі подані мною поправки, в тому числі і до бюджету. Але хочу зазначити, що ви трішечки недоопрацювали при підготовках проектів Держаного бюджету, я подаю поправки, які направлені на підтримання української науки – і аграрної, і медичної, і освіти. Тому, якщо ви маєте можливість і бажання, прошу перевірити мої поправки і наступного разу озвучити колегам, що ви їх трішечки невірно проінформували. А стосовно цього законопроекту, дивіться, ви намагаєтеся, ще раз, зробити схему, по якій держава не буде отримувати кошти від орендної плати, їх будуть отримувати державні підприємства. Ну, це нонсенс.
183 поправка, вона врахована редакційно. Однак автор Пузійчук вимагає повного врахування цієї поправки. Ставлю пропозицію автора Пузійчука на голосування. Прошу голосувати. [[13:37:40]] За-40 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахованою редакційно. Наступна поправка 187 авторства Пузійчука. Будь ласка.
Дякую. Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, логіка цього законопроекту повинна бути абсолютно інша, і він повинен бути направлений на те, щоб наповнювати державний бюджет і наповнювати державний бюджет з червня 2023 року, не колись, не в 2025-у і не у 2029 році. Що для цього потрібно зробити? Руслан Олексійович, послухайте мене дуже уважно. І все-таки давайте обговоримо пропозицію. Це повинні бути зміни, що державні підприємства аграрної сфери, які ведуть господарську діяльність, повинні сплачувати орендну плату, а не здавати землю в оренду. Мета їхньої діяльності – це ведення сільськогосподарської діяльності, це комерційна діяльність. Вони повинні платити гроші державі, а не отримувати гроші за державну землю.
187 поправка авторства Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:39:11]] За-43 За – 42. Рішення не прийнято. Олександр Сергійович.
Будь ласка, наступна 192-а.
Дякую, шановний головуючий. У нас в залі присутній голова податкового комітету пан Гетманцев. Давайте запитаємо фахово фінансиста, чи у випадку прийняття цього законопроекту державний бюджет отримає кошти чи ні? Колеги, послухайте абсурдність цього законопроекту. Ще раз, державні підприємства будуть отримувати гроші за здачу державної землі в оренду, не за те, що ведуть господарську діяльність. Пане Данило, так поясніть їм, що державний бюджет не отримає грошей, а потрібно зробити законопроект, яким всі підприємства будуть платити за оренду державної землі, навіть якщо вони мають акт постійного користування. Олександр Сергійович, дайте можливість фахово пояснити голові податкового комітету. Держава не отримає грошей при прийнятті цього законопроекту. Дякую.
Андрій Вікторович, якщо голова, двічі вами згаданий бюджетного комітету, як ви кажете, податкового комітету і митного Данило Олександрович Гетманцев вважатиме за потрібне зараз взяти слово на репліку, він візьме. Данило Олександрович, я вибачаюсь, що вас відволікаємо, ви будете брати репліку? Вас Пузійчук щиро згадував двічі. Будь ласка, Гетманцев, репліка.
Дякую. Шановні колеги, прекрасний закон, пропоную підтримати і не витрачати час незрозуміло на які поправки. Дякую.
Дякуємо. Є позиція комітету, пане Артеме.
Да, позиція комітету залишається все така ж, тому що кінцеве словосполучення, яке я хотів сказати, яке не відрізняється від інших правок, які ставить наш колега, що сто відсотків акцій, вони все одно належать державі. Тому всі доходи будуть йти все рівно йти в державний бюджет. Дякую.
Будь ласка, ставлю на голосування пропозицію врахувати правку номер 192 народного депутата Тимошенко, Пузійчука. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:41:47]] За-37 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Наступна правка 196. Будь ласка, Андрій Вікторович, теж ваша, відхилена комітетом.
Дякую, шановний головуючий. Дуже приємно чути, що у нас є конструктив, є прогрес. Шановні колеги, представник аграрного комітету підтвердив мої слова про те, що державний бюджет не отримає гроші, а гроші отримають або державні підприємства, або акціонерні підприємства. Тому ще раз, цей законопроект не про державу і не про державний бюджет, який сьогодні дуже потребує коштів. Тепер давайте аналізувати, яким чином ці кошти надійдуть із державних підприємств або акціонерних підприємств до державного бюджету. Я хочу сказати, що ніяким чином вони не надійдуть, тому що ці підприємства мають дуже велику заборгованість, велику кредиторську заборгованість, є рішення судів, і фактично гроші від здачі підуть на погашення заборгованості.
Позиція комітету.
Позиція комітету дуже проста. Шановний мій дорогий колего, ви, як і інші народні депутати, які присутні в цьому залі, знаєте, що землю, яка знаходиться під актами постійного користування у всіх депешках, в тому числі Аграрної академії наук і в інших структурах, потребують прозорого, виключно прозорого методу їхньої оренди для здобуття прибутку нашої держави. Оскільки наша держава зараз потребує збагачення бюджету для того, щоб содержать нашу армію, яка зараз воює на передовій, яка захищає саме цю землю, про яку ви говорите, саме ці хлопці, які стоять на передовій і захищають українську землю, а ви зараз дисбалансуєте цей законопроект. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 196. Комітетом вона відхилена. Автори наполягають на її врахуванні. Прошу голосувати. [[13:44:17]] За-36 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Наступна правка номер 207, Тимошенко, Пузійчук. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Я звертаюся, колеги, в першу чергу до представника аграрного комітету і до вас, дуже хотілось, щоб була фахова дискусія у парламенті. Пане Чорноморов, от ви чуєте, що ви говорите, що метою діяльності аграрних підприємств буде здача державної землі в оренду. Ну, точно державі потрібні такі державні підприємства? Ви хочете сказати, що держава сама не може здавати землю в оренду і отримувати кошти в державний бюджет, вже починаючи з червня 23-го року. Для чого ви створюєте схему наповнення грошима незрозумілих підприємств? І якщо підприємство аграрне, воно повинно працювати в однакових ринкових умовах і платити оренду державі в незалежності від його форми власності. Дякую.
Дякуємо, Андрій Вікторович. Переходимо до голосування чи комітет буде. До голосування. Прошу голосувати. 207 поправка, комітетом відхилена, народного депутата Пузійчука, Тимошенко. Прошу голосувати. [[13:45:56]] За-41 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна – 215-а. Також відхилена. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Пане Артеме, ви зазначали про бюджет, про підтримку науки і все. Я маю до вас одне питання. Скажіть, будь ласка, в державному бюджеті передбачено 500 мільйонів гривень із державного бюджету на фінансування науки і 1,3 мільярда гривень за рахунок діяльності державних аграрних підприємств, які знаходяться у сфері управління Академії аграрних наук. У випадку, коли будуть забрані ці землі, як буде дофінансована наука, як науковці отримають зарплату? Що ви пропонуєте, можете пояснити? Як в цьому році буде оплачена електроенергія, оплачене тепло, виплачена зарплата, сплачені податки? Поясніть, як буде фінансувати наука.
Будь ласка, Артем.
Шановний, дорогий мій колега, хотів би зазначити, що наука так і буде фінансуватися з бюджету України. Тут стосується лише державних підприємств, які входять в Аграрну академію наук. От лише ті державні підприємства, які не перейдуть в наукові установи, от вони по цьому закону і відійдуть по праву суборенди, яку ми з вами обговорюємо. Як ми проголосували з вами бюджет стосовно фінансування Аграрної академії наук і науки в цілому, так воно і буде в 2023 році. Воно нічого не змінить. Дякую.
Прошу голосувати. 215 правка народного депутата Тимошенко, Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:48:01]] За-34 Рішення не прийнято. Правка номер 219 народного депутата Тимошенко, Пузійчука, комітетом відхилена. Андрій Вікторович Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Пане Артеме, дуже прикро, що ви даєте колегам не дуже достовірну інформацію. Наша наука, а саме Національна академія аграрних наук України, вона фінансується за рахунок державного бюджету і коштів спеціального фонду. Спецфонд наповнюється внаслідок діяльності аграрних підприємств, які знаходяться у сфері управління Національної академії аграрних наук України. І в нас відбудеться те, що наука в цьому році буде недофінансована. Тому моє питання дуже просте. Що буде: ви зареєструєте як суб’єкт законодавчої ініціативи зміни до бюджету і як монобільшість поведете зміни, і забезпечите фінансуванням науку? Як буде наука профінансована?
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 219, комітетом відхилену. Позиція комітету, Артем Олегович, будь ласка.
Шановний колега, я в останній раз входжу з вами в дискусію. Хочу сказати, що 219 правка ніякого відношення до вашого запитання взагалі не має. Ви просто шантажуєте парламент. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. 219 правка. [[13:49:52]] За-32 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 232 правка народних депутатів Пузійчука, Тимошенко, комітетом відхилена. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Пане Артеме, я вважаю, що все-таки є поняття парламентаризму, є місце парламентської дискусії і кожен депутат є представником українського народу в парламенті, і він представляє український народ в парламенті, тому ваші заяви, мабуть, вони є трішечки некоректними, і я маю право доносити свою позицію шляхом виступів, аргументувати цей законопроект. А вас я прошу все-таки вести фахову дискусію. От я задаю просте питання і в колег, вони хочуть теж зрозуміти, чому ви як представник аграрного комітету проти норми, щоб держава, не державні підприємства, а саме держава безпосередньо здавала землю в оренду і отримувала за це орендну плату. Дайте відповідь.
Артем Олегович. 232 правка.
Шановний колега, я вам вкотре ще раз відповідаю на ваше запитання і я як представник також народу України, і народ в цілому втомився, що ви завжди повторюєте одне і те саме по одній і тій самій тематиці. Держава і є стовідсотковим, стовідсотковим власником, про що ви і говорите. Це значить, що і держава отримує дохідну цю частину. Щиро вам вдячний.
Дякуємо. Прошу голосувати. 232 правка народного депутата Пузійчука, Тимошенко. Комітетом відхилена. [[13:52:08]] За-29 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 239 правка народного депутата Пузійчука та Тимошенко. Прошу, Андрій Вікторович.
Дякую, шановний головуючий. Артеме Олеговичу, скажіть, будь ласка, ви от маєте відповідь Фонду державного майна про те, що в їхньому управлінні є державні підприємства, які мають яку кількість землі станом на сьогоднішній день? Це перше питання. От ви розповідаєте, що держава, держава отримає. Яка кількість землі сьогодні в управлінні Фонду державного майна? А друге питання, розкажіть, що отримала держава в 21-му, в 20-му, можливо, в 22-му році, держава отримала, що отримала від діяльності цих підприємств. Розкажіть, ви ж кажете дуже красиві тези, що державні підприємства – це є держава. Що отримав державний бюджет? Є прибуток, розкажіть нам, а я вам розкажу, які результати діяльності державних підприємств під управлінням Фонду держмайна.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, 239 правка народного депутата Пузійчука, Тимошенко. Комітетом не врахована. Прошу голосувати. [[13:53:43]] За-30 Рішення не прийнято. 242 правка, будь ласка, народного депутата Тимошенко, Пузійчука відхилена.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, все-таки дуже хотілось би, пане доповідач, скажіть, будь ласка. Дивіться, закон про що? От про що цей закон? Забрати землю у академії аграрних наук, забрати землю у наших вищих учбових закладів, забрати землю у освіти і що зробити? Передати цю землю в управління Фонду державного майна. На сьогоднішній день в управлінні Фонду державного майна є підприємства, державні підприємства, з яким банком землі і яка ефективність управління цією землею Фондом державного майна та цими підприємствами? Що отримала держава? Будь ласка, поясніть. Чому ви мовчите? Не хочете розповідати за збитки?
Будь ласка, Артем Олегович.
Шановний колега, перш за все за збитки, я думаю, вам прийдеться говорити, оскільки ви входите. член тимчасової слідчої комісії стосовно використання земель аграрної академії наук, це по-перше. І ми вже як парламентарі ваш звіт або проголосуємо "за", або все ж таки вирішимо, що він недосконалий. А по-друге, хотів би сказати, що 90 відсотків цих земель, які знаходяться під актами постійного користування, використовуються в тіньову. І ні в якому разі, якщо самі власники цих земель, які підходять під цей закон, не здобудуть право як наукові установи і не подадуть до Кабінету Міністрів, то все ж таки Кабінет Міністрів може вирішити, що це наукові установи, і ні в якому разі цей закон не буде їх стосуватися. Дуже дякую.
Ставлю на голосування правку номер 242. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:56:08]] За-27 Рішення не прийнято. Артеме Олеговичу, правок у цьому законі достатньо. А скільки їх всього, ви як член комітету могли б сказати мені більш фахово. Далі, будь ласка, Андрій Вікторович. 246 правка, так само відхилена. Прошу.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, дуже вдячний доповідачу про те, що він говорить, що підприємства, які находяться у сфері управління Фонду державного майна, неефективні, про те, що представник комітету зазначає під мікрофон, стенограму, відеозапис, що землі на цих підприємствах обробляються у тіньовий спосіб. І у мене питання: а що змінить цей закон і що змінилося в цьому році? Нічого. І ви категорично проти! Пане доповідачу, я вам задаю в двадцятий раз одне просте питання. Поясніть, чому ви лобіюєте цей законопроект і чому ви проти, щоб держава здавала землю, а не ці підприємства? Ну, поясніть логіку!
Будете відповідати, Артеме Олеговичу?
Я в тридцятий раз відповім своєму колезі і я навіть процитую, що суть цієї правки в корні не те, що він каже. А ця правка 245-а є. або 246-а, вони всі однакові, які були подані, ряд поправок, які пропонують виключити із законопроекту норми щодо процедури проведення земельних торгів з набуття права суборенди земельних ділянок, які перебувають в оренді господарських товариств, сто відсотків акцій яких належать державі. Якщо мій колега хоче виключити цю правку, це значить, що він все ж таки наполягає на тому, що більшість земель не Фонду державного майна, а саме аграрної академії наук, які використовуються в тіньову, так і повинні залишатись, використовуватися в тіньову, а не повинні перейти державі як стовідсотковому акціонеру. Щиро вам дякую. І без аукціону.
Прошу голосувати. 246 правка народних депутатів Тимошенко і Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:58:47]] За-26 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 252 правка народних депутатів Тимошенко, Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу, Андрій Вікторович.
Дякую, шановний головуючий. Ви знаєте, в нас така дуже однобока дискусія. Фактично те, що я пропоную, це відхилити цей законопроект повністю, він не приймається в інтересах держави, він приймається в інтересах фактично сьогодні керівників певних державних підприємств, які будуть здавати цю землю в оренду. ой, в суборенду, вибачте. Держава повинна здавати в оренду землю, а не державні підприємства. Якщо ви візьмете, шановний доповідач, статути державних підприємств і ви почитаєте статути державних підприємств, у них немає мети діяльності здачі державної землі в оренду. Їхня мета – це господарська діяльність і вони або повинні нею займатися, або перестати існувати.
Будь ласка, Артем Олегович.
Шановний Олександр Сергійович, я щиро вам вдячний за те, що ви даєте мені слово для репліки. А я все ж таки хотів би зазначити для парламенту і для народу України, що кожну правку, який мій колега просить поставити на підтвердження, вони стосуються все одно того самого. Колега проти того, щоб був прозорий, виключно прозорий метод оренди землі с/г призначення і щоб все залишалось в тіні, і щоб все досі, як і зараз, відбувалось під покровом ночі, і кошти йшли не в державний бюджет, а в кишені, виключно в кишені якимось, вибачте, людям, які зараз сидять на цих державних підприємствах. А я зазначаю, що після цього закону стовідсотковим акціонером все ж таки буде держава. Дякую.
Дякуємо, Артем Олегович. Будь ласка, колеги, 252 правка, комітетом відхилена, народних депутатів Тимошенко, Пузійчука. Прошу голосувати. [[14:01:21]] За-29 Рішення не прийнято. 258 правка народних депутатів Тимошенко та Пузійчука. Будь ласка. Комітетом відхилена. Андрій Вікторович.
Дякую, шановний головуючий. Дуже прикро, що представники аграрного комітету от все-таки не чують, про що йде мова, і підмінюють поняття. Держава як власник землі повинна сама здавати оренду і щомісяця отримувати кошти до державного бюджету як сплату орендної плати. Те, що ви розповідаєте за суборенду, ви скажіть, Артем Олегович, ви ж знаєте як представник аграрного комітету, що суборенда не може бути більша ніж орендна плата. Ну, коли ви розповідаєте про те, що метою діяльності державних підприємств буде здача в суборенду, то у мене просте питання: а яка ціль їхньої діяльності, якщо вони будуть.
Переходимо до голосування. 258 правка народного депутата Тимошенко, Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:02:58]] За-34 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 260 правка народних депутатів Тимошенко, Пузійчука. Комітетом відхилена. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, в грудні 2020 року Рахунковою палатою було оприлюднено звіт про результаті аудиту ефективності здійснення Фондом державного майна України повноважень з управління майном державних підприємств, установ та організацій, що мають фінансові наслідки для державного бюджету. За результатами цього звіту і за результатами перевірки на державних підприємствах, установах і організаціях, які знаходяться у підпорядкуванні Фонду державного майна, було виявлено порушень, вдумайтесь в цифру, на 90 мільярдів гривень. Ви точно говорите про те, що Фонд державного майна є ефективним розпорядником державного майна?
Артем Олегович.
Шановний колега, я хотів би, користуючись можливістю, звернутись до народу України і до всіх тих, хто наразі дивиться нас, і хотів зазначити, що ви, я бачу, все ж таки за те, щоб всі землі с/г призначення, які знаходяться під актами постійного користування і знаходяться в державних підприємствах, так і продовжували використовуватись в тіньову і щоб держава не отримувала бюджет. А я все ж таки скажу від імені всього аграрного комітету, що ми як і стояли за прозорі, прозорі відносини держави і бізнесу, так і стоїмо, ми хочемо, щоб всі кошти зараз, коли йде повномасштабна війна, йшли в державний бюджет і щоб наша країна була цілісна і, саме головне, самозабезпечена своїми ж коштами за рахунок своїх земель. Я вам щиро вдячний, що ви на одній і тій самій правці говорите різні речі. Але суть від цього не змінюється.
Ставлю на голосування правку 260 народних депутатів Тимошенко та Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:05:44]] За-42 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Будь ласка, Руслан Олексійович.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, наступна, 264 поправка авторства Пузійчука. Будь ласка, пане Андрій.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, от скажіть, чи може хтось пояснити представнику аграрного комітету, що державний бюджет і державні підприємства – це різне. Да, це державні підприємства, які засновані на формі власності державної, але це різні речі. І те, що я пропоную, я пропоную, щоб державні підприємства сплачували орендну плату за державну землю, а не здавали державну землю в оренду. І, шановний представник аграрного комітету, послухайте, теоретично гіпотетично, можливо, колись держава отримає дивіденди від цих державних підприємств, але це не буде 2023 рік, і не факт, що буде і 2024 рік. А те, що я пропоную, це пропоную в прозорий спосіб.
264 поправка авторства Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:07:26]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна 266 поправка. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Руслан Олексійович, дивіться, я розумію, що у нас повна відсутність дискусії і йде маніпуляція представником аграрного комітету. Тому, дивіться, я що прошу, я прошу зараз поставити на підтвердження поправку 201, яка говорить про що, що на сьогоднішній день.
Пане Андрій! Пане Андрій, секундочку. Ми спочатку домовилися, ми спочатку проходимо по поправках, які на врахування. Тому що є дуже багато людей, які хочуть також поставити на підтвердження, вони мені дали. Ми зараз йдемо по своїх поправках. Тому, будь ласка, 266 поправка відповідно до вашого листа.
Руслан Олексійович, дякую. Я більше не наполягаю на поправках на врахуванні. Я ставлю поправку на підтвердження відповідного листа, який я вам надав. У вас є лист, який я вам надав. Я прошу поставити 201 поправку на підтвердження. Колеги, коли представник аграрного комітету розповідає про те, що цей закон буде створювати прозорі умови, він абсолютно не відповідає дійсності. Поясню чому і суть цієї поправки. Органи місцевого самоврядування повинні проводити аукціони, конкурси і передавати землю всього 20 гектарів, а державні підприємства будуть мати право проводити конкурси і здавати в оренду 200 гектарів. Тому я прошу поставити на підтвердження таку поправку, і норма повинна бути для всіх однакова. Дякую.
Дякую, пане Андрій. Але давайте, якщо можна, я все-таки спочатку вам давав по 266-й, ми проголосуємо її. Далі я хотів би запитати у вас. Ви більше не будете наполягати на своїх поправках на врахування, я правильно розумію, пане Андрій? Включіть, будь ласка, Пузійчуку, я хочу з ним переговорити.
Руслан Олексійович, я вже відповів, так.
Так. Друге. Скажіть, будь ласка, скільки поправок на врахування ви будете ставити?
Руслан Олексійович, давайте зараз проголосуємо 201 поправку, а далі я буду визначатися. У вас лист на всі поправки.
Ні, дивіться, в мене крім вашого листа є ще дуже багато інших, і ми не можемо сьогодні зробити ваш тільки один бенефіс. Тому я хотів пройти всі поправки ваші, і тоді у мене є інші колеги, які також хочуть поставити свої поправки. Тому, давайте, я спочатку проголосую 266 вашу. Потім я запитаю у колег, чи вони не проти, тому що ще хтось може хоче поставити свої. І тоді ми перейдемо до 201-ї вашої. Добре?
Ні. Руслан Олексійович, дивіться, я відмовився від того, щоб наполягати на врахуванні моїх поправок і я поставив на голосування 201 поправку. Тому прошу проголосувати 201 поправку, я по ній виступав, я її поставив на підтвердження.
Добре. Пане Андрій, я почув вас. Але спочатку я проголосую 266 поправку, а потім дам відповісти по 201 поправці колегам з комітету, і тоді ми будемо визначатись по ній. Поки 266 поправка. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:11:04]] За-45 Рішення не прийнято. Зараз 201 поправка. Ви по ній виступили. Зараз я її знайду, одну секундочку. 201-а, це авторства Кучера. Правильно, авторства Кучера. Будь ласка, яка позиція комітету по 201 поправці Кучера? Позиція комітету по 201 поправці. Обґрунтуйте її, вона врахована вами, але.
Ця правка пропонує збільшити в 10 разів розмір земельної ділянки, яка передається на земельних торгах в оренду постійним користувачам. Хотів би зазначити, що коли ми приймали законопроект про ринок землі, тоді була зазначена правка, що не більше 20 гектарів може бути ділянка. Зараз ми її збільшуємо в 10 разів. Комітетом ця правка була підтримана, але все ж таки, як наполягає мій колега, що він хоче поставити її на підтвердження. Тому, шановні друзі, вирішуйте самі, ми збільшуємо земельну ділянку в 10 разів, з 20 до 200. Дякую.
Дякую. Пане Андрій, ви почули відповідь. Шановні колеги, 201 поправка народного депутата Кучера. Комітетом вона врахована. Водночас народний депутат Пузійчук просить, щоб поставити її на підтвердження таку позицію комітету, позицію комітету ви почули. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[14:12:53]] За-170 Рішення не прийнято. Поправка відхилена. Все. Ви завершили свої поправки, пане Андрію, дякую. Шановні колеги. Дякую. До голосування, секундочку, я запитаю, в нас ще є інші колеги народні депутати, якщо ви не проти, я запитаю в них, чи вони. Я розумію, ми сьогодні слухали вас. Шановні колеги народні депутати, хтось ще буде? Олексій Мовчан, будь ласка, яка поправка, номер одразу називайте.
Доброго дня, шановні колеги! Поправка 591 Артема Чорноморова, я хочу її поставити на підтвердження. Вона стосується контрольної функції аграрного комітету за приватизацією. Це є природньою функцією Комітету економічного розвитку, вона передбачена в Законі про приватизацію в статті 9. Я вважаю, що це не дуже чесно по відношенню до колег забирати контрольну функцію за приватизацією. Прошу залишити. прошу відхилити цю поправку і не підтримувати її. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету, Артем.
Шановні друзі, шановні колеги і члени парламенту! Я хотів би в чіткості пояснити мою правку, тому що я вважаю особисто, що монополія на контроль, а саме парламентський контроль, не може бути виключно в Комітеті економічної політики. Моя правка говорить про те, що якщо земельна ділянка, яка входить у державне підприємство, знаходиться також на мажоритарному окрузі того народного депутата, він входить у комісію, яка має дорадчий голос по відношенню до цього державного підприємства, і ми з вами насамперед, які поправки каже мій колега, в 2020 році проголосувати за надання їм цієї функції. Тому я цією правкою лише хочу змінити монополію на те, щоб приймати участь в парламентському контролі на саме виключно приватизаційних певних діях. Дякую.
Шановні колеги, 591 поправка авторства Чорноморова. Комітетом вона врахована, водночас народний депутат Мовчан просить поставити на підтвердження таке рішення комітету. Ставлю 591 поправку. Прошу голосувати. [[14:15:41]] За-146 Рішення не прийнято. Разумков Дмитро Олександрович. Номер поправки називайте. Шановні колеги, я так думаю, що скоро будемо голосувати. Будь ласка, Дмитро Олександрович.
Дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, аналогічна ситуація, про яку тільки що казав пан Мовчан. Це правки 555-а Чорноморова і 556-а Богданця. Вони також передають повноваження комітету, які не визначені ні Верховною Радою, ні Конституцією, ні Регламентом Верховної Ради України. Аналогічні правки тій, що тільки що була відхилена залом. Пропоную поставити їх по черзі і не підтримувати. Дякую.
Позиція комітету. Будь ласка, Артем. 555-а, 556-а, правильно, Дмитре Олександровичу?
Дані правки були прийняті комітетом з урахуванням того, що кожен мажоритарний депутат, який має відношення до округу, має саме почути виборців цього округу. І державні підприємства, які знаходяться, це не лише ДП, це села, які знаходяться в орбіті відносин з цим ДП. Люди працюють на цих державних підприємствах. І я вважаю, і члени аграрного комітету вважають, що треба почути людей, які за те, щоб передавались в оренду ці землі і державне підприємство переходило з наукової установи або навпаки. Тому ці правки дуже доречні в цьому законопроекті. Прошу вас підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я почергово поставлю ці поправки. 555 поправка авторства Чорноморова вона врахована комітетом. Водночас народний депутат Разумков просить поставити таке рішення комітету на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. 555-а, будь ласка. [[14:17:44]] За-181 Рішення не прийнято. І 556 поправка, аналогічно аргументацію почули ви, авторства Богданця народного депутата. Разумков просить поставити таке рішення враховане комітетом на підтвердження Верховній Раді. Тому ставлю цю поправку на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. 556 поправка. [[14:18:23]] За-189 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, переходимо до прийняття рішення щодо цього законопроекту. Готові голосувати, шановні колеги? Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення ефективності використання земель фізичними особами та суб’єктами державного сектору економіки (реєстраційний номер законопроекту 7588). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[14:19:35]] За-210 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію відправити цей законопроект на повторне друге читання. Прошу народних депутатів голосувати. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:20:02]] За-235 Рішення прийнято. Закон відправлений на повторне друге читання. Шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект, дякую, 8312 – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України. По фракціях покажіть. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення правового регулювання питань, пов’язаних із здійсненням заходів правового режиму воєнного стану. Шановні колеги, хто буде з колег? Будь ласка, хто буде? Я зрозумів. Тоді Власенко Сергій Володимирович, будь ласка. Номер поправки і тоді голосуємо.
Дякую, пане Голово. 12 поправка, 12 поправка. Колеги, насправді цей закон, цей закон, ви знаєте, цей закон про явку з повинною. Тобто, забравши пакети акцій і корпоративні права як військове майно, ви сьогодні робите спробу заднім числом це легалізувати. Але я би хотів сказати про інше. Насправді забирання такого майна в державу, воно повинно приносити державі користь. Що відбувається сьогодні, припустимо, в Укрнафті? Перше, що зробив новий менеджмент, призначений державою, він поставив собі зарплату, увага, 3 мільйони гривень в місяць, це перше. І друге, що зробили, менеджмент Укрнафти відмовився передавати газ і бензин Збройним Силам і населенню за собівартістю, вони сказали: "Ми будемо продавати за комерційною ціною все, будемо передавати в так званий ринок". Тому мова йде про те, що якщо вже.
Будь ласка, шановні колеги, 12 поправка Власенка. Комітетом вона відхилена. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:22:15]] За-139 Рішення не прийнято. У вас все, Сергій Володимирович, так? Будь ласка, Михайло Михайлович. Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович. Номер поправки.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, насправді.
Номер поправки, Михайло Михайлович.
Дві поправки, це 15-а і поправка 54.
Дякую.
Шановні колеги, якщо можна.
Спочатку зробіть.
Спочатку, так. Насправді потрібно удосконалювати управління майном, яке вилучається під час воєнного стану на користь Міністерству оборони, тобто в цілому держави. Але той підхід, який запропонований цим законопроектом, викликає певний подив. І він має ознаки неповністю. неоднозначності. Ми, наприклад, не можемо зрозуміти, як після того, як було проведено механізм вилучення попередніх власників, наприклад, Кременчуцького саме автозаводу КрАЗ і після того підприємство майже зупинило своє виробництво. Слід більш якісно готуватись до проведення таких заходів, адже ці підприємства майже половину.
Шановні колеги, поправка 15 народного депутата Цимбалюка. Вона відхилена комітетом. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:24:13]] За-126 Рішення не прийнято. Михайло Михайлович, можемо одразу наступну чи дати хвилину вам ще виступити? Будь ласка, Михайло Михайлович, хвилина.
Шановні колеги, Михайло Цимбалюк, "Батьківщина" Продовження теми. Поправка номер 54. Мова іде про оцінку майна, що підлягає примусовому відсудженню згідно проекту цього закону. Необхідний аналіз значного обсягу даних, доступ до документів, які не були надані суб’єкту оціночної діяльності. Оцінка такого майна проводиться не пізніше ніж у 30-денний строк з дня складання акта. У такому випадку вартість майна визначається суб’єктом оціночної діяльності саме на дату складання такого акта. Шановні колеги, коли мова йде про корпоративні права, тут не слід поспішати, щоб це не виглядало як націоналізація майна. Законопроект потрібний, але в такому вигляді, як запропонований, він викликає сумнів. Прошу підтримати правку.
54 поправка Цимбалюка Михайла Михайловича. Вона відхилена комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[14:25:44]] За-105 Рішення не прийнято. Шановні колеги, зараз ще Разумков. Будь ласка, 2 хвилини замість семи поправок, правильно? І голосуємо одну з них. Будь ласка, Дмитре Олександровичу.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, уряд свого часу скасував. прийняв рішення про скасування 30 тисяч премії нашим з вами захисникам. По-перше, це суперечить Конституції. Тому що стаття 22 Основного закону нашої держави забороняє звужувати права і свободи, тим більше права і свободи наших захисників. Тому, якщо хочемо додавати і додатково стимулювати тих, хто воює у самому пеклі, на нулі, давайте шукати ресурси, а не робити це рахунок інших наших оборонців. По-друге, коли починалася повномасштабна агресія, багато хто з колег, у тому числі і з монобільшості, до їх честі треба сказати, задавали питання уряду: ви розумієте, що нам потрібно вистачити того, що ми обіцяємо військовим, до кінця війни? Відповідь була однозначна: так, нам вистачить. Тому нам треба відповідати за свої слова та за свої слова і дії. Якщо це не може зробити уряд, це повинна зробити Верховна Рада України. Правка повертає доплату в 30 тисяч нашим оборонцям за рахунок обмеження максимальних зарплат для чиновників. Бо це несправедливо, коли хтось отримує по декілька сотень тисяч або по декілька мільйонів, коли солдати, які нас захищають, в них забирають те, на що вони дійсно заслуговують, точно більше ніж хтось інший в цій державі. І не треба говорити, що військові підтримують це рішення. Наші. я не зустрічав жодної людини, яка б раділа тому, щоб в її родини забрали додаткові кошти, за які вона сьогодні живе, поки батько або мати захищає нашу державу на фронті. Зараз, голосуючи, кожен визначиться чи він підтримує наших захисників, чи він підтримує високі зарплати чиновників. Дякую.
Дмитро Олександрович, непогано, щоб ви номер правки назвали ще.
48-а, Руслан Олексійович.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, дану поправку ми відхилили, оскільки правка повністю до слова повторюється в іншому законопроекті, який є окремий, який зараз розглядається в комітеті, який вносить зміни до зовсім іншого законопроекту – це про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей. Це визначено також Законом "Про оборону України". Тому всіх бажаючих, Дмитро Олександрович, також вас запрошую до робочої групи, яка працює і постійно зустрічається з військовими, з Мінфіном, також врегулювати це питання. Дякую.
Будь ласка, 48 поправка авторства Разумкова, вона комітетом відхилена. Автор просить поставити її на врахування. Прошу голосувати. [[14:29:07]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до прийняття закону в цілому. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення правового регулювання питань, пов’язаних із здійсненням заходів правового режиму воєнного стану (реєстраційний номер законопроекту 8312). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:30:05]] За-277 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Йдемо далі, шановні колеги. Я перепрошую, у мене лист, перерва із заміною на виступ. Правильно, Юлія Володимирівна? Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко. Це фракції "Батьківщина" і "Довіра". Будь ласка, Юлія Володимирівна.
В першу чергу хочу подякувати всім, хто не проголосував Закон про землю 7588 "У". Я думаю, що якраз ці депутати, справжні народні депутати, зберегли 4 мільйони гектарів землі для потреб, національних потреб, аграрних потреб країни, в тому числі і для науки. Тепер 8312. Дорогі друзі, я хотіла би, щоб ми розбиралися, за що ми голосуємо. 8312, який ви щойно проголосували "за". Я хочу тут сказати, що фракція "Батьківщина" проголосувала за 30 тисяч гривень для військових, але за цей закон ми проголосувати не можемо. Я вам поясню чому. Справа в тому, що у нас існує частина три статті 8 Закону України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану". Про що йде мова? Є закон, який дозволяє під час воєнного стану, під час війни конфісковувати ту приватну власність або будь-яку іншу власність, яка потрібна для Міністерства оборони, для захисту країни. Що зробили? Під прикриттям цього закону конфіскували акції підприємств, які, в принципі, нічого спільного не мають до оборони країни. І тепер, якщо ви цей закон просто проголосували, це стає універсальною нормою, тобто тепер можна конфісковувати не те, що потрібно армії для оборони країни, а просто те, що сподобалося. Я хочу запитати, як ви після цього хочете інвестицій дочекатися. Це є перше. Друге. Конфіскували Укрнафту, ви знаєте, і, можливо, це потрібно було би для потреб оборони, тому що там виробляються в тому числі і нафтопродукти, видобувається нафта. Але знаєте, в підсумку що? Після такої конфіскації продають нафтопродукти абсолютно по тій самій ринковій ціні, а не по ціні собівартості плюс розумна рентабельність. І крім того, встановили заробітні плати керівництву Укрнафти: 3,5 мільйона керівнику і по декілька мільйонів всім заступникам. Я хочу запитати, навіщо цей закон ми зараз в такому вигляді проголосували. Фракція буде зупиняти постановою цей закон і просити на повторне друге читання.
Шановні колеги. Шановні колеги, наступний законопроект 9079, це проект Закону про державні резерви. Одну секундочку. У нас не перерва, у нас перерва із заміною на виступ. Була перерва із заміною на виступ, виступили. Шановні колеги, 9079: проект Закону про державні резерви. Я прошу зайняти місця, ми голосуємо за включення до порядку денного. Будь ласка, я прошу народних депутатів проголосувати це питання. Голосуємо за включення до порядку денного 9079. [[14:34:44]] За-239 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:35:05]] За-244 Рішення прийнято. Шановні колеги, будь ласка, я запрошую до доповіді заступника міністра економіки України Фоменка Ігоря Олександровича.
Шановний Голово, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про державні резерви. Впровадження проекту закону та суттєвих змін обумовлено неефективністю механізму управління запасами матеріальних цінностей. Підтвердженням цьому є, зокрема, численні кримінальні провадження, а також значні втрати держбюджету. Проектом закону передбачено перехід від застарілої радянської системи зберігання до сучасних механізмів формування та зберігання запасів державних резервів, які базуються на європейському досвіді у цій сфері. Законопроект передбачає удосконалення таких аспектів функціонування державного резерву: оновлення принципів та напрямів формування номенклатури матеріальних цінностей продовольчої, медичної, технічної, сировинної, енергетичної; закріплення поняття резервування матеріальних цінностей і державного матеріального резерву, порядку та критеріїв відбору резервантів; розмежування державного матеріального резерву та мобілізаційного резерву, а також пропонується чітке визначення балансоутримувачів таких резервів; удосконалення порядку проведення освіження матеріальних цінностей; у разі необхідності передбачена можливість зберігання матеріальних цінностей і державних резервів на території інших країн; надання повноважень новоутвореному органу щодо застосування фінансових санкцій та можливостей здійснення державного нагляду (контролю), а також посилення відповідальності суб’єктів господарювання, які зберігають матеріальні цінності державних резервів; звільнення центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику в сфері державних резервів, від сплати судового збору; створення захищеної автоматизованої системи даних, відповідно до якої буде здійснюватися облік, пошук, узагальнення, зберігання та захист інформації щодо матеріальних цінностей державних резервів. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається голові підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Кицаку Богдану Вікторовичу. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 5 квітня 2023 року розглянув законопроект 9079 про державні резерви України. Всі ми з вами знайомі із ситуацією, коли по всій території України на території державних підприємств чи то там аграрні, чи то там якісь нафтові підпорядкування зникають певні ресурси і відповідь потім під час там кримінальних розслідувань або інших інстанцій, ми доходимо висновку, що там або миші з’їли, або щось протекло, або десь там випарувалося і так далі. Тому для того, щоб таких ситуацій не було, потрібно повністю провести реформування державних резервів і систему взагалі зберігання і державного резервування цінних ресурсів. Тому що під час повномасштабного вторгнення Російської Федерації у нас виникла вкрай негативна ситуація, коли ми не змогли забезпечити критичну наявність певних ресурсів у різних галузях. Тому даним законопроектом пропонується розмежувати державний матеріальний резерв та мобілізаційний резерв. Ми передбачаємо оновлені принципи формування номенклатури матеріальних цінностей. Ми пропонуємо законодавчо закріпити поняття резервування порядку та критерію відборів резервантів. Також ми передбачаємо можливість, щоб на території інших країн зберігати певні види матеріальних цінностей, такі як, наприклад, нафторесурси. Також ми запроваджуємо штрафні санкції, які нададуть змогу посилити відповідальність та дозволити дисциплінувати суб’єкти господарювання. У той же час Головне науково-експертне управління винесло ряд зауважень, які потрібно буде до другого читання суттєво доопрацювати і шляхом правок внести. Тому за результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу і запустити 116 статтю.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається Короленко Валентині Юріївні, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу передати слово Дирдіну.
Будь ласка, Максим Дирдін.
Доброго дня всім! Шановні колеги, я закликаю вас підтримати в першому читанні даний законопроект, тому що він важливий цей законопроект, прийняти його в першому читанні. Перший момент. Він дозволить зменшити ті корупційні ризики в державному резерві, які є зараз, які були весь цей час. Як приклад, були мої звернення чисельні з цієї трибуни щодо забезпечення законності по таким підприємствам, як хлібна база №76, Миколаївська область. Але я ще закликаю, колеги, і колег по парламенту, щоби ми в таких законопроектах не вписували щодо скасування судового збору по всім законопроектам. Будь ласка, врахуйте це в майбутньому, і Кабмін, і профільні комітети. Дякую за увагу. І підтримаємо цей законопроект в першому читанні.
Будь ласка, Кубів Іван Степанович, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, шановні колеги! Цей законопроект, дійсно, є потрібний. Цей законопроект тягне за собою зміни, які ми повинні провести, і сьогодні обговорюючи, і між першим і другим читанням. Цей проект реалізовує державну політику за останні фактично вісім років у сфері державних резервів, перевірки наявності матеріальних цінностей і державних резервів. Разом з тим, розмежовує державний матеріальний резерв і мобілізаційний резерв, балансоутримувачі, повноваження центрального органу влади. Потрібно, я говорив це на засіданні комітету, що потрібно відповідно врахувати застереження, зауваження ГНЕУ, передбачити реальні механізми зберігання палива на території країн Європи і запровадити відповідний варіант і процедуру. Редакційно невдалими виглядає багато позицій по Єдиному державному реєстру, по відповідальному зберіганню, державні резерви і зберігання, оскільки ці повноваження і ці наголоси зроблені не в ефективному акценті і в проекті не наведено чітких критеріїв розмежування державного матеріального резерву і мобілізаційного резерву. Разом з тим, хочу сказати, що зберігачами і резервантами не можуть бути іноземні об’єкти, суб’єкти господарювання, в яких є частка держави, визнаною Верховною Радою як держава-агресор і держава-окупант. Тут потрібно врахувати законодавчі акти, включені в FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів. І наостанок, не може працювати державний і матеріальний резерв і новий Закон про державні резерви. Дякую.
Будь ласка, слово надається народній депутатці Славицькій Антоніні Керимівні, депутатська група "Відновлення України".
Прошу передати слово Шевченку Євгенію Володимировичу.
Будь ласка, Євген Володимирович Шевченко.
Шановні колеги, доброго дня! Євгеній Шевченко, "Відновлення України". Шановний пан заступник міністра Фоменко Ігор Олександрович, скажу відверто колегам, ми на економічному комітеті цей законопроект розглядали, заплющивши очі, тому що він має дуже багато недоліків і ризиків. Ми його прийняли, сподіваючись на те, що ви нам обіцяли до другого читання його змінити. По-перше, ви нам обіцяли і депутатам народним дати фінансово-економічний розрахунок, який враховує перехідні остатки. Ви навіть цього не зробили, тому що як подивишся на розрахунки, таке враження, що закладають 9 мільярдів, на наступний рік їх просто крадуть і нічого не переходить, такого бути не може. По-друге, ви пам’ятаєте, що ми говорили з вами з приводу того, чому в цьому законі СБУ проходить? Ми взагалі боролися, щоб СБУ економікою не займалося, ви знову закладаєте. По-перше, це з точки зору юридичної неправильно. Функціонування СБУ проводиться іншими законами, а не законами економічними. Ви нам це все обіцяли змінити до другого читання. Тому я закликаю колег підтримати законопроект. Група "Відновлення України" буде підтримувати, але з поправкою на те, що ви свої зобов’язання, які взяли перед депутатами в економічному комітеті, виконаєте. Дякуємо.
Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, і після цього голосуємо за закон в цілому.
Соболєв, "Батьківщина". Прокиньтесь, друзі. Про що цей законопроект і що ми чекали від Міністерства економіки? Перше: щоб всі закупки в державний або мобілізаційний резерв відбувалися у виробника, а не посередника. Ви бачите цю норму в цьому законі? Немає. Що друге ми чекали від цього законопроекту? Щоб негайно був наведений порядок стосовно контролю. Що ми отримаємо замість цього? Десятки, якщо не сотні, суб’єктів, які будуть зберігати на своїй території. І далі хто це буде контролювати, я хочу побачити? От мій колега Кубів запропонував норму, якої чомусь немає в цьому законопроекті на перше читання: про те, що це не може бути країна-агресор. А якщо це підприємство, яке знаходиться на території Європейського Союзу, на яке накладені санкції, тому що воно співпрацює з країно-агресором, таке підприємство може зберігати? Такого ви взагалі не знайдете. На мій погляд, це законопроект абсолютно недолугий. Ті, хто кажуть, що його можна виправити до другого читання, це неможливо. Тут треба встановлювати норми, які абсолютно по-іншому будуть врегульовані. Саме тому велика пропозиція. Вивчіть досвід країни Румунія, яка повірила під час Першої світової війни Росії і передала свій золотовалютний запас. Більше ста років вони судяться за це і не можуть це забрати. З ким буде судитися наш уряд, я не знаю. Ми за це голосувати не будемо. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили. Будь ласка, Юлія Клименко. І після цього голосуємо, шановні колеги. Тільки голосуємо, я перепрошую, я сказав – в цілому, не в цілому – за основу. Перепрошую.
Шановні колеги, законопроект. державний резерв давно вже підлягає реформуванню, і законопроект потрібний. Він недосконалий, його треба доробляти до другого читання, але він. його можна голосувати в першому читанні. Хочу звернути вашу увагу, що питання державного резерву входить до 20 найбільших корупційних схем в Україні. Через нього промиваються не мільйони, через нього промиваються десятки мільярдів щороку через паливо, зерно, щурів і всього іншого. Тому закликаю відповідний комітет не тільки подавати правки і виправляти його до другого читання, а провести нормальний аудит і заслухати державний резерв. Де ділися наші резерви на початок війни? Чому ми ввійшли без зерна, без палива, без ліків, без протигазів і все, що повинно бути в державному резерві? Державний резерв виявився пустим на момент повномасштабної війни, хоча війна йде з 14-го року. Будь ласка, проведіть слухання.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Переходимо до голосування. Прошу, займіть місця. Шановні колеги, переходимо до голосування, займіть місця. Я ставлю пропозицію, ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про державні резерви (реєстраційний номер 9079). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[14:49:34]] За-268 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Йдемо далі. Далі у нас, ми домовлялися, процедурне рішення 9165 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" щодо використання коштів державного фонду регіонального розвитку. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії – 9165. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:50:13]] За-283 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити законопроект невідкладним та скоротити строки внесення альтеративних законопроектів наполовину. Це що стосується законопроекту 9165. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:50:43]] За-281 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект 9046 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про повну загальну середню освіту" щодо обов’язкових результатів навчання. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:51:18]] За-310 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:51:39]] За-268 Рішення прийнято. Будь ласка, два – за, два – проти одразу чи можемо без обговорення? Давайте, Артур Володимирович, 2 хвилини. Ну, тут ще будуть фракції. Все, добре, тоді: два – за, два – проти. Будь ласка, Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос".
Прошу передати слово Наталії Піпі.
Наталія Піпа, будь ласка.
Дорогі українці, шановні колеги, законопроект дуже запрошую всіх підтримати. Цей законопроект про те, що кожен наш випускник буде здавати чотири предмети в 11 класі, а також ДПА в 4-му і в 9-му. Пояснюю. Це буде. На сьогодні є обов’язковими мова і математика, також додається історія України, бо кожен в цій державі, на жаль, відчув, наскільки велика проблема, що ми не знали і ще дехто досі не знає добре своєї історії і не розуміє, наскільки унікальна і сильна, і давня держава Україна. Тому це те, що буде, настало обов’язковим предметом. І також буде обов’язково здача предмету з іноземної мови, окрім мови держави-агресора. Тому це те, що нас як країну, яка готується до вступу в Європейський Союз і також, яка давно заявила свій рух в НАТО, буде нас приближати в глобальний світ і дасть нам можливість бути конкурентноздатними гравцями на міжнародному ринку і праці, і економіки. Це буде здавати. До другого читання є ідея підправити, щоб в ДПА в 4-му класі не була включена історія України, адже в початковій школі такого предмету нема. На це вже є підтримка фактично більшості фракцій. І я вітаю, що таке рішення є. Дуже важливо, щоб ми його імплементували так, щоб наші діти встигали і вчитися в цих надзвичайно складних умовах, і мати все-таки дитинство. Ми маємо дискутувати не, чи приймати цей законопроект, а як приймати, щоб наші діти мали сильне ментальне здоров’я, добрі знання і навики. Дякую.
Будь ласка, Нестеренко. Я так розумію, Бужанському? Будь ласка, Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, це чудово, що історію додали до обов’язкової державної підсумкової атестації. Але погано, що поки ще не вигадана машина часу. І коли діти вже отримують вимогу здавати підсумкову атестацію іспит з історії в четвертому класі, а викладають її лише з п’ятого, то буде дуже складно пояснити батькам, яким чином ми це проґавили в першому читанні і навіщо нам це виправляти перед другим. Я не бачу тут жодних складнощів з тим, щоб повернути на повторне перше, зробити так, як потрібно, і потім вже приймати. Бо це, дійсно, технічна помилка, але виглядати ми будемо погано. Я це підтримувати не буду. Вибачте.
Будь ласка, слово надається Іоновій Марії Миколаївні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". В’ятрович, я так розумію.
Прошу В’ятровичу.
Будь ласка, Володимире Михайловичу.
Шановні колеги, цей законопроект покликаний вирішити дві серйозні проблеми, спричинені керівництвом Міністерства освіти в часи Шкарлета. По-перше, повернути в українські школи повноцінну державну підсумкову атестацію, яка була скасована три роки тому під приводом СOVID, і так і досі не відновлена. Сподіваюся, сьогодні і МОН, і освітній комітет, і більшість у цьому залі усвідомлюють, що вже з 2024 року ДПА має бути повернуто в українські школи. По-друге, для мене як для співавтора цього законопроекту дуже важливо, що він передбачає складання кожним учнем ДПА з історії України. Бо теперішня ситуація, коли історію викинуто як обов’язковий предмет з мультитесту, а окремого ДПА не існує взагалі, є неприйнятною. Нинішня війна є в першу чергу війною за ідентичність, тому іспит з історії України – це не просто оцінка шкільних знань, але і свого роду іспит на громадянство, які не можуть бути факультативними. "Європейська солідарність" підтримує цей законопроект в першому читанні. Так, поправимо ці помилки, які, на жаль, закралися в цей проект, не бачу в цьому великої проблеми. Ми сподіваємося, що цей законопроект стане одним із кроків до системних змін в освіті після тієї трирічної деградації, яку спричинила більшість в цьому залі, натиснувши 226 кнопки за міністра Шкарлета. Дякую за увагу.
Будь ласка, Кириленко Іван Григорович. Будь ласка, фракція "Батьківщина".
Шановний пане Голово, шановні колеги, безумовно, вагомість цього закону не лише в удосконаленні освітнього процесу, на наш погляд, не менш важливим є і політико-виховний аспект. Історія рідної країни, Батьківщини – це початок формування світогляду, світогляду патріота, сильної і переконливої людини, яка цінності ставить вище за ціну, духовне багатство вище матеріальних вигод. Саме на цінностях будувала своє нинішнє сьогодення понад п’ять століть цивілізована Європа. Ми, безумовно, є де-факто членами цієї великої сім’ї і платимо, і свідчимо це найвищою ціною – ціною життів наших кращих синів і дочок. Нинішня страшна війна, яка за масштабами вже перевершує Другу світову війну, це не лише священна визвольна війна українського народу проти чуми ХХІ століття рашизму – це ще і війна світоглядів, світогляду цивілізованого світу і середньовічного "русского мира". В цій війні і ми, українці, і наші союзники, а це десятки країн, обов’язково переможемо. Запорука тому – неймовірна мужність і патріотизм наших героїв, Збройних Сил, стійкість і рішучість українського народу, потужна підтримка друзів. І тут нам дуже важливо закріпити у своїй виховній роботі психологію патріотів-переможців і робити це треба, як казав класик, з юних літ пишатися своєю героїчною історією і в першу чергу бути гідним подвигу і слави батьків. Для цього і треба вивчати історію. Ми голосуємо однозначно "за". До другого читання треба доопрацювати з урахуванням окремих дріб’язкових зауважень. "За" голосуємо, друзі!
Будь ласка, Бакунець ще, і після цього голосуємо. Будь ласка, Павло Андрійович.
Звичайно, що історію свого народу повинен знати кожен. Сьогодні, коли наші найвідважніші виборюють перемогу на фронтах, ми з вами бачимо, як через малі знання з історії можна було маніпулювати думками різних людей в різних сферах. Тому історія – це те, що повинен знати кожен українець. Вона, власне, зцементує нашу націю, вона дасть можливість в майбутньому згуртованим українцям ніколи в житті не дозволити комусь з боку промивати їхні мізки. Тому закликаю зал підтримати цей законопроект, аби кожен молодий українець знав історію і складав з неї іспит. Дякую.
Шановні колеги, дякую. Ми завершили це обговорення. Переходимо до прийняття рішення. Шановні друзі, прошу приготуватися. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про повну загальну середню освіту" щодо обов’язкових результатів навчання (реєстраційний номер законопроекту 9046). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:01:11]] За-303 Рішення прийнято. Наступне, шановні колеги. Законопроект 9061, 9062. Ми домовились так, що є згода прийняти за основу і в цілому. Обговорюємо перший. Другий не обговорюємо, одразу голосуємо. Домовились, колеги? Тоді я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії законопроекти, давайте одразу включимо 9061, 9062. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:01:54]] За-312 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду 9061, це проект Закону про внесення змін до підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання/ввезення товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:02:33]] За-282 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти одразу, да? Давайте запишіться: два – за, два – проти, і будемо переходити до голосування потім. Будь ласка, слово надається народному депутату Задорожному Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Гетманцеву.
Будь ласка, Данило Олександрович Гетманцев.
Дякую. Шановні колеги, дуже важливі два законопроекти, які пов’язані між собою. Про що ці законопроекти? Ці законопроекти про те, аби урівняти податковий статус тих товарів військового призначення, які виробляються в межах митної території України з тими товарами, які імпортуються на митну територію України. Сьогодні другі товари звільнені від ПДВ при ввезенні на митну територію України, а якщо вони ж виготовляються нашими товаровиробниками, вони фактично обкладаються ПДВ, бо всі комплектуючі йдуть з ПДВ. І в той час, коли ми з вами повинні підтримати вітчизняну промисловість, оборонно-промисловий комплекс, ми фактично його ставимо у нерівне становище з іноземцями. Власне, на усунення цього недоліку і спрямований законопроект. Крім цього, ми надаємо цим законопроектом пільгу на товари, на програмне забезпечення, яке постачається для нужд оборони. Не тільки на товари, а і на програмне забезпечення, це також дуже важливо. І, крім цього, ми також звільняємо від будь-яких податків ті товари військового призначення, які переміщуються через митний кордон України в режимі переробки, тобто коли наша військова техніка постачається за межі митної території України для ремонту і повертається потім назад. Законопроекти дуже потрібні, законопроекти дуже потрібні військовим, законопроекти дуже потрібні нашому оборонно-промисловому комплексу. Ми в комітеті їх дуже глибоко проаналізували і підготували для того, аби вони набули чинності. Тому я прошу залу підтримати ці законопроекти і за основу, і в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Кубів Степан Іванович, фракція "Європейська солідарність".
Пане Голово, слово прошу передати Ніні Петрівні Южаніній. Дякую.
Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, може я когось здивую, але протягом більше року, як Міністерство оборони подає свої ініціативи, їх було щонайменше п’ять уже спроб, і до Міністерства фінансів, і до мене особисто, бачила і до інших народних депутатів колег, але ці ініціативи навіть не розглядалися. Тому я насправді дякую ініціативі народного депутата, який обійшов все своїми ніжками і довів, що ці норми вкрай потрібні для того, щоби наша обороноздатність хоча би зараз якось мала процес становлення. Тому дивує, що дуже часто чомусь самі собі не вірите. Ще раз повторюю, більше року пройшло для того, щоби чергову спробу Міноборони розширити, перелік товарів, які їм потрібні, перелік пільг, які потрібні для обороноздатності, ми тут розглядали в залі. На жаль, повинна вам констатувати, що уже Міністерство оборони мало декілька спроб подати на розгляд Кабінету Міністрів для затвердження перелік товарів і послуг, які надаються комерційними організаціями для того, щоб ці кошти і вартість цих товарів потім за результатами річної звітності не обкладалися податком на прибуток 18 відсотків. Ви думаєте, цю норму прийняли? Ні. Вже платники податків подали декларації за 2022 рік, а віз і нині там. Тобто люди, які добровільно надають допомогу Збройним Силам України і іншим формуванням, з цієї допомоги, якщо вона сягає понад 4 відсотки від оподаткованого прибутку за попередній рік, мають заплатити податки. Отак ви працюєте. Тому замість другорядних законів треба було вже розглядати цей і інший давно тут.
Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні народні депутати, насправді, виникає логічне запитання: чому так пізно. Але кажуть: краще пізно, ніж ніколи. Але, справді, система Укроборонпрому, взагалі оборонний комплекс нашої держави, який потребує комплектуючих і не просто пересуває їх через митні кордони, сьогодні потребує і підтримки держави. І це дуже важливо, що такий законопроект сьогодні розглядається в сесійній залі. Фракція "Батьківщина" на своєму засіданні розглядала деякі нюанси, які є в цьому законопроекті і, на жаль, не вдалося їх забрати до цього розгляду. Але ми не будемо блокувати, і вважаємо, що слід ухвалити в першому читанні і в цілому для того, щоб допомагати сьогодні оборонному сектору постачати через митний кордон України ті товари, послуги, програмне забезпечення, які сьогодні потрібно для оборони. Також дуже важливо, що цей законопроект підтримує нашого українського виробника, бо саме останній рік широкомасштабної агресії, дев’ятилітньої війни, говорить про те, що саме вітчизняне виробництво може бути розширене в таких екстремальних умовах як війна. Через те голосуємо за основу і в цілому, і допомагаємо Збройним Силам України. Слава Збройним Силам! І слава Україні!
Будь ласка, Шуфрич Нестор Іванович. Шановні колеги, після цього голосуємо. Голосуємо. А, ще буде від "Голосу". Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний пане Голово, шановні колеги. Ми ж розуміємо, про що ми зараз будемо голосувати. Тому це якраз той випадок, що треба менше говорити і, розуміючи відповідальність, швидко проголосувати, і просити, щоб закон був якомога швидше підписаний. Тому закликаю всіх об’єднатися. Менше говорити і швидко голосувати. Дякую за увагу.
Будь ласка, від "Голосу" хто, покажіть. Васильченко, будь ласка.
Шановні колеги, очевидно, ми будемо голосувати за ці два пов’язані законопроекти, вони є надзвичайно важливими для нашої оборонної промисловості, в такий спосіб зможемо швидше задовольняти потреби сил оборони. Але я б хотіла сказати, що не менш важливим є піти далі та звільнити від в’їзного ПДВ та мита комплектуючі для виробництва БПЛА, для виробництва дронів. Ця галузь зараз активно розвивається в Україні. Ми всі знаємо, наскільки безпілотники є важливими в обороні країни. Тому я звертаюсь і до колег з мого комітету, і до представників Міністерства фінансів, аби швидше нам погодили цей виключний перелік комплектуючих до БПЛА і ми таким чином налагодили ефективне виробництво безпілотників в нашій країні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Переходимо до прийняття рішення. Я хочу нагадати, як ми домовились, ми одразу голосуємо рішення по цього і після цього голосуємо рішення по наступному законопроекту, і голосуємо так, як ми домовилися на Погоджувальній раді, за основу і в цілому. Будь ласка, займіть свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання/ввезення товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:12:18]] За-315 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання/ввезення товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану (реєстраційний номер 9061). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:12:59]] За-317 Рішення прийнято. Шановні колеги, далі, ми домовлялися, 9062. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо особливостей ввезення на митну територію України товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану. Я одразу ставлю пропозицію: перше – включити до порядку денного сесії законопроект реєстраційний номер 9062. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:13:42]] За-313 Рішення прийнято. Наступне. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 9062. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо особливостей ввезення на митну територію України товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:14:12]] За-319 Рішення прийнято. А також я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо особливостей ввезення на митну територію України товарів для потреб безпеки і оборони у період воєнного стану (реєстраційний номер 9062). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:14:46]] За-316 Рішення прийнято. Закони обидва прийняті в цілому – 9061, 9062. Наступний законопроект, це перше читання. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" (щодо врегулювання питання випуску цифрової марки) (реєстраційний номер 8280). Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Про народних депутатів голосувати. [[15:15:24]] За-274 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Є необхідність обговорення чи можемо проголосувати? Можемо проголосувати, Артур, да? Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" (щодо врегулювання питання випуску цифрової марки) (реєстраційний номер 8280). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:16:03]] За-283 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання, наступний законопроект ми теж домовилися без обговорення, 7473-д. Це друге читання, ніхто не буде ставити поправки. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення доступу до безоплатної правничої допомоги. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект реєстраційний номер 7473-д. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:16:49]] За-308 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект 8138. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку інвестиційних проектів із значними інвестиціями в Україні". Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати законопроект 8138. Прошу голосувати. [[15:17:21]] За-262 Рішення прийнято. Можемо без обговорення, колеги? Ні-ні, тоді прошу запишіться: два – за, два – проти, шановні колеги, будь ласка. Будь ласка, Ар’єв Володимир Ігорович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ну, черговий законопроект про покращення інвестиційного клімату в нашій державі. Пам’ятаєте, ще на зорі нашої каденції у нас був законопроект про "інвестиційних нянь", де ці "няні", де вони? Чому у нас ця тема вже забулася? Ми нову придумуємо, от тепер так будемо допомагати інвестиціям. Кожній людині в Україні зрозуміло, що сьогодні допомагати інвестиціям, це саме головне – перемогти в цій війні. Без перемоги і щонайшвидшої які інвестиції, які закони, що вони зроблять? І тому саме головне, вклад в інвестиційний клімат ми зробили тільки що, я хочу подякувати всім колегам, хто голосував за те, щоб повернути українським військовим, поліцейським, деесенесникам 30 тисяч гривень доплати незалежно, де вони знаходяться, бо і у Львові, і в Одесі, і в Києві вони боронять Україну. А, звичайно, тим, хто на передовій – 100 тисяч гривень, так воно тільки має бути. Оце внесок в інвестиційний клімат держави, оце внесок в нашу перемогу. Ще один внесок – це припинити тероризувати власний бізнес, припинити давати ці пропозиції про відміну пільгового оподаткування, про нові перевірки, всю цю гетьманщину, яку нам тулять знову, оце все треба припиняти, припиняти і тоді в нас буде інвестиційний клімат. А без цього ніякі закони, ніякі няні нічому не допоможуть. Це буде не українська економіка, це дитя буде з семи няньками без глаза. А от коли переможемо, коли будемо підтримувати власних підприємців, не будемо з них здирати останню шкуру, кожному, хто сьогодні працює, треба давати орден, хто створює робочі місця, тоді буде перемога. Слава ЗСУ! Слава Україні!
Будь ласка, Штепа Сергій Сергійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ігорю Марчуку.
Ігор Марчук, будь ласка.
Насправді це звична риторика наших колег, але вона не має жодного стосунку до тих питань, які наш законопроект, я думаю, точніше уряду законопроект, який ми підтримуємо та піднімаємо. Перш за все ми працюємо над удосконаленням інвестиційного клімату в нашій країні. Ми вже отримали абсолютно позитивний досвід з 21-го року, що потрібно інвесторам із значними інвестиціями, тому давайте, я б сказав, попри риторику про нашу перемогу, звісно, це наша ключова мета і кожен, хто тут присутній, докладає максимум зусиль для цього, підтримувати позитивні зміни в нашому законодавстві, які допоможуть нам покращити інвестиційний клімат і залучити сюди і українських, і іноземних інвесторів. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина". Юлія Володимирівна Тимошенко, будь ласка.
Шановні колеги, це дуже відомий законопроект про "інвестнянь", ви його добре пам’ятаєте. Я хочу вам нагадати вже як людина, яка має повноцінну економічну освіту, що ключовою засадою побудови працюючої ефективної економіки – це є ринок, ринок, де учасники ринку, всі мають однакові умови для роботи. Це аксіома, за яку ніхто не заступає. Якщо створюються якісь особливі системи оподаткування, це для особливих видів діяльності, які є унікальними. Можливо, це науково-дослідні якісь речі, можливо, виробництво якоїсь продукції, яка виробляється тільки унікальна на цьому підприємстві. Ну, не можна всередині країни створювати різні платформи з різним оподаткуванням, де люди не зможуть, виробники, підприємці не можуть один з одним конкурувати. Я вам приведу один приклад. Дивіться, було 30 мільйонів входження, це межа входження, хто 30 мільйонів інвестує від всіх податків звільняється, до побачення, повна офшорна зона. Зараз опускають до 12 мільйонів і говорять тут повна офшорна зона, 12 мільйонів доларів інвестицій. А давайте подивимося, якщо людина інвестувала 11 мільйонів 800 тисяч і виробляє таку саму продукцію як та, яка інвестувала 12 мільйонів, скажіть, будь ласка, вони не будуть же конкурентами ні на зовнішньому, ні на внутрішньому ринку. Ми, по суті, залишаємо жити тільки тих, хто потрапить в ці офшорні зони, а інші будуть не конкурентами, вони будуть гинути. Не можна в країні приймати такі закони, це абсолютно руйнує конкурентне середовище. Я прошу: утримайтесь при голосуванні і взагалі цей закон треба скасовувати, він руйнує економіку України.
Будь ласка, наступна Славицька Антоніна Керимівна, депутатська група "Відновлення України" у Верховній Раді України. Будь ласка, Антоніно Керимівно.
Я прошу передати слово колезі Олегу Вороньку.
Олег Воронько, будь ласка.
Доброго дня! Олег Воронько, депутатська група "Відновлення України". Шановні колеги, сьогодні одним з головних завдань, як для парламенту, так і для виконавчої влади, є збільшення інвестиційної привабливості України. Держава має передусім надати потужну та ефективну підтримку інвестиційним проектам зі значними інвестиціями. На вдосконалення цього процесу і направлений даний законопроект. Потрібно прибрати формальні бар’єри, що відлякують інвесторів, натомість варто впроваджувати додаткові стимули для реалізації нових проектів. Запропонована форма державної підтримки щодо часткової компенсації вартості будівництва об’єктів суміжної продукції є одним із них. Також проект містить низку інших цікавих інновацій. Залучення інвестицій дозволить розвивати український реальний сектор, створювати нові робочі місця, розбудовувати необхідну інфраструктуру та забезпечувати стале економічне зростання. Вже нині маємо готувати нормативну базу, що стане трампліном після воєнного розвитку нашої держави. Депутатська група "Відновлення України" виступає за поліпшення інвестклімату, тому підтримує даний урядовий законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Я прошу зайняти місця, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, будь ласка, займіть місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку інвестиційних проектів із значними інвестиціями в Україні" (реєстраційний номер 8138). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:26:31]] За-252 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Шановні колеги, наступний законопроект, ми домовилися, без обговорення. Тому я одразу ставлю пропозицію, це законопроект 8216, прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо унормування конкурсної процедури призначення керівників комунальних закладів культури та формування базової мережі закладів культури (реєстраційний номер 8216). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:27:12]] За-282 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу не розходитись. Я прошу керівників фракцій і груп зараз, ми домовлялись на Погоджувальній раді, що якщо в нас буде ліміт ще часу, ми зберемося і визначимо, які законопроекти з наступних днів ми можемо сьогодні підняти для того, щоб проголосувати. Мені потрібно, щоб ви підійшли, окнули п’ять хвилин, і сідаємо на місця, і рухаємося далі. Тобто тоді я, якщо все погодили, я тоді зачитаю, шановні колеги. Зараз є погодження без обговорення прийняти 8365 – це проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про професійну (професійно-технічну) освіту" щодо окремих аспектів процедури ліцензування. Без обговорення прийняти 5695 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання праці домашніх працівників. З обговоренням прийняти 0181 – проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації про порядок перетинання українсько-російського державного кордону жителями прикордонних регіонів України та Російської Федерації. Без обговорення прийняти 0151 – це проект Закону про ратифікацію Протоколу між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Молдова про внесення змін до Угоди про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Молдова від 13 листопада 2003 року. А також з обговоренням 0179 – це проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про співробітництво в галузі технічного захисту інформації та Протоколу між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про внесення змін до Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про співробітництво в галузі технічного захисту інформації, підписаної у місті Мінську 22 січня 2023 року. А далі ще без обговорення прийняти ратифікації 0180, 0185 – це де ратифікація, і 0194 – це також вихід з угод. Шановні колеги, я все правильно сказав? Тому, будь ласка, перейдемо одразу до голосування. Перше ми домовились без обговорення. Тому я ставляю пропозицію включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про професійну (професійно-технічну) освіту" щодо окремих аспектів процедури ліцензування (реєстраційний номер законопроекту 8365). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:29:52]] За-280 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону 8365. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:30:16]] За-285 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про професійну (професійно-технічну) освіту" щодо окремих аспектів процедури ліцензування (реєстраційний номер законопроекту 8365). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:30:52]] За-284 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний законопроект теж без обговорення, це 5695. Я одразу ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання праці домашніх працівників. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:31:30]] За-262 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступне. У нас з обговоренням 0182. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. 0181, перепрошую, 0181. Я ставлю пропозицію розглянути за скороченою процедурою проект Закону 0181. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:32:05]] За-259 Рішення прийнято. Я прошу записатись: два – за, два – проти. Шановні колеги, прошу не розходьтеся, дві особи тільки записалося. Саврасов Максим Віталійович, я так розумію Геращенко Ірина Володимирівна, політична партія "Європейська солідарність", будь ласка.
Шановні колеги, очевидно, що росіянам немає чому шастати Україною доти, поки окупаційні війська щодня сьогодні обстрілюють українські території, вбивають українців. Але в цьому питанні у нас є дуже велика проблема, тому що і для української влади, на жаль, є список "хороших русских", яких просто тут приймають, знаєте, з короваями. Ми хочемо запитати в Офісу Президента, ми хочемо запитати в міністра культури, що тут робить російська пропагандистка кремлівська Євгенія Альбац, яка не просто подружка Симоньян, а виправдовувала війну в Україні, і зараз вона гастролює Україною. Ми хочемо запитати, що тут робить режисер Олександр Молочніков, який в розбитій росіянами Бучі знімає фільм про українських дітей і проводить кастинг, де не говорить про те, що він російський режисер. Ми хочемо запитати, який це суд сьогодні повернув в ефір українських телеканалів "Свати", які насправді не тільки гастролюють окупованим Кримом, а й виправдовують агресію. Тому, вибачте, будь ласка, не можна однією рукою говорити "не фиг шастать", а другою складати список "хороших русских", давати їм громадянство і запрошувати їх в Україну. Цьому має бути покладено край. Також дуже важливо, щоби ми говорили про те, як сьогодні прикордонні території забезпечуються всім необхідним. Маємо дуже багато сигналів від прикордонних областей, від прикордонників, що сьогодні їм потрібно більше зброї, більше техніки. І ми вітаємо голосування сьогодні, яким ми з вами, 277 депутатів Верховної Ради, повернули 30 тисяч прикордонникам, повернули 30 тисяч сьогодні всім Збройним Силам України, всім тим, хто цього заслужує. Пане Зеленський, шановний пане Президенте, чекаємо на якнайшвидший підпис цього важливого законопроекту. Дякуємо всім фракціям і тим "слугам", які.
Шановні колеги, будь ласка, Іванчук Андрій Володимирович, депутатська група "Довіра".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Тоді готуємося до голосування, прошу народних депутатів приготуватися. Я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінет Міністрів України та Урядом Російської Федерації про порядок перетинання українсько-російського державного кордону жителями прикордонних регіонів України та Російської Федерації. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:35:45]] За-283 Рішення прийнято. Наступний це проект Закону про, ми без обговорення його, 0151. Тому я одразу ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому проект Закону про ратифікацію Протоколу між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Молдова про внесення змін до Угоди про вільну торгівлю між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Молдова від 13 листопада 2003 року (реєстраційний номер 0151). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати? [[15:36:30]] За-290 Рішення прийнято. Наступний законопроект з обговоренням. Чи, може, без обговорення, колеги? Ні. Добре. 0179. Тоді я прошу проголосувати за розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:36:59]] За-250 Рішення прийнято. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. І тоді голосуємо цей, і далі без обговорення ще три, і на сьогодні робимо перерву. Будь ласка, народний депутат Павловський Петро Іванович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Колеги, пропоную голосувати за пропозицію і підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Кубів Степан Іванович, "Європейська солідарність".
Пане Голово, прошу слово передати Гончаренку Олексію.
Будь ласка, Олексій Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, хтось може мені пояснити, дуже правильне рішення про денонсацію з Білоруссю, зрозуміло, що сьогодні це є окупована держава, що це є окупована Путіним територія, що лукашенківський режим – це є маріонетковий режим, але поясніть мені, будь ласка, хоч хтось, чому ми до сих пір маємо посла в Мінську. Чому до сих пір український посол знаходиться в Білорусі після того, як 13 місяців тому, до нас звідти прийшла смерть, вбивали людей в Києві, Бучі, Ірпінь, Гостомель? Як таке може бути, сьогодні на наші голови з Білорусі летять іскандери, С-300, дрони іранські, а ми тримаємо там посла. Що він там робить, хтось може це пояснити? Я закликаю керівництво Верховної Ради, у Верховній Раді лежить проект постанови авторства міжфракційного об’єднання "За демократичну Білорусь", там майже всі фракції парламенту, включаючи правлячу партію "Слуга народу" – автори, будь ласка, винесіть її. Давайте визнаємо Білорусь окупованою, давайте назвемо, що Лукашенко – це є путінська шавка, що це є його маріонетка, що це людина, яка має разом з ним бути в Гаазі. І проти нього теж треба виписувати ордер на арешт, а ніяких з ним розмов, ніяких послів. Нащо ми це робимо, нащо ми даємо цю шпарину цьому негіднику, цьому картопляному фюреру, який намагається через цю шпарину пролізти і повернути собі легітимність? Білорусь має бути. лукашенківський режим має бути засуджений, речі названі своїми іменами. І ще раз вітаю всіх нас з поверненням виплат військовослужбовцям, вони на це заслуговують.
Будь ласка, Власенко Сергій Володимирович. Будь ласка, Немиря Григорій Миколайович. Будь ласка.
Григорій Немиря, фракція "Батьківщина". Колеги, я вже раз виступав на цю тему, але знову хочу привернути вашу увагу і увагу Міністерства закордонних справ. Сьогодні ми денонсуємо угоду, але з Білоруссю. Хочу сказати, чи знаєте ви, скільки таких угод ще діє? Біля ста угод між Україною і Білоруссю залишаються чинними. Сьогодні також буде пропонуватися або вже пропонувалося денонсувати угоди в рамках СНД і двосторонні угоди з Росією. З березня минулого року Верховна Рада вийшла, денонсувала 75 таких угод. А ви знаєте скільки взагалі зараз таких угод з Російською Федерацією ще існує? Біля 300. Біля 200 в рамках СНД. Тому я ще раз закликаю колег з Міністерства закордонних справ, уряду не готувати по п’ять на місяць, а чітко дати зрозуміти, що ми не можемо на другий рік війни мати вже близько 200 угод з країною-агресором. Тому я закликаю підтримати цей законопроект. Але, не зволікаючи зробити так, щоб нас нічого не зв’язувало з точки зору нормативно-правових документів, угод двосторонніх з Росією, але також і в рамках СНД. Дякую за увагу.
Дякую вам. Ви знаєте, абсолютно слушно ви говорите і у нас була комунікація з Міністерством закордонних справ, вони зараз роблять чекліст усіх угод, тому що це треба дуже все звірити, щоб воно не нашкодило в першу чергу Україні. І після цього ми зробимо дипломатичний день у Верховній Раді і там же денонсуємо всі речі, які для України є непотрібними. Дякую. Шановні колеги, ми обговорили це питання. Тому я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінетом Міністрів та Урядом Республіки Білорусь про співробітництво в галузі технічного захисту інформації та Протоколу між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про внесення змін до Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Білорусь про співробітництво в галузі технічного захисту інформації, підписаної в місті Мінську 22 січня 2003 року (реєстраційний номер проекту Закону 0179). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:42:59]] За-288 Рішення прийнято. Далі три законопроекти без обговорення, тому я тільки зачитую, і ми голосуємо. Шановні колеги 0180. Я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Держави Катар про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Держави Катар про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (реєстраційний номер 0180). Готові голосувати, прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:43:50]] За-293 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний 0185. Я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про вихід з Угоди про проведення узгодженої політики у визначенні транспортних тарифів (реєстраційний номер 0185). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:44:26]] За-288 Рішення прийнято. І завершальний законопроект. Теж ми без обговорення. 0194. Я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про вихід України з Протоколу про затвердження Положення про порядок організації і проведення спільних антитерористичних заходів на територіях держав – учасниць Співдружності Незалежних Держав (реєстраційний номер 0194). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:45:10]] За-293 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ну що ж, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, ми пройшли. Розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за результативну роботу. Зараз я оголошую перерву у нашому пленарному засіданні. Про час і місце його продовження вам буде повідомлено. Нагадаю на необхідності не поширювати інформацію щодо його початку. Віримо у сили оборони України. Продовжуємо разом працювати на перемогу. І слава Україні!